## Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije motornih vozila kategorije M1 s obzirom na sustave za brisanje i pranje vjetrobranskog stakla TPV 135 (izdanje 00)

### NN 169/2004 (3.12.2004.), Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije motornih vozila kategorije M1 s obzirom na sustave za brisanje i pranje vjetrobranskog stakla TPV 135 (izdanje 00)

# DrŽav­ni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo

2959

Na
temelju članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne
novine« broj 105/04) ravnatelj Držav­nog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA I POSTUPKU HOMOLOGACIJE MOTORNIH VOZILA KATEGORIJE M1 S OBZIROM NA SUSTAVE ZA BRISANJE I PRANJE VJETROBRANSKOG STAKLA TPV 135 (IZDANJE 00)\*

Članak
1.

Ovim
pravilnikom uređuju se tehnički zahtjevi i postupak homologacije za motorna
vozila kategorije M1(1)
s obzirom na su­stave za brisanje i pranje vjetrobranskog stakla.

Članak
2.

Tehnički
zahtjevi za vozila s obzirom na sustave za brisanje i pranje vjetrobranskoga
stakla i za sustave za brisanje i pranje kao zasebne tehničke jedinice navedeni
su u točkama 5. i 6. priloga l. a postupak homologacije u točkama 3. – 4.
priloga I. ovoga pravilnika. Svi prilozi ovoga pravilnika od rednoga broja I.
do IX. čine njegov sastavni dio.

Članak
3.

Tijelo
za homologaciju vozila u smislu odredaba ovoga pravilnika je Državni zavod za
normizaciju i mjeriteljstvo (u dalj­njemu tekstu: Zavod).

Članak
4.

Zavod
će dodijeliti certifikat o homologaciji tipa vozilau skladu s obrascem danim u
prilogu VIII. ako taj tip vozila s obzirom na sustave za brisanje i pranje
vjetrobranskoga stakla zadovoljava zahtjeve navedene u točkama 5. i 6. priloga
l.

Zavod
će dodijeliti certifikat o homologaciji tipa sustava za brisanje i pranje
vjetrobranskog stakla kao zasebne tehničke jedinice u skladu s obrascem danim u
prilogu IX. ako taj tip sustava zadovoljava zahtjeve navedene u točkama 5. i 6.
priloga l.

Članak
5.

Vozila
kategorije M1 odnosno sustavi za brisanje
i pranje vjetrobranskoga stakla mogu se homologirati te uvoziti i stavljati na
tržište ako ti sustavi, odnosno vozila s obzirom na sustave za pranje i
brisanje vjetrobranskoga stakla zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika i
njegovih priloga.

Članak
6.

Zavod
može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke službe
ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:

– da
zadovoljava zahtjeve norme za osposobljenost ispitnih laboratorija HRN EN
ISO/IEC 17025 za područje ispitivanja prema zahtjevima ovoga pravilnika

– da
ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme VII/1 strojarskog smjera

– da
može dokazati poznavanje metoda i postupaka ispitivanja sadržanih u točkama 5.
i 6. priloga l. i prilozima II. – IV. ovoga pravilnika.

Članak 7.

Ovaj
pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a
počet će se primjenjivati danom pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Klasa:
011-02/04-03/43
Urbroj: 558-04/13-04-1
Zagreb, 22. studenoga 2004.

            Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjeriteljstvo
**dr. sc.** **Marijan Andrašec, dipl. ing.,** v. r.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_
 \*Ovaj pravilnik preuzima sadržaj Smjernice Vijeća o sustavima za
brisanje i pranje motornih vozila 78/318/EEC s uključenim izmjenama i dopunama
u Smjernici Komisije 94/68/EC.

((1) Definicija vozila dana je
u članku 4. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (»Narodne novine«
br. 115/04), a kategorizacija vozila u prilogu II. A istoga pravilnika.

PRILOG I.

PODRUČJE
PRIMJENE, DEFINICIJE, ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA, DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE
TIPA, ZAHTJEVI, POSTUPAK ISPITIVANJA, OZNAČIVANJE, IZMJENE I DOPUNE
HOMOLOGACIJE, SUKLADNOST PROIZVODNJE

1.                PODRUČJE PRIMJENE

1.1.             Ovaj pravilnik primjenjuje se na 180°
prednjega vidnog polja vozača vozila kategorije M1.

1.1.1.          Njegova je svrha osigurati dobru
vidljivost u nepovoljnim vremenskim uvjetima određivanjem zahtjeva za sustave
za brisanje i pranje vjetrobranskoga stakla vozila kategorije M1.

1.1.2.          Zahtjevi ovoga pravilnika oblikovani
su za primjenu na vozilima kategorije M1 u kojima je vozač na lijevoj strani. U vozilima
kategorije M1 u kojima je vozač na des­noj
strani ti zahtjevi primjenjuju se invertiranjem kriterija gdje je to potrebno.

2.                DEFINICIJE

2.1.             Tip vozila s obzirom na njegove
sustave za brisanje i pranje vjetrobranskoga stakla

                   »Tip vozila s obzirom na
njegove sustave za brisanje i pranje vjetrobranskoga stakla« označava vozila
koja se ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su:

2.1.1.          vanjski i unutarnji oblici i njihov
razmještaj u području određenu u točki 1. koji mogu štetno utjecati na
vidljivost

2.1.2.          oblik i dimenzije vjetrobranskog
stakla i njegove ugrad­be koje imaju utjecaja na vidna područja iz priloga IV.

2.1.3.          značajke sustava za brisanje i pranje
vjetrobranskoga stakla.

2.2.             Trodimenzionalni referentni sustav

                   »Trodimenzionalni referentni
sustav« označava referentni sustav koji se sastoji od okomite uzdužne ravnine
X-Z, vodoravne ravnine X-Y i okomite poprečne ravnine Y-Z ( vidi sliku 2.
priloga III.). Sustav se upotrebljava za određivanje odnosa veličina između
polo­žaja konstrukcijske točke na nacrtu i njezina polo­žaja na stvarnome
vozilu. Postupak za postavljanje vozila u odnosu na sustav opisan je u prilogu
III.; sve koordinate u odnosu na nultu točku na tlu određuju se na vozilu u
voznome stanju (kako je definirano u točki 2.6 priloga I. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila) i s jednim putnikom na prednjemu sjedalu;
masa putnika iznosi 75 kg ± 1%.

2.2.1.          Vozila opremljena ovjesom namjestivim
po visini ispituju se u uobičajenom položaju za vožnju koju je odredio
proizvođač vozila.

