### NN 37/2024 (27.3.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2426/2023 od 6. veljače 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

595

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Miroslav Šeparović, predsjednik, te suci Andrej Abramović, Ingrid Antičević Marinović, Mato Arlović, Snježana Bagić, Branko Brkić, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić, Goran Selanec i Miroslav Šumanović, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnijela Svjetlana Višnić iz Rijeke, na sjednici održanoj 6. veljače 2024. donio je

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski sud u Rijeci dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem P-658/2020 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Svjetlani Višnić iz Rijeke, Hahlić 17, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 900,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Svjetlana Višnić iz Rijeke (u daljnjem tekstu: podnositeljica), podnijela je ustavnu tužbu smatrajući da joj je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Rijeci (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem P-658/2020 povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

2. Podnositeljica je kao drugotužiteljica 27. svibnja 2020. podnijela tužbu (vrijednost predmeta spora 50.000,00 kuna) prvostupanjskom sudu radi proglašenja ovrhe nedopuštenom.

Prvostupanjski sud je 10. lipnja 2020. zatražio priklapanje spisa broj: Ovr-4987/2018 Općinskog suda u Rijeci, Stalne službe u Opatiji.

Podnositeljica je 23. rujna 2020. prvostupanjskom sudu dostavila požurnicu.

Predsjednica prvostupanjskog suda u povodu podnositeljičine požurnice dostavila je podnositeljici dopis broj: Su-1145/2020 od 7. siječnja 2021. kojim je obavještava o redoslijedu rješavanja predmeta i prostornoj ograničenosti raspravnih sudnica u uvjetima epidemije COVID-19.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 14. siječnja 2021. tuženica je pozvana dati pisani odgovor na tužbu.

Tuženica je 19. ožujka 2021. dostavila prvostupanjskom sudu pisani odgovor na tužbu.

Općinski sud u Rijeci, Stalna služba u Opatiji dostavila je 1. veljače 2022. traženi spis broj: Ovr-4987/2018.

Pripremno ročište, zakazano za 16. ožujka 2022., odgođeno je zbog neuredne dostave poziva tuženici te je iduće zakazano za 9. svibnja 2022.

Na ročište održano 9. svibnja 2022. nije pristupila tuženica (dostava poziva neuredna) te je prvostupanjski sud konstatirao da će se o prijedlogu tužiteljice da se tuženici postavi privremeni zastupnik odlučiti u izvanraspravnom roku od 30 dana.

Pripremno ročište održano je 26. svibnja 2023. i to u odsutnosti uredno pozvane tuženice. Punomoćnik tužiteljice ostaje kod dokaznih prijedloga navedenih u tužbi, navodi da je tužiteljica lošeg zdravstvenog stanja i da je teško pokretna, predlaže saslušanje podnositeljice koja je njezina kći. Prvostupanjski sud je donio rješenje kojim je konstatirao da će se provesti predloženi dokazi, da je pripremno ročište dovršeno i da je prethodni postupak zaključen. Iduće ročište zakazano je za 18. srpnja 2023.

Ročište zakazano za 18. srpnja 2023. nije održano zbog štrajka u tijelima sudbene vlasti.

Rješenjem broj: P-658/2020 od 18. srpnja 2023. utvrđen je prekid postupka zbog smrti tuženice koja je umrla 24. lipnja 2023.

Podnositeljica je Županijskom sudu u Rijeci 6. svibnja 2022. podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku na način da je tražila isplatu primjerene naknade.

Rješenjem Županijskog suda u Rijeci broj: Gzp II-8/2022-2 od 3. studenoga 2022. odbačen je zahtjev podnositeljice za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku.

Navedeno rješenje potvrđeno je rješenjem Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Gžzp II-63/2022-4 od 1. ožujka 2023.

Prvostupanjski sud obavijestio je dopisom od 10. studenoga 2023. Ustavni sud da je dostavljen podatak o nasljednici tuženice te da će se donijeti rješenje o preuzimanju i nastavku postupka.

