## Pravilnik o kriterijima za određivanje i zaštitu objekata posebno značajnih za obranu zemlje

### NN 120/1999 (17.11.1999.), Pravilnik o kriterijima za određivanje i zaštitu objekata posebno značajnih za obranu zemlje

# MINISTARSTVO OBRANE

Na temelju članka 146. stavka 4. Zakona o obrani (»Narodne
novine«, broj 74/93. - pročišćeni tekst
i broj 57/96.) ministar obrane donosi

## PRAVILNIK

### O KRITERIJIMA ZA ODREÐIVANJE I ZAŠTITU OBJEKATA POSEBNO ZNAČAJNIH ZA OBRANU ZEMLJE

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom utvrđuju se kriteriji za odabir vojnih i
drugih objekata posebno značajnih za obranu zemlje, obvezne
mjere za njihovu zaštitu i način označavanja
zabrane.

Članak 2.

Vojne objekte posebno značajne za obranu zemlje (u daljnjem
tekstu: vojni objekti) svojom odlukom određuje ministar obrane,
a druge objekte posebno značajne za obranu zemlje (u daljnjem
tekstu: drugi objekti) svojom odlukom određuje Vlada Republike
Hrvatske u skladu sa Zakonom o obrani.

Članak 3.

Popise objekata iz članka 2. ovoga Pravilnika vodi Ministarstvo
obrane.

Ministarstvo obrane dostavlja izvode iz popisa vojnih objekata
nadležnim zapovjedništvima oružanih snaga Republike
Hrvatske, a izvode iz popisa drugih objekata nadležnim središnjim
tijelima državne uprave.

Nadležna tijela državne uprave vlasnicima, odnosno korisnicima
drugih objekata, dostavljaju izvode o utvrđivanju statusa
drugih objekata.

Članak 4.

Vlasnici, odnosno korisnici drugih objekata u smislu odredbi ovoga
Pravilnika su: Republika Hrvatska, središnja tijela državne
uprave, jedinice lokalne uprave i samouprave, javna poduzeća
i druge pravne osobe koje u objektima iz članka 7. ovoga
Pravilnika obavljaju djelatnosti zbog kojih im je utvrđen
status objekata posebno značajnih za obranu zemlje.

Članak 5.

Odluke iz članka 2. ovoga Pravilnika i njima priloženi
popisi objekata državna su tajna i čuvaju se u skladu
s odredbama Zakona o zaštiti tajnosti podataka (»Narodne
novine«, broj 108/96.) i Pravilnika o zaštiti tajnosti
podataka obrane (»Narodne novine«, broj 112/97).

II. KRITERIJI ZA ODREÐIVANJE OBJEKATA POSEBNO ZNAČAJNIH
ZA OBRANU ZEMLJE

Članak 6.

Vojni objekti su oni objekti koji su posebno funkcionalno značajni
za djelovanje oružanih snaga Republike Hrvatske u ratu, neposrednoj
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske
ili u izvanrednim okolnostima.

Objektima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se: ratna
zapovjedna mjesta, raketni položaji, telekomunikacijski objekti
i središta, svi radarski i elektronski sustavi, vojni aerodromi,
zračne i pomorske luke, centri za ispitivanje novih sredstava,
opreme i naoružanja, važnija skladišta, potkopi
u moru i kopnu, prostorije u kojima se čuvaju ratni planovi
i šifre.

Članak 7.

Drugi objekti su oni objekti koji su posebno značajni za
obranu zemlje, za cjeloviti sustav obrambenih priprema i stvaranje
materijalnih pričuva potrebnih za vođenje rata, a to
su osobito: objekti za laboratorijska ispitivanja i proizvodnju
naoružanja i vojne opreme te najvažniji objekti o čijem
neprekidnom radu u ratu, neposrednoj ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske ili u izvanrednim okolnostima
u najvećoj mjeri ovisi funkcioniranje gospodarstva i društvenih
djelatnosti usmjerenih opskrbi oružanih snaga Republike Hrvatske
i drugih struktura obrane potrebnim proizvodima i uslugama te
osiguravanju osnovnih potreba pučanstva.