2.3.             Primarna referentna oznaka

                   »Primarne referentne oznake«
označavaju provrte, površine, oznake ili identifikacijske znakove na nadogradnji
vozila. Tip upotrijebljene referentne oznake i položaj svake oznake u odnosu na
koordinate X, Y i Z trodimenzionalnoga referentnog sustava i u odnosu na
konstrukcijsku osnovnu ravninu mora navesti proizvo­đač vozila. Te oznake mogu
se upotrijebiti kao kontrolne točke u svrhu kontrole dimenzija kod sklapanja
nadogradnje vozila.

2.4.             Stvarni kut torza

                   (vidi prilog II.).

2.5.             Konstrukcijski kut torza

                   (vidi prilog II.).

2.6.             V-točke

                   »V-točke« označavaju točke
čiji su položaji u putnič­kome prostoru određeni okomitim uzdužnim ravninama
koje prolaze kroz središta krajnjih vanjskih sjedala u prednjemu redu sjedala
te s R-točkom i konstruk­cijskim kutom naslona sjedala upotrijebljenim za
dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima za vidno polje (vidi prilog IV.).

2.7.             R-točka ili referentna točka
sjedala

                   (vidi prilog II.)

2.8.             H točka

                   (vidi prilog II.).

2.9.             Temeljne točke vjetrobranskog
stakla

                   »Temeljne točke
vjetrobranskog stakla« označavaju točke koje se nalaze na sjecištu vjetrobranskog
stakla i linija koje se zrakasto šire iz V-točaka prema naprijed na vanjsku
površinu vjetrobranskog stakla.

2.10.           Prozirno područje vjetrobranskog
stakla

                   »Prozirno područje
vjetrobranskog stakla« označava ono područje na vjetrobranskom staklu vozila
ili drugoj ostakljenoj površini čija propusnost za svjetlo, mjerena pod pravim
kutom u odnosu na površinu, nije manja od 70%.

2.11.           Vodoravno područje namještanja
sjedala

                   »Vodoravno područje
namještanja sjedala« označava područje uobičajenih vozačkih položaja, koje je
odredio proizvođač vozila, za namještanje vozačeva sjedala u smjeru X-osi (vidi
točku 2.3).

2.12.           Prošireno područje namještanja
sjedala

                   »Prošireno područje
namještanja sjedala« označava područje koje je odredio proizvođač vozila za
namje­štanje sjedala u smjeru X-osi (vidi točku 2.3) izvan područja uobičajenih
vozačkih položaja definiranih u točki 2.13, a koje se upotrebljava kod
spuštanja sjedala u ležeći položaj ili za olakšavanje ulaza u vozilo.

2.13.           Sustav za brisanje vjetrobranskog
stakla

                   »Sustav za brisanje
vjetrobranskog stakla« označava su­stav koji se sastoji od naprave za brisanje
vanjske stra­ne vjetrobranskog stakla, zajedno s priborom i upravljač­kim
napravama potrebnim za pokretanje i zaustavljanje te naprave.

2.14.           Područje brisanja vjetrobranskog
stakla

                   »Područje brisanja
vjetrobranskog stakla« označava površinu vanjske strane mokroga vjetrobranskog
stakla koju briše brisač vjetrobranskog stakla.

2.15.           Sustav za pranje vjetrobranskog
stakla

                   »Sustav
za pranje vjetrobranskog stakla« označava sustav koji se sastoji od naprave za
spremanje tekućine i njezino prskanje na vanjsku stranu vjetrobranskog stakla,
zajedno s upravljačkim napravama potrebnim za pokretanje i zaustavljanje te
naprave.

2.16.           Upravljačka naprava perača
vjetrobranskog stakla

                   »Upravljačka naprava perača
vjetrobranskog stakla« označava napravu ili pribor za pokretanje i zaustav­ljanje
sustava za pranje vjetrobranskog stakla. Pokretanje i zaustavljanje može biti
usklađeno s radom brisača vjetrobranskog stakla ili potpuno nezavisno od njega.

2.17.           Crpka perača vjetrobranskog stakla

                   »Crpka perača vjetrobranskog
stakla« označava napravu za prijenos tekućine za pranje vjetrobranskog stakla
iz spremnika do vanjske strane vjetrobranskoga stakla.

2.18.           Sapnica

                   »Sapnica« označava napravu
koja služi za usmjeravanje tekućine za pranje vjetrobranskog stakla na
vjetrobransko staklo.

2.19.           Radna značajka sustava za pranje
vjetrobranskog stakla

                   »Radna značajka sustava za
pranje vjetrobranskog stak­la« označava sposobnost sustava za pranje
vjetrobranskog stakla da prska tekućinu na ciljanu površinu, bez istjecanja
tekućine ili pojave prekida spoja cijevi sustava za pranje pri njegovoj
uobičajenoj uporabi.

3.                ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA

3.1.             Zahtjev za homologaciju tipa vozila
s obzirom na njegove sustave za brisanje i pranje vjetrobranskog stakla

3.1.1.          Zahtjev za homologaciju tipa vozila s
obzirom na njegove sustave za brisanje i pranje vjetrobranskog stakla u skladu
s člankom 6. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila podnosi proizvođač
vozila.

3.1.2.          Obrazac za opisni dokument dan je u
prilogu VI.

3.1.3.          Tehničkoj službi koja obavlja
homologacijska ispitivanja mora se dostaviti vozilo koje predstavlja tip vozila
za koji je zatražena homologacija.

3.2.             Zahtjev za homologaciju tipa
sustava za pranje vjetrobranskog stakla kao zasebne tehničke jedinice

3.2.1.          Zahtjev za homologaciju tipa sustava
za pranje vjetrobranskog stakla kao zasebne tehničke jedinice u skladu s
člankom 6. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila podnosi proizvođač.

3.2.2.          Obrazac za opisni dokument dan je u
prilogu VII.

3.2.3.          Jedan primjerak tipa sustava za koji
je zatražena homologacija treba se dostaviti tehničkoj službi koja obavlja
homologacijska ispitivanja. Tehnička služba može po potrebi zatražiti i dodatni
primjerak. Primjerci moraju nositi jasno čitljiv i neizbrisiv trgovački naziv
ili oznaku podnositelja zahtjeva i identifikacijsku oznaku tipa.

4.                DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE TIPA

4.1.             Ako su zadovoljeni postavljeni
zahtjevi, dodjeljuje se homologacija tipa u skladu s člankom 8. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.

4.2.             Obrazac za certifikat o
homologaciji tipa dan je u:

4.2.1.          prilogu VIII. za zahtjeve navedene u
točki 3.1

4.3.2.          prilogu IX. za zahtjeve navedene u
točki 3.2.

4.3.             Homologacijski broj u skladu s
prilogom VII. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila dodjeljuje se
svakomu tipu vozila ili sustavu za pranje vjetrobranskog stakla koji je
homologiran. Ista država članica ne smije dodijeliti isti broj kojemu drugom
tipu vozila ili sustava za pranje vjetrobranskog stakla.

