## Odluka o načinu izračunavanja kapitala banke

### NN 32/1999 (2.4.1999.), Odluka o načinu izračunavanja kapitala banke

# HRVATSKA NARODNA BANKA

Na temelju članka 31. stavka 3. te članka 32.,2, 33. i 68. Zakona o
bankama ("Narodne novine" broj 161/98) i članka 67. stavka 1. točke 23.
Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci ("Narodne novine" broj 35/95 - pročišćeni
tekst) Savjet Hrvatske narodne banke na sjednici održanoj 26. ožujka 1999.
godine, donio je

## **ODLUKU**

### **O NAČINU IZRAČUNAVANJA KAPITALA BANKE**

OPĆE ODREDBE

I.

Ovom Odlukom propisuje se način izračunavanja jamstvenog, temeljnog
i dopunskog kapitala. Temeljni kapital u smislu ove Odluke predstavlja
sastavni dio jamstvenog kapitala sukladno čl. 31. Zakona o bankama ("Narodne
novine" 161/98) i utvrđuje se na način kako je definirano u nastavku Odluke.

NAČIN IZRAČUNAVANJA JAMSTVENOG KAPITALA BANKE

II.

Jamstveni kapital banke je bruto jamstveni kapital umanjen za odbitne
stavke iz točke VIII. ove Odluke. Bruto jamstveni kapital sastoji se od
zbroja temeljnog i dopunskog kapitala, izračunatih na način određen točkama
III. do VII. ove Odluke. Temeljni i dopunski kapital ne smiju podlijegati
uvjetima ili ograničenjima suprotnim sigurnom i stabilnom poslovanju banke.

SASTAVNI DIJELOVI I NAČIN IZRAČUNAVANJA TEMELJNOG KAPITALA

III.

Temeljni kapital, odnosno njegovi pojedinačni elementi koji se uključuju
u izračunavanje jamstvenog kapitala, mora ispunjavati sljedeće uvjete:

(a) Bezuvjetno je nepovratan;

(b) Za vrijeme poslovanja banke stoji u cijelosti na raspolaganju za
pokriće gubitaka banke;

(c) U slučaju stečaja odnosno likvidacije banke, u cijelosti i bez ograničenja
stoji na raspolaganju za podmirenje gubitaka banke nakon što su podmirene
obveze prema svim drugim vjerovnicima banke.

Temeljni kapital sastoji se od stavaka pod 1. do 6. ove točke umanjenih
za odbitne stavke pod 7. do 12. ove točke.

*Sastavni dijelovi temeljnog kapitala:*

1. uplaćeni kapital ostvaren prodajom vlastitih običnih i povlaštenih
dionica;

2. sve vrste rezervi banke formirane na teret dobiti nakon njezina oporezivanja;

3. zadržana dobit proteklih godina neopterećena bilo kojim budućim obvezama
i potvrđena od strane glavne skupštine banke te iskazana u bilanci;

4. dobit tekuće godine kad banka kapital izračunava u tijeku godine.
Hrvatska narodna banka može, u skladu sa člankom 32. stavkom 1. Zakona
o bankama, tekuću dobit prihvatiti kao dio temeljnoga kapitala ako je ona
izračunata na osnovi privremenih izvještaja napravljenih u tijeku godine
i ako je glavna skupština banke odlučila da će se ona rasporediti u rezerve
ili u stavku zadržana dobit odnosno kapital;

5. kapitalna dobit (gubitak) ostvarena na osnovi kupnje i prodaje vlastitih
dionica banke;

6. rezerve formirane za otkupljene vlastite dionice prema članku 233.
Zakona o trgovačkim društvima.

*Odbitne stavke temeljnog kapitala:*

7. gubici proteklih godina;

8. gubitak tekuće godine kad se kapital izračunava u tijeku godine;

9. nematerijalna imovina u obliku goodwill-a, licenci, patenata i zaštitnih
znakova;

10. otkupljene vlastite obične i povlaštene dionice;

11. potraživanja i potencijalne obveze osigurane vlastitim običnim i
povlaštenim dionicama banke;

12. kredit kojim su kupljene dionice banke.

SASTAVNI DIJELOVI I NAČIN IZRAČUNAVANJA DOPUNSKOG KAPITALA

IV.

Dopunski kapital koji se uključuje u izračun jamstvenog kapitala sastoji
se od stavaka 1. do 3. ove točke umanjenih za odbitne stavke 4., 5. i 6.
ove točke.

*Sastavni dijelovi dopunskog kapitala:*

1. posebne rezerve za neidentificirane gubitke;

2. sredstva stečena hibridnim instrumentima prema točki V. ove Odluke
umanjena za iznos hibridnih instrumenata iz točke VII. ove Odluke;

3. sredstva stečena podređenim instrumentima prema točki VI. ove Odluke
umanjena za iznos podređenih instrumenata iz točke VII. ove Odluke.

