### NN 50/2023 (10.5.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-4602/2021 od 5. travnja 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

835

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Hana Gattoni iz Pule, koju zastupa Leo Pliško, odvjetnik u Zagrebu, na sjednici održanoj 5. travnja 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Utvrđuje se da je zbog dugotrajnosti parničnog postupka podnositeljici ustavne tužbe Hani Gattoni iz Pule, Laginjina 3, povrijeđeno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) te joj se na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst) određuje primjerena naknada u iznosu od 3200,00 eura.

III. Naknada iz točke II. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

IV. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Hana Gattoni iz Pule (u daljnjem tekstu: podnositeljica) koju u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Leo Pliško, odvjetnik u Zagrebu, podnijela je 4. kolovoza 2021. ustavnu tužbu smatrajući da joj je trajanjem postupka koji se vodio pred Županijskim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: drugostupanjski sud) pod brojem Gž-2309/2020-2 od 31. svibnja 2021., a koji se prethodno vodio pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem P-5772/2016-65 od 27. prosinca 2018., povrijeđeno ustavno pravo na donošenje odluke u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.).

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljen je spis prvostupanjskog suda broj: P-5772/2016.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Podnositeljica (tada Hana Suhonjić) pokrenula je postupak 13. listopada 2008. podnošenjem tužbe radi isplate, protiv ­INPLUS-poslovne usluge koju zastupa Katarina Pšeničnjak (kasnije Katarina Stipaničev), Općinskom građanskom sudu u Zagrebu.

Prvostupanjski sud je donio rješenje broj: P-10060/08 od 5. studenoga 2008. kojim je pozvao tuženicu na davanje odgovora na tužbu.

Odgovor na tužbu prvostupanjski sud zaprimio je 17. studenoga 2008.

Podnositeljica je prvostupanjskom sudu dostavila očitovanje na odgovor na tužbu 15. prosinca 2008.

Podnositeljica je prvostupanjskom sudu dostavila potvrdu o imovnom stanju 29. prosinca 2008.

Prvostupanjski sud održao je prvo ročište 17. studenoga 2009. na kojem je iskazivala podnositeljica te su predloženi dokazi ispitivanjem tuženice i pribavljanja poslovne dokumentacije.

Podnositeljica se podneskom prvostupanjskom sudu od 12. veljače 2010. očitovala na zaprimljenu poslovnu dokumentaciju.

Podnositeljica se podneskom prvostupanjskom sudu od 4. svibnja 2010. očitovala na zaprimljenu dopunu poslovne dokumentacije.

Tuženik se podneskom od 4. lipnja 2010. prvostupanjskom sudu očitovao na dostavljenu poslovnu dokumentaciju.

Podnositeljica se podneskom prvostupanjskom sudu od 21. rujna 2010. očitovala na podnesak tuženika.

Prvostupanjski sud održao je drugo ročište 19. listopada 2019. na kojem su se stranke očitovale o zaprimljenim službenim podatcima i podnescima te je predloženo ispitivanje svjedoka, tužiteljice i Alexa Gattonija.

Tuženik je podneskom prvostupanjskom sudu od 28. siječnja 2011. osporio subjektivnu preinaku tužbe iz podneska tužiteljice od 21. rujna 2010. te predlaže odbijanje tužbenog zahtjeva.

Na ročištu održanom 14. veljače 2011. ispitan je svjedok Alex Gattoni.

Tuženik se podneskom prvostupanjskom sudu od 4. ožujka 2011. očitovao o visini potraživanja podnositeljice.

Podnositeljica se podneskom od 24. ožujka 2011. očitovala na podnesak tuženika.

Prvostupanjski sud održao je ročište 14. studenoga 2011. na kojem su provedeni dokazi saslušanja podnositeljice te uvida u njen index.

Na ročištu održanom 21. prosinca 2011. odbijeni su dokazi za saslušanje stranaka te je glavna rasprava zaključena.

