## Zakon o kemikalijama

### NN 150/2005 (21.12.2005.), Zakon o kemikalijama

# HRVATSKI SABOR

**2899**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O KEMIKALIJAMA

Proglašavam Zakon o kemikalijama, kojega je
Hrvatski sabor donio na sjednici 9. prosinca 2005. godine.

Broj: 01-081-05/3656/2

Zagreb, 15. prosinca 2005.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić**, v.
r.

## ZAKON O KEMIKALIJAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Radi zaštite života i zdravlja ljudi te zaštite
okoliša od štetnog djelovanja opasnih kemikalija ovim se Zakonom propisuje
postupak prijavljivanja novih tvari, razvrstavanje, pakiranje i označavanje
kemikalija opasnih za zdravlje ljudi i okoliš, razmjena podataka o
kemikalijama, način procjenjivanja mogućega rizika za ljude i okoliš, zabrane i
ograničenja stavljanja u promet i korištenja te uvjeti za proizvodnju, promet i
korištenje opasnih kemikalija.

Odredbe ovoga Zakona odnose se i na biocidne pripravke.

Članak 2.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju
sljedeća značenja:

1. *Kemikalije*
jesu tvari i pripravci.

2. *Tvari*
jesu kemijski elementi ili njihovi spojevi u prirodnom stanju ili proizvedeni u
proizvodnom procesu, uključujući i dodatke (aditive), koji su nužni za
održavanje njihove stabilnosti, odnosno nečistoće, koje se pojavljuju tijekom
proizvodnje zbog primijenjenoga proizvodnog postupka. Pojam uključuje i
polimerne tvari i one otopine tvari kod kojih bi uklanjanje otapala dovelo do
kemijske promjene tvari ili imalo utjecaj na njezinu stabilnost.

3. *Pripravci*
jesu smjese ili otopine koje su sastavljene od dvije ili više tvari.

4. *Polimerne
tvari* jesu tvari sastavljene od molekula, za koje je značajan poredak jedne
ili više vrsta monomernih jedinica i gdje velika većina molekula sadrži
najmanje tri monomerne jedinice koje su kovalentnom
vezom međusobno povezane ili s jednom ili više drugih monomernih jedinica ili
nekih drugih reaktanata. Molekulske mase polimerne
tvari smiju biti raspodijeljene unutar takvog područja tako da se razlike u
njihovim masama mogu, prije svega, povezati s razlikama u broju prisutnih
monomernih jedinica. U tom smislu izraz »monomerna jedinica« znači izreagirani oblik monomera u polimeru.

5. *Postojeće
tvari* jesu tvari koje su navedene u popisu EINECS.

6. *Nove
tvari* jesu one tvari kojih nema u popisu EINECS.

7. *Znanstveno
istraživanje* i razvoj jest znanstveno eksperimentiranje, analiza kemijskih
tvari u nadziranim uvjetima i određivanje bitnih svojstava, ponašanja i
učinkovitosti te znanstvena istraživanja povezana s razvojem proizvoda.

8. *Istraživanje
i razvoj usmjereni prema procesu* jest daljnji razvoj tvari tijekom kojeg se
izvode pilotski pokusi i proizvodnja radi testiranja područja primjene tvari.

9. *Opasne
kemikalije* jesu sljedeće kemikalije razvrstane kao:

a) *eksplozivne
kemikalije* jesu krute, tekuće tvari i pripravci u obliku paste ili želatine
koje mogu egzotermno reagirati, također i u
odsutnosti kisika iz zraka, pri čemu se vrlo brzo stvaraju i ispuštaju plinovi
koji pod određenim uvjetima detoniraju, brzo se
zapale ili uslijed zagrijavanja i povišenog tlaka eksplodiraju, ako su
ograničeni prostorom,

b) *oksidirajuće
kemikalije* jesu tvari i pripravci koji dovode do snažne egzotermne
reakcije kada su u dodiru s drugim tvarima (prije svega zapaljivim),

c*) vrlo
lako zapaljive kemikalije* jesu one tekuće tvari i pripravci koji imaju
iznimno nisko plamište i nisko vrelište te plinovite
tvari i pripravci koji su zapaljivi u dodiru sa zrakom pri normalnoj
temperaturi i tlaku,

d) *lako
zapaljive kemikalije* jesu:

– tvari i pripravci koji se u dodiru sa zrakom
zagriju i sami od sebe zapale već pri normalnoj temperaturi i tlaku bez
dovođenja vanjske energije,

– čvrste tvari i pripravci koji se lako zapale
već pri kratkotrajnom dodiru s izvorom plamena, a zatim dalje gore i troše se i
onda kada se izvor plamena odstrani,

– tekuće tvari i pripravci koji imaju vrlo nisko
plamište,

– tvari i pripravci koji u dodiru s vodom ili
njenom parom ispuštaju u opasnim količinama lako zapaljive plinove,

e) *zapaljive
kemikalije* jesu tvari i pripravci koji imaju nisko plamište,

f*) vrlo
otrovne kemikalije* jesu tvari i pripravci koji kod gutanja, u dodiru s
kožom i udisanjem vrlo malih količina mogu uzrokovati smrt ili vrlo teška
akutna ili kronična oštećenja zdravlja,

g) *otrovne
kemikalije* jesu tvari i pripravci koji kod gutanja, u dodiru s kožom i
udisanjem malih količina mogu uzrokovati smrt ili vrlo teška akutna ili
kronična oštećenja zdravlja,

h) *štetne
kemikalije* jesu tvari i pripravci koji kod gutanja, u dodiru s kožom i
udisanjem mogu uzrokovati smrt ili vrlo teška akutna ili kronična oštećenja
zdravlja,

i) *nagrizajuće
kemikalije* jesu tvari i pripravci koji mogu u dodiru sa zdravom kožom
izazvati oštećenja svih slojeva tkiva,

j) *nadražujuće
kemikalije* jesu tvari i pripravci koji mogu pri kratkotrajnom, dugotrajnom
ili ponovljenom dodiru s kožom ili sluznicom uzrokovati upale,

k*)
kemikalije koje dovode do preosjetljivosti* jesu tvari i pripravci koji mogu
nakon udisanja ili prolaska kroz kožu izazvati reakciju preosjetljivosti tako
da daljnje izlaganje tim tvarima ili pripravcima dovodi do posebnih štetnih
učinaka javljanja preosjetljivosti,

l) *kancerogene
kemikalije* jesu tvari i pripravci koji nakon udisanja, gutanja ili
prolaskom kroz kožu mogu izazvati rak ili povećati učestalost njegove pojave,

m) *mutagene* *kemikalije*
jesu tvari i pripravci koji nakon udisanja, gutanja ili prolaskom kroz kožu
mogu uzrokovati nasljedna genetska oštećenja ili značajno povećati njihove
pojave,

n) *reproduktivno
toksične kemikalije* jesu tvari i pripravci koji nakon udisanja, gutanja ili
prolaska kroz kožu mogu uzrokovati ili povećati vjerojatnost pojave
nenasljednih štetnih učinaka na potomstvo i/ili poremetiti muške ili ženske
reproduktivne funkcije ili nakon gutanja, udisanja ili prolaska kroz kožu
(doticaja s kožom) mogu štetno djelovati na plodnost, plod ili potomstvo,

o) *kemikalije
opasne za okoliš* jesu tvari i pripravci koji zbog svojih svojstava,
količine i unošenja u okoliš mogu biti štetni za zdrav­lje
ljudi, biljni i životinjski svijet, odnosno biološku i krajobraznu raznolikost.

10. *Biocidni* *pripravci*
jesu pripravci koji sadrže jednu ili više aktivnih tvari, priređeni u obliku u
kojem se isporučuju korisniku, a namijenjeni su za uništavanje, sprečavanje
djelovanja ili imaju neki drugi utjecaj na štetne organizme, na kemijski ili
biološki način. Sredstva za zaštitu bilja ne ubrajaju se u biocide
u smislu ovoga Zakona.

11. *Aktivne
tvari u biocidnim pripravcima* jesu tvari ili
mikroorganizmi, uključivo i viruse i gljivice, koji na opći ili poseban način
djeluju na štetne organizme.

12. *EINECS*
(European Inventory of Existing Comercial Chemical Substances) jest
europski popis postojećih trgovačkih tvari koji sadrži popis svih tvari na
tržištu do 18. rujna 1980. godine, a objavljen je kao europski popis postojećih
tvari u Službenom listu EU C 146/4 dana 15. 6. 1990. godine.

13. *CAS
broj* jest karakterističan broj već otkrivenih tvari po međunarodnom popisu Chemical Abstract Service.

14. *ELINCS*
(European List of Notified Comercial Chemical Substances) jest europski popis novih tvari.

15. *Proizvodnja*
jest izrada i dorada, oblikovanje, prerada, punjenje, pretakanje, miješanje
opasnih kemikalija u međuproizvode i konačne
proizvode, uz kemijske, fizikalne ili biološke procese i postupke te prijenos i
međuskladištenje unutar proizvodne lokacije.

16. *Proizvođač*
jest pravna ili fizička osoba, koja proizvodi opasnu kemikaliju u skladu s
točkom 15. ovoga članka, ali i svatko drugi tko je dorađuje, prepakirava ili promijeni njeno ime za daljnje korištenje.

17. *Promet*
jest uvoz, izvoz, provoz, kupnja i prodaja opasne kemikalije na malo i na
veliko te obavljanje posredovanja na domaćem i inozemnom tržištu.

Uvoz jest svako unošenje opasne kemikalije na
carinsko područje Republike Hrvatske.

