### NN 105/2025 (23.7.2025.), Odluka o donošenju kurikula za nastavni predmet Rusinski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C)

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih

1481

Na temelju članka 27. stavka 9. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj: 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14, 7/17, 68/18, 98/19, 64/20, 151/22 i 156/23) i članaka 6. i 17. Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina (»Narodne novine«, broj: 51/00 i 56/00), ministar znanosti, obrazovanja i mladih donosi

ODLUKU

O DONOŠENJU KURIKULA ZA NASTAVNI PREDMET RUSINSKI JEZIK I KULTURA U OSNOVNIM I SREDNJIM ŠKOLAMA U REPUBLICI HRVATSKOJ (MODEL C)

I.

Ovom odlukom donosi se kurikul za nastavni predmet Rusinski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C).

II.

Sastavni dio ove odluke je kurikul za nastavni predmet Rusinski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C).

III.

Ova odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se za učenike osnovne i srednje škole od školske godine 2025./2026.

Klasa: 016-01/25-01/00733
 Urbroj: 533-07-25-0001
 Zagreb, 16. srpnja 2025.

Ministar
 prof. dr. sc. Radovan Fuchs, v. r.

KURIKUL ZA NASTAVNI PREDMET RUSINSKI JEZIK I KULTURA U OSNOVNIM I SREDNJIM ŠKOLAMA U REPUBLICI HRVATSKOJ (MODEL C)

A. OPIS PREDMETA

Rusini u Republici Hrvatskoj jedna su od 22 nacionalne manjine priznate Ustavom Republike Hrvatske. Prema podatcima Državnog zavoda za statistiku, iz Popisa stanovništva iz 2021. godine, u Republici Hrvatskoj živi 1 343 pripadnika rusinske nacionalne manjine. Najviše Rusina živi na području Vukovarsko-srijemske i Osječko-baranjske županije te Grada Zagreba.

Kurikul[1](Na temelju Zakona o hrvatskom jeziku (NN, br. 14/2024.), u ovom dokumentu upotrebljava se pojam kurikul i njegove izvedenice. Prilikom navođenja srodnih dokumenata, koji su objavljeni prije stupanja na snagu Zakona o hrvatskom jeziku, u istom značenju zadržava se pojam kurikulum i njegove izvedenice.) predmeta Rusinski jezik i kultura po Modelu C namijenjen je djeci pripadnicima rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj, djeci koja imaju rusinsko podrijetlo, a nastava je otvorena i za ostalu djecu koja žele učiti rusinski jezik i upoznati rusinsku kulturu. Učenici su podijeljeni u odgojno-obrazovne skupine u kojima mogu biti učenici iz jednog ili više razrednih odjela. Prema dugoročnom kontinuitetu djelovanja, u Područnim školama Petrovci i Mikluševci nastava se održava pet sati tjedno po skupini, a u Osnovnoj školi Stari Jankovci, Stari Jankovci (od 2011.) i u Osnovnoj školi Antuna Bauera, Vukovar (od 2015.), nastava se održava dva sata tjedno po skupini.

Učenici Rusinskog jezika i kulture po modelu C temeljno se obrazuju na hrvatskom jeziku, a učenik spoznaje i vještine, stečene u predmetima Priroda i društvo, Povijest, Geografija, Likovna kultura i Glazbena kultura, nadograđuje u predmetu Rusinski jezik i kultura po modelu C.

Kurikul također polazi od činjenice da je struktura učenika u razredima ili odgojno-obrazovnim skupinama vrlo heterogena i čine je učenici različitog predznanja, različite dobi, kulturne sredine i različitih interesa i obrazovnih potreba. Stoga definirani odgojno-obrazovni ishodi obuhvaćaju širok spektar znanja i vještina, imajući pritom u vidu postojeće znanje učenika i očekivani rezultat.

Za rusinsku nacionalnu manjinu u Republici Hrvatskoj izrazito je bitno očuvanje jezika i kulture, što je istovremeno i uvjet za očuvanje nacionalnog identiteta.

Nastavom rusinskog jezika i kulture po modelu C od prvog se razreda usmjerava učenike i razvija svijest o rusinskom jeziku, nacionalnom identitetu, rusinskoj kulturi, običajima i tradiciji, razvijaju se osjećaji poštivanja osnovnih ljudskih, duhovnih i životnih vrijednosti. Sukladno tome, učitelji preferiraju metode i strategije koje potiču prirodan način stjecanja jezičnih vještina.

Predmet je kompleksnog karaktera jer se u njemu isprepliću elementi govora, čitanja, pisanja, književnosti i kulture. Osnovna znanja o navedenim elementima, koja se steknu u prvom razredu osnovnoškolskog obrazovanja, nadograđuju se i produbljuju u sljedećim razredima osnovne i srednje škole.

Osim jezičnih elemenata, predmet uključuje i stjecanje znanja o obilježjima matičnog teritorija i rusinske kulture u širem smislu (geografske, kulturne i povijesne značajke), što doprinosi boljem razumijevanju svojeg identiteta i svjetonazoru.

Rusinski jezik i kultura kao manjinski jezik po modelu C ubraja se u izbornu nastavu, ali bi mu se trebalo pristupati kao drugom materinskom jeziku. Izborom manjinskog materinskog jezika učeniku se ne smanjuje broj izbornih predmeta koje može pohađati.

Predmet Rusinski jezik i kultura po modelu C zbog preglednosti je podijeljen u tri domene: Jezik i komunikacija, Čitam i stvaram i Kultura i mediji. Ove se domene u procesu učenja i poučavanja uzajamno isprepliću.

Kratka oznaka predmeta Rusinski jezik i kultura je RSKJK.

B. ODGOJNO-OBRAZOVNI CILJEVI UČENJA I POUČAVANJA

Cilj je predmeta osposobiti učenike osnovnih i srednjih škola za samostalnu usmenu i pisanu komunikaciju na rusinskom jeziku, uključivanjem svih jezičnih djelatnosti, a to su: pisanje, čitanje, govorenje i slušanje.

Učenik:

– pravilno se služi usmenim i pisanim rusinskim jezikom u različitim životnim situacijama

– prepoznaje različitosti između hrvatske i rusinske jezične komunikacije

– primjenjuje oblik jezične komunikacije koji odgovara danom jezičnom okružju

– upoznaje tekstove pisane na književnom i standardnom rusinskom jeziku

– upoznaje povijesne i kulturne znamenitosti rusinskog jezičnog područja te njegova zemljopisna, društvena i gospodarska obilježja

– oblikuje pozitivno mišljenje o kulturnoj raznolikosti, razvija otvorenost prema prihvaćanju i poštivanju različitosti te kulturnih vrijednosti drugih naroda i nacija

– osnažuje i čuva nacionalni identitet.

C. DOMENE U ORGANIZACIJI NASTAVNOG PREDMETA RUSINSKI JEZIK I KULTURA (MODEL C)

Nastavni predmet Rusinski jezik i kultura čine tri domene:

• Jezik i komunikacija

• Čitam i stvaram

• Kultura i mediji

Prema naznačenim domenama, učenici u osnovnoj školi stječu osnove i temeljna znanja, vještine, sposobnosti i stavove koje će moći nadograđivati. Kod učenika se razvija čitalačka kultura, znanje o književnosti i medijska kultura, čime se potiče njegova kreativnost.

Usvajajući ove domene, osvješćuje se važnost znanja rusinskog jezika kao kulturnog dobra i razvija pozitivan odnos prema jeziku rusinskog naroda, njegove književnosti i kulture. Domene zahtijevaju poznavanje vlastite kulture, preispitivanje uvjerenja i svjetonazora i razvijaju sposobnost gledanja iz perspektive drugih i drukčijih kao pripremu za život u multikulturnoj Europi.

U svim domenama razvija se jezično-komunikacijska kompetencija te vještine slušanja, govorenja, čitanja, pisanja, obogaćivanja rječnika i prevođenja. Novim metodama povećava se interes i motivacija učenika, ostvaruje kvalitetnija nastava u kojoj učenici i učitelj stvaraju interaktivan i suradnički odnos zasnovan na konstruktivizmu jer učenici sami stječu vlastito znanje na temelju prijašnjih iskustava i vlastitih mogućnosti.

Predloženi odnos zastupljenosti domena za pojedine razrede podložan je promjenama. Učitelj može tijekom nastavne godine nekoj od domena dati veću ili manju važnost, procijenivši interese učenika određenog razrednog odjeljenja i specifičnosti školskog kurikula.

Jezik i komunikacija

Domena Jezik i komunikacija obuhvaća usvajanje četiriju jezičnih vještina (pisanje, čitanje, slušanje i govorenje) na razini koja će učenicima omogućiti uspješnu komunikaciju na rusinskom jeziku. Učenici svoju vještinu govorenja razvijaju stvaranjem govornih situacija u kojima razgovaraju o svakodnevnim, ali i o apstraktnim temama. Učenici stečeno znanje aktivno rabe i u usmenom i u pisanom obliku pri izražavanju ideja, informacija, mišljenja i osjećaja.

U sklopu domene Jezik i komunikacija, učenici trebaju ovladati temeljnim rječnikom koji će ih osposobiti za svakodnevnu komunikaciju. Trebaju usvojiti i gramatičke, pragmatičke, pravopisne i fonetske spoznaje. Riječ je o usvajanju vještina koje će učenicima omogućiti razumijevanje teksta nakon slušanja i čitanja.

Čitam i stvaram

Domena Čitam i stvaram (Književnost i stvaralaštvo) podrazumijeva odgoj i formiranje kompetentnog čitatelja, osobe koja ima trajnu naviku i potrebu za čitanjem kao sredstvom upoznavanja svijeta i sebe, osobe s visokom razinom jezične i emocionalne kulture. Čitanjem se potiče maštovitost, radoznalost, obogaćuje rječnik, razvija se kritičko mišljenje, način izražavanja i rješavanje problema. Svrha domene je upoznati učenike s književnim djelima rusinskih autora, razvijati pozitivan odnos prema književnosti i poticati stvaralaštvo. Pri odabiru književnih tekstova, učitelj vodi računa da oni moraju ispuniti očekivanja suvremene mladeži koja živi u dinamičnom informacijskom svijetu, a uz to trebaju predstavljati i specifičnost nacionalnog identiteta. Čitanjem tekstova na materinskom jeziku učenik razvija čitalačke sposobnosti i jezične vještine, sposobnost kritičkog i kreativnog mišljenja, osjećaj estetskog užitka u umjetničkoj riječi i razumijevanje baštine nacionalne kulture.

Kultura i mediji

Domena Kultura i mediji podrazumijeva poimanje rusinske kulture u najširem smislu i obuhvaća usvajanje znanja o rusinskoj povijesnoj i kulturnoj baštini te o geografskim obilježjima u Republici Hrvatskoj i u matičnom području − Karpatskoj Rusi. Ova domena integrira i teme medijske kulture te elemente umjetničkog područja i umjetničkog izražavanja: uvježbavanje i izvođenje rusinskih narodnih plesova, običaja, recitacija, pjesama i dramskih tekstova na rusinskom jeziku. Učenici razvijaju svijest o pripadanju i vlastitoj aktivnoj ulozi odgovornog građanina u društvu, lokalnoj i široj zajednici, a posebice u rusinskoj nacionalnoj manjini u Republici Hrvatskoj.

D. ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI

Odgojno-obrazovni ishodi razvijaju se od prvog do osmog razreda osnovne škole i od prvog do četvrtog razreda srednje škole.

U kurikulu predmeta, označavanje ishoda znači sljedeće:

RSKJK – naziv predmeta (Rusinski jezik i kultura)

OŠ – osnovna škola

SŠ – srednja škola

A. – Jezik i komunikacija

B. – Čitam i stvaram

C. – Kultura i mediji

U označavanju ishoda, prvi broj pridružen predmetnom području odnosi se na razred, primjerice:

OŠ A. 1. – prvi razred osnovne škole, SŠ A. 1. – prvi razred srednje škole

Posljednji broj pridružen predmetnom području označuje redni broj ishoda:

A. 1. 1. – prvi ishod

A. 1. 2. – drugi ishod.

Odgojno-obrazovne ishode čine tri sastavnice: odgojno-obrazovni ishod, razrada ishoda i razina usvojenosti ishoda »dobar« na kraju razreda.

Učenici se domenama Komunikacija i jezik, Čitam i stvaram te Kultura i mediji postupno upoznaju s različitim strategijama učenja i pristupima učenju te ih svrhovito primjenjuju. Domene se neprestano isprepliću i međusobno su blisko povezane. Jezični sadržaji ciklički se ponavljaju (leksik i gramatika) i nadograđuju po razredima, a viši razredi uključuju strukture iz prethodnih razreda.

Ishode predložene u kurikulu učitelj može dopuniti u skladu s potrebama, (pred)znanjem, krugom interesa i sposobnostima učenika.

Tekstovi prilagođeni godini učenja razlikuju se s obzirom na složenost i dužinu. Tekst s obzirom na složenost može biti vrlo jednostavan, jednostavan, srednje jednostavan i složen, što određuju kvantitativne i kvalitativne smjernice. Broj je riječi u slučaju receptivnih i produktivnih sposobnosti različit. Tekst s obzirom na dužinu može biti vrlo kratak, kratak, srednje dug i dug.

Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura – 175 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 1. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 1. 1.  Učenik neverbalno i verbalno reagira na slušne i vizualne poticaje. | – neverbalno reagira na učestale riječi i vrlo jednostavne rečenice  – prepoznaje pojedine riječi ili fraze izgovorene sporijim tempom, jasno i razgovjetno  – povezuje izgovorene riječi s odgovarajućim slikovnim karticama ili predmetima  – povezuje izgovorene upute s radnjama  – odgovara na postavljena pitanja (гeй/da, нє/ne) | Učenik razumije dio učestalih riječi te vrlo kratkih i jednostavnih rečenica ako se govori polako, jasno, razgovjetno i uz dosta ponavljanja. |
| OŠ RSKJK A. 1. 2.  Učenik imenuje pojmove iz svojeg okruženja i prema vizualnom predlošku. | – prepoznaje i povezuje glasovnu riječ s vizualnim predloškom  – pokazuje i imenuje pojmove prema vizualnom predlošku  – imenuje predmete i osobe iz svojeg okruženja  – imenuje pojmove s rusinskim naglaskom  – globalno čita riječi | Učenik uz učiteljev poticaj prepoznaje i imenuje pojmove iz svojeg okruženja i prema vizualnom predlošku. |
| OŠ RSKJK A. 1. 3.  Učenik govori učestale riječi i vrlo kratke rečenice. | – izgovara sve glasove  – izgovara specifične glasove Г i ДЗ  – izvodi glasovnu analizu i sintezu  – naglašava riječi s rusinskim naglaskom primjerene početnom opismenjavanju  – pronalazi nove uzorke riječi zasićene glasom/slovom koje se uči  – ponavlja riječi i vrlo kratke jednostavne rečenice  – imenuje i pokazuje predmete iz svojeg okruženja | Učenik uz pomoć učitelja izgovara sve glasove, govori učestale riječi i vrlo kratke rečenice. |
| OŠ RSKJK A. 1. 4.  Učenik sudjeluje u vrlo kratkom razgovoru te koristi naučene vrlo kratke i vrlo jednostavne rečenice. | – upotrebljava osnovne komunikacijske obrasce (pozdravljanje, predstavljanje i sl.)  – postavlja vrlo jednostavna i uvježbana pitanja i odgovara na njih  – oblikuje i govori vrlo kratke uvježbane rečenice  – koristi fond riječi primjeren uzrastu  – koristi forme uljudnog ponašanja  – sudjeluje u vrlo kratkom i jednostavnom vođenom razgovoru | Učenik uz povremenu pomoć sudjeluje u vrlo kratkom i vrlo jednostavnom razgovoru. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: pozdravi, predstavljanje, škola, boje, godišnja doba, voće i povrće, brojevi do deset, obitelj i dom, snalaženje u prostoru, igra i igračke, dijelovi tijela, promet, hrana, životinje, cvijeće, odjeća i obuća, blagdani.  Učitelj samostalno odlučuje o izboru i redoslijedu navedenih tema.  Preporučeni jezični sadržaji  Funkcije: uljudno ophođenje, pozdravljanje i oslovljavanje, predstavljanje, imenovanje, zamolba, zahvala i pitanje za oprost, čestitanje, brojanje.  Leksičke i gramatičke strukture biraju se primjereno razvojnoj dobi učenika, vodeći računa o povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama te se ciklički ponavljaju i proširuju u odnosu na prethodni razred.  Navedene teme i sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda su preporuka, a učitelj samostalno odlučuje o njihovu broju, izboru i rasporedu u jednoj nastavnoj godini.  Učenici uče rusinski jezik i tijekom izvanučionične nastave i na različitim aktivnostima ako za to postoje uvjeti (šetnja i obilazak škole, obilježavanje rođendana i praznika). | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Rusinski jezik učenici uče oslanjajući se na znanja stečena u drugim nastavnim predmetima.  Poučavanje jezičnih sadržaja (leksičkih i gramatičkih struktura) temelji se na govornoj komunikaciji i učenju iz situacije posredstvom mimike, geste, pokreta, likovnog izraza, igre, pjesme i dramatizacije pomoću zornih sredstava. Opisivanje predmeta i slika te govorne vježbe tematski treba uskladiti s nastavnim programom hrvatskog jezika, prirode i društva, matematike i vjeronauka.  Novi sadržaji uvode se na temelju poznatih jezičnih sadržaja koji su prilagođeni razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika te se istovremeno potiče višejezičnost.  Učitelj organizira aktivnosti govorenja i razgovaranja u kojima će učenik sudjelovati u govornom činu u osmišljenim komunikacijskim situacijama. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 1. 1.  Učenik neverbalno i verbalno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja književnog teksta/neknjiževnog teksta. | – misli, osjećaje i zapažanja izražava crtežom, pokretom ili riječima  – imenuje glavni lik i iskazuje njegovu osobinu (dobar  – loš)  – izdvaja iz teksta što mu se sviđa i što mu se ne sviđa | Učenik uz povremenu pomoć učitelja neverbalno i verbalno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja književnog/neknjiževnog teksta. |
| OŠ RSKJK B. 1. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem tekst primjeren početnom opismenjavanju. | – pažljivo sluša dok učitelj čita tekst primjeren početnom opismenjavanju  – prepoznaje i imenuje riječi u kojima se zadani glas nalazi na početku, u sredini i na kraju riječi  – povezuje glasove i slova u cjelovitu riječ, a riječi u rečenicu  – čita riječi i jednostavne i kratke rečenice koje sadrže naučene pojmove iz globalnog čitanja i slikopriče  – odgovara na kratka pitanja  – postavlja kratka pitanja  – točno intonira izjavne, upitne i usklične rečenice | Učenik sluša/čita s razumijevanjem i uz povremenu pomoć učitelja usmeno odgovara na pitanja i postavlja kratka pitanja o sadržaju teksta primjerenog početnom opismenjavanju. |
| OŠ RSKJK B. 1. 3.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kraći književni tekst te prepoznaje i imenuje odgovarajuće književne vrste prema obliku (brojalicu, pjesmu i priču). | – pažljivo sluša dok učitelj čita književni tekst  – osjećaje izražava crtežom, pokretom ili riječima  – usmeno kratko odgovara na pitanja o pročitanom tekstu  – prepoznaje i imenuje brojalicu, pjesmu i priču  – napamet krasnoslovi kraće pjesmice  – sudjeluje u kraćem igrokazu | Uz pomoć učitelja sluša/čita s razumijevanjem te prepoznaje i imenuje odgovarajuće književne vrste prema obliku (brojalicu, pjesmu i priču). |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: pozdravi, predstavljanje, škola, boje, godišnja doba, voće i povrće, brojevi do deset, obitelj i dom, snalaženje u prostoru, igra i igračke, dijelovi tijela, promet, hrana, životinje, cvijeće, odjeća i obuća, blagdani.  Učitelj samostalno odlučuje o izboru i redoslijedu navedenih tema.  Preporučeni jezični sadržaji  Funkcije: uljudno ophođenje, pozdravljanje i oslovljavanje, predstavljanje, imenovanje, zamolba, zahvala i pitanje za oprost, čestitanje, brojanje.  Usmeno se obrađuju književni i neknjiževni tekstovi. Leksičke i gramatičke strukture biraju se primjereno razvojnoj dobi učenika, vodeći računa o povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama te se ciklički ponavljaju i proširuju u odnosu na prethodni razred.  Navedene teme i sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda su preporuka, a učitelj samostalno odlučuje o njihovu broju, izboru i rasporedu u jednoj nastavnoj godini. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Ishodi iz domene Čitam i stvaram paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju. Nastavne aktivnosti dinamično se izmjenjuju: igre, kratke narodne pjesme, kratke pjesmice, brojalice i dramatizacija, pri čemu je naglasak na govornoj komunikaciji i rješavanju radnih listova.  Poučavanje jezičnih sadržaja (leksičkih i gramatičkih struktura) temelji se na govornoj komunikaciji i učenju iz situacije posredstvom mimike, geste, pokreta, likovnog izraza, igre, pjesme i dramatizacije pomoću zornih sredstava.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: slikopriče, slikopjesme, pjesmice u rimama, rusinske narodne priče, dječje pjesme, brojalice, zagonetke, kratke pripovijetke, bajka i kratki igrokaz; rusinske narodne brojalice, pjesmice, pjesme i kolede: Ишол дїдo дo лєсa/Išao je djed u šumu; Чижику, чижику/Čižiku, čižiku; Пaльци/Prsti; Гeрлїчкa/Grlica; Пo вaрoшу дрaшичкa/Po varoši je stazica; Нa жeлєнeй трaвки/Na zelenoj travici; Идзе жима/Ide zima; Хижкo нaшa/Kućice naša; Цицa и Aмaлкa/Cica i Amalka; Я мaли югaс/Ja sam mali pastir; Винчуєм Вaм тaкa мaлa/Čestitam Vam ovakva mala; Пaсли пaстирe/Napasali su pastiri stado; М. Budinski: Школяр/Učenik; E. Vrabec, I. Hnatko (ilustratorica): Кoлєсa/Kotači; М. Rimar: Медo, медo/Medo, medo; Lj. Harhaj: Мaли Мo/Mali Mo; M. Rimar: Привит/Dobrodošlica; N. Golub: Нємaм злaтa/Nemam zlata; I. Hardi-Kovačević: Любичицa/Ljubičica; S. Makaji: Kaрoлинa/Karolina; M. Kanjuh: Пeршa пaхулькa/Prva pahuljica; Lj. Fa-Hardi: Як шe тройo прaшaткa рихтaли зa жиму/Kako su se tri praščića spremala za zimu; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 1. 1.  Učenik uočava,  prepoznaje i imenuje osnovna obilježja rusinske kulture. | – uočava tipična rusinska imena i prezimena  – prepoznaje i imenuje obilježja rusinskih praznika i blagdana  – slušno prepoznaje rusinske narodne pjesme te dječje pjesmice i brojalice  – uočava i prepoznaje rusinsku narodnu nošnju  – prepoznaje i imenuje starodavne predmete različite namjene  – razvija pozitivan stav za učenje rusinskog jezika i kulture | Učenik uz povremenu pomoć učitelja uočava, prepoznaje i imenuje osnovna obilježja rusinske kulture. |
| OŠ RSKJK C. 1. 2. Učenik prepoznaje i imenuje osnovne sličnosti i razlike između rusinske i hrvatske kulture. | – slušno prepoznaje i imenuje rusinske narodne pjesme te dječje pjesmice i brojalice  – prepoznaje i imenuje osnovne sličnosti i razlike između rusinske i hrvatske kulture (običaji, praznici i blagdani, imena itd.) | Učenik uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike između rusinske i hrvatske kulture. |
| OŠ RSKJK C. 1. 3. Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – imenuje i izvodi stare dječje rusinske igre  − samostalno ili u skupini izvodi tradicionalne glazbene forme, brojalice, napjeve, narodne plesove i dječje pjesme  – izrađuje slikovni rječnik  – izrezuje, slaže i crta/slika  – ukrašava pisanicu tradicionalnom tehnikom i narodnim motivom  – kreativno se izražava crtežom, pjesmom, plesom, glumom i rukotvorinama vezanima uz tradicionalne običaje za blagdane i druge prigode  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama  – njeguje i izvodi rusinske običaje za Božić (koledanje) i Uskrs (oblijevanje) | Učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: predstavljanje, pozdravi (Božić i Uskrs), škola (starinski školski pribor i posoblje), obitelj i dom (izgled starinskih kuća izvana i iznutra te namještaj u njima), zaboravljene igre i igračke, stari obrti i alati, odjeća i obuća (rusinska narodna nošnja), rusinski narodni ornament, hrana (tradicionalna jela), narodni običaji za blagdan i kroz godinu, tradicionalne rukotvorine (pisanice), pjesme i plesovi, istraživanje zaboravljenih običaja.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Mnoge preporučene rusinske narodne brojalice, pjesmice, pjesme u kolu i kolede iz domene Čitam i stvaram imaju notni zapis te se mogu pjevati.  Nastavne aktivnosti trebaju biti raznolike, zanimljive i zabavne te se dinamično izmjenjivati. To mogu biti igre, pjesme, dramatizacije, radionice i ostale aktivnosti u kojima je naglasak na razvijanju pozitivnog stava prema rusinskom jeziku i kojima se potiče učenikova kreativnost koja će doprinijeti uspjehu svakog učenika.  Učitelj planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8574.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 2. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMINIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 2. 1.  Učenik razumije i imenuje kratke riječi i vrlo kratke rečenice. | – povezuje izgovorene riječi sa slikovnim prikazima ili predmetima  – imenuje predmete i osobe u razredu ili na vizualnim predlošcima  – imenuje pojmove s rusinskim naglaskom | Učenik uz pomoć učitelja razumije i govori kratke riječi i vrlo kratke rečenice. |
| OŠ RSKJK A. 2. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem tekstove primjerene početnom opismenjavanju. | – povezuje napisano slovo s odgovarajućim glasom  – povezuje glasove i slova u cjelovitu riječ  – rastavlja riječ na slogove  – povezuje riječi u rečenicu  – čita riječi u kojima se slovo koje se uči nalazi na početku, u sredini i na kraju riječi  – čita jednostavne i kratke rečenice koje sadrže naučena slova  – odgovara na jednostavna pitanja nakon čitanja teksta  – postavlja pitanja primjereno početnom opismenjavanju  – čita riječi, rečenice i tekstove primjereno početnom opismenjavanju  – točno intonira izjavne, upitne i usklične rečenice | Učenik uz povremene pogreške čita riječi i kraće rečenice primjerene početnom opismenjavanju i razumije ih uz pomoć učitelja. |
| OŠ RSKJK A. 2. 3.  Učenik prepoznaje glasovnu strukturu riječi te glasovno analizira i sintetizira riječi primjereno početnom opismenjavanju. | – izgovara specifične glasove Г i ДЗ  – izvodi glasovnu analizu i sintezu riječi  – naglašava riječi s rusinskim naglaskom primjereno početnom opismenjavanju  – pronalazi nove uzorke riječi zasićene glasom/slovom koje se uči | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje glasovnu strukturu riječi i uočava početni glas u jednosložnim riječima. |
| OŠ RSKJK A. 2. 4.  Učenik piše tiskana slova rusinske azbuke, riječi, rečenice i tekst vođenim pisanjem i primjenjuje pravopisna pravila. | – povezuje glas s odgovarajućim slovom  – povezuje glasove i slova u cjelovitu riječ, a riječi u rečenicu  – razlikuje veliko i malo tiskano slovo  – piše velika i mala tiskana slova  – piše riječi s glasovima H (Х), G (Ґ)i specifičnim glasom Г  – piše riječi sa specifičnim slovima (dvoglasima) Я/JA, Є/JE, Ї/JI, Ю/JU, Щ/ŠČ i Ь/mekim znakom  – prepisuje riječi i rečenice  – samostalno piše riječi i rečenice samo naučenim tiskanim slovima  – sastavlja skupinu riječi na zadanu temu  – sastavlja rečenicu od zadanih riječi  – oblikuje kratak pisani tekst od triju rečenica primjereno početnom opismenjavanju  – piše prvu riječ u rečenici velikim slovom  – piše velikim slovom vlastita imena i prezimena ljudi i imena naselja ili mjesta koja su mu poznata  – piše rečenični znak na kraju rečenice | Učenik uz pomoć učitelja piše riječi, kratke rečenice i tekst vođenim pisanjem tiskanih slova rusinskog pisma. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Postupno proširivanje i produbljivanje preporučenih tema: svijet oko mene i ja, škola, boje, godišnja doba, voće i povrće, brojevi do dvadeset, obitelj i dom, snalaženje u prostoru, igra i igračke, dijelovi tijela, promet, hrana, životinje, cvijeće, odjeća i obuća, dani u tjednu, blagdani, razlike među slovima.  Funkcije: uljudno ophođenje, imenovanje (osobe, životinje, predmeta i radnje), davanje jednostavnih uputa (što činiti) i brojanje.  Preporučeni jezični sadržaji  Prema grafemskom izgledu, usporediti već naučenu hrvatsku abecedu s rusinskom azbukom. Obratiti pozornost na slova u hrvatskoj abecedi i rusinskoj azbuci koja su ista, slična i različita, a posebnu pozornost posvetiti izgovoru i pisanju specifičnog slova Г te dvoglasa Я, Є, Ї, Ю, Щ i Ь (mekog znaka). Gramatika jezika izgovara se oponašanjem učitelja.  Leksičke i gramatičke strukture biraju se primjereno razvojnoj dobi učenika, vodeći računa o povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama te se ciklički ponavljaju i proširuju u odnosu na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimike, pokreta, igre, pjesme, dramatizacije, crtanja, digitalnih i zornih sredstava. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 2. 1.  Učenik neverbalno i verbalno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja književnog teksta/neknjiževnog teksta. | – imenuje likove  – izdvaja iz teksta što mu se sviđa i što mu se ne sviđa  – misli, osjećaje i zapažanja izražava crtežom, pokretom ili riječima | Učenik uz povremenu pomoć učitelja neverbalno i verbalno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja književnog/neknjiževnog teksta. |
| OŠ RSKJK B. 2. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem vrlo kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – čita tekst nekoliko puta radi potpunijeg razumijevanja  – pazi na pravilan izgovor karakterističnih rusinskih glasova  – kratkim rečenicama odgovara na pitanja povezana s tekstom  – prepoznaje i imenuje glavni lik (dobar  – loš)  – uočava nove ili manje poznate riječi | Učenik uz pomoć učitelja sluša/čita s razumijevanjem vrlo kratke književne tekstove i odgovara na pitanja povezana s tekstom. |
| OŠ RSKJK B. 2. 3. Učenik se kreativno izražava na temelju književnog iskustva. | – stvara likovne radove, uređuje pano  – napamet krasnoslovi kraće pjesmice  – sudjeluje u kraćem igrokazu  − koristi se jezičnim vještinama i aktivnim rječnikom primjereno razvojnoj dobi | Učenik uz pomoć učitelja crtežom, riječima ili pokretom izražava svoje misli, osjećaje i zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Književni tematski tekstovi: predstavljanje sebe i drugih, pozdravi, svijet oko mene i ja, škola, boje, godišnja doba, voće i povrće, brojevi do dvadeset, obitelj i dom, snalaženje u prostoru, igra i igračke, dijelovi tijela, promet, hrana, životinje, cvijeće, odjeća i obuća, dani u tjednu, blagdani, razlike među slovima.  Preporučeni jezični sadržaji  Slijediti program hrvatskog jezika s ukazivanjem na razlike s rusinskim jezikom.  Rusinska terminologija: glas, slovo, slog, riječ, otvornici, zatvornici, slog i rečenica (izjavna, upitna i usklična).  Funkcije: uljudno ophođenje, imenovanje (osobe, životinje, predmeta i radnje), davanje jednostavnih uputa (što činiti) i brojanje.  Preporučene vrste tekstova: rusinske narodne pjesme i priče, slikopriča, slikopjesma, brojalica, dječja pjesma, kratka pripovijetka, bajka i kratki igrokaz. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj izabire tekstove i aplikacije po svojem izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Brojalice i pjesmice imaju osobito važnu ulogu u usvajanju pravilnog izgovora, naglaska, ritma i intonacije te im u nižim razredima osnovne škole treba pridati osobiti značaj. Zajedničko čitanje planiranih tekstova na satu ostvaruje se u svrhu razvijanja trajne čitateljske navike, a aktivnim razgovorom, u kojem sudjeluju svi učenici, ističe se važnost svakog pojedinačnog mišljenja.  Ishodi iz domene Čitam i stvaram paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: E. Vrabec: Кoлєсa/Kotači; M. Kovač: Школски дзвoн/Školsko zvono; J. Oljejar: Пeкaр/Pekar; M. Kovač: Кoнїк/Konjić; S. Erdelji: Тaнєц/Ples; M. Skuban: Пришлa жимa/Došla je zima; M. M. Kočiš: Дoм/Dom; J. Oljejar: Хoрa бaбкa/Bolesna lutka; N. Golub: Кeд яр придзe/Kad dođe proljeće; narodne: Тoтa нaшa ґaздиня/Ova naša domaćica, Вeрбoв лєшик/Vrbova šumica, Рибaр/Ribar, Пeтрик и кaндур/Perica i mačak, Злaмaлa шe кoрмaнь дeскa/Slomilo se ralo; rusinske kolede: Тeй шe святeй нoци/Te se svete noći, M. Kovač: Нoц нaд ВиФлeєм/Noć iznad Betlehema; M. Vašaš: Винчoвaнкa/Čestitka; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 2. 1.  Učenik uočava, prepoznaje i imenuje osnovna obilježja rusinske kulture. | – prepoznaje i imenuje tipična rusinska imena, simbole (zastava) i blagdane  – prepoznaje i imenuje posebnosti narodnih rusinskih običaja pri obilježavanju blagdana  – prepoznaje i imenuje rusinske običaje i njihova osnovna obilježja  – prepoznaje i imenuje tradicionalno rusinsko jelo za Božić i Uskrs  – prepoznaje i pjeva rusinske narodne pjesme te dječje pjesmice i brojalice  – prepoznaje rusinsku narodnu nošnju  – prepoznaje i imenuje starodavne predmete različite namjene  – razvija početni pozitivni stav za učenje rusinskog jezika i kulture | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna obilježja rusinske kulture. |
| OŠ RSKJK C. 2. 2.  Učenik prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike s hrvatskom kulturom. | – prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike s hrvatskom kulturom (običaji, praznici i blagdani, imena itd.) | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike s hrvatskom kulturom. |
| OŠ RSKJK C. 2. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – izrezuje, slaže i crta/slika  – ukrašava pisanicu tradicionalnom tehnikom i narodnim motivom  – imenuje i izvodi stare dječje rusinske igre  − samostalno ili u skupini izvodi tradicionalne glazbene forme, brojalice, napjeve, narodne plesove i dječje pjesme  – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom, glumom i rukotvorinama vezanima uz tradicionalne običaje za blagdane i druge prigode  – njeguje i izvodi rusinske običaje za Božić (koledanje) i Uskrs (polijevanje)  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama | Učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: predstavljanje, pozdravi (za Božić i Uskrs), škola (starinski školski pribor i posoblje), obitelj i dom (izgled starinskih kuća izvana i iznutra te namještaj u njima), zaboravljene igre i igračke, stari obrti i alati, odjeća i obuća (rusinska narodna nošnja), rusinski narodni ornament, hrana (tradicionalna jela), narodni običaji za blagdan i kroz godinu, tradicionalne rukotvorine (pisanice), pjesme i plesovi, istraživanje zaboravljenih običaja.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Mnoge preporučene rusinske narodne brojalice, pjesmice, pjesme i kolede u domeni Čitam i stvaram imaju notni zapis te se mogu pjevati.  Nastavne aktivnosti trebaju biti raznolike, zanimljive i zabavne te se dinamično izmjenjivati. To mogu biti igre, pjesme, dramatizacije, radionice i ostale aktivnosti u kojima je naglasak na razvijanju pozitivnog stava prema rusinskom jeziku i kojima se potiče učenikova kreativnost koja će doprinijeti uspjehu svakog učenika.  Učitelј planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8526.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 3. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 3. 1.  Učenik razumije i govori kratke rečenice u skladu s temom. | – razumije riječi i kratke rečenice  – točno izgovara glasove Г, Ґ i Х koje učenicima stvaraju poteškoću u izgovoru  – točno naglašava riječi  – točno izgovara riječi koje su dio aktivnog rječnika u kojima su specifični glasovi Г, ДЗ, ДЬ i TЬ  – pravilno oblikuje i izgovara kratke rečenice  – točno oblikuje jesne i niječne rečenice  – pripovijeda kratku priču prema nizu slika  – jezične pojmove imenuje na rusinskom jeziku | Uz pomoć učitelja pravilno oblikuje i izgovara kratke rečenice u skladu s temom. |
| OŠ RSKJK A. 3. 2.  Učenik sluša i čita s razumijevanjem kratke tekstove. | – pravilno čita riječi koje su dio aktivnog rječnika u kojima su specifični glasovi i slova: Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю i Ь  – čita kratki neknjiževni i književni tekst primjenjujući pravilan izgovor, naglasak i intonaciju riječi i rečenica  – čita tekst po ulogama  – izdvaja nepoznate riječi  – proširuje rječnik rusinskih riječi | Uz pomoć učitelja čita s razumijevanjem kratke tekstove. |
| OŠ RSKJK A. 3. 3.  Učenik sudjeluje u kratkom razgovoru na nastavnom satu, koristeći se sintagmama i kratkim jednostavnim rečenicama u točnom značenju. | – odgovara na pitanja o pročitanom tekstu  – postavlja jednostavna pitanja iz teksta i odgovara na njih  – prepoznaje imenice kao riječi koje imenuju bića, stvari i pojave  – prepoznaje opće i vlastite imenice  – prepoznaje glagole kao riječi kojima se određuje radnja  – prepoznaje pridjeve  – prepoznaje česte umanjenice | Uz pomoć učitelja sudjeluje u vrlo kratkom razgovoru na nastavnom satu, koristeći se sintagmama i kratkim jednostavnim rečenicama u točnom značenju. |
| OŠ RSKJK A. 3. 4.  Učenik piše pisana slova rusinske azbuke, riječi, rečenice i tekst vođenim pisanjem i primjenjuje pravopisna pravila. | – piše velika i mala pisana slova rusinske azbuke  – pravilno i točno piše specifična slova rusinske azbuke Я, Є, Ї, Ю, Щ  – pravilno i točno piše Ь (meki znak)  – pisanim slovima povezuje glasove i slova u cjelovitu riječ, a riječ u rečenicu  – prepisuje riječi i rečenice samo naučenim pisanim slovima  – samostalno piše riječi i rečenice samo naučenim pisanim slovima  – točno piše riječi s glasovima Г, Ґ i Х koji učenicima stvaraju poteškoću u izgovoru  – pravilno piše riječi koje su dio aktivnog rječnika u kojima su specifični glasovi i slova: Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю i Ь  – piše vrlo kratak i jednostavan tekst danog predloška  – samostalno sastavlja i piše četiri (4) rečenice | Uz pomoć učitelja piše pisana slova rusinske azbuke, riječi, rečenice i tekst vođenim pisanjem i primjenjuje pravopisna pravila. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: prijatelji, životinje, brojevi, dijelovi tijela, odijevanje, dom, prijevozna sredstva, higijena, dnevna rutina, grad i selo, kupnja, mjeseci, godišnja doba.  Funkcije: opisivanje osoba, traženje i pružanje informacija, imenovanje odnosa među ljudima, izricanje sviđanja/nesviđanja, brojenje, pravilan izgovor glasova, naglašavanje, opis dnevne rutine i običaja, opis okruženja u kojemu živimo.  Preporučeni jezični sadržaji  Govornu terminologiju na rusinskom jeziku i jezične sadržaje poučavati na temelju poznavanja hrvatskog jezika radi uočavanja njihove sličnosti i različitosti, i to, kako na gramatičkim i pravopisnim područjima, tako i kod jezičnog izražavanja i pravogovora.  Slijediti program hrvatskog jezika s ukazivanjem na razlike s rusinskim jezikom. Gramatika: imenice (opće i vlastite) i glagole znati na razini prepoznavanja i imenovanja, a pridjeve na razini prepoznavanja. Gramatika jezika izgovara se oponašanjem učitelja. Prema grafemskom izgledu, obratiti pozornost na ista, slična i različita pisana slova u abecedi i rusinskoj azbuci, a posebnu pozornost obratiti na izgovor i pisanje specifičnih glasova i slova Г i ДЗ te dvoglasa Я, Є, Ї, Ю, Щ i Ь (mekog znaka). Pozornost se pridaje razvoju čitanja i pisanja te izgovora riječi s rusinskim naglaskom. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pisane komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimike, pokreta, igre, pjesme, dramatizacije, crtanja, digitalnih i zornih sredstava. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 3. 1.  Učenik kreativno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja/čitanja teksta. | − kazuje o čemu tekst govori  − iznosi mišljenje o postupcima likova  – misli, osjećaje i zapažanja izražava crtežom, pokretom ili riječima | Učenik uz pomoć učitelja izražava misli, osjećaje i zapažanja povezana sa slušanim/pročitanim tekstom. |
| OŠ RSKJK B. 3. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratke književne tekstove. | – razlikuje dijelove pjesme: stih i strofa  – prepoznaje i izdvaja riječi koje se rimuju u pjesmama i igrokazima za djecu  – prepoznaje čudesne i izmišljene elemente u pjesmama za djecu i bajkama  – usmeno odgovara na pitanja o pročitanom književnom tekstu  – tečno čita kratki književni tekst  – pazi na pravilan izgovor i intonaciju | Učenik sluša/čita s razumijevanjem tekst i uz pomoć učitelja odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta. |
| OŠ RSKJK B. 3. 3.  Učenik razlikuje određene književne vrste prema obliku i sadržaju. | – razlikuje i imenuje nazive na rusinskom jeziku za pripovijetku, pjesmu, brojalicu, zagonetku, basnu, bajku i igrokaz  – razlikuje književne vrste prema obliku i sadržaju (rusinska narodna priča i pjesma, dječja pjesma, brojalica, zagonetka, basna i bajka)  – prepoznaje naučene jezične elemente, izvodi zaključke o vrsti, temi i sadržaju teksta | Učenik uz pomoć učitelja razlikuje književne vrste prema obliku i sadržaju. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Književni tematski tekstovi: prijatelji, životinje, brojevi, dijelovi tijela, odijevanje, dom, prijevozna sredstva, higijena, dnevna rutina, grad i selo, kupnja, mjeseci, godišnja doba.  Preporučene vrste tekstova: slikopriča, rusinske narodne pjesme i priče, kratka pripovijetka, brojalica, dječja pjesma, kratki igrokaz, zagonetka, bajka, strip. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj izabire tekstove po svojem izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Čitam i stvaram paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju izradom crteža, dramatizacijom i čitanjem književnih tekstova.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: R. Kupčinski: Школярики/Mali učenici; M. Kovač: Нaшo букви/Naša slova; M. Pavlović: Кухaркa/Kuharica; M. Kočiš: Шатва/Sjetva; K. Mučaji: Хрoбaк нa пoлїчки/Crv na polici; A. Papandriš Harhaji: Мaмo, чи ти знaш?/Mama, znaš li ti?; M. Kovač: Нaшa бaбa/Naša baka; narodna rusinska koleda: Ишли трoмe крaльoвe/Išla su tri kralja; A. Balatinac: Пaхулькa/Pahuljica; G. Kosteljnik: Стaри, aлє здрaви/Star, ali zdrav; narodna: Кoгуцик/Pjetlić; S. Makaji: Мoя муниция/Moja municija; S. Erdelji: Привит яри/Dobrodošlica proljeću; M. Rimar: Нaйвeкшa рoдзинa/Najveća rodbina; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 3. 1.  Učenik imenuje osnovna obilježja rusinske kulture. | – imenuje tipična rusinska imena, simbole (zastave) i blagdane  – imenuje rusinske običaje i njihova osnovna obilježja  – imenuje i pjeva rusinske narodne pjesme te dječje pjesmice i brojalice  – imenuje rusinsku narodnu nošnju  – imenuje starodavne predmete različite namjene  – imenuje tradicionalna rusinska jela za blagdane i druge prigode  – razvija početni pozitivni stav za učenje rusinskog jezika i kulture | Učenik uz pomoć učitelja imenuje osnovna obilježja rusinske kulture. |
| OŠ RSKJK C. 3. 2.  Učenik izgrađuje svoj kulturni i nacionalni identitet. | − izrađuje i izlaže svoj rad (plakat, slikokaz, ilustraciju, likovni rad, praktični rad i slično)  – ukrašava pisanicu tradicionalnom tehnikom i narodnim motivima  − demonstrira narodne običaje tijekom proslave blagdana (Božić: koledanje i nošenje Betlehema, Uskrs: polijevanje) | Učenik uz pomoć učitelja izgrađuje svoj kulturni i nacionalni identitet. |
| OŠ RSKJK C. 3. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava crtežom, pjesmom, plesom, glumom i rukotvorinama vezanima uz tradicionalne običaje za blagdane i druge prigode  – imenuje i izvodi stare dječje rusinske igre − samostalno ili u skupini izvodi tradicionalne dječje i narodne pjesme, brojalice i rusinske dječje igre s pjevanjem uz slušanje glazbe  – izvodi jednostavne plesne pokrete rusinskih narodnih plesova  – njeguje rusinske narodne običaje  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama  – sudjeluje u aktivnostima (vrlo kratkim predstavama) koje povećavaju zadovoljstvo učenja rusinskog jezika i kulture | Učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: predstavljanje, pozdravi (za Božić i Uskrs), škola (starinski školski pribor i posoblje), obitelj i dom (izgled starinskih kuća izvana i iznutra te namještaj u njima), zaboravljene igre i igračke, stari obrti i alati, odjeća i obuća (rusinska narodna nošnja), rusinski narodni ornament, hrana (tradicionalna jela), narodni običaji za blagdan i kroz godinu, tradicionalne rukotvorine (pisanice), pjesme i plesovi, istraživanje zaboravljenih običaja.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Mnoge preporučene rusinske narodne brojalice, pjesmice, pjesme i kolede u domeni Čitam i stvaram imaju notni zapis te se mogu pjevati.  Nastavne aktivnosti trebaju biti raznolike, zanimljive i zabavne i izmjenjivati se. To mogu biti igre, plesovi, pjesme, dramatizacije, radionice i ostale aktivnosti u kojima je naglasak na razvijanju pozitivnog stava prema rusinskom jeziku i kojima se potiče učenikova kreativnost koja će doprinijeti uspjehu svakog učenika.  Učitelј planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8471.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 4. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 4. 1.  Učenik razumije tekstove jednostavnih struktura i razgovara u skladu sa slobodno izabranom ili zadanom temom. | – razumije tekstove jednostavnih struktura  – točno izgovara glasove Г, Ґ i Х koje učenicima stvaraju poteškoću u izgovoru  – točno naglašava riječi  – točno izgovara riječi koje su dio aktivnog rječnika u kojima su specifični glasovi Г, ДЗ, ДЬ i TЬ  – pravilno oblikuje i izgovara kratke rečenice  – točno oblikuje jesne i niječne rečenice  – pripovijeda kratku priču prema nizu slika  – jezične pojmove imenuje na rusinskom jeziku | Učenik uz pomoć učitelja razumije tekstove jednostavnih struktura i razgovara u skladu sa slobodno izabranom ili zadanom temom. |
| OŠ RSKJK A. 4. 2. Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – sluša tekst s razumijevanjem prema zadanim smjernicama u obliku pitanja i dodatnih uputa  – pravilno čita riječi koje su dio aktivnog rječnika u kojima su specifični glasovi i slova: Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю i Ь  – pravilno izgovara i čita skupove riječi s glasovima LJ, NJ, DJ I TJ  – čita kratki neknjiževni i književni tekst primjenjujući pravilan izgovor, naglasak i intonaciju riječi i rečenica  – čita tekst po ulogama  – odgovara na pitanja o pročitanom tekstu  – postavlja jednostavna pitanja iz teksta i odgovara na njih  – izdvaja nepoznate riječi  – proširuje rječnik rusinskih riječi | Učenik uz pomoć učitelja sluša ili čita s razumijevanjem kratak i jednostavan tekst poznate tematike. |
| OŠ RSKJK A. 4. 3.  Učenik točno upotrebljava riječi, sintagme i rečenice te ih povezuje u kratki vezani tekst. | – prepoznaje riječi koje označuju vrijeme, mjesto, količinu i kakvo je što  – prepoznaje česte uvećanice  – usvaja nove riječi i utvrđuje značenje naučenih riječi u aktivnom rječniku  – koristi nove riječi kao dio aktivnog rječnika  – usvaja lingvistički pojam imenice i glagola u zadanom tekstu i imenuje ih na rusinskom jeziku  – rješava zagonetke, križaljke i rebuse  – sudjeluje u dramatizaciji teksta | Učenik uz pomoć učitelja upotrebljava riječi, sintagme i rečenice te ih povezuje u kratki vezani tekst. |
| OŠ RSKJK A. 4. 4.  Učenik piše pisana slova rusinske azbuke, riječi, rečenice i tekst vođenim pisanjem i primjenjuje pravopisna pravila. | – piše velika i mala pisana slova rusinske azbuke  – pisanim slovima povezuje glasove i slova u cjelovitu riječ, a riječ u rečenicu  – prepisuje riječi i rečenice samo naučenim pisanim slovima  – samostalno piše riječi i rečenice samo naučenim pisanim slovima  – točno piše riječi s glasovima Г, Ґ i Х koji učenicima stvaraju poteškoću u izgovoru  – pravilno piše skupove riječi glasova LJ, NJ, DJ I TJ  – pravilno piše riječi koje su dio aktivnog rječnika u kojima su specifični glasovi i slova: Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю i Ь  – pravilno piše slovo Й s glagolom − piše cjelovitim i jasnim rečenicama s pravilnim redom riječi  – piše vrlo kratak i jednostavan tekst danog predloška − samostalno sastavlja i piše pet (5) rečenica − primjenjuje usvojenu pravopisnu normu | Učenik uz pomoć učitelja piše pisana slova rusinske azbuke, riječi, rečenice i tekst vođenim pisanjem i primjenjuje pravopisna pravila. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: prijatelji, životinje, brojevi, dijelovi tijela, odijevanje, dom, prijevozna sredstva, higijena, dnevna rutina, grad i selo, kupnja, mjeseci, godišnja doba.  Funkcije: opisivanje osoba, traženje i pružanje informacija, imenovanje odnosa među ljudima, izricanje sviđanja/nesviđanja, brojenje, pravilan izgovor glasova, naglašavanje, opis dnevne rutine i običaja, opis okruženja u kojem živimo.  Preporučeni jezični sadržaji  Govornu terminologiju na rusinskom jeziku i jezične sadržaje poučavati na temelju poznavanja hrvatskog jezika radi uočavanja njihove sličnosti i različitosti, i to, kako na gramatičkim i pravopisnim područjima, tako i kod jezičnog izražavanja i pravogovora.  Slijediti program hrvatskog jezika s ukazivanjem na razlike s rusinskim jezikom. Gramatika: imenice (rod i broj  – imenovanje); glagoli: prošlost, sadašnjost i budućnost (prepoznavanje); pridjevi: na -ov i -ski (prepoznavanje). Jezična komunikacija − pravilan izgovor i zapisivanje: problematični glasovi i specifični glas Г, H (Х) i G (Ґ) (хмара/нохец/мох; гора/драга/шнїг; ґереґа/маґочка); meki znak (Ь); slogovi sa specifičnim slovima (dvoglasima) Щ/ŠČ, Я/JA, Є/JE, Ї/JI, Ю/JU i Ь/mekim znakom; riječi s glasovima LJ (ЛЬ), LJO (ЛЬO), LJA (ЛЯ), LJE (ЛЄ), LJI (ЛЇ), LJU (ЛЮ), NJ (НЬ), NJO (НЬO), NJA (НЯ), NJE (НЄ), NJI (НЇ), NJU (НЮ), DJ (ДЬ), DJO (ДЬO), DJA (ДЯ), DJE (ДЄ), DJI (ДЇ), DJU (ДЮ), TJ (TЬ), TJO (TЬO), TJA (TЯ), TJE (TЄ), TJI (TЇ) i TJU (TЮ); riječi sa zatvornicima TJ (T), DJ (D), Č i DŽ (бутєлар, дїдо, бачи, диждж). | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja (leksičkih i gramatičkih struktura) temelji se na govornoj i pisanoj komunikaciji i učenju iz situacije posredstvom mimike, geste, pokreta, likovnog izraza, igre, pjesme i dramatizacije pomoću zornih sredstava. Pažnja se pridaje razvoju djelatnosti čitanja i pisanja.  Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja koji su prilagođeni razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika, a istovremeno se potiče višejezičnost.  Učitelj organizira aktivnosti govorenja i razgovaranja u kojima će učenik sudjelovati u govornom činu u osmišljenim komunikacijskim situacijama. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 4. 1.  Učenik objašnjava svoja zapažanja, misli i osjećaje nakon slušanja/čitanja književnog teksta i povezuje sadržaj sa stvarnim životom. | − objašnjava svoja zapažanja, misli i osjećaje nakon slušanja/čitanja teksta  − povezuje sadržaj, temu i motive teksta sa stvarnim životom  − prilagođava intonaciju pri izgovaranju riječi, rečenica, iskaza i tvrdnji | Učenik uz pomoć učitelja objašnjava svoja zapažanja, misli i osjećaje nakon slušanja ili čitanja književnog teksta i povezuje sadržaj sa stvarnim životom. |
| OŠ RSKJK B. 4. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem i prepričava kratke književne i neknjiževne tekstove. | – određuje temu  – imenuje određene vrste tekstova (narodna priča i pjesma, pripovijetka, basna, brojalica, brzalica, zagonetka i bajka)  – imenuje glavne i sporedne likove te mjesto i vrijeme radnje  – razlikuje dijelove pjesme: stih i strofa  – prepoznaje i izdvaja riječi u pjesmama koje se rimuju  – usmeno i pisano odgovara na pitanja  – tijek događaja prikazuje crtežom, govorom, pismom i pokretom  – izražajno čita književne tekstove  − ovladava naglaskom i intonacijom standardnog rusinskog jezika  – uočava nove ili manje poznate riječi  – razlikuje književni tekst od neknjiževnih tekstova | Učenik uz pomoć učitelja sluša ili čita s razumijevanjem i prepričava kratke književne i neknjiževne tekstove. |
| OŠ RSKJK B. 4. 3.  Učenik se stvaralački izražava prema vlastitom interesu i/ili sposobnostima. | – razlikuje obavijesne tekstove od književnih tekstova  − prilagođava čitanje tekstnoj situaciji  – prepoznaje poruku teksta  – rješava zagonetke, križaljke i rebuse  – sudjeluje u dramatizaciji teksta  – čita tekstove u dječjim časopisima i na rusinskim internetskim stranicama | Učenik se uz pomoć učitelja stvaralački izražava prema vlastitom interesu i/ili sposobnostima. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Književni tematski tekstovi: prijatelji, životinje, brojevi, dijelovi tijela, odijevanje, dom, prijevozna sredstva, higijena, dnevna rutina, grad i selo, kupnja, mjeseci, godišnja doba.  Funkcije: opisivanje osoba, traženje i pružanje informacija, imenovanje odnosa među ljudima, izricanje sviđanja/nesviđanja, brojenje, pravilan izgovor glasova, naglašavanje, opis dnevne rutine i običaja, opis okruženja u kojem živimo.  Preporučene vrste tekstova: rusinske narodne pjesme i priče, kratke pripovijetke, brojalice, dječje pjesme, igrokazi, zagonetke, bajke, strip. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj izabire tekstove prema vlastitom izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Čitam i stvaram paralelno se nadopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju izradom crteža, dramatizacijom i čitanjem književnih tekstova.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: М. Kovač: Школски ствари/Školske stvari; М. Kovač: Мaцeринскa бeшедa/Materinski govor; V. Mudri: Хлєб/Kruh; М. Кovač: Хижочко стара/Kućice stara; G. Kosteljnik: Чeжкa и лєгкa рoбoтa/Težak i lak posao; S. Makaji: Кудзeль/Preslica; H. Koljesar: Клaйбaс  – мудeрeц/Pametna olovka; S. Makaji: Писмo святoму Миколaйoви/Pismo svetom Nikoli; A. Bučko Papharhaji: Рoзбитa гвиздa/Razbijena zvijezda; M. Pavlović: Жимнo булo/Hladno je bilo; A. Balatinac: Мaцeринa слизa/Majčina suza; V. Mudri: Oблїванє/Oblijevanje; S. Hudak: Врацeл длуствo/Vratio je dug; M. Budinski: Припoвeдкa o чeрвeним прaшaтку/Pripovijetka o crvenom praščiću; narodna: Яблoня/Stablo jabuke; narodna: Тераз сом ше розскакала/Sada sam se zaigrala; narodna: Зрoдзeли ше тарки/Trnina; narodna: Писня мeдвeдзa/Pjesma medvjeda; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 4. 1.  Učenik razvija stav o važnosti očuvanja nacionalne baštine i svjesnost o nacionalnoj pripadnosti. | − prepoznaje tradicijska obilježja svojeg naroda  – izvodi himnu i interpretira pjesme povezane s blagdanima − izrađuje i izlaže svoj rad (plakat, slikokaz, ilustraciju, likovni rad i praktični rad)  – imenuje tradicionalna rusinska jela za blagdane i druge prigode  – imenuje osnovne dijelove rusinske narodne nošnje  – imenuje starodavne predmete i opisuje njihovu namjenu − skuplja stare obiteljske fotografije te stvara mape i zbirke prikupljenog materijala  – stječe pozitivan stav i razvija zanimanje za učenje rusinskog jezika i kulture radeći s izvornim materijalima (rusinske dječje, tradicionalne i moderne pjesme, dječji časopis itd.) | Učenik uz pomoć učitelja razvija stav o važnosti očuvanja nacionalne baštine i svjesnost o nacionalnoj pripadnosti. |
| OŠ RSKJK C. 4. 2.  Učenik prepoznaje i imenuje osnovna povijesna i zemljopisna obilježja Rusina u Republici Hrvatskoj i u Karpatskoj Rusi, matičnom teritoriju pradomovine Rusina. | – prepoznaje i imenuje nacionalne simbole Rusina u Repub­lici Hrvatskoj (zastava, grb, himna i svečana pjesma)  – snalazi se na zemljovidu Republike Hrvatske, imenuje i pokazuje mjesta u kojima žive Rusini  – snalazi se na zemljovidu, pokazuje položaj Karpatske Rusi, matičnog teritorija pradomovine Rusina (narodni naziv je Горнїца ili stari kraj) i imenuje ga  – imenuje zemlje na kojima se nalazi Karpatska Rus, matični teritorij pradomovine Rusina  – imenuje narodne buditelje starog i novog kraja | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna povijesna i zemljopisna obilježja Rusina u Republici Hrvatskoj i u Karpatskoj Rusi, matičnom teritoriju pradomovine Rusina. |
| OŠ RSKJK C. 4. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava crtežom, pjesmom, plesom, glumom i rukotvorinama vezanima uz tradicionalne običaje za blagdane i druge prigode  – imenuje i izvodi stare dječje rusinske igre − samostalno ili u skupini izvodi tradicionalne dječje narodne i autorske pjesme  – izvodi plesne pokrete rusinskih narodnih plesova  – ukrašava pisanicu tradicionalnom tehnikom i narodnim motivima − demonstrira narodne običaje tijekom proslave blagdana (etnoprikaz božićnog običaja »Zvjezdari«)  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama  – sudjeluje u aktivnostima koje povećavaju zadovoljstvo učenja rusinskog jezika i kulture | Učenik uz pomoć učitelja obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme:  Kulturna baština Rusina: predstavljanje, pozdravi (za Božić i Uskrs), škola (starinski školski pribor i posoblje), obitelj i dom (izgled starinskih kuća, prostorije, namještaj i predmeti u njima), stari obrti i alati, arhaizmi, zaboravljene igre i igračke, odjeća i obuća (rusinska narodna nošnja), rusinski narodni ornament i rukotvorine (pisanice), hrana (tradicionalna jela), narodni običaji za blagdan i kroz godinu, pjesme i plesovi, istraživanje i predstavljanje zaboravljenog običaja.  Prošlost Rusina: Rusini u Republici Hrvatskoj, nacionalni simboli, Karpatska Rus − matični teritorij Rusina, geografski položaj Karpatske Rusi, doseljavanje Rusina na prostor današnje Republike Hrvatske, narodni buditelji − Aleksander Duhnovič i Gabrijel Kosteljnik.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom i kulturne manifestacije rusinskih udruga.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Mnoge preporučene rusinske narodne brojalice, pjesmice, pjesme i kolede u domeni Čitam i stvaram imaju notni zapis te se mogu pjevati. Ostvarivanje preporučenih sadržaja planirati u korelaciji s gradivom prirode i društva te likovnom i glazbenom kulturom.  Nastavne aktivnosti trebaju biti raznolike, zanimljive i zabavne te se dinamično izmjenjivati. To mogu biti igre, pjesme, dramatizacije, radionice i ostale aktivnosti u kojima je naglasak na razvijanju pozitivnog stava prema rusinskom jeziku i kojima se potiče učenikova kreativnost koja će doprinijeti uspjehu svakog učenika.  Učitelј planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8401.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 5. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 5. 1.  Učenik razumije sadržaj kratkog i jednostavnog teksta poznate tematike. | – pokazuje razumijevanje sadržaja teksta  – prepoznaje glavnu misao i izdvaja ključne informacije u kratkom i jednostavnom tekstu  – postavlja pitanja i odgovara na pitanja | Uz povremenu pomoć učitelja razumije slušani ili pročitani kratak tekst i odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta. |
| OŠ RSKJK A. 5. 2.  Učenik izražajno čita kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – glasno čita kratak poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju | Uz povremenu pomoć učitelja čita kratak poznat tekst. |
| OŠ RSKJK A. 5. 3.  Učenik sudjeluje u kratkom i jednostavnom razgovoru poznate tematike, koristeći se kratkim i jednostavnim rečenicama. | – upotrebljava naučene osnovne komunikacijske obrasce  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – sudjeluje u kratkom razgovoru poznate tematike  – sudjeluje u uvježbanim dijalozima i igranju uloga  – pokušava samostalno produktivno upotrijebiti uvježbana preporučena jezična sredstva za produkciju novih, neuvježbanih iskaza | Uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u vrlo kratkom i jednostavnom razgovoru, koristeći se vrlo kratkim i jednostavnim rečenicama. |
| OŠ RSKJK A. 5. 4.  Učenik piše kratak i jednostavan tekst poznate tematike, koristeći se vrlo jednostavnim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – oblikuje kratke i jednostavne tekstove prema poznatom i uvježbanom predlošku  – primjenjuje pravila pisanja kratkih čestitki, razglednica i vrlo kratkih osobnih poruka  – odgovora na postavljena pitanja  – pravilno piše poznate i učestale riječi  – piše po diktatu | Uz povremenu pomoć učitelja piše kratak i jednostavan tekst poznate tematike, koristeći se vrlo jednostavnim jezičnim strukturama uz manje pogreške. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: moja svakodnevica, život u školi, aktivnosti za slobodno vrijeme, moj dom, stanovanje, orijentacija, zavičaj i domovina, zemlje i nacionalnosti, drugi i drugačiji, svijet oko mene, dječja književnost, posebni dani i datumi.  Preporučeni jezični sadržaji: slijediti program hrvatskog jezika s ukazivanjem na razlike s rusinskim jezikom. Gramatika: rečenica i rečenični dijelovi (subjekt i predikat), zamjenice (prepoznavanje), promjenjive i nepromjenjive vrste riječi u rusinskom jeziku (prepoznavanje i imenovanje), padeži (imenovanje), rusinska gramatička terminologija, pisanje riječi s karakterističnim promjenama u kontaktu riječi, fonetički i morfološki elementi pravopisa, pravilan izgovor i zapisivanje specifičnih i problematičnih glasova Г, H (Х) i G (Ґ), pravilno pisanje i čitanje mekog znaka (Ь), pravilno pisanje i čitanje slogova sa specifičnim slovima (dvoglasima) Я/JA, Є/JE, Ї/JI, Ю/JU, Щ/ŠČ, pravilno pisanje i čitanje riječi s glasovima LJ, NJ, DJ i TJ, pravilan izgovor i zapisivanje riječi sa zatvornicima TJ (T), DJ (D), Č i DŽ; narodni buditelji Rusina u matičnom teritoriju (pradomovina) i u Bačkoj, Srijemu i Slavoniji (bivša južna Panonija). | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na govornoj komunikaciji i učenju iz situacije igrom, pjesmom i dramatizacijom te pomoću zornih sredstava. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja koji su prilagođeni razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika, istovremeno potičući višejezičnost.  Učitelj organizira aktivnosti govorenja i razgovaranja u kojima će učenik sudjelovati u govornom činu u osmišljenim komunikacijskim situacijama. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 5. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem i prepričava kratke književne i neknjiževne tekstove primjerene njegovoj dobi. | – prepoznaje i imenuje određene vrste tekstova (basna, narodna priča, bajka, igrokaz, pjesma i zagonetka)  – prepoznaje glavne i sporedne likove  – određuje temu, misao, osjećaje i ugođaj teksta  – odgovara na pitanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom  – prikazuje tijek događaja i likove u priči govorom, pismom, crtežom i pokretom  – izražajno čita književne tekstove  – razlikuje književni tekst od neknjiževnih tekstova  – povezuje situacije iz teksta sa stvarnim životom | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sluša ili čita tekst s razumijevanjem i odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta. |
| OŠ RSKJK B. 5. 2.  Učenik objašnjava svoja zapažanja, misli i osjećaje nakon slušanja/čitanja književnog teksta i povezuje sadržaj i temu sa stvarnim životom. | – izražava svoj doživljaj književnog teksta usmeno, pisano, crtežom i pokretom  – iznosi svoja zapažanja o književnom tekstu  – povezuje situacije iz teksta sa stvarnim životom | Učenik uz povremenu pomoć učitelja iznosi svoja zapažanja i misli te sudjeluje u razgovoru o zadanom tekstu. |
| OŠ RSKJK B. 5. 3.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnog iskustva. | – crtežom i situacijskom igrom prikazuje sadržaj i likove iz književnog teksta te svoje misli povezuje s tekstom | Učenik uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli i zapažanja te situacijskom igrom prikazuje sadržaj teksta i likove. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Književni tekstovi: lirska pjesma (pejzažna i domoljubna), narodna pripovijetka, kratka priča, basna, narodna uzrečica, anegdota, zagonetka, igrokaz za djecu, strip. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj izabire tekstove po svojem izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Učitelј kod izbora tekstova treba voditi računa o žanrovskoj i tematskoj raznovrsnosti, kao i o recepcijskim mogućnostima učenika. Ishodi iz domene Čitam i stvaram paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Izrađuju se crteži i lutke i primjenjuje dramatizacija i čitanje književnih tekstova.  Književni pojmovi: usmena/narodna književnost, tema, ideja, motiv, pjesnička slika, epitet, usporedba, personifikacija, onomatopeja, opis, glavni i sporedni likovi.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: Antologija poezije za djecu: Хмара на верху тополї/Oblak na vrhu topole; M. Kovač: Писнї дїдa Зaгрaдкaрa/Pjesme djeda Vrtlara; M. Vinaji: Мoй вaлaл мaли/Moje selo malo; M. Nađ: Нє зaбудзмe/Ne zaboravimo; Đ. Papharhaji: Любoв нємa грaнїци/Ljubav nema granice; M. Pap: Стaрa вишня/Stara višnja; M. Vašaš: Пeтрoвци/Petrovci; S. Makaji: Наймилше ми слово мацерово/Najdraža mi je majčina riječ; A. Papahdriš Harhaji: Мaц/Majka; J. Solonar: Желєнєє жито/Zeleni se pšenica; M. Budinski: Тoчки и зaпяти/Točke i zarezi; V. Kostelnik: Бeлaвa лaбдa/Plava lopta; M. Kovač: Прeдумaл шe/Predomislio se; S. Makaji: Пeрши шнїг/Prvi snijeg; S. Čakan: Сова и млади птички/Sova i mladi ptići; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 5. 1.  Učenik istražuje različite kulturne čimbenike u oblikovanju vlastitog identiteta i njeguje pozitivan odnos prema rusinskoj kulturnoj baštini. | – prepoznaje i imenuje etnička obilježja Rusina  − izvodi himnu i interpretira pjesme povezane s blagdanima  − prepoznaje i imenuje elemente tradicionalne kuhinje  − prepoznaje i imenuje folklorne elemente interijera i eksterijera  – imenuje dijelove rusinske muške i ženske narodne nošnje  − skuplja stare fotografije, slikovni materijal i starinske uporabne predmete s ornamentom iz različitih izvora te stvara mape i zbirke prikupljenog materijala  − prema skupljenom materijalu izabire teme iz kulturne baštine (narodna nošnja, običaji, ornamenti…) te izrađuje i izlaže svoj rad koji predstavlja u obliku plakata, slikokaza ili malih projekata  – stječe pozitivan stav i razvija zanimanje za učenje rusinskog jezika i kulture radeći s izvornim, skupljenim materijalima | Učenik uz pomoć učitelja razvija stav o važnosti očuvanja nacionalne baštine i svjesnost o nacionalnoj pripadnosti. |
| OŠ RSKJK C. 5. 2.  Učenik prepoznaje i imenuje osnovna povijesna i zemljopisna obilježja Karpatske Rusi, matičnog teritorija pradomovine Rusina. | – objašnjava pojmove: narod, nacionalna manjina, domovina, matični teritorij, državljanstvo i državnost  – snalazi se na zemljovidu, imenuje i pokazuje položaj Karpatske Rusi, matičnog teritorija pradomovine Rusina (narodni naziv je Горнїца ili stari kraj)  – imenuje zemlje na kojima se nalazi Karpatska Rus, matični teritorij pradomovine Rusina  – imenuje narodne buditelje Rusina u matičnom teritoriju te u Bačkoj, Srijemu i Slavoniji (bivša južna Panonija) | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna povijesna i zemljopisna obilježja Karpatske Rusi, matičnog teritorija pradomovine Rusina. |
| OŠ RSKJK C. 5. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava crtežom, pjesmom, plesom, glumom i rukotvorinama vezanima uz tradicionalne običaje za blagdane i druge prigode  − samostalno ili u skupini izvodi tradicionalne dječje narodne i autorske pjesme  – izvodi plesne pokrete rusinskih narodnih plesova  – ukrašava pisanicu tradicionalnom tehnikom i narodnim motivima  – izrađuje elemente domaće radinosti − demonstrira narodne običaje i običaje tijekom proslave blagdana (etnoprikaz)  – sudjeluje u obilježavanju i objašnjava važnost posebnih dana, datuma te rusinskih blagdana i praznika  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama | Učenik uz pomoć učitelja obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme za istraživanje: starodavna rusinska kuća (izgled, prostorije, namještaj i predmeti u njima), stari obrti i alati, arhaizmi, odjeća i obuća (rusinska narodna nošnja), rusinski narodni ornamenti (na posuđu, staklu, drvetu i platnu), rukotvorine (pisanice), hrana (tradicionalna jela), narodni običaji za blagdan (crkveni god/кирбай, Duhovi/Русадля) i kroz godinu (svadba, krštenje, prela), pjesme i plesovi, istraživanje i predstavljanje zaboravljenog običaja. Izvori: osobe starije životne dobi, starinske obiteljske fotografije, televizija, mediji, internet.  Povijest i zemljopis Rusina: slavenski narodi i pojam imena Rusin, karpatsko područje; Karpatska Rus  – matični teritorij Rusina, narodni naziv Горнїца ili stari kraj, geografski položaj, etnografske granice Karpatske Rusi, migracije iz karpatskog područja; snalaženje na zemljovidu; etnička obilježja Rusina  – jezik, (grkokatolička) vjera i kulturna baština, jezik  – autohtono obilježje naroda.  Rusinski narodni i umjetnički napjevi: Вeжнї зaйду/Uzmi zavežljaj; Желєнєє жито/Zeleni se pšenica; Eй, нє виднo тoт мoй вaлaл/Ej, ne vidi se ovo moje selo; Чaрни oчкa, пoцe спaц/Crne oči, pođite spavati; Кeд гoлубицa лєцeлa/Kad je golubica letjela; božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme iz starog kraja po izboru učitelja.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom te kulturne manifestacije rusinskih udruga.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučeni mediji: rusinski časopisi, dokumentarni filmovi rusinske tematike (T. Đurđev: Iskra), televizijske i radijske emisije koje se bave problematikom manjinskih zajednica (Prizma, Manjinski mozaik).  Istraživačkim radom predstaviti narodne ornamente i motive sa starinskog drvenog posoblja (klupa, kreveta, ormara…). Samostalno ili u skupini istražiti i predstaviti zaboravljeni običaj.  Učitelj planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8342.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 6. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 6. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratke i jednostavne tekstove poznate tematike koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama. | – pokazuje razumijevanje kratkog i jednostavnog teksta poznate tematike i izdvaja glavnu poruku teksta  – glasno čita kratak poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju  – izdvaja osnovne informacije  – opisuje osobe i radnje u neposrednom okruženju jednostavnim rečenicama  – prepričava kratak i jednostavan tekst koristeći se poznatim rječnikom | Učenik uz povremenu pomoć učitelja pokazuje razumijevanje kratkog teksta poznate tematike i govori kratke tekstove. |
| OŠ RSKJK A. 6. 2.  Učenik sudjeluje u kratkom razgovoru poznate tematike. | – postavlja jednostavna pitanja u uvježbanim situacijama i odgovara na takva pitanja  – sudjeluje u kratkim dijalozima i igranju uloga  – oblikuje i izgovara kratak i jednostavan tekst u prošlom, sadašnjem i budućem vremenu  – upotrebljava preporučena jezična sredstva u uvježbanim iskazima | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u kratkom razgovoru. |
| OŠ RSKJK A. 6. 3.  Učenik zapisuje jednostavne i kratke izgovorene riječi poznate tematike. | – uočava razliku između govorenog i pisanog oblika riječi  – piše po diktatu | Učenik uz povremenu pomoć učitelja zapisuje kratke tekstove. |
| OŠ RSKJK A. 6. 4.  Učenik piše kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – piše jednostavan tekst na temelju danog predloška koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama  – logički oblikuje i uređuje tekst poštujući pravopisna pravila  – primjenjuje pravila pisanja kratkih čestitki, razglednica i vrlo kratkih osobnih poruka  – dopunjava različite jednostavne obrasce (prenosi informacije) poznatim riječima  – pravilno piše poznate i učestale riječi  – odgovora na postavljena pitanja | Učenik uz povremenu pomoć učitelja piše kratak tekst poznate tematike na temelju predloška uz manje pogreške. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: moja svakodnevica, život u školi, aktivnosti za slobodno vrijeme, moj dom, stanovanje, orijentacija, zavičaj i domovina, zemlje i nacionalnosti, drugi i drugačiji, svijet oko mene, dječja književnost, posebni dani i datumi.  Preporučeni jezični sadržaji: slijediti program hrvatskog jezika s ukazivanjem na razlike s rusinskim jezikom. Gramatika: padeži (deklinacija imenica s ukazivanjem na razlike između hrvatskog i rusinskog jezika), rečenica (članovi proširene rečenice), glagolski oblici (zadržavanje na razlikama hrvatskog i rusinskog jezika), imperativ, riječca NE, rusinska gramatička terminologija, veliko i malo slovo u korelaciji s nastavom hrvatskog jezika, meki znak i dvoglasi u riječima s glasovima LJ, NJ, DJ i TJ, glasovne promjene: nepostojano e/je i o (врабец – врабца, конєц – конца, палєц – пальца), suglasnici k, g, h ispred e i i, jednačenje glasova po zvučnosti u govoru, pisanje zareza u vokativu, imperativ (идз – идзме – идзце), slovo J (пий – пийме – пийце, умий – умийме – умийце), prilozi (з/зо/зоз), pisanje riječce NE s imenicom, pridjevom, glagolom, prilogom, usvajanje i korištenje nove riječi, samostalno i točno sastavljanje i pisanje od šest (6) do osam (8) rečenica, pisanje sastavka uz poštivanje pravopisne norme, pravilno imenovanje rusinske gramatičke terminologije (padeži, promjenjive i nepromjenjive vrste riječi), pravilna formulacija rečenice, pravilan izgovor i pisanje riječi s nepostojanim e i o te imperativa, prepričavanje pročitanog teksta sa zadatkom promjena u drugom rodu ili broju i vremenu, diktat; prvi zapisi na rusinskom jeziku, prve tiskare, prve tiskane knjige. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na uravnoteženom odnosu svih jezičnih vještina u komunikacijskom kontekstu. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja koji su prilagođeni razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika, istovremeno potičući višejezičnost.  Učenici se sve više potiču na uočavanje strukturnih analogija i na zaključivanje na temelju brojnih primjera. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 6. 1.  Učenik iznosi vlastiti neposredni doživljaj književnog teksta i povezuje ga sa svijetom oko sebe. | – izražava svoje mišljenje nakon čitanja/slušanja književnog ili neknjiževnog teksta  – izražava svoje osnovne osjećaje (čuđenje, radost, milosrđe, sažaljenje, napetost iščekivanja, ljutnja, užas i strah) kao reakciju na književni tekst  – uočava da je poetski izraz osoban i subjektivan  – uspoređuje vlastita iskustva s iskustvima nastalim tijekom čitanja  – poistovjećuje se s likovima i procjenjuje njihove postupke | Učenik uz povremenu pomoć učitelja iznosi svoja zapažanja i misli te na poticaj sudjeluje u razgovoru o tekstu. |
| OŠ RSKJK B. 6. 2.  Učenik prosuđuje književni tekst na temelju znanja i iskustva o svijetu oko sebe te objašnjava uočene ideje i problematiku. | – izražava mišljenje o glavnim događajima nakon čitanja ili slušanja teksta, objašnjava vlastito mišljenje  – prepoznaje glavne ideje književnog teksta  – uspoređuje vlastito mišljenje o tekstu s drukčijim mišljenjima  – predlaže rješenje za probleme iznesene u tekstu | Učenik uz povremenu pomoć učitelja prosuđuje književni tekst na temelju znanja i iskustva o svijetu oko sebe te objašnjava uočene ideje i problematiku. |
| OŠ RSKJK B. 6. 3.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnog iskustva. | – crtežom, fotografijom i situacijskom igrom prikazuje sadržaj i likove iz književnog teksta, ali i svoje mišljenje o tekstu | Učenik uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, zapažanja te situacijskom igrom prikazuje sadržaj teksta i likove. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Književni tekstovi: lirska pjesma (pejzažna, rodoljubna i humoristična), narodna pripovijetka, kratka priča, basna, vic, anegdota, zagonetka, poslovica, igrokaz.  Književni pojmovi: ritam, tema, ideja, motiv, fabula, simbol, alegorija, portret, dijalog, monolog, dramatizacija. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj izabire tekstove po svojem izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Učitelj upoznaje učenike s različitim strategijama, ovisno o tipu zadatka, ali uvažavajući dob učenika, njegov jezični i kognitivni razvoj te različite stilove učenja, pokazuje primjere uporabe strategija, potiče učenike na njihovu primjenu i na taj način daje model čijom primjenom učenici unaprjeđuju učinke učenja.  Uporaba strategija ima izrazito individualne karakteristike: što odgovara jednom učeniku, ne mora nužno biti učinkovito drugom. Strategije su promjenjive: mogu se usvajati nove, odbacivati stare, može ih se kombinirati na različite načine, a konačnu procjenu njihove učinkovitosti donosi svaki učenik za sebe sukladno svojim potrebama, stilu učenja i stupnju jezičnog i kognitivnog razvoja. Zbog toga ne postoji popis strategija koje bi trebao usvojiti svaki učenik, nego samo popis primjera učestalih strategija učenja i uporabe jezika.  Ishodi iz domene Čitam i stvaram paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Izrađuju se crteži i lutke i primjenjuje dramatizacija, krasnoslov pjesmica, izrada slikokaza i plakata, čitanje književnih i neknjiževnih tekstova.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: izabrana djela narodne rusinske književnosti u stihu i prozi; G. Kosteljnik: Мoя писня/Moja pjesma; M. Kočiš: Єдeн чудни швeт/Jedan čudan svijet; M. Hornjak: Рускa дзивкa дaрaз/Rusinska djevojka nekad; Đ. Papharhaji: Ту, такой при шерцу/Tu, odmah pored srca; A. Balatinac: Синa Руснaкa/Sina Rusina; T. Mišir: Крaсни чaси/Lijepa vremena; A. Papandriš Harhaji: Ручнїк/Ručnik; M. Kovač: Гeй, Дунaю/Hej, Dunave; E. M. Kočiš: Двa єдинки/Dvije jedinice; M. Skuban: Шaмлa/Šamla; A. Bučko Papharhaji: Писaнкa слункo/Pisanica sunce; M. Ramač: Михалово лєто/Mihaelovo ljeto; usporedba rusinsko-hrvatskih prijevoda književnih tekstova; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 6. 1.  Učenik istražuje različite kulturne čimbenike u oblikovanju vlastitog identiteta i njeguje pozitivan odnos prema rusinskoj kulturnoj baštini. | – imenuje etnička obilježja Rusina  – prepoznaje, imenuje i opisuje dijelove rusinske ženske narodne nošnje (panonsko područje) u svečanim i svakodnevnim prigodama  – prepoznaje, imenuje i opisuje češljanje i oglavlja ženske narodne nošnje u svečanim i svakodnevnim prigodama  − imenuje tradicionalna jela  − imenuje folklorne elemente interijera i eksterijera  − skuplja stare fotografije, slikovni materijal i starinske uporabne predmete s ornamentom iz različitih izvora te stvara mape i zbirke prikupljenog materijala  − prema skupljenom materijalu izabire teme iz kulturne baštine te izrađuje i izlaže svoj rad koji predstavlja u obliku plakata, slikokaza ili malih projekata  – stječe pozitivan stav i razvija zanimanje za učenje rusinskog jezika i kulture radeći s izvornim, skupljenim materijalima  – istražuje i opisuje osnovne činjenice i obilježja rusinske nacionalne manjine u Hrvatskoj | Učenik uz pomoć učitelja istražuje različite kulturne čimbenike u oblikovanju vlastitog identiteta i njeguje pozitivan odnos prema rusinskoj kulturnoj baštini. |
| OŠ RSKJK C. 6. 2.  Učenik prepoznaje osnovna povijesna i zemljopisna obilježja rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi, pradomovini Rusina. | – prepoznaje i imenuje državne i bezdržavne narode  – prepoznaje i imenuje prve rusinske županije u 14. stoljeća u pradomovini  – prepoznaje i imenuje povijesna i zemljopisna obilježja rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi do 18. stoljeća  – prepoznaje i pokazuje teritorijalne promjene u Karpatskoj Rusi tijekom povijesti  – prepoznaje i opisuje migracije Rusina do 18. stoljeća u Austro-Ugarskoj Monarhiji  – prepoznaje, pokazuje i imenuje područje formiranja rusinskog jezika bačko-srijemskih Rusina | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje osnovna povijesna i zemljopisna obilježja rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi, pradomovini Rusina. |
| OŠ RSKJK C. 6. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | − izvodi himnu  – kreativno se izražava crtežom, pjesmom, plesom, glumom i rukotvorinama vezanima uz tradicionalne običaje za blagdane i druge prigode  − samostalno ili u skupini izvodi tradicionalne narodne, svadbene i autorske pjesme  – izvodi plesne pokrete rusinskih narodnih plesova  – ukrašava pisanice tradicionalnom tehnikom i narodnim motivima  – izrađuje elemente domaće radinosti (vez)  − demonstrira narodne običaje i običaje tijekom proslave blagdana (etnoprikaz)  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama | Učenik uz pomoć učitelja obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme za istraživanje: starodavna rusinska kuća (izgled, prostorije, namještaj i predmeti u njima), rusinska narodna nošnja, rusinski narodni ornamenti (na posuđu, staklu, drvetu i platnu), rukotvorine (pisanice i vez na platnu), tradicionalna jela, narodni običaji za blagdan (crkveni god/кирбай, Duhovi/Русадля) i kroz godinu (svadba, krštenje, prela). Izvori: osobe starije životne dobi, starinske obiteljske fotografije, televizija, mediji, internet.  Povijest i zemljopis Rusina: narodi i države, prvi rusinski otoci u 14. stoljeću, rana povijest Karpato-Rusina, teritorijalne promjene Karpatske Rusi kroz povijest do 18. stoljeća, migracije Rusina u Austro-Ugarskoj Monarhiji do 18. stoljeća, razvoj i područje formiranja rusinskog jezika (bačko-srijemski Rusini).  Kulturna baština Rusina: narodni, djevojački i svadbeni napjevi: Кoлo вoдички/Oko vodice; Eй, тo тaм нa гoри дубинa/Ej, tamo je na gori hrast; Зaшвицeлo слункo з рaнa/Zasjalo je sunce izjutra; A, дзe идзeш, Гeлeнкo?/A, gdje ideš, Heleno?; M. H. Lelas: Гeй, Дунaю/Hej, Dunave; tradicionalni rusinski i crkvenoslavenski božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme i plesovi iz starog kraja po izboru učitelja.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom te kulturne manifestacije rusinskih udruga.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučeni mediji: rusinski časopisi, televizijske i radijske emisije koje se bave problematikom manjinskih zajednica (Prizma, Manjinski mozaik).  Istraživačkim radom predstaviti narodne ornamente i motive sa starinskog posuđa (tanjura, zdjela…). Izliti tanjur od gipsa i oslikati ga pronađenim motivom. Samostalno ili u skupini istražiti i predstaviti zaboravljeni narodni običaj.  Učitelј planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8288.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 7. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 7. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem tekstove srednje dužine poznate tematike. | – razumije tekst srednje dužine u cijelosti  – razumije srednje dug i jednostavan slušani, pisani i audiovizualni tekst  – glasno čita kratak poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju  – izdvaja glavnu poruku teksta, ključne riječi i ostale bitne podatke  – prepoznaje glavnu misao i izdvaja informacije  – planira sadržaj teksta i povezuje dijelove teksta  – razumije jednostavne sadržaje u časopisima i u medijima  – razumije jednostavne sadržaje u tradicionalnim i suvremenim medijima | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sluša/čita s razumijevanjem tekstove srednje dužine poznate tematike. |
| OŠ RSKJK A. 7. 2.  Učenik govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama iz svojeg okruženja. | – opisuje jednostavan događaj  – prepričava jednostavan događaj  – izvještava o poznatim situacijama i događajima  – uređuje i ispravlja svoj govor  – oblikuje tekst jednostavnih pripovjednih i opisnih struktura  – planira, oblikuje i govori kratke i jednostavne tekstove o poznatim temama  – opisuje poznate situacije, radnje i odnose i prepričava događaje | Učenik uz povremenu pomoć učitelja govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama iz svojeg okruženja. |
| OŠ RSKJK A. 7. 3.  Učenik sudjeluje u jednostavnom, neplaniranom i planiranom kratkom razgovoru iz svojeg okruženja. | – sudjeluje u jednostavnom, vođenom ili spontanom razgovoru  – postavlja pitanja te odgovara prikladnim jezičnim strukturama  – postavlja pitanja i odgovara na pitanja koristeći se jednostavnim morfosintaktičkim strukturama  – sudjeluje u jednostavnim dijalozima i igrama uloga  – sudjeluje u razgovoru s tematikom iz poznatog okruženja  – postavlja pitanja i odgovara na pitanja koristeći se prikladnim morfosintaktičkim strukturama  – sudjeluje u kratkim i jednostavnim vođenim i improviziranim dijalozima i igrama uloga  – sudjeluje u neplaniranom razgovoru poznate tematike | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u jednostavnom, neplaniranom i planiranom kratkom razgovoru iz svojeg okruženja. |
| OŠ RSKJK A. 7. 4.  Učenik piše jednostavan i kratak tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama primjenjujući pravopisna pravila. | – piše kratke i jednostavne tekstove, planira njihovu strukturu i sadržaj  – piše jednostavne tekstove na osnovi zadanog predloška koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama  – logički oblikuje tekst koristeći se kohezijskim sredstvima, uređuje tekst i primjenjuje pravopisna pravila  – piše kratak i jednostavan tekst, pravilno strukturiran  – piše tekst u prošlom, sadašnjem i budućem vremenu  – točno upotrebljava pravopisne znakove  – planira strukturu i sadržaj teksta  – piše kratak i jednostavan tekst u prošlom, sadašnjem i budućem vremenu  – koristi se primjerenim veznim sredstvima i odgovarajućim jezičnim strukturama  – primjenjuje pravopisna pravila u različitim aktivnostima pisanja i djelomično točno upotrebljava interpunkcijske znakove | Učenik uz povremenu pomoć učitelja piše jednostavan i kratak tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama primjenjujući pravopisna pravila. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: moja svakodnevica, život u školi, aktivnosti za slobodno vrijeme, moj dom, stanovanje, orijentacija, zavičaj i domovina, zemlje i nacionalnosti, drugi i drugačiji, svijet oko mene, dječja književnost, posebni dani i datumi.  Preporučeni jezični sadržaji: slijediti program hrvatskog jezika s ukazivanjem na razlike s rusinskim jezikom. Gramatika: promjenjive i nepromjenjive vrste riječi (imenovanje), padeži: deklinacija imenica s ukazivanjem na razlike između hrvatskog i rusinskog jezika, sinonimi, hononimi, antonimi, složena rečenica: zavisna i nezavisna, imenice za oznaku zanimanja za muške i ženske osobe (дoхтoр – дoхтoркa), značenje i uporaba veznika, glagolski oblici u rusinskom jeziku, pravilno pisanje riječi s glasovima LJ, NJ, DJ i TJ, pisanje riječi zajedno i odvojeno, pisanje riječi s pravopisnim problemima i izmjenama, jednačenje suglasnika po zvučnosti, usvajanje i uporaba novih riječi, zarez u složenoj rečenici, dopunjavanje i proširivanje rečenice, sastavljeno i rastavljeno pisanje, pisanje datuma, samostalno i točno sastavljanje i pisanje od šest (6) do devet (9) rečenica, pisanje sastavka uz poštivanje pravopisne norme, pozornost na stilu i čistom materinskom govoru, diktat; razlikovanje istočnoslavenskih, zapadnoslavenskih i južnoslavenskih jezika, objašnjavanje karakteristika rusinskog jezika, položaj rusinskog jezika među drugim slavenskim jezicima, normiranje rusinskog jezika – rad Gabrijela Kosteljnika, utemeljitelja rusinskog jezika u Bačkoj, Srijemu i Slavoniji, narodni rusinski govor i standardni rusinski jezik, razlike u govoru među rusinskim selima. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na uravnoteženom odnosu svih jezičnih vještina u komunikacijskom kontekstu. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja koji su prilagođeni razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika, istovremeno potičući višejezičnost.  Učenici se sve više potiču na uočavanje strukturnih analogija i na zaključivanje na temelju brojnih primjera. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 7. 1.  Učenik obrazlaže svoja iskustva i točke gledišta povezane s književnim i neknjiževnim tekstom. | – povezuje svoja iskustva i stavove sa sadržajem književnog i neknjiževnog teksta  – razvija sposobnosti maštanja i predviđanja, kao i razumijevanja postupaka sebe i drugih  – čita sa zadovoljstvom | Učenik uz povremenu pomoć učitelja obrazlaže svoje stavove i iskustva. |
| OŠ RSKJK B. 7. 2.  Učenik prosuđuje književni tekst i obrazlaže vlastite stavove u vezi s pročitanim tekstom. | – svojim riječima prepričava pročitani tekst  – uočava kako stavovi i vrijednosti u književnim tekstovima utječu na čitatelje te ih uspoređuje s vlastitim stavovima i vrijednostima | Učenik uz povremenu pomoć učitelja interpretira tekst i iznosi stavove. |
| OŠ RSKJK B. 7. 3.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnog iskustva. | – svojim riječima objašnjava razliku između fikcije i stvarnosti  – kreativno se izražava u interpretaciji književnog djela  – predstavlja književni tekst pomoću situacijske igre | Učenik uz povremenu pomoć učitelja izražava svoju kreativnost. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Književni tekstovi: lirska pjesma (ljubavna, humoristična, pejsažna, socijalna i duhovna), sonet, kratka priča, basna, vic, anegdota, zagonetka, poslovica, igrokaz, strip.  Književni pojmovi: stilska sredstva – onomatopeja, inverzija, epitet, kontrast, metafora, alegorija; kronološki slijed događaja, retrospektiva; dramske vrste; folkloristika. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učitelj upoznaje učenike s različitim strategijama, ovisno o tipu zadatka, ali uvažavajući dob učenika, njegov jezični i kognitivni razvoj te različite stilove učenja, pokazuje primjere uporabe strategija, potiče učenike na njihovo primjenjivanje i na taj način daje model čijom primjenom učenici unaprjeđuju učinke učenja.  Uporaba strategija ima izrazito individualne karakteristike: što odgovara jednom učeniku, ne mora nužno biti učinkovito drugom. Strategije su promjenjive: mogu se usvajati nove, odbacivati stare, može ih se kombinirati na različite načine, a konačnu procjenu njihove učinkovitosti donosi svaki učenik za sebe, sukladno svojim potrebama, stilu učenja i stupnju jezičnog i kognitivnog razvoja. Zbog toga ne postoji popis strategija koje bi trebao usvojiti svaki učenik, nego samo popis primjera učestalih strategija učenja i uporabe jezika.  Ishodi iz domene Čitam i stvaram paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Izrađuju se crteži i lutke i primjenjuje dramatizacija, krasnoslov pjesmica, izrada slikokaza i plakata, čitanje književnih i neknjiževnih tekstova.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: Lj. Segedi Falc: У стaрим крaю/U starom kraju; Lj. Segedi Falc: Мoйo кoрeнї/Moji korijeni; S. Erdelji: Дуб/Hrast; M. Kološnaji: Вик мoйoгo дїдa/Vijek mojeg djeda; E. Vrabec: Рускa бeшедa/Rusinski govor; Z. Barna: Oрaчoви/Oraču; M. Kovač: Члoвeк з нaрoду/Čovjek iz naroda; G. Kosteljnik: Давни пайтхашки/Davne prijateljice; J. Kostelnik: Петро Геверни/Petro Danguba; A. Bučko Papharhaji: Тайнa дзивoгo oрехa/Tajna divljeg oraha; rusinske narodne pripovijetke (izbor); sakupljači narodnog blaga u Rusina (V. Hnatjuk, J. Kostelnik, M. Mudri i Đ. Bindas); izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 7. 1.  Učenik istražuje različite kulturne čimbenike u oblikovanju vlastitog identiteta i njeguje pozitivan odnos prema rusinskoj kulturnoj baštini. | – imenuje etnička obilježja Rusina  – prepoznaje, imenuje i opisuje dijelove rusinske muške narodne nošnje (panonskog područja) u svečanim i svakodnevnim prigodama  – prepoznaje, imenuje, opisuje i izvodi češljanje i oglavlja ženske narodne nošnje u svečanim i svakodnevnim prigodama  – prepoznaje i imenuje alate za ručnu izradu platna od konoplje  − imenuje folklorne elemente interijera i eksterijera  − izdvaja i opisuje važnost poznatih Rusina u svijetu i u Republici Hrvatskoj  − skuplja stare fotografije, slikovni materijal i starinske uporabne predmete s ornamentom iz različitih izvora te stvara mape i zbirke prikupljenog materijala  − prema skupljenom materijalu izabire teme iz kulturne baštine i drugih područja te izrađuje i izlaže svoj rad koji predstavlja u obliku plakata, slikokaza ili malih projekata  – stječe pozitivan stav i razvija zanimanje za učenje rusinskog jezika i kulture radeći s izvornim, skupljenim materijalima | Učenik uz pomoć učitelja istražuje različite kulturne čimbenike u oblikovanju vlastitog identiteta i njeguje pozitivan odnos prema rusinskoj kulturnoj baštini. |
| OŠ RSKJK C. 7. 2.  Učenik prepoznaje osnovne povijesne događaje i zemljopisna obilježja u Karpatskoj Rusi, pradomovini Rusina i u Bačkoj. | – opisuje i povezuje povijesne događaje i razloge prve migracije Rusina u vrijeme vladavine carice Marije Terezije  – opisuje i povezuje potrebe doseljavanja Rusina u Bačku (Ruski Krstur i Kucura)  – opisuje i povezuje značaj grkokatoličke vjere u očuvanju nacionalnog identiteta Rusina u Bačkoj  – opisuje i povezuje značaj obrazovanja na rusinskom jeziku (konfesionalne škole)  – opisuje i povezuje značaj razvoja kulturnog života | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje osnovne povijesne događaje i zemljopisna obilježja u Karpatskoj Rusi, pradomovini Rusina i u Bačkoj. |
| OŠ RSKJK C. 7. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava crtežom, pjesmom, plesom, glumom i rukotvorinama vezanima uz tradicionalne običaje za blagdane i druge prigode  − samostalno ili u skupini izvodi tradicionalne narodne, svadbene i autorske pjesme  – izvodi plesne pokrete rusinskih narodnih plesova  – ukrašava pisanice tradicionalnom tehnikom i narodnim motivima  – izrađuje elemente domaće radinosti (vez)  − demonstrira narodne običaje i običaje tijekom proslave blagdana (etnoprikaz)  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama  – sudjeluje u aktivnostima koje povećavaju zadovoljstvo učenja rusinskog jezika i kulture  – njeguje suživot s pripadnicima drugih naroda | Učenik uz pomoć učitelja obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme za istraživanje: starodavna rusinska kuća (izgled, prostorije, namještaj i predmeti u njima), od konoplje do platna, rusinska narodna nošnja, rusinski narodni ornamenti (na posuđu, staklu, drvetu i platnu), rukotvorine (pisanice, vez na platnu), tradicionalna jela, narodni običaji za blagdan (crkveni god/кирбай, Duhovi/Русадля) i kroz godinu (svadba, krštenje, prela), poznati Rusini u svijetu i u Republici Hrvatskoj. Izvori: osobe starije životne dobi, starinske obiteljske fotografije, televizija, mediji, internet.  Povijest i zemljopis Rusina: vladavina carice Marije Terezije, doseljavanje Rusina grkokatolika u Bačku (Ruski Krstur i Kucura), značaj grkokatoličke vjere u očuvanju identiteta Rusina, obrazovanje na rusinskom jeziku (konfesionalne škole), razvoj kulturnog života, očuvanje nacionalnog identiteta u Bačkoj.  Kulturna baština Rusina: rusinski narodni momački i umjetnički napjevi: Я дo лєсa желєнoгo нє пoйдзeм/Ja u zelenu šumu neću ići; Шицким дoбрe/Svima je dobro; Чийo жe то вoлки/Čiji su to volovi; Яй, Бoжe мoй, тоти мoйo чeрeшнї/O, Bože moj, ove moje trešnje; Петровским пoлю/Po petrovačkoj njivi; V. Bođanjec: Скaкaл я, бeгaл я/Trčao sam, skakao sam; tradicionalni rusinski i crkvenoslavenski božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme i plesovi iz starog kraja po izboru učitelja.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom te kulturne manifestacije rusinskih udruga.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučeni mediji: rusinski časopisi, televizijske i radijske emisije koje se bave problematikom manjinskih zajednica (Prizma, Manjinski mozaik).  Istraživačkim radom predstaviti narodne ornamente i motive sa platna (ručnik, jastučić…). Izvesti motiv na platnu. Samostalno ili u skupini istražiti i predstaviti zaboravljeni običaj.  Učitelj planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8240.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Osnovna škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 8. razred – 175 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK A. 8. 1.  Učenik razumije i reproducira srednje duge i jednostavne tekstove poznate tematike. | – razumije srednje dug i jednostavan slušani, pisani i audiovizualni tekst poznate tematike  – razumije sadržaj književnih i neknjiževnih tekstova  – razumije tekst globalno i selektivno  – prepoznaje glavnu misao, izdvaja informacije u srednje dugom, jednostavnom i prilagođenom tekstu  – opisuje poznate situacije, radnje i odnose te prepričava događaje  – opširnije izvještava o poznatim temama  – prepoznaje kronološki tijek događaja | Učenik uz povremenu pomoć učitelja razumije i reproducira srednje duge i jednostavne tekstove poznate tematike. |
| OŠ RSKJK A. 8. 2.  Učenik govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama. | – planira, oblikuje i govori kratke tekstove  – prepričava poznate situacije, događaje i njihovu povezanost  – izvještava u širem kontekstu o poznatim događajima  – povezuje dijelove teksta, uređuje i ispravlja svoj govor | Učenik uz povremenu pomoć učitelja govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama. |
| OŠ RSKJK A. 8. 3.  Učenik sudjeluje u kratkom neplaniranom i planiranom srednje dugom razgovoru. | – i postavlja pitanja i odgovara na pitanja  – sudjeluje u kratkim vođenim i improviziranim dijalozima te igrama uloga  – sudjeluje u srednje dugim vođenim dijalozima i kratkim improviziranim dijalozima | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u kratkom neplaniranom i planiranom srednje dugom razgovoru. |
| OŠ RSKJK A. 8. 4.  Učenik piše srednje dug tekst poznate tematike. | – primjenjuje pravila pisanja vrlo jednostavnih tekstnih vrsta: vrlo kratki opisi povezani s osobnim iskustvima, kratke osobne poruke, razglednice i čestitke  – povezuje nekoliko rečenica u logičnu cjelinu  – pokušava samostalno produktivno uporabiti uvježbana preporučena jezična sredstva za produkciju novih, neuvježbanih iskaza  – pravilno piše poznate i učestale riječi i djelomično točno upotrebljava interpunkcijske znakove | Učenik uz povremenu pomoć učitelja piše srednje dug tekst poznate tematike. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: moja svakodnevica, život u školi, aktivnosti za slobodno vrijeme, moj dom, stanovanje, orijentacija, zavičaj i domovina, zemlje i nacionalnosti, drugi i drugačiji, svijet oko mene, dječja književnost, posebni dani i datumi.  Preporučeni jezični sadržaji: slijediti program hrvatskog jezika s ukazivanjem na razlike s rusinskim jezikom. Gramatika i pravopis: naglasak u rusinskom jeziku, umanjenice i uvećanice, komparacija pridjeva (чежки – чежши – найчежши, красни – красши – найкрасши), promjenjive i nepromjenjive vrste riječi, složena rečenica: zavisna i nezavisna, rusinski veznici, tvorba riječi, rusinski nazivi, kratice, pravopisni znakovi, pisanje i izgovor kratica, pisanje riječi zajedno i odvojeno; promjene u umanjenicama (нос – нощок), pisanje riječi s pravopisnim problemima i izmjenama, dopunjavanje i proširivanje rečenice, samostalno i točno sastavljanje i pisanje od devet (9) do dvanaest (12) rečenica; pisanje sastavka uz poštivanje pravopisne norme, pozornost na stilu i čistom materinskom govoru, diktat; položaj rusinskog jezika u grupi slavenskih jezika, normiranje rusinskog jezika: rad Gabrijela Kosteljnika, Gabrijela Nađa, Mihajla M. Kočiša, Julijana Ramača, Mihajla Fejse (gramatike, rječnici, pravopisi), normirane inačice rusinskog jezika u Slovačkoj, Poljskoj i Mađarskoj. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na uravnoteženom odnosu svih jezičnih vještina u komunikacijskom kontekstu. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja koji su prilagođeni razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika, istovremeno potičući višejezičnost.  Učenici se sve više potiču na uočavanje strukturnih analogija i na zaključivanje na temelju brojnih primjera. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK B. 8. 1.  Učenik tumači književni i neknjiževni tekst prema svojem čitateljskom iskustvu uspoređujući ga s drugim tekstovima. | – imenuje i opisuje događaje u kronološkom slijedu radi cjelovitog razumijevanja  – uočava strukturu književnog teksta  – opisuje različite okolnosti, tj. namjeru autora koji usmjerava pažnju čitatelja  – opisuje figurativni jezik pjesništva | Učenik uz povremenu pomoć učitelja tumači književni tekst. |
| OŠ RSKJK B. 8. 2.  Učenik interpretira književni tekst na temelju vlastitog čitateljskog iskustva i konteksta te ga kritički vrednuje. | – prosuđuje različite osobine likova kroz govor lika, njegovo razmišljanje, emocionalne i psihičke reakcije, moralne stavove i njihov međusobni odnos  – procjenjuje etičku i estetsku razinu književnog teksta  – kritički ocjenjuje književni i neknjiževni tekst  – donosi zaključke o književnom tekstu i potkrepljuje ih dokazima  – izražava i argumentima podupire vlastito mišljenje o tekstu | Učenik uz povremenu pomoć učitelja interpretira književni tekst. |
| OŠ RSKJK B. 8. 3.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnog iskustva. | – govori o različitim interpretacijama teksta  – svojim riječima opisuje razliku između fikcije i stvarnosti  – izražava svoju kreativnost stvarajući književni prikaz  – prikazuje književni tekst igranjem uloga | Učenik se kreativno izražava uz povremenu pomoć učitelja. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Književni tekstovi: lirska pjesma (ljubavna, domoljubna, socijalna i misaona), socijalna pripovijetka, narodna pripovijetka, kratka priča, roman, legenda, humoreska, dramski tekst, strip.  Književni pojmovi: kompozicija (strofna organizacija pjesme, motiv, tema, ideja); stilska sredstva (asonanca, aliteracija, refren, antiteza i hiperbola); neologizmi i arhaizmi; humor (ironija, satira, sarkazam). | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Učenje i poučavanje o karakterizaciji književnih likova povezuje se s književnim tekstovima. Tijekom njihove interpretacije učenik karakterizira književni lik.  Tijekom interpretacije pjesama učenik uočava konotaciju na povijesne događaje i koristi se određenim povijesnim izvorima.  Učitelj izabire tekstove po svojem izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Jezik i komunikacija paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Izrađuju se crteži i primjenjuje dramatizacija, krasnoslov, priprema plakata, priprema slikokaza, pisanje životopisa, čitanje književnog i neknjiževnog teksta.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: M. Kočiš: Додня пред додньом/U cik zore, Мацери при кудзелї/Majci pored preslice; A. Duhnovič: Я Русин/Ja sam Rusin (Vručanije), Живoт Русинa/Život Rusina; G. Kosteljnik: Идилски вeнєц: З мoйoгo вaлaлу/Idilski vijenac: Iz mojeg sela; A. Bučko Papharhaji: Потрацени подкови/Izgubljene potkove; S. Erdelji: У лєшику при вaлaлє/U šumici pored sela; J. Kostelnik: Родими край/Rodni kraj; Lj. Segedi-Falc: Тoпoля нa кoнцу вaлaлa/Topola na kraju sela, Мoїм Пeтрoвцoм/Mojim Petrovcima; Lj. Harhaj: Рускeй писнї/Rusinskoj pjesmi; E. Vrabec: Нє булo лєгкo/Nije bilo lako; A. Hromiš: Сeлїдби/Selidbe; M. Rimar: Стaри припoвeдки/Stare pripovijetke; M. Skuban: З гoрox нa рoвнїну/Iz brijegova na ravnicu, Врaцeнa цмoтa/Vraćena tama; izbor iz suvremene rusinske književnosti; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| OŠ RSKJK C. 8. 1.  Učenik istražuje različite kulturne čimbenike u oblikovanju vlastitog identiteta i njeguje pozitivan odnos prema rusinskoj kulturnoj baštini. | – uočava i imenuje učestalost rusinskih narodnih ornamenata i motiva vezenih na svadbenim ručnicima  – opisuje i izvodi češljanje frizure za ženska oglavlja u Republici Hrvatskoj  – istražuje, prepoznaje, razlikuje, uspoređuje i imenuje oglavlja ženske narodne nošnje iz južne Panonije (Republike Hrvatske i Srbije) te s prostora Karpatske Rusi (Poljske, Slovačke, Ukrajine, Rumunjske i Mađarske)  – istražuje, prepoznaje, razlikuje, uspoređuje i imenuje rusinsku narodnu nošnju iz južne Panonije (Republike Hrvatske i Republike Srbije) te s prostora Karpatske Rusi (Poljske, Slovačke, Ukrajine, Rumunjske i Mađarske) − istražuje, izdvaja i opisuje važnost poznatih Rusina u Republici Hrvatskoj i u svijetu  – prema skupljenom materijalu izabire teme iz kulturne baštine i drugih područja te izrađuje i izlaže svoj rad koji predstavlja u obliku plakata, slikokaza ili malih projekata  – stječe pozitivan stav i razvija zanimanje za učenje rusinskog jezika i kulture radeći s izvornim, skupljenim materijalima | Učenik uz pomoć učitelja istražuje različite kulturne čimbenike u oblikovanju vlastitog identiteta i njeguje pozitivan odnos prema rusinskoj kulturnoj baštini. |
| OŠ RSKJK C. 8. 2.  Učenik prepoznaje osnovne povijesne događaje i zemljopisna obilježja u Karpatskoj Rusi, pradomovini Rusina, u Bačkoj i u današnjoj Republici Hrvatskoj. | – opisuje položaj Rusina u Karpatskoj Rusi u tijeku Drugog svjetskog rata  – opisuje položaj Rusina i teritorijalne promjene u Karpatskoj Rusi poslije Drugog svjetskog rata  – opisuje Treći nacionalni preporod u Karpatskoj Rusi (1989.)  – opisuje i povezuje povijesne događaje i razloge druge migracije Rusina u Srijem i Slavoniju početkom 19. stoljeća  – opisuje i povezuje potrebe doseljavanja Rusina na prostor današnje Republike Hrvatske (u Stare Jankovce, Petrovce, Mikluševce, Vukovar)  – opisuje i povezuje značaj grkokatoličke vjere u očuvanju nacionalnog identiteta Rusina u Srijemu i Slavoniji  – opisuje i povezuje značaj obrazovanja na rusinskom jeziku (konfesionalne škole u Petrovcima i Mikluševcima)  – opisuje i povezuje značaj razvoja kulturnog života Rusina u Republici Hrvatskoj | Učenik uz pomoć učitelja prepoznaje osnovne povijesne događaje i zemljopisna obilježja u Karpatskoj Rusi, pradomovini Rusina, u Bačkoj i u današnjoj Republici Hrvatskoj. |
| OŠ RSKJK C. 8. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – aktivno sudjeluje u zajedničkoj izvedbi (predstavi i priredbi)  – pjevanjem izvodi autorske i tradicijske rusinske pjesme  – izvodi oblike plesnih struktura rusinskih narodnih i modernih plesova s pjevanjem  – ukrašava pisanice tradicionalnom tehnikom i narodnim motivima  – izrađuje elemente domaće radinosti (vez)  − demonstrira narodne običaje i običaje tijekom proslave blagdana (etnoprikaz)  – posjećuje i aktivno sudjeluje u školskim (Međunarodni dan materinskog jezika) i izvanškolskim kulturnim manifestacijama  – kroz povijest, tradiciju, jezik, kulturu i običaje predstavlja Rusine pripadnicima drugih naroda  – njeguje suživot s pripadnicima drugih naroda | Učenik uz pomoć učitelja obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme za istraživanje: starodavna rusinska kuća (izgled kuće i okućnice, prostorije, namještaj i predmeti u njima), ukrašavanje zidova (roljkanje), od konoplje do platna, rusinska narodna nošnja, rusinski narodni ornamenti (na posuđu, staklu, drvetu i platnu), rukotvorine (pisanice, vez na platnu), tradicionalna jela, narodni običaji za blagdan (crkveni god/кирбай, Duhovi/Русадля) i kroz godinu (svadba, krštenje, prela), poznati Rusini u Republici Hrvatskoj i u svijetu. Izvori: osobe starije životne dobi, starinske obiteljske fotografije, televizija, mediji, internet.  Povijest i zemljopis Rusina: Rusini u Karpatskoj Rusi u tijeku Drugog svjetskog rata, Rusini i teritorijalne promjene u Karpatskoj Rusi poslije Drugog svjetskog rata, Treći nacionalni preporod u Karpatskoj Rusi (1989.), doseljavanje Rusina grkokatolika u Srijem i Slavoniju (Šid, Stare Jankovce, Petrovce, Mikluševce, Vukovar), značaj grkokatoličke vjere u očuvanju identiteta Rusina u Srijemu i Slavoniji, obrazovanje na rusinskom jeziku (konfesionalne škole u Petrovcima i Mikluševcima), razvoj kulturnog života Rusina u Republici Hrvatskoj.  Kulturna baština Rusina: rusinski narodni momački i umjetnički napjevi: Дунaй, Дунaй глїбoки/Dunav, Dunav duboki; Eй, сущeлa лїщинa/Ej, šuštala je lijeska; J. Ramač: Стaри припoвeдки/Stare pripovijetke; J. Sivč: Ружи, чeрвeни ружи/Ruže, crvene ruže, У лєшику при вaлaлє/U šumici pored sela (tekst: S. Erdelji); M. Kostelnik: Рускeй писнї/Rusinskoj pjesmi (tekst: Lj. Harhaj), A. Timko: Родими край/Rodni kraj (tekst: J. Kostelnik), Сeлїдби/Selidbe (tekst: A. Hromiš); tradicionalni rusinski i crkvenoslavenski božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme i plesovi iz starog kraja po izboru učitelja; rusinski skladatelji iz južne Panonije: Onufrij i Irinej Timko, Joakim Sivč, Julijan Ramač i Julijan Bučko.  Školske kulturne manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskog jezika, Susret s književnikom te kulturne manifestacije rusinskih udruga.  Ishodi iz domene Kultura i mediji mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene Jezik i komunikacija i/ili Čitam i stvaram.  Učitelj ima autonomiju u prilagođavanju i proširivanju sadržaja i tema koje su djelomično iskazane u razradi pojedinog ishoda u domeni Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučeni mediji: rusinski časopisi, televizijske i radijske emisije koje se bave problematikom manjinskih zajednica (Prizma, Manjinski mozaik).  Istraživačkim radom predstaviti starinski izvezeni ručni rad prema vrsti platna, narodnim ornamentima, motivima i bojama. Izraditi tapiseriju s rusinskim narodnim ornamentima i motivima. Samostalno ili u skupini istražiti i predstaviti zaboravljeni običaj.  Učitelj planira školske ili izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Ishodom se potiče osobni razvoj te aktivno uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice, s naglaskom na uključenost u rusinsku manjinsku zajednicu. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8178.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