Postupak se vodi pred prvostupanjskim sudom.

III. MJERODAVNO PRAVO

3. U glavi VI. (članci 63. – 70.) Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 67/18. i 21/22.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13) pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je model zaštite prava na suđenje u razumnom roku.

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

4. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.), jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona je ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

4.1. U konkretnom slučaju podnositeljica je predsjednici prvostupanjskog suda podnijela požurnicu, na koju joj je predsjednica toga suda odgovorila obavještavajući je o redoslijedu rješavanja predmeta i prostornoj ograničenosti sudnica u uvjetima epidemije COVID-19.

Očito smatrajući da je riječ o pravnom sredstvu iz ZoSuda/13, podnositeljica je podnijela zahtjev za isplatu primjerene naknade. Rješenjem Županijskog suda u Rijeci broj: Gzp II-8/2022-2 od 3. studenoga 2022. odbačen je zahtjev podnositeljice za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku. Navedeno rješenje potvrđeno je rješenjem Vrhovnog suda broj: Gžzp II-63/2022-4 od 1. ožujka 2023.

Sudovi su zauzeli stajalište da je taj zahtjev nedopušten jer predsjednica prvostupanjskog suda nije donijela rješenje o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, pa podnositeljici ne pripada pravo na isplatu primjerene naknade. Eventualni propust predsjednice suda da »požurnicu« smatra zahtjevom za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku i donese odgovarajuće rješenje, prema mišljenju sudova nije od utjecaja na odluku u ovom predmetu.

5. Ustavni sud smatra da je podnositeljica, u okolnostima ovog predmeta, koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju, tj. da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

6. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnog suda i podnositeljice od 27. svibnja 2020. do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

7. Podnositeljica je pokrenula parnični postupak 27. svibnja 2020. Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak radi proglašenja ovrhe nedopuštenom u konkretnom slučaju od podnošenja tužbe prvostupanjskom sudu do donošenja ove odluke traje ukupno tri (3) godine, osam (8) mjeseci i jedanaest (11) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

8. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenijem predmetu, unatoč tome što je postupanje suda bilo otežano zbog nemogućnosti uredne dostave poziva i dolaska tuženice na zakazana ročišta.

3) Postupanje nadležnog suda

9. Ustavni sud je utvrdio da je u konkretnom parničnom postupku prvostupanjski sud pripremno ročište održao tek 26. svibnja 2023., dakle, tri (3) godine od podnošenja tužbe. Ustavni sud uzeo je u obzir činjenicu da je tuženica dala pisani odgovor na tužbu, no pozivi za ročište nisu bili uredni, a tuženica na njih nije mogla pristupiti zbog bolesti. Rješenjem od 18. srpnja 2023. utvrđen je prekid postupka zbog smrti tuženice.

Uzimajući u obzir da je u gotovo četiri (4) godine trajanja postupka održano samo jedno ročište, unatoč problemima s dostavom poziva za tuženicu, Ustavni sud ocjenjuje da prvostupanjski sud u razmatranom razdoblju nije učinkovito i efikasno postupao.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

10. Ocjena je Ustavnog suda da podnositeljica u razmatranom razdoblju nije pridonijela duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

11. Imajući u vidu da je postupak u razmatranom razdoblju trajao tri (3) godine, osam (8) mjeseci i jedanaest (11) dana, da se radi o parnici radi proglašenja ovrhe nedopuštenom koji postupak je hitnije naravi, da je prvostupanjski sud u studenome 2023. obavijestio Ustavni sud da će donijeti rješenje o nastavku postupka, te da se postupak i dalje vodi pred prvostupanjskim sudom, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljici povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njezinim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku prvostupanjskog suda

12. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik prvostupanjskog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

13. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju uzeo je u obzir da postupak još nije okončan.

14. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-2426/2023

Zagreb, 6. veljače 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
 dr. sc. Miroslav Šeparović, v. r.