Provoz jest prijevoz opasne kemikalije preko
područja Republike Hrvatske pod carinskim nadzorom.

Izvoz jest svako iznošenje opasne kemikalije
izvan carinskog područja Republike Hrvatske.

18. Uvoznik jest pravna ili fizička osoba koja
radi obavljanja registrirane djelatnosti uvozi opasne kemikalije u Republiku
Hrvatsku.

19. *Izvoznik*
jest pravna ili fizička osoba koja radi obavljanja registrirane djelatnosti
izvozi opasne kemikalije izvan Republike Hrvatske.

20. *Korištenje*
jest priprema za uporabu, uporaba i skladištenje.

21. *Skladištenje*
jest držanje opasnih kemikalija pod propisanim uvjetima.

22. *Prijava
nove tvari* jest dostavljanje dokumentacije s potrebnim podacima koji se
dostavljaju ministarstvu nadležnom za zdravstvo (u daljnjem tekstu:
ministarstvo), a podnosi je podnositelj prijave prije stavljanja u promet nove
tvari.

23. *Podnositelj
prijave za stavljanje u promet nove tvari* jest proizvođač ili njegov
ovlašteni zastupnik, sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koji prijavljuje
ministarstvu novu tvar i u tu svrhu prilaže propisane isprave.

24. *Podnositelj
zahtjeva* jest proizvođač ili uvoznik kemikalije koji predlaže stavljanje biocida u promet.

25. *Okoliš*
je prirodno okruženje: zrak, voda, more, tlo, klima, krajobraz, biljni i
životinjski svijet u svojoj raznolikosti i ukupnosti uzajamnog djelovanja, te
kulturna baština kao dio okruženja koje je stvorio čovjek.

26. *Otpad
od opasnih kemikalija* jesu neiskorišteni i upotrebljeni
ostaci kemikalija, opasne kemikalije kojima je istekao rok trajanja i otpadna
ambalaža od opasnih kemikalija.

27. *Kemikalije
u općoj uporabi* jesu tvari i pripravci različite namjene koji se stavljaju
u promet, a ne zna se njihov krajnji kupac ili korisnik te mogućnost njihove
kupovine i korištenje, a nije ograničena niti količinski, niti nekim posebnim
zahtjevima u odnosu na krajnjeg korisnika, odnosno kupca.

Članak 3.

Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na:

– lijekove za koje se primjenjuju propisi o
stavljanju u promet lijekova u medicini i veterini,

– opasne tvari i pripravke koji se koriste u
znanstvene svrhe i rad u analitičkim laboratorijima, osim ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno,

– sredstva za osobnu higijenu, njegu i
uljepšavanje lica i tijela (kozmetički proizvodi), duhanske prerađevine te
igračke sukladno posebnim propisima,

– otpad opasnih kemikalija te otpadnu ambalažu u
kojoj se nalazila opasna kemikalija, na koje se odnose propisi o gospodarenju
otpadom,

– radioaktivne tvari i radioaktivni otpad koji
su uređeni poseb­nim
propisima,

– sredstva za zaštitu bilja, osim ako ovim
Zakonom nije druk­čije određeno.

Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na
prijevoz opasnih kemikalija željeznicom, cestom, morem, unutarnjim vodenim putevima, zrakom i poštanskim prometom.

Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na
kemikalije u provozu kroz područje Republike Hrvatske, a koje su pod carinskim nadzorom
pod uvjetom da se ni na koji način ne obrađuju ili prera­đuju.

Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na
kemikalije obuhva­ćene
Konvencijom o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog
oružja i o njegovu uništenju.

Članak 4.

Odredbe ovoga Zakona odnose se i na one
proizvode za koje ministar nadležan za zdravstvo (u daljnjem tekstu: ministar)
na prijedlog Povjerenstva za opasne kemikalije iz članka 5. ovoga Zakona (u
daljnjem tekstu: Povjerenstvo) uz prethodno pribavljeno mišljenje Hrvatskog
zavoda za toksikologiju utvrdi da mogu biti štetni za zdravlje ljudi i okoliš.

Članak 5.

Povjerenstvo osniva i imenuje ministar, a
sastoji se od sedam članova i to od predstavnika ministarstva te priznatih
stručnjaka s područja toksikologije, farmacije, medicine, biotehnologije i
kemije.

II. PRIJAVLJIVANJE I
STAVLJANJE U PROMETNOVE TVARI

Članak 6.

Prijava nove tvari podnosi se ministarstvu.

Prijava nove tvari mora sadržavati:

– tehničku dokumentaciju s podacima nužnim za
procjenu pret­postavljene opasnosti, trenutne ili
odgođene koju tvar može predstavljati za čovjeka i okoliš te s ostalim
dostupnim podacima koji su mjerodavni za tu svrhu,

– izjavu o nepoželjnim učincima tvari pri
različitim oblicima pretpostavljene uporabe,

– predloženo razvrstavanje i obilježavanje tvari
u skladu s ovim Zakonom,

– u slučaju opasnih tvari, prijedlog teksta
Sigurnosno-tehnič­kog lista u skladu s odredbama
članka 29. ovoga Zakona.

Uz podatke iz stavka 2. ovoga članka podnositelj
prijave obvezan je priložiti podatke o procjeni opasnosti prema posebnom
propisu te priložiti druge propisane podatke iz kojih će biti vidljivo kakvu
opasnost predstavlja ta tvar za čovjeka i okoliš te podatke o očekivanoj
količini koja će biti stavljena u promet u jednoj godini.

Ako proizvođač proizvede manju količinu nove
tvari u jednoj godini od one koju je odobrilo ministarstvo, provodi se postupak
skraćene prijave.

Pravilnik o graničnim količinama nove tvari za
koje se zahtijevaju dodatna ispitivanja, o vrsti, opsegu ispitivanja i o
metodama ispitivanja te uvjetima pod kojim se mogu koristiti podaci izrađeni za
istu svrhu od drugog podnositelja prijave donosi ministar uz suglasnost
ministra nadležnog za gospodarstvo.

Sadržaj prijave i postupak prijave nove tvari
pravilnikom propisuje ministar.

Članak 7.

Nove tvari proizvode se i stavljaju u promet,
sukladno odredbama ovoga Zakona, uz uvjet da su bile prijavljene na način
propisan ovim Zakonom i da su upisane u listu ELINCS-a ili su u postupku za
upis na tu listu.

Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i
u slučaju ako se postupak vodi kod tijela nadležnog za opasne tvari u drugoj
državi, a ministarstvo je o tome obaviješteno.

Nova tvar se stavlja u promet samo u
fizikalno-kemijskom obliku i sastavu te za onu namjenu za koju je bila
prijavljena. U slučaju bilo kakve promjene ili u slučaju novih znanstvenih
spoznaja o opasnosti od prijavljene tvari, podnositelj prijave mora
obavijestiti ministarstvo i priložiti dodatnu dokumentaciju propisanu
pravilnikom iz članka 6. stavka 6. ovoga Zakona.

Članak 8.

Iznimno, nove tvari mogu se stavljati u promet
bez prijave iz članka 7. stavka 1. ovoga Zakona, najdulje na vrijeme od jedne
godine, ako su ispunjeni uvjeti u pogledu godišnje količine tih tvari u prometu
i posebni uvjeti u odnosu na njihovu namjenu.

Uvjete u pogledu godišnje količine novih tvari u
prometu bez prijave i posebne uvjete u pogledu namjene novih tvari koje se mogu
stavljati u promet bez prijave na prijedlog Povjerenstva pravilnikom propisuje
ministar uz suglasnost ministra nadležnog za gospodarstvo.

Članak 9.

Ako je nova tvar već prijavljena, ministarstvo
može prihvatiti dokaze o ispitivanjima te tvari koje je priložio prethodni
podnositelj prijave, uz uvjet da se prethodni podnositelj s time suglasio u
pisanom obliku te ako podnositelj prijave dokaže da se radi o tvari koja je
identična s već prijavljenom tvari, uključujući i stupanj njezine čistoće i
sadržaj nečistoće.

U cilju izbjegavanja nepotrebnih pokusa na
kralježnjacima, svaki podnositelj prijave obvezan je od Hrvatskog zavoda za
toksikologiju zatražiti podatke o tome je li tvar koju namjerava prijaviti već
prijavljena kao i podatke o prethodnom podnositelju prijave.

Podatke iz stavka 2. ovoga članka podnositelj
prijave dostavlja ministarstvu uz prijavu i obavijest o namjeri stavljanja nove
tvari u promet kao i o predviđenim količinama nove tvari koje namjerava staviti
u promet.

Svaki sljedeći podnositelj prijave iste nove
tvari obvezan je postupiti sukladno odredbama stavka 2. i 3. ovoga članka.

Prvi i sljedeći podnositelj prijave iste nove
tvari sporazumijevaju se o sukorištenju podataka o
ispitivanju te tvari, a ako se ne mogu sporazumjeti, ministarstvo odlučuje o
načinu uporabe podataka za sljedećeg podnositelja prijave.

Odredbe stavka 2. i 5. ovoga članka primjenjuju
se i u slučaju, ako se radi o dva ili više podnositelja prijave koji
istovremeno prijavljuju istu novu tvar.

Članak 10.

Ako prijava nove tvari nije potpuna,
ministarstvo će najkasnije u roku od 60 dana od dana primitka prijave, odnosno
u roku od 30 dana u postupku skraćene prijave, zatražiti od podnositelja dopunu
prijave.