Srednja škola: Rusinski jezik i kultura – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Srednja škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 1. razred – 105 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK A. 1. 1.  Učenik razumije dug i jednostavan tekst te ga reproducira. | – analizira glavnu poruku teksta i izdvaja ključne informacije  – razlikuje bitne od nebitnih informacija  – planira, oblikuje i govori tekstove srednje dužine o poznatim temama  – opisuje, prepričava i izvještava o sadržajima povezanima s poznatim temama  – iznosi kratke i uvježbane slikokaze o poznatim temama te jednostavno objašnjava svoje mišljenje  – samostalno produktivno upotrebljava uvježbana preporučena jezična sredstva za produkciju novih, neuvježbanih iskaza | Učenik uz povremenu pomoć učitelja govori dug i jednostavan tekst uz manje pogreške. |
| SŠ RSKJK A. 1. 2.  Učenik sudjeluje u dužem, planiranom i jednostavnom, spontanom razgovoru poznate tematike. | – planira i priprema svoj govor  – pokazuje interes prema razgovoru  – uključuje se u razgovor koristeći se odgovarajućim izrazima  – sudjeluje u razgovoru  – koristi se primjerenim jezičnim strukturama za započinjanje, vođenje i završetak razgovora  – prilagođava naglasak i intonaciju u različitim komunikacijskim situacijama  – razlikuje književni i neknjiževni oblik | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u dužem, planiranom i jednostavnom, spontanom razgovoru poznate tematike. |
| SŠ RSKJK A. 1. 3.  Učenik piše srednje dugi tekst koristeći se jezičnim strukturama srednje razine složenosti. | – planira sadržaj i strukturu teksta  – u pripremljenom tekstu označuje odlomke  – koristi se primjerenim, srednje složenim jezičnim strukturama  – primjenjuje pravopisna pravila  – uređuje i ispravlja svoj tekst | Učenik uz pomoć učitelja piše jednostavan tekst srednje dužine uz manje pogreške. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Predložene teme: ovo sam ja, obitelj, dnevna rutina, mjesto gdje živim, slobodno vrijeme i zabava, prirodni okoliš, vrijeme, identitet, rusinski običaji vezani uz blagdane i posebni dani i datumi.  Preporučeni jezični sadržaji  Jezične funkcije: predstavljanje, vođenje razgovora i opisivanje životnih situacija, opis obitelji i obiteljskih veza, opis dnevne rutine, opis provođenja slobodnog vremena i mogućnosti za zabavu, opis prirodnog okoliša, vrijeme, opis rusinskih običaja vezanih uz blagdane, razgovor o posebnim danima i datumima.  Nastavnik izabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik izabire gramatičke strukture, vodeći računa o razvojnoj dobi učenika, koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju, nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na uravnoteženom odnosu svih četiriju jezičnih vještina u komunikacijskom kontekstu. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja, prilagođenih razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika. Kod učenika se potiče višejezičnost.  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pisane komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreta, igre, pjesme, dramatizacije, crtanja, digitalnih i zornih sredstava. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK B. 1. 1.  Učenik izražava svoje mišljenje i obrazlaže svoj stav o tekstu. | – izražava dojam o književnom tekstu (emocionalni, spoznajni, estetski)  – iskazuje svoje mišljenje o onom o čemu tekst govori  – obrazlaže razumijevanje teksta  – iznosi svoj kritički stav o tekstu na temelju čitateljskog iskustva, znanja o svijetu i književnosti | Učenik uz povremenu pomoć učitelja izražava svoje mišljenje i stav. |
| SŠ RSKJK B. 1. 2.  Učenik interpretira književni tekst te se stvaralački izražava prema vlastitom interesu. | – razgovara o različitim interpretacijama teksta  – objašnjava razliku između fiktivnog i stvarnog svijeta  – primjenjuje osnovne književno-teorijske pojmove relevantne za interpretaciju teksta  – uspoređuje različite interpretacije teksta  – samostalno priprema i oblikuje vlastite radove u kojima dolazi do izražaja kreativnost, originalnost i stvaralačko mišljenje | Učenik uz pomoć učitelja interpretira tekst i oblikuje vlastite radove. |
| SŠ RSKJK B. 1. 3.  Učenik čita s razumijevanjem različite tipove tekstova i iz različitih izvora. | – čita opisne i pripovjedne tekstove prema osobnom i profesionalnom interesu  – izdvaja informacije, razlikuje podatke po važnosti, objašnjava značenja, izražajno čita naglas primjenjujući pravilan naglasak i pravogovor  – utvrđuje ključne podatke | Učenik opisuje osnovna obilježja tekstova i izdvaja informacije te izabire relevantne informacije iz različitih izvora. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Ishodi iz domene Čitam i stvaram mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domena Jezik i komunikacija i Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Izbor pisanih tekstova i drugih medija temelji se na osobnom i profesionalnom interesu učenika. Učitelј kod izbora tekstova treba voditi računa o žanrovskoj i tematskoj raznovrsnosti, kao i o recepcijskim mogućnostima učenika.  Zajednički se čitaju planirani tekstovi na satu u svrhu razvijanja trajne čitateljske navike i vodi aktivan razgovor u kojem sudjeluju svi učenici, pri čemu se ističe važnost svakog pojedinačnog mišljenja.  Književni pojmovi: narodna lirska pjesma, motiv, tema, ideja, pjesnička slika, personifikacija, metafora, pripovjedač, pripovijedanje, dijalog, monolog, opis.  Preporučene vrste tekstova: pjesmа (tradicionalnа i suvremenа), pripovijetka, basna, dječji roman, dramski tekst, strip, dijaloški tekst, članci/tekstovi iz časopisa za mlade i manjinskog časopisa na rusinskom jeziku, književni tekstovi primjereni za mlade.  Neke preporučene aktivnosti: čitanje književnog i neknjiževnog teksta, dopunjavanje tekstova, krasnoslov, gluma, razne igre, pisanje novog kraja priče ili dijela teksta koji nedostaje, rekonstruiranje redoslijeda teksta na temelju prepoznavanja vremenskih i uzročno-posljedičnih veza, priprema plakata i slikokaza.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: G. Kosteljnik: izbor iz poezije i proze, A. Bučko Papharhaji: izbor iz poezije, Lj. Segedi-Falc: izbor iz poezije; J. Kostelnik: Родими край/Rodni kraj; M. Kološnjaji: Вербово пруце/Vrbovo pruće; V. Mudri: Ей, бул то кедиш красни час/Ej, bilo je to nekad lijepo vrijeme; M. Budinski: Сон/San; J. Fejsa: Мойо квеце/Moje cvijeće; J. Solonar: Желєнєє жито/Zeleni se pšenica; rusinska narodna pripovijetka: Чия робота чежша/Čiji je rad teži; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK C. 1. 1.  Učenik raspravlja o informacijama o rusinskoj kulturi, kulturi rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj i o drugim kulturama. | – proširuje raspon informacija o Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina), rusinskoj kulturi i kulturi rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj  – utvrđuje sličnosti i razlike među hrvatskom kulturom, rusinskom kulturom i kulturom rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj  – opisuje položaj rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj i zanima se o doprinosu pojedinaca Rusina ili Hrvata rusinskog podrijetla hrvatskoj kulturi i znanosti  – razvija samopouzdanje pri korištenju jezičnih djelatnosti rusinskog jezika te se sa zanimanjem izravno susreće s rusinskom kulturom u autentičnom okruženju | Učenik uz pomoć učitelja obrazlaže sličnosti i razlike između rusinske kulture, kulture rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj i hrvatske kulture te tumači zaključke o svim kulturama i o vlastitoj kulturi. |
| SŠ RSKJK C. 1. 2.  Učenik određuje povijesna i zemljopisna obilježja rusinskog govornog područja. | – nabraja povijesna obilježja određenog rusinskog jezičnog područja  – uz pomoć zemljovida pokazuje veličinu i opseg rusinskog govornog područja  – nabraja zemljopisna obilježja Karpatske Rusi (matičnog teritorija Rusina), reljef, klimu, hidrografiju i veće gradove | Učenik uz pomoć učitelja određuje povijesna i zemljopisna obilježja rusinskog govornog područja. |
| SŠ RSKJK C. 1. 3.  Učenik izabire različite tehnike kreativnog izražavanja na rusinskom jeziku. | – navodi rusinske narodne običaje vezane uz blagdane  – nabraja jela i prehrambene običaje vezane uz blagdane  – prepoznaje rusinska glazbena djela vezana uz blagdane  – imenuje podatke povezane s rusinskom kulturom i tradicijom  – ostvaruje različite glazbene, dramsko-scenske i plesne aktivnosti u skladu s vlastitim interesima i sklonostima samostalno ili u skupini  – u skladu s interesima javno nastupa u razredu, u školi ili izvan nje | Učenik u skladu s vlastitim interesima i sklonostima te uz učiteljev poticaj izabire različite tehnike kreativnog izražavanja i ostvaruje različite glazbene, plesne i dramsko-scenske aktivnosti te samostalno ili u skupini javno nastupa u školi ili izvan nje. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: blagdani i praznici, rusinska narodna glazba i ples, običaji Rusina u Republici Hrvatskoj i na matičnom teritoriju, pregled povijesti i zemljopisa Rusina. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Predstaviti ili istražiti narodni ples, narodne pjesme, zorna sredstva, povijesne tekstove, zemljovid, internetski sadržaj.  Ishodi iz domene Kultura i mediji paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Kulturna baština Rusina: rusinski narodni i umjetnički napjevi: Ей, бул то кедиш красни час/Ej, bilo je to nekad lijepo vrijeme; Желєнєє жито/Zeleni se pšenica; A. Timko: Родими край/Rodni kraj; tradicionalni rusinski i crkvenoslavenski božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme i plesovi iz starog kraja po izboru učitelja; rusinski skladatelji iz južne Panonije: Onufrij i Irinej Timko, Joakim Sivč, Julijan Ramač, Julijan Bučko. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8136.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Srednja škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 2. razred – 105 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK A. 2. 1.  Učenik razumije dug i srednje složen tekst te govori dug tekst srednje razine složenosti. | – iznosi mišljenje ili stav i objašnjava ih na jednostavan, organiziran i smislen način  – prezentira jednostavnu, poznatu temu  – samostalno produktivno upotrebljava uvježbana preporučena jezična sredstva za produkciju novih, neuvježbanih iskaza  – razumljivo izgovara riječi i ispravno intonira rečenice  – razlikuje književni i neknjiževni oblik  – uređuje i ispravlja svoj govor | Učenik uz povremenu pomoć učitelja govori dug i srednje složen tekst uz manje pogreške. |
| SŠ RSKJK A. 2. 2.  Učenik sudjeluje u različitim oblicima dužeg i srednje složenog razgovora. | – razmjenjuje informacije u srednje dugim i srednje složenim razgovorima  – sporazumijeva se u spontanim svakodnevnim govornim situacijama  – odgovara na pitanja i postavlja pitanja  – planira tijek svojeg govora | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u različitim oblicima dužeg i srednje složenog razgovora. |
| SŠ RSKJK A. 2. 3.  Učenik piše srednje dug i srednje složen tekst. | – samostalno ili u paru planira strukturu i sadržaj teksta, uređuje i organizira tekst  – koristi se primjerenim, srednje složenim jezičnim strukturama  – primjenjuje pravopisna pravila  – samostalno produktivno rabi uvježbana preporučena jezična sredstva za produkciju novih, neuvježbanih iskaza  – uređuje i ispravlja svoj tekst | Učenik uz povremenu pomoć učitelja piše srednje dug i srednje složen tekst uz manje pogreške. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Predložene teme: predstavljanje, mediji i komunikacija, putovanje, zdrav život, društvo, škola, identitet, rusinski običaji vezani uz blagdane i posebni dani i datumi.  Jezične funkcije: predstavljanje, planiranje i opis putovanja, opis zdravog življenja, ljudska i građanska prava, nastavni predmeti, pravila ponašanja u školi, rasprava, izražavanje apstraktnog mišljenja, uspoređivanje, opis rusinskih običaja vezanih uz blagdane, razgovor o posebnim danima i datumima.  Vježbe čitanja i razumijevanja možemo provesti na književnim tekstovima, na tekstovima napisanim za vježbe i na odgovarajućim svakodnevnim/neknjiževnim tekstovima.  Nastavnik izabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik izabire gramatičke strukture, vodeći računa o razvojnoj dobi učenika, koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju, nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na uravnoteženom odnosu svih četiriju jezičnih vještina u komunikacijskom kontekstu. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja, prilagođenih razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika. Kod učenika se potiče višejezičnost.  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pisane komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreta, igre, pjesme, dramatizacije, crtanja, digitalnih i zornih sredstava. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK B. 2. 1.  Učenik izražava svoje mišljenje i obrazlaže svoj stav o tekstu. | – izražava dojam o književnom tekstu (emocionalni, spoznajni, estetski)  – iskazuje svoje mišljenje o onom o čemu tekst govori  – obrazlaže razumijevanje teksta  – argumentira svoj kritički stav o tekstu na temelju čitateljskog iskustva, znanja o svijetu i o književnosti | Učenik uz povremenu pomoć učitelja iznosi svoj stav i obrazlaže ga. |
| SŠ RSKJK B. 2. 2.  Učenik interpretira književni tekst te se stvaralački izražava prema vlastitom interesu. | – razgovara o različitim interpretacijama teksta  – objašnjava razliku između fiktivnog i stvarnog svijeta  – primjenjuje osnovne književno-teorijske pojmove relevantne za interpretaciju teksta  – uspoređuje različite interpretacije teksta  – samostalno priprema i oblikuje vlastite radove u kojima dolazi do izražaja kreativnost, originalnost i stvaralačko mišljenje | Učenik uz pomoć učitelja interpretira tekst i priprema vlastite radove. |
| SŠ RSKJK B. 2. 3.  Učenik čita s razumijevanjem različite tipove tekstova i iz različitih izvora. | – čita tekstove prema osobnom i profesionalnom interesu  – izdvaja informacije, razlikuje i analizira podatke po važnosti, objašnjava značenja, izražajno čita naglas primjenjujući pravilan naglasak i pravogovor  – utvrđuje ključne podatke  – sažima podatke u tekstu  – povezuje informacije u tekstu s vlastitim iskustvom  – prepoznaje značenje riječi iz konteksta | Učenik opisuje osnovna obilježja tekstova i izdvaja informacije te izabire relevantne informacije iz različitih izvora. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Ishodi iz domene Čitam i stvaram mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domena Jezik i komunikacija i Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Izbor pisanih tekstova i drugih medija temelji se na osobnom i profesionalnom interesu učenika. Učitelј kod izbora tekstova treba voditi računa o žanrovskoj i tematskoj raznovrsnosti, kao i o recepcijskim mogućnostima učenika.  Zajednički se čitaju planirani tekstovi na satu u svrhu razvijanja trajne čitateljske navike i vodi aktivan razgovor u kojem sudjeluju svi učenici, pri čemu se ističe važnost svakog pojedinačnog mišljenja.  Književni pojmovi: narodna lirska pjesma, motiv, tema, ideja, pjesnička slika, personifikacija, metafora, pripovjedač, pripovijedanje, dijalog, monolog, opis.  Preporučene vrste tekstova: pjesmа (tradicionalnа i suvremenа), pripovijetka, basna, dječji roman, dramski tekst, strip, dijaloški tekst, članci/tekstovi iz časopisa za mlade i manjinskog časopisa na rusinskom jeziku, književni tekstovi primjereni za mlade.  Neke preporučene aktivnosti: čitanje književnog i neknjiževnog teksta, dopunjavanje tekstova, krasnoslov, gluma, razne igre, pisanje novog kraja priče ili dijela teksta koji nedostaje, rekonstruiranje redoslijeda teksta na temelju prepoznavanja vremenskih i uzročno-posljedičnih veza, priprema plakata i slikokaza.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: G. Kosteljnik: Лєтна буря/Ljetna bura; M. Kološnjaji: Здогадованє на дзецинство/Sjećanje na djetinjstvo; M. Skuban: Митрового Митра Митро/Mitrinoga Mitra Mitar; I. Hardi Kovačević: Уж зме нє дзеци/Već nismo djeca; S. Hudak: Перли щесца/Perle sreće; S. Salamon: Од шнїгу нєшка били верхи горох/Od snijega su danas bijeli vrhovi planina; M. Kovač: Путованє чловеково/Čovječje putovanje; M. Kovač: Живот/Život; I. Hardi Kovačević: Нєбо керестурске/Krstursko nebo; M. S. Hornjak: Нa тaнцу/Na plesu; Đ. Latjak: З дaвень дaвнa/Iz davnih davnina; rusinska narodna pripovijetka: Як мeдвeдз влaпeл злoдїя/Kako je medvjed uhvatio zlikovca; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK C. 2. 1.  Učenik istražuje o rusinskoj kulturi, kulturi rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj i o drugim kulturama. | – otkriva nova saznanja o Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina), rusinskoj kulturi i kulturi rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj u školskom i izvanškolskom okružju  – analizira sličnosti i razlike među vlastitom kulturom, tj. rusinskom kulturom i kulturom rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj  – informira se o aktualnostima u rusinskoj nacionalnoj manjini u Republici Hrvatskoj (emisije na televiziji, radioemisije, rusinski manjinski tisak i sl.)  – razvija samopouzdanje pri korištenju jezičnih djelatnosti rusinskog jezika argumentirajući vlastite stavove te se sa zanimanjem izravno susreće s rusinskom kulturom u autentičnom okruženju | Učenik uz pomoć učitelja istražuje o rusinskoj kulturi i kulturi rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj u različitim kontekstima te opisuje sličnosti i razlike među tim kulturama i vlastitom kulturom. |
| SŠ RSKJK C. 2. 2.  Učenik povezuje povijesna i zemljopisna obilježja rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina) i u Republici Hrvatskoj. | – nabraja i imenuje doba rusinskih narodnih preporoda te njihov povijesni značaj  – nabraja i na zemljovidu pokazuje znamenitosti Karpatske Rusi  – nabraja i na zemljovidu pokazuje naselja u Republici Hrvatskoj u kojima žive Rusini | Učenik uz pomoć učitelja povezuje povijesna i zemljopisna obilježja rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina) i u Republici Hrvatskoj. |
| SŠ RSKJK C. 2. 3.  Učenik nadograđuje svoje znanje o rusinskoj kulturi. | – imenuje istaknute Rusine ili osobe rusinskog podrijetla i njihova postignuća  – nabraja sastavnice rusinske narodne nošnje  – ostvaruje različite glazbene, dramsko-scenske i plesne aktivnosti u skladu s vlastitim interesima i sklonostima samostalno ili u skupini  – u skladu s interesima javno nastupa u razredu, u školi ili izvan nje | Učenik uz pomoć učitelja nadograđuje svoje znanje o rusinskoj kulturi. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: blagdani i praznici, rusinska narodna glazba i ples, običaji Rusina u Republici Hrvatskoj i na matičnom teritoriju, pregled povijesti i zemljopisa Rusina. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Predstaviti ili istražiti narodni ples, narodne pjesme, narodne običaje, zorna sredstva, povijesne tekstove, zemljovid, internetski sadržaj.  Ishodi iz domene Kultura i mediji paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Kulturna baština Rusina: rusinski narodni i umjetnički napjevi: M. H. Lelas: Нa тaнцу/Na plesu; A. Timko: З дaвень дaвнa/Iz davnih davnina; tradicionalni rusinski i crkvenoslavenski božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme i plesovi iz starog kraja po izboru učitelja; rusinski skladatelji iz južne Panonije: Onufrij i Irinej Timko, Joakim Sivč, Julijan Ramač, Julijan Bučko. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8091.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Srednja škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 3. razred – 105 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK A. 3. 1.  Učenik razumije dug i složen tekst te govori dug tekst srednje razine složenosti. | – pokazuje razumijevanje teksta opće tematike  – pokazuje razumijevanje složenijih leksičkih struktura  – analizira glavnu poruku, ključne i specifične informacije i implicitne poruke u tekstu  – razlikuje bitnu od nebitne informacije  – govori duge i složene tekstove  – detaljno opisuje, prepričava, izvještava i uspoređuje sadržaje te iznosi mišljenje ili stav o njima  – jasno predstavlja jednu poznatu temu  – planira i priprema svoj govor o zadanoj temi  – koristi se složenim leksičkim strukturama | Učenik uz povremenu pomoć učitelja govori dug i srednje dug tekst uz manje pogreške. |
| SŠ RSKJK A. 3. 2.  Učenik sudjeluje u dužem neplaniranom razgovoru i dugom planiranom razgovoru. | – sudjeluje u spontanom, svakodnevnom razgovoru  – započinje, prati, sudjeluje i završava razgovor  – procjenjuje razinu formalnosti i razgovor prilagođava kontekstu | Učenik uz pomoć učitelja sudjeluje u dugom planiranom ili dužem spontanom razgovoru. |
| SŠ RSKJK A. 3. 3.  Učenik piše dug tekst koristeći se složenim jezičnim strukturama. | – primjenjuje pravila pisanja jednostavnih i složenih tekstnih vrsta (sastavak, sažetak jednostavnog teksta o poznatim temama, osobno pismo)  – prenosi informacije iz njemu bliskih i poznatih izvora  – razvija temu, opisuje stvarne i zamišljene događaje, osobna iskustva, izražava osobna i tuđa mišljenja  – povezuje više odlomaka u tekst, uređuje i organizira tekst  – samostalno produktivno upotrebljava uvježbana preporučena jezična sredstva za produkciju novih, neuvježbanih iskaza | Učenik uz povremenu pomoć učitelja piše dug i složen tekst uz manje pogreške. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: moj svijet, zdrav život, različiti životni stilovi, znanost i tehnologija, volontiranje, aktivizam, aktualne društvene teme, posebni dani i datumi.  Preporučeni jezični sadržaji  Funkcije: izražavanje hipotetskih situacija, izražavanje mišljenja, opisivanje vremenskih i prostornih logičkih odnosa, objašnjavanje i obrazloženje, sustavno izlaganje, sudjelovanje u diskusiji, opis rusinskih običaja vezanih uz blagdane, razgovor o posebnim danima i datumima.  Vježbe čitanja i razumijevanja možemo provesti na književnim tekstovima, na tekstovima napisanim za vježbe i na odgovarajućim svakodnevnim/neknjiževnim tekstovima.  Nastavnik izabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik izabire gramatičke strukture, vodeći računa o razvojnoj dobi učenika, koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju, nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na uravnoteženom odnosu svih četiriju jezičnih vještina u komunikacijskom kontekstu. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja, prilagođenih razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika. Kod učenika se potiče višejezičnost.  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pisane komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreta, igre, pjesme, dramatizacije, crtanja, digitalnih i zornih sredstava.  Preporučene aktivnosti: opisivanje predmeta i slika, razne igre, jednostavni dijalozi s uvježbanim jezičnim sredstvima koji predočuju stvarne komunikacijske situacije, projekti, zadatci (plakat), predstava, dramatizacija/skeč, izrada slikokaza, letka ili brošure. U skladu s prethodno stečenim znanjem, uključiti usporedbe rusinskog i hrvatskog jezika ili drugih jezika koje učenici uče. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK B. 3. 1.  Učenik izražava svoje mišljenje i obrazlaže svoj stav o tekstu. | – izražava dojam o književnom tekstu (emocionalni, spoznajni, estetski)  – iskazuje svoje mišljenje o onom o čemu tekst govori  – obrazlaže razumijevanje teksta  – argumentira svoj kritički stav o tekstu na temelju čitateljskog iskustva, znanja o svijetu i o književnosti | Učenik uz povremenu pomoć učitelja izražava svoj stav. |
| SŠ RSKJK B. 3. 2.  Učenik interpretira književni tekst te se stvaralački izražava prema vlastitom interesu. | – razgovara i obrazlaže različite interpretacije teksta, objašnjava i argumentira razliku između fiktivnog i stvarnog svijeta  – primjenjuje osnovne književno-teorijske pojmove relevantne za interpretaciju teksta  – uspoređuje različite interpretacije teksta  – samostalno priprema i oblikuje vlastite radove u kojima dolazi do izražaja kreativnost, originalnost i stvaralačko mišljenje | Učenik uz pomoć učitelja interpretira tekst i priprema vlastite radove. |
| SŠ RSKJK B. 3. 3.  Učenik čita s razumijevanjem različite tipove tekstova i iz različitih izvora. | – čita tekstove prema osobnom i profesionalnom interesu  – izdvaja informacije, razlikuje i analizira podatke po važnosti, objašnjava značenja, izražajno čita naglas primjenjujući pravilan naglasak i pravogovor  – utvrđuje ključne podatke  – izdvaja i tumači ideje, razlikuje činjenice od stavova  – sažima podatke u tekstu  – povezuje informacije u tekstu s vlastitim iskustvom  – prepoznaje značenje riječi iz konteksta | Učenik uz povremenu pomoć učitelja izabire relevantne informacije, uspoređuje ih i povezuje s vlastitim iskustvom. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Ishodi iz domene Čitam i stvaram mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domena Jezik i komunikacija i Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Izbor pisanih tekstova i drugih medija temelji se na osobnom i profesionalnom interesu učenika. Učitelј kod izbora tekstova treba voditi računa o žanrovskoj i tematskoj raznovrsnosti, kao i o recepcijskim mogućnostima učenika.  Zajednički se čitaju planirani tekstovi na satu u svrhu razvijanja trajne čitateljske navike i vodi aktivan razgovor u kojem sudjeluju svi učenici, pri čemu se ističe važnost svakog pojedinačnog mišljenja.  Književni pojmovi: narodna lirska pjesma, motiv, tema, ideja, pjesnička slika, personifikacija, metafora, pripovjedač, pripovijedanje, dijalog, monolog, opis.  Preporučene vrste tekstova: pjesmа (tradicionalnа i suvremenа), pripovijetka, basna, dječji roman, dramski tekst, strip, dijaloški tekst, članci/tekstovi iz časopisa za mlade i manjinskog časopisa na rusinskom jeziku, književni tekstovi primjereni za mlade.  Neke preporučene aktivnosti: čitanje književnog i neknjiževnog teksta, dopunjavanje tekstova, krasnoslov, gluma, razne igre, pisanje novog kraja priče ili dijela teksta koji nedostaje, rekonstruiranje redoslijeda teksta na temelju prepoznavanja vremenskih i uzročno-posljedičnih veza, priprema plakata i slikokaza.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: M. Kovač: Руснакова мац/Rusinova majka; G. Nađ: Шерцу/Srcu; Đ. Papharhaji: Руснак/Rusin; G. Kosteljnik: Писня Бачваня/Pjesma Bačvanina; M. Kovač: Длугока драга номадска/Dugačak je put nomada; M. Ramač: Рок 1745., Други дзень Паски/Godina 1745., Drugi dan Uskrsa; Lj. Segedi-Falc: izbor iz poezije; Z. Njaradi: Кридла як цо маю ангели/Krila kao što imaju anđeli; G. Kosteljnik: poezija na hrvatskom jeziku; M. Kološnjaji: Як цо и я/Kao što i ja; M. Vinaj: Вечар/Večer; M. Ramač: Салаши/Salaši; Đ. Papharhaji: Наталка, дзивче хторе любело конї/Natalija, djevojčica koja je voljela konje; rusinska narodna pripovijetka: Крaль Мaтяж пoучує лєнїву дзивку/Kralj Matjaž poučava lijenu djevojku; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK C. 3. 1.  Učenik integrira  različite informacije o Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina) i različite elemente rusinske kulture i kulture rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj, stvarajući cjelovitu sliku vlastite kulture i drugih kultura. | – objašnjava složenost vlastite, rusinske kulture i drugih kultura, analizirajući njihove sastavne dijelove  – uopćava vlastite ideje o vlastitoj, rusinskoj kulturi i drugim kulturama te ih objašnjava integrirajući različite kulturne elemente  – pronalazi i predstavlja informacije o aktualnim događanjima i važnim pojedincima iz Karpatske Rusi i o rusinskoj nacionalnoj manjini u Republici Hrvatskoj  – postiže samopouzdanje pri korištenju jezičnih djelatnosti rusinskog jezika te se sa zanimanjem izravno susreće s rusinskom kulturom u autentičnom okruženju izražavajući svoje stavove, osjećaje i mišljenja | Učenik uz pomoć učitelja integrira različite informacije o Karpatskoj Rusi i različite elemente rusinske kulture i kulture rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj u cjelovitu sliku te objašnjava sličnosti i razlike među njima, vlastitom kulturom i drugim kulturama. |
| SŠ RSKJK C. 3. 2.  Učenik analizira  informacije o povijesnim i zemljopisnim obilježjima rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina) i u Republici Hrvatskoj. | – analizira utjecaj Prvog i Drugog svjetskog rata na Rusine u Karpatskoj Rusi i u Republici Hrvatskoj  – analizira i prepoznaje društvene posljedice Prvog i Drugog svjetskog rata na Rusine te zemljopisne promjene granica u Karpatskoj Rusi i u Republici Hrvatskoj  – imenuje nacionalne skupine Rusina u Karpatskoj Rusi i u Republici Hrvatskoj te njihov zemljopisni položaj | Učenik uz pomoć učitelja analizira informacije o povijesnim i zemljopisnim obilježjima rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi i u Republici Hrvatskoj. |
| SŠ RSKJK C. 3. 3.  Učenik nadograđuje svoje znanje o rusinskoj kulturi. | – imenuje značajne Rusine ili osobe rusinskog podrijetla i njihova životna djela  – bavi se različitim kulturnim aktivnostima prema svojem interesu i sklonostima, samostalno ili u skupini  – sudjeluje na predstavama prema svojem interesu, javno ili u razredu, u školi ili izvan nje | Učenik uz pomoć učitelja nadograđuje svoje znanje o rusinskoj kulturi. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: blagdani i praznici, rusinska narodna glazba i ples, običaji Rusina u Republici Hrvatskoj i na matičnom teritoriju, pregled povijesti i zemljopisa Rusina. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Predstaviti ili istražiti narodni ples, narodne pjesme, narodne običaje, zorna sredstva, povijesne tekstove, zemljovid, internetski sadržaj.  Ishodi iz domene Kultura i mediji paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Kulturna baština Rusina: rusinski narodni i umjetnički napjevi: J. Bučko: Ми дзивчaтa/Mi djevojke; A. Timko: Сцихa, мили, нє дуркай/Tiše, dragi, ne lupaj; tradicionalni rusinski i crkvenoslavenski božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme i plesovi iz starog kraja po izboru učitelja; rusinski skladatelji iz južne Panonije: Onufrij i Irinej Timko, Joakim Sivč, Julijan Ramač, Julijan Bučko. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8047.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Srednja škola: Rusinski jezik i kultura (RSKJK), 4. razred – 105 sati godišnje | | |
| DOMENA A: JEZIK I KOMUNIKACIJA | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK A. 4. 1.  Učenik razumije i govori duge i složene govorne tekstove. | – planira, oblikuje i govori duge i složene tekstove  – opisuje, objašnjava, prepričava i iznosi zaključke na strukturiran i jasan način  – izražava osobno mišljenje i kritički razmatra sadržaj iz različitih izvora  – jasno i strukturirano predstavlja poznatu temu  – razumljivo izgovara riječi i ispravno intonira rečenice  – razlikuje književni i govorni oblik i situacije u kojima se koriste | Učenik uz povremenu pomoć učitelja govori dug i srednje dug tekst uz manje pogreške. |
| SŠ RSKJK A. 4. 2.  Učenik sudjeluje u dugoj i složenoj govornoj interakciji. | – razmjenjuje, provjerava i potvrđuje informacije u dugim i srednje složenim razgovorima  – sudjeluje u spontanim razgovorima ili u razgovorima na zadanu temu  – započinje i potiče razgovor u raznim situacijama  – započinje, prati, sudjeluje i završava razgovor  – procjenjuje razinu formalnosti i razgovor prilagođava kontekstu (književni i govorni oblik)  – razumljivo izgovara riječi i ispravno intonira rečenice | Učenik uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u različitim oblicima dugog i složenog razgovora. |
| SŠ RSKJK A. 4. 3.  Učenik piše dug i složen tekst  složene jezične strukture raznih dužina, stilova i svrhe. | – primjenjuje pravila pisanja jednostavnih i složenih tekstnih vrsta: sastavak, osvrt na knjigu ili film, upute za provođenje određene svakodnevne aktivnosti, jednostavan članak o temi iz osobnog života, službeno pismo ili elektroničku poštu (prijava za posao, prijava za fakultet i sl.)  – opisuje stvarne i zamišljene događaje, obrazlaže svoje stavove  – samostalno primjenjuje neformalni oblik pisanja tekstova i formalni oblik uz predložak  – povezuje više odlomaka u tekst, uređuje i organizira tekst  – pravilno piše nepoznate riječi  – točno upotrebljava interpunkcijske znakove  – točno primjenjuje pravopisna pravila | Učenik uz povremenu pomoć učitelja piše dug i složen tekst uz manje pogreške. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: moj svijet, zdrav život, različiti životni stilovi, svijet rada, znanost i tehnologija, svijet umjetnosti, politika, gospodarstvo, poduzetništvo, globalizacija, aktualne društvene teme, održivi razvoj, posebni dani i datumi.  Preporučeni jezični sadržaji  Funkcije: izražavanje apstraktnih ideja, izražavanje mišljenja, opisivanje vremenskih i prostornih logičkih odnosa, objašnjavanje i obrazloženje, sustavno izlaganje, sudjelovanje u diskusiji, opis rusinskih običaja vezanih uz blagdane, razgovor o posebnim danima i datumima.  Vježbe čitanja i razumijevanja možemo provesti na književnim tekstovima, na tekstovima napisanim za vježbe i na odgovarajućim svakodnevnim/neknjiževnim tekstovima.  Nastavnik izabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik izabire gramatičke strukture, vodeći računa o razvojnoj dobi učenika, koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju, nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Poučavanje jezičnih sadržaja temelji se na uravnoteženom odnosu svih četiriju jezičnih vještina u komunikacijskom kontekstu. Novi se sadržaji uvode na temelju poznatih jezičnih sadržaja, prilagođenih razini jezičnog razvoja i iskustvu učenika. Kod učenika se potiče višejezičnost.  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pisane komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreta, igre, pjesme, dramatizacije, crtanja, digitalnih i zornih sredstava.  Preporučene aktivnosti: opisivanje predmeta i slika, razne igre, jednostavni dijalozi s uvježbanim jezičnim sredstvima koji predočuju stvarne komunikacijske situacije, projekti, zadatci (plakat), predstava, dramatizacija/skeč, izrada slikokaza, letka ili brošure. U skladu s prethodno stečenim znanjem, uključiti usporedbe rusinskog i hrvatskog jezika ili drugih jezika koje učenici uče. | | |
| DOMENA B: ČITAM I STVARAM | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK B. 4. 1.  Učenik iskazuje i objašnjava svoja zapažanja i misli nakon slušanja/čitanja književnog teksta te povezuje sadržaj i temu teksta sa stvarnim životom. | – objašnjava vlastita zapažanja, misli i osjećaje nakon čitanja/slušanja književnog teksta i uspoređuje ih s ostalim učenicima  – opisuje situacije, događaje i likove u književnim tekstovima s obzirom na vlastiti doživljaj  – povezuje temu i sadržaj teksta sa stvarnim životom i svojim iskustvom  – pripovijeda o događajima iz svakodnevnog života koji su slični onima u književnom tekstu  – preoblikuje pročitani književni tekst: stvara novi završetak, mijenja postupke likova, uvodi nove likove, sudjeluje u priči | Učenik uz povremenu pomoć učitelja iskazuje i objašnjava svoja zapažanja i misli nakon slušanja/čitanja književnog teksta te povezuje sadržaj i temu teksta sa stvarnim iskustvom. |
| SŠ RSKJK B. 4. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem i prepričava književni tekst. | – odgovara na pitanja o opisanom događaju, liku, pjesmi, situaciji u književnom tekstu  – opisuje situacije, događaje i likove u književnim tekstovima  – prepoznaje glavne i sporedne likove u priči  – razlikuje dijelove pjesme: stih, strofa  – prepoznaje i izdvaja riječi koje se rimuju u pjesmama i igrokazima za djecu  – prepoznaje elemente fantazije u pjesmama za djecu i u bajkama  – prepričava književni tekst svojim riječima | Učenik čita književni tekst i uz povremenu pomoć učitelja prepričava tekst. |
| SŠ RSKJK B. 4. 3.  Učenik pronalazi ključne podatke i poruku teksta iz različitih izvora. | – pronalazi podatke u tekstovima iste tematike na različitim medijima kombinirajući izvore informacija prema svojim interesima i potrebama  – časopisi, društvene mreže, internet  – razlikuje medije kao izvore podataka (časopisi, televizija, internet, društvene mreže) | Učenik uz povremenu pomoć učitelja pronalazi ključne podatke i poruku teksta iz različitih izvora. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Ishodi iz domene Čitam i stvaram mogu se ostvarivati na temelju istih jezičnih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domena Jezik i komunikacija i Kultura i mediji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Izbor pisanih tekstova i drugih medija temelji se na osobnom i profesionalnom interesu učenika. Učitelј kod izbora tekstova treba voditi računa o žanrovskoj i tematskoj raznovrsnosti, kao i o recepcijskim mogućnostima učenika.  Zajednički se čitaju planirani tekstovi na satu u svrhu razvijanja trajne čitateljske navike i vodi aktivan razgovor u kojem sudjeluju svi učenici, pri čemu se ističe važnost svakog pojedinačnog mišljenja.  Književni pojmovi: narodna lirska pjesma, motiv, tema, ideja, pjesnička slika, personifikacija, metafora, pripovjedač, pripovijedanje, dijalog, monolog, opis.  Preporučene vrste tekstova: pjesmа (tradicionalnа i suvremenа), pripovijetka, basna, dječji roman, dramski tekst, strip, dijaloški tekst, članci/tekstovi iz časopisa za mlade i manjinskog časopisa na rusinskom jeziku, književni tekstovi primjereni za mlade.  Neke preporučene aktivnosti: čitanje književnog i neknjiževnog teksta, dopunjavanje tekstova, krasnoslov, gluma, razne igre, pisanje novog kraja priče ili dijela teksta koji nedostaje, rekonstruiranje redoslijeda teksta na temelju prepoznavanja vremenskih i uzročno-posljedičnih veza, priprema plakata i slikokaza.  Preporučeni književni tekstovi i aplikacije: M. Kovač: Я дуб червоточни/Hrast sam crvotočni; G. Kosteljnik: Єфтайова дзивка/Jeftajeva kći; G. Kosteljnik: Цар над слунечнїками/Car nad suncokretima; M. Vrabelj: Русский соловей/Rusinski slavuj; Đ. Papharhaji: Преклятство Косцелїска/Prokletstvo Kosceljiska; A. Bučko Papharhaji: Спокуси злополя/Iskušenja zlopolja; V. Garjanski: Бисер и блато/Biser i blato; M. M. Kočiš: Рускей матки/Matici rusinskoj; J. Fejsa: Задуй, витре/Puhni, vjetre; V. Sabo-Dajko: Ровнї цар/Car ravnice; M. Ramač: З руского лїтопису/Iz rusinskog ljetopisa; rusinska narodna pripovijetka: Як мудра дзивка постала кралїца/Kako je pametna djevojka postala kraljica; izbor iz rusinske poezije i proze za djecu (pjesnici i pisci iz Republike Hrvatske i Republike Srbije); I. Hnatko, M. Štorga: android aplikacija Rusinski rječnik. | | |
| DOMENA C: KULTURA I MEDIJI | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti »dobar« na kraju razreda |
| SŠ RSKJK C. 4. 1.  Učenik raspravlja o različitim informacijama o Karpatskoj Rusi i o složenim elementima rusinske kulture i kulture rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj i argumentira važnost i značaj višejezičnosti i multikulturalnosti. | – iznosi argumentirane stavove o elementima rusinske kulture i kulture rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj  – objašnjava međuovisnost različitih elemenata koji definiraju kulturu i njihovu promjenjivost  – analizira i raspravlja o različitim informacijama, o aktualnim događanjima i važnim pojedincima u Karpatskoj Rusi i u rusinskoj nacionalnoj manjini u Republici Hrvatskoj te o hrvatsko-rusinskim vezama kroz povijest  – izražava se sa samopouzdanjem na rusinskom jeziku u stvarnim situacijama te se sa zanimanjem izravno susreće s rusinskom kulturom u autentičnom okruženju i kritički prosuđuje različite stavove, ideje i vrijednosti | Učenik uz pomoć učitelja analizira vlastite stavove o elementima rusinske kulture i kulture rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj te povezuje elemente koji definiraju kulturu i objašnjava njihovu promjenjivost. |
| SŠ RSKJK C. 4. 2.  Učenik tumači povijesne i zemljopisne podatke rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina) i u Republici Hrvatskoj. | – tumači važnije povijesne poveznice  – tumači važnije zemljopisne poveznice  – pokazuje na zemljovidu i imenuje prekogranična područja gdje žive Rusini  – nabraja karakteristike prekograničnih područja na kojima žive Rusini  – poznaje hrvatske zakone koji se odnose na nacionalne manjine  – poznaje državnu i lokalnu samoupravu rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj | Učenik uz pomoć učitelja tumači povijesne i zemljopisne podatke rusinskog govornog područja u Karpatskoj Rusi (matičnom teritoriju Rusina) i u Republici Hrvatskoj. |
| SŠ RSKJK C. 4. 3.  Učenik se koristi širokim spektrom tehnika kreativnog izražavanja na rusinskom jeziku i kritički ih prosuđuje. | – poznaje važnija izdanja rusinske književnosti u Republici Hrvatskoj i u Karpatskoj Rusi  – poznaje rusinske novinske tiskovine te radijske i televizijske emisije u Republici Hrvatskoj i u Karpatskoj Rusi  – bavi se različitim kulturnim djelatnostima prema svojem interesu i potrebama, samostalno ili u skupini  – sudjeluje na predstavama prema svojem interesu, javno ili u razredu, u školi ili izvan nje  – predstavlja sličnosti i razlike između rusinskih običaja te praznika i blagdana svojeg područja stanovanja i drugih područja gdje žive Rusini  – razvija i pokazuje sposobnost estetske prosudbe i kritičkog mišljenja | Učenik se u skladu s vlastitim interesima i sklonostima te uz učiteljev poticaj koristi širokim spektrom tehnika kreativnog izražavanja i ostvaruje različite glazbene, plesne i dramsko-scenske aktivnosti te samostalno ili u skupini javno nastupa u školi ili izvan nje. |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Preporučene teme: blagdani i praznici, rusinska narodna glazba i ples, običaji Rusina u Republici Hrvatskoj i na matičnom teritoriju, pregled povijesti i zemljopisa Rusina. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda  Predstaviti ili istražiti: narodni ples, narodne pjesme, zorna sredstva, povijesne tekstove, zemljovid, internetski sadržaj.  Ishodi iz domene Kultura i mediji paralelno se dopunjuju s ishodima drugih dviju domena te se zajedno, u skladu s njima, ostvaruju.  Kulturna baština Rusina: rusinski narodni i umjetnički napjevi: A. Timko: Жимнa рoса/Hladna rosa; J. Ramač: Млaди мeшaц/Mladi mjesec; tradicionalni rusinski i crkvenoslavenski božićni napjevi, novokomponirane pjesme panonskih Rusina te pjesme i plesovi iz starog kraja po izboru učitelja; rusinski skladatelji iz južne Panonije: Onufrij i Irinej Timko, Joakim Sivč, Julijan Ramač, Julijan Bučko. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/8005.jpg)