5.                ZAHTJEVI

5.1.             Sustav za brisanje vjetrobranskog
stakla

5.1.1.          Svako vozilo mora biti opremljeno s
najmanje jednim automatskim sustavom za brisanje vjetrobranskog stakla, tj.
sustavom koji može kad je motor vozila u pogonu djelovati bez bilo kakve
vozačeve radnje, osim one potrebne za pokretanje i zaustavljanje brisača
vjetrobranskog stakla.

5.1.2.          Područje brisanja vjetrobranskog
stakla mora pokrivati ne manje od 80 % vidnoga područja B kako je odre­đeno u
točki 2.3. priloga IV.

5.1.2.1.       Osim toga, područje brisanja
vjetrobranskog stakla mora pokriti ne manje od 98% vidnoga područja A kako je
određeno u točki 2.2. priloga IV.

5.1.3.          Brisač vjetrobranskog stakla mora
imati najmanje dvije učestalosti brisanja:

5.1.3.1.       jednu ne manju od 45 ciklusa/min (jedan
ciklus odgovara kretanju brisača vjetrobranskog stakla iz stanja mirovanja
prema naprijed i povratka na isto mjesto)

5.1.3.2.       jednu ne manju od 10 i ne veću od 55
ciklusa/min.

5.1.3.3.       Razlika između najviše i barem jedne od
nižih učesta­losti brisanja mora biti najmanje 15 ciklusa/minuti.

5.1.4.          Učestalosti brisanja navedene u točki
5.1.3. moraju se postići kako je navedeno u točkama 6.1.1. – 6.1.6 i 6.1.8.

5.1.5.          Brisanje s povremenim prekidima
sustava za brisanje vjetrobranskog stakla može se upotrijebiti u svrhu
zadovoljavanja zahtjeva točke 5.1.3 pod uvjetom da jedna od učestalosti
zadovoljava zahtjeve točke 5.1.3.1. te da jedna od ostalih učestalosti, postignutih
kad je glav­na učestalost prekinuta, nije manja od 10 ciklusa/minuti.

5.1.6.          Kad je sustav za brisanje
vjetrobranskog stakla za­u­stav­­ljen uporabom upravljačke naprave brisača
vjetro­branskog stakla, metlice brisača moraju se automatski vratiti u svoj
položaj mirovanja.

5.1.7.          Sustav mora biti sposoban izdržati bez
oštećenja zastoj u djelovanju od 15 sekundi. Dopuštena je uporaba naprava za
automatsku zaštitu strujnih krugova pod uvjetom da nije potreban nikakav zahvat
na uprav­ljačkim napravama za moguće ponovno stavljanje sustava u djelovanje,
osim onoga na napravi za uprav­ljanje brisačem vjetrobranskog stakla. Postupak
i uvjeti ispitivanja opisani su u točki 6.1.7.

5.1.8.          Područje brisanja vjetrobranskog stakla
mora zadovoljiti najmanje zahtjeve točke 5.1.2. ako se brisači ispituju pri
učestalosti brisanja u skladu s odredbama točke 5.1.3.2. pod uvjetima navedenim
u točki 6.1.10.

5.1.9.          Aerodinamički učinci povezani s
veličinom i oblikom vjetrobranskog stakla i učinkovitost sustava za brisanje
vjetrobranskog stakla moraju se odrediti pod sljedećim uvjetima:

5.1.9.1.       kad su izloženi relativnoj brzini zraka
koja je jednaka 80 % od najveće brzine vozila, ali ne veća od 160 km/h, sustavi
za brisanje vjetrobranskog stakla radeći pri najvećim frekvencijama trebaju
nastaviti brisati pod­ručje određeno u točki 5.1.2.1. s istom učinko­vi­tošću i
pod istim uvjetima navedenima u točki 6.1.10.2.

5.1.10.        Ugradba nosača metlice brisača mora
omogućiti podizanje nosača metlice iz njegova položaja na vjetrobranskome
staklu tako da je omogućeno ručno čišćenje vjetrobranskog stakla. Taj se
zahtjev ne primjenjuje na naprave koje se, kad su u mirovanju, nalaze u
području vjetrobranskog stakla koje je skriveno od pogleda dijelovima vozila
(kao što su poklopac motornoga prostora, ploča s instrumentima itd.).

5.1.11.        Sustav za brisanje vjetrobranskog stakla
mora biti sposoban djelovati dvije minute na suhom vjetrobranskom staklu pri
vanjskoj temperaturi od -18 °C ± 3 °C pod uvjetima određenim u točki 6.1.11.

5.2.             Sustav za pranje vjetrobranskog
stakla

5.2.1.          Svako vozilo mora biti opremljeno
sustavom za pranje vjetrobranskog stakla koji je sposoban izdržati optere­ćenja
proizvedena kad su sapnice začepljene, a sustav je pokrenut u skladu s
postupkom navedenim u točkama 6.2.1. i 6.2.2.

5.2.2.          Na radnu značajku sustava za pranje
vjetrobranskog stakla ne smije štetno djelovati izlaganje temperaturnim
ciklusima navedenim u točkama 6.2.3. i 6.2.4.

5.2.3.          Sustav za pranje vjetrobranskog stakla
mora biti sposoban davati dostatno tekućine za čišćenje 60 % područja određena
u točki 2.2. priloga IV. pod uvjetima opisanim u točki 6.2.5. ovoga priloga.

5.2.4.          Obujam spremnika tekućine ne smije
biti manji od jedne litre.

6.                POSTUPAK ISPITIVANJA

6.1.             Sustav za brisanje vjetrobranskog
stakla

6.1.1.          Niže opisana ispitivanja moraju se,
ako nije drukčije određeno, obaviti pod sljedećim uvjetima:

6.1.2.          okolna temperatura ne smije biti niža
od 10 °C ni viša od 40 °C

6.1.3.          vjetrobransko se staklo mora držati
stalno mokrim.

6.1.4.          U slučaju ispitivanja električnog
sustava za brisanje vjetrobranskog stakla moraju se zadovoljiti sljedeći
dodatni uvjeti:

6.1.4.1.       baterija mora biti potpuno puna

6.1.4.2.       motor mora raditi pri 30 % brzine vrtnje
pri kojoj raz­vija najveću snagu

6.1.4.3.       kratka glavna svjetla moraju biti
uključena

6.1.4.4.       sustavi za grijanje i/ili prozračivanje,
ako su postav­ljeni, moraju djelovati pri najvećoj potrošnji električne
energije

6.1.4.5.       sustavi za odleđivanje i odmagljivanje,
ako su postav­ljeni, moraju djelovati pri najvećoj potrošnji električne
energije.

6.1.5.          Sustavi za brisanje vjetrobranskog
stakla koji su pogonjeni stlačenim zrakom ili vakuumom moraju biti u stanju
neprekidno djelovati pri propisanoj učestalosti brisanja bez obzira na brzinu
vrtnje ili opterećenje motora.