Ako ministarstvo u rokovima iz stavka 1. ovoga
članka ne zahtijeva od podnositelja dopunu prijave, smatra se da je prijava
prihvaćena te podnositelj prijave može staviti u promet novu tvar.

Podnositelj prijave nove tvari u postupku
skraćene prijave koji je obavijest da je prijava potpuna primio prije isteka 30
dana od dana podnošenja prijave, novu tvar smije staviti u promet najranije 15.
dan od dana podnošenja prijave.

U slučaju sumnje utemeljene na najnovijim
znanstvenim spoz­najama o
tome da je tvar opasnija nego što to proizlazi iz prijave, ministarstvo prije
isteka roka iz stavka 1. ovoga članka će zahtijevati od podnositelja dodatne
podatke, odnosno zahtijevati prilaganje dokumentacije o dodatnim ispitivanjima.

Ako podnositelj prijave ne postupi sukladno
odredbi stavka 4. ovoga članka, ministarstvo će privremenim rješenjem zabraniti
stavljanje nove tvari u promet dok se ne priloži sva zahtijevana dokumentacija.

Članak 11.

Podnositelj prijave nove tvari obvezan je
prijavu i dokaze o ispitivanju te tvari čuvati najmanje deset godina od
prestanka proizvodnje, odnosno stavljanja u promet nove tvari.

III. OCJENJIVANJE NOVIH
TVARI

Članak 12.

Ocjenjivanje tvari u postupku prijave nove tvari
provode pravne osobe koje za to ovlasti ministar.

Pravilnik o uvjetima koje moraju ispunjavati
pravne osobe iz stavka 1. ovoga članka donosi ministar.

Popis pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka
objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Članak 13.

U postupku ocjenjivanja tvari pravna osoba iz
članka 12. ovoga Zakona na temelju podataka iz prijave nove tvari te na temelju
najnovijih potvrđenih znanstvenih spoznaja ocjenjuje opasnost kemikalije za
zdravlje ljudi i za okoliš.

Pravilnik o postupku ocjenjivanja tvari iz
stavka 1. ovoga članka donosi ministar.

IV. STAVLJANJE BIOCIDNIH
PRIPRAVAKA U PROMET

Članak 14.

Biocidni pripravak može se
staviti u promet kada ministarstvo ocijeni da je učinkovit za namjenu za koju
se stavlja u promet, da ne uzrokuje nekontroliranu otpornost ciljanih
organizama te da niti on sam niti njihov produkt razgradnje ne uzrokuje štetne
učinke za zdravlje ljudi, imovine ili okoliša, kada se koristi sukladno
propisanim uvjetima.

Članak 15.

Aktivne tvari u biocidnim
pripravcima mogu se stavljati u promet i koristiti samo ako ispunjavaju uvjete
propisane ovim Zakonom i pravilnicima donesenim na temelju ovoga Zakona.

Postupak registracije aktivnih tvari u biocidnim pripravcima i popis aktivnih tvari odobrenih za
primjenu u biocidnim pripravcima pravilnikom
propisuje ministar.

Za aktivne tvari, koje se na temelju izjave
podnositelja zahtjeva koriste isključivo za pripravu biocidnih
pripravaka, ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona koje se odnose na prijavu nove
tvari.

Članak 16.

Biocidni pripravak može se
staviti u promet nakon davanja odobrenja za stavljanje u promet.

Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka daje
ministar najdulje na vrijeme od 10 godina.

Odobrenje za stavljanje biocidnog
pripravka u promet daje se, odnosno uskraćuje rješenjem protiv kojeg nije
dopuštena žalba, već se protiv toga rješenja može pokrenuti upravni spor.

Članak 17.

Zahtjev za davanje odobrenja za stavljanje u
promet biocidnog pripravka mora sadržavati podatke o
podnositelju zahtjeva i proizvođaču biocidnog
pripravka, podatke o fizikalno-kemijskim svojstvima biocidnog
pripravka i o laboratorijskim te drugim ispitivanjima, na temelju kojih je
moguće odrediti opasnost koju predstavlja biocidni
pripravak za ljude i okoliš, prijedlog deklaracije i upute za uporabu, podatak
o razvrstavanju u državi proizvodnje, podatke o rukovanju s ostacima pripravka
i ambalažom nakon isteka roka uporabe, odnosno nakon njegove uporabe, prijedlog
razvrstavanja u određenu skupinu opasnih tvari te druge propisane podatke.

Pravilnik o sadržaju podataka i dokumentaciji
koja se podnosi uz zahtjev za davanje odobrenja za stavljanje u promet biocidnog pripravka donosi ministar.

Članak 18.

Ministar je obvezan dati odobrenje za stavljanje
u promet biocidnog pripravka najkasnije 60 dana od
dana prijama valjanoga zahtjeva.

Valjan zahtjev iz stavka 1. ovoga članka
podrazumijeva da je od strane ministarstva u roku ne duljem od 30 dana od dana
zaprimanja zahtjeva utvrđeno da su predani svi podaci i dokumenti iz članka 17.
ovoga Zakona, o čemu ministarstvo vodi evidenciju i obavještava podnositelja
zahtjeva.

Ako ministarstvo traži od podnositelja dopunu
zahtjeva, rok iz stavka 1. ovoga članka ne teče do dana dostave dopunjenoga
zahtjeva. Rok ne teče ni za vrijeme odobreno podnositelju zahtjeva za davanje
usmenoga ili pisanoga obrazloženja.

U postupku davanja odobrenja za stavljanje u
promet biocidnog pripravka ministarstvo uzima u obzir
način primjene i učinkovitost biocidnog pripravka te
ocjenu biocidnog pripravka i aktivnih tvari sukladno
odredbama ovoga Zakona o razvrstavanju i obilježavanju opasnih kemikalija.

Odobrenje za stavljanje u promet biocidnog pripravka daje se ako je uz pridržavanje
sigurnosnih propisa moguća uporaba biocidnog
pripravka koja ne ugrožava ljude, imovinu i okoliš.

Odobrenjem za stavljanje u promet biocidnog pripravka utvrđuju se uvjeti pod kojim se biocidni pripravak stavlja u promet.

Članak 19.

Iznimno od članka 16. stavka 2. ovoga Zakona, ministar
daje odobrenje za stavljanje u promet biocidnog
pripravka najdulje na vrijeme od 120 dana, ako u Republici Hrvatskoj nema
odgovarajućega biocidnog pripravka kojem je dano
odobrenje za stavljanje u promet, a postoji potreba sprečavanja razvoja određenoga
štetnog organizma.

Članak 20.

Najkasnije 90 dana prije isteka roka važenja
odobrenja za stav­ljanje u promet biocidnog
pripravka ministarstvu se može podnijeti zahtjev za obnovu odobrenja za
stavljanje u promet biocidnog pripravka.

Obnovu odobrenja za stavljanje u promet biocidnog pripravka ministar je obvezan dati ili uskratiti
u roku od 60 dana od dana prijama valjanoga zahtjeva.

Valjan zahtjev iz stavka 2. ovoga članka
podrazumijeva da je od strane ministarstva u roku ne duljem od 30 dana od dana
zaprimanja dokumentacije utvrđeno da su predani svi podaci i dokumenti iz
članka 17. ovoga Zakona, o čemu ministarstvo vodi evidenciju i obavještava
podnositelja zahtjeva.

Ako ministarstvo traži od podnositelja dopunu
zahtjeva, rok iz stavka 2. ovoga članka ne teče do dana dostave dopunjenoga zah­tjeva. Rok ne teče ni za
vrijeme odobreno podnositelju zahtjeva za davanje usmenoga ili pisanoga
obrazloženja.

Članak 21.

Ministar može izmijeniti odobrenje za stavljanje
biocidnog pripravka u promet:

– u pogledu načina primjene i količine biocidnog pripravka, a na temelju znanstvenih i tehničkih
spoznaja, u svrhu zaštite zdravlja ljudi i zaštite okoliša,

– ako to traži podnositelj zahtjeva i taj
zahtjev valjano obrazloži.

Izmjenu odobrenja za stavljanje biocidnog pripravka u promet ministar je obvezan dati ili
uskratiti u roku od 60 dana od dana prijama zahtjeva.

Članak 22.

Odobrenje za stavljanje u promet biocidnog pripravka oduzet će se prije isteka roka na koje
je dano ako se utvrdi:

– da se aktivna tvar više ne nalazi na popisu
aktivnih tvari odgovarajućeg propisa Europske unije, odnosno ako nije odobreno
njeno uvrštenje na taj popis,

– da su promijenjeni ili više nisu ispunjeni
uvjeti za davanje odobrenja za stavljanje biocidnog
pripravka u promet,

– da to traži podnositelj zahtjeva i taj zahtjev
valjano obraz­loži,

– da je odobrenje za stavljanje biocidnog pripravka u promet dano na temelju netočnih
podataka ili podataka koji su doveli do zablude.

Pravilnik o postupanju s biocidnim
pripravcima nakon oduzimanja odobrenja donosi ministar.

Članak 23.

Popis biocidnih
pripravaka kojima je dano odobrenje za stav­ljanje u
promet jednom godišnje objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Popis iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati
sljedeće podatke:

– trgovački naziv biocidnog
pripravka,

– sastav biocidnog
pripravka,

– namjenu biocidnog
pripravka,

– ime proizvođača i podnositelja zahtjeva, klasa
i datum davanja odobrenja,

– vrijeme na koje je dano odobrenje

i druge podatke koje pravilnikom propisuje
ministar.

Članak 24.