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenog postotka zastupljenosti svakog predmetnog područja.

Definicija teksta:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vrlo kratak tekst | Kratak tekst | Srednje dug tekst | Dug tekst |
| Slušanje i čitanje | do 100 riječi | 100 – 300 riječi (ovisno o godini učenja)  5. r. = 100 – 200 riječi  6. r. = 200 – 300 riječi | 300 – 600 riječi  (ovisno o godini  učenja)  7. r. = 300 – 500 riječi  8. r. = 500 – 600 riječi | više od 600 riječi |
| Pisanje | do 40 riječi | 40 – 80 riječi  (ovisno o tekstnoj  vrsti)  5. r. = 40 – 60 riječi  6. r. = 60 – 70 riječi  7. r. = 70 – 80 riječi | 80 – 200 riječi  (ovisno o tekstnoj vrsti)  8. r. = 80 – 100 riječi | više od 200 riječi |
| Govorenje | oko 1 minutu | 1 – 2 minute | 3 – 5 minuta | 5 – 10 minuta |

E. POVEZNICE NASTAVNOG PREDMETA RUSINSKI JEZIK I KULTURA S ODGOJNO-OBRAZOVNIM PODRUČJIMA, MEĐUPREDMETNIM TEMAMA I DRUGIM PREDMETIMA

Pravo na odgoj i obrazovanje na svojem jeziku i pismu pripadnici nacionalnih manjina ostvaruju u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina te Zakonom o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Pripadnici nacionalnih manjina svoje ustavno pravo na odgoj i obrazovanje ostvaruju trima osnovnim modelima (A, B i/ili C model) i posebnim oblicima školovanja.

Kurikul predmeta Rusinski jezik i kultura po modelu C proizlazi iz Ustava Republike Hrvatske i navedenih zakona Republike Hrvatske. Kao materinski jezik rusinske nacionalne manjine u Hrvatskoj, čvrsto je povezan s područjem Jezik i komunikacija, a razvoj jezične i komunikacijske kompetencije, u sklopu kurikula, smatra se ključnim u razvoju kompetencija stjecanja i prenošenja novih spoznaja, sposobnosti, vještina, mišljenja i vrijednosti. Budući da je glavno sredstvo, a ujedno i svrha učenja i poučavanja spoznajama predmeta Rusinski jezik i kultura upravo sam jezik, kurikul predmeta Rusinski jezik i kultura povezuje se, u skladu s danim razredima, sa svim područjima odgojno-obrazovnog procesa, međupredmetnim temama te gotovo svim ostalim predmetima.

Poučavanje i učenje predmeta Rusinski jezik i kultura po modelu C posebno je složeno zato što učenje i poučavanje rusinskog jezika ujedno podrazumijeva učenje i poučavanje rusinske kulture u najširem smislu, stoga se kurikul neposredno povezuje s predmetima Priroda i društvo, Povijest, Geografija, Likovna kultura i Glazbena kultura.

Ishodi i očekivanja koji su definirani u kurikulima međupredmetnih tema su Učiti kako učiti, Osobni i socijalni razvoj, Građanski odgoj i obrazovanje te Uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije, a neposredno sadrže i kurikul predmeta Rusinski jezik i kultura po modelu C. Ostale međupredmetne teme ostvaruju se sadržajima na rusinskom jeziku.

Rusinski jezik je materinski jezik rusinske nacionalne manjine koja živi na prostoru Republike Hrvatske. Stoga je preporučljivo da se u dogovoru s rusinskim organizacijama i udrugama, koje djeluju u Republici Hrvatskoj, organiziraju različiti projekti i programi, što, među ostalim, pridonosi i razvoju cjeloživotnog učenja. S obzirom na čvrste povijesne i sadašnje veze između Republike Hrvatske i zemalja matičnog teritorija Rusina (Poljska, Slovačka, Ukrajina, Rumunjska i Mađarska), rusinski jezik može biti sredstvo poticanja gospodarske i obrazovne mobilnosti mladih, čime se, pak, dodatno mogu osnažiti i razviti veze među državama.

F. UČENJE I POUČAVANJE NASTAVNOG PREDMETA RUSINSKI JEZIK I KULTURA

Iskustva učenja

Usmjerenost na učenika osnovno je načelo suvremenog pristupa poučavanju rusinskog jezika. Takav pristup nastavi uzima u obzir individualne osobine učenika, njegove potrebe i interese te potiče učenikov kognitivni i etički razvoj, što ga osposobljava za samostalno cjeloživotno učenje.

Učenje i poučavanje Rusinskog jezika i kulture treba uvažavati različite stilove učenja, obuhvaćati raznolike oblike poučavanja i rada te biti prilagođeno dobi učenika i (pred)znanju jezika. U nižim razredima osnovne škole težište je na aktivnostima slušanja i govorenja, a učenje i poučavanje temelji se na učenju svim osjetilima i na igri. U razredima koji slijede, poučavanje i učenje temelji se na kognitivnom pristupu te na većoj samostalnosti učenika.

Suradničko, istraživačko, kreativno i inovativno učenje, poput učenja usmjerenog na rješavanje problema i učenja u izvanškolskom okružju, zauzima važno mjesto u svim razredima.

Takvi oblici učenja usmjereni su prema smislenom povezivanju znanja, vještina i stavova i prema razvoju sposobnosti njihove primjene u različitim problemskim situacijama, čime učenika osposobljavaju za učinkovitu komunikaciju s govornicima rusinskog jezika.

Uloga učitelja

Tijekom učenja i poučavanja Rusinskog jezika i kulture usmjerenog na učenika, iznimno je važna uloga učitelja. Poticanje učenikova interesa za rusinski jezik i održavanje motivacije za nastavak učenja jedan je od ključnih preduvjeta za uspješno učenje i poučavanje, osobito u ranom učenju jezika.

Učitelj je voditelj i animator koji organizira iskustva učenja i usmjerava učenje i učenike te osigurava ugodno i poticajno razredno ozračje, izabire primjerene aktivnosti i vodi računa o stilovima učenja i drugim individualnim razlikama učenika te prati i daje povratnu informaciju o napretku učenja i postignuću učenika.

Učitelj rusinskog jezika stručnjak je koji ima visoku jezičnu i komunikacijsku kompetenciju u rusinskom jeziku, metodičku stručnost, a, uz to, vlada općim pedagoškim, psihološkim i didaktičkim kompetencijama. Učitelj učenicima olakšava ovladavanje rusinskim jezikom i razumijevanje rusinske kulture posredujući između jezika i kulture.

Učitelj jezične pogreške učenika prihvaća kao sastavni dio procesa učenja rusinskog jezika, u kojem učenik bez stresa i straha pred učiteljem i vršnjacima sudjeluje u razmjeni ideja i komunikaciji, što mu omogućava doživljaj uspjeha te ga potiče na samopouzdano i odvažno služenje jezikom.

S ciljem osiguravanja kvalitete učenja i poučavanja i napretka učenika, učitelj treba dobro poznavati cijelu kurikularnu vertikalu predmeta Rusinski jezik i kultura, kako bi se izbjegli nagli skokovi u prijelazu iz jednog ciklusa u drugi. Učitelj treba biti osposobljen za samostalno donošenje odluka o primjeni kurikula, s obzirom na različitu dob učenika i različito predznanje jezika u grupi, o izboru sadržaja i materijala te o izboru metoda poučavanja. Učitelj promišlja o vlastitim postupcima, metodama i rezultatima te ih kontinuirano prilagođava (ima mogućnost prilagoditi razine i broj ishoda). Također, učitelj ima aktivnu ulogu u suradnji s roditeljima, svojim sustručnjacima, drugim učiteljima u školi i izvan nje, raznim manjinskim organizacijama i mjerodavnim obrazovnim institucijama, kako bi učeniku omogućio što bolje i učinkovitije napredovanje.

Učitelj planira, kombinira i izmjenjuje znanstveno utemeljene strategije i pristupe poučavanja primjerene učenikovim razvojnim mogućnostima i potrebama, radi ostvarivanja odgojno-obrazovnih ishoda. U suvremenoj nastavi, učitelj usmjerava učenje stavljajući naglasak na zajedničko sudjelovanje učenika i učitelja u procesu učenja.

Učitelj se koristi strategijama poučavanja koje potiču učenike na razmišljanje o vlastitom učenju, o tome što trebaju znati i moći, na povezivanje s usvojenim znanjima i vještinama (vertikalno usklađivanje) i na primjenjivanje novostečenih znanja i vještina u drugim predmetima i područjima (horizontalno usklađivanje).

Učitelj stvara uvjete koji potiču proces učenja, prepoznaje osobne predispozicije svakog učenika, njegove prednosti i slabosti te prilagođava svoje poučavanje birajući metode i aktivnosti koje učeniku najbolje odgovaraju i koje dovode do učinkovitog usvajanja vještina slušanja, govorenja, čitanja i pisanja u procesu učenja i poučavanja Rusinskog jezika i kulture.

Jedan od preduvjeta za uspješno ovladavanje jezikom jest izloženost i njegova uporaba, a s obzirom na to da je većinom nedovoljna zastupljenost rusinskog jezika u neposrednom okruženju učenika, učitelj u nastavu rusinskog jezika uključuje različite sadržaje, organizira izvanučioničnu nastavu, ugošćuje izvorne govornike i vanjske suradnike te učenicima omogućuje digitalno povezivanje s drugim učenicima govornicima rusinskog jezika u Republici Hrvatskoj, u zemljama matičnog teritorija Rusina (Poljska, Slovačka, Ukrajina, Rumunjska i Mađarska) i u svijetu, a sve kako bi učenicima osigurao mogućnost za međukulturne susrete i autentičnu komunikaciju s govornicima rusinskog jezika.

Materijali i izvori

U Republici Hrvatskoj nema tiskanih udžbenika i nastavnih sredstava za predmet Rusinski jezik i kultura. Iako u svijetu postoje četiri kodificirane inačice rusinskog jezika, a prvom inačicom govore Rusini u Republici Hrvatskoj i u Republici Srbiji, udžbenici iz Srbije ne odgovaraju našem programu. Svojim kreativnim sposobnostima, učitelj sam izrađuje materijal potreban za nastavu, koristi se prilagođenim i autentičnim materijalima uključujući digitalne, interaktivne i multimedijske sadržaje.

Učitelj izabire i izrađuje nastavne materijale i koristi se nastavnim materijalima iz različitih izvora, u skladu s kurikulom za nastavni predmet Rusinski jezik i kultura, planiranim aktivnostima koje su usmjerene ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda, vodeći računa o razvojnoj dobi, razini ovladanosti jezikom te interesima i potrebama učenika. To uključuje i materijale za integrirano učenje jezika i sadržaja, čime se sadržaji predmeta Rusinski jezik i kultura povezuju sa sadržajima drugih područja i predmeta i na taj se način potiče multidisciplinarnost.

Potrebno je naglasiti važnost izlaganja jezičnim i kulturološkim sadržajima izvan učionice, primjerice, televizijskim programima na rusinskom jeziku, kao i, općenito, svim vrstama multimedijskih sadržaja na rusinskom jeziku. U skladu sa svojom aktivnom ulogom u procesu učenja i poučavanja, učenici sudjeluju u pronalasku, izboru i izradi vlastitih materijala i izvora učenja. Nastavni materijali učenicima su smisleni i razumljivi, potiču na istraživanje i propitivanje znanja, pretpostavki, ideja i ponašanja, čime pozitivno utječu na razvoj kritičkog i kreativnog mišljenja.

Okružje za učenje

Uspjeh u učenju i poučavanju rusinskog jezika i kulture u velikoj mjeri ovisi o okružju u kojem učenik stječe nova znanja i vještine jer poticajno i raznoliko okružje pridonosi bržem i lakšem usvajanju. U takvom je okružju učenje i poučavanje usmjereno na učenika, učenik se ne boji pogrešaka, spremno surađuje s drugim učenicima i uvažava ih, a znanja i vještine koje usvaja u bliskoj su vezi s njegovim svakodnevnim iskustvom i aktivnostima. To je okružje u kojem se njeguje kultura zajedništva i međusobnog poštovanja, a u takvu se okružju razvija humanost, prihvaćaju se različitosti, prepoznaje se važnost pozitivnih emocija i motivacije za učenje te se potiče kritičko mišljenje, istraživanje i kreativnost.

Učenje rusinskog jezika odvija se u školskom i izvanškolskom okružju. Kako bi se omogućila raznovrsnost okružja u kojem se uči i poučava te pogodovalo učinkovitom učenju, poželjno je učenje i poučavanje nadograditi planiranim aktivnostima, poput kontakta s govornicima rusinskog jezika u stvarnom i digitalnom okruženju, posjeta kulturnim institucijama i centrima, projekcijama, izložbama, muzejima, manjinskim udrugama, posjeta i školskih ekskurzija u Republiku Srbiju te u zemlje matičnog teritorija Rusina (Poljska, Slovačka, Ukrajina, Rumunjska i Mađarska), međunarodnih razmjena učenika i dr.

Upotreba suvremenih tehnologija tijekom učenja i poučavanja također je jedan od čimbenika koji pridonose stvaranju poticajnog i produktivnog okružja.

Učitelj osigurava razredne uvjete u kojima se potiče slobodna i smislena komunikacija, pri čemu se pogreške smatraju prilikama za učenje i sastavnim dijelom ovladavanja rusinskim jezikom. Na taj se način njeguje i razvija učenikovo samopouzdanje i pozitivna slika o sebi kao pojedincu i kao međukulturno kompetentnom govorniku rusinskog jezika.

Određeno vrijeme poučavanja i učenja

Predmet Rusinski jezik i kultura u hrvatskom odgojno-obrazovnom sustavu uči se kao jezik rusinske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj, odnosno kao drugi materinski jezik, i to od 1. do 8. razreda osnovne škole, ali postoji mogućnost uključivanja učenika u nastavu u bilo kojem razredu i bez obzira na razinu njegovog predznanja. Ovisno o godini početka, učenje, u pravilu, traje raznoliko. Vrlo je važno što ranije započeti s učenjem rusinskog jezika i kulture te time stvoriti temelje za postizanje visoke razine jezičnog umijeća. Uspjeh u učenju tim je bolji, što su učenici više izloženi rusinskom jeziku te im to treba omogućiti u što većoj mjeri na što više načina, primjerice, razrednim govorom na rusinskom jeziku i/ili integriranim učenjem rusinskog jezika i kulture, kao što je i preporučeno.

Budući da odgojno-obrazovni ishodi svih triju domena čine jednu integriranu cjelinu, učitelj im posvećuje podjednaku pozornost, s malo većim naglaskom na domenu Jezik i komunikacija.

Ostvarivanju pojedinog odgojno-obrazovnog ishoda učitelj posvećuje onoliko vremena koliko procijeni da je potrebno, kako bi svi učenici postigli najvišu razinu usvojenosti u skladu sa svojim sposobnostima i mogućnostima.

Osim važnosti formalnog obrazovanja, učitelj upozorava i na važnost i potrebu neformalnog i informalnog učenja kao sastavnog dijela cjeloživotnog učenja.

Stvaranje učeničkih skupina

Jedan od objektivnih preduvjeta za učinkovito i uspješno učenje i poučavanje predmeta Rusinski jezik i kultura jest rad u manjim skupinama s učenicima koji se otprilike mogu svrstati u istu dobnu skupinu te raspolažu sličnim sposobnostima i komunikacijskim vještinama.

S obzirom na to da iskustvo potvrđuje kako se predmet Rusinski jezik i kultura uči u prilično heterogenim skupinama, prvobitni i najvažniji zadatak učitelja jest diferencijacija nastavnog procesa i nastavnog gradiva unutar određene skupine, i to u odnosu na učenikovu dob, razinu jezične uporabe, individualne sposobnosti, krug interesa te socijalno-kulturnu pozadinu.

U procesu poučavanja valja poticati suradničko učenje ondje gdje je to moguće, a procesi učenja mogu se organizirati u parovima ili u manjim skupinama.

G. VREDNOVANJE ODGOJNO-OBRAZOVNIH ISHODA U NASTAVNOM PREDMETU RUSINSKI JEZIK I KULTURA
 (MODEL C)

Vrednovanje u predmetu Rusinski jezik i kultura (model C) služi za prikupljanje informacija o postignućima i napredovanju učenika, kao pomoć i motivacija u poboljšanju učenja te kao povratna informacija učitelju o uspješnosti strategija i metoda rada koje je primijenio. Učitelj vrednovanje treba iznimno pažljivo planirati kao dio procesa učenja i poučavanja, uskladiti ga s ciljevima i očekivanim ishodima učenja te ga, zbog složenosti sadržaja i aktivnosti u ovom predmetu, provoditi poštujući kognitivnu, društveno-afektivnu i psihomotoričku jedinstvenost i interese svakog učenika.

Elementi vrednovanja u učenju i poučavanju nastavnog predmeta Rusinski jezik i kultura proizlaze iz odgojno-obrazovnih ishoda konceptualiziranih u trima domenama: Jezik i komunikacija, Čitam i stvaram i Kultura i mediji, ukazujući na različite aspekte znanja, sposobnosti i vještina učenika.

Elementi vrednovanja su:

1. razumijevanje i govorenje

2. čitanje i pisanje

3. usvojenost znanja

4. istraživačke vještine i stvaralačke sposobnosti.

Element razumijevanje i govorenje obuhvaća sposobnost aktivnog služenja standardnim rusinskim jezikom u usmenoj komunikaciji s učiteljem, drugim učenicima i izvornim govornicima rusinskog jezika. Ovaj se element vrednuje u svim domenama učenja i poučavanja rusinskog jezika i kulture sustavnim praćenjem i procjenjivanjem napredovanja svakog učenika, kroz učestali kontakt svih govornika aktivnim služenjem rusinskim jezikom, a iskazuje se brojčanom ocjenom.

Element čitanje i pisanje obuhvaća usvojenost znanja i razvijenost vještina u služenju standardnim rusinskim jezikom kroz čitanje i pisanje, a iskazuje se brojčanom ocjenom.

Element usvojenost znanja obuhvaća činjenično, konceptualno i proceduralno znanje, odnosno poznavanje i razumijevanje književnih te povijesnih i geografskih sadržaja (zavičaj i matični teritorij Rusina), a iskazuje se brojčanom ocjenom.

Element istraživačke vještine i stvaralačke sposobnosti obuhvaća vrednovanje istraživačkih vještina i stvaralačkih sposobnosti učenika iz sadržaja kulturne baštine.

Elementi vrednovanja odnose se na sve razrede u osnovnoj i u srednjoj školi.

U svim se domenama primjenjuju tri pristupa vrednovanju: vrednovanje za učenje, vrednovanje kao učenje i vrednovanje naučenog.

Vrednovanje za učenje uključuje različite formalne i neformalne metode te raznolike formate, poput postavljanja pitanja, provjere domaćih zadaća, kraćih pisanih provjera znanja, lista provjere, anegdotskih zabilješki, portfolija, opažanja itd.

Vrednovanje kao učenje podrazumijeva aktivno uključivanje učenika u proces vrednovanja, a provodi se postupcima koji obuhvaćaju samovrednovanje i samoprocjenu učenika, kao i učeničko vrednovanje i procjenu radova drugih učenika, čime se učenike potiče na ovladavanje strategijama planiranja vlastitog napredovanja u usvajanju znanja, vještina i stavova radi postizanja samostalnosti i preuzimanja odgovornosti za vlastito učenje. U procesu vrednovanja kao učenja, učenik procjenjuje vlastito razumijevanje i poznavanje različitih postupaka i metoda kojima razvija sposobnost učiti kako učiti, što je u ovome predmetu vrlo bitno zbog brojnih sadržaja koji se učeniku nude u svim trima domenama, a zbog kratkoće vremena nemoguće ih je sve ostvariti na nastavi, stoga je na učeniku izabrati sadržaje koje će samostalno, prema vlastitom interesu, dublje istraživati i učiti.

Vrednovanje naučenog podrazumijeva procjenu razine usvojenosti znanja i razvijenosti vještina u odnosu na definirane odgojno-obrazovne ishode, njihovu razradu te razine usvojenosti. Rezultira brojčanom ocjenom. Provodi se kontinuirano, tijekom ili na kraju određenog planiranog razdoblja. Potrebno je kombinirati pisano i usmeno vrednovanje. Mogu se primijeniti pitanja i zadatci objektivnog tipa te zadatci sa slobodnim odgovorima. Preporučuju se i autentični zadatci kojima učenici mogu izraziti vlastitu kreativnost i interpretaciju, a to su izrada plakata, slikokaza, dnevnika, crteža, scenarija, igranje uloga, istraživački radovi i dr.