Prvostupanjska presuda broj: P-10060/08-31 kojom je tužbeni zahtjev podnositeljice usvojen donesena je 5. siječnja 2012.

Podneskom podnositeljice od 16. veljače 2012. zatraženo je dostavljanje pisanog otpravka prvostupanjske presude, a podneskom od 6. ožujka 2012. zatražen je ispravak presude i alternativno je podnesena žalba na prvostupanjsku presudu u odnosu na pogrešno naznačen obrt tuženika.

Prvostupanjski sud je rješenjem broj: P-10060/08-34 od 8. ožujka 2012. ispravio prvostupanjsku presudu u nazivu tuženika.

Tuženik je podnio žalbu 14. ožujka 2012.

Prvostupanjski sud je rješenjem broj: P-10060/08-36 od 30. travnja 2012. odlučio o sudskom trošku.

Podnositeljica se 15. svibnja 2012. podneskom prvostupanjskom sudu očitovala na žalbu tuženika.

Podnositeljica je 7. ožujka 2016. podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Županijski sud u Zagrebu rješenjem broj: Su-Gzp I-44/16 od 14. travnja 2016. usvojio je zahtjev podnositeljice i odredio drugostupanjskom sudu rok od tri mjeseca za donošenje meritorne odluke u predmetu broj: Gž-6358/12.

Drugostupanjski sud je presudom broj: 59 Gž-6359/12-8 od 26. srpnja 2016. usvojio žalbu tuženika i ukinuo prvostupanjsku presudu.

Parnični predmet je numeriran pod brojem P-5772/16.

Podnositeljica je podneskom od 25. rujna 2017. prvostupanjski sud obavijestila o promjeni prezimena te ponovila svoje viđenje predmetnog činjeničnog stanja predlažući da sud usvoji njen tužbeni zahtjev.

Na ročištu održanom 28. studenoga 2017. glavna rasprava počela je iznova, stranke su se očitovale o dokaznim prijedlozima.

Na ročištu održanom 27. ožujka 2018. provedeni su dokazi saslušanjem podnositeljice kao tužiteljice.

Uredovnom bilješkom od 9. svibnja 2018. odgođeno je ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-47 od 12. lipnja 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 26. lipnja 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-48 od 26. lipnja 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 6. srpnja 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-49 od 6. srpnja 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za dan 20. srpnja 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-50 od 20. srpnja 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 7. rujna 2018.

Podnositeljica je podneskom od 26. srpnja 2018. zatražila odgodu i novo zakazivanje ročišta zbog spriječenosti.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-51 od 2. kolovoza 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 14. rujna 2018.

Na ročištu održanom 14. rujna 2018. zaključena je glavna rasprava, a ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama određeno je za 28. rujna 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-55 od 28. rujna 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 29. listopada 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-58 od 29. listopada 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 6. studenoga 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-60 od 22. studenoga 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 28. studenoga 2018.

Na ročištu održanom 28. studenoga 2018. ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama preloženo je za 11. prosinca 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: 28 P-5772/16-63 od 21. prosinca 2018. određeno je novo ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama za 27. prosinca 2018.

Na ročištu održanom 27. prosinca 2018. prvostupanjski sud donio je i objavio presudu kojom je tužbeni zahtjev podnositeljice usvojen.

Podnositeljica je podneskom prvostupanjskom sudu od 22. siječnja 2019. predložila donošenje dopunske presude i podredno podnijela žalbu na prvostupanjsku presudu ukoliko se ne donese dopunska presuda.

Tuženik je podnio žalbu na prvostupanjsku presudu 4. veljače 2019.

Prvostupanjski sud donio je dopunsko rješenje broj: 28 P-5772/2016-74 od 22. svibnja 2020.

Tuženik je podnio žalbu na dopunsko rješenje 28. svibnja 2020.

Podnositeljica je podneskom prvostupnjskom sudu odgovorila na žalbu tuženice 4. lipnja 2020.