Biocidni pripravci koji su zbog
opasnih svojstava razvrstani kao vrlo otrovni, otrovni, kancerogeni, mutageni ili toksični za reprodukciju ne smiju se stavljati
u maloprodaju kao kemikalije u općoj uporabi.

V. RAZVRSTAVANJE,
PAKIRANJE I OZNAČAVANJE OPASNIH KEMIKALIJA

Članak 25.

Ako ovim ili posebnim zakonom, odnosno propisima
koji se na njima temelje nije propisano drukčije, pravna ili fizička osoba koja
kao proizvođač ili uvoznik stavlja opasnu kemikaliju u promet, mora tu opasnu
kemikaliju razvrstati, zapakirati i označiti u skladu s ovim Zakonom i
pravilnicima donesenim na temelju ovoga Zakona.

Članak 26.

Ako se utvrdi da kemikalija ima opasno svojstvo
sukladno članku 2. točki 9. ovoga Zakona razvrstava se kao opasna.

Razvrstavanje opasne tvari provodi se na temelju
važećegEINECS i ELINCS popisa opasnih tvari, ako je
tvar uvrštena u ove popise.

Ako opasna tvar još nije razvrstana u popise iz
stavka 2. ovoga članka razvrstava se:

a) na temelju rezultata ispitivanja opasnih
svojstava tvari u skladu s odredbama ovoga Zakona,

b) na temelju podataka podnositelja zahtjeva.

Razvrstavanje opasne tvari provodi se:

a) na temelju računske metode određene
pravilnikom iz članka 28. stavka 2. ovoga Zakona,

b) na temelju neposrednih eksperimentalnih
istraživanja toksikoloških svojstava tvari,

c) na temelju saznanja o svojstvima tvari prema
podacima podnositelja zahtjeva.

U slučaju kada je neko toksikološko svojstvo
tvari potvrđeno putem obje metode iz točke a) i b) stavka 4. ovoga članka za
razvrstavanje se koriste rezultati dobiveni putem metode iz točke b) stavka 4.
ovoga članka, osim u slučaju tvari koja je kancerogena, mutagena
ili reproduktivno toksična, kada se obvezno koriste rezultati dobiveni putem
metode iz točke a) stavka 4. ovoga članka.

Ako su podaci o toksikološkim svojstvima tvari
potvrđeni metodom koja nije određena ovim člankom, a kako bi se izbjegli pokusi
s kralježnjacima, za svaki pojedinačni slučaj procjenjuje se potreba za
dodatnim ispitivanjem.

Pravna ili fizička osoba koja proizvodi i
stavlja u promet opasne tvari s popisa EINECS-a koje još nisu uvrštene u EU
popis opasnih tvari i pravna ili fizička osoba koja proizvodi ili stavlja u
promet opasne tvari, mora radi izbjegavanja nepotrebnih pokusa s kralježnja­cima provesti odgovarajuće pokuse kojima se mogu
dobiti podaci potrebni za uvrštavanje.

Poslove u vezi s razvrstavanjem i označavanjem
sredstava za za­štitu bilja obavlja Povjerenstvo do početka primjene posebnih
propisa kojima se uređuje područje zaštite bilja.

Članak 27.

Opasne kemikalije mogu se stavljati u promet
samo u originalnom pakiranju proizvođača opasne kemikalije, u količinama
prilagođenim potrebama tržišta i u ambalaži koja osigurava jednostavno i
sigurno korištenje.

Svako jedinično pakiranje opasne kemikalije mora
biti oprem­ljeno deklaracijom i uputom na hrvatskom
jeziku i latiničnom pismu usklađenom s uvjetima propisanim ovim Zakonom.

Posude za opasne kemikalije, uključujući i
kemikalije u općoj uporabi koje se nalaze u maloprodaji ne smiju izgledom
sličiti posudama u kojima se drži hrana ili predmeti opće uporabe i moraju
imati sigurnosni zatvarač koji onemogućava djecu u otvaranju posude te ne smiju
biti izrađene od lako lomljiva materijala.

Odredbe stavka 2. ovoga članka ne odnose se na
aerosole koji sadrže tvari s vrstama opasnosti iz članka 2. točke 9. podtočke e) i j) ovoga Zakona.

Pravilnik o pakiranju opasnih kemikalija iz
stavka 1. ovoga članka donosi ministar uz suglasnost ministra nadležnog za
gospodarstvo.

Članak 28.

Zabranjuje se stavljanje u promet pogrešno
razvrstanih, označenih ili pakiranih opasnih kemikalija.

Pravilnik o razvrstavanju, označavanju i
obilježavanju opasnih kemikalija iz stavka 1. ovoga članka donosi ministar.

Članak 29.

Za provođenje potrebnih postupaka za osiguranje
zdravlja ljudi i okoliša pravna ili fizička osoba koja proizvodi, uvozi ili
koja stavlja u promet opasnu kemikaliju mora osigurati Sigurnosno-tehnički list
i dostaviti ga Hrvatskom zavodu za toksikologiju.

Pravne i fizičke osobe koje stavljaju opasnu
kemikaliju u promet moraju Sigurnosno-tehnički list staviti na raspolaganje:

1. svakom korisniku prilikom prve nabave opasne
kemikalije,

2. povodom zahtjeva korisnika:

a) pri prvoj nabavi kemikalije, koja nije
razvrstana u opasne kemikalije, a sadrži tvari koje su opasne za zdravlje
ljudi, imovinu ili okoliš, ili za kemikalije kod kojih propisi o sigurnosti na
radu propisuju granične vrijednosti izlaganja na radnom mjestu,

b) ako se kemikalija stavlja u promet kao
kemikalija u općoj uporabi, a u skladu s ovim Zakonom razvrstana je kao opasna
i navedena je uputa kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi, imovina i okoliš,

3. svakom korisniku za obavljanje registrirane
djelatnosti na njegov zahtjev kod nabave biocidnih
pripravaka.

Pravne ili fizičke osobe koje stavljaju u promet
opasnu kemikaliju obvezne su neprekidno pratiti promjene i nove spoznaje u vezi
s kemikalijama koje stavljaju u promet i u skladu s time dopunjavati
Sigurnosno-tehnički list.

Pravne ili fizičke osobe koje stavljaju u promet
kemikalije u općoj uporabi iz stavka 2. točke 2. podtočke
b) ovoga članka obvezne su Sigurnosno-tehnički list staviti na raspolaganje
ovlaštenoj pravnoj osobi za laboratorijsko ispitivanje na njezin zahtjev.

Kod svake promjene Sigurnosno-tehničkog lista
mora se o promjeni izvijestiti Hrvatski zavod za toksikologiju te svi
dotadašnji korisnici kojima su isporučili opasnu kemikaliju u posljednjoj
godini prije promjene Sigurnosno-tehničkog lista.

Sadržaj i oblik Sigurnosno-tehničkog lista
opasne kemikalije mora odgovarati normi HRN ISO 11014-1:1997.

Pravilnik o načinu ispunjavanja
Sigurnosno-tehničkog lista donosi ministar uz suglasnost ministra nadležnog za
gospodarstvo.

VI. OBVEZA
OBAVJEŠĆIVANJA

Članak 30.

Podnositelj prijave za novu tvar mora redovito, najmanje
jednom godišnje, dostaviti ministarstvu u pisanom obliku podatke o količinama
prijavljenih novih tvari koje je u prethodnom razdoblju stavio u promet, o
promjenama metoda za određivanje izloženosti ljudi, imovine i okoliša i druge
propisane podatke te svaku promjenu podataka na temelju kojih je tvar bila
razvrstana, naročito o novim istraživanjima te o učincima djelovanja tvari na
zdravlje ljudi, imovinu i okoliš.

Članak 31.

Pravna ili fizička osoba koja proizvodi opasnu
kemikaliju u Republici Hrvatskoj ili je uvozi u Republiku Hrvatsku obvezna je
za svaku opasnu kemikaliju dostaviti podatke iz Sigurnosno-tehničkog lista
Hrvatskom zavodu za toksikologiju do prve prodaje opasne kemikalije trećemu,
ili kod prvog uvoza opasne kemikalije u Republiku Hrvatsku.

Hrvatski zavod za toksikologiju vodi evidenciju
o podacima iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 32.

Na međunarodnoj razini ministarstvo razmjenjuje
podatke o prijavljenim novim tvarima iz popisa ELINCS-a, podatke o tvarima iz
popisa EINECS-a te podatke o biocidnim pripravcima u
svrhu izrade skupnih lista sukladno međunarodno preuzetim obvezama.

Članak 33.

Pravna ili fizička osoba iz članka 31. stavka 1.
ovoga Zakona ima pravo označiti poslovnom tajnom podatke o opasnim
kemikalijama, osim podataka koji su značajni za sigurnost zdravlja ljudi i za
okoliš kako slijedi:

– trgovačko ime opasne kemikalije,

– ime proizvođača, odnosno uvoznika te
podnositelja prijave,

– fizikalno-kemijska svojstva te način i
postupci za sprečavanje štetnih učinaka opasnih kemikalija, odnosno za
uklanjanje opasnih svojstava kemikalija,

– sažetak rezultata toksikoloških i ekotoksikoloških ispitivanja,

– stupanj čistoće tvari i sadržaj opasnih
dodatnih tvari ako su opasne te ako je to nužno za razvrstavanje i označavanje
opasnih kemikalija,

– preporuke o preventivnim mjerama tijekom
uporabe i izvanrednim mjerama u slučaju nesreće,

– podaci iz Sigurnosno-tehničkog lista,

– analitičke metode za određivanje izloženosti
zdravlja ljudi i okoliša.