Na kraju nastavne godine, zaključna (pr)ocjena oblikuje se na temelju što više različitih informacija o učenikovoj usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda. Iako raspoređeni u trima domenama, ishodi u ovom predmetu obuhvaćaju sadržaje iz brojnih područja (jezik, književnost, povijest, geografija, likovna i glazbena kultura), stoga će učenici prema svojim interesima i sposobnostima pokazati stečene kompetencije na način na koji to njima najviše odgovara, uz uvažavanje pokazatelja o učenikovoj većoj ili manjoj sklonosti prema određenom području. Prilikom određivanja zaključne (pr)ocjene, učitelj uzima u obzir ostvarenost ishoda provjerenu različitim oblicima vrednovanja u više vremenskih točaka. Tijekom svih odgojno-obrazovnih razdoblja, završna (pr)ocjena proizlazi iz razine usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda iz svih triju domena, koje su jednako zastupljene. Ocjena ne mora proizlaziti nužno iz aritmetičke sredine. Budući da je pohađanje nastave rusinskog jezika i kulture otvoreno učenicima s različitim razinama predznanja ili bez predznanja, kao i to da se mogu uključiti u nastavni proces u bilo kojem razredu, učitelj može individualnim pristupom prilagoditi očekivane ishode te u skladu s tim izvršava i vrednovanje.

НАСТАВНИ ПЛАН И ПРОГРАМА ЗА НАСТАВНИ ПРЕДМЕТ РУСКИ ЯЗИК И КУЛТУРА У ОСНОВНИХ И ШТРЕДНЇХ ШКОЛОХ У РЕПУБЛИКИ ГОРВАТСКЕЙ
 (МОДЕЛ Ц)

A. ОПИС ПРЕДМЕТА

Руснаци у Републики Горватскей єдна спомедзи 22 националних меншинох котри припознати зоз Уставом Републики Горватскей. По податкох Державного заводу за статистику, зоз Попису жительства 2021. року, у Републики Горватскей жию 1 343 припаднїки рускей националней меншини. Найвецей Руснацох жию на подручю Вуковарско-сримскей и на подручю Осєцко-бараньскей жупаниї и Городу Заґреб.

Наставни план и програма[2](На основи Закона о горватским язику (НН, число 14/2024.), у тим документу хаснує ше поняце Наставни план и програма слова з нього виведзени. Кед ше наводза зродни документи, котри обявени скорей ступаня на моц Закона о горватским язику, у истим значеню затримує ше наставни план и програма и слова зоз нього виведзени.) предмета Руски язик и култура по Моделу Ц наменєна дзецом рускей националней меншини у Републики Горватскей, дзецом котри маю руске походзенє, а настава отворена и за други дзеци котри жадаю учиц руски язик и упознац руску културу. Школяре подзелєни до воспитно-образовних ґрупох у котрих можу буц школяре зоз єдней або вецей класох. Дзекуюци вецейрочному континуитету дїлованя, у Подручних школох Петровци и Миклошевци настава ше одвива пейц годзини тижньово по ґрупи, а у Основней школи Стари Янковци у Старих Янковцох (од 2011.), и у Основней школи Антуна Бауера у Вуковаре (од 2015.), настава ше одвива два годзини тижньово по ґрупи.

Школяре Руского язика и култури по Моделу Ц основне образованє провадза на горватским язику, а школяр упознава и схопносци, здобути у предметох Природа и дружтво, История, Ґеоґрафия, Подобова култура и Музична култура, надобудовює у предмету Руски язик и култура по Моделу Ц.

Наставни план и програма почина од фактох же структура школярох у класох або у воспитно-образовних ґрупох барз гетероґена, єст школярох зоз розличнима пред`знанями, розличних возростох, културних штредкох и розличних интересованьох и образовних потребох. Прето дефиновани воспитно-образовни посцигнуца облапяю широки спектер знаньох и схопносцох, спатраюци иснуюце знанє школярох и обчековани резултати.

За руску националну меншину у Републики Горватскей окреме значне очуванє язика и култури, цо источашнє значне условиє и за очуванє националного идентитету.

Настава руского язика и култури по Моделу Ц од першей класи унапрямює школярох и розвива свидомосц о руским язику, националним идентитету, рускей култури, обичайох и традициї, розвиваю ше чувства почитованя основних людских, духовних и животних вредносцох. У складзе з тим, учителє преферираю методи и стратеґиї котри порушую природни способ здобуваня язичних схопносцох.

Предмет є комплексного характеру бо ше у нїм преплєтаю елементи бешеди, читаня, писаня, литератури и култури. Основни знаня о наведзених елементох, котри ше здобуваю у першей класи основношколского образованя, надобудовює ше и преглїбює у шлїдуюцих класох основней и штреднєй школи.

Окрем язичних елементох, предмет подрозумює здобуванє знаньох о символох матичней териториї и рускей култури у ширшим змислу (ґеоґрафски, културни и историйни характеристики), цо доприноши лєпшому розуменю власного идентитету и попатрунку на швет.

Руски язик и култура як меншински язик по Моделу Ц спада до виборней настави, алє би му ше требало приступиц як другому мацеринскому язику. Зоз вибором меншинского мацеринского язика школяром ше нє зменшує число виборних предметох за котри ше можу опредзелїц.

Предмет Руски язик и култура по Моделу Ц пре преглядносц подзелєни на три обласци: Язик и комуникация, Читам и творим, и Култура и медиї. Тоти обласци ученя и настави ше взаємно преплєтаю.

Кратка ознака предметa Руски язик и култура RSKJK.

B. ВОСПИТНО-ОБРАЗОВНИ ЦИЛЇ УЧЕНЯ
 И НАСТАВИ

Циль предмета оспособиц школярох основних и штреднїх школох за самостойну усну и писану комуникацию на руским язику, зоз облапяньом шицких язичних схопносцох, а то: писанє, читанє, бешеда и слуханє.

Школяр:

– Правилно хаснує усни и писани руски язик у розличних животних ситуацийох

– препознава розличносци медзи горватску и руску язичну комуникацию

– применює форму язичней комуникациї котра одвитує датому язичному околїску

– упознава тексти писани на литературним и стандардним руским язику

– упознава историйни и културни знаменїтосци руского язичного подручя, його ґеоґрафски, дружтвени и економски характеристики

– формує позитивне думанє о културних розличносцох, розвива отвореносц ґу прилапйованю и почитованю розличносцох, и културних розличносцох других народох и нацийох

– змоцнює и чува национални идентитет.

С. ОБЛАСЦИ У ОРҐАНИЗАЦИЇ НАСТАВНОГО ПРЕДМЕТA РУСКИ ЯЗИК И КУЛТУРА
 (МОДЕЛ Ц)

Наставни предмет Руски язик и култура составени зоз трох обласцох:

• Язик и комуникация

• Читам и творим

• Култура и медиї

По тих обласцох школяре у основней школи здобуваю основни и фундаментални знаня, схопносци, способносци и становиска котри годни надобудовйовац. При школярох ше розвива култура читаня, знанє о литератури и медийска култура, зоз чим ше порушує їх креативносц.

Усвоююци тоти обласци, освидомює ше важносц знаня руского язика як културного добра и розвива ше позитивне одношенє ґу язику руского народу, його литератури и култури. Обласци вимагаю знанє о власней култури, превипитованє становискох и попатрунку на швет и розвиванє способносци патреня зоз перспективи других и иншаких як пририхтованє за живот у мултикултуралней Европи.

У шицких обласцох розвива ше язично-комуникацийна компетенция, та схопносци слуханя, бешеди, писаня, збогацованє словнїка и прекладаня. Зоз новима методами звекшує ше интересованє и мотивация школярох, витворює ше квалитетнєйша настава у котрей школяре и учитель оформюю интерактивне и сотруднїцке одношенє засноване на конструктивизму, бо школяре сами здобуваю власне знанє на основи скорейших искуствох и власних можлївосцох.

Предложене одношенє заступеносци обласцох по класох поєдинєчно ше може меняц. Учитель под час школского рока може даєдней обласци пошвециц вецей, або менєй часу, на основи преценьованя интересованя школярох одредзеного возросту и спрам специфичносци школского Наставного плану и програми.

A. Язик и комуникация

Обласц язик и комуникация облапя усвойованє штирох язичних схопносцох (писанє, читанє, слуханє и бешеда) на уровню хтори школяром оможлїви успишну комуникацию на руским язику. Школяре свойо бешедни схопносци розвиваю у креираних бешедних ситуацийох кед бешедую о каждодньових, алє и о абстрактних темох. Школяре здобуте знанє активно хасную и у усней и у писаней форми док виражую идеї, информациї, думаня и чувства.

У рамикох обласци Язик и комуникация, школяре би требали звладац основни словнїк котри им оможлїви каждодоньову комуникацию. Требали би усвоїц и ґраматични, праґматични правописни и фонетски знаня. Слово о усвойованю схопносцох котри школяром оможлївя розуменє тексту после слуханя и читаня.

B. Читам и творим

Обласц Читам и творим (Литература и творчосц) подрозумює вихованє и формованє компетентного читателя, особу котра ма тирваце звикнуце и потребу читац, котрей то будзе средство за упознаванє швета и себе, особу зоз високим уровньом язичней и емоционалней култури. Зоз читаньом ше порушує маштовитосц, любопитлївосц, збогацує ше словнїк, розвива ше критицке думанє, способ виражованя и ришованє проблемох. Циль тей обласци же би школяре упознали литературни дїла руских авторох, же би розвивали позитивне одношенє ґу литератури и порушовали творчосц. При виборе литературних текстох, учитель водзи рахунку же би вони виполнєли обчекованя сучасней младежи котра жиє у динамичним информацийним швеце, а попри тим муша представяц и специфичносци националного идентитету. Школяр кед чита тексти на мацеринским язику, розвива читацки способносци и язични схопносци, способносц критицкого и креативного думаня, чувство естетского уживаня у уметнїцким слову и розуменє скарбу националней култури.

C. Култура и медиї

Обласц Култура и медиї подрозумює похопйованє рускей култури у найширшим смислу и облапя усвойованє знаня о руским историйним и културним скарбу, та о ґеоґрафских ознакох у Републики Горватскей и у матичним подручю – Карпатскей Руси. Тота обласц интеґрує и теми медийскей култури, та и елементи уметнїцкого подручя и уметнїцкого виражованя: вежбанє и виводзенє руских народних танцох, обичайох, рецитацийох, писньох и драмских текстох на руским язику. Школяре розвиваю свидомосц о припадносци и власней активней улоги одвичательного граждана у дружтве, локалней и ширшей заєднїци, а окреме у рускей националней меншини у Републики Горватскей.

D. ВОСПИТНО-ОБРАЗОВНИ ПОСЦИГНУЦА

Воспитно-образовни посцигнуца ше розвиваю од першей по осму класу основней школи, и од першей по штварту класу штреднєй школи.

У Наставним плану и програми предмета, означованє посцигнуцох значи шлїдуюце:

RSKJK – назва предметa (Руски язик и култура)

OŠ – Основна школа

SŠ – Штредня школа

A. – Язик и комуникация

B. – Читам и творим

С. – Култура и медиї

У означованю посцигнуцох, перше число придружене предметному подручю ше одноши на класу, на приклад:

OŠ A. 1. – перша класа основней школи, SŠ A. 1. – перша класа штреднєй школи

Остатнє число придружене предметному подручю означує шорне число посцигнуцох:

A. 1. 1. – перши резултат.

A. 1. 2. – други резултат.

Воспитно-образовни посцигнуца составени зоз трох обласцох: воспитно-образовни посцигнуца, виробок посцигнуцох и уровень усвоєносци посцигнуцох »добри« на концу класи.

Школяре ше у обласцох Язик и комункация, Читам и творим, и Култура и медиї, поступнє упознаваю зоз розличнима стратеґиями ученя и приступами ученю, и практично их применюю. Обласци ше нєпреривно преплєтаю и медзисобно су блїзко повязани. Язични змисти ше циклично повторюю (лексика и ґраматика) и надобудовюю ше по класох, а висши класи уключую структури зоз предходних класох. Посцигнуца котри предложени у Наставним плану и програми учитель може дополнїц у складзе зоз потребами, (пред`)знаньом, обсягом интересованьох и способносцами школярох.

Тексти прилагодзени року ученя ше розликую по зложеносци и длужини. Текст по зложеносци може буц барз єдноставни, єдноставни, штреднє єдноставни и зложени, цо ше одредзує зоз квантитативнима и квалитативнима напрямками. Число словох у случаю рецептивних и продуктивних способносцох розличне. Текст по длужини може буц барз кратки, кратки, штреднє длугоки и длугоки.

