## Metodologija za Popis poljoprivrede 2003.

### NN 90/2003 (31.5.2003.), Metodologija za Popis poljoprivrede 2003.

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

1146

Na temelju članka 25. i 42.
Zakona o Popisu poljoprivrede 2003. (»Narodne novine«, br. 87/03) ravnatelj
Državnog zavoda za statistiku donosi

## METODOLOGIJU ZA POPIS POLJOPRIVREDE 2003.

1. POPIS POLJOPRIVREDE

1.1. Cilj popisa

Cilj je Popisa poljoprivrede
2003. prikupiti podatke o zem­ljišnom fondu, načinu korištenja poljoprivrednog
zemljišta, povr­ši­ni voćnjaka i vinograda te broju voćnih stabala i trsova
vinove loze, navodnjavanju, gnojidbi, korištenju sredstava za zaštitu bilja,
poljoprivrednim strojevima i objektima, stočnom fondu, radnoj snazi u
poljoprivredi, dopunskim djelatnostima u poljoprivrednim kućanstvima, prodaji
poljoprivrednih proizvoda te prilagodbi na ekološku poljoprivrednu proizvodnju
i aspektima zaštite okoliša.

Namjera
je dobiti što preciznije podatke o hrvatskoj poljoprivredi i utvrditi važnost
ove djelatnosti za hrvatsko gospodarstvo. Dobiveni podaci bit će pokazatelj
preko kojeg će državna i lokalna vlast moći točnije definirati probleme
poljoprivredne djelatnosti i u skladu s tim planirati i donositi odgovarajuće
odluke i pružiti odgovarajuću potporu za njezin razvoj.

S obzirom da su popisnica i
metodologija istraživanja u pot­punosti usklađeni sa zahtjevima Europske unije,
dobit će se podaci usporedivi s podacima svih članica Europske unije i zemalja
kandidata za pridruženje Europskoj uniji.

Popis poljoprivrede 2003.
provest će se na temelju Zakona o Popisu poljoprivrede te dva Ugovora o
suradnji u organizaciji i provedbi Popisa poljoprivrede 2003. (između Državnog
zavoda za statistiku i Financijske agencije odnosno između Vlade Repub­like
Hrvatske, Državnog zavoda za statistiku i Financijske agencije). Temeljem
Zakona sudjelovanje je obvezno, a odbijanje davanja podataka popisivaču,
sankcionirat će se.

Svi sudionici Popisa proći će
temeljitu petodnevnu poduku na kojoj će biti upoznati s glavnim i pomoćnim
popisnim obrascima, načinom popunjavanja, provedbom Popisa te sređivanjem
popisne građe.

1.2. Jedinice popisa

Popisne jedinice su kućanstva s
poljoprivrednom proizvod­njom te poslovni subjekti i dijelovi poslovnih
subjekata koji obav­ljaju poljoprivrednu proizvodnju.

Popisom će se obuhvatiti:

a) Kućanstva s
poljoprivrednom proizvodnjom

Kućanstvo s poljoprivrednom
proizvodnjom je svaka obiteljska ili druga zajednica osoba koje zajedno stanuju
i zajednički troše svoje prihode za podmirivanje osnovnih životnih potreba, kao
i osoba koja živi sama (samačko kućanstvo) a bavi se poljoprivrednom
proizvodnjom, odnosno ima poljoprivredni posjed, ima jedinstveno upravljanje,
zajednički se koristi sredstvima za proizvodnju (strojevi, objekti, zemljište)
i radom članova kućan­stva bez obzira na to proizvodi li samo za vlastite
potrebe ili i za prodaju.

Poljoprivredni
posjed je samostalna jedinica koja ima jedinstveno upravljanje, koristi se
sredstvima za proizvodnju (strojevima, objektima, zemljištem i dr.) i proizvodi
poljoprivredne pro­izvode i/ili uzgaja stoku, perad, pčele i ostale životinje.

Podaci
o kućanstvima s poljoprivrednom proizvodnjom pri­kupljaju se metodom intervjua
na popisnim obrascima koje popunjava popisivač.

Popis
će se provesti na dva načina. U pretežno ruralnim po­dručjima popisat će se sva
kućanstva u popisnom krugu. U popisnim krugovima u kojima je manje od 50%
kućanstava u Popisu stanovništva, kućanstava i stanova 2001. izjavilo da
koristi više od 10 ari poljoprivrednog zemljišta ili se bavi poljoprivrednom
proizvodnjom, ili posjeduje stoku, perad ili košnice pčela, popisivat će se
samo ta kućanstva.

Kućanstva
u popisnim krugovima za Popis poljoprivrede 2003. bit će obaviještena o
provođenju Popisa putem plakata s po­trebnim objašnjenjima ili putem lokalnih
sredstava priopća­vanja.

b)
Poslovni subjekti

Poslovni subjekti i dijelovi
poslovnih subjekata koji obavljaju poljoprivrednu proizvodnju su pravne i
fizičke osobe koje su registrirane za obavljanje poljoprivrednih djelatnosti
ili obav­ljaju poljoprivrednu proizvodnju, a registrirani su u drugoj
djelatnosti.

Podaci koji se prikupljaju od
poslovnih subjekata i dijelova poslovnih subjekata koji obavljaju
poljoprivrednu proizvodnju pri­kupljaju se izvještajnom (poštanskom) metodom.

Popisne obrasce popunjava
ovlaštena osoba, a ovjerava odgovorna osoba.

1.3. Vrijeme i trajanje
Popisa poljoprivrede

U Republici Hrvatskoj provest će
se Popis u razdoblju od 1. do 15. lipnja 2003. godine. Dakle, popisivanje će
trajati 15 dana.

1.4. KritiČni trenutak

Popis će se provesti prema
stanju na dan 31. svibnja 2003. u 24 sata, tj. 1. lipnja 2003. u 00 sati, što
se smatra kritičnim trenut­kom Popisa.

Kritično
razdoblje za dolje navedene tabele je 1. 6. 2002. do 31. 5. 2003., tj.
razdoblje od 12 mjeseci.

•
tabela 14. međuusjevi, podusjevi i naknadni usjevi

•
tabela 15. navodnjavane površine

•
tabela 16. sredstva za zaštitu bilja

•
tabela 19. gnojiva

•
tabela 21. objekti za organska gnojiva

•
tabela 25. članovi kućanstva i radna snaga

•
tabela 26. ostale dopunske djelatnosti

•
tabela 28. aspekti očuvanja okoliša

Za
tabele 18. i 20. »Poljoprivredni strojevi i oruđa«, te »Poljoprivredni objekti«
primjenjuju se oba kritična trenutka, tj. 1. lipnja 2003. i razdoblje od 1. 6.
2002. do 31. 5. 2003.

Za
tabelu 27. »Vrijednost prodaje u 2002. godini« primjenjuje se kritično
razdoblje od 1.1. 2002. do 31. 12. 2002.

1.5. ZaŠtita podataka

Statistički podaci o popisnim
jedinicama, ukoliko se izravno ili neizravno mogu dovesti u vezu s popisnom
jedinicom, sta­tistički su povjerljivi i predstavljaju službenu tajnu. U skladu
s gore navedenim moraju postupati osobe ovlaštene za prikupljanje i obradu
statističkih podataka, kao i sve druge osobe koje sudjeluju u pripremi i
provedbi Popisa. Te osobe ne smiju individualne statističke podatke za koje
saznaju u obavljanju poslova na pripremi, provedbi i obradi Popisa koristiti za
vlastite potrebe ili u obavljanju poslova za drugoga.

2. TIJELA KOJA ORGANIZIRAJU I
PROVODE POPIS

U Popisu poljoprivrede 2003.
postavljena je sljedeća shema organizacije:

a)
Na razini Republike Hrvatske

•
Državni zavod za statistiku (u daljnjem tekstu DZS) i Stožer za Popis
poljoprivrede

•
Financijska agencija (u daljnjem tekstu FINA)

b)
Na razini županije/Grad Zagreb

•
Stručna popisna povjerenstva za županiju odnosno Grad Zagreb

•
Popisni centri.

2.1. DrŽavni zavod za
statistiku

Državni zavod za statistiku
samostalno stručno-metodološki određuje Popis i vrši nadzor nad organizacijom i
provedbom Popisa koja se ostvaruje u suradnji s Financijskom agencijom.

2.1.1. Glavne zadaće Državnog
zavoda za statistiku

Poslovi koji su u nadležnosti
Državnog zavoda za statistiku:

1) izrada metodologije,
utvrđivanje sadržaja svih popisnih i pomoćnih obrazaca i materijala potrebnog
za provedbu Popisa

2) nadzor nad organizacijom i
provedbom Popisa i suradnja s FINOM

3) određivanje tehnologije rada
na provedbi Popisa

4) obavljanje svih potrebnih priprema
za Popis po teritorijalnim jedinicama: procjena broja popisnih jedinica,
popisnih centara, broja centara za obuku, procjena broja potrebnih sudionika
svih razina, procjena količine svih popisnih materijala

5) davanje suglasnosti i
izdavanje ovlaštenja za sve sudionike u Popisu

6) provođenje poduke sudionika
Popisa preko svojih predstavnika u vidu koordinatora za županije odnosno Grad
Zagreb koji nadziru pravilnu primjenu metodologije

7) distribucija popisnog
materijala do razine županije odnosno Grada Zagreba

8) organiziranje dijela
pripremnih radnji za odabir sudionika – izrada obrasca za prijam sudionika kao
i obrada prijavljenih kandidata i vraćanje u županije spiskova kandidata koji
su zadovoljili

9) organiziranje prihvata
popisnog materijala u Državnom zavodu za statistiku nakon provedbe Popisa

10) organiziranje kontrole i
obrade Popisa

11) publiciranje rezultata
Popisa.

2.2. Financijska agencija

Financijska agencija pruža
logističku podršku u organizaciji i provedbi Popisa i odgovorna je za financiranje
Popisa.

2.2.1. Glavne zadaće
Financijske agencije su:

1) suradnja s Državnim zavodom
za statistiku u organizaciji i provedbi Popisa

2)
pružanje i osiguravanje usluge financijskog servisa i vršenje isplata svih
sudionika i institucija uključenih u Popis

3)
sudjelovanje u radu Stožera za Popis poljoprivrede 2003. u okviru DZS-a – 1
član

4)
sudjelovanje u radu Stručnog popisnog povjerenstva za županiju odnosno Grad
Zagreb – 2 člana

5)
odabir sudionika Popisa prema uputama Državnog zavoda za statistiku

6)
obavještavanje svih sudionika o terminima aktivnosti

7)
organiziranje prijama potrebnog popisnog materijala u županijama odnosno Gradu
Zagrebu, raspoređivanje po Popisnim centrima te dostavljanje materijala u
Popisne centre, odnosno centre za poduku

8)
odvajanje i kompletiranje potrebnog materijala za poduku

9)
preuzimanje gotovog materijala iz popisnih centara, njihovo koncentriranje u
županiji odnosno Gradu Zagrebu te dostava cjelokupnog popisnog materijala
Državnom zavodu za statistiku

10)
vođenje evidencije o gotovosti Popisa na određenom teritoriju

11)
izrađivanje liste za isplatu sudionika na terenu, a prema količini obavljenog
posla

12)
vršenje isplate svim sudionicima Popisa na terenu, na temelju lista za isplatu
koje su verificirali Stručna popisna povjerenstva za županiju/Grad Zagreb i
Državni zavod za statistiku

13) doznačivanje sredstava
Državnom zavodu za statistiku za sve materijalne, intelektualne i ostale
troškove potrebne za organizaciju i provedbu Popisa temeljem zahtjeva Državnog
zavoda za statistiku ili doznačivanje sredstava drugim pravnim osobama na
temelju zahtjeva Državnog zavoda za statistiku.

2.3. StruČna popisna
povjerenstva za Županiju odnosno Grad Zagreb

Radi pripreme, organizacije i
provedbe Popisa na području županije odnosno Grada Zagreba Državni zavod za
statistiku u suradnji s FINOM osnovat će Stručno popisno povjerenstvo za
županiju, odnosno Grad Zagreb (u nastavku teksta Povjerenstvo).

Članovi Povjerenstva iz ovog
stavka su predstavnici:

• Državnog zavoda za statistiku 2
člana (koordinatori za Popis)

• Fine 2 člana

• Ureda državne uprave u
županiji, odnosno upravnog tijela Grada Zagreba 2 člana (predstavnik Ureda
državne uprave u županiji, odnosno upravnog tijela Grada Zagreba i djelatnik
Ureda državne uprave u županiji, odnosno upravnog tijela Grada Zagreba, koji
obavlja poslove državne statistike)

• Državne geodetske uprave 1
član

• Hrvatskog zavoda za
poljoprivredno-savjetodavnu službu 1 član

• prema potrebi i drugi
predstavnici tijela državne vlasti i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave, odnosno Grada Zagreba, koji mogu uspješno pridonijeti organizaciji
i pro­vođenju Popisa.

Povjerenstvom rukovodi jedan
koordinator kao predsjednik Povjerenstva, a tajnici su djelatnik Ureda državne
uprave u županiji, odnosno upravnog tijela Grada Zagreba koji obavlja poslove
državne statistike i djelatnik Fine.

Povjerenstvo može imati najviše
12 članova.

2.3.1. Glavne zadaće stručnih
povjerenstava za županiju/Grad Zagreb

U nadležnosti Povjerenstva je
organizacija svih pripremnih poslova kao i neposredni nadzor u provođenju
Popisa u skladu s Metodologijom i Zakonom o Popisu poljoprivrede 2003. Za po­dručje
županije/Grada Zagreba.