Druge objekte predlažu Vladi Republike Hrvatske čelnici
središnjih tijela državne uprave preko Ministarstva
obrane.

Članak 8.

Objekti koji bi po svojim značajkama, namjeni i važnosti
mogli biti određeni kao vojni objekti i kao drugi objekti
mogu biti samo na jednom popisu.

III. ZAŠTITA OBJEKATA POSEBNO ZNAČAJNIH ZA
OBRANU ZEMLJE

Članak 9.

Pod zaštitom objekata posebno značajnih za obranu
zemlje razumijeva se sustav obveznih mjera kojima se sprječava
uništenje ili oštećenje objekata, odnosno otkrivanje
tajnih podataka o objektima i djelatnostima u njima.

Mjere zaštite objekata iz stavka 1. ovoga članka obvezni
su poduzimati: tijela koja određuju značaj i status
objekata, nadležna središnja tijela državne uprave,
vlasnici, odnosno korisnici i zaštitne snage u dijelovima
koji se na njih odnose te, u skladu sa zahtjevima vlasnika, odnosno
korisnika i investitora, projektanti, sudionici natječaja,
izvođači radova i njihovi kooperanti.

Članak 10.

Obvezne mjere zaštite obuhvaćaju opće i posebne
mjere.

Primijenjena razina općih ili posebnih mjera zaštite
na temelju predviđenih planova zaštite ovisit će
o utvrđenom stupnju i vrsti ugroženosti svakog objekta
posebno značajnog za obranu zemlje.

Članak 11.

Opće mjere zaštite obvezni su stalno provoditi vlasnici,
odnosno korisnici objekata posebno značajnih za obranu
zemlje i zaštitne snage.

Opće mjere zaštite obuhvaćaju:

1. utvrđivanje funkcionalnog značaja objekata iz članka
2. ovoga Pravilnika

2. provedbe mjera zaštite na temelju prosudbe ugroženosti,
obveza utvrđenih drugim zakonskim i podzakonskim propisima
i plana zaštite objekta, koji uključuju:

- organiziranje i djelovanje službe tjelesne zaštite

- projektiranje, instaliranje i uporabu mehaničkih i elektroničkih
sigurnosnih sustava tehničke zaštite

- druge mjere predviđene planom zaštite

3. provođenje organizacijskih mjera koje obuhvaćaju
propisivanje i nadzor zaštite dokumentacije s oznakom tajnosti,
unutarnjeg ustroja zaštite i dr.

Članak 12.

Mehanički sigurnosni sustavi iz članka 11. ovoga
Pravilnika jesu: zaštitne ograde, zidovi, prepreke, protunaletne
barijere, rampe, rešetke, protuprovalna vrata, neprobojna
stakla i slične konstrukcije, sve vrste brava sa serijskim
brojem ili kodom, oprema za pohranu i čuvanje predmeta
i dokumenata i postavljeni znakovi i signalizacija zabrane i ograničenja.

Elektronički sigurnosni sustavi iz članka 11. ovoga
Pravilnika jesu: sustavi za stalni nadzor nad štićenim
objektom s jednog mjesta, sustavi videonadzora, senzorske ograde,
protuprovalni i protuprepadni sustavi, sustavi kontrole prolaska
i sustavi za nadzor nad radom i provjeru učinkovitosti
službe tjelesne zaštite.

Članak 13.

Posebne mjere zaštite primjenjuju se na vojne objekte, a
na druge objekte kada je to utvrđeno odredbama odluke Vlade
Republike Hrvatske.

Posebne mjere zaštite jesu:

1. sigurnosna provjera djelatnika

2. kontraobavještajna zaštita

3. elektronička zaštita, koja pored osnovnih funkcija
obvezatno omogućava audiovizualni nadzor, nadzor i djelovanje
u cilju sprečavanja narušavanja sigurnosno-zaštitne
zone, elektronsko maskiranje i zaštitu od otjecanja podataka

4. neprekidna nazočnost zaštitnih snaga i sredstava.

Članak 14.