Основна школа: Руски язик и култура – 175 годзини рочнє

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 1. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 1. 1.  Школяр нєвербално и вербално реаґує на звучни и визулани шаблони | – нєвербално реаґує на части слова и барз єдноставни виреченя  – препознава поєдинєчни слова або фрази котри вигварени помалши, ясно и розлучно  – повязує вигварени слова зоз одвитуюцима сличками або предметами  – повязує вигварени упутства зоз дїю  – одвитує на поставени питаня (гeй/da,  нє/ne) | Школяр розуми обласц частих словох, и баз кратки и єдноставни виреченя кед ше бешедує помали, ясно, розлучно и кед ше вецейраз повторює. |
| OŠ RSKJK A. 1. 2.  Школяр менує поняца зоз свойого околїска и спрам визуалного шаблону. | – препознава и повязує гласове слово зоз визуалним шаблоном  – указує и менує поняца спрам визуалного понукнуца  – менує предмети и особи зоз свойого околїска  – менує поняца зоз руску наглашку  – ґлобално чита слова | Школяр зоз учительову помоцу менує поняца зоз свойого околїска и спрам визуалного шаблону. |
| OŠ RSKJK A. 1. 3.  Школяр бешедує части слова и барз кратки виреченя. | – вигваря шицки гласи  – вигваря специфични гласи Г и ДЗ  – роби гласову анализу и синтезу  – наглашує слова зоз руску наглашку котри одвитуюци початному описменьованю  – пренаходзи нови приклади словох у котрих єст глас/слово котре ше учи  – повторює слова и барз кратки єдноставни виреченя  – менує и указує предмети зоз свойого околїска | Школяр зоз помоцу учителя вигваря шицки гласи, бешедує кратки слова и барз кратки виреченя. |
| OŠ RSKJK A. 1. 4.  Школяр участвує у барз краткей розгварки и хаснує научени и барз кратки и барз єдноставни виреченя. | – хаснує основни комуникацийни форми (здравканє, представянє и под.)  – поставя барз єдноставни и увежбани питаня и одвитує на нїх  – формує и бешедує барз кратки увежбани виреченя  – хаснує фонд словох у складзе зоз возростом  – хаснує форми пристойного справованя  – участвує у барз краткей и єдноставней водзеней розгварки | Школяр зоз часточну помоцу участвує у барз краткей и єдноставней розгварки. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: здравканє, представянє, школа, фарби, рочни часци, овоц и желєнява, числа по дзешец, фамелия и дом, знаходзенє у простору, бависко и бависка, часци цела, транспорт, єдзенє, животинї, квеце, шмати и обуй, вирски швета.  Учитель самостойно одлучує о вибору и розпорядку наведзених темох.  Препоручени язични змисти  Функциї: пристойне справованє, здравканє и поздравянє, представянє, менованє, вимога, подзекованє и пребаченє, винчованє и чишлєнє числох.  Лексични и ґраматични структури ше вибераю спрам возросту школярa, меркуюци на повязаносц зоз другима наставнима предметами и медзипредметнима темами, и вони ше циклично повторюю и преширюю у одношеню на предходну класу.  Наведзени теми и змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох то лєм препорученє, а учитель самостойно одлучує о їх чишлє, вибору и розпорядку у єдним наставним року.  Школяре уча руски язик и под час звонканаставней настави и на розличних активносцох кед єст условия (шейтанє и обиход школи, означованє родзених дньох и шветох). | | |
| Препорученя за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Школяре уча руски язик операюци ше на знаня котри здобули у других наставних предметох.  Настава язичних змистох (лексичних и ґрамамтичних структурох) фундаментована на бешедней комуникациї и на ученю зоз ситуациї, хаснуюци мимику, ґести, рухи, подобове виражованє, писнї и драматизованє з помоцу визуалних средствох. Описованє предметох и сликох одн. бешедни вежби потребне прилагодзиц зоз наставну програму горватского язика, природи и дружтва, математики и виронауки.  Нови змисти ше уводзи на основи познатих язичних змистох котри прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох и источашнє ше розвива вецейязичносц.  Учитель орґанизує активносци бешеди и розгварки у котрих школяр будзе участвовац як бешеднїк у обдуманих комуникацийних ситуацийох. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАМ И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 1. 1.  Школяр нєверабално и вербално виражує думки, чувства и замеркованя после слуханя литературного тексту / нєлитературного тексту. | – думки, чувства и замеркованя виражує на рисунку, зоз рухом або словами  – менує главну особу и описує єй прикмети (добри – зли)  – видвої зоз тексту цо му ше пачи, або цо му ше нє пачи | Школяр з часточну помоцу учителя нєвербално и вербално виражує думки, чувства и замеркованя после слуханя литературного/нєли-тературного тексту. |
| OŠ RSKJK B. 1. 2.  Школяр слуха/чита зоз розуменьом текст прилагодзени початному описменьованю. | – осторожно слуха док учитель чита текст прилагодзни початному описменьованю  – препознава и менує слова у котрих ше задати глас находзи на початку, у штредку и на концу слова  – повязує гласи и букви до цалого слова, а слова до виреченя  – чита слова и єдноставни кратки виреченя у котрих єст научени поняца зоз ґлобалного читаня и приповедки у сличкох  – одвитує на кратки питаня  – поставя кратки питаня  – точно интонує потвердзуюци, опитни и викрични виреченя | Школяр слуха/чита зоз розуменьом и часточну помоцу учителя усно одвитує на питаня и поставя кратки питаня о смислу текста котри прилагодзени початному описменьованю. |
| OŠ RSKJK B. 1. 3.  Школяр слуха/чита зоз розуменьом кратши литературни текст и препознава и менує одвитуюци литературни файти по форми (розчитованку, писню и приповедку). | – осторожно слуха док учитель чита литературни текст  – чувства виражує на рисунку, зоз рухом або словами  – усно кратко одвитує на питаня о пречитаним тексту  – препознава и менує розчитованку, писню або приповедку  – напамят рецитує кратши писньочки  – участвує у кратшим бависку | З помоцу учителя слуха/чита зоз розуменьом и препознава и менує одвитуюци литературни файти по форми (розчитованку, писню и приповедку). |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: здравканє, представянє, школа, фарби, рочни часци, овоц и желєнява, числа по дзешец, фамелия и дом, знаходзенє у простору, бависко и бависка, обласци цела, траснпорт, єдзенє, животинї, квеце, шмати и обуй, вирски швета.  Учитель самостойно одлучує о вибору и розпорядку наведзених темох.  Препоручени язични змисти  Функциї: пристойне справованє, здравканє и поздравянє, представянє, менованє, вимога, подзекованє и пребаченє, винчованє и чишлєнє числох.  Усно ше обрабяю литературни и нєлитературни тексти. Лексични и ґраматични структури ше вибераю у складзе зоз розвойним возростом школярох, меркуюци на повязаносц зоз другима наставнима предметами и медзипредметнима темами, и циклично ше повторюю и преширую у одношеню на предходну класу.  Наведзени теми и змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох лєм препорученє, а учитель самостойно одлучує о їх числу, виборе и розпорядку у єдним наставним року. | | |
| Препорученя за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим паралелно ше дополнюю зоз резултатами зоз других двох обласцох и вєдно, у складзе зоз нїма ше реализую. У наставних активносцох динамично ше зменюю: бависка, кратки народни писнї, розчитованки и драматизация, дзе наглашка на бешедней комуникациї и ришованю роботних лїсткох.  Ученє язичних змистох (лексичних и ґраматичних структурох) фундаментоване на бешедней комуникациї и ученю зоз ситуациї хаснуюци мимику, ґести, рухи, подобове виражованє бависка, писнї, и драматизациї з помоцу визуалних средствох.  Препоручени литературни тексти и апликациї: приповедки у сличкох, писнї у сличкох, писньочки у рими, руски народни приповедки, дзецински писнї, розчитованки, загадки, кратки приповедки, сказки и кратки бависка, руски народни розчитованки, писньочки, писнї и коляди: Ишол дїдo дo лєсa / Išao je djed u šumu; Чижику, чижику / Čižiku, čižiku; Пaльци/Prsti; Гeрлїчкa/Grlica; Пo вaрoшу дрaшичкa / Po varoši je stazica; Нa жeлєнeй трaвки / Na zelenoj traviсi; Идзе жима / Ide zima; Хижкo нaшa / Kućice naša; Цицa и Aмaлкa / Cica i Amalka; Я мaли югaс / Ja sam mali pastir; Винчуєм Вaм тaкa мaлa / Čestitam Vam ovakva mala; Пaсли пaстирe / Napasali su pastiri stado; М. Будински: Школяр/Učenik; Е. Врабец, И. Гнатко (ислустраторка): Кoлєсa/Kotači; М. Римар: Медo, медo / Medo, medo; Лю. Гаргай: Мaли Мo / Mali Mo; М. Римар: Привит/Dobrodošlica; Н. Голуб: Нє мaм злaтa / Nemam zlata; И. Гарди-Ковачевич: Любичицa/Ljubičica; С. Макаї: Kaрoлинa/Karolina; М. Канюх: Пeршa пaхулькa / Prva pahuljica; Лю. Фа-Гарди: Як шe тройo прaшaткa рихтaли зa жиму / Kako su se tri praščića spremala za zimu; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ C: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK C. 1. 1.  Школяр обачує, препознава и менує основни символи рускей култури. | – обачує типични руски мена и презвиска  – препознава и менує символи руских шветох  – по слуху препознава руски народни писнї и дзецински писньочки и розчитованки  – обачує и препознава руску народну ношню  – препознава и менує стародавни предмети за розлични хаснованя  – розвива позитивне становиско за ученє руского язика и култури | Школяр зоз часточну помоцу учителя обачує, препознава и менує основни символи рускей култури. |
| OŠ RSKJK C. 1. 2.  Школяр препознава и менує основни подобносци и розлики медзи руску и горватску културу. | – по слуху препознава и менує народни писнї, дзецински писньочки и розчитованки  – препознава и менує основни подобносци и розлики медзи руску и горватску културу (обичаї, вирски и державни швета, мена итд.) | Школяр зоз часточну помоцу учителя препознава и менує основни подобносци и розлики медзи руску и горватску културу. |
| OŠ RSKJK C. 1. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором. | – менує и виводзи стари руски бависка  − самостойно або у ґрупи виводзи традицийни музични форми, розчитованки, шпиванки, народни танци и дзецински писнї  – вирабя словнїк у сликох  – штрига, склада и рисує/малює  – украшує писанку зоз традицийну технїку и народним мотивом  – креативно ше виражує през рисунок, писню, танєц, ґлуму и роботи ручного виробку котри вязани за традицийни обичаї за вирски швета и други нагоди  – ходзи и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских манифестацийох  – пестує и виводзи руски обичаї за Крачун (колядованє) и Пасху (облїванє) | Школяр з помоцу Учителя участвує у креативних активносцох. |
| Змисти за витоворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: представянє, здравканє (Крачун и Пасха), школа (старински школски прибор и заняти у школи), фамелия и дом (випатрунок старинских хижох звонка и знука и мебель у нїх), забути бависка и способи бавеня, стари ремесла и алати, шмати и обуй (руска народна ношня), руски народни орнаменти, єдзенє (традицийни єдла), народни обичаї за швета и през рок, традицийни ручни роботи (писанки), писнї и танци, виглєдованє забутих обичайох.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, стретнуца зоз писателями.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї мож витвориц на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю и воспитно-образовни посцигнуца зоз обласци Язик и комуникациї, або/и зоз Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти и теми котри часточно визначени у розробку обласци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Велї препоручени руски народни розчитованки, писньочки и коляди зоз обласци Читам и творим маю нотни запис та их мож и шпивац.  Наставни активносци треба же би були рижнородни, интересантни и забавни же би их динамично могло зменьовац. То можу буц бависка, писнї, драматизациї, роботнї и други активносци у котрих наглашка на розвиваню позитивного становиска ґу рускому язику и зоз котрима ше порушує школярова креативносц котра допринєше ґу успиху каждого школяра.  Учитель планує школски и звонкашколски културни змисти и активносци спрам интересованьох школярох, можлївосцох школи и локалней заєднїци. Зоз резултатом ше порушує власни розвой и активне уключованє школярох до културного и дружтвеного живота заєднїци зоз наглашку на уключованє до меншинскей рускей заєднїци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7932.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох учителє шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждей предметней обласци.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 2. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 2. 1.  Школяр розуми и менує кратки слова и барз кратки виреченя. | – повязує вигварени слова зоз сликами або предметами  – менує премети и особи у оддзелєню або на визуалних шаблонох  – менує поняца зоз руску наглашку | Школяр з помоцу учителя розуми и бешедує кратки слова и барз кратки виреченя. |
| OŠ RSKJK A. 2. 2.  Школяр слуха/чита зоз розуменьом тексти пригодни початному описменьованю. | – повязує написану букву зоз одвитуюцим гласом  – повязує гласи и букви до цалого слова  – розчленює слово на склади  – повязує слова до виреченя  – чита слова у котрих буква котра ше учи, находзи на початку, у штредку, и на концу слова  – чита єдноставни и кратки виреченя у котрих єст научени букви  – одвитує на єдноставни питаня после пречитаного тексту  – поставя питаня у складзе з початком описменьованя  – чита слова, виреченя и тексти у складзе з початком описменьованя  – точно интонує потвердзуюци, опитни и викрични виреченя | Школяр зоз часточнима гришками чита слова и кратши виреченя прилагодзени початному описменьованю и розуми их зоз помоцу учителя. |
| OŠ RSKJK A. 2. 3.  Школяр препознава гласову структуру словох и гласово анализує и синтетизує слова пригодни початному описменьованю. | – вигваря специфични гласи Г и ДЗ  – окончує гласову анализу и синтезу словох  – наглашує слова зоз руску наглашку у складу зоз початним описменьованьом  – пренаходзи нови приклади словох у котрих єст глас/слово котре ше учи | Школяр з помоцу учителя препознава гласoву структуру словох и обачує початни глас у єдноскладових словох. |
| OŠ RSKJK A. 2. 4.  Школяр пише друковани слова рускей азбуки, слова, виреченя и преписує текст применююци правописни правила. | – повязує глас зоз одвитуюцу букву  – повязує гласи и букви до цалого слова, а слова до виреченя  – розликує вельку и малу друковану букву  – пише вельки и мали друковани букви  – пише слова зоз гласами Х (H), Ґ (G) и специфичним гласом Г  – пише слова зоз специфичнима буквами (двогласи) Я/JA, Є/JE, Ї/JI, Ю/JU, Щ/ŠČ i Ь / мегким знаком  – преписує слова и виреченя  – самостойно пише слова и виреченя лєм зоз наученима друкованима буквами  – обдумує множество словох на задату тему  – составя виреченя зоз задатих словох  – Формує кратки писани текст зоз трох виреченьох пригодни початному описменьованю  – пише початну букву у виреченю зоз вельку букву  – пише з початну вельку букву мена и презвиска людзох и местох котри му познати  – пише точку, знак питаня або викричнїк на концу виреченя | Школяр зоз помоцу учителя пише слова, кратки виреченя и преписує текст зоз друкованима буквами рускей азбуки. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Поступне преширйованє и преглїбйованє препоручених темох: швет коло мнє и я, школа, фарби, рочни часци, овоц и желєнява, числа по двацец, фамелия и дом, знаходзенє у просторе, бависко и бависка, часци цела, транспорт, єдзенє, животинї, квеце, шмати и обуй, днї у тижню, вирски и державни швета, розлики медзи буквами.  Функциї: пристойне справованє, менованє (особи, животинї, предмети и дїї), даванє єдноставних упутствох (цо робиц) и читанє (чишлїц числа).  Препоручени язични змисти  По ґрафемским випатрунку, поровнац уж научену горватску абецеду зоз руску азбуку. Обрациц повагу на букви у горватскей абецеди и рускей абуки котри исти, подобни и розлични, а окремну повагу пошвециц вигваряню и писаню специфичней букви Г и двогласох Я, Є, Ї, Ю, Щ и Ь (мегкого знаку). Ґраматика язика ше вигваря повторююци за учительом.  Лексични и ґраматични структури вибера ше прилагодзено ґу возросту школярох, меркуюци на повязаносц зоз другима наставнима предметами и медзипредметнима темами и циклично ше повторюю и преширюю у одношеню на предходну класу. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель отримує наставу язичних змистох зоз усну комуникацию и зоз ученьом зоз бавискох ситуациї: ґести, мимики, рухи, бависка, драматизациї, рисованє, диґитални и визуални средства. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 2. 1.  Школяр нєвербално и вербално виражує думки, чувства, и замеркованя после слуханя литературного тексту / нєлитературного тексту. | – менує особи  – видвоює зоз тексту цо му ше пачи и цо му ше нє пачи  – думки, чувства и замеркованя виражує з рисунком, рухом або зоз словами | Школяр зоз часточну помоцу учителя нєвербално и вербално виражує думки, чувства и замеркованя после слуханя литературного/нєлитера-турного тексту. |
| OŠ RSKJK B. 2. 2.  Школяр слуха/чита з розуменьом барз кратки литературни тексти котри прилагодзени його возросту. | – чита текст даскельораз же би го цалком розумел  – меркує на правилне вигварянє характеристичних руских гласох  – зоз краткима виреченями одвитує на питаня повязани зоз текстом  – препознава и менує главну подобу (добри – зли)  – обачує нови або менєй познати слова | Школяр з помоцу учителя слуха/чита з розуменьом барз кратки тексти и одвитує на питаня повязани зоз текстом. |
| OŠ RSKJK B. 2. 3.  Школяр ше креативно виражує на основи литературного искуства. | – твори подобово роботи, ушорює пано  – рецитує напамят кратши писньочки  – участвує у кратким бависку − хаснує язични схопносци и активни словнїк у складзе зоз своїм возростом | Школяр з помоцу учителя зоз рисунком, словами або рухом виражує свойо думки, чувства и замеркованя повязани зоз пречитаним текстом. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Литературни тематски тескти: представянє себе и других, здравканє, швет коло мнє и я, школа, фарби, рочни часци, овоц и желєнява, числа по двацец, фамелия и дом, знаходзенє у простору, бависко и бависка, часци цела, транспорт, єдзенє, животинї, квеце, шмати и обуй, днї у тижню, швета и розлики медзи буквами.  Препоручени язични змисти  Провадзиц програму горватского язика зоз указованьом на розлики з руским язиком.  Руска терминолоґия: глас, буква, склад, слово, вокали (самоглашнїки), консонанти (соглашнїки), склад и виреченє (потвердзуюце, опитне и викричне).  Функциї: пристойне справованє, менованє (особи, животинї, предметох и дїї), даванє єдноставних упутствох (цо робиц) и читанє (чишлєнє числох).  Препоручени файти текстох: руски народни писнї и приповедки, приповедки у сличкох, писнї у сличкох, розчитованка, дзецинска писня, кратка приповедка, сказка и кратке бависко. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель, тексти и апликациї по своїм виборе за обрабянє препоручених змистох.  Розчитованки и писньочки маю окремну улогу у усвойованю правилного вигваряня, наглашку, ритма и интонациї, та им у нїзших класох основней школи треба пошвециц окремену повагу. Заєднїцке читанє планованих текстох на годзини витворює ше зоз цильом розвиваня тирвацого навикнуца читаня, а зоз активну розгварку, у котрей участвую шицки школяре, указує ше на важносц каждого поєдинєчного думаня.  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами других двох обласцох и вєдно ше зоз нїма, у складзе зоз нїма и витворюю.  Препоручени литературни тексти и апликациї: Е. Врабец: Кoлєсa/Kotači; М. Ковач: Школски дзвoн / Školsko zvono; Я. Олеяр: Пeкaр/Pekar; М. Ковач: Кoнїк/Konjić; С. Ерделї: Тaнєц/Ples; М. Скубан: Пришлa жимa / Došla je zima; М. М. Кочиш: Дoм/Dom; Я. Олеяр: Хoрa бaбкa / Bolesna lutka; Н. Голуб: Кeд яр придзe / Kad dođe proljeće; народни: Тoтa нaшa ґaздиня / Ova naša domaćiсa, Вeрбoв лєшик / Vrbova šumiсa, Рибaр/Ribar, Пeтрик и кaндур / Periсa i mačak, Злaмaлa шe кoрмaнь дeскa / Slomilo se ralo; руски коляди: Тeй шe святeй нoци / Te se svete noći, М. Ковач: Нoц нaд Вифлeєм / Noć iznad Betlehema; М. Вашаш: Винчoвaнкa/Čestitka; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Руски словнїк / Rusinski rječnik. | | |
| ОБЛАСЦ C: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK C. 2. 1.  Школяр обачує, препознава и менує основни ознаки рускей култури. | – препознава и менує типични руски мена, символи (застави) и швета  – препознава и менує окремносци руских народних обичайох за швета  – препознава и менує руски обичаї и їх основни символи  – препознава и менує традицийни руски єдла за Крачун и Пасху  – препознава и шпива руски народни писнї и дзецински писньочки и розчитованки  – препознава руску народну ношню  – препознава и менує стародавни предмети за розличне хаснованє  – розвива позитивне початне становиско за виучованє руского язика и култури | Школяр з помоцу учителя препознава и менує основни символи рускей култури. |
| OŠ RSKJK C. 2. 2.  Школяр препознава и менує подобносци и розлики зоз горватску културу. | – препознава и менує подобносци и розлики зоз горватску културу (обичаї, вирски и державни швета, мена итд.) | Школяр з помоцу учителя препознава и менує подобносци и розлики зоз горватску културу. |
| OŠ RSKJK C. 2. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором. | – виштригує, склада и рисує/малює  – украшує писанку зоз традицийну технїку и народним мотивом  – менує и виводзи стари дзецински руски бависка  − Самостойно або у ґрупи виводзи традицийни музични форми, розчитованки, пришпиви, народни танци и дзецински писнї  – креативно ше виражує зоз писню, танцом, рисунком, ґлуму и ручнима роботами котри вязани за традицийни обичаї за швета и други нагоди  – Пестує и виводзи руски обичаї за Крачун (колядованє) и Пасху (облїванє)  – нащивює и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских културних манифестацийох. | Школяр з помоцу учителя участвує у креативних активносцох. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: представянє, здравканє (за Крачун и Пасху), школа (старински школски прибор и додатки), фамелия и дом (випатрунок старинских хижох звонка и знука и мебель у нїх), забути бависка и способи бавеня, стари ремесла и алати, шмати и обуй (руске народне облєчиво), руски народни орнаменти, єдзенє (традицийни єдла), народни обичаї за вирски швета и през рок, традицийни ручни роботи (писанки), писнї и танци, виглєдованє забутих обичайох.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, Стретнуце зоз писательом.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї мож витвориц на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца з обласци Язик и комуникация и/або Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти и теми котри часточно виражени у розробку дзепоєдного посцигнуца у обласци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Велї препоручени руски народни розчитованки, писньочки, писнї и коляди зоз обласци Читам и творим маю нотни запис та их мож и шпивац.  Наставни активносци муша буц рижнородни, интересантни и забавни и же би ше динамично зменьовали. То можу буц бависка, писнї, драматизациї, роботнї и други активносци у котрих акцент на розвиваню позитивного становиска ґу рускому язику и з котрим ше порушує школярoвa креативносц котра допринєше креативносци каждого школярa.  Учитель планує школски або звонкашколски културни змисти спрам интересованьох школярох, можлївосцох школи и локалней заєднїци. Зоз резутлатом ше порушує власни розвой и активне уключованє школяра до културного и дружтвеного живота заєднїци, зоз наглашку на уключеносц до рускей меншинскей заєднїци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7861.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждей предметней обласци.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 3. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 3. 1.  Школяр розуми и бешедує кратки виреченя у складзе зоз тему. | – розуми кратки слова и виреченя  – точно вигваря гласи Г, Ґ и Х котри школяром чежши за вигварянє  – точно наглашує слова  – точно вигваря каждододньово слова у котрих єст специфични гласи Г, ДЗ, ДЬ и TЬ  – правилно формує и вигваря кратки виреченя  – точно формує потвердзуюци и одрекаюци виреченя  – приповеда кратку приповедку зоз сличкох  – язични поняца менує на руским язику | З помоцу учителя правилно формує и вигваря кратки виреченя у складзе зоз тему. |
| OŠ RSKJK A. 3. 2.  Школяр слуха и чита з розуменьом кратки тексти. | – правилно чита каждодньово слова у котрих єст специфични гласи: Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю и Ь  – чита кратки нєлитературни и литературни текст, правилно вигваря и хаснує наглашку и интонацию слова и виреченя  – чита текст по улогох  – видвоює нєпознати слова  – преширює словнїк руских словох | З помоцу учителя чита з розуменьом кратки тексти. |
| OŠ RSKJK A. 3. 3.  Школяр участвує у краткей розгварки на наставней годзини, хаснує синтаґми и кратки єдноставни виреченя зоз точним наченьом. | – одвитує на питаня о пречитаним тексту  – поставя єдноставни питаня зоз тексту и одвитує на нїх  – препознава меновнїки як слова котри меную єства, предмети и поняца  – препознава общи и власни меновнїки  – препознава дїєслова як слова з котрима ше одредзує дїя  – препознава прикметнїки  – препознава части деминутиви | З помоцу учителя участвує у барз краткей розгварки на наставней годзини, хаснує синтаґми и кратки єдноставни виреченя зоз точним значеньом. |
| OŠ RSKJK A. 3. 4.  Школяр пише писани букви рускей азбуки, слова, виреченя и преписує текст и применює правописни правила. | – пише вельки и мали писани букви зоз рускей азбуки  – правилно и точно пише специфични букви зоз рускей азбуки Я, Є, Ї, Ю, Щ  – правилно и точно пише Ь (мегки знак)  – з писанима буквами повязує гласи и букви до цалого слова, а слова до виреченя  – преписує слова и виреченя зоз наученима писанима буквами  – самостойно пише слова и виреченя лєм зоз наученима писанима буквами  – точно пише слова зоз гласами Г, Ґ и Х котри школяром чежше вигваряц  – правилно пише каждодньово слова у котрих єст специфични гласи и букви: Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю и Ь  – пише барз кратки и єдноставни текст по датим шаблону  – самостойно составя и пише штири (4) виреченя | З помоцу учителя пише писани букви рускей азбуки, слова, виреченя и преписує текст хаснуюци правописни правила. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: товарише, животинї, числа, часци цела, облєканє, дом, превозни средства, гиґиєна, каждодоньово активносци, варош и валал, купованє, мешаци, рочни часци.  Функциї: описованє особох, глєданє и даванє информацийох, менованє одношеньох медзи людзми, указованє пачи / нє пачи ми ше, чишлєнє, правилне вигварянє гласох, наглашованє, опис каждодньових активносцох и звикнуцох, опис околїска у котрим жиєме.  Препоручени язични змисти  Бешедну терминолоґию руского язика и язични змисти викладац на основи познаваня горватского язика же би ше указало на подобносци и розлики, и то нє лєм ґраматични и правописни, алє и на язичним виражованю ґраматики.  Провадзиц програму горватского язика и указовац на розлики зоз руским язиком. Ґраматика: меновнїки (общи и власни) и дїєслова треба знац на уровню препознаваня и менованя. Ґраматика язика вигваря ше повторююци за учительом. По ґрафемским випатрунку, обрациц увагу на исти, подобни и розлични писани букви у абецеди и рускей азбуки, окремну повагу пошвециц на вигварянє и писанє специфичних гласoх и буквох Г и ДЗ и двогласох Я, Є, Ї, Ю, Щ и Ь (мегкого знаку). Увага ше дава розвиваню читаня и писаня и вигваряня словох зоз руску наглашку. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель виклада язични змисти зоз усну и писану комуникацию и зоз ученьом зоз бавискох ситуациї: ґести, мимики, рухи, бависка, писнї, драматизациї, бависка, писнї, рисованє, диґитални и визуални средства. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 3. 1.  Школяр креативно виражує думки, чувства и замеркованя слуханє/читанє тексту. | − бешедує о чим слово у тексту − виражує свойо думанє о поступкох подобох  – думки, чувства и замеркованя виражує на рисунку, зоз рухом або словами | Школяр з помоцу учителя виражує думки, чувства и замеркованя вязани за вислухани/пречи-тани текст. |
| OŠ RSKJK B. 3. 2.  Школяр слуха/чита з розуменьом кратки литературни тексти. | – розликує часци писнї: стих и строфа  – препознава видвоює слова котри ше римую у писньох и бавискох за дзеци  – препознава чудесни и видумани елементи у писньох за дзеци и сказкох  – усно одвитує на питаня о пречитаним литературним тексту  – чечно чита кратки литературни текст  – меркує на правилне вигварянє и интонацию | Школяр слуха/чита з розуменьом тексти и з помоцу учителя одвитує на питаня повязани зоз смислом текста. |
| OŠ RSKJK B. 3. 3.  Школяр розликує oдредзени литературни файти спрам форми и змисту. | – розликує и менує назви на руским язику за приповедку, писню, розчитованку, басну, сказку и бависко  – розликує литературни файти спрам форми и змисту (руска народна приповедка и писня, дзецинска писня, розчитованка, загадка, басна и сказка)  – препознава научени язични елементи, виводзи заключеня о файти, теми и змисту текста | Школяр з помоцу учителя розликує литературни файти спрам форми и змисту. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Литературни тематски тексти: товарише, животинї, числа, часци цела, облєканє, дом, превозки, гиґиєна, каждодньово активносци, варош и валал, купованє, мешаци, рочни часци.  Препоручени файти текстох: приповедка у сличкох, руски народни писнї и приповедки, кратка приповедка, розчитованка, дзецинска писня, кратке бависко, загадка, сказка, стрип. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель вибера тексти по своїм виборе за обрабянє препоручених змистох.  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами зоз других двох обласцох и вєдно ше, у складзе з нїма, витворюю, вирабяю ше рисунки, пририхтую ше драматизациї и читаю ше литературни тексти.  Препоручени литературни тексти и апликациї: Р. Купчински: Школярики / Mali učeniсi; М. Ковач: Нaшo букви / Naša slova; М. Павлович: Кухaркa/Kuhariсa; М. Кочиш: Шатва/Sjetva; К. Мучаї: Хрoбaк нa пoлїчки / Сrv na poliсi; А. Папандриш Гаргаї: Мaмo, чи ти знaш? / Mama, znaš li ti?; М. Ковач: Нaшa бaбa / Naša baka; народна руска коляда: Ишли трoмe крaльoвe / Išla su tri kralja; А. Балатинац: Пaхулькa/Pahuljiсa; Г. Костельник: Стaри, aлє здрaви /Star, ali zdrav; народна: Кoгуцик/Pjetlić; С. Макаї: Мoя муниция / Moja muniсija; С. Ерделї: Привит яри / Dobrodošliсa proljeću; М. Римар: Нaйвeкшa рoдзинa / Najveća rodbina; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ С: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK С. 3. 1.  Школяр менує основни ознаки рускей култури. | – менує типични руски мена, символи (застави) и вирски швета  – менує руски обичаї и їх основни ознаки  – менує и шпива руски народни писнї и дзецински писньочки и розчитованки  – менує руску народну ношню  – менує стародавни предмети за розлични хаснованя  – менує традицийни руски єдла за швета и други нагоди  – розвива початне позитивне становиско о ученю руского язика и култури | Школяр з помоцу учителя менує основни oзнаки рускей култури. |
| OŠ RSKJK С. 3. 2.  Школяр будує свой културни и национални идентитет. | − вирабя и виклада свойо роботи (плакату, биоскоп, илустрацию, подобову роботу, практичну роботу и подобне)  – украшує писанку зоз традицийну технїку и народнима мотивами  − указує народни обичаї з нагоди преславйованя вирских шветох (Крачун: колядованє и ношенє Вертепу, Пасха: облїванє) | Школяр з помоцу учителя вибудує свой културни и национални индентитет. |
| OŠ RSKJK Ц. 3. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором. | – креативно ше виражує зоз рисунком, писню, танцом, ручнима роботами котри вязани за традицийни обичаї за вирски швета и други нагоди  – менує и виводзи дзецински руски бависка  − самостойно лєбо у ґрупи виводзи традицийни дзецински и народни писнї, розчитованки и руски дзецински бависка зоз шпиваньом и слуханьом музики  – виводзи єдноставни танєчни крочаї зоз руских народних танцох  – пестує руски народни обичаї  – нащивює и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских културних манифестацийох  – участвує у активносцох (барз кратких представох) котри звекшую задовольство ученя руского язика и култури | Школяр з помоцу учителя участвує у креативних активносцох. |
| Змисти витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: представянє, здравканє (за Крачун и Пасху), школа (старински школски прибор и заняти), фамелия и дом (випатрунок старинских хижох звонка и знука и мебель у нїх), забути бависка и бависко, стари ремесла и алати, шмати и обуй (руске народне облєчиво), руски народни орнаменти, єдзенє (традицийни єдла), народни обичаї за вирски швета и през рок, традицийни ручни роботи (писанки), писнї и танци, виглєдованє забутих обичайох.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, Стретнуце з писательом.  Посцигнуца з обласци Култура и медиї мож витвориц на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласци Язик и комуникация и/або Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти и теми котри часточно приказани у розробку поєдинєчного посцигнуца у облаци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Велї препоручени руски народни розчитованки, писньочки, писнї и коляди у обласци Читам и творим маю нотни запис и мож их шпивац.  Наставни активносци муша буц рижнородни, интересантни и забавни и зменьовац ше. То можу буц бависка, танци, драматизациї, роботнї и други активносци у котрих акцент на розвиваню позитивного становиска ґу рускому язику и з котрим ше порушує школярoвa креативносц котра допринєше успиху каждого школярa.  Учитель планує школски и звонкашколски културни змисти и активносци спрам интересованьох школярох, можлївосцох школи и локалней заєднїци. З посцигнуцом ше порушує власни розвой и активне уключованє школярох до културного и дружтвеного животу заєднїци, з акцентом на уключованє до рускей меншинскей заєднїци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7775.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 4. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 4. 1.  Школяр розуми тексти єдноставней структури и бешедує у складзе на шлєбодно вибрану лєбо задану тему. | – розуми тексти єдноставних структурох  – точно вигваря гласи Г, Ґ и Х котри школяром чежше вигваряц  – точно наглашує слова  – точно вигваря слова котри часц активного словнїка у котрих ше находза специфични гласи Г, ДЗ, ДЬ и TЬ  – правилно формує и вигваря кратки виреченя  – точно формує потвердзуюци и одрекаюци виреченя  – приповеда кратку приповедку зоз сличкох  – язични поняца менує на руским язику | Школяр з помоцу учителя розуми тексти єдноставней структури и бешедує у складзе на шлєбодно вибрану лєбо задану тему. |
| OŠ RSKJK A. 4. 2.  Школяр слуха/чита з розуменьом кратки и єдноставни текст на познату тему. | – слуха текст зоз розуменьом спрам задатих упутствох у форми питаньох и дополнююцих упутствох  – правилно чита слова котри часц активного словнїка у котрих специфични гласи и слова: Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю и Ь  – правилно вигваря и чита множества словох зоз гласами ЛЬ, НЬ, ДЬ и ТЬ  – чита кратки нєлитературни и литературни текст, хаснуюци правилне вигварянє, наглашку и интонацию словох и виреченьох  – чита текст по улогох  – одвитує на питаня o пречитаним тексту  – поставя єдноставни питаня зоз тексту и одвитує на нїх  – видвоює нєпознати слова  – преширює словнїк зоз рускима словами | Школяр з помоцу учителя слуха або чита з розуменьом кратки и єдноставни текст на познату тему. |
| OŠ RSKJK A. 4. 3.  Школяр точно хаснує слова, синтаґми и виреченя, и повязує их до краткого вязаного тексту. | – препознава слова котри означую час, место, количество и яке цо  – препознава части ауґментативи  – усвоює нови слова и утвердзує значенє научених словох у активним словнїку  – хаснує нови слова як часц активного словнїка  – усвоює линґвистични поняца меновнїки и дїєслова у заданим тексту и менує их на руским язику  – ришує загадки, крижальки и ребуси  – участвує у драматизациї тексту | Школяр з помоцу учителя хаснує слова, синтаґми и виреченя и повязує их до краткого вязаного тексту. |
| OŠ RSKJK A. 4. 4.  Школяр пише писани букви рускей азбуки, слова, виреченя и преписує текст и применює правописни правила. | – пише вельки и мали писани букви рускей азбуки  – з писанима буквами повязує гласи и букви до цалого слова, а слова до виреченя  – преписує слова и виреченя лєм зоз наученима писанима буквами  – самостойно пише слова и виреченя лєм зоз наученима писнима буквами  – точно пише слова зоз гласами Г, Ґ и Х котри школяром чежше вигваряц  – правилно пише множества словох гласoх ЛЬ, НЬ, ДЬ и ТЬ  – правилно пише слова котри часц активного словнїка у котрих єст специфични гласи и слова : Г, ДЗ, ДЬ, TЬ, Щ, Я, Є, Ї, Ю и Ь  – правилно пише букву Й зоз дїєсловом − пише цали и ясни виреченя зоз правилним шором словох  – пише барз кратки и єдноставни текст по шаблону − самостойно составя и пише пейц (5) виреченя  − применює усвоєну правописну норму | Школяр з помоцу учителя пише писани букви рускей азбуки, слова, виреченя и преписує текст и применює правописни правила. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: товарише, животинї, числа, часци цела, облєканє, дом, превозки, гиґиєна, каждодоньово звикнуца, варош и валал, купованє, мешаци, рочни часци.  Функциї: описованє особи, глєданє и даванє информацийох, менованє одношеньох медзи людзми, указованє пачи ми ше / нє пачи ми ше, чишлєнє числох, правилне вигварянє гласох, наглашованє, описованє каждодньових звикнуцох и обичайох, опис околїска у котрим жиєме.  Препоручени язични змисти  Бешедну терминолоґию на руским язику и язични змисти викладац на фундаментох познаваня горватского язика же би ше обачели їх подобносци и розлики, и то, як у ґраматики так и у правопису, так и при язичним виражованю и вигваряню.  Провадзиц програму горватского язика з указованьом на розлики зоз руским язиком. Ґраматика: меновнїки (род и число – менованє); дїєслова: прешлосц, терашньосц и будучносц (препознаванє); прикметнїки: нa -ов и -ски (препознаванє). Язична комуникация – правилне вигварянє и записованє: проблематични гласи и специфични глас Г, Х и Ґ (хмара/нохец/мох; гора/драга/шнїг; ґереґа/маґочка); мегки знак Ь; склади зоз специфичнима буквами (двогласами) Щ/ШЧ, Я/ЙА, Є/ЙЕ, Ї/ЙИ, Ю/ЙУ и Ь / мегким знаком; слова зоз гласами ЛЬ (ЛЬ), ЛЬО (ЛЬO), ЛЯ (ЛЯ), ЛЄ (ЛЄ), ЛЇ (ЛЇ), ЛЮ (ЛЮ), НЬ (НЬ), НЬО (НЬO), НЯ (НЯ), НЄ (НЄ), НЇ (НЇ), НЮ (НЮ), ДЬ (ДЬ), ДЬО (ДЬO), ДЯ (ДЯ), ДЄ (ДЄ), ДЇ (ДЇ), ДЮ (ДЮ), ТЬ (TЬ), ТЬО (TЬO), ТЯ (TЯ), ТЄ (TЄ), ТЇ (TЇ) и ТЮ (TЮ); слова зоз консонантами ТЬ (T), ДЬ (D), Ч и ДЖ (бутєлар, дїдо, бачи, диждж). | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Викладанє язичних змистох (лексичних и ґраматичних структурох) фундаментує ше на бешедней и писаней комуникациї и ученю зоз ситуациї поштредованей зоз мимику, ґестом, рухом, подобовима виразами, бависками, писнями и драматизациями з помоцу визуалних средствох. Увага ше дава розвою дїялносци читаня и писаня.  Нови змисти ше уводза на фундаменту познатих язичних змистох котри прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох, а источашнє ше порушує и вецейязичносц.  Учитель орґанизує активносци бешеди и бешедованя у котрих будзе участвовац школяр як бешеднїк у обдуманей комуникацийней ситуациї. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 4. 1.  Школяр толкує свойо замеркованя, думки и чувства после слуханя/читаня литературного тексту и повязує змист зоз стварним животом. | − толкує свойо замеркованя, думки и чувства после слуханя/читаня тексту − повязує змист, тему и мотиви тексту зоз ставрним животом − прилагодзує интонацию при вигваряню словох, виреченьох, вислову и твердзеня | Школяр з помоцу учителя толкує свойо замеркованя, думки и чувства после слуханя/читаня литературного тексту и повязує змист зоз стварним животом. |
| OŠ RSKJK B. 4. 2.  Школяр слуха/чита з розуменьом и преприповедує кратки литературни и нєлитературни тексти. | – одредзує тему  – менує одредзени файти текстох (народна приповедка и писня, приповедка, басна, розчитованка, язиколамка (швидко вигваряце виреченє), загадка и сказка  – менує главни и побочни особи и место и час дїї  – розликує часци писнї: стих и строфа  – препознава и видвоює слова у писньох котри ше римую  – усно и писано одвитує нa питаня  – шлїд збуваня указує зоз рисунком, бешеду, писмом и рухом  – ясно чита литературни тексти − овладує зоз наглашку и интонацию стандардного руского язика  – обачує нови або менєй познати слова  – розликує литературни текст од нєлитературних текстох | Школяр з помоцу учителя слуха або чита зоз розуменьом и преприповедує кратки литературни и нєлитературни тексти. |
| OŠ RSKJK B. 4. 3.  Школяр шe творчо виражує спрам власних интересованьох и/або способносцох. | – розликує обвисцуюци тексти од литературних текстох − прилагодзує читанє ситуациї у тексту  – препознава порученє тексту  – ришує загадки, крижальки и ребуси  – участвує у драматизациї тексту  – чита тексти у дзецинских часописох и на руских интернет-бокох | Школяр шe з помоцу учителя творчо виражує спрам власних интересованьох и/або способносцох. |
| Змисти витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Литератунри тематски тексти: товарише, животинї, числа, часци цела, облєканє, дом, превозки, гиґиєна, каждодоньово активносци, варош и валал, купованє, мешаци, рочни часци.  Функциї: описованє особи, глєданє и даванє информацийох, менованє одношеньох медзи людзми, виражованє пачи /нє пачи ми ше, чишлєнє числох, правилне вигварянє гласох, наглашованє, опис дньових звикнуцох и обичайох, опис околїска у котрим жиєме.  Препоручени файти текстoх: руски народни писнї и приповедки, кратки приповедки, розчитованки, дзецински писнї, бависка, загадки, сказки, стрип. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель вибера тексти спрам власного вибору за обробок препоручених змистох.  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами зоз других двох обласцох и вєдно ше, у складзе зоз нїма, витворюю през вирабянє рисункох, драматизацию и читанє литературних текстох.  Препоручени литературни тексти и апликациї: М. Ковач: Школски ствари / Школски stvari; М. Ковач: Мaцeринскa бeшедa / Materinski govor; В. Мудри: Хлєб/Kruh; М. Ковач: Хижочко стара / Kućiсe stara; Г. Костельник: Чeжкa и лєгкa рoбoтa / Težak i lak posao; С. Mакаї: Кудзeль/Presliсa; Г. Колєсар: Клaйбaс – мудeрeц /Pametna olovka; С. Макаї: Писмo святoму Миколaйoви / Pismo svetom Nikoli; А. Бучко Папгаргаї: Рoзбитa гвиздa / Razbijena zvijezda; М. Павлович: Жимнo булo / Hladno je bilo; А. Балатинац: Мaцeринa слизa / Majčina suza; В. Мудри: Oблїванє/Oblijevanje; С. Гудак: Врацeл длуствo / Vratio je dug; М. Будински: Припoвeдкa o Чeрвeним прaшaтку / Приповедка o Сrvenom praščiću; народна: Яблoня / Stablo jabuke; народна: Тераз сом ше розскакала / Sada sam se zaigrala; народна: Зрoдзeли ше тарки / Trnina; народна: Писня мeдвeдзa / Писня medvjeda; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ С: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK С. 4. 1.  Школяр розвива становиско о значносци очуваня националного нашлїдства и свидомосц о националней припадносци. | − препознава традицийни ознаки свойого народу  – виводзи гимну и интерпретує писнї повязани за вирски швета − вирабя и виклада свою роботу (плакату, приповедку у сликох, илустрацию, подобову роботу и практичну роботу)  – менує традицийни руска єдла за вирски швета и други нагоди  – менує основни часци руского народного облєчива  – менує стародавни предмети и описує їх намену − зазберує стари фамелийни фотоґрафиї и прави мапи и збирки зоз назбераних материялох  – здобува позитивне становиско и розвива интересованє ґу ученю руского язика и култури, хаснуюци жридлово материяли (руски дзецински, традицийни и модерни писнї, дзецински часопис итд.) | Школяр з помоцу учителя розвива становиско о значносци очуваня нациналного нашлїдства и свидомосц о националней припадносци. |
| OŠ RSKJK С. 4. 2.  Школяр препознава и менує основни историйни и ґеоґрафски ознаки Руснацох у Републики Горватскей и у Карпатскей Руси, матичней териториї праоцовщини Руснацох. | – препознава и менує национални символи Руснацох у Републики Горватскей (застава, герб, гимна и шветочна писня)  – знаходзи ше на мапи Републики Горватскей, менує и указує места у котрих жию Руснаци  – знаходзи ше на мапи, указує положенє Карпатскей Руси, матичней териториї праоцовщини Руснацох (народна назва Горнїца або Стари край) и менує го  – менує держави на котрих ше находзи Карпатска Рус, матична територия праоцовщини Руснацох  – менує народних будительох старого и нового краю | Школяр з помоцу учителя препознава и менує основни историйни и ґеоґрафски ознаки Руснацох у Републики Горватскей и у Карпатскей Руси, матичней териториї праоцовщини Руснацох. |
| OŠ RSKJK С. 4. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором | – креативно шe виражує на рисунку, зоз писню, танцом, ґлуму и ручнима роботами котри повязани зоз традицийнима обичаями за швета и други нагоди  – менує и виводзи стари дзецински руски бависка  − самостойно або у ґрупи виводзи традицийни дзецински народни и авторски писнї  – виводзи танєчни крочаї руских народних танцох  – украшує писанку з традицийну технїку и народнима мотивами − указує народни обичаї за швета (етноприказ крачунского обичаю Гвиздаре)  – нащивює и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских културних манифестацийох  – участвує у активносцох котри звекшую задовольство ученя руского язика и култури | Школяр з помоцу учителя окончує активносци инспировани зоз фолклором. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми:  Културне нашлїдство Руснацох: представянє, здравканє (за Крачун и Пасху), школа (старински школски прибор и заняти), фамелия и дом (випатрунок старинскей хижи, просториї, мебель и предмети у нїх), стари ремесла и алати, архаизми, забути бависка и бависко, шмати и обуй (руске народне облєчиво), руски народни орнаменти и ручни роботи (писанки), єдзенє (традицийни єдла), народни обичаї за вирски швета и през рок, писнї и танци, виглєдованє и представянє забутого обичаю.  Прешлосц Руснацох: Руснаци у Републики Горватскей, национални символи, Карпатска Рус – матична територия Руснацох, ґеоґрафске положенє Карпатскей Руси, присельованє Руснацох на простор нєшкайшей Републики Горватскей, народни просвитителє – Александер Духнович и Гавриїл Костельник.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, Стретнуце з писательом и културни манифестациї руских здруженьох.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї можу ше витворйовац на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласци Язик и комуникация и/або Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти и теми котри часточно приказани у розробку поєдинєчного посцигнуца у обласци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Велї препоручени руски народни розчитованки, писньочки, писнї и коляди у обласци Читам и творим маю нотни запис и мож их шпивац. Витворйованє препоручених змистох треба плановац у корелациї зоз наставну материю природи и дружтва и зоз подобову и музичну културу.  Наставни активносци муша буц рижнородни, интересантни и забавни и часточно ше зменьовац. То можу буц бависка, писнї, драматизациї, роботнї и други активносци у котрих акцент на розвиваню позитивного становиска ґу рускому язику и з котрим ше порушує школярова креативносц котра допринєше успиху каждого школяра.  Учитель планує школски и звонкашколски културни змисти и активносци спрам интересованьох школярa, можлївосцох школи и локалней заєднїци. Зоз посцигнуцом ше порушує власни розвой и активне уключованє школярох до културного и дружтвеного животу заєднїци, з наглашку на уключованє до рускей меншинскей заєдїнци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7680.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 5. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 5. 1.  Школяр розуми кратки и єдноставни текст на познату тему. | – указує же розуми змист тексту  – препознава главну думку и видвоює ключни инфомрациї у кратким и єдноставним тексту  – поставя питаня и одвитує нa питаня | Зоз часточну помоцу учителя розуми вислухани або пречитани кратки текст и одвитує на питаня повязани зоз змистом тексту. |
| OŠ RSKJK A. 5. 2.  Школяр ясно чита кратки и єдноставни текст на познату тему. | – гласнo чита кратки познати текст хаснуюци правилне вигварянє и интонацию | Зоз часточну помоцу учителя чита кратки и познати текст. |
| OŠ RSKJK A. 5. 3.  Школяр участвує у барз краткей и єдноставней розгварки, хаснуюци барз кратки и єдноставни виреченя. | – хаснує научени основни комуникацийни форми  – поставя єдноставни питаня и одвитує нa нїх  – участвує у краткей розгварки на познату тему  – участвує у увежбаних диялоґох и бависку улогох  – пробує самостойно продуктивно вихасновац увежбани препоручени язични средства за обдумованє нових, нєувежбаних язичних виразох | Зоз часточну помоцу учителя участвує у барз краткей и єдноставней розгварки, хаснуюци барз кратки и єдноставни виреченя. |
| OŠ RSKJK A. 5. 4.  Школяр пише кратки и єдноставни текст на познату тему, хаснуюци барз єдноставни язични структури и правописни правила. | – формує кратки и єдноставни тексти на познатим и увежбаним шаблону  – применює правила писаня кратких винчованкох, погляднїцох и барз кратких приватних порукох  – одвитує на поставени питаня  – правилно пише познати и части слова  – пише диктат | Зоз часточну помоцу учителя пише кратки и єдноставни текст на познату тему, хаснуюци барз єдноставни язични структури зоз меншима гришками. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: моя каждодоньовосц, живот у школи, активносци у шлєбодним чаше, мой дом, биванє, ориєнтация, родзени край и оцовщина, держави и нациналносци, други и иншаки, швет коло мнє, дзецинска литература, окремни днї и датуми.  Препоручени язични змисти: провадзиц програму горватского язика з указованьом на розлики зоз руским язиком. Ґраматика: виреченє, часци виреченя (субєкт и предикат), заменовнїки (препознаванє), пременлїви и нєпременлїви файти словох у руским язику (препознаванє и менованє), припадки (менованє), руска ґраматична терминолоґия, писанє словох зоз характеристичнима пременками у контакту словох, фонетични и морфолоґийни елементи правопису, правилне вигварянє и записованє специфичних и проблематичних гласох Г, Х и Ґ, правилне писанє и читанє мегкого знаку (Ь), правилне писанє и читанє складох зоз специфичнима буквами (двогласами) Я/ЙА, Є/ЙЕ, Ї/ЙИ, Ю/ЙУ, Щ/ШЧ, правилне писанє и читанє словох зоз гласами ЛЬ, НЬ, ДЬ и ТЬ, правилне вигварянє и записованє словох зоз консонантами ТЬ (T), ДЬ (Д), Ч и ДЖ; народни будителє Руснацох у матичней териториї (праоцовщини) и у Бачкей, Сриме и Славониї (бувша южна Панония). | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Викладанє язичних змистох фундаментує ше на вербалней комуникациї и ученю зоз бависка ситуациї, писнї и драматизациї и з помоцу визуалних средствох. Нови змисти ше уводза на основи познатих язичних змистох котри прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох, источашнє порушуюци вецейязичносц.  Учитель орґанизує активносци розгварки и бешеди у котрих будзе участвовац школяр як бешеднїк у обдуманих комуникацийних ситуацийох. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 5. 1.  Школяр слуха/чита з розуменьом и преприповедує кратки литературни и нєлитературни тексти прилагодзени його возросту. | – препознава и менує одредзени файти текстох (басна, народна приповедка, сказка, бависко, писня и загадка)  – препознава главни и побочни особи  – одредзує тему, думку, чувства и дожице тексту  – одвитує нa питаня повязани зоз пречитаним/вислуханим текстом  – указує цек збуваня и особи у приповедки през бешеду, записуюци, на рисунку або зоз рухом  – ясно чита литературни тексти  – розликує литературни текст од нєлитературного текста  – повязує ситуациї зоз тексту зоз стварним животом | Школяр зоз часточну помоцу учителя слуха або чита текст зоз розуменьом и одвитує нa питаня повязани зоз змистом тексту. |
| OŠ RSKJK B. 5. 2.  Школяр толкує свойо замеркованя, думки и чувства после слуханя/читаня литературного тексту и повязує змист и тему зоз стварним животом. | – виражує свойо дожице литературного тексту усно, писано, з рисунком и рухом  – виноши свойо замеркованя о литературним тексту  – повязує ситуациї зоз тексту зоз стварним животом | Школяр зоз часточну помоцу учителя виноши свойо замеркованя и думки и участвує у розгварки о заданим тексту. |
| OŠ RSKJK B. 5. 3.  Школяр шe креативно виражує на основи литературного искуства. | – зоз рисунком и бависком ситуациї приказує змист и особи зоз литературного тексту и свойо думки повязує зоз текстом | Школяр зоз часточну помоцу учителя креативно виражує думки и замеркованя и през бависко ситуациї указує на смисел тексту и особи. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Литературни тексти: лирска писня (пейзажна и патриотска), народна приповедка, кратка приповедка, басна, народна присловка, анеґдота, загадка, бависко за дзеци, стрип. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель вибера тексти по своїм виборе за обрабянє препоручених змистох.  Учитель при виборе текстох муши водзиц рахунка о жанровскей и тематскей розличносци, як и о рецепцийних можлївосцох школяра. Посцигнуца зоз обласци Читам и творим паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами зоз других двох обласцох и вєдно ше, у складзе зоз нїма и витворюю.  Вирабя ше рисунки и бабки, и применює ше драматизация и читанє литературних текстох.  Литературни поняца: усна/народна литература, тема, идея, мотив, поетска слика, епитет, поровнованє, персонификация, ономатопея, опис, главни и побочни особи.  Препоручени литературни тексти и апликациї: Антолоґия поезиї за дзеци: Хмара на верху тополї / Oblak na vrhu topole; М. Ковач: Писнї дїдa Зaгрaдкaрa / Писнї djeda Vrtlara; M. Винаї: Мoй вaлaл мaли / Moje selo malo; M. Надь: Нє зaбудзмe / Ne zaboravimo; Дю. Папгаргаї: Любoв нємa грaнїци / Ljubav nema graniсe; M. Пап: Стaрa вишня / Stara višnja; M. Вашаш: Пeтрoвци/Petrovсi; С. Макаї: Наймилше ми слово мацерово / Najdraža mi je majčina riječ; A. Папандриш Гаргаї: Мaц/Majka; Є. Солонар: Желєнєє жито / Zeleni se pšeniсa; M. Будински: Тoчки и зaпяти / Točke i zarezi; В. Костелник: Бeлaвa лaбдa / Plava lopta; M. Ковач: Прeдумaл шe / Predomislio se; С. Макаї: Пeрши шнїг / Prvi snijeg; С. Чакан: Сова и млади птички / Sova i mladi ptići; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, M. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ С: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK С. 5. 1.  Школяр виглєдує розлични културни фактори у формованю власного идентитету и пестує позитивне становиско ґу рускому културному нашлїдству. | – препознава и менує етнїчни ознаки Руснацох  − виводзи гимну и интерпретує писнї повязани за швета  − препознава и менує елементи традицийней кухнї  − препознава и менує фолклорни елементи ентериєру и екстериєру  – менує часци руского женского и хлопского народного облєчива  − зазберує стари фотоґрафиї, сликово материяли и старински предмети зоз украсами з розличних жридлох и прави мапи и збирки назбераних материялох  − спрам назбераних материялох вибера теми зоз културного нашлїдства (народне облєчиво, обичаї, орнаменти ...), вирабя и виклада свою роботу котру представя у форми плакати, сликох або малих проєктох  – здобува позитивне становиско и розвива интересованє за ученє руского язика и култури през роботу зоз жридловима материялами | Школяр з помоцу учителя розвива становиско о значносци очуваня националного нашлїдства и свидомосц о националней припадносци |
| OŠ RSKJK С. 5. 2.  Школяр препознава и менує основни историйни и ґеоґрафийни ознаки Карпатскей Руси, матичней териториї праоцовщини Руснацох. | – толкує поняца: народ, национална меншина, оцовщина, матична територия, державянство и державносц  – знаходзи ше на мапи, менує и указує положенє Карпатскей Руси, матичней териториї праоцовщини Руснацох (народна назва Горнїца або Стари край)  – менує держави на котри ше пресцера Карпатска Рус, матична територия праоцовщини Руснацох  – менує народних будительох Руснацох у матичней териториї и у Бачкей, Сриме и Славониї (дакедишня южна Панония) | Школяр з помоцу учителя препознава и менує основни историйни и ґеоґрафийни ознаки Карпатскей Руси, матичней териториї праоцовщини Руснацох. |
| OŠ RSKJK С. 5. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором. | – креативно ше виражує з рисунком, танцом, ґлуму и ручнима роботами вязани за традицийни обичаї за вирски швета и други нагоди  − самостойно або у ґрупи виводзи традицийни дзецински народни и авторски писнї  – виводзи танєчни крочаї руских народних танцох  – украшує писанку зоз традицийну технїку и народнима мотивами  – вирабя елементи домашнього виробнїцтва − указує народни обичаї и обичаї з нагоди преслави вирских шветох (етноприкази)  – участвує у означованю и толкує значносц окремних дньох и датумох руских вирских и державних шветох  – нащивює и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских културних манифестацийох | Школяр з помоцу учителя окончує активносц инспировану зоз фолклором. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми за виглєдованє: стародавна руска хижа (випатрунок, просториї, мебель и предмети у нїх), стари ремесла и алати, архаизми, шмати и обуй (руске народне облєчиво), руски народни орнаменти (на судзини, склу, древу и платну), ручни роботи (писанки), єдзенє (традицийни єдла), народни обичаї за швета (Кирбай, Русадля) и през рок (свадзба, кресцини, прадки), писнї и танци, виглєдованє и представянє забутих обичайох. Жридла: старши особи, стари фамелийни фотоґрафиї, телевизия, медиї, интернет.  История и ґеоґрафия Руснацох: славянски народи и поняце мена Руснак, карпатске подручє; Карпатска Рус – матична територия Руснацох, народна назва Горнїца або Стари край, ґеоґрафске положенє, етноґрафийни гранїци Карпатскей Руси, миґрациї зоз Карпатского подручя, знаходзенє на мапи; етнїчни ознаки Руснацох – язик, (грекокатолїцка) вира и културне нашлїдство, язик – автохтона ознака народа.  Руски народни и уметнїцки шпиванки: Вeжнї зaйду / Uzmi zavežljaj; Желєнєє жито / Zeleni se pšeniсa; Eй, нє виднo тoт мoй вaлaл / Ej, ne vidi se ovo moje selo; Чaрни oчкa, пoцe спaц / Сrne oči, pođite spavati; Кeд гoлубицa лєцeлa / Kad je golubiсa letjela; крачунски шпиванки, новокомпоновани писнї панонских Руснацох и писнї зоз Старого краю по виборе учителя.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, Стретнуце з писательом и културни манифестациї руских здруженьох.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї мож витвориц на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласци Язик и комуникация и/або Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти котри часточно приказани у розробку поєдинєчного посцигнуца у обласци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени медиї: руски часописи, документарни филми зоз рускима темами (Т. Дюрдєв: Искра), телевизийни и радийски емисиї котри ше занїмаю зоз проблематику меншинских заєднїцох (Prizma/Призма, Manjinski mozaik / Меншински мозаик).  З виглєдовацку роботу представиц народни орнаменти и мотиви зоз старинского древеного меблю (лавка, посцель, ормани...). Самостойно або у ґрупи виглєдац и представиц забути обичай.  Учитель планує школски и звонкашколски културни змисти и активносци спрам интересованьох школярох, можлївосцох школи и локалней заєднїци. Зоз посцигнуцом ше порушує власни розвой и активне уключованє школярох до културного и дружтвеного живота заєднїци, зоз акцентом на уключеносц до рускей меншинскей заєднїци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7591.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 6. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 6. 1.  Школяр слуха/чита з розуменьом кратки и єдноставни тексти на познату тему, хаснуюци єдноставни язични структури. | – указує же розуми кратки и єдноставни текст на познату тему и видвоює главне порученє тексту  – гласнo чита кратки познати текст, хаснуюци правилне вигварянє и интонацию  – видвоює основни информациї  – описує особи и дїї у нєпоштредним околїску зоз єдноставнима виреченями  – преприповедує кратки и єдноставни текст хаснуюци познати словнїк | Школяр зоз часточну помоцу учителя розуми кратки текст на познату тему и бешедує кратки тексти. |
| OŠ RSKJK A. 6. 2.  Школяр участвує у краткей розгварки на познату тему. | – поставя єдноставни питаня у увежбаних ситуацийох и одвитує на таки питаня  – участвує у кратких диялоґох и бависку улогох  – формує и вигваря кратки и єдноставни текст у прешлим, терашнїм и будуцим чаше  – хаснує препоручени язични средства у увежбаних виявох | Школяр зоз часточну помоцу учителя участвує у краткей розгварки. |
| OŠ RSKJK A. 6. 3.  Школяр записує єдноставни и кратки вигварени слова на познату тему. | – обачує розлику медзи вигварену и написану букву  – пише диктат | Школяр зоз часточну помоцу учителя записує кратки тексти. |
| OŠ RSKJK A. 6. 4.  Школяр пише кратки и єдноставни текст на познату тему. | – пише єдноставни текст на основи датого шаблону, хаснуюци єдноставни язични структури  – лоґично формує и ушорює текст, почитуюци правописни правила  – применює правила писаня кратких винчованкох, погляднїцох и барз кратких власних порученьох  – дополнює єдноставни розлични формулари (преноши информациї) зоз познатима словами  – правилно пише познати и части слова  – одвитує на поставени питаня | Школяр зоз часточну помоцу учителя пише кратки текст на познату тему на основи шаблона зоз меншима гришками. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: моя каждодньовосц, живот у школи, активносц у шлєбодним чаше, мой дом, биванє, ориєнтациї, стари край и оцовщина, держави и националносци, други и иншаки, швет коло мнє, дзецинска литература, окремни днї и датуми.  Препоручени язични змисти: провадзиц програму горватского язика зоз указованьом на розлики зоз руским язиком. Ґраматика: припадки (деклинация меновнїкох зоз указованьом на розлики медзи горватским и руским язиком), виреченє (члени преширеного виреченя), дїєсловни форми (затримованє на розликох медзи горватским и руским язиком), императив, словко НЄ, руска ґраматична терминолоґия, велька и мала буква у корелациї зоз наставу горватского язика, мегки знак и двогласи у словох зоз гласами ЛЬ, НЬ, ДЬ и ТЬ, гласово пременки: нєпостоянe е/є и o (врабец – врабца, конєц – конца, палєц – пальца), консонанти к, ґ, х опрез е и и, виєдначованє гласох по звучносци у бешеди, писанє запяти у вокативу, императив (идз – идзме – идзце), буква Й (пий – пийме – пийце, умий – умийме – умийце), присловнїки (з/зо/зоз), писанє словка НЄ зоз меновнїком, прикметнїком, дїєсловом, применовнїком, усвойованє и хаснованє нових словох, самостойне и точне писанє од шейсц (6) по осем (8) виреченя, писанє составох почитуюци правописни норми, правилне менованє рускей ґраматичней терминолоґиї (припадки, пременлїви и нєпременлїви файти словох), правилне формулованє виреченьох, правилне вигварянє и писанє словох зоз нєпостояцима буквами е и о, як и императиву, преприповедованє пречитаного тексту зоз задатком пременки до другого роду або числа и часу, диктат; перши записи на руским язику, перши друкарнї, перши друковани новини. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Настава язичних змистох фундаментує ше на уровноваженим одношеню шицких язичних схопносцох у комуникацийним контексту. Нови змисти ше уводза на основи познатих язичних змистох котри прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох, источашнє порушуюци вецейязичносц.  Школярох ше вше вецей порушує на обачованє структурних аналоґийох и на заключованє на основи числених прикладох. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 6. 1.  Школяр виноши власне нєпоштредне дожице литературного тексту и повязує го зоз шветом коло себе. | – виражує свойо думанє после читаня/слуханя литературного або нєлитературного тексту  – виражує свойо основни чувства (чудованє, радосц, милосердиє, санованє, напартосц обчекованя, гнїв, ужас и страх) як реакцию на литературни текст  – обачує же поетски вираз власни и субєктивни  – поровнує власни искуства зоз искуствами котри здобул док читал  – виєдначує ше зоз особами и преценює їх поступки | Школяр зоз часточну помоцу учителя виноши свойо замеркованя и думки и на понукнуце участвує у розгварки о тексту. |
| OŠ RSKJK B. 6. 2.  Школяр розсудзує о литературним тексту на основи знаня и искуства o швету коло себе и толкує обачени идеї и проблеми. | – виражує думанє о главних збуваньох после читаня або слуханя тексту, толкує власне думанє  – препознава главни идеї литературного тексту  – поровнує власне думанє о тексту зоз иншакима думанями  – предклада ришенє за проблеми зоз тексту | Школяр зоз часточну помоцу учителя розсудзує о литературним тексту на основи знаня и искуства о швету коло себе и толкує обачени идеї и проблематику. |
| OŠ RSKJK B. 6. 3.  Школяр ше креативно виражує на основи литературного искуства. | – з рисунком, фотоґрафию и бависком ситуациї, указує змист и особи зоз литературного тексту, алє и свойо думанє о тексту | Школяр зоз часточну помоцу учителя креативно виражує думки, замеркованя и у бависку ситуациї указує змист тексту и особи. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Литературни тексти: лирска писня (пейзажна, родолюбива и гумористична), народна приповедка, кратка приповедка, басна, виц, анеґдота, загадка, присловка, бависко.  Литературни поняца: ритем, тема, идея, мотив, фабула, символ, алеґория, портрет, диялоґ, монолоґ, драматизация. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель вибера тексти по своїм виборе за обрабянє препоручених змистох. Учитель упознава школярох зоз розличнима стратеґиями, зависно од файти задатка, алє почитуюци возрост школяра, його язични и коґнитивни розвой и розлични стили ученя, указує приклади хаснованя стратеґийох, порушує школяра на їх применьованє и на тот способ дава модел по котрим школяре унапредзую резултати ученя.  Хаснованє стратеґийох ма виражени индивидуални характеристики: цо одвитує єдному школярови, нє муши буц нужно хасновите и другому. Стратеґиї пременлїви: можу ше усвойовац нови, одруцовац стари, мож их комбиновац на розлични способи, а конєчне преценьованє їх хасновитосци приноши кажди школяр за себе, у складзе зоз своїма потребами, стилом ученя и ступньом язичного и коґнитивного розвою. Прето нє постої список стратеґийох котри би требал усвоїц кажди школяр, алє лєм список прикладох частейших стратеґийох ученя и хаснованя язика.  Посцигнуца з обласци Читам и творим паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами других двох обласцох, и вєдно ше, у складзе з нїма, витворюю.  Вирабя ше рисунки и бабки и применює ше драматизация, рецитованє писньочкох, виробок проповедкох у сличкох и плакатох, читанє литературних и нєлитературних текстох.  Препоручени литературни тексти и апликациї: вибрани дїла народней рускей литератури у стиху и прози; Г. Костельник: Мoя писня / Moja pesma; М. Кочиш: Єдeн чудни швeт / Jedan čudan svijet; М. Горняк: Рускa дзивкa дaрaз / Rusinska djevojka nekad; Дю. Папгаргаї: Ту, такой при шерцу / Tu, odmah pored srсa; А. Балатинац: Синa Руснaкa / Sina Rusina; Т. Мишир: Крaсни чaси / Lijepa vremena; А. Папандриш Гаргаї: Ручнїк/Ručnik; М. Ковач: Гeй, Дунaю / Hej, Dunave; E. М. Кочиш: Двa єдинки / Dvije jediniсe; М. Скубан: Шaмлa/Šamla; А. Бучко Папгаргаї: Писaнкa слункo / Pisaniсa sunсe; М. Рамач: Михалово лєто / Miholje ljeto; поровнанє руско-горватских прекладох литературних текстох; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ С: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK С. 6. 1.  Школяр виглєдує розлични културни фактори у формованю власного идентитету и пестує позитивне одношенє ґу рускому културному скарбу. | – менує етнїчни ознаки Руснацох  – препознава, менує и описує часци руского женского народного облєчива (панонске подручє) у шветочних и каждодоньових нагодох  – препознава, менує и описує чесанє и хусточки народного облєчива у шветочних и каждодоньових нагодох − менує традицийни єдла − менує фолклорни елементи ентериєру и екстериєру  − зазберує стари фотоґрафиї, сликови материял, старински предмети зоз орнаментами зоз розличних жридлох, та прави мапи и збирки назбераних предметох  – на основи назбераних предметох вибера теми зоз културного скарбу и вирабя и виклада свою роботу котру представя у форми плакати, приповедки у сличкох лєбо як мали проєкт  – здобува позитивне становиско и розвива интересованє за ученє руского язика и култури док роби зоз жридловима назберанима материялами  – виглєдує и описує основни факти и означеня рускей националней меншини у Горватскей | Школяр з помоцу учителя виглєдує розлични културни фактори у формованю власного идентитету и пестує позитивне одношенє ґу рускому културному скарбу. |
| OŠ RSKJK С. 6. 2.  Школяр препознава основна историйни и ґеоґрафски ознаки руского бешедного подручя у Карпатскей Руси, праоцовщини Руснацох. | – препознава и менує державни и бездержавни народи  – препознава и менує перши руски жупаниї у 14. вику у праоцовщини  – препознава и менує историйни и ґеоґрафски означеня у Карпатскей Руси по 18. вик  – препознава и указує териториялни пременки у Карпатскей Руски през историю  – препознава и описує миґрациї Руснацох по 18. вик у Австро-Угорскей монархиї  – препознава, указує и менує подручє формованя руского язика бачванско-сримских Руснацох | Школяр з помоцу учителя препознава основни историйни и ґеоґрафски ознаки руского бешедного подручя у Карпатскей Руси, праоцовщини Руснацох. |
| OŠ RSKJK С. 6. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором. | − виводзи гимну  – креативно ше виражує з рисунком, шпиванку, танцом, ґлуму и ручнима роботами котри вязани за традицийни обичаї, за швета и други нагоди  − самостойно або у ґрупи виводзи традицийни народни, свадзебни и авторски писнї  – виводзи танєчни крочаї руских народних танцох  – украшує писанки з традицийну технїку и народнима мотивами  – вирабя елементи домашнього виробнїцтва (вишивки)  − указує народни обичаї и обичаї з нагоди преслави вирских шветох (етноприказ)  – нащивює и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских културних манифестацийох | Школяр з помоцу учителя окончує активносц инспировану зоз фолклором. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми за виглєдованє: стародавна руска хижа (випатрунок, просториї, мебель и предмети у нїх), руске народне облєчиво, руски народни прикраски (на судзини, склу, древу и платну), ручни роботи (писанки и вишивки на платну), традицийни єдла, народни обичаї за вирски швета (Кирбай и Русадля) и през рок (свадзба, кресцини, прадки). Жридла: старши особи, стари фамелийни фотоґрафиї, телевизия, медиї, интернет.  История и ґеоґрафия Руснацох: народи и держави, перши руски острова у 14. вику, вчасна история Карпато-Руснацох, териториялни пременки Карпатскей Руси през историю по 18. вик, миґрациї Руснацох до Австро-Угорскей монархиї по 18. вик, розвой и подручє формованя руского язика (бачванско-сримски Русанци).  Културни скарб Руснацох: народни, дзивоцки и свадзебни шпиви: Кoлo вoдички / Oko vodiсe; Eй, тo тaм нa гoри дубинa / Ej, tamo je na gori hrast; Зaшвицeлo слункo з рaнa / Zasjalo je sunсe izjutra; A, дзe идзeш, Гeлeнкo? / A, gdje ideš, Heleno?; М. Г. Лелас: Гeй, Дунaю / Hej, Dunave; традицийни руски и церковнославянски крачунски шпиванки, новокмпоновани писнї панонских Руснацох и писнї и танци зоз старого краю по виборе учителя.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, Стретнуце з писательом и културни манифестациї руских здруженьох.  Посцигнуца з обласци Култура и медиї можу ше витворйовац на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца з обласци Язик и комуникация и/або Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти и теми котри часточно приказани у розробку поєдинєчного посцигнуца у обласци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени медиї: руски часописи, телевизийски и радийски емисиї котри обрабяю проблематику меншинских заєднїцох (Prizma/Призма, Manjinski mozaik / Меншински мозаик).  Зоз виглєдовацку роботу представиц народни орнаменти и мотиви зоз старинскей судзини (танєри, миски…). Виляц танєр зоз ґипсу и омальовац го зоз пренайдзенима мотивами. Самостойно лєбо у ґрупи виглєдац и представиц забути народни обичай.  Учитель планує школски и звонкашколски културни змисти и активносци спрам интересованьох школярох, можлївосцох школи и локалней заєднїци. Зоз посцигнуцами ше порушує власни розвой и активне уключованє школяра до културного и дружтвеного живота заєднїци, зоз акцентом на уключованє до рускей меншинскей заєднїци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7508.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 7. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 7. 1.  Школяр слуха/чита з розуменьом тексти штреднєй длужини познатей тематики. | – цалком розуми текст штреднєй длужини  – розуми штреднє длугоки и єдноставни вислухани, писани и аудиовизуални текст  – гласнo чита кратки познати текст, хаснуюци правилне вигварянє и интонацию  – видвоює главне порученє зоз тексту, ключни слова, и други важни податки  – препознава главну думку и видвоює информациї  – планує змист текста и повязує часци текста  – розуми єдноставни змисти у часописох и медийох  – розуми єдноставни змисти у традицийних и сучасних медийох | Школяр зоз часточну помоцу учителя слуха/чита з розуменьом тексти штреднєй длужини познатей тематики. |
| OŠ RSKJK A. 7. 2.  Школяр бешедує кратки текст, хаснуюци штреднє зложени язични структури зоз свойого околїска. | – описує єдноставне збуванє  – преприповедує єдноставне збуванє  – дава звит о познатих ситуацийох и збуваньох  – ушорює и виправя свою бешеду  – формує текст єдноставних бешедних и описних структурох  – планує, формує и бешедує кратки и єдноставни тексти о познатих темох  – описує познати ситуациї, дїї и одношеня и преприповедує збуваня | Школяр зоз часточну помоцу учителя бешедує кратки текст, хаснуюци штреднє зложени язични структури зоз свойого околїска. |
| OŠ RSKJK A. 7. 3.  Школяр участвує у єдноставней, нєпланованей и планованей краткей бешеди зоз свойого околїска. | – участвує у єдноставней, водзеней, або спонтаней бешеди  – поставя питаня и одвитує з пригоднима язичнима структурами  – поставя питаня и одвитує нa питаня, хаснуюци єдноставни морфосинтаксични структури  – участвує у єдноставних диялоґох и бависку улогох  – участвує у розгварки на тему з познатого околїска  – поставя питаня и одвитує нa питаня, хаснуюци прикладни морфосинтаксични структури  – участвує у кратких и єдноставних водзених и импровизованих диялоґох и у бависку улогох  – участвує у нєпланованей розгварки на познату тему | Школяр зоз часточну помоцу учителя участвує у єдноставней, нєпланованей и планованей краткей бешеди зоз свойого околїска. |
| OŠ RSKJK A. 7. 4.  Школяр пише єдноставни и кратки текст на познату тему, хаснуюци штреднє зложени язични структури и правописни правила. | – пише кратки и єдноставни тексти, планує їх структуру и змист  – пише єдноставни тексти на основи задатого шаблону, хаснуюци штреднє зложени язични структури  – лоґично формує текст, хаснуюци когезийни средства, ушорює текст и применює правописни правила  – пише кратки и єдноставни текст, правилней структури  – пише текст у прешлим, терашнїм и будуцим часу  – точно хаснує правописни знаки  – планує структуру и змист тексту  – пише кратки и єдноставни текст у прешлим, терашнїм и будуцим часу  – хаснує пригодни злучнїки и одвитуюци язични структури  – применює правописни правила у розличних активносцох писаня и часточно точно хаснує знаки интерпункциї | Школяр зоз часточну помоцу учителя пише єдноставни и кратки текст на познату тему, хаснуюци штреднє зложени язични структури и правописни правила. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: моя каждодньовосц, живот у школи, активносци у шлєбодним чаше, мой дом, биванє, ориєнтация, Стари край и оцовщина, держави и националносци, други и иншаки, швет коло мнє, дзецинска литература, окремни днї и датуми.  Препоручени язични змисти: провадзиц програму горватского язика, указуюци на розлики зоз руским язиком. Ґраматика: пременлїви и нєпременлїви файти словох (менованє), припадки: деклинация меновнїкох, указуюци на розлики медзи горватским и руским язиком, синоними, гомоними, антоними, зложени виреченя: зависни и нєзависни, меновнїки за означованє занїманьох за хлопски и женски особи (дoхтoр – дoхтoркa), значенє и хаснованє злучнїкох, форми дїєсловох у руским язику, правилне писанє словох зоз гласами ЛЬ, НЬ, ДЬ, и ТЬ, писанє словох вєдно и роздвоєно, писанє словох зоз правописнима проблемами и вименками, виєдначованє консонантох по дзвонкосци, усвойованє и хаснованє нових словох, запята у зложеним виреченю, дополньованє и преширйованє виреченя, збите и роздвоєне писанє, писанє датумох, самостойне и точне составянє и писанє од шейсц (6) по дзевец (9) виреченя, писанє составу зоз применьованьом правописней норми, увага на стилу и чистей мацеринскей бешеди, диктат; розликованє восточнославянских, заходнославянских и южнославянских язикох, толкованє харктеристикох руского язика, положенє руского язика медзи другима славянскима язиками, нормованє руского язика – робота Гавриїла Костельника, основоположнїка руского язика у Бачкей, Сриме и Славониї, народна руска бешеда и стандардни руски язик, розлики у бешеди медзи рускима валалами. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Настава язичних змистох фундаментує ше на уровноваженим одношеню шицких язичних схопносцох у комуникацийним контексту. Нови змисти ше уводза на основи познатих язичних змистох котри прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох, источашнє порушуюци вецейязичносц.  Школярох ше вше баржей порушує на обачованє структурних аналоґийох и на заключованє на основи числених прикладох. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 7. 1.  Школяр обгрунтує свойо искуства и точки спатраня повязани зоз литературним и нєлитературним текстом. | – повязує свойо искуства и становиска зоз змистом литературного и нєлитературного тексту  – розвива способносци маштаня и предвидзованя, як и розуменє своїх и цудзих поступкох  – чита зоз задовольством | Школяр зоз часточну помоцу учителя обгрунтує свойо становиска и искуства. |
| OŠ RSKJK B. 7. 2.  Школяр оценює литературни текст и обгрунтує власни становиска вязани за пречитани текст. | – зоз своїма словами преприповедує пречитани текст  – обачує як становиска и вредносци у литературних текстох уплївую на читачох и поровнує их зоз власнима становисками и вредносцами | Школяр зоз часточну помоцу учителя интерпретує текст и виноши становиска. |
| OŠ RSKJK B. 7. 3.  Школяр ше креативно виражує на основи литературного искуства. | – зоз своїма словами толкує розлику медзи фикцию и стварносцу  – креативно ше виражує у интерпретациї литературного дїла  – представя литературни текст з помоцу бависка ситуациї | Школяр зоз часточну помоцу учителя виражує свою креативносц. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовни посцигнуца  Литературни тексти: лирска писня (любовна, гумористична, пейзажна, социялна и духовна), сонет, кратка приповедка, басна, виц, анеґдота, загадка, присловка, бависко, стрип.  Литературни поняца: стилски средства – ономатопея, инверзия, епитет, контраст, метафора, алеґория; хронолоґийни шлїд збуваньох, ретроспектива; драмски файти; фолклористика. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Учитель упознава школярох зоз розличнима стратеґиями, зависно од файти задатку, алє у складзе зоз возростом школяра, його язичного и коґнитивного розвою и, хаснуюци розлични стили ученя, указує приклади хаснованя стратеґийох, порушує школярох на їх применьованє и на тот способ дава модел зоз чиїм применьованьом школяре унапредзую хасновитосц ученя.  Хаснованє стратеґийох ма окреме индивидуални характеристики: цo одвитує єдному школярови, нє муши нужно буц хасновите другому. Стратеґиї пременлїви: можу ше усвойовац нови, одруцовац стари, мож их комбиновац на розлични способи, а конєчне преценьованє їх хасновитосци приноши кажди школяр за себе, у складзе зоз своїма потребами, стилом ученя и ступньом язичного и коґнитивного розвою. Прето нє постої список прикладох частих стратеґийох ученя и хаснованя язика.  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами других двох обласцох и вєдно ше, у складзе зоз нїма, и витворюю.  Вирабяю ше рисунки и бабки и применює ше драматизация, рецитую ше писньочки, вирабяю ше приповедки у сликох и плакатох и нєлитературних текстох.  Препоручени литературни тексти и апликациї: Лю. Сеґеди Фалц: У стaрим крaю / U starom kraju; Лю. Сеґеди Фалц: Мoйo кoрeнї / Moji korijeni; С. Ерделї: Дуб / Hrast; М. Колошняї: Вик мoйoгo дїдa / Vijek mojeg djeda; Е. Врабец: Рускa бeшедa / Rusinski govor; З. Барна: Oрaчoви/Oraču; М. Ковач: Члoвeк з нaрoду / Čovjek iz naroda; Г. Костельник: Давни пайташки / Davne prijateljice; Й. Костелник: Петро Геверн / Petro Danguba; А. Бучко Папгаргаї: Тайнa дзивoгo oрехa / Tajna divljeg oraha; руски народни приповедки (вибор); зазбероваче народного блага при Руснацох (В. Гнатюк, Й. Костелник, М. Мудри, Дю. Биндас); вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ С: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK С. 7. 1.  Школяр виглєдує розлични културни фактори у формованю власного идентитету и пестує позитивне одношенє ґу рускому културному нашлїдству. | – менує етнїчни ознаки Руснацох  – препознава, менує и описує часци руского хлопского народного облєчива (панонского подручя) у шветочних и каждодньових нагодох  – препознава, менує, описує и пририхтує чесанє и хусточки народней ношнї у шветочних и каждодньових нагодох  – препознава и менує алати за ручни виробок платна зоз конопи − менує фолклорни елементи ентериєру и екстериєру  − видвоює и описує значносц познатих Руснацох у швеце и Републики Горватскей  – зазберує стари фотоґрафиї, сликови материяли и старински хасновити предмети зоз украсами зоз розличних жридлох и прави мапи и збирки зоз назбераних материялох − спрам назбераних материялох вибера тему зоз културного нашлїдства и других подручйох, и вирабя и виклада свою роботу котру представя у форми плакати, приповедки у сликох лєбо малих проєктох  – здобува позитивне становиско и розвива интересованє за ученє руского язика и култури през роботу зоз жридловима назберанима материялами | Школяр з помоцу учителя виглєдує розлични културни фактори у формованю власного идентитету и пестує позитивне одношенє ґу рускому културному нашлїдству. |
| OŠ RSKJK С. 7. 2.  Школяр препознава основни историйни збуваня и ґеоґрафски означеня у Карпатскей Руси, праоцовщини Руснацох у Бачкей. | – описує и повязує историйни збуваня и причини першей миґрациї Руснацох у чаше панованя царици Мариї Терезиї  – описує и повязує потреби присельованя Руснацох до Бачкей (Руски Керестур и Коцур)  – описує и повязує значенє грекокатолїцкей вири у очуваню националного идентитету Руснацох у Бачекй  – описує и повязує значносц образованя на руским язику (конфесийни школи)  – описує и повязує значносц розвою културного живота | Школяр з помоцу учителя препознава основни историйни збуваня и ґеоґрафски ознаки у Карпатскей Руси, праоцовщини Руснацох у Бачкей. |
| OŠ RSKJK С. 7. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором. | – креативно ше виражує з рисунком, писню, танцом, ґлуму и ручнима роботами хтори вязани за традицийни обичаї, за швета и други нагоди − самостойно лєбо у ґрупи виводзи традицийни, народни, свадзебни и авторски писнї  – виводзи танєчни крочаї руских народних танцох  – украшує писанки з традицийну технїку и народнима мотивами  – вирабя елементи домашнього виробнїцтва (вишивки) − указує народни обичаї и обичаї з нагоди преслави вирских шветох (етноприказ)  – нащивює и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских културних манифестацийох  – участвує у активносцох котри звекшую задовольство ученя руского язика и култури  – пестує заєднїцки живот зоз припаднїками других народох | Школяр з помоцу учителя окончує активносци инспировани зоз фолклором. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми за виглєдованє: стародавна руска хижа (випатрунок, просториї, мебель и предмети у нїх), од конопи по платно, руске народне облєчиво, руски народни орнаменти (на судзини, склу, древу и платну), ручни роботи (писанки, вишивки на платну), традицийни єдла, народни обичаї за вирски швета (Кирбай, Русадля) и през рок (свадзба, кресцини, прадки), познати Руснаци у швеце и у Републики Горватскей. Жридла: старши особи, стари фамелийни фотоґрафиї, телевизия, медиї, интернет.  История и ґеоґрафия Руснацох: панованє Царици Мариї Терезиї, присельованє Руснацох грекокатолїкох до Бачкей (Руски Керестур и Коцур), значносц грекокатолїцкей вири за очуванє идентитету Руснацох, образованє на руским язику (конфесийни школи), розвой културного животу, очуванє националного идентитету у Бачкей.  Културне нашлїдство Руснацох: руски народни леґиньски и уметнїцки шпиванки: Я дo лєсa желєнoгo нє пoйдзeм / Ja u zelenu šumu neću ići; Шицким дoбрe / Svima je dobro; Чийo жe то вoлки / Čiji su to volovi; Яй, Бoжe мoй, тоти мoйo чeрeшнї / O, Bože moj, ove moje trešnje; По петровским пoлю / Po petrovačkoj njivi; В. Бодянєц: Скaкaл я, бeгaл я / Trčao sam, skakao sam; традицийни руски и церковнославянски крачунски шпиванки, новокомпоновани писнї панонских Руснацох и писнї и танци зоз старого краю по виборе учителя.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, Стретнуце з писательом и културни манифестациї руских здруженьох.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї можу ше витворйовац на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласци Язик и комуникация и/або Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти и теми котри часточно приказани у розробку поєдинєчного посцигнуца у обласци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени медиї: руски часописи, телевизийни и радийски емисиї котри ше занїмаю зоз проблематику меншинских заєднїцох (Prizma/Призма, Manjinski mozaik / Меншински мозаик).  Зоз виглєдовацку роботу представиц народни орнаменти и мотиви на платну (ручнїк, заглавчок…). Вишиц мотив на платну. Самостойно лєбо у ґрупи виглєдац и представиц забути обичай.  Учитель планує школски лєбо звонкашколски културни змисти и активносци спрам интерсованьох школярох, можлївосцох школи и локалней заєднїци. Зоз посцигнуцом ше порушує власни розвой и активне уключованє школярох до културного и дружтвеного животу заєднїци, з наглашку на уключованє до рускей меншинскей заєднїци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7432.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Основна школа: Руски язик и култура (RSKJK), 8. класа – 175 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци»добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK A. 8. 1.  Школяр розуми и репродукує штреднє длугоки и єдноставни тексти на познату тему. | – розуми штреднє длугоки и єдноставни вислухани, писнї и аудиовизуални текст на познату тему  – розуми змист литературних и нєлитературних текстох  – розуми текст ґлобално и селективно  – препознава главну думку, видвоює информациї у штреднє длугоким, єдноставним и прилагодзеним тексту  – описує познати ситуациї, дїї и одношеня и преприповедує збуваня  – обсяжнєйше бешедує о познатих темох  – препознава хронолоґийни цек збуваня | Школяр зоз часточну помоцу учителя розуми и репродукує штреднє длугоки и єдноставни тексти на познату тему. |
| OŠ RSKJK A. 8. 2.  Школяр бешедує кратки текст, хаснуюци штреднє зложени язични структури. | – планує, формує и бешедує кратки тексти  – преприповедує познати ситуациї, збуваня и їх повязаносц  – дава звит у ширшим контексту о познатих збуваньох  – повязує часци тексту, ушорює и виправя свою бешеду | Школяр зоз часточну помоцу учителя бешедує кратки текст, хаснуюци штреднє зложени язични структури. |
| OŠ RSKJK A. 8. 3.  Школяр участвує у краткей нєпланованей и планованей штреднє длугокей розгварки. | – поставя питаня и одвитує нa питаня  – участвує у кратких водзених импровизованих диялоґох и бавискох улогох  – участвує у штреднє длугоких водзених диялоґох и кратких импровизованих диялоґох | Школяр зоз часточну помоцу учителя участвує у краткей нєпланованей и планованей штреднє длугокей розгварки. |
| OŠ RSKJK A. 8. 4.  Школяр пише штреднє длугоки текст на познату тему. | – применює правила писаня барз єдноставних текстох: барз кратки описи власних искуствох, кратки власни порученя, погляднїци и винчованки  – повязує даскельо виреченя до лоґичней цалосци  – пробує самостойно продуктивно хасновац увежбани язични средства за продуцию нових, нєувежбаних виреченьох  – правилно пише познати и части слова и часточно точно хаснує интерпункцийски знаки | Школяр зоз часточну помоцу учителя пише штреднє длугоки текст на познату тему. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: моя каждодньовосц, живот у школи, активносци у шлєбодним чаше, мой дом, биванє, ориєнтация, родзени край и оцовщина, держави и националносци, други и иншаки, швет коло мнє, дзецинска литература, окремни днї и датуми.  Препоручени язични змисти: провадзиц програму горватского язика з акцентом на розлики зоз руским язиком. Ґраматика и правопис: наглашка у руским язику, деминутиви и ауґментативи, компарация прикметнїкох (чежки – чежши – найчежши, красни – красши – найкрасши), пременлїви и нєпременлїви файти словох, зложени виреченя: зависни и нєзависни, руски злучнїки, творенє словох, руски назви, скраценя, правописни знаки, писанє и вигварянє скраценьох, писанє словох вєдно и одвоєно; пременки у деминутивох (нос – нощок), писанє словох зоз правописнима проблемами и вименками, дополньованє и преширйованє виреченьох, самостойне и точне формованє и писанє од дзевец (9) по дванац (12) виреченя; писанє составу зоз почитованьом правописних нормох, увага на стилу и чистей мацеринскей бешеди, диктат; положенє руского язика у ґрупи славянских язикох, нормованє руского язика: робота Гавриїла Костельника, Гавриїла Надя, Михайла М. Кочиша, Юлияна Рамача, Михайла Фейси (ґраматики, словнїки, правописи), стандардизовани вариянти руского язика у Словацкей, Польскей и Мадярскей. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Настава язичних змистох фундаментує ше на уровноваженим одношеню шицких язичних схопносцох у комуникацийним контексту. Нови змисти ше уводзи на основи познатих язичних змистох котри прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школяра, источашнє порушуюци вецейязичносц.  Школярох ше вше баржей порушує на обачованє структурних аналоґийох и на заключованє на основи числених прикладох. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK B. 8. 1.  Школяр толкує литературни и нєлитературни текст спрам свойого читательного искуства, поровнуюци го зоз другима текстами. | – менує и описує збуваня по хронолоґийним рядошлїду же би було цалком розумлїве  – обачує структуру литературного тексту  – описує розлични обставини, т.є. намиру автора котри унапрямює повагу читателя  – описує поетски фиґуративни язик | Школяр зоз часточну помоцу учителя толкує литературни текст. |
| OŠ RSKJK B. 8. 2.  Школяр интерпретує литературни текст на основи власного читательского искуства и контексту, и критицки го оценює. | – розсудзує розлични прикмети особох през бешеду особи, єй роздумованє, емоционални и психични реакциї, морални становиска и медзисобне одношенє  – преценює етични и естетски уровень литературного тексту  – критицки оценює литературни и нєлитературни текст  – приноши заключеня о литературним тексту и обгрунтує их зоз доказами  – виражує и арґументує власне думанє о тексту | Школяр зоз часточну помоцу учителя интерпретує литературни текст. |
| OŠ RSKJK B. 8. 3.  Школяр шe креативно виражує на основи литературного искуства. | – бешедує о розличних интерпретацийох тексту  – зоз своїма словами описує розлику медзи фикцию и стварносцу  – виражує свою креативносц през писанє литературного приказу  – приказує литературни текст през улоги | Школяр шe креативно виражує зоз часточну помоцу учителя. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Литературни тексти: лирска писня (любовна, родолюбива, социялна и думкова), социялна приповедка, народна приповедка, кратка приповедка, роман, леґенда, гумореска, драмски текст, стрип.  Литературни поняца: композиция (орґанизация строфох у писнї, мотив, тема, идея); стилски средства (асонанца, алитерация, рефрен, антитеза и гипербола); неолоґизми и архаизми; гумор (ирония, сатира, сарказм). | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Ученє и настава о характеризациї литературних особох ше повязує зоз литературнима текстами. Под час їх интерпретациї школяр характеризує литературну особу.  Под час интерперетациї писньох школяр обачує конотацию на историйни збуваня и хаснує одредзени поняца зоз историйних жридлох.  Учитель вибера тексти по своїм виборе за обрабянє препоручених змистох.  Посцигнуца зоз обласци Язик и комуникация паралелно ше дополнюю з посцигнуцами других двох обласцох и вєдно ше, у складзе зоз нїма, и витворюю.  Вирабяю ше рисунки, применює ше драматизация, рецитованє, пририхтованє плакатох, рецитованє, приповедканє у сличкох, писанє биоґрафиї, читанє литературного и нєлитературного тексту.  Препоручени литературни тексти и апликациї: M. Кочиш: Додня пред додньом / U Сik zore, Мацери при кудзелї / Majсi pored presliсe; А. Духнович: Я Русин / Ja sam Rusin (Vručanije), Живoт Русинa / Život Rusina; Г. Костельник: Идилски вeнєц: З мoйoгo вaлaлу / Idilski vijenaс: Iz mojeg sela; А. Бучко Папгаргаї: Потрацени подкови / Izgubljene potkove; С. Ерделї: У лєшику при вaлaлє / U šumiсi pored sela; О. Костелник: Родими край / Rodni kraj; Лю. Сеґеди-Фалц: Тoпoля нa кoнцу вaлaлa / Topola na kraju sela, Мoїм Пeтрoвцoм / Mojim Petrovсima; Лю. Гаргай: Рускeй писнї / Rusinskoj pjesmi; Е. Врабец: Нє булo лєгкo / Nije bilo lako; А. Хромиш: Сeлїдби/Selidbe; М. Римар: Стaри припoвeдки / Stare приповедки; M. Скубан: З гoрox нa рoвнїну / Iz brijegova na ravniсu, Врaцeнa цмoтa / Vraćena tama; вибор зоз сучасней рускей литератури; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ С: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| OŠ RSKJK С. 8. 1.  Школяр виглєдує розлични културни фактори у формованю власного идентитету и пестує позитивне одношенє ґу рускому културному нашлїдству. | – обачує и менує присутносц руских народних орнаментох и мотивох на вишиваних свадзебних ручнїкох  – описує и зна зачесац женску фризуру за фитюлу и баршонь у Републики Горватскей  – виглєдує, препознава, розликує, поровнує и менує файти народнoго облєчива на глави женскей особи зоз Южней Панониї (Републики Горватскей и Сербиї) и зоз простору Карпатскей Руси (Польскей, Словацкей, України, Румуниї и Мадярскей) − виглєдує, видвоює и описує значносц познатих Руснацох у Републики Горватскей и швеце  – спрам назбераного материялу вибера теми зоз културного нашлїдства и виклада свою роботу котру представя у форми плакати, приповедки у сличкох лєбо малих проєктох  – здобува позитивне становиско и розвива интересованє за ученє руского язика и култури през роботу зоз жридловима, назберанима материялами | Школяр з помоцу учителя виглєдує розлични културни фактори у формованю власного идентитету и пестує позитивне одношенє ґу рускому културному нашлїдству. |
| OŠ RSKJK С. 8. 2.  Школяр препознава основни историйни збуваня и ґеоґрафски ознаки у Карпатскей Руси, праоцовщини Руснацох у Бачкей и у нєшкайшей Републики Горватскей. | – описує положенє Руснацох у Карпатскей Руси у чаше Другей шветовей войни  – описує положенє Руснацох и териториялни пременки у Карпатскей Руси после Другей шветовей войни  – описує Треци национални препород Карпатскей Руси (1989.)  – описує и повязує историйни збуваня и причини другей селїдби Руснацох до Сриму и Славониї початком 19. вику  – описує и повязує потреби присельованя Руснацох на простор нєшкайшей Републики Горватскей (до Старих Янковцох, Петровцох, Миклошевцох, Вуковару)  – описує и повязує значносц грекокатолїцкей вири у очуваню националного идентитету Руснацох у Сриме и Славониї  – описує и повязує значносц образованя на руским язику (конфесийни школи у Петровцох и Миклошевцох)  – описує и повязує значносц розвою културного живота Руснацох у Републики Горватскей | Школяр з помоцу учителя препознава основни историйни збуваня и ґеоґрафски ознаки у Карпатскей Руси, праоцовщини Руснацох у Бачкей и у нєшкайшей Републики Горватскей. |
| OŠ RSKJK С. 8. 3.  Школяр окончує активносц инспировану зоз фолклором. | – активно участвує у заєднїцким виводзеню (представох и програмох)  – шпива авторски и традицийни руски писнї  – танцує крочаї руских народних и модерних танцох зоз шпиваньом  – украшує писанки зоз традицийну технїку и народнима мотивами  – вирабя елементи домашнього виробнїцтва (вишивки)  − указує народни обичаї и обичаї за вирски швета (етноприказ)  – нащивює и активно участвує у школских (Медзинародни дзень мацеринского язика) и звонкашколских културних манифестацийох  – през историю, традицию, язик, културу и обичаї представя Руснацох припаднїком других народох  – пестує соживот зоз припаднїками других народох | Школяр з помоцу учителя окончує активносц инспировану зоз фолклором. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми зa виглєдованє: стародавна руска хижа (випатрунок хижи и коло нєй, просториї, мебель и предмети у нїх), украшованє мурох (рольканє/шульканє), од конопи по платно, руске народне облєчиво, руски народни орнаменти (на судзини, склу, древу и платну), ручни роботи (писанки, вишивки на платну), традицийни єдла, народни обичаї за вирски швета (Кирбай, Русадля) и през рок (свадзба, кресцини, прадки), познати Руснаци у Републики Горватскей и у швеце. Жридла: старши особи, стари фамелийни фотоґрафиї, телевизия, медиї, интернет.  История и ґеоґрафия Руснацох: Руснаци у Карпатскей Руси у чаше Другей шветовей войни, Руснаци и териториялни пременки у Карпатскей Руси после Другей шветовей войни, Треци национални препород у Карпатскей Руси (1989.), присельованє Руснацох грекокатолїкох до Сриму и Славониї (Шид, Стари Янковци, Петровци, Миклошевци, Вуковар), значносц грекокатолїцкей вири у очуваню идентитету Руснацох у Сриме и Славониї, образованє на руским язику (конфесийни школи у Петровцох и Миклошевцох), розвой живота Руснацох у Републики Горватскей.  Културне нашлїдство Руснацох: руски народни леґиньски и уметнїцки шпиванки: Дунaй, Дунaй глїбoки / Dunav, Dunav duboki; Eй, сущeлa лїщинa / Ej, šuštala je lijeska; Ю. Рамач: Стaри припoвeдки / Stare приповедки; Я. Сивч: Ружи, чeрвeни ружи / Ruže, сrvene ruže, У лєшику при вaлaлє / U šumiсi pored sela (текст: С. Ерделї); М. Костелник: Рускeй писнї / Rusinskoj pjesmi (текст: Лю. Гаргай), A. Тимко: Родими край / Rodni kraj (текст: О. Костелник), Сeлїдби/Selidbe (текст: A. Хромиш); традицийни руски и церковнославянски крачунски шпиванки, новокомпоновани писнї панонских Руснацох и писнї и танци зоз старого краю по виборе учителя; руски композиторе зоз южней Панониї: Онуфрий и Ириней Тимко, Йоаким Сивч, Юлиян Рамач и Юлиян Бучко.  Школски културни манифестациї: Европски дзень язикох, Медзинародни дзень мацеринского язика, Стретнуце з писательом и културни манифестациї руских здруженьох.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї можу ше витворйовац на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю и воспитно-образовни посцигнуца зоз обласцох Язик и комуникация и/або Читам и творим.  Учитель ма шлєбоду прилагодзиц и прешириц змисти котри часточно приказани у розробку поєдинєчного посцигнуца у обласци Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени медиї: руски часописи, телевизийски и радийски емисиї котри ше занїмаю зоз проблематику меншинских заєднїцох (Prizma/Призма, Manjinski mozaik / Меншински мозаик).  Зоз виглєдовацку роботу представиц старински вишити ручни роботи спрам файтох платна, народних орнаментох, мотивох и фарбох. Виробиц таписерию зоз рускима народнима орнаментами и мотивами. Самостойно лєбо у ґрупи виглєдац и представиц забути обичай.  Учитель планує школски лєбо звонкашколски културни змисти и активносци спрам интересованьох школярох, можлївосцох школи и локалней заєднїци. Зоз посцигнуцом ше порушує власни розвой и активне уключованє школярох до културного и дружтвеного живота заєднїци, зоз акцентом на уключованє до рускей меншинскей заєднїци. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7348.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % од препорученого проценту каждого предметного подручя.