6.1.6.          Učestalosti brisanja sustava za
brisanje vjetrobranskog stakla moraju zadovoljavati zahtjeve točke 5.1.3. na­kon
uvodnog rada u trajanju od 20 minuta na mokroj površini.

6.1.7.          Zahtjevi točke 5.1.7. moraju se
zadovoljiti kad su nosači metlica brisača zadržani u njihovu uspravnome
položaju u trajanju od 15 sekundi s upravljačkom napravom brisača
vjetrobranskog stakla postavljenom u položaj najviše učestalosti brisanja.

6.1.8.          Vanjska strana vjetrobranskog stakla
treba se temeljito odmastiti s pomoću denaturiranog alkohola ili istovrijednog
sredstva za odmašćivanje. Nakon sušenja, na površinu vjetrobranskog stakla
treba nanijeti otopinu amonijaka koncentracije ne manje od 3 % i ne veće od 10
%. Površinu treba ostaviti da se ponovo osuši i potom je treba obrisati suhom
pamučnom tkaninom.

6.1.9.          Sloj ispitne mješavine (vidi prilog
V.) treba jednoliko nanijeti na vanjsku površinu vjetrobranskog stakla i potom
je ostaviti da se osuši.

6.1.10.        U svrhu mjerenja polja sustava za
brisanje vjetrobranskog stakla propisanog u točkama 5.1.2. i 5.1.2.1 vanjsku
stranu vjetrobranskog stakla treba obraditi kako je navedeno u točkama 6.1.8. i
6.1.9. ili drugom istovrijednom metodom.

6.1.10.1.     Trag područja brisanja vjetrobranskog
stakla treba se utvrditi i usporediti s tragom vidnih područja odre­đenih u
točkama 5.1.2. i 5.1.2.1. radi provjere jesu li zadovoljeni zahtjevi.

6.1.10.2.     Kad je vanjska strana vjetrobranskog stakla
pripremljena kako je opisano u točkama 6.1.8. i 6.1.9, naprava za pranje
vjetrobranskog stakla može se upotrijebiti u svim ispitivanjima.

6.1.11.        Zahtjevi točke 5.1.11. trebaju se
zadovoljiti nakon što je vozilo bilo na okolnoj temperaturi od -18 °C ± 3 °C
najmanje četiri sata. Sustav za brisanje vjetrobranskog stakla treba staviti u
djelovanje pod uvjetima navedenim u točki 6.1.4. s upravljačkom napravom posta­v­­­ljenom
u položaj najviše učestalosti brisanja. Nema zahtjeva glede područja brisanja.

6.2.             Sustav za pranje vjetrobranskog
stakla

                   Uvjeti ispitivanja

6.2.1.          *Ispitivanje br. 1*

6.2.1.1.       Sustav za pranje vjetrobranskog stakla
treba potpuno (do sapnica) napuniti vodom i ostaviti na okolnoj temperaturi od
+20 °C ± 2 °C najmanje četiri sata. Sve sapnice trebaju se začepiti i šest puta
u minuti uključiti napravu za pranje vjetrobranskog stakla, svaki put u
trajanju od najmanje tri sekunde. Ako se sustav pokreće mišićnom snagom vozača
primijenjena sila treba biti ona iz sljedeće tablice:

|  |  |
| --- | --- |
| Tip pumpe | Zahtijevana sila |
| ručna pumpa | 11 do 13,5 daN |
| nožna pumpa | 40 do 44,5 daN |

if !supportEmptyParas endif

6.2.1.2.       Za električne pumpe ispitni napon ne
smije biti manji od nazivnoga napona niti se on smije prekoračiti za više od
dva volta.

6.2.1.3.       Radna značajka sustava za pranje vjetrobranskog
stakla na kraju ispitivanja mora biti kako je određeno u točki 2.21.

6.2.2.          *Ispitivanje br. 2*

                   Sustav za pranje
vjetrobranskog stakla treba potpuno (do sapnica) napuniti vodom i ostaviti na
okolnoj temperaturi od -18 °C ± 3 °C najmanje četiri sata. Naprava za pranje
vjetrobranskog stakla treba se uključiti šest puta u minuti svaki put u
trajanju od najmanje tri sekunde, uz primjenu sile propisane u točki 6.2.1.
Sustav potom treba ostaviti na okolnoj temperaturi od +20 °C ± 2 °C sve dok se
led posve ne otopi. Radnu značajku sustava za pranje vjetrobranskog stakla
treba potom provjeriti njegovim stavljanjem u djelovanje kako je propisano u
točki 6.2.1.

6.2.3.          *Ispitivanje br. 3* (ispitivanje
izlaganja niskoj temperaturi)

6.2.3.1.       Sustav za pranje vjetrobranskog stakla
treba potpuno (do sapnica) napuniti vodom i ostaviti na okolnoj temperaturi od
-18 °C ± 3 °C najmanje četiri sata tako da se ukupna masa vode u sustavu za
pranje zamrzne. Sustav potom treba ostaviti na okolnoj temperaturi od +20 °C ± 2
°C sve dok se led posve ne otopi, ali ni u kojemu slučaju dulje od četiri sata.
Taj ciklus zamrzavanje/otapanje treba ponoviti šest puta. Radnu zna­čajku
sustava za pranje vjetrobranskog stakla treba potom provjeriti njegovim
stavljanjem u djelovanje kako je propisano u točki 6.2.1.

6.2.3.2.       Sustav za pranje vjetrobranskog stakla
treba potpuno (do sapnica) napuniti tekućinom za pranje pri niskim
temperaturama, koja se sastoji od 50 %-tne otopine metanola ili alternativnoga
izopropilnog alkohola u vodi, čija tvrdoća nije veća 205 g/tona.

6.2.3.2.1.    Sustav treba ostaviti na okolnoj temperaturi
od -18 °C ± 3 °C najmanje četiri sata. Radnu značajku sustava za pranje
vjetrobranskog stakla treba provjeriti njegovim stavljanjem u djelovanje kako
je propisano u točki 6.2.1.

6.2.4.          *Ispitivanje br. 4* (ispitivanje
izlaganja visokoj temperaturi)

6.2.4.1.       Sustav za pranje vjetrobranskog stakla
treba potpuno (do sapnica) napuniti vodom i ostaviti na okolnoj temperaturi od
+80 °C ± 3 °C najmanje osam sati a potom na okolnoj temperaturi od +20 °C ± 2
°C. Kad se tem­pe­ra­tura ustali, radnu značajku sustava za pranje vje­tro­branskog
stakla treba provjeriti njegovim stav­lja­njem u djelovanje kako je propisano u
točki 6.2.1.