Zapovjedništva zbornih područja, Hrvatske ratne mornarice,
Hrvatskoga ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane, Hrvatskoga
vojnog učilišta, Zapovjedništvo za obuku, zapovjedništva
brigada i samostalnih bojni na temelju zapovijedi uređuju
osiguranje vojnih objekata iz svoje nadležnosti. Za osiguranje
vojnih objekata odgovorni su zapovjednici jedinica, zapovjedništva
i ustanove kojima su povjereni na uporabu.

Rukovoditelj obrambenih priprema vlasnika, odnosno korisnika drugog
objekta određuje voditelja zaštite toga objekta.

Voditelj zaštite drugog objekta odgovara za organizaciju,
provođenje i nadzor svih aktivnosti, mjera i sredstava te
suradnju u procesima učinkovite i planske zaštite
tog objekta.

Članak 15.

U objekte posebno značajne za obranu zemlje mogu, osim
zaposlenih, ulaziti i druge osobe koje imaju odobrenje zapovjednika
ili voditelja zaštite drugog objekta iz članka 14.
ovoga Pravilnika, odnosno osobe u službi zaštite objekta
na temelju plana zaštite i propisanih postupaka.

Posjete osoba i izaslanstava iz inozemstva vojnim objektima i
boravak u njima odobrava ministar obrane.

Članak 16.

Mjere zaštite objekata iz članka 2. ovoga Pravilnika
provode se na temelju prosudbe ugroženosti i plana zaštite
svakog objekta posebno.

Prosudbu ugroženosti i plan zaštite izrađuju, obnavljaju
i čuvaju zapovjednik vojnog objekta i voditelj zaštite
drugog objekta.

Dokumente iz stavka 2. ovoga članka za vojne objekte donose
nadležna zapovjedništva oružanih snaga Republike
Hrvatske, a za druge objekte rukovoditelji obrambenih priprema
vlasnika, odnosno korisnika tih objekata.

U postupku izrade prosudbe ugroženosti i plana zaštite
drugog objekta, voditelj zaštite toga objekta surađuje
s mjesno nadležnim policijskim upravama i zapovjedništvima
oružanih snaga Republike Hrvatske.

Članak 17.

Metodologiju za izradu prosudbe ugroženosti i plana zaštite
drugih objekata, polazeći od svog djelokruga utvrđenog
zakonom, donose središnja tijela državne uprave.

Metodologija iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se vlasnicima,
odnosno korisnicima drugih objekata iz djelokruga središnjih
tijela državne uprave poradi izrade prosudbe ugroženosti
i plana zaštite za svaki objekt posebno.

Članak 18.

Metodologijom iz članka 17. ovoga Pravilnika utvrđuju
se nositelji izrade, obvezni sadržaj prosudbe ugroženosti
i plana zaštite, kao i druga pitanja važna za njihovu
izradu.

Metodologija obvezno razrađuje sadržaj prosudbe ugroženosti
i plana zaštite.

U okviru razrade sadržaja prosudbe ugroženosti određuje
se značaj objekta, osnovni elementi ugroženosti, vrste
i uzroci ugrožavanja, posljedice neželjenog djelovanja
i zaključna ocjena.

U okviru razrade plana zaštite određuje se voditelj drugog
objekta, mjere zaštite, snage i sredstva za provođenje
mjera zaštite (veličina, struktura i sastav te organizacija
i djelovanje službe zaštite objekta, način koordinacije,
komunikacije i suradnje s ostalim zaštitnim snagama, prilozi
s pregledom odgovornih osoba, rasporedom ljudstva, skicama i dr.),
organizacija zaštite objekta u uvjetima povećane ugroženosti
(rat, neposredna ugroženost neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske ili izvanredne okolnosti) i zaključna
ocjena.

Metodologija sadrži i druga pitanja važna za izradu
prosudbe ugroženosti i plana zaštite drugog objekta
(specifičnosti koje metodologijom utvrđuje svako pojedino
središnje tijelo državne uprave prema značajkama
djelatnosti, ugrađenim tehnološkim sadržajima objekata,
lokaciji i dr.).

Članak 19.

Mjere zaštite na vojnim objektima provode postrojbe oružanih
snaga Republike Hrvatske, a na drugim objektima zaštitne
snage službe zaštite objekata i policijske snage najčešće
putem pozorničko-patrolne službe.