Glavne
zadaće su:

1)
određuje broj Popisnih centara u gradovima/općinama za područje svoje županije,
odnosno Grada Zagreba

2)
predlaže članove Popisnih centara za svoje područje na imenovanje DZS-u –
predsjednik i 1 član (ukupno 2 člana)

3)
pronalazi i organizira prostor za poduku i rad popisnih centara u suradnji s
tijelima državne uprave i lokalne i područne (regionalne) samouprave

4)
organizira rad Popisnih centara i provodi nadzor nad njihovim radom

5)
predlaže na imenovanje ravnatelju DZS-a potreban broj instruktora i kontrolora
za svoje područje

6)
određuje ukupan potreban broj popisivača prema procje­nama DZS-a

7)
osigurava prostor za poduku koju drže koordinatori

8)
organizira i osigurava pravodobno obavještavanje stanov­ništva o Popisu

9) izrađuje liste za isplatu
sudionika svih razina na terenu i dostavlja ih Stručnom popisnom povjerenstvu na
verifikaciju

10) na sastancima razmatra
stanje u pripremi i provedbi poslova, te poduzima odgovarajuće aktivnosti za
rješavanje nastalih problema

11) obavlja i sve druge poslove
u vezi s provedbom Popisa koje mu povjeri Državni zavod za statistiku.

Uz Povjerenstvo, u provođenju
Popisa poljoprivrede sudjeluju i djelatnici državne statistike pri Uredima
državne uprave, odnosno upravnog tijela Grada Zagreba, sudjelujući u pripremi,
organiziranju i provedbi Popisa i obavljajući poslove koje im povjeri Državni
zavod za statistiku.

2.4. Popisni centri

U gradovima i općinama odnosno
četvrtima Grada Zagreba, Povjerenstvo osniva jedan ili više popisnih centara;
odnosno jedan popisni centar za više gradova/općina ukoliko imaju mali broj
popisnih jedinica.

Popisni centar čine dva člana od
kojih je jedan predsjednik Popisnog centra. Predsjednik i član Popisnog centra
moraju biti osobe koje mogu najviše pridonijeti kvalitetnoj organizaciji i
provedbi Popisa u gradu/općini odnosno četvrtima Grada Zagreba i udovoljiti zadaćama
Popisnog centra. To ne moraju biti obvezno gradonačelnik ili načelnik grada
odnosno općine.

Popisni centar sudjeluje u
provedbi Popisa pod neposrednim nadzorom Povjerenstva u skladu s Metodologijom,
za područje svoje općine/grada, odnosno četvrtima Grada Zagreba.

2.4.1. Glavne zadaće popisnih
centara

1) obavještava stanovništvo o
Popisu

2)
osigurava prostorije za poduku sudionika u Popisu, rad sudionika i smještaj
popisnih obrazaca i ostalog pribora

3)
organizira poduku kontrolora i popisivača za svoje po­dručje

4)
predlaže Povjerenstvu broj kontrolora i popisivača za gradove i općine, odnosno
četvrti Grada Zagreba

5)
preuzima popisne obrasce i ostali pribor od Povjerenstva

6)
raspodjeljuje područje za popis, obrasce i pribor popisi­vačima

7)
vrši raspored kontrolora i popisivača

8)
kontrolira obuhvat popisne građe

9)
obavlja i druge poslove u vezi s Popisom, koje mu povjeri Povjerenstvo.

3. SUDIONICI U POPISU

• koordinator

• instruktor

• kontrolor

• popisivač

Svi navedeni sudionici Popisa
kao i članovi tijela koja organiziraju i provode Popis, moraju imati ovlaštenja
izdana od Državnog zavoda za statistiku, koja su na zahtjev obavezni pokazati.

• Obrazac PP-OVL-KOR ovlaštenje
koordinatoru

• Obrazac PP-OVL-INS ovlaštenje
instruktoru

• Obrazac PP-OVL-KON ovlaštenje
kontroloru

• Obrazac PP-OVL-POP ovlaštenje
popisivaču

• Obrazac PP-OVL-SPP ovlaštenje
za člana Stručnog popis­nog povjerenstva

• Obrazac PP-OVL-PC ovlaštenje
za člana Popisnog centra

3.1. Koordinatori

Koordinatori su djelatnici
Državnog zavoda za statistiku koji su u pravilu sudjelovali u Popisu
stanovništva ili imaju iskustva iz drugih velikih statističkih akcija. Za svaku
županiju/Grad Zagreb DZS je imenovao 2 koordinatora koji sudjeluju u radu Stručnog
popisnog povjerenstva za županiju odnosno Grad Zagreb, a jedan od njih je
ujedno i predsjednik navedenog tijela.

Koordinatori su u svom radu
odgovorni DZS-u (Stožeru za Popis poljoprivrede 2003.) za pripremu i provođenje
Popisa u skladu s metodologijom i Zakonom o Popisu poljoprivrede 2003.

Koordinatori su u potpunosti
odgovorni za metodološki dio Popisa, imaju nadzor nad radom Stručnog popisnog
povjerenstva za županiju, odnosno Grad Zagreb, te surađuju s FINOM i Uredom
državne uprave (djelatnici državne statistike) koji im pružaju logističku
podršku u organizaciji i provedbi Popisa.

3.2. Instruktori

Instruktori su za svoj rad
odgovorni koordinatorima za županiju, odnosno Grad Zagreb, a njihov rad
obuhvaća provođenje Popisa na području više gradova/općina.

Instruktor
je za svoje područje u potpunosti odgovoran za metodološki dio Popisa te
surađuje s Popisnim centrima, koji su mu dodijeljeni; koji mu pružaju
logističku podršku u organizaciji i provedbi Popisa, a tijekom popisivanja
instruktor nadzire rad kontrolora i popisivača.

U
slučaju bilo kakvih problema, instruktor kontaktira s koordinatorom i Stručnim
popisnim povjerenstvom za županiju, odnosno Grad Zagreb, i zajedno s njima
nalazi rješenje.

Instruktor
je osoba koja ima iskustva u Popisu stanovništva i ostalim velikim statističkim
akcijama, pomaže koordinatorima i upozorava na eventualne propuste i probleme.

3.3. Kontrolori

Kontrolori su za svoj rad
odgovorni instruktoru. U pravilu su to također osobe koje imaju iskustva u
statističkim akcijama. Tijekom Popisa vode grupu od prosječno 8 do 10
popisivača, te su odgovorni za njihov rad.

Treba
naglasiti da je rad kontrolora vrlo odgovoran i da o njemu zavisi kvaliteta
popisnog materijala, odnosno rezultata Popisa poljoprivrede 2003. Radi
navedenoga, nakon završene obrade Popisa ovisno o kvaliteti popisnog materijala
za koji je zadužen, kontrolor može biti dodatno nagrađen.

Glavne
zadaće kontrolora su:

•
provjera tehničke dokumentacije za grupu popisnih krugova za koju je zadužen,
kao i upisivanje šifre popisnog kruga u kontrolnike prije predaje popisivačima

•
održavanje poduke za svoje popisivače

•
odabir popisivača nakon završene poduke

•
obilazak popisnog kruga sa svakim popisivačem

•
svakodnevni sastanci s popisivačima tijekom trajanja Popisa, pregledavanje i
ispravljanje materijala i davanje metodoloških savjeta popisivačima

• obvezatni kontakti s
instruktorom u slučaju bilo kakvih metodoloških ili drugih problema

• nakon završenog Popisa
kontrolori su dužni pregledati popisni materijal iza svakog popisivača i na
kontrolniku svojim potpisom potvrditi ispravnost popisne građe

• kontrolori su dužni ispuniti
liste s elementima za isplatu popisivača i dostaviti ih instruktoru.

3.4. PopisivaČi

Popisivači su neposredni
izvršitelji Popisa, a za svoj rad su odgovorni kontroloru.

Odabir popisivača provodit će
DZS u suradnji sa Stručnim popisnim povjerenstvima u županiji, odnosno Gradu
Zagrebu. Svaki kandidat dužan je ispuniti Obrazac za prijam sudionika Popisa
(Prijava-PP). Napominjemo da će na odabir popisivača utjecati više faktora:
završena škola (najmanje SSS, i po mogućnosti poljoprivrednog, veterinarskog i
sličnog smjera), iskustvo u Popisu stanovništva i ostalim statističkim
akcijama, kao i što ispravniji način pisanja koji se koristi u optičkom čitanju
dokumenata, a čiji se predložak nalazi na obrascu za prijavu.

Pri popisivanju popisivači se
moraju strogo pridržavati Uputa za popisivače.

4. PODUKA SUDIONIKA

Poduka sudionika provodi se
prema planu poduke koji sadržava teoretski dio i praktične primjere, koji su
pripremljeni u Državnom zavodu za statistiku, a cijeli je sadržaj podijeljen po
danima. Planom poduke želi se postići da svaki segment bude optimalno obrađen,
kako bi se usvojilo što više sadržaja i smanjile nedoumice na terenu i naknadna
pitanja.

Državni
zavod za statistiku pripremio je plan poduke i prak­tične primjere za obuku
svih razina sudionika Popisa poljoprivrede.

Poduka
svih razina sudionika Popisa trajat će po pet dana.

Poduka
koordinatora održat će se u Državnom zavodu za statistiku, a držat će je
članovi Stožera za Popis poljoprivrede 2003.

*Koordinatori* drže poduku u
županijskim centrima, odnosno Gradu Zagrebu za članove Stručnog popisnog
povjerenstva i instruktore.

Koordinatori
su zajedno s djelatnicima državne statistike zaduženi za pripremu materijala za
poduku.

*Instruktori* drže u Popisnim
centrima poduku za članove Popisnih centara i kontrolore; također su zaduženi
za pripremu materijala za poduku.

*Kontrolori* drže poduku za
popisivače i zaduženi su za pripremu materijala za poduku. Ukoliko postoji
mogućnost prepo­ručuje se da dva, eventualno tri kontrolora, objedine poduku za
svoje popisivače. To im omogućuje kvalitetniju provedbu poduke. Ne preporučuje
se veća grupa od 25 kandidata za popi­sivače.

Nakon
završene poduke kandidati za popisivače ispunjavaju, za cijelu državu
identičan, završni test. Kandidat s lošije rije­šenim testom, prema ocjeni
kontrolora, ostavlja se za rezervu, a ostali se uključuju u Popis.

*Popisivači* koji su uključeni u
Popis dobivaju područje koje će popisivati, odnosno popisni krug, sve potrebne
materijale i ovlaštenja za Popis.

Koordinatori, instruktori i
kontrolori moraju imati sav materijal i pribor koji se odnosi na svaku pojedinu
razinu sudionika u Popisu.

5. OBAVJEŠTAVANJE
STANOVNIŠTVA O POPISU POLJOPRIVREDE

Državni zavod za statistiku će
provoditi kontinuiranu promidžbu neposredno prije početka Popisa, kao i za
vrijeme Popisa, putem sredstava javnog informiranja. Također će izraditi i
plakate.

Povjerenstva i Popisni centri
također imaju zadatak da na svojem području vrše promidžbu i pridonesu da što
više kućanstava s poljoprivrednom proizvodnjom bude upoznato s ciljem i
značajem Popisa, te zaštitom, odnosno korištenjem podataka. Potrebno je stalno
naglašavati da su podaci Popisa tajni i da će se koristiti isključivo u
statističke svrhe.

Također je potrebno informirati
javnost da se za razliku od Popisa stanovništva, u Popisu poljoprivrede neće
vršiti popisivanje u županijskim centrima, niti u Popisnim centrima, nego
isključivo putem intervjua u njihovom kućanstvu.

6. RASPODJELA OBRAZACA I
PRIBORA PRIJE POPISIVANJA

Raspodjela obrazaca i svih
potrebnih materijala odvijat će se preko Državnog zavoda za statistiku.

Državni zavod za statistiku
organizirat će dostavu svih popisnih obrazaca i pribora u županijske centre.

Radi planiranja prostora za
smještaj, Državni zavod za statistiku će svim Povjerenstvima dostaviti poštom
popis potrebnih količina svih vrsta materijala za županiju ukupno, kao i
rezervu.

Povjerenstvo je dužno osigurati
dežurstvo osobe ovlaštene za prijam i djelatnike za istovar, odnosno unos
materijala u prostor za skladištenje, jer postoji mogućnost da kamioni dođu i
izvan radnog vremena. O točnom danu dolaska materijala Povjerenstvo će biti
obaviješteno na vrijeme od Državnog zavoda za statistiku.

FINA će, u dogovoru s
Povjerenstvom za određenu županiju/Grad Zagreb, organizirati prijevoz
materijala u Popisne centre. Listu potrebnog materijala, kao i količinu
rezerve, za Popisne centre izradit će Državni zavod za statistiku u suradnji s
Povjerenstvom, i prema njoj će ići raspodjela.

Važno je naglasiti potrebu za
štednjom popisnih obrazaca, kako za vrijeme popisivanja ne bi došlo do manjka
popisnica i zastoja u popisivanju, kao ni povećanih troškova.

7. PODJELA PODRUČJA ZA POPIS
I PRIBORA POPISIVAČIMA

Nakon uspješno provedene poduke,
popisivačima se daju kovčežići u kojima se nalazi mapa s popisnicom, kutija s
dodatnim popisnicama, Upute za popisivače, ovlaštenje za popisivača kao i svi
potrebni pomoćni obrasci, kemijska olovka, korektor-traka i blok za računanje.
Broj popisnica zavisi o broju popisnih jedinica u popisnom krugu. Također im se
predaje i tehnička dokumentacija popisnog kruga za koji su zaduženi, a za
popisne krugove koji se ne popisuju cijeli, dobivaju i spisak adresa. To je
preslika skice popisnog kruga, u mjerilu pogodnom za uvid u sadržaj, s ucrtanim
granicama popisnog kruga. Također će na obrascu PK dobiti upisan sadržaj
popisnog kruga, ulice i kućne brojeve zgrada.