6.2.4.2.       Ako je dio sustava za pranje vjetrobranskog
stakla smješten u prostoru za motor, sustav treba potpuno (do sapnica) napuniti
vodom i ostaviti na okolnoj temperaturi od +80 °C ± 3 °C najmanje osam sati.
Radnu zna­čajku sustava za pranje vjetrobranskog stakla treba provjeriti
njegovim stavljanjem u djelovanje kako je propisano u točki 6.2.1.

6.2.4.3.       Ako ni jedan dio sustava za pranje
vjetrobranskog stakla nije smješten u prostoru za motor, sustav treba potpuno
(do sapnica) napuniti vodom i ostaviti na okolnoj temperaturi od +60 °C ± 3 °C
najmanje osam sati. Radnu značajku sustava za pranje vjetrobranskog stakla
treba provjeriti njegovim stavljanjem u djelovanje kako je propisano u točki
6.2.1.

6.2.5.          *Ispitivanje br. 5* (ispitivanje
sposobnosti djelovanja sustava za pranje vjetrobranskog stakla propisana u
točki 5.2.3)

6.2.5.1.       Sustav za pranje vjetrobranskog stakla
treba potpuno (do sapnica) napuniti vodom. Na vozilu u stanju mirovanja i bez
znatnijega djelovanja vjetra sapnicu (sapnice) za prskanje, ako su namjestive,
treba usmjeriti prema ciljanoj površini na vanjskoj strani vjetrobranskog
stakla. Ako se sustav pokreće mišićnom snagom vo­za­ča, zahtijevana sila za
obavljanje navedenog ne smije prekoračiti silu određenu u točki 6.2.1.1. Ako se
sustav pokreće električnom pumpom treba primijeniti zahtje­ve iz točke 6.1.4.

6.2.5.2.       Vanjsku stranu vjetrobranskog stakla
treba obraditi kako je propisano u točkama 6.1.8. i 6.1.9.

6.2.5.3.       Sustav za pranje vjetrobranskog stakla
treba potom staviti u djelovanje, na način koji je naveo proizvođač, za 10
ciklusa automatskog rada sustava za brisanje vjetrobranskog stakla pri najvišoj
učestalosti, te potom izmjeriti veličinu vidnoga područja određenu u točki 2.2.
priloga IV. koja je pri tomu čišćena.

6.3.             Sva ispitivanja sustava za pranje
vjetrobranskog stakla koja su opisana u točkama 6.2.1. – 6.2.4 trebaju se
obaviti na jednome te istom sustavu za pranje vjetrobranskog stakla koji je
ugrađen na tip vozila za koji je zatražena homologacija, ili koji nije ugrađen
na vozilo u slučaju sustava za koji je zatražena homologacija tipa kao zasebne
tehničke jedinice.

7.                OZNAČAVANJE

7.1.             Svaki sustav za pranje
vjetrobranskog stakla koji je sukladan tipu homologiranu prema ovomu pravilniku
kao zasebna tehnička jedinica treba nositi homologacijsku oznaku.

7.2.             Ta se oznaka treba sastojati od
pravokutnika koji okružuje slovo »e«, iza kojega se nalazi broj 25 (razli­kovni
broj za Republiku Hrvatsku).

                   Ta oznaka mora također, u
blizini pravokutnika, uklju­čivati »osnovni homologacijski broj« sadržan u 4.
dijelu homologacijskoga broja navedena u prilogu VII. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila, ko­je­mu prethode dvije brojke koje označavaju
redoslijedni broj dodijeljen najnovijim glavnim tehničkim izmjenama i dopunama
Smjernice 78/318/EEC na dan kad je homologacija dodijeljena. U ovoj smjernici
taj je redoslijedni broj izmjena i dopuna 00.

7.3.             Homologacijska oznaka mora se
postaviti na spremnik tekućine za pranje vjetrobranskog stakla tako da je
neizbrisiva i jasno čitljiva čak i kad je spremnik postav­ljen na vozilo.

7.4.             Primjer homologacijske oznake
prikazan je u dodatku.

8.                PREINAKE TIPA I IZMJENE ILI
DOPUNE HOMOLOGACIJE

8.1.             U slučaju preinaka tipa
homologirana prema ovomu pravilniku primjenjuju se odredbe članaka 16. i 17.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.

9.                SUKLADNOST PROIZVODNJE

9.1.           Mjere za
osiguravanje sukladnosti proizvodnje trebaju se poduzeti u skladu s odredbama
navedenim u člancima 29. – 32. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.

if !supportEmptyParas endif

DODATAK

PRIMJER HOMOLOGACIJSKE
OZNAKE

![](dodatni/349959.gif)

Sustav za pranje vjetrobranskog stakla koji nosi gornju
homologacijsku oznaku naprava je homologirana u Španjolskoj (e9) pod osnovnim
homologacijskim brojem 0148 u skladu sa zahtjevima ovoga pravilnika.
Upotrijebljene brojke služe samo kao primjer.

PRILOG
II.

POSTUPAK
ZA ODREĐIVANJE H-TOČKE
I STVARNOGA KUTA NASLONA SJEDALA
I ZA PROVJERU RELATIVNIH POLOŽAJA
R-TOČAKA I H-TOČAKA TE ODNOSA IZMEĐU KONSTRUKCIJSKOGA
 I STVARNOGA KUTA NASLONA SJEDALA

Primjenjuje se prilog III.
Pravilnika TPV 132 (Smjernica 77/649/EEC).

PRILOG
III.

METODA ZA ODREĐIVANJE ODNOSA VELIČINA IZMEĐU
PRIMARNIH REFERENTNIH OZNAKA VOZILA I TRODIMENZIONALNOGA REFERENTNOG SUSTAVA

1.                ODNOS IZMEĐU REFERENTNOG SUSTAVA
I PRIMARNIH REFERENTNIH OZNAKA VOZILA

                   Za provjeru karakterističnih
veličina na vozilu ili u vozilu za koje je zatražena homologacija tipa sukladno
ovomu pravilniku mora se ustanoviti točan odnos između koordinata u
trodimenzionalnome referentnom sustavu određenu u točki 2.3 priloga I., koje su
bile određene u početnoj fazi konstrukcije vozila, i položaja primarnih
referentnih oznaka određenih u točki 2.4 priloga I., tako da se tim
karakterističnim točkama na proizvođačevim crtežima vozila može odrediti
položaj na stvarnome vozilu proizvedenu prema tim crtežima.