Штредня школа: Руски язик и култура – 105 годзини рочнє

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Штредня школа: Руски язик и култура (RSKJK), 1. класа – 105 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK A. 1. 1.  Школяр розуми длугоки и єдноставни текст и репродукує го. | – анализує главне порученє тексту и видвоює ключни информациї  – розликує важни од нєважних информацийох  – планує, формує и бешедує тексти штреднєй длужини на познати теми  – описує, преприповедує и дава звит o змистох котри повязани зоз темами  – интерпретує кратки и увежбани приповедки у сличкох о познатих темох и єдноставно толкує свойо думанє  – самостойно продуктивно хаснує увежбани препоручени язични средства за продукцию нєувежбаних виреченьох | Школяр зоз часточну помоцу учителя бешедує длугоки и єдноставни текст зоз меншима гришками. |
| SŠ RSKJK A. 1. 2.  Школяр участвує у длугшей, планованей и єдноставней, спонтаней розгварки на познату тему. | – планує и пририхтує свою бешеду  – указує интересованє за розгварку  – уключує ше до розгварки и хаснує одвитуюци вирази  – участвує у розгварки  – хаснує прикладни язични структури за розпочинанє, водзенє и законченє розгварки  – прилагодзує наглашку и интонацию спрам розличних комуникацийних ситуацийох  – розликує литературни и нєлитературни форми | Школяр зоз часточну помоцу учителя участвує у длугшей, планованей и єдноставней, спонтаней розгварки на познату тему. |
| SŠ RSKJK A. 1. 3.  Школяр пише штреднє длугоки текст, хаснуюци штреднє зложени язични структури. | – планує змист и структуру тексту  – у пририхтаним тексту означує виривки  – хаснує пригодни, штреднє зложени язични структури  – применює правописни правила  – ушорює и виправя свой текст | Школяр з помоцу учителя пише єдноставни текст штреднєй длужини зоз меншима гришками. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Предложени теми: то я, каждодньово звикнуца, место дзе жиєм, шлєбодни час и розвага, природне околїско, час, идентитет, руски обичаї за швета, и окремни днї и датуми.  Препоручени язични змисти  Язични функциї: представянє, водзенє розгварки и описованє животних ситуацийох, опис фамелиї и фамелийних вязох, опис каждодньових звикнуцох, опис препровадзованя шлєбодного часу и можлївосци за розвагу, опис природного околїска, час, опис руских обичайох за швета, розгварка о окремних датумох и дньох.  Наставнїк вибера лексични структури, меркуюци на розвойни уровень школярох и їх повязаносц зоз другима наставнима предметами и медзипредметнима темами.  Наставнїк вибера ґраматични структури, меркуюци на розвойни уровень школярох, котри ше фундаментую на предложених язичних функцийох.  Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох циклично ше повторюю, надобудовюю ше на предходни класи. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Настава язичних змистох фундаментує ше на уровноваженим одношеню шицких штирох язичних схопносцох у комуникацийним контексту. Нови змисти ше уводза на основи познатих язичних змистох, прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох. При школярох ше порушує вецейязичносц.  Наставнїк виклада язични змисти прейґ усней и писаней комуникациї и зоз ученьом зоз бавискох ситуациї: рухи, бависка, писнї, драматизациї, рисованє, диґитални и визуални средства. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK B. 1. 1.  Школяр виражує свойо думанє и обгрунтує свойо становиско о тексту. | – виражує упечатки о литературним тексту (емоционални, упознаваюци, естетски)  – виражує свойо думанє о тим о чим слово у тексту  – обгрунтує розуменє тексту  – виражує свойо критицке становиско o тексту на основи читательского искуства, знаня о швеце и литератури | Школяр зоз часточну помоцу учителя виражує свойо думанє и становиско. |
| SŠ RSKJK B. 1. 2.  Школяр интерпретує литературни текст и творчо ше виражує спрам власного интересованя. | – бешедує o розличних интерпретацийох тексту  – толкує розлику медзи фиктивним и стварним шветом  – применює основни литературно-теорийни поняца важни за интерпретованє тексту  – поровнує розлични интерпретациї тексту  – самостойно пририхтує и формує власни роботи у котрих виражує креативносц, ориґиналносц и творче думанє | Школяр з помоцу учителя интерпретує текст и формує власни роботи. |
| SŠ RSKJK B. 1. 3.  Школяр чита з розуменьом розлични розлични файти текстох зоз розличних жридлох. | – чита описни и бешедни тексти спрам власного и професионалного интересованя  – видвоює информациї, розликує податки по значносци, толкує значеня, ясно чита наглас, хаснуюци правилну наглашку и точне вигварянє  – утвердзує ключни податки | Школяр описує основни означеня тесктох и видвоює информациї и вибера значни информациї зоз розличних жридлох. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим можу ше витворйовац на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласцох Язик и комуникация и Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Вибор писаних текстох и других медийох фундаментує ше на власним и професионалним интересованю школярох. Учитель при виборе текстох муши водзиц рахунка о рижнородних жанрох и темох, як и о рецепцийних можлївосцох школярох.  Вєдно читаю плановани тексти на годзини з цильом розвиваня тирвацого читательского звикнуца и водза активну розгварку у котрей участвую шицки школяре, при чим ше визначує значносц каждого поєдинєчного думаня.  Литературни поняца: народна лирска писня, мотив, тема, идея, поетска слика, персонификация, метафора, приповедач, приповеданє, диялоґ, монолоґ, опис.  Препоручени файти текстoх: писня (традицийна и сучасна), приповедка, басна, дзецински роман, драмски текст, стрип, текст диялоґу, статї/тексти зоз часописох за младих и меншински часописи на руским язику, литературни тексти пригодни за младих.  Дзепоєдни препоручени активносци: читанє литературного и нєлитературного тексту, дополньованє текстох, рецитованє, рижни бависка, писанє нового законченя приповедки лєбо часци текста котра хиби, реконструованє рядошлїду тексту на основи препознаваня часових и причиново-пошлїдкових вязох, пририхотванє плакатох и приповедкох у сличкох.  Препоручени литературни тексти и апликациї: Г. Костельник: вибор з поезиї и прози, А. Бучко Папгаргаї: вибор з поезиї, Лю. Сеґеди-Фалц: вибор з поезиї; О. Костелник: Родими край / Rodni kraj; M. Колошняї: Вербово пруце / Vrbovo pruće; В. Мудри: Ей, бул то кедиш красни час / Ej, bilo je to nekad lijepo vrijeme; M. Будински: Сон/San; руска народна писня: Мойо квеце / Moje сvijeće; Є. Солонар: Желєнєє жито / Zeleni se pšeniсa; руска народна приповедка: Чия робота чежша / Čiji je rad teži; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ Ц: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK С. 1. 1.  Школяр розправя о информацийох о рускей култури, култури рускей националней меншини у Републики Горватскей и других културох. | – преширює обсяг информацийох o Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох), рускей култури и култури рускей националней меншини у Републики Горватскей  – утвердзує подобносци и розлики медзи горватску културу, руску културу и културу рускей националней меншини у Републики Горватскей  – описує положенє рускей националней меншини у Републики Горватскей и интересує ше о доприношеню поєдинцох Руснацох лєбо Горватох руского походзеня у горватскей култури и науки  – розвива самодовириє кед хаснує язични дїялносци руского язика и зоз занїманьом ше стрета зоз руску културу у автентичним околїску | Школяр з помоцу учителя обгрунтує подобносци и розлики медзи руску културу, културу рускей националней меншини у Републики Горватскей и горватску културу и толкує заключеня о шицких културох и о власней култури. |
| SŠ RSKJK С. 1. 2.    Шоляр одредзує историйни и ґеоґрафски означеня руского бешедного подручя. | – начишлює историйни означеня одредзеного руского язичного подручя  – з помоцу мапи указує велькосц и обсяг руского бешедного подручя  – начишлює ґеоґрафски означеня Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох), релєф, клима, гидроґрафия и векши городи | Школяр з помоцу учителя одредзує историйни и ґеоґрафски означеня руского бешедного подручя. |
| SŠ RSKJK С. 1. 3.  Школяр вибера розлични технїки креативного виражованя на руским язику. | – начишлює руски народни обичаї за вирски швета  – начишлює єдла и обичаї пририхтованьох за вирски швета  – препознава руска музични дїла вязани за вирски швета  – менує податки повязани зоз руску културу и традицию  – витворює розлични музични, драмско-сценски и танєчни активносци у складзе зоз власнима интересованями и прихильносцами, самостойно лєбо у ґрупи  – у складзе зоз интересованями явно наступа у класи, у школи и вонка з нєй | Школяр у складзе зоз власнима интересованями и прихильносцами и зоз учительову помоцу вибера розлични технїки креативного виражованя и витворює розлични музични, танєчни, и драмско-сценски активносци и самостойно лєбо у ґрупи явно наступа у школи и вонка з нєй. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: вирски швета и державни швета, руска народна музика и танєц, обичаї Руснацох у Републики Горватскей и на матичней териториї, прегляд историї и ґеоґрафиї Руснацох. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Представиц лєбо виглєдац народни танєц, народни писнї, визуални средства, историйни тексти, мапу, змисти на интернету.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї паралелно ше дополнює зоз посцигнуцами других двох обласцох и вєдно ше, у складзе зоз нїма, и витворюю.  Културне нашлїдство Руснацох: руски народни и уметнїцки шпиванки: Ей, бул то кедиш красни час / Ej, bilo je to nekad lijepo vrijeme; Желєнєє жито / Zeleni se pšeniсa; A. Тимко: Родими крайб / Rodni kraj; традицийни руски и церковнославянски крачунски шпиванки, новокомпоновани писнї панонских Руснацох и писнї и танци зоз старого краю по виборе учителя; руски композиторе зоз южней Панониї: Онуфрий и Ириней Тимко, Йоаким Сивч, Юлиян Рамач, Юлиян Бучко. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7288.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % oд препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Штредня школа: Руски язик и култура (RSKJK), 2. класа – 105 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK A. 2. 1.  Школяр розуми длугоки и штреднє зложени текст и бешедує длугоки текст штреднього уровню по зложеносци. | – виражує свойо думанє лєбо становиско и толкує их на єдноставни, орґанизовани и смислови способ  – презентує єдноставну познату тему  – самостойно продуктивно хаснує увежбани препоручени язични средства за продукцию нових, нєувежбаних виявох  – розумлїво вигваря слова и точно интонує виреченя  – розликує литературни и нєлитературни форми  – поровнує и виправя свою бешеду | Школяр зоз часточну помоцу учителя бешедує длугоки и штреднє зложени текст зоз меншима гришками. |
| SŠ RSKJK A. 2. 2.  Школяр участвує у розличних формох длугшей и штреднє зложеней бешеди. | – чера информациї у штреднє длугоких и штреднє зложених розгваркох  – спорозумює ше у каждодньових спонтаних бешедних ситуацийох  – одвитує нa питаня и поставя питаня  – планує цек своєй бешеди | Школяр зоз часточну помоцу учителя участвує у розличних формох длугшей и штреднє зложеней бешеди.  . |
| SŠ RSKJK A. 2. 3.  Школяр пише штреднє длугоки и штреднє зложени текст | – самостойно лєбо у пару планує структуру и змист тексту, ушорює и орґанизує текст  – хаснує прикладни штреднє зложени язични структури  – применює правописни правила  – самостойно продуктивно хаснує увежбани препоручени язични средства за продукцию нових, нєувежбаних виявох  – ушорює и виправя свой текст | Школяр зоз часточну помоцу учителя пише штреднє длугоки и штреднє зложени текст зоз меншима гришками. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Предложени теми: представянє, медиї и комуникация, путованє, здрави живот, дружтво, школа, идентитет, руски обичаї за вирски швета и окремни днї и датуми.  Язични функциї: представянє, планованє и описованє путованя, опис здравого животу, людски и граждански права, наставни предмети, правила справованя у школи, розправа, виражованє абстрактного думаня, поровнованє, опис руских обичайох за швета, розгварка о окремних дньох и датумох.  Вежби читаня и розуменя можеме реализовац на литературних текстох, на текстох котри написани за вежби и на одвитуюцих каждодньових/нєлитературних текстох.  Наставнїк вибера лексични структури, меркуюци на розвойни уровень школярох, же би були повязани зоз другима наставнима предметами и медзипредметнима темами.  Наставнїк вибера ґраматични структури, меркуюци на розвойни уровень шкоялрох, котри ше фундаментую на предложених язичних структурох.  Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох циклично ше повторюю, надобудовюю на предходни класи. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Настава язичних змистох фундаментує ше на уровноваженим одношеню шицких штирох язичних схопносцох у комуникацийним контексту. Нови змисти ше уводзи на основи познатих язичних змистох, хтори прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох. При школярох ше порушує вецейязичносц.  Наставнїк виклада язични змисти зоз усну и писану комуникацию и зоз ученьом зоз бавискох ситуациї: рухох, бавискох, писньох, драматизацийох, рисованьох, диґиталних и визуалних средствох. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци»доб-ри« на концу класи |
| SŠ RSKJK B. 2. 1.  Школяр виражує свойо думанє и обгрунтує свойо становиско о тексту. | – виражує упечатки о литературним тексту (eмоционални, упознаваюци, естетски)  – виражує свойо думанє о тим о чим слово у тексту  – обгрунтує розуменє тексту  – арґументує свойо критицке становиско о тексту на основи читательского искуства, знаня о швеце и о литератури | Школяр зоз часточну помоцу учителя виражує свойо становиско и обгрунтує го. |
| SŠ RSKJK B. 2. 2.  Школяр интерпретує литературни текст и творчо ше виражує спрам власного интересованя. | – бешедує о розличних интерпретацийох тексту  – толкує розлику медзи фиктивним и стварним шветом  – применює oсновни литературно-теорийни поняца значни за интерпретованє тексту  – поровнує розлични интерпретациї тексту  – самостойно пририхтує и формує власни роботи у котрих виражує креативносц, ориґиналносц и творче думанє | Школяр з помоцу учителя интерпретує текст и пририхтує власни роботи. |
| SŠ RSKJK B. 2. 3.  Школяр чита з розуменьом розлични файти текстох зоз розличних жридлох. | – чита тексти спрам власного и професионалного интересованя  – видвоює информациї, розликує и анализує податки по значносци, толкує значеня, ясно чита наглас, хаснуюци правилну наглашку и точне вигварянє  – утвердзує ключни податки  – згушнює податки у тексту  – повязує информациї у тексту зоз власним искуством  – препознава значенє словох зоз контексту | Школяр описує основни означеня текстoх и видвоює информациї и вибера релевантни информациї зоз розличних жридлох. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим можу ше витворйовац на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласцох Язик и комуникация и Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Вибор писаних текстoх и других медийох фундаментує ше на власним и професионалним интересованю школярох. Учитель при виборе текстох муши водзиц рахунка о рижнородних жанрох и темох, як и о рецепцийних можлївосцох школярох.  Вєдно читаю плановани тексти на годзини з цильом розвиваня тирвацого читательского звикнуца и водза активну розгварку у котрей участвую шицки школяре, при чим ше визначує значносц каждого поєдинєчного думаня.  Литературни поняца: народна лирска писня, мотив, тема, идея, поетска слика, персонификация, метафора, приповедач, приповеданє, диялоґ, монолоґ, опис.  Препоручени файти текстoх: писня (традицийна и сучасна), приповедка, басна, дзецински роман, драмски текст, стрип, текст диялоґу, статї/тексти зоз часописох а младих и меншинских часописох на руским язику, литературни тексти прикладни за младих.  Дзепоєдни препоручени активносци: читанє литературного и нєлитературного тексту, дополньованє текстох, рецитованє, ґлума, рижни бависка, писанє нового законченя тексту лєбо часци тексту котра хиби, реконстурованє тексту на основи препознаваня часових и причиново-пошлїдкових вязох, пририхтованє плакатох и приповедкох у сличкох.  Препоручени литературни тексти апликациї: Г. Костельник: Лєтна буря / Ljetna bura; M. Колошняї: Здогадованє на дзецинство / Sjećanje na djetinjstvo; M. Скубан: Митрового Митра Митро / Mitrinoga Mitra Mitar; И. Гарди Ковачевич: Уж зме нє дзеци / Već nismo djeсa; С. Гудак: Перли щесца / Perle sreće; С. Саламон: Од шнїгу нєшка били верхи горох / Od snijega su danas bijeli vrhovi planina; M. Ковач: Путованє чловеково / Čovječje putovanje; M. Ковач: Живот / Život; И. Гарди Ковачевич: Нєбо керестурске / Krstursko nebo; М. С. Горняк: Нa тaнцу / Na plesu; Дю. Латяк: З дaвень дaвнa / Iz davnih davnina; руска народна приповедка: Як мeдвeдз влaпeл злoдїя / Kako je medvjed uhvatio zlikovсa; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ С: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK С. 2. 1.  Школяр виглєдує o рускей култури, култури рускей националней меншини у Републики Горватскей и о других културох. | – открива нови спознаня o Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох), рускей култури, култури рускей националней меншини у Републики Горватскей у школским або звонкашколским околїску  − анализує подобносци и розлики медзи власну културу, т.є. руску културу и културу рускей националней меншини у Републики Горватскей  – информує ше о актуалносцох у рускей националней меншини у Републики Горватскей (емисиї на телевизиї, радио-емисиї, руски меншински новини и под.)  – розвива самодовириє кед хаснує язични дїялносци руского язика, арґументуюци власни становиска и зоз интересованьом ше директно стрета зоз руску културу у автентичним околїску | Школяр з помоцу учителя виглєдує спознаня о рускей култури, култури рускей националней меншини у Републики Горватскей у розличних контекстох и описує подобносци и розлики медзи тима културами и власну културу. |
| SŠ RSKJK С. 2. 2.  Школяр повязує историйни и ґеоґрафски означеня руского бешедного подручя у Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох) и у Републики Горватскей. | – начишлює и менує периоди руских народних препородох и їх историйну значеносц  – начишлює и на мапи указує знаменїтосци Карпатскей Руси  – начишлює и на мапи указує населєня у Републики Горватскей у котрих жию Руснаци | Школяр з помоцу учителя повязує историйни и ґеоґрафски означеня руского бешедного подручя у Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох) и у Републики Горватскей. |
| SŠ RSKJK С. 2. 3.  Школяр надобудовює свойо знанє о рускей култури. | – менує визначних Руснацох лєбо особи руского походзеня и їх посцигнуца  – начишлює елементи руского народного облєчива  – витворює розлични музични, драмско-сценски и танєчни активносци у складзе зоз власнима интересованями и прихильносцами самостойно лєбо у ґрупи  – у складзе зоз интересованями явно наступа у класи, у школи або вонка з нєй | Школяр з помоцу учителя надобудовює свойо знанє о рускей култури. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: вирски и державни швета, руска народна музика и танєц, обичаї Руснацох у Републики Горватскей и на матичней териториї, прегляд историї и ґеоґрафиї Руснацох. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Представиц лєбо виглєдац народни танєц, народни писнї, народни обичаї, визуални средства, историйни тексти, мапи, змисти з интернету.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами з других двох обласцох и вєдно ше, у складзе зоз нїма, и витворюю.  Културне нашлїдство Руснацох: руски народни и уметнїцки шпиванки: М. Г. Лелас: Нa тaнцу / Na plesu; A. Тимко: З дaвень дaвнa / Iz davnih davnina; традицийни руски и церковнославянски крачунски шпиванки, новокомпоновани писнї панонских Руснацох и писнї и танци зоз старого краю по виборе учителя; руски композиторе зоз южней Панониї: Онуфрий и Ириней Тимко, Йоаким Сивч, Юлиян Рамач, Юлиян Бучко. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7229.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % oд препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Штредня школа: Руски язик и култура (RSKJK), 3. класа – 105 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK A. 3. 1.  Школяр розуми длугоки и зложени текст и бешедує длугоки штреднє зложени текст. | – указує розуменє текста на общу тему  – указує розуменє зложенших лексичних структурох  – анализує главне порученє, ключни и специфични информациї и имплицитни порученя у тексту  – розликує важну од нєважней информациї  – бешедує длугоки и зложени тексти  – детально описує, преприповедує, дава звити и поровнує змисти и виражує думанє лєбо становиско о нїх  – ясно представя єдну познату тему  – планує и пририхтує свою бешеду на задату тему  – хаснує зложени лексични структури | Школяр зоз часточну помоцу учителя бешедує длугоки и штреднє длугоки текст зоз меншима гришками. |
| SŠ RSKJK A. 3. 2.  Школяр участвує у длугшей спонтаней розгварки и у длугокей планованей розгварки. | – участвує у спонтаней, каждодньовей розгварки  – започина, провадзи, участвує и закончує розгварку  – преценює уровень формалносци и розгварку прилагодзує контексту | Школяр з помоцу учителя участвує у длугшей спонтаней розгварки и у длугокей планованей розгварки |
| SŠ RSKJK A. 3. 3.  Школяр пише длугоки текст, хаснуюци зложени язични структури. | – применює правила писаня єдноставних и зложених файтох текстох (состав, скраценє єдноставного тексту о познатей теми, особне писмо)  – преноши информациї зоз йому познатих и блїзких жридлох  – розвива тему, описує стварни и задумани збуваня, власни искуства, виражує власни и цудзи думаня  – повязує вецей виривки до тексту, ушорює и орґанизує текст  – самостойно продуктивно хаснує увежбани препоручени язични средства за продукцию нових, нєувежбаних висловох | Школяр зоз часточну помоцу учителя пише длугоки и зложени текст зоз меншима гришками. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: мой швет, здрави живот, розлични животни стили, наука и технолоґия, волонтиранє, активизем, актуални дружтвени теми, окремни днї и датуми.  Препоручени язични змисти  Функциї: виражованє гипотетских ситуацийох, виражованє думаня, описованє часових и просторно лоґичних одношеньох, толкованє и обгрунтованє, системске викладанє, участвованє у дискусиї, описованє руских обичайох за вирски швета, розгварка о окремних датумох и дньох.  Вежби читаня и розуменя можеме запровадзиц на литературних текстoх, нa текстoх котри написани за вежби и на одвитуюцих каждодньових/нєлитературних текстох.  Наставнїк вибера лексични структури, меркуюци на розвойни возрост школярох и о їх повязаносци зоз наставнима предметами и медзипредметнима темами.  Наставнїк вибера ґраматични структури, меркуюци на розвойни возрост школярох, котри ше фундаментую на предложених язичних функцийох.  Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох циклично ше повторюю, надобудовюю ше на предходни класи. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Настава язичних змистох фундаментує ше на уровноваженим одношеню шицких штирох язичних схопносцох у комуникацийним контексту. Нови змисти ше уводзи на основи познатих язичних змистох, хтори прилагодзени уровню язичного розвою и искуству школярох. При школярох ше порушує вецейязичносц.  Наставнїк виклада язични змисти зоз усну и писану комуникацию и зоз ученьом зоз бавискох ситуациї: рухи, бависка, писнї, драматизациї, рисованє, диґитални и визуални средства.  Препоручени активносци: описованє предметох и сликох, рижни бависка, єдноставни диялоґи зоз увежбанима язичнима средствами котри представяю стварни комуникацийни ситуациї, проєкти, задатки (плакат), представа, драматизация/скеч, виробок приповедки у сличкох, лїстка або брошури. У складзе зоз предходно здобутим знаньом уключиц поровнованє руского и горватского язика лєбо других язикох котри уча школяре. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK B. 3. 1.  Школяр виражує свойо думанє и обгрунтує свойо становиско о тексту. | – виражує упечаток о литературним тексту (емоционални, упознаваюци, естетски)  – виражує свойо думанє о тим о чим текст бешедує  – обгрунтує розуменє текста  – арґументує свойо критицке становиско о тексту на основи читательского искуства, знаня о швеце и о литератури | Школяр зоз часточну помоцу учителя виражує свойо становиско. |
| SŠ RSKJK B. 3. 2.  Школяр интерпретує литературни текст и творчо ше виражує спрам власного интересованя. | – бешедує и обгрунтує розлични интерпретациї тексту, толкує и арґументує розлики медзи фиктивним и стварним шветом  – применює основни литературно-теорийни поняца релевантни за интерпретацию тексту  – поровнує розлични интерпретациї тексту  – самостойно пририхтує и формує власни роботи у котрих виражує креативносц, ориґиналносц и творче думанє | Школяр з помоцу учителя интерпретує текст и пририхтує власни роботи. |
| SŠ RSKJK B. 3. 3.  Школяр чита з розуменьом розлични файти текстох и зоз розличних жридлох. | – чита тексти спрам власного и професионалного интересованя  – видвоює информациї, розликує и анализує податки по важносци, толкує значеня, ясно чита наглас, хаснуюци правилну наглашку и точну бешеду  – утвердзує ключни податки  – видвоює и толкує идеї, розликує факти од становискох  – скрацено визначує найважнєйши податки у тексту  – повязує информациї у тексту зоз власним искуством  – препознава значенє слова зоз контексту | Школяр зоз часточну помоцу учителя вибера релевантни информациї, поровнує их и повязує з власним искуством. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим можу ше витворйовац на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласцох Язик и комуникация и Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Вибор писаних текстох и других медийох фундаментує шє на власним и професионалним интересованю школярох. При виборе текстох учитель треба же би водзел рахунка о розличних жанрох и темох, як и о рецепцийних можлївосцох школярох.  Вєдно читаю плановани тексти на годзини з цильом розвиваня тирвацого читательского искуства и водза активну розгварку у котрей участвую шицки школяре, при чим ше визначує значносц каждого поєдинєчного думаня.  Литературни поняца: народна лирска писня, мотив, тема, идея, поетска слика, персонификация, метафора, приповедач, диялоґ, монолоґ, опис.  Препоручени файти текстoх: писня (традицийна и сучасна), приповедка, басна, дзецински роман, драмски текст, стрип, текст диялоґу, статї/тексти зоз часописох за младих и меншинских часописох на руским язику, литературни тексти пригодни за младих.  Дзепоєдни препоручени активносци: читанє литературного и нєлитературного тексту, дополньованє текстох, рецитованє, ґлума, рижни бависка, писанє нового законченя приповедки лєбо часци тексту котра хиби, реконструованє рядошлїду тексту на основи препознаваня часових и причиново-пошлїдкових вязох, пририхтованє плакатох и приповедки у сличкох.  Препоручени литературни тексти и апликациї: M. Ковач: Руснакова мац / Rusinova majka; Г. Надь: Шерцу/Srсu; Дю. Папгаргаї: Руснак/Rusin; Г. Костельник: Писня Бачваня / Писня Bačvanina; M. Ковач: Длугока драга номадска / Dugačak je put nomada; M. Рамач: Рок 1745., Други дзень Паски / Godina 1745., Drugi dan Uskrsa; Лю. Сеґеди-Фалц: вибор з поезиї; З. Няради: Кридла як цо маю ангели / Krila kao što imaju anđeli; Г. Костельник: поезия на горватским язику; M. Колошняї: Як цо и я / Kao što i ja; M. Винай: Вечар/Večer; M. Рамач: Салаши/Salaši; Дю. Папгаргаї: Наталка, дзивче хторе любело конї / Natalija, djevojčica koja je voljela konje; руска народна приповедка: Крaль Мaтяш пoучує лєнїву дзивку / Kralj Matjaš poučava lijenu djevojku; вибор з рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ Ц: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK С. 3. 1.  Школяр интеґрує  розлични информациї o Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох) и розлични елементи рускей култури и култури рускей националней меншини у Републики Горватскей, и прави цалосну слику власней култури и других културох. | – толкує зложеносц власней, рускей култури и других културох, анализуюци їх состойни часци  – пообщує власни идеї о власней рускей култури и других културох, и толкує их интеґруюци розлични културни елементи  – пренаходзи и представя информациї o актуалних збуваньох и значних поєдинцох зоз Карпатскей Руси и о рускей националней меншини у Републики Горватскей  – посцигує самодовириє кед хаснує дїялносци руского язика и зоз интересованьом ше стрета зоз руску културу у автентичним околїску, виражуюци свойо становиска, чувства и думаня | Школяр з помоцу учителя интеґрує розлични информациї o Карпатскей Руси и розлични елементи рускей култури и култури рускей националней меншини у Републики Горватскей до цалосней слики и толкує подобносци и розлики медзи власну културу и другима културами. |
| SŠ RSKJK С. 3. 2.  Школяр анализує  информациї o историйних и ґеоґрафских означеньох руского бешедного подручя у Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох) и у Републики Горватскей. | – анализує уплїв Першей и Другей шветовей войни на Руснацох у Карпатскей Руси и у Републики Горватскей  – анализує и препознава дружтвени пошлїдки Першей и Другей шветовей войни на Руснацох и ґеоґрафски пременки гранїцох у Карпатскей Руси и у Републики Горватскей  – менує национални заєднїци Руснацох у Карпатскей Руси и у Републики Горватскей и їх ґеоґрафске положенє | Школяр з помоцу учителя анализує информациї o историйних и ґеоґрафских означеньох руского бешедного подручя у Карпатскей Руси и у Републики Горватскей. |
| SŠ RSKJK С. 3. 3.  Школяр надобудовює свойо знанє о рускей култури. | – менує значних Русанцох лєбо особи руского походзеня и їх животни дїла  – занїма ше зоз розличнима културнима активносцами спрам своїх интересованьох и прихильносцох, самостойно лєбо у ґрупи  – участвує на представох спрам свойого интересованя, явно лєбо у класи, у школи або вонка з нєй | Школяр з помоцу учителя надобудовює свойо знанє о рускей култури. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: вирски и державни швета, руска народна музика и танєц, обичаї Руснацох у Републики Горватскей и на матичней териториї, прегляд историї и ґеоґрафиї Руснацох. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Представиц лєбо виглєдац народни танєц, народни писнї, народни обичаї, визуални средства, историйни тексти, мапи, змисти з интернету.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами зоз других двох обласцох и вєдно ше, у складзе зоз нїма, и витворюю.  Културне нашлїдство Руснацох: руски народни и уметнїцки шпиванки: Ю. Бучко: Ми дзивчaтa / Mi djevojke; A. Тимко: Сцихa, мили, нє дуркай / Tiše, dragi, ne lupaj; традицийни руски и церковнославянски крачунски шпиванки, новокомпоновани писнї панонских Руснацох и писнї и танци зоз старого краю по виборе учителя; руски композиторе зоз южней Панониї: Онуфрий и Ириней Тимко, Йоаким Сивч, Юлиян Рамач, Юлиян Бучко. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7167.jpg)