Nakon preuzimanja, popisivač će
svojim potpisom potvrditi primitak.

8. PROVEDBA POPISA

8.1. Rad popisivaČa

8.1.1.
Prije popisivanja

Prije
popisivanja popisivač treba s kontrolorom obići svoj popisni krug i provjeriti
njegove granice prema dobivenoj teh­ničkoj dokumentaciji. Na sve eventualno
utvrđene razlike, treba upozoriti instruktora, koji će u rješavanju problema
kontaktirati s područnim uredom Državne geodetske uprave.

Prilikom
obilaska popisnog kruga kontrolor i popisivač će istovremeno postaviti na
vidljiva mjesta (na trgovine, ugostiteljske objekte, stupove javne rasvjete i
sl.) plakat Državnog zavoda za statistiku.

Popisivač
će napraviti plan obilaska popisnog kruga pri popisivanju. Njega će također
predati kontroloru, kako bi ga on mogao lakše naći tijekom popisivanja.

8.1.2. Obraćanje građanima

Prije
ulaska u kuću ili stan popisivač će se predstaviti i pokazati Ovlaštenje za
popisivača u Popisu poljoprivrede 2003. (obrazac PP-OVL-POP). Tom prilikom
informirat će se jesu li ukućani saznali putem sredstava javnog informiranja
ili putem plakata o provođenju Popisa poljoprivrede, njegovom cilju i značaju.
Ukoliko nisu, popisivač će izložiti njegov značaj i pristupiti popisivanju.

Popisivač
mora upozoriti osobu koja daje podatke da je po zakonu dužna dati podatke.
Treba naglasiti da o nastupu popi­sivača i njegovom obraćanju osobama u
kućanstvu zavisi kvaliteta dobivenih odgovora.

8.1.3. Tko daje podatke

Podaci
o kućanstvima s poljoprivrednom proizvodnjom pri­kupljaju se od osobe koja je nositelj
kućanstva odnosno vlasnik/korisnik ili upravitelj poljoprivrednog posjeda ili
od punoljetnog člana kućanstva kojemu su podaci najviše poznati.

Za
Popis poljoprivrede bilo bi idealno da podatke daje osoba koja je nositelj
kućanstva, odnosno vlasnik/korisnik poljoprivrednog posjeda. Ukoliko nije
prisutan, podatke će davati suprug/supruga, a ako niti ta osoba nije prisutna,
onda punoljetni član kućanstva.

Ako
se tijekom popisivanja ustanovi da osoba koja daje podatke na mnoga pitanja ne
može dati kvalitetan odgovor, popisivač će ponovo doći u to kućanstvo. Treba
naglasiti da se dogovorenog vremena popisivač mora pridržavati.

Jednako
će postupiti ako zatekne samo djecu ili odrasle osobe koje ne mogu dati tražene
podatke za Popis poljoprivrede.

U
slučaju da u kući ili stanu nije zatekao nikoga, ostavit će »Obavijest o
ponovnom dolasku popisivača« (obrazac PP-OB) s naznakom vremena kad će doći.
Ako je moguće, od susjeda će saznati u koje su vrijeme članovi tog kućanstva
kod kuće. Popisivač je dužan pet puta dolaziti u kućanstvo. Ako nakon petog
obilaska ne zatekne nikoga, dužan je to evidentirati u kontrolniku, pod
»napomene«.

8.1.4. Što se utvrđuje prije
popisivanja

Popisivač mora u razgovoru s
osobom koja daje podatke najprije utvrditi bavi li se to kućanstvo
poljoprivrednom proizvodnjom. Prilikom obuke popisivač će detaljno biti upoznat
o tome što uključuje poljoprivrednu proizvodnju.

Popisivač također mora utvrditi
stanuje li na toj adresi jedno ili više kućanstava. Ukoliko stanuje više
kućanstava, sljedeći korak je utvrditi obavljaju li oni zajedno poljoprivrednu
proizvod­nju, zajednički koriste zemlju, strojeve i radnu snagu, ili svako
kućanstvo samostalno za sebe obavlja poljoprivrednu proizvod­nju, potpuno
odvojeno od drugoga.

Ukoliko osoba koja daje podatke
izjavi da na toj adresi stanuje više kućanstava, a zajednički obavljaju
poljoprivrednu proizvodnju, u kontrolnik se upisuju kao jedno kućanstvo.

8.1.5. Način upisivanja
odgovora u obrasce

U kontrolnike (obrazac PP-K,
obrazac PP-K-1, koji će se detaljnije objasniti u posebnom poglavlju), tekstovi
se upisuju velikim štampanim slovima.

U
osnovni popisni obrazac PP-1, koji je prilagođen za optički čitač dokumenta,
odgovori se upisuju:

•
upisivanjem brojki ili velikih slova u omeđene pravokutnike, točno određenim
pismom prema datom predlošku na obras­cu, pri čemu slovo ili brojku treba
upisati unutar kvadratića, u jednom potezu (bez prekidanja crte pri upisu),
pazeći da slovo ili brojka ne prelaze granice kvadratića, kao i da ne budu
premali, već točno od crte do crte. Također treba napomenuti da se brojevi
upisuju jediničnim pozicioniranjem, tj. da se moraju poravnati na desnu stranu.

Na
obrascu se jedino identifikacijski podaci (grad/općina, popisni krug i
kućanstvo) pišu s vodećim nulama.

•
upisivanjem znaka »X«, u za to predviđeni kvadratić.

Na
obrascu se znak »X« upisuje kod podatka za koji se daje potvrdni odgovor.

Kod
dijela pitanja o članovima kućanstva i radnoj snazi odgovor se daje upisivanjem
šifre koja je ponuđena na samom obras­cu.

8.1.6. Redoslijed
popunjavanja obrazaca

Nakon
što je popisivač ustanovio da se radi o kućanstvu s poljoprivrednom
proizvodnjom, u kontrolnik upisuje potrebne podatke (ulica, kućni broj, redni
broj kućanstva, prezime i ime nositelja kućanstva), i prelazi na popunjavanje
popisnog obrasca PP-1.

Sa
stranica kontrolnika, popisivač prenosi na popisnicu identifikacijske šifre
(grad/općina, popisni krug, kućanstvo) a zatim upisuje sadržaj u skladu s
Uputama za popisivače.

Obrazac
PP-1 sastoji se od mape s klapnama i umetka – obrasca. Na klapnama se nalaze
otisnuta pitanja za odgovore koji se upisuju na prednju stranicu obrasca.
Ukoliko su klapne zatvorene odgovori se upisuju u središnji dio prednje
stranice obrasca, a ukoliko su klapne otvorene odgovori se upisuju na desnu ili
lijevu stranicu obrasca.

Na
drugoj stranici pitanja se nalaze na samom obrascu (a ne na klapnama), uz
mjesta predviđena za odgovor.

8.1.7. Sređivanje i predaja
popisne građe

Nakon
što je pregledao i ispravio popisnu građu te zbrojio potrebne podatke na kontrolniku,
popisivač upisuje podatke na prednjoj stranici kontrolnika, vlastoručno se
potpisuje i predaje popisnu građu kontroloru.

Popisivač je dužan predati
popisnu građu u kutiji u kojoj je dobio prazne obrasce prije provođenja popisa.
Popisne obrasce popisivač je dužan predati složene po rednom broju kućanstva iz
kontrolnika.

Također je dužan vratiti
tehničku dokumentaciju za svoj popisni krug, kao i liste s adresama ukoliko je
imao popisne krugove s ciljanim adresama.

8.2. Preuzimanje popisne graĐe
od popisivaČa i sustavna kontrola

Kontrolor
nakon što preuzme popisnu građu od svojih popisivača dužan je savjesno
pregledati preuzeti materijal. Najprije mora provjeriti jesu li redni brojevi
kućanstava s poljoprivrednom proizvodnjom pravilno dodjeljivani, je li u
kontrolnik upisan dobar zbroj; i je li taj zbroj ispravno prenesen na prednju
stranicu kontrolnika. Ovo je naročito važno za daljnju obradu popisnog
materijala, pa je toj fazi posla potrebno posvetiti posebnu pozornost. Dužnost
je kontrolora provjeriti je li popisivač pravilno unio ukupan broj kućanstava
na prednju stranicu kontrolnika.

Ukoliko
je popisivač imao popisni krug s adresama ku­ćanstava s poljoprivrednom
proizvodnjom, potrebno je provjeriti je li u kontrolnik popisivač prepisao i obišao,
odnosno razdužio sve adrese. U slučaju nepravilnog popunjavanja kontrolnika
kontrolor može popisivaču vratiti isti na ispravak.

Zatim
kontrolor provjerava je li popisivač ispravno prenio identifikacijske podatke
(grad/općina, popisni krug, kućanstvo) iz kontrolnika na popisnicu. Nakon toga
prelazi na kontrolu sadržaja popisnice. Ukoliko na većini popisnica uoči
greške, može ih vratiti popisivaču na ispravak.

Nakon
pregleda cjelokupnog materijala na prednjoj strani kontrolnika upisuje svoje
podatke i potpisom potvrđuje da je pregledao kontrolnik i popisnice.

Nakon
što je pregledao cjelokupnu građu dodijeljenih popisi­vača, materijal dostavlja
u Popisni centar, zajedno sa spiskom po­pisnih krugova; a liste za isplatu
popisivača dostavlja instruktoru.

9. PRIKUPLJANJE POPISNE GRAĐE

U
Popisnom centru se koncentrira popisna građa i svi kontrolori su dužni predati
popisni materijal najkasnije do 23. lipnja 2003. godine. Instruktorova je
obveza prekontrolirati kvalitetu popisnog materijala metodom uzorka. Nakon toga
se iz Popisnog centra materijal odvozi u županijski centar u organizaciji Fine.
Kada je prikupljen cjelokupni popisni materijal za županiju Fine ga je dužna
dostaviti u Državni zavod za statistiku, najkasnije do 30. lipnja 2003.

Državni
zavod za statistiku će rezultate Popisa poljoprivrede objaviti krajem 2003.
godine. Stručna popisna povjerenstva za županiju/Grad Zagreb i popisni centri
ne smiju, do službene objave rezultata Državnog zavoda za statistiku, niti
objavljivati niti komentirati dobivene rezultate.

10. KONTROLNI POPIS

Neposredno nakon provedenog
popisa provest će se kontrolni popis za kućanstva s poljoprivrednom
proizvodnjom na reprezentativnom uzorku radi ocjenjivanja obuhvata i kvalitete
podataka prikupljenih Popisom.

Kontrolni popis će se provesti
na uzorku od tri popisna kruga za svaku županiju, odnosno Grad Zagreb, koji su
izabrani metodom slučajnog uzorka.

Kontrolni popis će organizirati
Državni zavod za statistiku i preko koordinatora izabrati popisivače iz redova
kontrolora, obaviti njihovu poduku i rasporediti ih na izabrane popisne
krugove. Za njihov rad i naknadno prikupljanje popisne građe odgovorno je
Stručno popisno povjerenstvo za županiju, odnosno Grad Zagreb.

Kontrolni popis se provodi na
posebnim obrascima i prema posebnim uputama.

11. FINANCIRANJE POPISA

Zakon o Popisu poljoprivrede
2003. uređuje financiranje. Sredstva za financiranje priprema, organizacije,
provedbe popisa, obrade i objavljivanja podataka bit će osigurana u Državnom
proračunu Republike Hrvatske za 2003. i 2004. godinu.

Vlada Republike Hrvatske, Fina i
Državni zavod za statistiku sklopit će poseban ugovor.

Sredstva potrebna za provođenje
Popisa iznose
125 480 000,00 kuna.

12. KONTROLNICI

U Popisu poljoprivrede 2003.
koristit ćemo dvije vrste kontrolnika i to obrazac PP-K koji se koristi za
cijelu RH (osim za grad Zagreb) i obrazac PP- K-1 – za grad Zagreb. Ovi
kontrolnici razlikuju se samo u naslovnoj stranici dok su im ostale stranice
identične.

U
ovom Popisu Državni zavod za statistiku odredio je koji se popisni krugovi
popisuju cijeli, a koji se popisuju prema točno određenim adresama.

Za
cijeli popisni krug popisivač dobiva skicu popisnog kruga sa sadržajem, odnosno
opisom popisnog kruga.

Za
popisne krugove koji se ne popisuju cijeli nego popisivač ide na točno određene
adrese, uz skicu i sadržaj skice popisnog kruga, popisivač dobiva i spisak
adresa kućanstava koje mora popisati.

U
oba slučaja, redoslijed kojim će popisivač obavljati popisivanje, pa i
upisivati u kontrolnik, ovisi o planu obilaska koji je dogovorio s kontrolorom.

Kontrolnik
je pomoćni obrazac koji ima višestruku namjenu, pa ga treba ispunjavati uredno
pridržavajući se ovih Uputa.

Za
svaki popisni krug popunjava se samo jedan kontrolnik osim ako su u jednom
popisnom krugu potrebna dva ili više popisivača (zbog veličine popisnog kruga
ili nedostatka vremena i sl.).Tada će svaki od popisivača voditi poseban
kontrolnik za onaj dio popisnog kruga koji mu je dodijeljen. U ovakvim
slučajevima, osim šifre popisnog kruga na naslovnoj stranici kontrolnika
upisuje se I. dio, II. dio itd.