2.                METODA ZA USTANOVLJAVANJE ODNOSA
IZME­ĐU REFERENTNOG SUSTAVA I REFERENTNIH OZNAKA

                   Za tu namjenu određuje se
referentna ravnina na tlu koja se označava s X-X i Y-Y mjerama. Postupak za to
prikazan je na slici 3. ovoga priloga. Referentna je ravnina tvrda, glatka,
ravna površina na kojoj stoji vozilo, i na kojoj su pričvršćene dvije spojene
mjerne trake, s podjelom u milimetrima, X-X traka dužine ne manje od 8 m, Y-Y
traka dužine ne manje od 4 m. Dvije mjerne trake moraju biti postavljene jedna
na drugu pod pravim kutom kako je prikazano na slici 3. ovoga priloga. Sjecište
je mjernih traka nulta točka na tlu.

3.                PROVJERA REFERENTNE RAVNINE

                   Zbog uzimanja u obzir manjih
neravnina na razini referentne ravnine ili ispitnoga područja, potrebno je
mjeriti odstupanja od nulte točke na tlu uzduž obje X- i Y- mjerne trake na
razmacima od 250 mm te zabilježiti dobivena očitanja kako bi se mogli učiniti
ispravci kod provjere vozila.

4.                POSTAVLJANJE VOZILA KOD
ISPITIVANJA

                   Zbog uzimanja u obzir manjih
izmjena u visini ovjesa i sličnog potrebno je imati dostupno sredstvo za postav­ljanje
primarnih referentnih oznaka u ispravan položaj u odnosu na konstrukcijski
određene koordinate prije izvođenja daljnjih mjerenja. Također mora biti moguće
vršiti manja poprečna i/ili uzdužna namještanja položaja vozila radi
postavljanja u ispravan položaj u odnosu na referentni sustav.

5.                REZULTATI

                   Kada je vozilo ispravno postavljeno
s obzirom na referentni sustav i konstrukcijski određene koordinate, položaj
točaka bitnih za proučavanje zahtjeva za prednju vidljivost može se lako
odrediti. Ispitne metode za određivanje tih zahtjeva mogu uključiti uporabu
teodolita, svjetlosnih izvora ili sjenila, ili neku drugu metodu za koju se
može dokazati da daje istovrijedne rezultate.

*Slika 1.*

*![]()*

*Slika 2.*

*![]()*

*Slika 3.*

*![]()*

if !supportEmptyParas endif

PRILOG
IV.

POSTUPAK
ZA ODREĐIVANJE VIDNOGA POLJA NA VJETROBRANSKOME STAKLU VOZILA U ODNOSU NA
V-TOČKU

1.                POLOŽAJI V-TOČAKA

1.1.             Položaji V-točaka u odnosu na R-točku,
kako su označene koordinatama X, Y i Z trodimenzionalnoga referentnog sustava,
prikazani su u tablicama I i II.

1.2.      Tablica I prikazuje osnovne koordinate za
konstrukcijski kut naslona sjedala od 25°. Pozitivan smjer za koordinate
prikazan je na slici 1. priloga III.
if !supportLineBreakNewLine
endif

TABLICA I

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| V-točke | X | Y | Z |
| V1 | 68 mm | -5 mm | 665 mm |
| V2 | 68 mm | -5 mm | 589 mm |

if !supportLineBreakNewLine
endif

1.3.             Ispravak za konstrukcijski kut
naslona sjedala različit od 25°

1.3.1.          Tablica II prikazuje daljnje ispravke koje
se vrše na koordinatama X i Z za svaku V-točku kada konstrukcijski kut naslona
sjedala nije 25°. Pozitivan smjer za koordinate prikazan je na slici 1. priloga
III.

if !supportEmptyParas endif

TABLICA II

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kut naslona  sjedala (º)  if !supportEmptyParas endif | Vodoravne koordinate Δ X | Okomite koordinate ΔZ | Kut naslona  sjedala (º)  if !supportEmptyParas endif | Vodoravne koordinate Δ X | Okomite koordinate ΔZ |
| 5 | -186 mm | 28 mm | 23 | -18 mm | 5 mm |
| 6 | -177 mm | 27 mm | 24 | - 9 mm | 3 mm |
| 7 | -167 mm | 27 mm | 25 | 0 mm | 0 mm |
| 8 | -157 mm | 27 mm | 26 | 9 mm | -3 mm |
| 9 | -147 mm | 26 mm | 27 | 17 mm | -5 mm |
| 10 | -137 mm | 25 mm | 28 | 26 mm | -8 mm< mm | 11 | -128 mm | 24 mm | 29 | 34 mm | -11 mm |
| 12 | -118 mm | 23 mm | 30 | 43 mm | -14 mm |
| 13 | -109 mm | 22 mm | 31 | 51 mm | -18 mm |
| 14 | - 99 mm | 21 mm | 32 | 59 mm | -21 mm |
| 15 | - 90 mm | 20 mm | 33 | 67 mm | -24 mm |
| 16 | - 81 mm | 18 mm | 34 | 76 mm | -28 mm |
| 17 | - 72 mm | 17 mm | 35 | 84 mm | -32 mm |
| 18 | - 62 mm | 15 mm | 36 | 92 mm | -35 mm |
| 19 | - 53 mm | 13 mm | 37 | 100 mm | -39 mm |
| 20 | - 44 mm | 11 mm | 38 | 108 mm | -43 mm |
| 21 | - 35 mm | 9 mm | 39 | 115 mm | -48 mm |
| 22 | - 26 mm | 7 mm | 40 | 123 mm | -52 mm |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

2.                VIDNA POLJA

2.1.             Iz V-točaka određuju se dva vidna polja.

2.2.             Vidno polje A područje je na
vanjskoj površini vjetrobranskog stakla omeđeno sa sljedeće četiri ravnine koje
se šire prema naprijed iz V-točke (vidi sliku 1.):

–                 okomitom ravninom koja prolazi
kroz V1 i V2 pod kutom od 13° ulijevo u
odnosu na X-os

–                 ravninom usporednom s Y-osi
koja prolazi kroz V1
pod kutom od 3° prema gore u odnosu na X-os

–                 ravninom usporednom s Y-osi
koja prolazi kroz V2
pod kutom od 1° prema dolje u odnosu na X-os

–                 okomitom ravninom koja prolazi
kroz V1 i V2 pod kutom od 20° udesno u
odnosu na X-os

2.3.             Vidno polje B područje je vanjske
površine vjetrobranskog stakla koje je udaljeno više od 25 mm od vanj­skog ruba
prozirnoga područja i omeđeno sjeciš­tem sljedećih četiriju ravnina s vanjskom
površinom vjetrobranskog stakla (vidi sliku 2.):

–                 ravninom usporednom s Y-osi
koja prolazi kroz V1
pod kutom od 7° prema gore u odnosu na X-os

–                 ravninom usporednom s Y-osi koja
prolazi kroz V2
pod kutom od 5° prema dolje u odnosu na X-os

–                 okomitom ravninom koja prolazi
kroz V1 i V2 pod kutom od 17° ulijevo u
odnosu na X-os

–                 ravninom koja je simetrična
prethodnoj u odnosu na središnju uzdužnu ravninu vozila.