U provođenju mjera zaštite na drugim objektima u ratu,
neposrednoj ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
Hrvatske ili u izvanrednim okolnostima uključuju se i domobranske
postrojbe.

Službu zaštite objekta mogu provoditi pravne osobe registrirane
za obavljanje poslova zaštite ili vlastita služba zaštite.

Zaštitne snage razumijevaju službe zaštite objekta,
policijske snage i domobranske postrojbe koje se uključuju
u zaštitu ovisno o djelokrugu svoga rada i u skladu s prosudbama
ugroženosti i planovima zaštite.

IV. MJERE ZAŠTITE OBJEKATA POSEBNO ZNAČAJNIH
ZA OBRANU ZEMLJE PRILIKOM ISTRAŽIVANJA I SNIMANJA IZ ZRAKA

Članak 20.

Svako privremeno obavljanje djelatnosti kao što su znanstveni
radovi, istraživanja, snimanja iz zraka, snimanja filmova
i TV koprodukcija, samostalno ili u suradnji s inozemnim fizičkim
i pravnim osobama na drugim objektima ili u njima može se
obavljati samo na temelju suglasnosti Ministarstva obrane.

Članak 21.

Ministarstvo obrane u suradnji s Državnom geodetskom upravom
pregledava snimljeni materijal iz zraka, te provodi zaštitu
objekata iz članka 2. ovoga Pravilnika prije njihova daljinskog
promicanja.

Daljinsko promicanje razumijeva oblik javnog predstavljanja i/ili,
općenito, načine, oblike, medije i sl. korištenja
materijala na kojima su drugi objekti snimljeni različitim
sredstvima iz zraka.

V. NAČIN OZNAČAVANJA I PROVOÐENJA POSTUPAKA
ZABRANE KOD OBJEKATA POSEBNO ZNAČAJNIH ZA OBRANU ZEMLJE

Članak 22.

Zapovjednici i voditelji zaštite drugih objekata iz članka
14. ovoga Pravilnika određuju mjesta za postavljanje znakova
zabrane pristupa, motrenja i snimanja objekata, ukoliko su te
mjere predviđene planovima zaštite.

Znaci zabrane pristupa, motrenja i snimanja objekata postavljaju
se tako da su vidljivi danju i noću. Osim toga od nadležnog
tijela za promet može se tražiti postavljanje znakova
zabrane zaustavljanja i parkiranja na dijelu puta ili putovima
u blizini objekata ukoliko je to predviđeno planovima zaštite
objekata.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 23.

Metodologiju iz članka 17. ovoga Pravilnika središnja
tijela državne uprave donijet će u roku od 60 dana
od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika.

Središnja tijela državne uprave dužna su nacrt
metodologije dostaviti na mišljenje Ministarstvu obrane.

Članak 24.

Vlasnik, odnosno korisnik drugog objekta dužan je na zahtjev
Ministarstva obrane, Ministarstva unutarnjih poslova ili nadležnog
središnjeg tijela državne uprave dostaviti ili omogućiti
pristup svim podacima o objektu koji su bitni za vođenje evidencije,
izradu plana zaštite kao i za provedbu mjera zaštite
drugog objekta na snimljenim materijalima iz zraka, dok ostalim
tijelima, pravnim osobama i dr. dostavlja ili ustupa podatke o
objektu u skladu s propisima i svojim općim aktima.

Članak 25.

Inspekcijski pregled planova zaštite i nadzor nad provedbom
utvrđenih mjera zaštite vojnih objekata provodi Glavni
inspektorat obrane.

Inspekcijski pregled planova zaštite i nadzor nad provedbom
utvrđenih mjera zaštite drugih objekata provodi inspekcija
Ministarstva unutarnjih poslova u suradnji s ovlaštenim predstavnicima
nadležnih središnjih tijela državne uprave i Glavni
inspektorat obrane.

Članak 26.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik
o kriterijima za određivanje i zaštitu objekata posebno
značajnih za obranu zemlje (»Narodne novine«,
broj 48/92.).

Članak 27.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Urbroj: 512-01-99-1773
Zagreb, 11. studenoga 1999.

Ministar
**Pavao Miljavac,** v. r.

Pravilnik, NN 120/1999-1936