Ako
se jednom popisivaču dodijele dva manja popisna kruga tada će popisivač za
svaki popisni krug ispunjavati poseban kontrolnik.

*Sadržaj kontrolnika:*

Na prvu stranicu kontrolnika –
obrazac PP-K upisuju se:

a) identifikacijski podaci:

• ime grada/općine

• matični broj grada/općine

• ime naselja

• redni broj popisnog kruga

b) ukupan broj kućanstava

•
od toga: kućanstva s poljoprivrednom proizvodnjom

c)
podaci o popisivaču

d)
podaci o kontroloru

e)
šifra kontrolora

f)
datum i potpis – potvrda popisivača i kontrolora o ispravnosti popisne građe.

Prva
stranica kontrolnika – obrazac PP-K-1 sadrži:

a)
identifikacijske podatke

•
ime grada/općine – Zagreb

•
ime naselja

•
ime gradske četvrti

•
matični broj gradske četvrti

•
redni broj popisnog kruga u gradskoj četvrti

b)
ukupan broj kućanstava

•
od toga: kućanstva s poljoprivrednom proizvodnjom

c)
podaci o popisivaču

d)
podaci o kontroloru

e)
šifra kontrolora

f)
datum i potpis – potvrda popisivača i kontrolora o ispravnosti popisne građe .

Na
prvoj strani oba kontrolnika kod podataka o kontroloru (osim osobnih podataka)
obvezno je upisati i šifru kontrolora. Šifra se sastoji od dva dijela. U prvi
dio (dvije kućice) upisuje se šifra županije, a u preostale tri kućice šifra
kontrolora. Unutar iste županije svi kontrolori imaju različite šifre.

Prije
početka rada na popisivanju kontrolor je dužan upisati identifikacijske podatke
na naslovnu stranicu kontrolnika.

U
unutrašnjoj strani obaju kontrolnika (PP-K i PP-K-1) popunjavaju se sljedeći
podaci:

U
stupcu (a) – redni broj, već se nalaze tiskani brojevi od 1. do 100. Redni broj
se ne ispravlja ni u slučaju kada popisivač precrta jedan ili više redova
kontrolnika.

U
slučaju kad jedan popisni krug ima više od 100 kućan­stava, popisuje se tako da
popisivač uzme drugi kontrolnik na kojem će sam prepraviti redne brojeve od
101.- n. Na kontrolnicima treba označiti prvi i drugi dio, a na prednju stranu
prvog kontrolnika treba upisati ukupan broj kućanstava i ukupan broj
poljoprivrednih kućanstava za cijeli popisni krug.

Ukoliko
se jedan popisni krug dijeli na dva popisivača, prvi popisivač počinje
popisivati s rednim brojem 1., a drugi popisivač počinje upisivati s rednim brojem
201. I u ovom slučaju kontrolnici se označavaju s I. i II. dio, a kontrolor će
na prvi kontrolnik zbrojiti posebno ukupna kućanstva, a posebno kućanstva s
poljoprivrednom proizvodnjom s oba dijela kontrolnika za cijeli popisni krug.

U
stupcima 1. i 2. upisuju se adresni podaci: nazivi ulica i kućni brojevi i to
onako kako su upisani u obrazac PK, koji je popisivač također dobio.

Ukoliko
naselje nema ulični sustav, onda se upisuje naziv naselja i kućni broj.

U
stupac 3. upisuje se redni broj kućanstva i to samo za poljoprivredna kućanstva
tj. ona koja će imati popunjenu popisnicu PP-1.

Redni
broj kućanstva je troznamenkast i piše se od »001« nadalje prema rastućem
broju. I u ovom stupcu, za popisne krugove koji se dijele na dva popisivača,
prvi popisivač će početi s rednim brojem kućanstva 001, a drugi popisivač s 201
da ne bi došlo do preklapanja poljoprivrednih kućanstava unutar istog popisnog
kruga.

Ako na istoj adresi stanuju dva
kućanstva i oba samostalno obavljaju poljoprivrednu proizvodnju potpuno odvojeno
jedno od drugoga, svakom kućanstvu se dodjeljuje novi redni broj, a adresa
(stupci 1. i 2.) se ponavlja.

Ako je popisivač propustio
popisati kućanstvo na adresi na kojoj je već popisao neko kućanstvo, drugo
kućanstvo će popisati naknadno i dodijeliti mu tekući redni broj kućanstava
koji slijedi, a adresne podatke će ponoviti u odgovarajuće stupce.

Ako se kućanstvo ne bavi
poljoprivrednom proizvodnjom u ovaj stupac se upisuje crtica ( – ).

Također, ako popisivač tijekom
svog obilaska naiđe na npr. praznu kuću u kojoj ne stanuje nijedno kućanstvo,
poljoprivrednu zadrugu, vatrogasni dom, crkvu, prazno gradilište koje ima kućni
broj i sl., dužan je evidentirati objekte, a u ovaj stupac upisuje crticu ( –
).

U stupac 4. upisuje se prezime i
ime osobe na koju se vodi kućanstvo bez obzira na to bavi li se kućanstvo
poljoprivrednom proizvodnjom ili ne.

Za poljoprivrednu zadrugu,
vatrogasni dom, crkvu, prazan stan ili kuću, prazno gradilište i sl. u ovaj
stupac upisuje se crtica ( – ), a naziv objekta npr. crkva, upisuje se u stupac
6. – napomena.

Ako je, na primjer, u
poljoprivrednoj zadruzi, veterinarskoj stanici, trgovini i slično, stalno
nastanjeno neko kućanstvo, tada će takvo kućanstvo popisivač popisati kao i sva
druga kućanstva.

U stupac 5 upisuje se »NE« za
kućanstva koja se ne bave poljoprivrednom proizvodnjom.

U stupac 6. upisuje se napomena
za:

–
objekte koje ne popisujemo, ali ih evidentiramo u kontrolniku radi razduženja
adresa iz obrasca PK.

Ukupan
broj kućanstava: Da bi popisivač dobio ukupan broj kućanstava potrebno je
prethodno u stupcu »a« prekrižiti one redne brojeve pod kojima su upisani
objekti (dućan, zadružni dom, prazni stanovi i sl.) ili gradilišta bez
kućanstava. Tada će od posljednjeg upisanog rednog broja u kontrolniku odbiti
broj pre­kri­ženih rednih brojeva iz stupca »a« i dobiti ukupan broj kućans­tava
u popisnom krugu.

Ukupan
broj kućanstava s poljoprivrednom proizvodnjom odgovara posljednjem
dodijeljenom rednom broju poljoprivrednog kućanstva iz stupca 3.

Podatke
o ukupnom broju kućanstava i ukupnom broju ku­ćanstava s poljoprivrednom
proizvodnjom, popisivač upisuje na prvu stranicu kontrolnika u za to predviđena
mjesta.

Za
popisne krugove koji se popisuju prema točno određenim adresama popisivač je
dužan postupiti na sljedeći način: s priloženog spiska koji je dobio od svog
kontrolora popisivač mora prepisati u kontrolnik ulicu i kućni broj te prezime
i ime osobe na koju se vodi kućanstvo. Sve navedene adrese popisivač je dužan
obići i postupiti u skladu s gore navedenim uputama. Ako popisivač zatekne na
određenoj adresi drugo kućanstvo tad će u stupac »4« upisati kućanstvo sa
spiska, prekrižiti ga i upisati novo kućanstvo, a u stupac »6« pod napomenu
upisat će razlog pro­mjene. S obzirom na to da popisivač ne zna kada će pronaći
članove kućanstva kod kuće upis adresa i imena u kontrolnik piše na terenu, a
obilazak dogovara s kontrolorom.

Slijede
primjeri za popunjavanje kontrolnika PP-K i PP-K-1.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/375512.gif)

![](dodatni/375513.gif)

![](dodatni/375514.gif)

![](dodatni/375515.gif)

if !supportEmptyParas endif

13. UPUTE ZA ISPUNJAVANJE
OBRASCA PP-1

Popunjavanje obrasca PP-1
(kućanstva s poljoprivrednom proizvodnjom) počinjemo prenošenjem matičnog broja
grada/općine, rednog broja popisnog kruga te rednog broja kućanstva u za to
odgovarajuća mjesta u obrascu, osim za Grad Zagreb gdje se umjesto matičnog
broja grada/općine treba upisati matični broj gradske četvrti. Navedeni podaci
se prenose s kontrolnika.

*Kućanstvo s poljoprivrednom
proizvodnjom*

Kućanstvo s poljoprivrednom
proizvodnjom je svako kućan­stvo koje se bavi poljoprivrednom proizvodnjom, koje
ima jedinstveno upravljanje, zajednički se koristi sredstvima za proizvodnju
(strojevi, objekti, zemljište) i radom članova kućanstva.

Ukoliko više kućanstava
zajednički obavljaju poljoprivrednu proizvodnju (npr. kućanstvo roditelja i
kućanstvo odraslog djeteta) popisivat će se kao jedno kućanstvo pod uvjetom da
imaju zajedničkog upravitelja i zajedno koriste radnu snagu i opremu.

Proizvodnja poljoprivrednih
proizvoda uključuje:

n>

a) Uzgoj usjeva

– žitarica,

– krumpira i mahunarki za suho
zrno,

– uljanog sjemenja, duhana,
šećerne repe i krmnog bilja,

– povrća, cvijeća i ukrasnog
bilja,

– sjemena i sadnog materijala

– voćarstvo i vinogradarstvo

– uzgoj gljiva

b) Uzgoj stoke, peradi i ostalih
životinja

– uzgoj goveda

– uzgoj svinja

– uzgoj ovaca i koza

– uzgoj konja

– uzgoj magaraca, mazgi i mula

– uzgoj peradi

– uzgoj kunića, pčela i ostalih
životinja

Poljoprivredna proizvodnja ne
obuhvaća:

– preradu poljoprivrednih
proizvoda

– šumarstvo (uzgoj i
iskorištavanje šuma)

– ribarstvo (uzgoj i ulov ribe)

– obavljanje poljoprivrednih
usluga za druge s vlastitom me­hanizacijom

14. METODOLOŠKA OBJAŠNJENJA

14.1. Ukupno raspoloŽivo zemljiŠte – stanje 1.
6. 2003. (tab. 2d + tab.13)

![](dodatni/375516.gif)

Ukupno raspoloživo zemljište
sastoji se od poljoprivrednog zemljišta i nepoljoprivrednog (ostalog)
zemljišta.

Ukupno raspoloživo zemljište =
ukupno korišteno poljoprivredno zemljište (tabela 2, red d) + ukupno ostalo
zemljište (tabela 13).

Upisuje se ukupna površina
zemljišta (poljoprivredno i nepoljoprivredno) kojim kućanstvo raspolaže u kritičnom
trenutku bez obzira na to je li u to vrijeme obrađeno ili ne.

Ukupno raspoloživo zemljište
kućanstva je zemljište koje je u vlasništvu članova kućanstva, kao i zemljište
koje je u vlasništvu drugih, a kućanstvo ga koristi, bez obzira na to je li obrađeno
ili ne.

Upisuje se ono zemljište članova
kućanstva za koje u trenutku popisivanja postoji pravo na raspolaganje, odnosno
korištenje, bez obzira na to proizlaze li ta prava iz prava vlasništva
(posjednici), ugovornih odnosa (npr. koncesija, zakup) ili ostalih prava (npr.
plodouživanje bez naknade za branitelje Domovinskog rata).

Zemljište u vlasništvu članova
kućanstva, dano u zakup drugima, ne uračunava se u ukupno raspoloživo
zemljište, nego se upisuje kod osobe koja ga koristi bez obzira na to gdje se
zemljište nalazi.

Ukupno raspoloživo zemljište
(poljoprivredno + nepoljoprivredno) kojim kućanstvo raspolaže ili se koristi sa
stanjem 1. lipnja 2003. izračunava se prema sljedećoj formuli:

UKUPNO
RASPOLOŽIVO ZEMLJIŠTE = zemljište u vlasništvu + uzeto u zakup – dano u zakup

Površina zemljišta (ukupno
raspoloživog i poljoprivrednog zemljišta) iskazuje se u hektarima (ha) i arima
(ara). Lokalne mjere za površinu (k.j., čhv), koje se upotrebljavaju na
određenim područjima, moraju se pomoću »Tablice za preračunavanje površine
zemljišta« preračunati u hektare (ha) i are (ara) i upisati u za to predviđena
polja.

1 ar =
100 m2

1 ha ( hektar) = 100
ara

1 ha (
hektar) = 10 000 m2

14.2.
KoriŠteno poljoprivredno zemljiŠte
(1. 6. 2003.) (tab. 5 – 12)

Poljoprivredno zemljište
obuhvaća: oranice i vrtove, povrtnjake, livade, pašnjake, rasadnike, voćnjake,
vinograde te površine pod košaračkom vrbom.

Upisuje se korištena
poljoprivredna površina prema istim kriterijima i prema istoj formuli koji su
objašnjeni za Ukupno raspoloživo zemljište.

Ukupno korišteno poljoprivredno
zemljište = u vlasništvu + uzeto u zakup – dano u zakup

![](dodatni/375517.gif)

*a) u vlasništvu*

Površina vlastitog zemljišta je
zbroj površina zemljišta u vlasništvu svih članova kućanstva za koje postoje
pravni dokumenti. Ukoliko dokumenti ne postoje, podatak se upisuje na temelju
izjave člana kućanstva koji daje podatke.