*Slika 1.*VIDNO POLJE A

![](dodatni/349963.gif)

if !supportEmptyParas endif

*Slika 1.*VIDNO POLJE B

![](dodatni/349964.gif)

if !supportEmptyParas endif

PRILOG
V.

SASTAV
ISPITNE MJEŠAVINE ZA ISPITIVANJA SUSTAVA ZA BRISANJE VJETROBRANSKOG STAKLA I
SUSTAVA ZA PRANJE VJETROBRANSKOG STAKLA

Ispitna mješavina navedena u točki 6.1.9.
priloga I. treba se sastojati od 92,5 volumenskih postotaka vode (tvrdoće ne
manje od 205 g/tona nakon isparivanja), 5 volumenskih postotaka zasićene
otopine soli (natrijev klorid u vodi) i 2,5 volumenskih postotaka prašine sa
sastojcima u skladu s tablicama I i II.

if !supportLineBreakNewLine
endif

Tablica I

Analiza ispitne
prašine

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Sastojak | % mase |
| SiO2   Fe2O3   Al2O3   CaO   MgO   alkaliji   gubitak pri izgaranju | 67 do 69  3 do 5  15 do 17  2 do 4  0,5 do 1,5  3 do 5  2 do 3 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Tablica II

Raspodjela
veličine čestica krupnozrnate prašine

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Veličina čestice  ( u mm) | Raspodjela  veličine čestica (%) |
| 0 do 5    5 do 10  10 do 20  20 do 40  40 do 80  80 do 200 | 12 ± 2  12 ± 3  14 ± 3  23 ± 3  30 ± 3    9 ± 3 |

if !supportEmptyParas endif

PRILOG
VI.

OPISNI
DOKUMENT br. .........

prema prilogu I. Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila\* (Smjernica 70/156/EEC) za homologaciju tipa vozila s
obzirom na sustav za brisanje i pranje (*Pravilnik TPV 135 – Smjernica
78/318/EEC prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice 94/68/EC*).

if !supportEmptyParas endif

Sljedeći podaci, ako su potrebni,
moraju biti priloženi u tri primjerka s popisom dokumenata. Svi crteži moraju
biti dostavljeni u prikladnom mjerilu i dovoljno podrobni na formatu A4 ili
presavijeni na taj format. Ako su priložene fotografije, moraju prikazivati
potrebne pojedinosti.

Ako su sustavi, sastavni
dijelovi ili zasebne tehničke jedinice s elektroničkim upravljanjem, podaci o
njihovim zna­čajkama moraju biti dodani.

if !supportEmptyParas endif

0.              OPĆI
PODACI

0.1.           Marka (trgovačka
oznaka proizvođača):

0.2.           Tip i opći trgovački
opis (opisi):...........

0.3.           Identifikacijska oznaka
tipa, ako je postavljena na vozilu (b):

0.3.1.        Mjesto te oznake:................................

0.4.           Kategorija vozila (c):............................

0.5.           Naziv i adresa
proizvođača:.................

0.8.           Adresa (adrese)
pogona za sklapanje:..

1.              OPĆE
KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE
VOZILA

1.1.             Fotografije i/ili crteži vozila uzorka:

2.              MJERE
I MASE VOZILA (e)
(mm, kg)

2.6.              Masa vozila s nadogradnjom i, u slučaju
vučnog vozila druge druge kategorije osi M1, s vučnom spojako ju je ugradio
proizvođač, u voznom stanju, ili masa podvozja ili podvozja s kabinom, bez
nadogradnje i/ili vučne spojnice, ako proizvo­đač ne ugrađuje nadogradnju i/ili
spojnicu (uklju­čujući tekućine, alat, zamjenski kotač, ako je ugra­đen, i
vozača), a kod autobusa i člana posade (75 kg) ako vozilo ima sjedalo za posadu
(o) (najveća i najmanja za svaku inačicu):..................

3.              POGONSKI
MOTOR (q)

3.2.1.8.     Najveća neto snaga (t): ............. kW pri
............. min-1

3.2.5.        Električni sustav

3.2.5.1.     Nazivni napon: ................. V,
pozitivno/negativno uzemljenje (1)

3.2.5.2.       Generator

3.2.5.2.1.    Tip:

3.2.5.2.2.    Nazivna snaga: ................... VA

4.              PRIJENOSNIK
SNAGE

4.7.           Najveća brzina vozila i stupanj u kojem je postignuta

9.              NADOGRADNJA

9.4.1.        Dovoljno
podrobni podaci o primarnim referentnim oznakama, tako da ih je moguće lako
prepoznati i provjeriti njihov međusobni položaj i položaj u odnosu na R-točku:    ...........

9.5.1.        Vjetrobransko
staklo:

9.5.1.2.     Način ugradbe:....................................

9.5.1.4.     Broj (brojevi)
homologacije:................

9.6.           Brisač (brisači)
vjetrobranskog stakla

9.6.1.        Podroban tehnički opis
(uključujući fotografije ili nacrte):

9.7.             Perač
vjetrobranskog stakla

9.7.1.          Podroban tehnički
opis (uključujući fotografije ili nacrte) ili, ako je homologiran kao zasebna
tehnička jedinica, broj homologacije tipa:...............................

9.8.             Odleđivanje i
odmagljivanje

9.8.2.          Najveća potrošnja
električne energije: .............. kW

9.10.           Unutarnja oprema

9.10.3.        Sjedala

9.10.3.5.     Koordinate ili nacrt
točke R (x):...........

9.10.3.5.1.  Vozačevo sjedalo:...............................

9.10.3.6.     Projektni kut naslona
sjedala:...............

9.10.3.6.1.  Vozačevo sjedalo:...............................

9.10.3.7.     Raspon namještanja
sjedala:................

9.10.3.7.1.  Vozačevo sjedalo:...............................

9.10.5.        Sustavi grijanja
prostora za putnike:.....

9.10.5.3.     Najveća potrošnja električne energije:
................ kW

\_\_\_\_\_\_\_
\*   Broj točaka i napomene, upotrijebljene u ovom
opisnom dokumentu, odgovaraju točkama i napomenema navedenima u prilogu l.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (»NN« br. 115/04; Smjernica
70/156/EEC). Točke koje se ne primjenjuju u ovom pravilniku su ispuštene.

PRILOG
VII.

OPISNI
DOKUMENT br. ..............

koji se odnosi na homologaciju tipa sustava za pranje
vjetrobranskoga stakla kao zasebne tehničke jedinice (*Pravilnik TPV 135 –
Smjernica 78/318/EEC prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice 94/68/EC*).

if !supportEmptyParas endif

Sljedeći podaci, ako su potrebni, moraju
biti priloženi u tri primjerka s popisom dokumenata. Svi crteži moraju biti
dostavljeni u prikladnom mjerilu i dovoljno podrobni na formatu A4 ili
presavijeni na taj format. Ako su priložene fotografije, moraju prikazivati
potrebne pojedinosti.