*Odbitne stavke dopunskog kapitala:*

4. iznos posebnih rezervi za neidentificirane gubitke koji prelazi 1,50
posto ponderirane aktive;

5. iznos podređenih instrumenata prema točki VI. i VII. ove Odluke koji
prelazi 50 posto temeljnog kapitala;

6. potraživanja i potencijalne obveze osigurane hibridnim ili podređenim
instrumentima banke do iznosa do kojeg se ti instrumenti uključuju u dopunski
kapital.

Dopunski kapital uključuje se u jamstveni kapital najviše do 100 posto
iznosa temeljnog kapitala. Banka može, usprkos tome što Hrvatska narodna
banka višak dopunskog kapitala neće priznavati u jamstveni kapital, radi
sigurnog i stabilnog poslovanja prikupiti dopunski kapital koji prelazi
100 posto iznosa temeljnog kapitala.

V.

Hibridni instrumenti koji se uključuju u dopunski kapital, jesu financijski
instrumenti koji imaju određene značajke kapitala i određene značajke obveze
banke. Oni, neovisno o svom obliku odnosno nazivu, služe prikupljanju sredstava
i moraju ispunjavati sljedeće uvjete:

1. neosigurani su (banka ih nije dodatno osigurala vlastitim jamstvima,
hipotekama ili na neki drugi način), u cjelini su uplaćeni, a u stečaju
odnosno likvidaciji banke obveze povrata podređene su drugim obvezama banke
(isplaćuju se tek nakon podmirenja obveza prema svim drugim vjerovnicima);

2. stoje na raspolaganju za pokriće gubitaka iz tekućeg poslovanja,
a isto tako i pri stečaju odnosno likvidaciji;

3. isplata vjerovnicima ili otkup od same banke prije dospijeća nisu
mogući;

4. rok dospijeća je unaprijed određen i mora biti duži od pet godina
računajući od dana uplate;

5. ako adekvatnost kapitala banke padne ispod zakonom određene visine,
a viša je od 70 posto te visine, banka ne može isplatiti kamate, naknade
i druge prinose s naslova tih instrumenata;

6. banka mora pretvoriti te instrumente u obične ili povlaštene dionice
prema unaprijed određenim uvjetima ako adekvatnost kapitala banke ne doseže
70 posto zakonom određene visine adekvatnosti kapitala i ako vlasnici običnih
dionica ne provedu uplatu dodatnog temeljnog kapitala u roku od 90 dana
nakon što se utvrdilo da je adekvatnost kapitala niža od 70 posto zakonom
određene visine.

Pravni akt koji uređuje odnose između davaoca kapitala i banke mora
sadržavati sve gore navedene odredbe koje se ne mogu naknadno mijenjati.

VI.

Podređeni instrumenti koji se uključuju u dopunski kapital, jesu financijski
instrumenti koji, neovisno o njihovu obliku odnosno nazivu, služe prikupljanju
sredstava i moraju ispuniti sljedeće uvjete:

1. neosigurani su (banka ih nije dodatno osigurala vlastitim jamstvima,
hipotekama ili na neki drugi način), u cjelini su uplaćeni, a u stečaju
odnosno likvidaciji banke obveze povrata podređene su drugim obvezama banke
(isplaćuju se tek nakon podmirenja obveza prema svim drugim vjerovnicima);

2. stoje na raspolaganju za pokriće gubitaka tek pri stečaju odnosno
likvidaciji banke i ne stoje na raspolaganju za pokriće gubitaka za vrijeme
redovnog poslovanja banke;

3. isplata vjerovnicima ili otkup od same banke prije dospijeća nisu
mogući;

4. rok dospijeća je unaprijed određen i mora biti duži od pet godina
računajući od dana uplate.

Pravni akt koji uređuje odnose između davaoca kapitala i banke mora
sadržavati sve gore navedene odredbe i napomenu da instrument ne predstavlja
depozit te da nije osiguran od strane Agencije za osiguranje štednih uloga
i sanaciju banaka. Naziv instrumenta i pravni akt ne smiju sadržavati riječ
"štedni" ili bilo koju izvedenicu od te riječi. Odredbe ove točke
koje su sadržane u pravnom aktu ne mogu se naknadno mijenjati.

VII.

Kod izračuna jamstvenog kapitala podređeni instrumenti se u tijeku posljednjih
pet godina prije njihova dospijeća umanjuju s 20 postotnim kumulativnim
godišnjim odbicima od njihove vrijednosti. U posljednjoj godini prije dospijeća
hibridni i podređeni instrumenti ne uračunavaju se u dopunski kapital koji
se uključuje u jamstveni kapital.

ODBITNE STAVKE BRUTO JAMSTVENOG KAPITALA

VIII.

