## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U/IIIA-3307/2003 od 9. lipnja 2004.

### NN 86/2004 (23.6.2004.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U/IIIA-3307/2003 od 9. lipnja 2004.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1653

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću
za odlu­čivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Jasna Omejec, pred­sjednik
Vijeća, te suci Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Mrkonjić, Emilija Rajić i
Vice Vukojević, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi J. i M. K. iz R.,
na sjednici održanoj dana 9. lipnja 2004. godine, jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski sud u Šibeniku dužan je donijeti
presudu u pred­metu koji se vodi pred tim sudom, pod brojem: P-1960/92 u najkraćem
mogućem roku, ali ne duljem od jedne (1) godine, računajući od prvog idućeg
dana od dana objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka
63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustav­nom sudu Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 49/02. – pročišćeni tekst), određuje se primjerena naknada zbog
povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 41/01. – pročišćeni tekst) podnositeljima ustavne tužbe:

– J. K. iz R., Ž. M.
21, H., S. i C.G. u iznosu od 6.100,00 kuna; te

– M. K. iz R., Ž. M.
21, H., S. i C.G. u iznosu od 6.100,00 kuna.

IV. Naknada iz točke
III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri
mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu financija
Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će
se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Podnositelji ustavne tužbe, temeljem članka
63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj
49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), podnijeli su dana
22. listopada 2003. godine ustavnu tužbu. Smatraju da je Općinski sud u Šibeniku,
propustivši odlučiti o njihovim pravima i obvezama u razumnom roku u pred­metu
koji se pred tim sudom vodi, pod brojem: P-1960/92 povrijedio njihovo pravo na
jednakost pred sudovima.

ČINJENICE VAŽNE ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

2. Ustavni sud je u postupku pokrenutom ustavnom
tužbom, primjenom članka 63. Ustavnog zakona, uvidom u spis Općin­skog suda u Šibeniku,
broj: P-1960/92 utvrdio sljedeće činjenice koje su pravno relevantne za odlučivanje
o povredi ustavnog prava podnositelja, zajamčenog člankom 29. stavkom 1.
Ustava.

Dana 29. prosinca 1992. godine, podnositelji su
Općinskom sudu u Šibeniku podnijeli tužbu protiv tuženika »C. o.« d.d. Z.,
Filijale Š., radi naknade štete.

U razdoblju do 5. studenoga 1997. godine održano
je jedno ročište, dana 14. rujna 1994. godine.

Ročište određeno za dan 4. listopada 2000.
godine odgođeno je radi nedolaska   tuženika.

Sljedeće ročište održano je dana 20. lipnja
2003. godine.

OČITOVANJE OPĆINSKOG SUDA U ŠIBENIKU

3. Na temelju članka 69. alineje 2. Ustavnog
zakona, Ustavni sud je zatražio od Općinskog suda u Šibeniku da se izjasni o
navodima ustavne tužbe.

U očitovanju od 6. veljače 2004. godine, Općinski
sud u Šibeniku navodi kronologiju postupanja u predmetu, te ističe da se
konkretni parnični postupak vodi relativno dugo jer tužitelj nije uz tužbu
priložio potrebne dokaze. Općinski sud u Šibeniku ne daje nikakvo obrazloženje
za razdoblja potpune neaktivnosti suda.

PRAVO VAŽNO ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

4. Odredbom članka 29. stavka 1. Ustava Republike
Hrvat­ske, propisano je:

Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni
neovisni i nepristrani sud (...) u razumnom roku odluči o njegovim pravima i
obvezama (...).

Odredbama članka 63.
Ustavnog zakona propisano je:

(1) Ustavni sud će
pokrenuti postupak po ustavnoj tužbi i prije no što je iscrpljen pravni put, u
slučaju kad o pravima i obvezama stranke (...) nije u razumnom roku odlučio sud
(...).