Presudom drugostupanjskog suda broj: 59 Gž-5772/16-80 od 31. svibnja 2021. odbijena je žalba tuženice i potvrđena je prvostupanjska presuda od 27. prosinca 2018.

Rješenjem drugostupanjskog suda broj: 59 Gž-2310/2020-2 od 31. svibnja 2021. žalba tuženice djelomično je uvažena u odnosu na trošak sudskog postupka.

Podnositeljica je zaprimila drugostupanjsku presudu 22. srpnja 2021.

Ustavna tužba podnesena je 4. kolovoza 2021.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.),

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.),

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.) i

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da su podnositelji prethodno koristili dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. U konkretnom slučaju podnositeljica je 7. ožujka 2016. podnijela nadležnom sudu zahtjev za suđenje u razumnom roku na temelju članka 27. ZoSud-a/13. Drugostupanjski sud je rješenjem broj: Su-Gzp I-44/16 od 14. travnja 2016. usvojio zahtjev podnositeljice i odredio rok od tri mjeseca za donošenje meritorne odluke u predmetu.

7. Budući da je podnositeljica koristila pravna sredstva koja su joj bila na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud posebno razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositeljice (razmatrano razdoblje) od donošenja rješenja broj: Su-Gzp I-44/16 (14. travnja 2016.) do dostave drugostupanjske presude podnositeljici (22. srpnja 2021.).

1) Duljina sudskog postupka

9. Postupak je pokrenut 13. listopada 2008. podnošenjem tužbe podnositeljice prvostupanjskom sudu. U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi parnični postupak okončan je donošenjem drugostupanjske presude koju je podnositeljica zaprimila 22. srpnja 2021. Ustavni sud utvrđuje da je parnični postupak u konkretnom slučaju od podnošenja tužbe do dostave drugostupanjske presude podnositeljici trajao ukupno osam (12) godina, devet (9) mjeseci i devet (9) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

10. U konkretnom slučaju nije riječ o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. Ustavni sud primjećuje da je prvostupanjski sud u dva navrata donosio prvostupanjske presude, da je u prvom prvostupanjskom postupku od podnošenja tužbe 13. listopada 2008. do prvog ročišta glavne rasprave održanog 17. studenoga 2009. proteklo više od godinu dana, da je između drugog i trećeg ročišta (19. listopada 2019. i 14. veljače 2011.) prošlo više od godinu dana.

Nadalje, na prvu prvostupanjsku presudu tuženik je podnio žalbu 14. ožujka 2012., te je tek po rješenju broj: Su-Gzp I-44/16 od 14. travnja 2016. drugostupanjski sud donio meritornu odluku o žalbi 26. srpnja 2016..

Također, prvostupanjski sud je u ponovljenom postupku imao dulje razdoblje u kojem nije po zaključenju glavne rasprave održao ročište za donošenje, objavu i uručenje presude strankama (od 9. svibnja 2018. do 27. prosinca 2018.).

Slijedom navedenog, Ustavni sud utvrđuje da je u postupanju redovnih sudova u predmetu podnositeljice bilo većih razdoblja neaktivnosti koji su doprinijeli duljini trajanja postupka.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

12. Ustavni sud utvrđuje da podnositeljica u razmatranom razdoblju nije pridonijela duljini trajanja postupka u mjeri koja bi opravdala ukupno trajanje postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

13. Imajući u vidu ukupno trajanje postupka (neovisno o činjenici što je drugostupanjski sud postupio po nalogu iz rješenja broj: Su-Gzp I-44/16 i donio meritornu odluku u roku koji mu je naložen, koje je većim dijelom uzrokovano trajanjem postupka pred prvostupanjskim sudom te posebice činjenicu da podnositeljica svojim ponašanjem nije pridonijela duljini postupka i da nije riječ o složenijoj pravnoj stvari, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljici povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njezinim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1) Izreka odluke

14. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točki I. izreke.

15. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama II. i III. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

16. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka IV. izreke).

Broj: U-III-4602/2021

Zagreb, 5. travnja 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.