Članak 34.

Pravilnik o postupcima obavještavanja, rokovima
dostavljanja, sadržaju podataka te o načinu prikupljanja i korištenja podataka
iz članka 30., 31. i 33. ovoga Zakona, za pojedine skupine opasnih kemikalija
donosi ministar uz suglasnost ministra nadležnog za gospodarstvo.

Članak 35.

Podaci o opasnim kemikalijama, osim tajnih
podataka iz članka 33. ovoga Zakona, koje je ministarstvu podnio prvi
podnositelj prijave, mogu se koristiti i za potrebe kasnijeg podnositelja
prijave na temelju pisane suglasnosti prvog podnositelja prijave.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, podaci za biocidne pripravke mogu se koristiti nakon isteka roka koje
pravilnikom propisuje ministar.

Članak 36.

Poslove prikupljanja i razmjene podataka o
akutnim otrovanjima i drugim učincima opasnih kemikalija na zdravlje ljudi
obavlja Hrvatski zavod za toksikologiju.

Pravne i fizičke osobe koje obavljaju
zdravstvenu djelatnost obvezne su Hrvatskom zavodu za toksikologiju dostaviti
podatke iz stavka 1. ovoga članka..

Pravilnik o sadržaju, načinu i rokovima
dostavljanja podataka iz stavka 1. ovoga članka o opasnim kemikalijama iz
članka 2. točke 9. podtočke f) do n) ovoga Zakona i
pravilnik o registru otrovanja na području Republike Hrvatske donosi ministar.

Članak 37.

Pravna ili fizička osoba koja je obvezna davati podatke
sukladno ovome Zakonu mora dokumentaciju, dokaze o ispitivanjima i druge
propisane podatke pohraniti i čuvati najmanje deset godina od prestanka
proizvodnje ili stavljanja u promet opasne kemikalije.

VII. PROIZVODNJA, PROMET
I KORIŠTENJE OPASNIH KEMIKALIJA

Članak 38.

Pravna osoba koja obavlja djelatnost
proizvodnje, prometa i korištenja opasne kemikalije te fizička osoba koja
obavlja promet na malo opasnih kemikalija, odnosno koja koristi opasne
kemikalije obvezna je upisati tu djelatnost u sudski, odnosno obrtni registar.

Prilikom podnošenja zahtjeva za davanje
odobrenja za obavljanje određene djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka
nadležnom tijelu sukladno ovome Zakonu pravna osoba, odnosno fizička osoba
obvezna je priložiti rješenje o upisu djelatnosti u nadležni registar iz stavka
1. ovoga članka.

Članak 39.

Proizvodnju opasnih kemikalija mogu obavljati,
odnosno opasne kemikalije mogu koristiti u obavljanju svoje djelatnosti pravne
osobe koje:

1. imaju građevine izgrađene od čvrsta
materijala s posebnim prostorijama za smještaj sirovina, za pripremu
proizvodnje, za proizvodnju, odnosno korištenje opasnih kemikalija, držanje
opasnih kemikalija do njihova izdavanja i za čuvanje neuništenih opasnih
kemikalija i ambalaže, uz uvjet da je nadležno tijelo dalo suglasnost za
uporabu tih prostorija, odnosno građevina nakon što je utvrđeno da mjesto,
način izgradnje građevine i kakvoća obrade zidova i podova, osvjetljenje,
ventilacija, temperatura i vlažnost zraka u radnim i pomoćnim prostorijama
odgovaraju sanitarno-tehničkim i higijenskim uvjetima za određenu namjenu,

2. imaju odgovarajuću opremu za proizvodnju,
odnosno korištenje opasnih kemikalija, koja mora biti tehnički otporna na
djelovanje tvari s kojima dolazi u dodir te uređaje, aparate i mjerne instrumente
u ispravnom stanju,

3. imaju radnike na poslovima proizvodnje ili na
poslovima na kojima se koriste opasne kemikalije, s propisanim znanjem o
zaštiti od opasnih kemikalija,

4. prema opsegu i prirodi svoga poslovanja,
ovisno o svojstvima opasnih kemikalija, imaju radnike visoke stručne spreme u
broju određenom pravilnikom iz stavka 2. ovoga članka, pod čijim se nadzorom
obavljaju svi dijelovi rada u proizvodnji, odnosno korištenju opasnih
kemikalija osim u slučajevima kad obavljaju poslove s kemikalijama iz članka 2.
točke 9. podtočke e), h), i), j), k), i o) ovoga
Zakona kada nisu obvezni imati radnika visoke stručne spreme, ali radnici
moraju imati osnovna znanja o rukovanju opasnim kemikalijama,

5. imaju radnike iz točke 3. i 4. ovoga stavka
zdravstveno sposobne za rad s opasnom kemikalijom,

6. posjeduju osobnu zaštitnu opremu za svakog
radnika koji obavlja poslove s opasnom kemikalijom,

7. imaju osigurana sredstva za pružanje prve
pomoći i dekontaminacije te za održavanje opće higijene prostorija i osobne
higijene radnika.

Pobliže uvjete koje za proizvodnju, odnosno
korištenje opasnih kemikalija moraju ispunjavati pravne osobe iz stavka 1.
ovoga članka te uvjete koje moraju ispunjavati fizičke osobe koje koriste
opasne kemikalije iz članka 2. točke 9. podtočke f),
g), h), i), j), k), l), m) i n) ovoga Zakona donosi ministar uz suglasnost
ministra nadležnog za gospodarstvo.

Članak 40.

U proizvodnji opasnih kemikalija konačni
proizvod mora biti laboratorijski kontroliran u pogledu sastava i sadržaja
nečistoća prema međunarodno preporučenim analitičkim metodama.

Članak 41.

Pravna osoba koja koristi opasne kemikalije u
znanstvene svrhe ili u analitičkim laboratorijima mora ispunjavati uvjete u
pogledu posebnih mjera zaštite na radu s opasnim kemikalijama sukladno
propisima o zaštiti na radu.

Članak 42.

Pravne osobe koje obavljaju djelatnost prometa
opasnim kemikalijama moraju:

1. imati građevine, odnosno prostorije izgrađene
od čvrsta materijala za skladištenje, čuvanje i izdavanje opasnih kemikalija za
koje je nalazom nadležnoga tijela utvrđeno da u pogledu mjesta, načina
izgradnje i kakvoće zidova, osvijetljenosti, ventilacije, temperature i
vlažnosti ispunjavaju tehničke i sanitarno-higijenske uvjete,

2. prema opsegu i prirodi svoga poslovanja, ovisno
o svojstvima opasnih kemikalija, imati radnike visoke stručne spreme u broju
određenom pravilnikom iz stavka 3. ovoga članka, pod čijim se nadzorom opasne
kemikalije skladište, čuvaju i izdaju, osim u slučaju štetnih i nadražljivih
kemikalija,

3. imati radnike na poslovima prometa opasnim
kemikalijama s posebnim znanjima o zaštiti od opasnih kemikalija.

Pravne ili fizičke osobe koje obavljaju uslužne
ili posredničke poslove pri kojima ne dolaze u neposredan doticaj s opasnim
kemikalijama moraju ispunjavati uvjet iz točke 3. stavka 1. ovoga članka.

Pobliže uvjete za obavljanje djelatnosti iz
stavka 1. ovoga članka te uvjete koje moraju ispunjavati fizičke osobe koje
koriste opasne kemikalije iz članka 2. točke 9. podtočke
f), g), h), i), l), m) i n) ovoga Zakona pravilnikom utvrđuje ministar uz
suglasnost ministra nadležnog za gospodarstvo.

Članak 43.

Nadležna tijela za davanje odobrenja za
obavljanje djelatnosti iz članka 38. stavka 1. ovoga Zakona jesu:

1. Ministarstvo:

– za proizvodnju i promet opasnih kemikalija na
veliko,

– za korištenje vrlo otrovnih kemikalija iz
članka 2. točke 9. podtočke f) ovoga Zakona.

2. Ured državne uprave u županiji i Gradski ured
Grada Zagreba nadležan za zdravstvo:

– pravnim ili fizičkim osobama za promet opasnih
kemikalija na malo, pravnim osobama za korištenje opasnih kemikalija te
fizičkim osobama za korištenje opasnih kemikalija uključujući kemikalije iz
članka 2. točke 9. podtočke f) ovoga Zakona.

Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka daje se
rješenjem.

Protiv rješenja ministarstva iz stavka 1. točke
1. ovoga članka nije dopuštena žalba, već se protiv njega može pokrenuti
upravni spor.

Protiv rješenja Ureda državne uprave iz stavka
1. točke 2. ovoga članka može se podnijeti žalba ministarstvu.

Troškove provedbe postupka utvrđivanja uvjeta za
obavljanje djelatnosti iz članka 38. stavka 1. ovoga Zakona snosi podnositelj
zahtjeva.

Članak 44.

Oprema za proizvodnju, promet i korištenje
opasnih kemikalija ne smije se koristiti u druge svrhe, osim ako je proveden
postupak dekontaminacije.

Pribor, oprema i uređaji za proizvodnju, promet
i korištenje opasnih kemikalija moraju biti izrađeni od materijala kemijski
otpornog na djelovanje opasne kemikalije i mehanički izdržljivog, radi sigurna
rukovanja.

Pravilnik o uvjetima za korištenje opreme za
proizvodnju, promet i korištenje opasnih kemikalija iz stavka 1. ovoga članka
donosi ministar uz suglasnost ministra nadležnog za gospodarstvo.

Članak 45.