(2) U odluci kojom
usvaja ustavnu tužbu zbog nedonošenja akta u razumnom roku iz stavka 1. ovoga članka,
Ustavni sud će nadležnom sudu odrediti rok za donošenje akta kojim će taj sud
meritorno odlučiti o pravima i obvezama (...) podnositelja. Rok za donošenje
akta počinje teći idućeg dana od dana objave odluke Ustavnog suda u »Narodnim
novinama«.

(3) U odluci iz stavka
2. ovoga članka Ustavni sud će odrediti primjerenu naknadu koja pripada
podnositelju zbog povrede njegova ustavnog prava koju je sud učinio kada o
pravima i obvezama podnositelja (...) nije odlučio u razumnom roku. Naknada se
isplaćuje iz državnog proračuna u roku od tri mjeseca od dana podnošenja
zahtjeva stranke za njezinu isplatu.

*Ustavna tužba je
osnovana.*

5. Uvidom u spis Općinskog
suda u Šibeniku, broj: P-1960/92 Ustavni sud je utvrdio da su se u ovom slučaju
ostvarile pretpostavke za postupanje temeljem odredbe članka 63. Ustavnog
zakona.

Svoju odluku Ustavni
sud obrazlaže sljedećim utvrđenjima:

5.1. DULJINA SUDSKOG POSTUPKA

Prvostupanjski parnični
postupak započeo je 29. prosinca 1992. godine, tužbom podnositelja protiv tuženika
»C. o.« d.d. Z., Filijale Š., radi naknade štete.

Ustavna tužba je
podnesena dana 22. listopada 2003. godine, a do tog dana sudski postupak nije
pravomoćno okončan pa Ustavni sud utvrđuje da je do dana podnošenja ustavne tužbe
postupak u ovom predmetu trajao ukupno deset (10) godina, devet (9) mjeseci i
dvadeset tri (23) dana.

Zakon o potvrđivanju
Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Protokola, broj 1,
4, 6, 7 i 11 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda
(»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst
i 8/99. – ispravak, u daljnjem tekstu: Zakon o potvrđivanju Konvencije) stupio
je na snagu dana 5. studenoga 1997. godine.

Od dana stupanja na
snagu Zakona o potvrđivanju Konvencije, odredbe Konvencije za zaštitu ljudskih
prava i temeljnih sloboda Vijeća Europe (u daljnjem tekstu: Europska
konvencija) čine, temeljem članka 140. Ustava Republike Hrvatske, dio
unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Dio unutarnjeg prav­nog poretka
Republike Hrvatske od tog dana čini i odredba članka 6. stavka 1. Europske
konvencije pod nazivom »Pravo na pošteno suđenje«, koja, između ostalog,
propisuje:

Radi utvrđivanja svojih
prava i obveza građanske naravi (...) svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni
neovisni i nepristrani sud (...) u razumnom roku ispita njegov slučaj.

Pravo na donošenje sudske odluke u razumnom roku
čini dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske od dana stupanja na
snagu Zakona o potvrđivanju Konvencije (5. studenoga 1997. godine). Pravo na
donošenje sudske odluke u razumnom roku je ustavno pravo u Republici Hrvatskoj
od 9. studenoga 2000. godine (dana proglašenja Promjena Ustava). Ispitivanje
razumnosti trajanja sudskih postupaka prije 5. studenoga 1997. godine, u
pravilu, ne bi moglo biti predmetom ustavnosudskih postupaka temeljenih na članku
63. Ustavnog zakona, jer u dotadašnjem prav­nom poretku Republike Hrvatske
takvo pravo nije postojalo.

Ustavni sud je ocijenio
da se u ovom slučaju pravno relevantnim razdobljem, s aspekta povrede prava na
donošenje sudske odluke u razumnom roku, smatra razdoblje od 5. studenoga 1997.
godine (to jest od dana stupanja na snagu Zakona o potvrđivanju Konvencije) do
22. listopada 2003. godine (to jest do dana podnošenja ustavne tužbe), što
ukupno iznosi pet (5) godina, jedanaest (11) mjeseci i sedamnaest (17) dana.