Ako su sustavi, sastavni dijelovi
ili zasebne tehničke jedinice s elektroničkim upravljanjem, podaci o njihovim
značajkama moraju biti dodani.

0.              OPĆI
PODACI

0.1.           Marka (trgovačka oznaka proizvođača):

0.2.           Tip i opći trgovački opis (opisi):...........

0.5.           Naziv i adresa proizvođača:.................

0.7.           Mjesto i način postavljanja oznaka EU-homologacije na
sastavnim dijelovima i zasebnim tehničkim jedinicama:...........................................................

0.8.           Adresa (adrese)
pogona za sklapanje:..

1.              OPIS
NAPRAVE

1.1.             Podroban tehnički opis (uključujući fotografije ili
nacrte) koji označuje one sastavne dijelove koji mogu biti smješteni u prostoru
za motor:

1.2.             Bilo koja ograničenja za uporabu i uvjeti postavljanja:

PRILOG VIII.

CERTIFIKAT
O HOMOLOGACIJI

*Obrazac*

(najveći format: A4 (210 x
297 mm)

if !supportEmptyParas endif

Pečat tijela za homologaciju

Izjava o:

– homologaciji (1)

–
izmjeni/dopuni homologacije(1)

– odbijanju
homologacije(1)

– povlačenju
homologacije(1)

za tip
vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke jedinice(1) s obzirom
na Smjernicu 78/318/EEC, prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice 94/68/EC.

Broj homologacije:.................................................

Razlog izmjene/dopune:..........................................

if !supportEmptyParas endif

DIO I.

0.1.             Marka (trgovačka
oznaka proizvođača):

0.2.             Tip i opći
trgovački opis (opisi):...........

0.3.             Identifikacijska oznaka
tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnome dijelu/zasebnoj tehničkoj
jedinici(1)(2) ........................................................................................

0.3.1.          Mjesto te oznake:................................

0.4.             Kategorija vozila(3):..............................

0.5.             Naziv i adresa
proizvođača:.................

0.7.             Za sastavne
dijelove i zasebne tehničke jedinice, mjesto i način postavljanja oznake
homologacije:

0.8.             Adresa (adrese)
tvornice (tvornica) koja(e) sastavljaju vozilo:

DIO II.

1.                Dodatni podaci (po potrebi): vidi dodatak

2.                Tehnička služba odgovorna za provedbu homologacijskih
ispitivanja:

3.                Datum izvještaja o ispitivanju:..............

4.                Broj izvještaja o ispitivanju..................

5.                Napomene (ako ih ima): vidi dodatak

6.                Mjesto................................................

7.                Datum:................................................

8.                Potpis:................................................

9.                      Priložen je popis
dokumenata koji čine opisnu dokumentaciju za homologaciju, koja je pohranjena u
tijelu za homologaciju i koja se može dobiti na zahtjev.

\_\_\_\_\_\_\_

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(2)
  Ako podaci za oznaku tipa sadrže znakove koji nisu bitni za opis
tipova, na koje se odnosi certifikat o homologaciji, takvi znakovi moraju se u
dokumentaciji zamijeniti znakom »?« (npr. ABC??123???).
(3)  Prema definicijama u prilogu II. Smjernice
70/156/EEC.

Dodatak

potvrdi
o homologaciji tipa br. ..................

koja se odnosi na homologaciju tipa vozila s obzirom na Smjernicu
78/318/EEC s uključenim izmjenama i dopunama zaključno sa Smjernicom
................

1.                Dodatni podaci

1.1.             Brisač,       – broj metlica brisača:

1.2.             Perač,       – način djelovanja:

–                 oznaka homologacije tipa (kad
je primjenjivo):

5.                Napomene:

                   (npr. vrijedi za vozila za
vožnju lijevom stranom i za vožnju desnom stranom)

PRILOG
IX.

CERTIFIKAT
O HOMOLOGACIJI

*Obrazac*

(najveći
format: A4 (210 x 297 mm)

Pečat tijela za homologaciju

Izjava o:

– homologaciji(1)

– izmjeni/dopuni homologacije(1)

– odbijanju homologacije(1)

– povlačenju homologacije(1)

za tip vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke jedinice(1) s obzirom
na Smjernicu 78/318/EEC, prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice 94/68/EC.

Broj homologacije:.................................................

Razlog izmjene/dopune:..........................................

DIO I.

0.1.       Marka (trgovačka oznaka proizvođača):....

0.2.       Tip i opći trgovački opis (opisi):.................

0.3.       Identifikacijska oznaka tipa, ako je
postavljena na vozilu/sastavnome dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici(1)(2)          ........................................................................................

0.3.1.    Mjesto te oznake:......................................

0.4.       Kategorija vozila (3):...................................

0.5.       Naziv i adresa proizvođača:.......................

0.7.       Za sastavne dijelove i zasebne tehničke
jedinice, mjesto i način postavljanja oznake homologacije:

0.8.       Adresa (adrese) tvornice (tvornica) koja(e) sastavljaju
vozilo:

DIO II.

1.          Dodatni podaci (po potrebi): vidi
dodatak

2.          Tehnička služba odgovorna za provedbu
homologacijskih ispitivanja:

3.          Datum izvještaja o ispitivanju:.....................

4.          Broj izvještaja o ispitivanju.........................

5.          Napomene (ako ih ima): vidi dodatak

6.          Mjesto......................................................

7.          Datum:......................................................

8.          Potpis:.......................................................

9.          Priložen je popis dokumenata koji čine
opisnu dokumentaciju za homologaciju, koja je pohranjena u tijelu za
homologaciju i koja se može dobiti na zahtjev.

Dodatak

potvrdi o homologaciji tipa br. .............

koja se odnosi na homologaciju tipa sustava za pranje
vjetrobranskog stakla kao zasebne tehničke jedinice s obzirom na Smjernicu
78/318/EEC s uključenim izmjenama i dopunama zaključno sa Smjernicom 94/68/EC

1.          Dodatni podaci

1.1.       Bilo
koja ograničenja za uporabu i uvjeti ugradbe:

5.          Napomene:

\_\_\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti
što se ne primjenjuje.

(2)   Ako podaci za oznaku tipa sadrže znakove koji
nisu bitni za opis tipova, na koje se odnosi certifikat o homologaciji, takvi
znakovi moraju se u dokumentaciji zamijeniti znakom »?« (npr. ABC??123???).

(3)  Prema definicijama u
prilogu II. Smjernice 70/156/EEC.

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 169/2004-2959
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)