Bruto jamstveni kapital banke umanjuje se za sljedeće stavke:

1. izravna i neizravna ulaganja banke i pravnih osoba nad kojima ta
banka ima izravno ili neizravno potpuno ili većinsko vlasništvo u dionice
i druge financijske instrumente koji se uključuju u jamstveni kapital druge
banke;

2. potraživanja od pravnih osoba i potencijalne obveze prema pravnim
osobama nad kojima banka ima izravno ili neizravno potpuno ili većinsko
vlasništvo, ako su ta potraživanja ili te potencijalne obveze uspostavljene
uz uvjete koji su povoljniji od uobičajenih uvjeta banke, ili povoljniji
od uvjeta na financijskim tržištima za usporedive poslove, ili ako uvjeti
ne odgovaraju načelima sigurnog i stabilnog bankovnog poslovanja;

3. potraživanja od pravnih osoba i potencijalne obveze prema pravnim
osobama nad kojima izravno ili neizravno potpuno ili većinsko vlasništvo
imaju osobe iz članka 46. stavka 1., 2., 3. i 4. Zakona o bankama, ako
su ta potraživanja ili te potencijalne obveze uspostavljene uz uvjete koji
su povoljniji od uobičajenih uvjeta banke ili povoljniji od uvjeta na financijskim
tržištima za usporedive poslove ili ako uvjeti ne odgovaraju načelima sigurnog
i stabilnog bankovnog poslovanja;

4. potraživanja od i potencijalne obveze prema osobama iz članka 46.
stavka 1., 2., 3. i 4. Zakona o bankama, neovisno o tome jesu li im odobrene
kao trgovcima pojedincima ili fizičkim osobama, ako su ta potraživanja
ili te potencijalne obveze uspostavljene uz uvjete koji su povoljniji od
uobičajenih uvjeta banke ili povoljniji od uvjeta na financijskim tržištima
za usporedive poslove, ili ako uvjeti ne odgovaraju načelima sigurnog i
stabilnog bankovnog poslovanja;

5. potraživanja i potencijalne obveze osigurane dionicama drugih banaka
koje ne kotiraju na službenim burzama.

Stavke koje predstavljaju unutargrupne transakcije ne odbijaju se od
bruto jamstvenog kapitala u konsolidiranom financijskom izvještaju.

PROVOĐENJE OVE ODLUKE I IZVJEŠĆIVANJE HRVATSKE NARODNE BANKE

IX.

Banke sastavljaju izvješća propisana ovom Odlukom na nekonsolidiranoj
i na konsolidiranoj osnovi.

U slučaju da grupu, pored banaka i stambenih štedionica, čine i druga
trgovačka društva, konsolidirana financijska izvješća sastavljaju se samo
za banke i stambene štedionice.

Banke sastavljaju nekonsolidirana izvješća o provođenju ove Odluke tromjesečno
u tijeku godine, prema stanju na dan:

31. ožujka i dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci do 30. travnja;

30. lipnja i dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci do 31. srpnja;

30. rujna i dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci do 31. listopada.

Privremeno izvješće prema stanju na dan 31. prosinca banke dostavljaju
Hrvatskoj narodnoj banci najkasnije do 31. siječnja sljedeće godine, a
izvješće izrađeno na temelju revidiranog i usvojenog godišnjeg nekonsolidiranog
izvješća najkasnije u roku od šest mjeseci po završetku poslovne godine.

Konsolidirani financijski izvještaj, temeljem ove Odluke, sastavlja
se sa stanjem na dan 31. prosinca te dostavlja Hrvatskoj narodnoj banci
najkasnije u roku od šest mjeseci po završetku poslovne godine.

Hrvatska narodna banka propisuje uputu i obrasce za sastavljanje izvješća.

X.

Banka sastavlja, prema posebnom zahtjevu Hrvatske narodne banke, izvještaje
i prema stanju na dan koji nije propisan u točki IX. ove Odluke i u roku
koji odredi Hrvatska narodna banka.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

XI.

Prve izvještaje iz točke IX ove Odluke banke sastavljaju prema stanju
na dan 30. lipnja 1999. godine i dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci do
31. srpnja 1999. godine.

XII.

Pod pojmom banke u ovoj Odluci podrazumijevaju se i štedionice do rokova
utvrđenih u članku 119. Zakona o bankama.

XIII.

Pod pojmom dionice u ovoj Odluci podrazumijevaju se i poslovni udjeli
do rokova utvrđenih u članku 109. Zakona o bankama.

XIV.

Postojeći ulozi prikupljeni u skladu s točkom 8. pod 2) Odluke o utvrđivanju
pojedinih oblika kapitala banaka i štedionica ( "Narodne novine" broj 107/93)
uključuju se u izračun jamstvenog kapitala u smislu ove Odluke kao podređeni
instrumenti, pod uvjetom da su neosigurani u smislu točke VI. ove Odluke.
U izračun jamstvenog kapitala po ovoj osnovi primjenjuje se točka VII.
ove Odluke. Banka ne smije u smislu izračuna jamstvenog kapitala po ovoj
osnovi prolongirati rokove dospijeća ovih posebnih uloga.

XV.

Danom početka primjene ove Odluke prestaje važiti Odluka o načinu izračunavanja
kapitala banaka i štedionica ( "Narodne novine" br. 30/97, 134/97 i 88/98).

XVI.

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama", a primjenjuje
se od 1. travnja 1999. godine.

O.br. 483/99.
Zagreb, 26. ožujka 1999.

Predsjednik Savjeta
Hrvatske narodne banke
guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. Marko Škreb,** v. r.

Odluka, NN 32/1999-646