5.2. POSTUPANJE NADLEŽNOG SUDA

Ustavni sud je utvrdio
da je u razmatranom, pravno relevantnom razdoblju, Općinski sud u Šibeniku, od
radnji koje su relevantne za meritorno odlučivanje o pravima i obvezama
stranaka u tom sudskom postupku, održao dva ročišta za glavnu raspravu. Ustavni
sud utvrđuje, nadalje, da je u postupku pred prvostupanjskim sudom, u pravno
relevantnom razdoblju, period neaktiv­nosti suda trajao od 5. studenoga 1997.
do 4. listopada 2000. godine što iznosi dvije (2) godine, jedanaest (11)
mjeseci i dvadeset devet (29) dana, te ponovo od 4. listopada 2000. godine do
20. lipnja 2003. godine, što iznosi dvije (2) godine, osam (8) mjeseci i šesnaest
(16) dana.

5.3. PONAŠANJE PODNOSITELJA USTAVNE TUŽBE

(TUŽITELJA
U SUDSKOM POSTUPKU)

Podnositelji ustavne tužbe,
kao tužitelji u sudskom postupku, prema utvrđenju Ustavnog suda, nisu
pridonijeli duljini sudskog postupka.

5.4. SLOŽENOST SUDSKOG PREDMETA

Ustavni sud utvrđuje da
se postupak radi naknade štete nastale na kući podnositelja za vrijeme rata, a
koja je kuća osigurana kod tuženika, tiče određenih složenijih pravnih pitanja
u pogledu utvrđivanja odgovornosti tužene. Međutim, ocjena je Ustavnog suda da
navedene okolnosti ne mogu opravdati trajanje parničnog postupka u prvom
stupnju preko deset godina.

5.5. DRUGE OKOLNOSTI OD UTJECAJA NA DULJINU

SUDSKOG
POSTUPKA

U povodu navoda Općinskog
suda u Šibeniku o tome da podnositelji nisu priložili sve potrebne dokaze uz tužbu,
Ustavni sud utvrđuje da je Općinski sud u Šibeniku podnositelje mogao znatno
ranije pozvati da predoče dokazni materijal, te da pribav­ljanje dokaznog
materijala ne može opravdati iznimnu duljinu postupka u predmetu podnositelja.

6. Ustavni sud utvrđuje da postupak u predmetu,
broj: P-1960/92 koji se vodi pred Općinskim sudom u Šibeniku traje preko deset
godina. Dugotrajnost postupka u najvećoj je mjeri posljedica okolnosti koje se
mogu pripisati neučinkovitom postupanju nadležnog suda. Stoga Ustavni sud utvrđuje
da je povrijeđeno ustavno pravo podnositelja da zakonom ustanovljeni neovisni i
nepristrani sud u razumnom roku odluči o njihovim pravima ili obvezama, koje je
zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

Stoga je, u smislu odredbe članka 63. stavka 2.
Ustavnog zakona, donesena odluka kao pod točkama I. i II. izreke ove odluke.

7. Sukladno odredbi članka
63. stavka 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao pod točkama III. i IV. izreke
odluke.

Visinu naknade zbog
povrede ustavnog prava na donošenje sudske odluke u razumnom roku Ustavni sud,
u pravilu, određuje za razmatrano, pravno relevantno razdoblje, uz iznimnu mogućnost
uvažavanja nerazumno dugog razdoblja potpune neaktivnosti suda i prije 5.
studenoga 1997. godine, što ovisi o osobitim okolnostima svakog pojedinog slučaja.

Pri utvrđivanju visine naknade, temeljem članka
63. stavka 2. Ustavnog zakona, Ustavni sud uzima u obzir sve okolnosti slučaja,
uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici
Hrvatskoj.

8. Odluka o objavi odluke (točka V. izreke)
temelji se na odredbi članka 29. stavka 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-IIIA-3307/2003
Zagreb, 9. lipnja 2004.

USTAVNI
SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
Vijeća
**dr. sc. Jasna Omejec,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 86/2004-1653