Podatke o pojedinim kategorijama
zemljišta (oranice, livade, vinogradi i dr.) popisivač mora upisati na osnovi
izjave (prema stvarnom korištenju), a ne prepisati iz dokumenata budući da u
većini slučajeva stanje u dokumentima nije ažurno.

Upisuje se površina zemljišta,
bez obzira na to gdje se ono nalazi, na teritoriju općine na kojem kućanstvo
stanuje ili na teritoriju druge općine.

*b) uzeto uuzeto u zakup*

Upisuje se zemljište koje je
kućanstvo uzelo u zakup ili njime raspolaže temeljem koncesije, od fizičkih ili
pravnih osoba; bez obzira na to je li za zemljište plaćena naknada ili je
dobiveno na korištenje bez naknade.

Pri tome također nije bitno
temelji li se zakup ili koncesija na usmenoj ili pismenoj pogodbi, i koji je
način plaćanja naknade; u novcu, poljoprivrednim proizvodima, poljoprivrednim
radovima I slično.

*c) dano u zakup*

Upisuju se površine zemljišta koje
su članovi kućanstva dali u zakup, bez obzira je li to učinjeno na osnovi
usmene ili pismene pogodbe i pripada li članovima kućanstva naknada u novcu,
poljoprivrednim proizvodima, poljoprivrednim radovima i slično.

Ovdje također ulaze i površine
zemljišta koje je kućanstvo ustupilo drugima bez naknade.

14.3. Broj parcela koriŠtenog poljoprivrednog
zemljiŠta
(1. 6. 2003.) (tab. 5 – 12)

Upisuje se ukupan broj parcela
poljoprivrednog zemljišta koje kućanstvo koristi.

![](dodatni/375518.gif)

Parcela je svaki komad zemljišta
koji koristi kućanstvo a okružen je tuđim zemljištem. Parcela (odvojeni dio)
može se sastojati iz jedne ili više katastarskih čestica i na njemu se mogu
nalaziti razne kategorije zemljišta, kao npr. oranice i voćnjak, voćnjak i
livada, itd.

Tuđe zemljište uzeto na
korištenje po bilo kojoj osnovi, ako ne graniči sa zemljištem kućanstva, smatra
se parcelom.

Međutim, parcele vlastitog
poljoprivrednog zemljišta koje je iznajmljeno, ne uračunavaju se u broj
parcela.

14.4. Prilagodba ekoloŠkoj
poljoprivredi (1. 6. 2003.)

Ekološka poljoprivredna
proizvodnja mora se obavljati prema posebnim zakonskim propisima, tako da su
parcele poljoprivrednog zemljišta, lokacije proizvodnje i skladištenja jasno
odvojeni od jedinice koja ne proizvodi prema pravilima ekološke poljoprivredne
proizvodnje.

Podatak se upisuje za ona
kućanstva koja se nalaze u procesu prilagodbe, odnosno u prijelaznom razdoblju
za ekološku poljoprivrednu proizvodnju u biljnoj ili stočarskoj proizvodnji, i
koja još ne posjeduju certifikat (potvrdnicu) za obavljanje navedene
proizvodnje.

if !supportLists*a)*endif*površina u
pripremi za ekološku poljoprivredu*

![](dodatni/375519.gif)

Ovdje se upisuju površine koje
nisu u potpunosti usklađene s metodama ekološke poljoprivredne proizvodnje i
nalaze se u pripremnoj (prijelaznoj) fazi.

Površina zemljišta iskazuje se u
hektarima (ha) i arima (ara); i upisuje u za to predviđene kućice.

*b) ekološka poljoprivreda u stočarstvu*![](dodatni/375520.gif)

Popisivač upisuje znak »X« za
ona kućanstva koja pripremaju dio stočarske proizvodnje ili cjelokupnu
stočarsku proizvodnju u potpunosti uskladiti sa zakonskim propisima o ekološkoj
poljoprivrednoj proizvodnji.

14.5. KoriŠtene oranice i
vrtovi (1. 6. 2003.)

U ovoj tabeli prikupljamo
podatke o usjevima na oranicama i vrtovima sa stanjem 1. 6. 2003.

Oranica je zemljište koje se
redovito obrađuje i kultivira i nalazi se pod sustavom plodoreda.

Usjevi na oranicama izmjenjuju
se u pravilu svake godine (plodored), ali to mogu biti i višegodišnji usjevi.
Ukoliko se jedan usjev uzgaja duže od 5 godina na istoj površini, ta površina
se ne smatra oranicom.

Iznimno se oranicom smatra
površina pod pojedinim vrstama povrća, industrijskim ili ukrasnim biljem (kao
npr. šparoge, hmelj, jagode, ruže, razne vrste ukrasnog grmlja i dr.) koji mogu
zauzimati tlo dulje od 5 godina.

Oranice koje nisu obrađivane u
dužem razdoblju zbog socijalnih, gospodarskih i drugih razloga upišite u tabelu
13. pod ostalo zemljište – red a) neobrađeno poljoprivredno zemljište.

![](dodatni/375521.gif)

Na oranicama i vrtovima uzgajaju
se žitarice, krumpir, mahu­nasto povrće, uljano sjemenje i plodovi, duhan,
šećerna repa, krmno bilje, predivo bilje, aromatsko i ljekovito bilje, povrće,
cvijeće i ukrasno bilje te sjemenski i sadni materijal.

U površine oranica uračunavaju
se i ugari.

U ovu tabelu upisuju se samo
površine glavnih usjeva, i kod raščlanjavanja zasijanih površina svaka se
površina upisuje samo jednom.

U slučaju mješavina i naknadnih
(sukcesivnih usjeva), usjeva koji su istovremeno zasijani na istoj površini ili
slijede jedan iza drugoga, površina se pripisuje samo jednom usjevu koji se
računa kao glavni usjev.

Glavni usjev je onaj koji ima
najveću vrijednost proizvodnje. Ako se ne može odrediti prema vrijednosti
proizvodnje, tada se kao glavni usjev uzima onaj koji zauzima zemlju najduže
vrijeme.

Naknadni usjevi, podusjevi i
međuusjevi upisuju se u tabelu 14. »Međuusjevi, podusjevi i naknadni usjevi –
na oranicama«.

**Pojašnjenja prema skupinama
usjeva:**

*Žitarice*

Ovdje su uključene površine
zasijane žitaricama za proizvodnju zrna, bez obzira na to je li prirod zrna namijenjen
za vlastite potrebe, prodaju, za ishranu stoke ili za sjeme.

Ne upisuju se površe površine pod
žitaricama koje su namijenjene (u zelenom stanju) za istoke (upisuju se
u red 19. »Ostalo krmno bilje«)

![](dodatni/375522.gif)

*Pšenica*

Uključene
su površine pod mekom (običnom) i tvrdom (durum) pšenicom.

*Kukuruz*

Uključene
su i površine namijenjene za silažu zrna sa ili bez dijelova klipa, s vlagom
višom od 20%.

Kukuruz
šećerac i kokičar upisuju se u tabelu 17. »Ostalo povrće, jagode i cvijeće«
(stupac d, red 11.)

*Ječam*

Obuhvaća površine pod ozimim i
jarim ječmom.

*Ostale žitarice* su: zob, raž, tritikale, proso, heljda i dr.

*Krumpir (uključujući rani i
kasni krumpir)*

Obuhvaća rani i kasni krumpir na
oranicama i vrtovima, bez obzira na to je li namijenjen za vlastitu potrošnju,
prodaju ili za ishranu stoke. Površine naknadnog usjeva krumpira upisuju se u
tabelu 14. »Međuusjevi, podusjevi i naknadni usjevi – na oranicama«

![](dodatni/375523.gif)

Površine pod krumpirom u
povrtnjacima ovdje nisu uključene, upisuju se u tabeli 17. »Ostalo povrće,
jagode i cvijeće« (stupac d, red 11.).

*Mahunarke za proizvodnju
suhog zrna*

Ovdje su uključeni usjevi koji
su zasijani prvenstveno radi proizvodnje suhog zrna, bez obzira na to jesu li
konzumni ili stočni. Ovdje su također uključeni usjevi za proizvodnju sjemenja.

![](dodatni/375524.gif)

Mahunarke koje su predviđene za
upotrebu u zelenom stanju uključuju se zavisno od namjene: red 18 – pod
mješavine mahunarki s travama i žitaricama ili u tabeli 17. »Ostalo povrće,
jagode i cvijeće«, red 4.

Pod ostale mahunarke obuhvaćeni
su usjevi: leća, slanutak, grahorica, lupina, bob i dr.

Upisuje se površina glavnog
usjeva; međuusjevi, podusjevi i naknadni usjevi upisuju se u tabelu 14.
»Međuusjevi, podusjevi i naknadni usjevi – na oranicama«

*Uljano sjemenje i plodovi*

Ovdje su obuhvaćeni usjevi koji
se uzgajaju prvenstveno radi svog sadržaja ulja i koji se žanju kao suho zrno.

![](dodatni/375525.gif)

Ostalo uljano sjemenje i plodovi
su: mak, gorušica, sezam, ricinus i dr.

*Duhan i šećerna repa*

![](dodatni/375526.gif)

*Krmno bilje*

Upisuju se površine zasijane
krmnim biljem koje se uzgaja u plodoredu i koje zauzima isto tlo manje od 5
godina (godišnje ili višegodišnje krmno bilje); bez obzira na to koriste li se
kao sijeno, silaža ili u svježem stanju.

![](dodatni/375527.gif)

Upisuju se površine pod glavnim
usjevom. Naknadne usjeve upišite u tabelu 14. »Međuusjevi, podusjevi i naknadni
usjevi – na oranicama«

*Djeteline i mješavine*

Obuhvaćene su: crvena djetelina,
bijela djetelina, smiljkita i dr.

*Kukuruz za silažu (zelena
krma)*

Upisuje se površina zasijana
kukuruzom koji se koristi u zelenom stanju prije mliječne zriobe za ishranu stoke
ili za silažu.

*Mješavine mahunarki s travama
i žitaricama*

Obuhvaćene su površine zasijane
s pojedinačnim travama, smjesama trava, smjesama trava i djetelina
(djetelinsko-travne smjese DTS), te smjesama trava i žitarica.

*Ostalo krmno bilje*

To su pretežno jednogodišnje
oranične kulture dosada nespomenute (sirak, ljulj i dr.) namijenjene ishrani
stoke, korištene u zelenom stanju ili osušene. Ovdje su također uključene
žitarice, uljno bilje i dr. ako su korištene u zelenom stanju.

*Predivo bilje*

Usjevi koji se uzgajaju
prvenstveno zbog visokog sadržaja vlakna i namijenjeni su isključivo za
industrijsku preradu. To su: lan, konoplja i dr.

![](dodatni/375528.gif)

*Aromatsko i ljekovito bilje*

Ovdje su obuhvaćeni usjevi koji
se koriste za uporabu u parfimeriji i farmaciji kao npr. kamilica, bosiljak,
lavanda, metvica, kadulja i dr.

![](dodatni/375529.gif)

*Ostalo bilje d.n. (hmelj,
cikorija i dr.)*

Obuhvaća ostalo nespomenuto
industrijsko bilje kao npr. hmelj, cikorija i dr.

![](dodatni/375530.gif)

*Ostalo povrće* – ukupno vidi tabelu 17. red 12. (a+b+c)

![](dodatni/375531.gif)

Podatak je identičan zbroju
(a+b+ 12. iz tabele 17. »Ostalo povrće, jagode i cvijeće«. Detaljnija
objašnjenja po pojedinim stavkama vidi kod navedene tabele.

*Cvijeće i ukrasno bilje* (isključujući rasadnike) – ukupno vidi tabelu 17. red
13. (a+b+c)

![](dodatni/375532.gif)

Podatak je identičan zbroju
(a+b+c) reda 13, iz tabele 17. »Ostalo povrće, jagode i cvijeće«. Detaljnija
objašnjenja po pojedinim stavkama vidi kod navedene tabele.

*Uzgoj sjemena i sadnog
materijala*

Površine na kojima se proizvodi
sjemenje i presadnice za prodaju. Ovdje je uključeno sjemenje krmnog bilja,
povrća, aromatskog, ljekovitog i ostalog bilja. Ostalo uzgojeno sjemenje
upisuje se pod površinu kulture na koju se odnosi bez obzira na to je li
uzgojeno za vlastite potrebe ili za prodaju.

![](dodatni/375533.gif)

*Ugari*

![](dodatni/375534.gif)

Ugari su neobrađene oranice
tijekom jedne vegetacijske sezone. Razlikujemo jalovi i crni ugar (površine su
ostavljene na odmoru bez preoravanja ili s preoravanjem), te zeleni ugar
(površine su zasijane usjevima koji će biti zaorani u zelenom stanju u svrhu
gnojidbe i poboljšanja svojstava tla).

14.6. Povrtnjaci (na okućnici, korišteni za
vlastite potrebe) (1. 6. 2003.)

To su površine odvojene od
ostatka poljoprivrednog zem­ljišta i nalaze se u pravilu oko kuće I
prepoznatljivi su kao povrtnjaci.

![](dodatni/375535.gif)

Povrtnjaci su površine određene
za uzgoj usjeva (pretežno povrća) namijenjenih za potrošnju osobama koje žive u
kućanstvu i uglavnom nisu namijenjeni za prodaju. Samo povremeni višak
proizvoda koji dolazi s tih površina prodaje se izvan kućanstva. Sve površine s
kojih dolaze proizvodi koji se kontinuirano prodaju na tržištu spadaju pod
druga obilježja (oranice i vrtovi), čak i ako se dio tih proizvoda koristi za
konzumiranje od strane članova kućanstva.