Pravna osoba koja obavlja djelatnost
proizvodnje, odnosno prometa opasne kemikalije te pravna osoba koja koristi
opasnu kemikaliju i fizička osoba koja koristi opasnu kemikaliju ili obavlja
promet na malo opasnim kemikalijama obvezne su opasne kemikalije držati u
posebnim prostorijama, silosima, spremnicima, cjevovodima ili drugim
odgovarajućim posudama ili postrojenjima.

Kemikalije iz članka 2. točke 9. podtočke e), h), i) s oznakom: izazivaju opekotine, j), k)
i o) ovoga Zakona, mogu se držati u prostorijama koje služe i za druge potrebe
ako se drže u posebnim ormarima ili na drugi odgovarajući način.

Pravilnik o držanju opasnih kemikalija iz stavka
2. ovoga članka donosi ministar uz suglasnost ministra nadležnog za
gospodarstvo.

Članak 46.

Prostorije i ormari u kojima se drže opasne
kemikalije iz članka 2. točke 9. podtočke a), b), c),
f), g), i) s oznakom: izaziva teške opekotine, l), m) i n) ovoga Zakona moraju
biti zaključani, a ključevi moraju biti pohranjeni kod radnika odgovornog za
smještaj i čuvanje opasne kemikalije u pravnoj osobi koja obavlja djelatnost
proizvodnje, prometa i korištenja opasne kemikalije, odnosno kod fizičke osobe
koja koristi opasne kemikalije.

Na svim vratima prostorija i ormara u kojima se
drže opasne kemikalije mora stajati znak opasnosti i natpis kojima se upozorava
na vrstu opasnih kemikalija iz članka 2. točke 9. ovoga Zakona.

Članak 47.

Svaki radnik koji na radnom mjestu radi s
opasnim kemikalijama obvezan je steći osnovna znanja o zaštiti od opasnih
kemikalija.

Obveza stjecanja osnovnih znanja iz stavka 1.
ovoga članka odnosi se i na radnike u pravnoj ili fizičkoj osobi koje proizvode
i obavljaju promet sredstva za zaštitu bilja ili biocida.

Potvrdu o stečenom znanju te provjeri znanja o
zaštiti od opasnih kemikalija daje Hrvatski zavod za toksikologiju.

Pravilnik o uvjetima i načinu stjecanja te
provjeri znanja o zaštiti od opasnih kemikalija donosi ministar.

Pravna, odnosno fizička osoba ne smije zaposliti
na radno mjesto na kojem se radi s opasnim kemikalijama osobu bez uvjerenja o
obavljenom zdravstvenom pregledu prije početka rada te ih je obvezna upućivati
na periodičke zdravstvene preglede sukladno propisima o zaštiti na radu.

Osobe koje rade s opasnim kemikalijama obvezne
su za vrijeme rada s opasnim kemikalijama nositi zaštitnu odjeću, obuću i
ostalu zaštitnu opremu sukladno propisima o zaštiti na radu, a u skladu s
djelatnošću koju obavljaju.

Članak 48.

Pravna osoba koja obavlja djelatnost
proizvodnje, odnosno prometa opasnih kemikalija, pravna osoba koja koristi
opasne kemikalije te fizička osoba koja obavlja promet na malo opasnim
kemikalijama ili koristi opasne kemikalije pri obavljanju djelatnosti mora
imati osigurana sredstva za pružanje prve pomoći u slučaju stradavanja od
opasne kemikalije.

Pravna osoba, odnosno fizička osoba iz stavka 1.
ovoga članka obvezna je izraditi upute o postupcima i sredstvima za sprečavanje
ozljeđivanja, o načinu pružanja prve pomoći u slučaju izlaganja opasnoj
kemikaliji te o postupcima dekontaminacije od opasnih kemikalija koje se
proizvode, stavljaju u promet ili koriste.

Uputa iz stavka 2. ovoga članka mora biti
vidljivo istaknuta u prostoriji u kojoj se obavlja proizvodnja, promet ili
korištenje opasnih kemikalija.

Odredbe stavka 1. do 3. ovoga članka odnose se i
na pravnu osobu koja koristi opasne kemikalije u znanstvene svrhe ili u
analitičkim laboratorijima.

Članak 49.

Opasne kemikalije koje djeluju u čvrstom ili
tekućem stanju te mogu dospjeti u površinske ili podzemne vode ne smiju se
skladištiti u zonama sanitarne zaštite izvorišta pitke vode.

Opasne kemikalije koje djeluju u obliku plina te
opasne kemikalije iz članka 2. točke 9. podtočke a),
b), c) i d) ovoga Zakona moraju se skladištiti na dovoljnoj udaljenosti od
najbližega objekta za boravak ljudi.

Opasne kemikalije ne smiju se skladištiti na
način da se omogući njihova međusobna interakcija.

Zabranjeno je skladištenje i odlaganje otpada
opasnih kemikalija te otpadne ambalaže u kojoj se nalazila opasna kemikalija na
način kojim se ugrožava okoliš.

Pravilnik o skladištenju opasnih kemikalija iz
stavka 1. i 2. ovoga članka donosi ministar uz suglasnost ministra nadležnog za
gospodarstvo.

Članak 50.

Pravna osoba i fizička osoba koja obavlja promet
na malo opasnim kemikalijama iz članka 2. točke 9. podtočke
d), g), h), i) i o) ovoga Zakona obvezna je prilikom izdavanja opasne
kemikalije upozoriti korisnika na opasnost zbog nepostupanja
prema sadržaju upute za korištenje, koja je sastavni dio originalnog pakiranja opas­ne kemikalije.

Članak 51.

Pod oglašavanjem o opasnim kemikalijama u smislu
ovoga Zakona podrazumijeva se svaki oblik obavješćivanja kojemu je namjena
poticanje njihove prodaje i potrošnje u pisanom, slikovnom, zvučnom, usmenom,
elektroničkom ili bilo kojem drugom obliku.

Zabranjeno je oglašavanje o opasnim kemikalijama
na način kojim bi se osobe koje koriste opasne kemikalije i ostalo stanovništvo
moglo dovesti u zabludu u pogledu sastava, namjene ili djelovanja opasne
kemikalije.

Zabranjeno je oglašavati opasne kemikalije na
način da one nisu štetne za zdravlje ljudi i za okoliš.

Članak 52.

Pravnoj i fizičkoj osobi koja obavlja promet
opasnih kemikalija na malo zabranjuje se prodaja opasnih kemikalija iz članka
2. točka 9. podtočka f), g), i) s oznakom: izaziva
teške opekotine, k), l), m) i n), osobama mlađim od 18 godina.

Pravna ili fizička osoba koja obavlja promet
opasne kemikalije iz članka 2. točka 9. podtočke f),
g), i) s oznakom: izaziva teške opekotine, k), l), m) i n) mora zabilježiti
osobne podatke kupca i zapisati razlog kupovine.

Članak 53.

U promet na malo ne smiju se staviti opasne
kemikalije čiji je promet na malo zabranjen ili ograničen.

Listu opasnih kemikalija čiji je promet
zabranjen, odnosno ograničen donosi ministar uz suglasnost ministra nadležnog
za gospodarstvo.

Lista iz stavka 2. ovoga članka objavljuje se u »Narodnim
novinama«.

Članak 54.

Pravne osobe koje obavljaju djelatnost
proizvodnje i prometa opasnih kemikalija te pravne osobe koje koriste opasne
kemikalije kao i fizičke osobe koje koriste opasne kemikalije pri obavljanju
djelatnosti ili obavljaju promet opasnih kemikalija na malo obvezne su voditi
očevidnike o opasnim kemikalijama koje proizvode, stavljaju u promet, odnosno
koriste.

Obveza vođenja očevidnika ne odnosi se na
fizičke osobe koje koriste opasne kemikalije iz članka 2. točke 9. podtočke j) i k) ovoga Zakona.

Pravne i fizičke osobe iz stavka 1. ovoga članka
obvezne su zbirne godišnje podatke iz očevidnika dostavljati Hrvatskom zavodu
za toksikologiju.

Pravilnik o načinu vođenja očevidnika iz stavka
1. ovoga članka te o načinu i rokovima dostave podataka iz očevidnika donosi
ministar.

Članak 55.

Pravne osobe obvezne su o stavljanju opasne
kemikalije u promet obavijestiti ministarstvo u roku od osam dana od dana prvog
stavljanja opasne kemikalije u promet.

Uz obavijest iz stavka 1. ovoga članka pravna
osoba obvezna je priložiti deklaraciju i uputu za opasnu kemikaliju.

Ispravnost deklaracije i upute ovjerava Hrvatski
zavod za tok­sikologiju.

Članak 56.

Uvoz opasne kemikalije mogu obavljati pravne
osobe s odobrenjem za obavljanje te djelatnosti.

Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka daje se,
odnosno uskraćuje rješenjem ministra, protiv kojeg nije dopuštena žalba već se
protiv toga rješenja može pokrenuti upravni spor.

Uz zahtjev za davanje odobrenja za uvoz opasne
kemikalije uvoznik obvezno mora podnijeti presliku rješenja kojim mu je
odobreno obavljanje proizvodnje, prometa ili korištenja opasnih kemikalija.

Članak 57.

Opasne kemikalije mogu uvoziti pravne osobe koje
ispunjavaju uvjete za promet opasnih kemikalija na veliko, a opasne kemikalije
za vlastite potrebe mogu uvoziti pravne osobe koje ispunjavaju uvjete za
proizvodnju ili korištenje opasnih kemikalija (u daljnjem tekstu: uvoznik).