При планованю и витворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % oд препорученого проценту заступеносци каждого предметного подручя.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Штредня школа: Руски язик и култура (RSKJK), 4. класа – 105 годзини рочнє | | |
| ОБЛАСЦ A: ЯЗИК И КОМУНИКАЦИЯ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK A. 4. 1.  Школяр розуми и бешедує длугоки зложени бешедни тексти. | – планує, формує и бешедує длугоки и зложени тексти  – описує, толкує, преприповедує и приноши заключеня на структуровани и ясни способ  – виражує власне думанє и критицки розпатра змисти зоз розличних жридлох  – ясно и структуровано представя познату тему  – розумлїво вигваря слова и правилно интонує виреченя  – розликує литературну и бешедну форму и ситуациї у котрих ше их хаснує | Школяр зоз часточну помоцу учителя бешедує длугоки и штреднє длугоки текст зоз меншима гришками. |
| SŠ RSKJK A. 4. 2.  Школяр участвує у длугокей и зложеней бешедней интеракциї. | – чера, преверює и потвердзує информациї у длугоких и штреднє зложених розгваркох  – участвує у спонтаних розгваркох лєбо розгваркох на задату тему  – започина и порушує розгварку у рижних ситуацийох  – започина, провадзи, участвує и закончує розгварку  – преценює уровень формалносци и розгварку прилагодзує контексту (литературна и бешедна форма)  – розумлїво вигваря слова и точно интонує виреченя | Школяр зоз часточну помоцу учителя участвує у розличних формох длугокей и зложеней розгварки. |
| SŠ RSKJK A. 4. 3.  Школяр пише длугоки и зложени текст, зложеней язичней структури, рижних длужинох, стилох и намени. | – применює правила писаня єдноставних и зложених файтох текстох: состав, огляднуце на кнїжку лєбо филм, упутства за запровадзованє одредзеней каждодньовей активносци, єдноставну статю на тему зоз власного живота, урядове писмо лєбо електронску пошту (приява на роботу, приява за факултет и под.)  – описує стварни и задумани збуваня, обгрунтує свойо становиска  – самостойно применює нєформалну форму писаня текстoх и формалну форму як приклад  – повязує вецей виривки до тексту, ушорює и орґанизує текст  – правилно пише нєпознати слова  – точно хаснує интерпункцийни знаки  – точно применює правописни правила | Школяр зоз часточну помоцу учителя пише длугоки и зложени текст з меншима гришками. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: мой швет, здрави живот, розлични животни стили, швет роботи, наука и технолоґия, швет уметносци, политика, економия, поднїмательство, ґлобализация, актуални дружтвени теми, отримуюци розвой, окремни днї и датуми.  Препоручени язични змисти  Функциї: виражованє абстрактних идейох, виражованє думаня, описованє часових и просторних лоґичних одношеньох, толкованє и обгрунтованє, системске викладанє, участввоанє у дискусиї, опис руских обичайох за вирски швета, розгварка о окремних дньох и датумох.  Вежби читаня и розуменя можеме запровадзиц на литературних текстoх, текстох котри написани за вежби и на одвитуюцим каждодньовим/нєлитературним тексту.  Наставнїк вибера лексични структури, меркуюци на розвойни возрост школярох и їх повязаносци зоз другима наставнима предметами и медзинаставнима темами.  Наставнїк вибера ґраматични структури, меркуюци на розвойни возрост школярох, котри ше фундаментую на предложених язичних фунцийох.  Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох циклично ше повторюю, надобудовюю на предходни класи. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Настава язичних змистох фундаментує ше на уровноваженим одношеню шицких штирох язичних схопносцох у комуникацийним контексту. Нови змисти ше уводза на основи познатих язичних змистох, прилагодзени уровню язичного розвою и искуства школярох. При школярох ше порушує вецейязичносц.  Наставнїк виклада язични змист зоз усну и писану комуникацию и зоз ученьом зоз бавискох ситуациї: рухи, бависка, писнї, драматизациї, рисованє, диґитални и визуални средства.  Препоручени активносци: описованє предметох и сликох, рижни бависка, єдноставни диялоґи зоз увежбанима язичнима средствами котри указую на стварни комуникацийни ситуациї, проєкти, задатки (плакати), представа, драматизация/скеч, виробок приповедки у сличкох, лїстка або брошури. У складзе зоз предходно здобутим знаньом уключиц поровнованє руского и горватского язика лєбо других язикох котри школяре уча. | | |
| ОБЛАСЦ B: ЧИТАM И ТВОРИМ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK B. 4. 1.  Школяр виражує и толкує свойо замеркованя и думки после слуханя/читаня литературного тексту и повязує змист и тему текста зоз стварним животом. | – толкує власни замеркованя, думки и чувства после читаня/слуханя литературного тексту и поровнує их з другима школярами  – описує ситуациї, збуваня и особи у литературних текстoх з оглядом на власне дожице  – повязує тему и змист текста зоз стварним животом и своїм искуством  – приповеда о збуваньох зоз каждодоньового живота котри подобни тим у литературним тексту  – преформує пречитани литературни текст: прави нове законченє, меня поступки особох, видумує нови особи, участвує у приповедки | Школяр зоз часточну помоцу учителя виражує и толкує свойо замеркованя и думки после слуханя/читаня литературного тексту и повязує змист и тему текста зоз стварним животом. |
| SŠ RSKJK B. 4. 2.  Школяр слуха/чита з розуменьом и преприповедує литературни текст. | – одвитує нa питаня o oписаним збуваню, особох, писньох, ситуацийох у литературним тексту  – описує ситуациї, збуваня и особи у литературних текстох  – препознава главни и побочни/други особи у приповедки  – розликує часци писнї: стих, строфа  – препознава и видвоює слова котри ше римую у писньох и у бавискох за дзеци  – препознава елементи фантазиї у писньох за дзеци и у сказкох  – преприповедує литературни текст зоз своїма словами | Школяр чита литературни текст и зоз часточну помоцу учителя преприповедує текст. |
| SŠ RSKJK B. 4. 3.  Школяр пренаходзи ключни податки и поруки зоз текстох зоз розличних жридлох. | – пренаходзи податки у текстох на исту тему у розличних медийох, хаснуюци жридла информацийох спрам своїх интересованьох и потребох  – часописи, дружтвени мрежи, интернет  – розликує медиї як жридла податкох (часописи, телевизия, интернет, дружтвени мрежи) | Школяр зоз часточну помоцу учителя пренаходзи ключни податки и поруки зоз текстох зоз розличних жридлох. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Посцигнуца зоз обласци Читам и творим ше можу витворйовац и на основи истих язичних змистох з помоцу котрих ше витворюю воспитно-образовни посцигнуца зоз обласцох Язик и комуникация и Култура и медиї. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Вибор писаних текстoх и других медийох фундаментує ше на власним и професионалним интересованю школярох. Кед вибера тексти, учитель треба же би водзел рахунка о рижнородносци жанрох и темох, як и о рецепцийних можлївосцох школярох.  Вєдно читаю плановани тексти на годзини з намиру розвиваня тирвацого читательского звикнуца и водзи активну розгварку у котрей участвую шицки школяре, при чим ше визначує значносц каждого поєдинєчного думаня.  Литературни поняца: народна лирска писня, мотив, тема, идея, поетска слика, персонификация, метафора, приповедач, приповеданє, диялоґ, монолоґ, опис.  Препоручени файти текстoх: писня (традицийна и сучасна), приповедка, басна, дзецински роман, драмски текст, стрип, текст з диялоґом, статї/тексти зоз часописох и меншинских часописох на руским язику, литературни тексти прикладни за младих.  Дзепоєдни препоручени активносци: читанє литературного и нєлитературного тексту, дополньованє текстох, рецитованє, ґлума, рижни бависка, писанє нового законченя приповедки лєбо часц тексту котра хиби, реконструованє розпорядку текста на основи препознаваня часово-пошлїдкових вязох, пририхтує плакати и приповедки у сличкох.  Препоручени литературни тексти и апликациї: M. Ковач: Я дуб червоточни / Hrast sam сrvotočni; Г. Костельник: Єфтайова дзивка / Jeftajeva kći; Г. Костельник: Цар над слунечнїками / Цar nad sunЦokretima; M. Врабель: Русский соловей / Rusinski slavuj; Дю. Папгаргаї: Преклятство Косцелїска / Prokletstvo Kosсeljiska; А. Бучко Папгаргаї: Спокуси злополя / Iskušenja zlopolja; В. Ґарянски: Бисер и блато / Biser i blato; M. M. Кочиш: Рускей матки / Matiцi rusinskoj; руска народна писня: Задуй, витре / Puhni, vjetre; В. Сабо-Дайко: Ровнї цар / Car ravnice; M. Рамач: З руского лїтопису / Iz rusinskog ljetopisa; руска народна приповедка: Як мудра дзивка постала кралїца / Kako je pametna djevojka postala kraljiсa; вибор зоз рускей поезиї и прози за дзеци (поетове и писателє зоз Републики Горватскей и Републики Сербиї); И. Гнатко, М. Шторґа: андроид апликация Rusinski rječnik / Руски словнїк. | | |
| ОБЛАСЦ Ц: КУЛТУРА И МЕДИЇ | | |
| Воспитно-образовни посцигнуца | Розробок посцигнуцох | Воспитно-образовни посцигнуца на уровню усвоєносци »добри« на концу класи |
| SŠ RSKJK С. 4. 1.  Школяр розправя o розличних информацийох o Карпатскей Руси и o зложених елементох рускей култури и култури рускей националней меншини у Републики Горватскей и арґументує важносц и значносц вецейязичносци и мултикултуралносци. | – виклада арґументовани становиска зоз елементами рускей култури и култури рускей националней меншини у Републики Горватскей  – толкує медзизависносц розличних елементох котри дефиную културу и їх пременлївосц  – анализує и розправя о розличних информацийох, актуалних збуваньох и значних поєдинцох у Карпатскей Руси и у рускей националней меншини у Републики Горватскей и о горватско-руских вязох през историю  – виражує ше зоз самодовирийом на руским язику у стварних ситуацийох и зоз интересованьом ше стрета директно зоз руску културу у автентичним околїску и критицки розсудзує розлични становиска, идеї и вредносци | Школяр з помоцу учителя анализує власни становиска о елементох рускей култури и култури рускей националней меншини у Републики Горватскей и повязує елементи котри дефиную културу и толкує їх пременлївосц. |
| SŠ RSKJK С. 4. 2.  Школяр толкує историйни и ґеоґрафски податки руского бешедного подручя у Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох) и у Републики Горватскей. | – толкує значни историйни вязи  – толкує значни ґеоґрафски вязи  – указує на мапи и менує прейґгранїчни подручя дзе жию Руснаци  – начишлює характеристики прейґгранїчних подручйох на котрих жию Руснаци  – позна горватски закони котри ше одноша на национални меншини  – позна державну и локалну самоуправу рускей националней меншини у Републики Горватскей | Школяр з помоцу учителя толкує историйни и ґеоґрафски податки руского бешедного подручя у Карпатскей Руси (матичней териториї Руснацох) и у Републики Горватскей. |
| SŠ RSKJK С. 4. 3.  Школяр хаснує широки спектер технїкох красного виражованя на руским язику и критицки их розсудзує. | – позна значни виданя рускей литератури у Републики Горватскей и у Карпатскей Руси  – позна руски новински виданя и телевизийни и радийски емисиї у Републики Горватскей и у Карпатскей Руси  – занїма ше зоз розличнима културнима дїялносцами спрам своїх интересованьох и потребох, самостойно лєбо у ґрупи  – участвує на представох спрам свойого интересованя, явно лєбо у класи, у школи або вонка з нєй  – представя подобносци и розлики медзи рускима обичаями, и вирскима и державнима шветами зоз подручя дзе жиє и других подручйох дзе жию Руснаци  – розвива и указує способносц естетского розсудзованя и критицкого думаня | Школяр у складзе зоз власнима инересованями и прихильносцами зоз учительову помоцу хаснує широки спектер технїкох креативного виражованя и витворює розлични музични, танєчни, драмско-сценски активносци и самостойно лєбо у ґрупи явно наступа у школи и вонка з нєй. |
| Змисти за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Препоручени теми: вирски и державни швета, руска народна музика и танєц, обичаї Руснацох у Републики Горватскей и на матичней териториї, прегляд историї и ґеоґрафиї Руснацох. | | |
| Препоруки за витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох  Представиц лєбо виглєдац: народни танєц, народни писнї, визуални средства, историйни тексти, мапу, змисти на интернету.  Посцигнуца зоз обласци Култура и медиї паралелно ше дополнюю зоз посцигнуцами зоз других двох обласцох и вєдно ше, у складзе з нїма, и витворюю.  Културне нашлїдство Руснацох: руски народни и уметнїцки шпиванки: A. Тимко: Жимнa рoса / Hladna rosa; Ю. Рамач: Млaди мeшaц / Mladi mjeseс; традицийни руски и церковнославянски шпиванки, новокомпоновани писнї панонских Руснацох и писнї и танци зоз Старого краю по виборе учителя; руски зазбероваче зоз южней Панониї: Онуфрий и Ириней Тимко, Йоаким Сивч, Юлиян Рамач и Юлиян Бучко. | | |

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133368/images/7103.jpg)

При планованю и витоворйованю воспитно-образовних посцигнуцох, учителє и наставнїки шму одступиц до 10 % од препорученого проценту заступеносци каждей предметней обласци.

Дефиниция тексту:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Барз кратки текст | Кратки текст | Штреднє длугоки текст | Длугоки текст |
| Слуханє и читанє | дo 100 слова | 100-300 слова (зависно од рока ученя)  5. кл. = 100-200 слова  6. кл. = 200-300 слова | 300-600 слова  (зависно од рока ученя)  7. кл. = 300-500 слова  8. кл. = 500-600 слова | вецей од 600 слова |
| Писанє | дo 40 слова | 40-80 слова  (зависно од файти тексту)  5. кл. = 40-60 слова  6. кл. = 60-70 слова  7. кл. = 70-80 слова | 80-200 слова  (зависно од файти тексту)  8. кл. = 80 – 100 слова | вецей од 200 слова |
| Бешедованє | коло 1 минути | 1-2 минути | 3-5 минути | 5-10 минути |

E. ПОВЯЗНЇЦИ НАСТАВНОГО ПРЕДМЕТA РУСКИ ЯЗИК И КУЛТУРА ЗОЗ ВОСПИТНО-ОБРАЗОВНИМА ПОДРУЧЯМИ, МЕДЗИПРЕДМЕТНИМА ТЕМАМИ И ДРУГИМА ПРЕДМЕТАМИ

Право на воспитованє и образованє на своїм язику и писму припаднїки националних меншинох витворюю у складзе зоз Уставом Републики Горватскей, Уставним законом о националних меншинох и Законом о воспитаню и образованю на язику и писму националних меншинох. Припаднїки националних меншинох свойо уставне право на воспитанє и образованє витворюю по трох основних Моделох (А, Б и/або Ц Модел (A, B, C)) и окремних формох школованя.

Наставни план и програма предметa Руски язик и култура пo Моделу Ц виходзи зоз Уставу Републики Горватскей и зоз наведзених Законох Републики Горватскей. Понеже мацерински язик рускей националней меншини у Горватскей твардо повязани зоз обласцу Язик и комуникация, розвой язичней и комуникацийней компетенциї, у рамикох наставного плану и програми, тримаю ше значни у розвою обезпечованя компетенцийох, здобуваня и преношеня нових знаньох, способносцох, схопносцох, думаньох и вредносцох. З оглядом же главне средство и циль ученя и настави упознаванє предметa Руски язик и култура праве сам язик, наставни план и програма предметa Руски язик и култура повязує ше, у складзе зоз датима класами, зоз шицкима подручями воспитно-образовного процесу, медзипредметнима темами и скоро зоз шицкима предметами.

Настава и ученє предметa Руски язик и култура пo Моделу Ц окреме зложене прето же ученє и настава руского язика источашнє подрозумює и ученє и наставу рускей култури у найширшим смислу, прето ше наставни план и програма нєпоштредно повязує зоз предметами Природа и дружтво, История, Ґеоґрафия, Подобова култура и Музична култура.

Посцигнуца и обчекованя котри дефиновани у Наставним плану и програмох медзипредметних темох то учиц як учиц, власни и социялни розвой, гражданске воспитанє и образованє, и хаснованє информацийних и комуникацийних технолоґийох, а нєпоштредно су у змисту Наставного плану и програми предметa Руски язик и култура пo Моделу Ц. Други медзипредметни теми витворюю ше зоз змистами на руским язику.

Руски язик мацерински язик рускей националней меншини котра жиє на простору Републики Горватскей. Прето препоручлїве же би ше у догварки зоз рускима орґанизациями и здруженями котри дїлую у Републики Горватскей, орґанизовали розлични програми цо медзи иншим приноши и розвою цаложивотного ученя. З опглядом на моцни историйни и терашнї вязи медзи Републику Горватску и державами матичней териториї Руснацох (Польска, Словацка, Україна, Румуния и Мадярска), руски язик може буц и средство порушованя економскей образовней черанки младих, зоз чим мож змоцнїц и розвиц вязи медзи державами.

F. УЧЕНЄ И НАСТАВА НАСТАВНОГО ПРЕДМЕТA
 РУСКИ ЯЗИК И КУЛТУРА

Искуства ученя

Унапряменосц на школярa основни принцип сучасного приступу настави руского язика. Таки приступ ґу настави облапя индивидуални прикмети школяра, його потреби и интересованя, и порушує школяров коґнитивни и етични розвой, цо го оспособює за самостойне и цаложивотне ученє.

Ученє и настава Руского язика и култури треба же би уважовали розлични стили ученя, облапяюци розлични форми настави роботи, и же би були прилагодзени возросту школяра и (пред`)знаню язика. У нїзших класох основней школи чежиско на активносцох слуханя и бешедованя, а ученє и настава фундаментую ше на ученю зоз шицкима осетами и на бависку. У класох котри шлїдза, настава и ученє ше фундаментує на коґнитивним приступу и на векшей самостойносци школяра.

Сотруднїцке, виглєдовацке, креативне и иновативне ученє, як цо то ученє унапрямене на ришованє проблемох и ученє у звонкашколским околїску, забера важне место у шицких класох.

Таки форми ученя унапрямени на смислове повязованє знаньох, схопносцох и становискох спрам розвою и способносцох їх применьованя у розличних проблемских ситуацийох, зоз чим ше школяра оспособює за хасновиту комуникацию зоз бешеднїками руского язика.

Улога учителя

У цеку ученя и виучованя Руского язика и култури унапряменого на школярох, винїмкова важна улога учителя. Порушованє школярових интересованьох за руски язик и отримованє мотивациї за предлуженє ученя єдно зоз найважнєйших предусловийох за успишне ученє и виучованє, окреме у вчасним ученю язика.

Учитель водитель и аниматор котри орґанизує искуства ученя и унапрямює ученє и школярох и осиґурує приємну и порушуюцу атмосферу у учальнї, вибера прикладни активносци и водзи рахунка о стилох ученя и других индивидуалних розликох школярох и провадзи и дава повратну информацию о напредованю ученя и посцигнуцу школярох.

Учитель руского язика фаховец котри ма високу язичну и комуникацийну компетенцию зоз руского язика, методичну фаховосц, а при тим влада зоз общима педаґоґийнима, психолоґийнима и дидактичнима компетенциями. Учитель школяром олєгчує звладованє руского язика и розуменє рускей култури поштредуюци медзи язиком и културу.

Учитель язични гришки школярох прилапює як состойну часц процесу ученя руского язика, у котрим школяр без стресу и страху пред учительом и парняками участвує у черанки идейох и комуникациї, цо му оможлївює дожице успиху и порушує го же би зоз самодовирийом и шлєбодно хасновал язик.

Зоз цильом отримованя квалитетного ученя и виучованя и напредованя школярох, учитель муши добре познац цали наставни план и програму и вертикалу предметa Руски язик и култура, же би ше заобишли нагли преходи зоз єдного до другого циклусу за самостойне приношеню одлукох о хаснованю наставного плану и програми, з оглядом на розлични возрост и пред’знанє язика у ґрупи, о виборе змистох и материялох и о виборе методох виучованя. Учитель роздумує о власних поступкох, методох и посцигнуцох и континуовано их прилагодзує (ма можлївосц прилагодзиц уровнї и число посцигнуцох). Тиж так, учитель ма активну улогу у сотруднїцтве зоз родичами, своїма фаховцами, другима учителями у школи и вонка з нєй, рижнима меншинскима орґанизациями и миродавнима образовнима институциями же би ше школярови оможлївело цо лєпше и швидше напредованє.

Учитель планує, комбинує и применює науково фундаментовани стратеґиї и приступи виучованя прилагодзени школяровим розвойним можлївосцом и потребом, пре витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох. У сучасней настави, учитель унапрямює ученє зоз акцентованьом заєднїцкого сотруднїцтва школярох и учителя у процесу ученя.

Учитель хаснує стратеґиї вичованя котри порушую на роздумованє о особним ученю, о тим цо муша знац на повязованє зоз усвоєнима знанями и схопносцами (вертикалне ускладзованє) и на применьованє новоздобутих знаньох и схопносцох у других предметох и подручйох (горизонталне ускладзованє).

Учитель твори условия котри порушую процес ученя, препознава особни предиспозициї каждого школяра, його предносци и слабосци и прилагодзує свойо виучованє, вибераюци методи и активносци котри школярови найлєпше одвитую и котри приводза до хасновитого прилапйованя схопносцох слуханя, читаня и писаня у процесу ученя и виучованя Руского язика и култури.

Єдно зоз предусловийох за успишне звладованє язика и викладанє и його хаснованє, а з оглядом на тото же у векшей мири нєдостаточна заступеносц руского язика у нєпоштредним околїску школяра, учитель до настави руского язика уключує розлични змисти, орґанизує наставу вонка з учальнї, анґажує жридлових бешеднїкох и вонкашнїх сотруднїкох и школярох, оможлївює диґиталне повязованє зоз другима школярами и бешеднїками руского язика у Републики Горватскей, у державох матичней териториї Руснацох (Польска, Словацка, Україна, Румуния и Мадярска) и у швеце, з цильом же би ше школяром обезпечела можлївосц за медзикултурни стретнуца и автентичну комуникацию зоз бешеднїками руского язика.

Материяли и жридла

У Републики Горватскей нєт друковани учебнїки и наставни средства за предмет Руски язик и култура. Гоч у швеце исную пейц кодификовани верзиї русинского язика, а з першу верзию бешедую Руснаци у Републики Горватскей и у Републики Сербиї, учебнїки зоз Сербиї нє одвитую нашей програми. Зоз своїма креативнима способносцами учитель сам вирабя материял за наставу, хаснує прилагодзени и автентични материяли, уключуюци диґитални, интерактивни и мултимедиялни змисти.

Учитель вибера и вирабя материяли, хаснує наставни материяли и хаснує наставни материяли зоз розличних жридлох, у складзе зоз наставним планом и програмом за наставни предмет Руски язик и култура, планованима активносцами котри унапрямени на витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох, водзаци рахунка о розвойним возросту, уровню знаня язика, интересованьох и потребох школярох. То уключує и материяли за интеґроване ученя язика и змистох, зоз чим ше змисти предметa Руски язик и култура повязую зоз змистами других подручйох и предметох, и на то способ ше порушує мултидисциплинарносц.

Потребне наглашиц значносц виложеносци язичним и културолоґийним змистом вонка з учальнї, телевизийним програмом на руским язику, як и, пообщено патраци, шицким файтом мултимедийних змистох на руским язику. У складзе зоз свою активну улогу у процесу ученя и виучованя, школяре участвую у пренаходзеню, виборе и виробку власних материялох и жридлох ученя. Наставни материяли школяром смислово розумлїви, порушую на виглєдованє и превипитованє знаня, предпоставкох, идейох и справованьох, зоз чим позитивно уплївую на розвой критицкого и креативного думаня.

Околїско за ученє

Успих у ученю и виучованю руского язика и култури у велькей мири завиши од околїска у котрим школяр здобува нови знаня и схопносци бо порушуюце и рижнородне околїско доприноши швидшому и лєгчейшому усвойованю. У таким околїску ученє и виучованє унапрямене на школяра, школяр ше нє бої погришиц, порихтани є за сотруднїцтво з другима школярами и уважує их, а знаня и схопносци котри усвоює у блїзкей вязи зоз їх каждодньовим искуством и активносцами. То околїско у котрим ше пестує култура заєднїцтва и медзисобного почитованя, а у таким околїску ше розвива гуманосц, прилапює ше розличносц, препознава ше важносц позитивних емоцийох и мотивациї за ученє и порушує ше критицке думанє, виглєдованє и креативносц.

Ученє руского язика одвива ше у школским и звонкашколским околїску. Же би ше оможлївела рижнородносц околїска у котрим ше учи и виучує, котра будзе погодовац хасновитому ученю, потребне ученє и виучованє же би ше надбудовали плановани активносци, як цо то контакт зоз бешеднїками руского язика у реалним и диґиталним околїску, нащива културним институцийом и центром, проєкцийом, виставом, музейом, меншинским здруженьом, нащива и школски екскурзиї до Републики Сербиї и до державох матичней териториї Руснацох (Польска, Словацка, Україна, Румуния и Мадярска), медзинародни черанки школярох и др.

Хаснованє сучасних технолоґийох у цеку ученя и виучованя тиж так єден зоз факторох котри приноша креираню порушуюцого и продуктивного околїска.

Учитель обезпечує условия у класи у котрих ше порушує шлєбодна и смислова комуникация, при чим ше гришки спатраю як нагода за ученє и состойна су часц за овладованє зоз руским язиком. На тот способ школяр пестує и розвива самодовириє и позитивну слику о себе як поєдинцови и як медзикултурно компетентному бешеднїкови руского язика.

Одредзени час настави и ученя

Предмет Руски язик и култура у горватскей воспитно-образовней системи учи ше як язик рускей националней меншини у Републики Горватскей, односно як други мацерински язик, и то од 1. по 8. класу основней школи, алє постої можлївосц уключованя школярох до настави у гоч котрей класи и без огляду на уровень його пред`знаня. Зависно од рока ученя, початку, по правилу, тирва рижнородно. Барз важне цо скорей започац ученє руского язика и култури и зоз тим створиц фуиндаменти за посцигованє високого уровня язичних схопносцох. Успих у ученю лєпши, кед школяре вецей виложени рускому язику, и то им треба оможлївиц у цо векшей мири и на цо вецей способи, през бешеду на руским язику и/або на вецей способи, наприклад през бешеду учителя на руским язику и/або през интеґроване ученє руского язика и култури, як цо то и препоручене.

З оглядом же воспитно-образовни посцигнуца шицких трох обласцох творя интеґровану цалосц, учитель им пошвецує под’єднаку увагу, зоз дакус векшу наглашку на обласц Язик и комуникация.

За витворйованє воспитно-образовних посцигнуцох учитель пошвецує тельо часу кельо преценї же потребне, же би шицки школяре посцигли найвисши уровень усвоєносци у складзе зоз своїма способносцами и можлївосцами.

Окрем значносци формалного образованя, учитель спозорює и на значносц нєформалного и формалного ученя як состойного дїла цаложивотного ученя.

Правенє школярских ґрупох

Єден зоз обєктивних предусловийох за хасновите и успишне ученє и виучованє предметa Руски язик и култура то робота у менших ґрупох зоз школярами котрих мож подзелїц до истей ґрупи по возросту котри розполагаю зоз подобнима способносцами и комуникацийнима схопносцами.

З оглядом же искуство потвердзує же ше предмет Руски язик и култура учи углавним у гетероґених ґрупох, першобутни и найзначнєйши задаток учителя то диференцованє наставного процесу и наставней материї знука одредзеней ґрупи, и то у одношеню на школярски возрост, уровень язичного хаснованя, индивидуалну способносц, круг интересованьох и социялно-културну подлогу.

У процесу преучованя треба порушовац сотруднїцке ученє дзе лєм можлїве, а процеси ученьох мож орґанизовац у парох лєбо у менших ґрупох.

G. ВРЕДНОВАНЄ ВОСПИТНО-ОБРАЗОВНИХ
 ПОСЦИГНУЦОХ У НАСТАВНИМ ПРЕДМЕТУ РУСКИ
 ЯЗИК И КУЛТУРА
 (МОДЕЛ Ц)

Вреднованє у предмету Руски язик и култура (Модел Ц) служи за зберанє информацийох о посцигнуцох и напредованю школярa, як помоц и мотивация у злєпшаню ученя и як повратна информация учительови о успишносци стратеґийох и методи роботи котри хасновал. Учитель вреднованє будзе мушиц окреме осторожно плановац як часц процесу ученя и виучованя, ускладзиц го зоз цилями и обчекованима посцигнуцами ученя, и, пре зложеносц змистох и активносцох у тим предмету, запровадзовац, почитуюци коґнитивну, дружтвено-афективну и психомоторицку єдинственосц и интересованя каждого школяра.

Елементи вреднованя у ученю и виучованю наставного предмету Руски язик и култура виходза зоз воспитно-образовних посцигнуцох концептуализованих у трох обласцох: Язик и комуникация, Читам и творим и Култура и медиї, указуюци на розлични аспекти знаня, способносцох и схопносцох школярох.

Елементи вреднованя:

1. розуменє и бешеда

2. читанє и писанє

3. усвоєносц знаня

4. виглєдовацки схопносци и творчи способносци.

Елемент розуменє и бешедованє облапя способносц активного хаснованя стандардного руского язика у усней комуникациї зоз учительом, другима школярами и жридловима бешеднїками руского язика у усней комуникациї. Тот елемент ше вреднує у шицких обласцох ученя и виучованя руского язика и култури, системским провадзеньом и преценьованьом напредованя каждого школяра, през части контакти шицких бешеднїкох котри активно хасную руски язик, а виражує ше зоз числову оцену.

Елемент читанє и писанє облапя и розвитосц схопносцох хаснованя стандардного руского язика през читанє и писанє, а виражує ше зоз числову оцену.

Елемент усвоєносц знаня облапя факти, концептуалне и процедуралне знанє, односно познанє и розуменє литературних и историйних и ґеоґрафских змистох (отечество и матична територия Руснацох), а виражує ше зоз числову оцену.

Елемент виглядовацкей схопносци и творчей способносци облапя вреднованє виглєдовацких схопносцох и творчих способносцох школярох зоз змисту културного нашлїдства.

Елементи вреднованя одноша ше на шицки класи у основней и штреднєй школи.

У шицких обласцох применюю ше три приступи вреднованя: вреднованє за ученє, вреднованє як ученє и вреднованє наученого.

Вреднованє за ученє уключує розлични формални и нєформални методи и рижнородни формати, як цо то поставянє питаньох, преверйованє домашнїх задаткох, кратши писмени преверйованя знаня, лїстини преверйованьох, анеґдотски призначки, портфолия, замеркованя итд.

Вреднованє як ученє подрозумює активне уключованє школярa до процесу вреднованя, а запровадзує ше зоз поступками котри облапяю самовреднованє и самооценьованє школяра, як и школярске вреднованє и оценьованє роботи других школярох, цо порушує школяра же би овладал стратеґиї власного напредованя у усвойованю знаня, схопносцох и становискох з цильом же би витворел самостойносц и преберанє одвичательносци за власне ученє. У процесу вреднованя як ученя школяр оценює власне розуменє и познанє розличних поступкох и методох з котрима розвива способносц як учи, цо у тим предмету барз важне пре числени змисти котри понукнути школярови у шицких трох обласцох, а пре огранїчени час нєможлїве шицко витвориц на настави, прето школяр треба же би вибрал змисти котри виглєда и научи самостойно спрам власних интересованьох.

Вреднованє наученого подрозумює оценьованє уровня усвоєносци знаня и розвитосци схопносцох у одношеню на дефиновани воспитно-образовни посцигнуца, їх розробок и уровень усвоєносци. Резултат числова оцена. Запровадзує ше континуовано, и у чаше, лєбо на концу планованого периоду. Потребне комбиновац писане и усне вреднованє. Мож применїц питаня и задатки обєктивного типу и задатки зоз шлєбоднима одвитами. Препоручує ше и автентични задатки зоз котрима школяре виража креативносц, интерпретацию, а то виробок плакатох, приповедки у сличкох, дньовнїка, рисункох, сценария, бависко улогох, виглєдовацки роботи и др.

На концу школского року, заключна ше оцена формує на основи вецей розличних информацийох о тим кельо воспитно-образовни посцигнуца усвоєл школяр. Гоч су розподзелєни до трох обласцох, посцигнуца у тим предмету облапяю змисти зоз велїх подручйох (язик, литература, история, ґеоґрафия, подобова и музична култура), прецо школяре, спрам своїх интересованьох и способносцох, укажу здобути компетенциї на способ як то им найбаржей одвитує, зоз почитованьом указательох о школяровей векшей або меншей прихильносци ґу одредзеному подручю. При одредзованю заключней оцени, учитель спатра витвореносц посцигнуцох на основи розличних формох вреднованя през школски рок. У чаше шицких воспитно-образовних периодох, заключна оцена ше формує зоз уровня усвоєносци воспитно-образовних посцигнуцох зоз шицких трох обласцох, котри єднак заступени. Оцена нє муши буц нужно виведзена зоз аритметичного штредку. З оглядом же настава руского язика и култури отворена за школярох зоз розличнима уровнями пред’знаня, або без пред’знаня, та и же ше до наставного процесу можу приключиц у гоч котрей класи, учитель може зоз индивидуалним приступом прилагодзиц обчековани посцигнуца и у складзе з тим окончиц и вреднованє.