14.7. Livade – koriŠtene (1.
6. 2003.)

![](dodatni/375536.gif)

Zemljište koje se koristi trajno
(pet godina ili više) za uzgoj krme i nije uključeno u plodored. Livada može
biti zasijana ili prirodna (samonikla).

Popisuju se livade koje se
redovito kose (koriste) barem jedanput tijekom vegetacijske godine.

Livade koje se nisu koristile
duže od godine dana upišite u tabelu 13. »Ostalo zemljište« (red a – neobrađeno
poljoprivredno zemljište); ukoliko nisu prorasle grmljem i niskim drvećem.

Livade koje su u potpunosti
zarasle upišite u tabelu 13. »Ostalo zemljište« (red b – šumsko zemljište).

14.8. PaŠnjaci – koriŠteni
(1. 6. 2003.)

Zemljište koje se koristi za
ispašu stoke. Uključeni su svi pašnjaci: intenzivni (nizinski) i ekstenzivni
(brdsko-planinski).

![](dodatni/375537.gif)

Brdsko-planinski pašnjaci su
pašnjaci koji u pravilu daju niske prinose, nalaze se na tlu loše kvalitete,
primjerice na brdovitom području ili visokoj nadmorskoj visini, i u pravilu se
ne poboljšavaju gnojidbom, ponovnim zasijavanjem ili isušivanjem. Koriste se za
ekstenzivnu ispašu.

![](dodatni/375538.gif)

Popisuju se pašnjaci koji su se
koristili makar jednim dijelom tijekom promatrane vegetacijske godine.

Pašnjaci koji se nisu koristili
duže od godine dana upišite u tabelu 13. »Ostalo zemljište»

(red a – neobrađeno
poljoprivredno zemljište); ukoliko nisu u potpunosti prorasli grmljem i niskim
drvećem.

Pašnjaci koji su u potpunosti
zarasli upišite u tabelu 13. pod ostalo zemljište (red b – šumsko zemljište).

14.9. Rasadnici – ukupno (1.
6. 2003.)

![](dodatni/375539.gif)

Rasadnici su površine zemljišta
gdje se uzgajaju mlade drvenaste biljke namijenjene za kasnije presađivanje, a
obuhvaćaju: voćne sadnice, sadnice vinove loze, sadnice šumskog drveća te
ukrasnog drveća i grmlja.

Ukoliko se rasadnik nalazi
unutar šumskog zemljišta, a proizvodnja sadnica šumskog drveća je namijenjena
prodaji, također se uključuje u rasadnike.

Ovdje su isključeni rasadnici
šumskog drveća unutar šuma koje kućanstvo koristi za svoje potrebe (upisuju se
u tabelu 13. »Ostalo zemljište«, red b – šumsko zemljište).

14.10. VoĆnjaci – ukupno (1.
6. 2003.)

![](dodatni/375540.gif)

Podatak je identičan zbroju
redova 15. i 18. (površina ukupno) iz tabele 23. »Voćnjaci«.

Detaljnija objašnjenja po
pojedinim stavkama vidi kod navedene tabele.

14.11. Vinogradi – ukupno (1.
6. 2003.)

![](dodatni/375541.gif)

Podatak je identičan površini iz
reda 3 (ukupna površina) tabele 24. »Vinogradi«. Detaljnija objašnjenja po
pojedinim stav­kama vidi kod navedene tabele.

14.12. KoŠaraČka vrba i drugo
(1. 6. 2003.)

![](dodatni/375542.gif)

Uklju'>Uključene su površine pod
košaračkom vrbom kao i drugi višegodišnji usjevi koji su namijenjeni
prvenstveno za pletenje.

14.13. Ostalo zeml1.
6. 2003.)

![](dodatni/375543.gif)

Ostalo zemljište obuhvaća
sljedeće:

![](dodatni/375544.gif)

Neobrađeno poljoprivredno zemljište
– tj. poljoprivredno zemljište koje se više ne obrađuje zbog ekonomskih,
socijalnih i drugih razloga, te se više ne koristi u plodoredu. Takvo zemljište
se ponovo može kultivirati uz korištenje poljoprivredne mehanizacije koja je
dostupna na posjedu.

![](dodatni/375545.gif)

Šumsko zemljište – to su
površine obrasle drvećem i grmljem uključujući plantaže topole unutar i izvan
šume, te rasadnici šumskog drveća koji rastu unutar šume za vlastite potrebe.
Površine pod vjetrozaštitnim pojasevima također se smatraju šumskim zemljištem.
Ovdje su također uključene površine namijenjene za uzgoj božićnih drvca.

![](dodatni/375546.gif)

Ostalo neplodno zemljište – pod
neplodnim zemljištem pod­razumijevaju se površine na kojima se ne obavlja
nikakva poljoprivredna proizvodnja, kao što su: površine pod zgradama (kuće,
staje i drugi gospodarski objekti), dvorištima, putevima, kamenolomima,
pješčarama, neobraslim golim zemljištem; krš, ribnjaci, močvare, te površine
pod kanalima i drugim vodenim površi­nama.

U pravilu, površine pod ostalim
neplodnim zemljištem ima svako kućanstvo, jer je tu uključena površina pod
dvorištem na kojem su smještene kuća za stanovanje i gospodarske zgrade.

14.14. MeĐuusjevi, podusjevi
i naknadni usjevi – na oranicama (1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Ovdje se iskazuju površine koje
su već jednom upisane u tabelu 5. »Korištene oranice i vrtovi« i to za površinu
glavnog usjeva.

Međuusjevi
i podusjevi nalaze se istovremeno na istoj povr­šini zajedno s glavnim usjevom,
a naknadni usjev zauzima tlo nakon što se glavni usjev požanje.

Međuusjevi
i podusjevi mogu biti usijani u glavnom usjevu na cijeloj površini glavnog
usjeva ili samo djelomično.

Međuusjevima
se smatraju sporedni usjevi koji se usijavaju između redova glavnog usjeva.
Tako se npr. najčešće u kukuruz usijavaju grah i buča.

Podusjevi
se usijavaju u glavni usjev (nadusjev) koji im služi kao zaštita. Podusjevi
mogu biti npr. lucerna, djetelina, mješavina trava i mahunarki i dr.

Naknadni
usjevi su usjevi koji slijede iza glavnog usjeva u promatranoj godini, npr.
nakon strnih žitarica sije se bijela repa, kupus i ostali usjevi.

![](dodatni/375547.gif)

14.15. Navodnjavane povrŠine
(1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Ukupna površina koja se može
navodnjavati predstavlja površinu za koju kućanstvo posjeduje opremu za
navodnjavanje i ima dostupnu dovoljnu količinu vode.

![](dodatni/375548.gif)

Navodnjavana površina
predstavlja stvarno navodnjavanu površinu barem jednom u promatranom razdoblju.
Ukoliko se površina navodnjava više puta tijekom promatrane godine iska­zuje se
samo jednom.

Usjevi pod staklenicima i
plastenicima, te površine povrtnjaka, ovdje se ne iskazuju, jer se smatra da
one uobičajeno posjeduju opremu za navodnjavanje.

![](dodatni/375549.gif)

if !supportEmptyParas endif

14.16. Sredstva za zaŠtitu
bilja
(1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Upisuje se ukupna površina koju
se u promatranom razdob­lju tretiralo sredstvima za zaštitu bilja; odnosno na
kojoj je upotrebljavano bilo koje sredstvo za zaštitu bilja makar jednom.

![](dodatni/375550.gif)

Također se upisuju i površine
koje su tretirane herbicidima ili insekticidima makar jednom u promatranom
razdoblju.

Sredstva za zaštitu bilja su:

• herbicidi – sredstva za uništavanje
korova

• insekticidi – sredstva za
uništavanje insekata

• ostala sredstva za zaštitu
bilja (fungicidi, rodenticidi i dr.)

![](dodatni/375551.gif)

Ukoliko se jedna površina u
promatranom razdoblju tretirala više puta, upisuje se samo jednom.

14.17. Ostalo povrĆe, jagode
i cvijeĆe
(1. 6. 2003.)

Upisuje se površina na kojoj se
uzgaja povrće, cvijeće i ukrasno bilje i to: na oranicama, u vrtovima, u
staklenicima i pod drugim visokim pokrovom, te na povrtnjacima (okućnice).

![](dodatni/375552.gif)

Upisuje se površina prema
vrstama povrća navedenim u tabeli i to posebno za svaku od navedenih površina.
Obuhvaćene su najvažnije vrste povrća i to: crveni luk, mrkva, rajčica,
mahunasto povrće za svježe zrno ili mahune, dinje i lubenice, kupus i kelj,
salata, paprika, krastavci, jagode, ostalo nespomenuto povrće (npr. brokula,
cikla, blitva, hren), te cvijeće i ukrasno bilje. U red 11. Ostalo
(nespomenuto) povrće, stupac d »povrtnjaci« iznimno se upisuju i površine pod
krumpirom za vlastite potrebe. Površine pod krumpirom na oranicama i vrtovima
upisuju se u tabelu 5. »Korištene oranice i vrtovi« red 5.

Površina na kojoj se uzgaja
povrće iskazuje se u kvadratnim metrima (m2).

Površina se upisuje sa stanjem
1. 6. 2003.

– na oranicama (stupac a)

Upisuje se površina pod vrstama
povrća navedenim u tabeli koje se uzgajaju na oranicama, u plodoredu s ostalim
usjevima (žitarice, krmno bijano sjemenje i plodovi, šećerna repa, duhan
i dr.).

Povrće uzgojeno na oranicama
prvenstveno je namijenjeno za industrijsku preradu, a manjim dijelom za prodaju
na tržištu u svježem stanju.

– vrtovi (stupac b)

Vrtovi su posebno uređene
površine koje imaju proveden uređaj za navodnjavanje i na kojima se primjenjuju
intenzivne mjere agrotehnike (gnojidba i zaštita bilja).

Upisuje se površina pod vrstama povrća
navedenim u tabeli koje se uzgajaju na vrtovima u plodoredu isključivo s
povrćem, cvijećem i ukrasnim biljem. Ovdje su obuhvaćene površine na kojima se
tijekom vegetacijske sezone izmjenjuje povrće s cvijećem i ukrasnim biljem
(vrtlarija) i proizvodnja s tih površina pretežno je namijenjena za tržište i
prodaju u svježem stanju, a manjim dijelom za industrijsku preradu.

– pod zaštitom (stupac c)

Ovdje su obuhvaćene površine pod
povrćem i ukrasnim biljem, koje se u cijelom razdoblju rasta ili u svom najvećem
dijelu nalazi pokriveno pod staklenicima ili drugim visokim pokrovom
(plastenici) s ugrađenim uobičajenim instalacijama (npr. uređaji za
navodnjavanje, grijanje, provjetravanje). Ovdje su isključene površine pod
povrćem, koje se pokriva staklenim ili plastičnim pločama, ili raznim vrstama
plastičnih folija koje leže vodoravno na zemlji ili su malo podignute iznad
zemlje.

Nakon upisivanja površine pod
pojedinim vrstama povrća (na oranicama – stupac a, vrtovi – stupac b, pod
zaštitom – stupac c), iste je potrebno zbrojiti i upisati u red 12. – Povrće –
ukupno.

Ukupna površina pod povrćem = red 12. (a+b+c).

Tako dobivenu površinu izraženu
u m2 treba pretvoriti u are (1 ar = 100 m2) i hektare (1
ha = 10 000 m2) .

Ovaj zbroj identičan je redu 23.
tabele 5. »Korištene oranice i vrtovi«

Površine pod cvijećem i ukrasnim
biljem (red 13.), upisuju se posebno za oranice (stupac a), vrtove (stupac b) i
površine u zaštićenom prostoru (stupac c).

Ukupna površina pod cvijećem i ukrasnim biljem
= red 13. (a+b+c).

Tako dobivenu površinu izraženu
u m2 treba pretvoriti u are (1 ar = 100 m2) i hektare (1
ha = 10 000 m2) i mora biti identična redu 24. tabele 5. »Korištene
oranice i vrtovi«

if !supportLists–
endifpovrtnjaci (stupac d)

![](dodatni/375553.gif)

Upisuju se površine pod
najvažnijim vrstama povrća, koje su namijenjene prvenstveno za potrošnju
osobama koje žive u kućanstvu i uglavnom nije za prodaju.

U red 13. upisuje se također
površina pod cvijećem i ukrasnim biljem.

Tako dobivenu površinu izraženu
u m2 treba pretvoriti u are (1 ar = 100 m2) i hektare (1
ha = 10 000 m2) i mora biti identična podatku u tabeli 6.
POVRTNJACI.

14.18. Poljoprivredni
strojevi i oprema

Upisuju se strojevi i oprema
koji su u kućanstvu korišteni u promatranom razdoblju, i to u vlasništvu
kućanstva sa stanjem 1. 6. 2003.; i strojevi i oprema od drugih koji su
korišteni u razdob­lju od 1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.

Upisuju
se ispravni poljoprivredni strojevi, zatim oni koji se mogu uz manje popravke
dovesti u ispravno stanje, kao i oni koji su predani u radionicu na popravak.

–
u vlasništvu

Upisuje
se broj najvažnijih strojeva i opreme i to: traktora, kombajna, ostalih
strojeva za berbu i traktorskih prikolica; dok kod uređaja za mužnju i
navodnjavanje popisivač upisuje za potvrdan odgovor znak »X« u predviđeni
kvadratić.

Podatak za bačve i cisterne
upisuje se u hektolitrima (hl).

1 hl = 100 litara

Strojevi i oprema koji su
privremeno posuđeni drugim kućanstvima također se upisuju ovdje.