Uvoznik je obvezan prije carinjenja opasne
kemikalije podnijeti graničnom sanitarnom inspektoru ministarstva zahtjev za
provođenje sanitarnog nadzora nad opasnom kemikalijom iz članka 2. točke 9. podtočke f), g), i), l), m) i n) ovoga Zakona koja se
uvozi.

Carinarnica ne može obaviti carinjenje opasne
kemikalije ako nije proveden postupak iz stavka 2. ovoga članka.

Odredbe stavka 1. do 3. ovoga članka primjenjuju
se i na opasne kemikalije koje se uvoze u slobodne zone ili slobodna skladišta
u Republici Hrvatskoj.

VIII. ISPITIVANJE
SVOJSTAVA OPASNIH KEMIKALIJA

Članak 58.

Ispitivanja svojstava opasnih kemikalija mogu
obavljati pravne osobe koje ovlasti ministar.

Uvjete koje moraju ispunjavati pravne osobe iz
stavka 1. ovoga članka pravilnikom propisuje ministar.

Popis pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka
objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Pravne osobe iz stavka 1. ovoga članka obavljaju
ispitivanja svoj­stava opasnih kemikalija u skladu s pravilima dobre
laboratorij­ske prakse.

Pravilnik o dobroj laboratorijskoj praksi donosi
ministar uz suglasnost ministra nadležnog za gospodarstvo.

IX. NACIONALNI PROGRAM
KEMIJSKE SIGURNOSTI

Članak 59.

Za učinkovito i usklađeno provođenje nacionalne
politike na području kemijske sigurnosti Vlada Republike Hrvatske, na prijed­log ministra, donosi Nacionalni program kemijske
sigurnosti.

X. HRVATSKI ZAVOD ZA
TOKSIKOLOGIJU

Članak 60.

Hrvatski zavod za toksikologiju sukladno ovome
Zakonu obav­lja sljedeće
poslove:

a) daje prethodno mišljenje o proizvodima koji
mogu, uz pravilno korištenje, biti štetni za zdravlje ljudi i okoliš,

b) vodi evidenciju o prijavljenim novim tvarima
i prijaviteljima,

c) vodi evidenciju o zbirnim godišnjim podacima
iz očevidnika pravnih i fizičkih osoba,

d) vodi evidenciju o podacima iz
Sigurnosno-tehničkog lista,

e) vodi registar biocidnih
pripravaka,

f) vodi registar otrovanja,

g) ovjerava ispravnost deklaracije i upute,

h) organizira i provodi edukaciju o zaštiti od
opasnih kemikalija te izdaje potvrde o stečenom znanju o zaštiti od opasnih
kemikalija,

i) obavlja informacijsko-dokumentacijsku
djelatnost, informacijsko-konzultacijsku i druge djelatnosti tijekom akutnih
otrovanja opasnim kemikalijama.

Članak 61.

Sredstva za obavljanje poslova Hrvatskog zavoda
za toksikologiju iz članka 60. točke c), e), f), i i)
ovoga Zakona osiguravaju se u državnom proračunu.

Poslove iz članka 60. točke a), b), d), g) i h)
ovoga Zakona Hrvatski zavod za toksikologiju obavlja o trošku pravnih, odnosno
fizičkih osoba po čijoj se prijavi, odnosno zahtjevu ili za koje se propisani
poslovi obavljaju.

Prihodi ostvareni obavljanjem poslova iz stavka
2. ovoga članka vlastiti su prihodi Hrvatskog zavoda za toksikologiju.

XI. NADZOR

Članak 62.

Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i
propisa donesenih na temelju ovoga Zakona obavlja ministarstvo.

Nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa
donesenih na temelju ovoga Zakona obavljaju sanitarni inspektori ministarstva i
sanitarni inspektori Ureda državne uprave u županijama i Gradskom uredu Grada
Zagreba sukladno nadležnostima određenim Zakonom o sanitarnoj inspekciji.

Pravne i fizičke osobe obvezne su nadležnom
sanitarnom inspek­toru (u daljnjem tekstu: sanitarni
inspektor) omogućiti obav­ljanje
nadzora i staviti na raspolaganje potrebnu količinu uzoraka te pružiti potrebne
podatke i obavijesti.

Sanitarni inspektor u provedbi nadzora pregledava
poslovne prostorije, objekte, uređaje, opremu i dokumentaciju.

Članak 63.

U obavljanju sanitarnog nadzora sanitarni
inspektor ima pravo i dužnost:

1. zabraniti proizvodnju, promet, korištenje opasnih
kemikalija te po potrebi narediti da se one unište ako utvrdi da unatoč
njihovom pravilnom korištenju u namijenjene svrhe i provedbi zaštitnih mjera od
njihova djelovanja nastaju ili mogu nastati štetne posljedice za zdravlje ljudi
i za okoliš,

2. narediti, kada je to moguće, da se otpadne
opasne kemikalije iskoriste ponovnom uporabom ili obnovom na osnovi propisa iz
područja zaštite okoliša i gospodarenja otpadom,

3. zabraniti proizvodnju, promet, odnosno
korištenje opasnih kemikalija,ako nisu ispunjeni uvjeti za proizvodnju, promet
ili korištenje,

4. zabraniti proizvodnju, promet ili korištenje
opasnih kemikalija pravnoj i fizičkoj osobi ako nije osigurala zaštitnu odjeću,
obuću i ostalu opremu u skladu s propisima o zaštiti na radu,

5. zabraniti rad pravnoj i fizičkoj osobi koje
ne vode očevidnike u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju
ovoga Zakona,

6. zabraniti rad pravnoj i fizičkoj osobi ako
radnici ne obavljaju propisane zdravstvene preglede,

7. narediti uklanjanje nedostataka u svezi s
proizvodnjom, prometom ili korištenjem opasnih kemikalija ako takvi nedostaci
predstavljaju opasnost za život i zdravlje čovjeka ili za okoliš,

8. narediti ispitivanje opasne kemikalije radi
davanja ocjene njezinih opasnih svojstava pri sumnji na promjenu svojstva
opasne kemikalije,

9. zabraniti promet opasnih kemikalija koje nisu
razvrstane prema opasnim svojstvima u jednu od skupina iz članka 2. točke 9. podtočke a) do o) ovoga Zakona,

10. zabraniti promet opasnih kemikalija čija
ambalaža, pakiranje i obilježavanje nije u skladu s odredbama ovoga Zakona i
propisa donesenih na temelju ovoga Zakona,

11. zabraniti promet opasne kemikalije ako prema
mišljenju ovlaštene ustanove za davanje toksikoloških mišljenja dokumentacija
opasne kemikalije nije u skladu s ovim Zakonom,

12. zabraniti rad ako obavlja djelatnost bez
odobrenja nadlež­nog tijela
iz članka 43. ovoga Zakona,

13. narediti poduzimanje drugih mjera za koje je
ovlašten ovim Zakonom i drugim propisima.

Mjere iz stavka 1. točke 2., 5. i 6. ovoga
članka sanitarni inspek­tor ovlašten je narediti i
osobama koje koriste sredstva za zaštitu bilja ili biocide
koji sadrže opasne tvari.

Članak 64.

U obavljanju nadzora nad opasnim kemikalijama iz
članka 2. točke 9. podtočke f), g), h), i), l), m) i
n) ovoga Zakona koje se uvoze granični sanitarni inspektor ministarstva,
ovlašten je:

1. zabraniti uvoz opasne kemikalije čiji promet
nije dopušten na području Republike Hrvatske i narediti da se opasna kemikalija
vrati pošiljatelju,

2. zabraniti prijelaz državne granice i provoz
opasne kemikalije čija ambalaža, pakiranje ili obilježavanje nisu u skladu s
odredbama ovoga Zakona i pravilnika donesenih na temelju ovoga Zakona te
narediti da se opasne kemikalije vrate pošiljatelju dok se ne otklone utvrđeni
nedostaci,

3. zabraniti uvoz opasne kemikalije bez
odobrenja ministra i narediti da se opasna kemikalija vrati pošiljatelju,

4. narediti provođenje i drugih propisanih mjera
kad je ugroženo zdravlje ljudi i okoliša.

Članak 65.

Sanitarni inspektor će donijeti usmeno rješenje
u sljedećim slučajevima:

1. kada opasnost za zdravlje ili život zahtijeva
da se određena mjera poduzme bez odgađanja,

2. kada postoji opasnost od prikrivanja, zamjene
ili uništenja dokaza ako se mjera ne poduzme odmah.

XII. KAZNENE ODREDBE

Članak 66.