– od drugih

Ovdje se upisuju strojevi i
oprema koji su se koristili u kućanstvu, a pripadaju drugom poljoprivrednom
kućanstvu, koji pripadaju kooperaciji (zadružnim udruženjima) ili strojnom
prstenu (vlasništvo grupe ili društva). Poljoprivredni strojevi i oprema u
suvlasništvu dvaju ili više kućanstava, ovdje se popisuju.

Ovdje se također upisuju i strojevi
koji su vlasništvo poljoprivrednih uslužnih agencija koje vrše usluge
iznajmljivanja strojeva.

Ako se tijekom promatranog
razdoblja ista vrsta stroja (npr. traktor iste snage) unajmljuje više puta;
upisuje se samo kao 1 stroj. Ukoliko se unajmljuje više vrsta strojeva (npr.
traktor i kombajn), upisuje se po jedan za svakog od njih.

*Jednoosovinski traktori*

![](dodatni/375554.gif)

Upisuje se ukupan broj
jednoosovinskih traktora koji obuhvaća motokultivatore svih vrsta, marke
proizvodnje i jačine motora, bez obzira na to koje se oruđe može priključiti
(freza, kosilica, prskalica ili neko drugo oruđe), a koje se koristi pretežno u
vrtlarstvu, vinogradarstvu, ctvu i sl.

*Dvoosovinski traktori*

![](dodatni/375555.gif)

Upisuje se broj dvoosovinskih traktora
koji se razvrstavaju prema snazi motora iskazanoj u kilovatima (kW) kako je
navedeno u tabeli; a na osnovi izjave osobe koja daje podatke.

Traktori koji se koriste
isključivo u šumarstvu, ribarstvu, kopanju jaraka i putova te sličnim poslovima
ovdje se ne upisuju.

*Kombajni*

![](dodatni/375556.gif)

Kombajni su samohodni ili
priključni strojevi, a služe za žetvu žitarica, mahunarki i uljarica, sjemenja
djetelina, trava i dr. Kombajni za berbu mahuna i za berbu graška ovdje se ne
upisuju.

Upisuje se broj kombajna.

*Linije za krumpir i šećernu
repu*

Upisuje se broj linija za
krumpir i šećernu repu.

![](dodatni/375557.gif)

*Linije za krumpir*

To su kompletne linije strojeva
koje omogućavaju da se odjednom ili u dva ili tri prohoda izvade gomolji
krumpira i odlože iza ili pored vadilice u neprekidnu traku i izvrši utovar
gomolja krumpira u transportno sredstvo (kamion, prikolica).

*Linije za šećernu repu*

To su kompletne linije strojeva
koje omogućavaju da se na jednom ili više redova zasijane šećerne repe odjednom
(u istom prohodu) ili u dva ili tri prohoda odsijeku glave šećerne repe i
odlože bočno u neprekidnu traku, izvadi korijen šećerne repe i isti odloži iza
ili pored vadilice u neprekidnu traku i izvrši utovar korijena u transportno
sredstvo (kamion, prikolica). Linije stro­jeva za ubiranje šećerne repe moraju
imati najmanje jedan ili dva stroja koji omogućavaju odsijecanje glava šećerne
repe ili vađenje korijena, a mogu imati i treći stroj koji se koristi za utovar
korijena u transportno sredstvo.

Ukoliko
se ne posjeduju sve vrste navedenih strojeva, to se ne smatra linijom.

*Linije za krmno bilje*

![](dodatni/375558.gif)

To su kompletne linije strojeva
koje omogućavaju da se u više prohoda krmno bilje pokosi, skupi i izvrši utovar
u transportno sredstvo (kamion, prikolica), ili se krmno bilje pokosi, balira i
po potrebi izvrši utovar i transport u skladište.

Krmno bilje može se spremati u
zelenom stanju, prosušeno ili kao sijeno.

Linije se sastoje od uređaja za
košnju, grabljanje, za utovar (pick-up) u prikolicu ili za baliranje.

Ukoliko kućanstvo ne posjeduje
sve navedene uređaje za spremanje krmnog bilja, smatra se da ne posjeduje
liniju.

Upisuje se broj linija.

*Ostali strojevi za berbu
(kukuruza i dr.)*

![](dodatni/375559.gif)

Ovdje su obuhvaćeni svi
samohodni i priključni strojevi za berbu, kao npr. berači kukuruza,
silokombajni, strojevi za berbu povrća, berači voća i maslina, strojevi za
branje grožđa i ostali strojevi za berbu.

Upisuje se broj ostalih strojeva
za berbu.

*Traktorske prikolice*

![](dodatni/375560.gif)

Upisuje se ukupan broj
traktorskih prikolica svih vrsta (za prijevoz, samoutovarne prikolice i
razbacivači stajskog gnoja) u vlasništvu, bez obzira na nosivost i način
istovara (sa ili bez uređaja za istovar tereta). Ovdje su uključeni i tzv.
gumenjaci (specijalno modificirana drvenometalna konstrukcija na dvije osovine
s mogućnošću priključivanja na poteznicu traktora) i sl.

*Uređaji za navodnjavanje*

![](dodatni/375561.gif)

Evidentira se posjedovanje
različitih vrsta uređaja u vlas­ništvu koji se koriste u svrhu navodnjavanja,
bez obzira na to je li to kišenjem, drenažom i dr.

Uključeni su svi uređaji, bez
obzira na to koriste li se trenutno ili ne.

Uređaj za navodnjavanje sastoji
se od sljedećih komponenti: agregata, glavnog i razvodnog cjevovoda.

Specijalizirani uređaji za
navodnjavanje koji se koriste u povrtnjacima, staklenicima ili plastenicima ovdje
nisu uključeni. Uređaji koji se koriste za navodnjavanje povrća na oranicama
ovdje su uključeni.

Nepokretni (stacionirani)
uređaji koji se koriste u svrhu navodnjavanja ne mogu se seliti s jednog polja
na drugo tijekom vegetacijske sezone.

Pokretni (mobilni) uređaji za
navodnjavanje mogu se seliti s jednog polja na drugo za vrijeme vegetacijske
sezone.

Za potvrdan odgovor upisuje se
znak »X« u predviđeni kvadratić.

*Bačve i cisterne (za vino i
dr.), u hl.:*

![](dodatni/375562.gif)

Upisuje se ukupna zapremnina u
hektolitrima (hl) bačvi i cisterna koje se koriste za spremanje vina, rakije,
maslinovog ulja i dr. poljoprivrednih proizvoda (npr. za kiseli kupus i sl.),
bez obzira na to imaju li pokrov ili ne (dakle tu su uključene i tzv. kace). Ne
popisuju se cisterne za spremanje vode i za manipulaciju tekućim gnojivom.

*Uređaji za mužnju:*

Popisuju se uređaji u
vlasništvu, bez obzira na to jesu li prenosivi ili fiksni. Za potvrdan odgovor
upisuje se znak »X« u predviđeni kvadratić.

14.19. Gnojiva (tretirana površina,
1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Upisuje se površina koja je u
promatranom razdoblju tretirana mineralnim i/ili organskim gnojivima, odnosno
na kojoj je upotrijebljeno bilo koje gnojivo barem jednom.

![](dodatni/375564.gif)

Posebno se daje podatak za
površine tretirane mineralnim gnojivima, a posebno za organska gnojiva. Ako je
jedna površina bila tretirana objema vrstama gnojiva, iskazuje se zasebno za
svaku vrstu.

Ovdje se ne uračunavaju površine
tretirane vapnom za kalcifikaciju tla.

Ukoliko se jedna površina u
promatranom razdoblju tretirala više puta, upisuje se samo jednom.

Organska gnojiva obuhvaćaju
gnojiva životinjskog porijekla u krutom ili tekućem obliku; sa steljom ili bez
stelje (stajski gnoj, gnojovka, gnojnica).

14.20. Poljoprivredni objekti – stanje 1. 6.
2003.

Svi poljoprivredni objekti
upisuju se sa stanjem na dan 1. 6. 2003., osim objekata za uzgoj gljiva, koji
se upisuju ukoliko su se koristili barem jednom u razdoblju od 1. 6. 2002. –
31. 5. 2003.

Upisuju se svi kapaciteti,
vlastitih i unajmljenih poljopriv­red­nih objekata koje kućanstvo koristi za
smještaj stoke, poljoprivrednih strojeva i proizvoda. Kapaciteti koji se
upisuju nalaze se u objektima koji imaju temelje, tri samostalna zida i poseban
ulaz, bez obzira na veličinu i vrstu materijala od kojeg su sagra­đeni.

Kapaciteti nedovršenih zgrada
koje se u vrijeme popisa nalaze u izgradnji, upisuju se ukoliko je zgrada
stavljena pod krov. Ne upisuju se kapaciteti objekata bez temelja čiji su
zidovi sagrađeni od tankih dasaka, pruća, slame i sl. Također se ne upisuju
tavani i podrumi, bez obzira na to što se mogu koristiti za smještaj, osim ako
nisu specijalno građeni za to, kao npr. vinski podrumi.

Objekte koji postoje u
kućanstvu, a trenutno nisu u funkciji, potrebno je upisati; ako su u ispravnom
stanju ili se s manjim popravcima mogu dovesti u isto.

Kapaciteti objekata koji imaju
više prostorija ili više razina s različitom namjenom (npr. za smještaj stoke i
poljoprivrednih proizvoda), upisuju se za svaku namjenu posebno. Kapaciteti
iste namjene u dva ili više objekata iskazuju se zbirno.

Kapaciteti objekata iskazuju se
kao ukupna površina poda u cijelim kvadratnim metrima (m2), osim
silosa čiji se kapacitet iskazuje u kubičnim metrima (m3).

*Staje za krupnu stoku*

Upisuju se kapaciteti svih
objekata koji služe za smještaj krupne stoke (goveda, konji, mazge, mule i
magarci).

![](dodatni/375565.gif)

*Objekti za svinje*

Upisuju se kapaciteti svih
objekata za smještaj svinja; prasilišta, objekti za tov svinja i sl.

![](dodatni/375566.gif)

*Objekti za ovce i koze*

Upisuju se svi objekti
namijenjeni smještaju ovaca i koza.

![](dodatni/375567.gif)

*Peradarnici*

Upisuju se kapaciteti
peradarnika za smještaj svih vrsta peradi, podmlatka ili odrasle peradi (pilići
za tov, nesilice i sl.).

![](dodatni/375568.gif)

*Višenamjenski objekti za
držanje stoke*

Ukoliko kućanstvo drži više različitih
vrsta stoke i peradi u jednom objektu; kapacitet takvog objekta upisuje se
ovdje.

![](dodatni/375569.gif)

*Objekti za poljoprivredne
strojeve*

Upisuju se kapaciteti svih
objekata za smještaj i popravak poljoprivrednih strojeva i opreme.

![](dodatni/375570.gif)

*Silosi (m3)*

Upisuju se kapaciteti svih
silosa na posjedu koji služe za smještaj poljoprivrednih proizvoda (npr.
silažu, stočnu hranu i dr.).

![](dodatni/375571.gif)

*Objekti za skladištenje
poljoprivrednih proizvoda*

Upisuju se kapaciteti svih
objekata za spremanje poljoprivrednih proizvoda, kao što su ambari, skladišta,
objekti za smještaj sijena i sl. Ovdje se upisuju i objekti za spremanje
kukuruza u klipu (kukuružnjaci).

![](dodatni/375572.gif)

*Objekti za uzgoj gljiva*

Upisuju se kapaciteti objekata
koji su specijalno podignuti ili adaptirani za uzgoj gljiva, kao npr. podzemne
prostorije, podrumi i slično. Popisuje se stvarno korištena površina koja se
koristila makar jednom u navedenom razdoblju. Ukoliko se ista površina
koristila više puta iskazuje se samo jednom.

![](dodatni/375573.gif)

14.21. Objekti za organska
gnojiva
(1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Upisuju se površine svih
uređenih objekata s nepropusnom (betonskom) podlogom i uređenim odvodima ili
spremnikom, bez obzira na to jesu li natkriveni ili ne. Objekti koji nisu
korišteni tijekom promatranog razdoblja ne upisuju se.

![](dodatni/375574.gif)

Potrebno je upisati površine sljedećih
objekata:

•
za stajski gnoj (m2) popisuju se kapaciteti za smještaj staj­skoga
gnoja izraženi u m2. Objekt mora imati nepropusnu podlogu, barem
jedan betonski zid i uređen odvod za otjecanje gnojnice.

Stajski
gnoj su izlučevine (ekskrementi) domaćih životinja s ili bez stelje, i s
mogućom manjom količinom urina.

•
za gnojnicu (m3) kapacitet se iskazuje u m3 i odnosi se
na nepropusni spremnik (tank) u koji se sprema gnojnica.

Gnojnica
je urin domaćih životinja uključujući moguće ma­nje količine ekskremenata i/ili
vode.

•
za gnojovku (m3) kapacitet se iskazuje u m3 i skladišni
objekt je nepropusni spremnik (tank) u koji se sprema gnojovka.

Gnojovka
je tekuće gnojivo i predstavlja mješavinu ekskremenata i urina domaćih
životinja, uključujući eventualno vodu i male količine stelje.

Mjeseci
punjenja objekata, bez pražnjenja

Za
sve vrste objekata upisuje se i broj mjeseci tijekom kojih mogu primati gnojivo
proizvedeno na posjedu, bez rizika istje­canja i bez povremenog pražnjenja.
Maksimalan broj mjeseci koji se upisuje je 12.