Novčanom kaznom od 50.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj pravna osoba ako:

1. proizvodi ili stavi u promet novu tvar
protivno odredbama članka 7. stavka 1. ovoga Zakona,

2. u slučaju bilo kakve promjene ili novih
znanstvenih spoznaja o opasnosti od prijavljene nove tvari ne obavijesti
ministarstvo (članak 7. stavak 3.),

3. od Hrvatskog zavoda za toksikologiju ne
zatraži podatke o tome je li nova tvar koju namjerava prijaviti već prijavljena
(članak 9. stavak 2.),

4. ne dostavi ministarstvu podatke Hrvatskog
zavoda za toksikologiju o tome je li nova tvar koju namjerava prijaviti već
prijavljena (članak 9. stavak 3.),

5. postupi protivno odredbi članka 10. stavka 3.
ovoga Zakona,

6. ne čuva prijavu i dokaze o ispitivanju nove
tvari najmanje deset godina od prestanka proizvodnje, odnosno stavljanja u
promet nove tvari (članak 11.),

7. stavi u promet biocidni
pripravak protivno odredbama ovoga Zakona (članak 14.),

8. stavi u promet ili koristi aktivne tvari u biocidnim pripravcima, a ne ispunjava uvjete propisane ovim
Zakonom i pravilnicima donesenim na temelju ovoga Zakona (članak 15. stavak
1.),

9. stavi u promet biocidni
pripravak bez odobrenja za stavljanje u promet (članak 16. stavak 1.),

10. stavi u maloprodaju kao kemikaliju u općoj
uporabi biocidni pripravak razvrstan kao vrlo
otrovni, otrovni, kancerogeni, mutageni ili toksični
za reprodukciju (članak 24.),

11. stavi u promet opasnu kemikaliju, a ne
razvrsta je, zapakira ili označi u skladu s ovim Zakonom ili pravilnicima
donesenim na temelju ovoga Zakona (članak 25.),

12. postupi protivno odredbi članka 26. stavka
7. ovoga Zakona,

13. stavi u promet opasnu kemikaliju protivno
članku 27. ovoga Zakona,

14. ne osigura Sigurnosno-tehnički list ili ga
ne dostavi Hrvatskom zavodu za toksikologiju, ne stavi Sigurnosno-tehnički list
na raspolaganje, ne dopuni Sigurnosno-tehnički list ili o promjenama
Sigurnosno-tehničkog lista ne izvijesti Hrvatski zavod za toksikologiju i
korisnike (članak 29.),

15. ne dostavi ministarstvu podatke za novu tvar
protivno članku 30. ovoga Zakona,

16. proizvodi opasnu kemikaliju u Republici
Hrvatskoj ili je uvozi u Republiku Hrvatsku, a za svaku opasnu kemikaliju ne
dostavi podatke iz Sigurnosno-tehničkog lista Hrvatskom zavodu za toksikologiju
do prve prodaje opasne kemikalije trećemu, ili kod prvog uvoza opasne
kemikalije u Republiku Hrvatsku (članak 31.),

17. Hrvatskom zavodu za toksikologiju ne dostavi
u propisanom roku podatke o akutnim otrovanjima i drugim učincima opasnih
kemikalija na zdravlje ljudi (članak 36. stavak 2.),

18. dokumentaciju, dokaze o ispitivanjima i
druge propisane podatke ne pohrani i ne čuva najmanje deset godina od prestanka
proizvodnje ili stavljanja u promet opasne kemikalije (članak 37.),

19. opremu za proizvodnju, promet i korištenje
opasnih kemikalija koristi u druge svrhe, bez provedenog postupka
dekontaminacije (članak 44. stavak 1.),

20. opasne kemikalije ne drži u posebnim
prostorijama, silosima, spremnicima, cjevovodima ili drugim odgovarajućim
posudama ili postrojenjima (članak 45. stavak 1.),

21. drži opasne kemikalije protivno članku 46.
ovoga Zakona,

22. zaposli na radno mjesto na kojem se radi s
opasnim kemikalijama osobu bez uvjerenja o obavljenom zdravstvenom pregledu
prije početka rada ili osobu koja radi s opasnim kemikalijama ne uputi na
periodički zdravstveni pregled sukladno propisima o zaštiti na radu (članak 47.
stavak 5.),

23. ne osigura sredstva za pružanje prve pomoći
u slučaju stradavanja od opasne kemikalije ili ne izradi upute o postupcima i
sredstvima za sprečavanje ozljeđivanja, o načinu pružanja prve pomoći u slučaju
izlaganja opasnoj kemikaliji te o postupcima dekontaminacije od opasnih
kemikalija koje se proizvode, stavljaju u promet ili koriste ili vidljivo ne
istakne uputu u prostoriji u kojoj se obavlja proizvodnja, promet ili
korištenje opasnih kemikalija (članak 48. stavak 1., 2. i 3.),

24. skladišti opasne kemikalije protivno članku
49. stavku 1., 2. i 3. ovoga Zakona,

25. odlaže otpad opasnih kemikalija te otpadnu
ambalažu u kojoj se nalazila opasna kemikalija na način kojim se ugrožava
okoliš (članak 49. stavak 4.),

26. ne upozori korisnika na opasnost zbog nepostupanja prema sadržaju upute za korištenje opasne
kemikalije (članak 50.),

27. oglašava opasne kemikalije protivno članku
51. ovoga Zakona,

28. prodaje opasne kemikalije na malo osobama
mlađim od 18 godina (članak 52.),

29. u promet na malo stavi opasne kemikalije
čiji je promet na malo zabranjen ili ograničen (članak 53. stavak 1.),

30. ne vodi propisane očevidnike ili ne dostavi
zbirne godišnje podatke iz očevidnika Hrvatskom zavodu za toksikologiju (članak
54. stavak 1. i 2.),

31. u propisanom roku ne obavijesti ministarstvo
o stavljanju opasne kemikalije u promet ili uz obavijest ne priloži deklaraciju
i uputu za opasnu kemikaliju (članak 55. stavak 1. i 2.),

32. obavlja uvoz opasne kemikalije protivno
članku 56. ovoga Zakona,

33. ne podnese zahtjev za provođenje sanitarnog
nadzora (članak 57. stavak 2.).

Novčanom kaznom od 10.000,00 do 15.000,00 kuna
za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj
osobi.

Novčanom kaznom od 10.000,00 do 15.000,00 kuna
za prekršaj iz stavka 1. točke 1. – 31. ovoga članka kaznit će se i fizička
osoba.

Za pokušaj prekršaja iz stavka 1. točke 1., 5.,
7.-13., 16., 19., 25., 27.-29. i 32. ovoga članka počinitelj će se kazniti.

XIII. PRIJELAZNE I
ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 67.

Vlada Republike Hrvatske će na prijedlog ministra
donijeti Nacionalni program kemijske sigurnosti u roku od godine dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 68.

Pravilnike za čije je donošenje ovlašten ovim
Zakonom ministar je obvezan donijeti u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Članak 69.

Do donošenja pravilnika iz članka 68. ovoga
Zakona ostaju na snazi:

1. Lista otrova koji se mogu stavljati u promet
(»Narodne novine«, br. 30/05.),

2. Lista otrova čija se proizvodnja, promet i
uporaba zabranjuje (»Narodne novine«, br. 29/05.),

3. Pravilnik o označavanju i obilježavanju
otrova koji se stavljaju u promet (»Narodne novine«, br.
47/99. i 187/04.),

4. Pravilnik o mjerilima za razvrstavanje otrova
u skupine (»Narodne novine«, br. 47/99.),

5. Pravilnik o uvjetima i načinu stjecanja te
provjere znanja o zaštiti od otrova (»Narodne novine«, br.
62/99.),

6. Pravilnik o posebnim uvjetima koje moraju
ispunjavati pravne i fizičke osobe koje se bave proizvodnjom, prometom,
uporabom ili zbrinjavanjem otrova i o uvjetima koje moraju ispunjavati pravne i
fizičke osobe koje obavljaju promet na malo ili rabe otrove (»Narod­ne novine«,
br. 92/99. i 151/02.),

7. Pravilnik o uvjetima i načinu skladištenja
otrova iz skupine I koji djeluju u obliku plina (»Narodne novine«, br. 92/99. i 72/00.),

8. Pravilnik o uvjetima glede posebnih mjera
zaštite na radu s otrovima u pravnim osobama koje rabe otrove u
znanstvenoistraživačke svrhe (»Narodne novine«, br.
148/99.),

9. Pravilnik o uvjetima za držanje otrova skupine
III u prostorijama koje služe za druge potrebe (»Narodne novine«, br. 7/01. i 182/04.),

10. Pravilnik o načinu vođenja očevidnika o
otrovima te načinu dostave podataka iz očevidnika (»Narodne novine«, br. 78/02., 15/03. i 43/04.),

11. Pravilnik o malim količinama otrova
namijenjenih za laboratorijske i znanstvene svrhe (»Narodne novine«, br. 39/03.),

12. Pravilnik o vrstama ambalaže i načinu
rukovanja ambalažom za otrove (»Narodne novine«, br.
39/03.),

13. Popis otrova za komunalnu higijenu (»Narodne
novine«, br. 151/02.).

Članak 70.

Pravne osobe koje proizvode, stavljaju u promet
i koriste opasne kemikalije obvezne su uskladiti svoj rad i poslovanje s
odredbama ovoga Zakona u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu pravilnika
iz članka 68. ovoga Zakona.

Članak 71.

Rješenja izdana na temelju Zakona o otrovima
(»Narodne novine«, br. 27/99., 37/99. i 55/99.) važe
do isteka roka na koji su dana, a najdulje godinu dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 72.

Potvrde o stečenim znanjima o zaštiti od otrova
izdana na temelju Zakona o otrovima (»Narodne novine«, br.
27/99., 37/99. i 55/99.) važe do isteka roka na koji su dana.

Članak 73.

Postupci započeti do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona po odredbama Zakona o otrovima (»Narodne novine«, br. 27/99., 37/99. i 55/99.) dovršit će se po odredbama
toga Zakona.

Članak 74.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje
važiti Zakon o kemikalijama (»Narodne novine«, br.
173/03., 187/04. i 79/05.) i Zakon o otrovima (»Narodne novine«, br. 27/99., 37/99. i 55/99.).

Članak 75.

Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«,
a stupa na snagu 30. prosinca 2005.

Klasa: 541-01/05-01/02

Zagreb, 9. prosinca 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

Zakon, NN 150/2005-2899