14.22. Stoka, perad i ostale
Životinje –
stanje 1. 6. 2003.

Broj
stoke i ostalih životinja upisuje se u kućanstvu sa stanjem 1. lipnja 2003.
godine (kritični datum snimanja).

Upisuje
se sva stoka, perad i ostale životinje koje su se u vrijeme popisa zatekle u
promatranom kućanstvu i to: vlastita stoka i stoka drugog vlasnika.

Isključeni
su kućni ljubimci (psi, mačke i sl.) i druge životinje (osim konja) koje se ne
koriste za proizvodnju nego za razonodu vlasnika i njegovog kućanstva.

Stoka
koja je u vlasništvu kućanstva upisuje se u stupac »u vlasništvu«.

To
uključuje:

–
vlastitu stoku koja u kritičnom trenutku nije u objektu (štali), nego se nalazi
na skupnom pašnjaku na ispaši,

–
vlastitu stoku za rasplod, koja je u kritičnom trenutku na drugom posjedu (radi
pripusta).

Stoka
koja je u vlasništvu kućanstva koje se popisuje, a trenutno se nalazi kod
drugog kućanstva (npr. radi tova), ne upisuje se kod njega, budući da će biti
upisana u kućanstvu kod kojeg se nalazi.

U
stupcu »od drugih« upisuje se stoka koja nije u vlasništvu kućanstva koje se
popisuje, ali se kod njega nalazi u odgo­varajućem objektu (npr. radi tova za
druge).

Ovdje
se ne upisuje stoka drugog vlasnika, koja se u kri­tičnom danu snimanja nalazi
zbog pripusta.

Ako
je stoka vlasništvo više osoba (suvlasništvo), popisat će se u stupcu »u
vlasništvu«, u kućanstvu u kojem se nalazi u kri­tičnom trenutku popisa.

BROJ GOVEDA – stanje 1. 6. 2003.

Goveda se upisuju ukupno, prema
spolu, starosti i namjeni uzgoja. Obuhvaća se sljedeće:

![](dodatni/375575.gif)

Goveda do 1 godine su mlada
goveda muškog i ženskog spola (telad i junad) starosti do jedne godine, bez
obzira na namjenu uzgoja.

Goveda u dobi od 1 do 2 godine
dijele se na muška i ženska grla. Ženska grla su dodatno razdijeljena na ona
namijenjena za daljnji rasplod i namijenjena za daljnji tov.

Ženska grla koja su se već
telila, ovdje se ne upisuju.

Muška grla se upisuju bez obzira
na namjenu uzgoja (za tov ili rasplod).

Goveda od 2 i više godina

Junice su goveda ženskog spola,
starosti 2 i više godina, koje se još nisu telile.

Steone junice su goveda ženskog
spola, starosti 2 i više godina, od kojih se očekuje prvi podmladak.

Krave
su goveda ženskog spola, koje su se najmanje jednom telile.

Muzne
krave su one koje se drže uglavnom za proizvodnju mlijeka; ovdje su uključene i
krave koje se trenutno ne muzu (suhostaj). Muzne krave koje se tove iza zadnje
laktacije i namijenjene su klanju također su uključene ovdje.

Ostale
krave su one koje se uzgajaju prvenstveno za uzgoj teladi i koje se ne muzu.
Ovdje su također uključene krave za rad. Ostale krave odabrane za klanje (bilo
da se tove ili ne tove prije klanja) ovdje se upisuju.

Bikovi
su muška rasplodna grla.

Volovi
su muška kastrirana grla, starosti 2 i više godina, koja se koriste za rad.

B2.0pt'>BOJ SVINJA – stanje 1. 6. 2003.

Upisuju se sve svinje i to:
odojci do 20 kg žive vage, ostale kategorije svinja razvrstane prema težini i
to: svinje od 20 do 50 kg, svinje preko 50 kg (svinje za tov) i svinje za rasplod.

![](dodatni/375576.gif)

Odojci do 20 kg žive vage –
upisuju se svi odojci do 20 kg, bez obzira na spol i namjenu uzgoja.

Svinje preko 50 kg – upisuje se
broj svinja koje se razvrstavaju prema težini iskazanoj u kilogramima (kg) kako
je navedeno na obrascu, a na osnovi izjave osobe koja daje podatke.

Svinje za rasplod su: nazimice,
suprasne nazimice, krmače i nerasti.

Nazimice su odabrana mlada
ženska grla za rasplod, koja se još nisu prasila.

Suprasne
nazimice su mlada rasplodna ženska grla od kojih se očekuje prvi podmladak.

Krmače
su ženska rasplodna grla koja su se najmanje jednom prasila. Ovdje se ne
upisuju izlučene krmače koje se tove prije klanja; one se upisuju u svinje u
tovu i razvrstavaju prema težini.

Nerasti
su muška rasplodna grla. Izlučeni nerasti u tovu prije klanja upisuju se u
svinje u tovu i razvrstavaju prema težini.

BROJ OVACA – stanje 1. 6. 2003.

Upisuju se sve kategorije ovaca:
janjad i šilježad do 1 godine, ovce za rasplod i ostale ovce (ovnovi, jalove
ovce).

![](dodatni/375577.gif)

Janjad i šilježad su mlade ovce
oba spola do jedne godine starosti.

Ovce za rasplod – upisuju se
ženska grla iznad jedne godine starosti koja su se već janjila i ona od kojih
se tek očekuje prvi podmladak. Ovdje su također uključene i ovce za klanje koje
su se već janjile.

Ostale ovce – upisuju se sva
ostala grla (ovnovi, jalove ovce i dr. ).

BROJ KOZA – stanje 1. 6. 2003.

Upisuju se sve kategorije koza:
jarad i koze do 1 godine, koze za rasplod i ostale koze (jarci i jalove koze).

![](dodatni/375578.gif)

Jarad i koze do 1 godine su
mlada grla oba spola do jedne godine starosti.

Koze za rasplod su ženska grla
koja su se već jarila i ona od kojih se tek očekuje prvi podmladak. Ovdje su
također uključene i koze za klanje, koje su se već jarile.

Ostale koze – upisuju se sva
ostala grla (jarci, jalove koze).

BROJ KONJA – stanje 1. 6. 2003.

![](dodatni/375579.gif)

Upisuje se ukupan broj konja,
bez obzira na spol, starost i namjenu uzgoja: ždrebad, omad, kobile i ždrebne
omice, pastusi i kastrirani konji.

Konji za jahanje i trke također
su uključeni.

Kobile su ženska grla koja su se
već ždrijebila. U ovu kategoriju ulaze i ždrebne omice, od kojih se očekuje
prvi podmladak.

BROJ MAGARACA, MAZGI I MULA –
stanje 1. 6. 2003.

![](dodatni/375580.gif)

Upisuju se ukupno sve
kategorije, bez obzira na njihov spol, starost i namjenu uzgoja: magarci, mazge
i mule.

BROJ PERADI – STANJE 1. 6.
2003.

Upisuje se broj peradi (iznad 30
dana starosti) bez obzira na spol i namjenu uzgoja.

Kokoši se upisuju razdvojeno:
pilići u tovu i kokoši.

![](dodatni/375581.gif)

Pilići
u tovu (brojleri) – namijenjeni isključivo za tov (tov traje oko 2 mj.)

Kokoši
nesilice su sve kokoši koje su počele nesti, bez obzira na to jesu li jaja za
konzumnu upotrebu ili za nasad. Tu su uključene mlade kokoši prije nešenja,
izlučene kokoši nesilice (namijenjene za klanje), kao i rasplodni pijetlovi.

Pure,
patke, guske – upisuje se ukupan broj bez obzira na spol i namjenu uzgoja.

Ostala
perad – je sva ona perad koja se zatekne na promatranom posjedu (npr. biserke,
prepelice, fazani, nojevi i sl.).

Ovdje
se isključuje perad iz uzgoja (npr. fazanerije), koja je namijenjena za lovišta
u svrhu sporta i rekreacije.

BROJ OSTALIH ŽIVOTINJA – stanje 1. 6. 2003.

Kunići: upisuje se ukupan broj
kunića, bez obzira na spol, starost i namjenu uzgoja.

![](dodatni/375582.gif)

if !supportEmptyParas endif

Rasplodne ženke su ženke kunića koje
su se već kotile ili one od kojih se očekuje prvi okot.

Pčelinje zajednice (košnice) –
upisuje se broj pčelinjih zajednica koje se drže radi proizvodnje meda.

Svaki roj upisuje se kao jedna
košnica bez obzira na tip košnice.

![](dodatni/375583.gif)

Ostale nespomenute životinje –
sve ostale nespomenute životinje (npr. uzgoj činčila, nutrija i sl.).

![](dodatni/375584.gif</o:p></span></p>

<p class=T-109sred><span style='font-size:12.0pt'>14.23. VoĆnjaci (1. 6. 2003.)<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2><span style='font-size:12.0pt'>Voćnjaci su poljoprivredna
zemljišta na kojima su zasađena voćna stabla. Upisuju se površine svih voćnjaka
bez obzira na uređenost nasada i razmaka između stabala, upotrebu agrotehnike
te mehanizirane obrade i njege.<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2 style='mso-line-height-alt:10.6pt'><span style='font-size:12.0pt'>Uključeno
je voće umjerenog klimatskog pojasa (šljive, jabuke, kruške, trešnje, višnje,
breskve i nektarine, marelice), smokve, citrusi (mandarinke, naranče, limuni),
orašasto voće (orasi, bademi, lješnjaci), masline (stolne sorte i za
proizvodnju ulja), ostalo voće (drugdje nespomenuto npr. šipak, kivi i sl.) te
bobičasto voće (ribizl, maline, kupine, ogrozd i dr.).<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2 style='mso-line-height-alt:10.6pt'><span style='font-size:12.0pt'>U
bobičasto voće nisu uključene jagode. One se upisuju u površine pod oranicama i
vrtovima.<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2 style='mso-line-height-alt:10.6pt'><span style='font-size:12.0pt'>Stari
i zapušteni voćnjaci upisuju se u tabelu br. 13. »Ostalo zemljište« (red a – od
toga neobrađeno poljoprivredno zemljište).<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2 style='mso-line-height-alt:10.6pt'><span style='font-size:12.0pt'>Površina
voćnjaka iskazuje se u hektarima (ha) i arima (ara).<o:p></o:p></span></p>

<div style='border:solid windowtext .5pt;padding:1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt'>

<p class=T-98-2tab align=center style='text-align:center;mso-line-height-alt:
10.6pt;border:none;mso-border-alt:solid windowtext .5pt;padding:0cm;mso-padding-alt:
1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt'><span style='font-size:12.0pt'>1 ha = 100 ara<o:p></o:p></span></p>

</div>

<p class=T-98-2 style='mso-line-height-alt:10.6pt'><span style='font-size:12.0pt'>Ukupan
broj stabala predstavlja ukupan broj svih stabala, bez obzira na starost
stabala. Uključena su rodna stabla kao i mlada stabla koja još ne mogu dati
rod.<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2><span style='font-size:12.0pt'>Rodna stabla su stabla koja su
sposobna dati rod, bez obzira na to jesu li u promatranom razdoblju rodila ili
ne.<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2><span style='font-size:12.0pt'>Ekstenzivni (tradicionalni)
voćnjaci su seoski poluintenzivni ili ekstenzivni voćni nasadi pretežno starih
sorti. Upisuje se ukupan broj stabala i broj stabala sposobnih za rod, po
vrstama voća. Uključena su stabla koja se nalaze u voćnjaku koji je pretežno
miješan, kao i stabla koja se nalaze u dvorištima, na međama, uz puteve i dr.<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2><span style='font-size:12.0pt'>Također se upisuje ukupna
površina ekstenzivnih voćnjaka i površina rodnih voćnjaka.<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2 style='margin-bottom:0cm;margin-bottom:.0001pt'><span
style='font-size:12.0pt'>Za bobičasto voće se u ekstenzivnim voćnjacima ne
upisuje podatak.<o:p></o:p></span></p>

<p class=T-98-2tab style='margin:0cm;margin-bottom:.0001pt'><span
style='font-size:12.0pt'><img src=)

\* Ne ulazi u ukupne, odnosno
rodne površine plantažnih voćnjaka (pod 18)

Plantažni voćnjaci uređeni su s
određenim razmakom redova stabala, u njima se može vršiti mehanizirana obrada,
a u pravilu su to veći nasadi voćnih stabala i bobičastog voća, namijenjeni
uzgoju voća pretežno za prodaju.

Za bobičasto voće iskazuje se
samo ukupna i rodna površina.

Upisuje se broj ukupnih i rodnih
stabala prema vrstama voća navedenim u obrascu; te ukupna i rodna površina
prema voćnim vrstama navedenim u obrascu.

Zbroj površina pojedinih voćnih
vrsta mora dati površinu plantažnih voćnjaka, i to ukupnu površinu i površinu
rodnih voćnjaka.

![](dodatni/375586.gif)

Ukupna površina voćnjaka
izračunava se prema sljedećoj formuli:

Ukupna
površina voćnjaka = ukupna površina ekstenzivnih voćnjaka + ukupna površina
plantažnih voćnjaka.

Ovako dobiven podatak »ukupna
površina voćnjaka« mora biti identičan tabeli 10. »Voćnjaci – ukupno».

14.24. Vinogradi (1. 6. 2003)

Vinogradi su zemljišta na kojima
je zasađena vinova loza. Upisuju se ukupne površine svih vinograda, kao i
površine sposobne za rod bez obzira na starost, uređenost nasada i razmak
između trsova, upotrebu agrotehnike te mehanizirane obrade i njege.

![](dodatni/375587.gif)

U vinograde se ne uračunavaju
brajde na okućnici. Stari i zapušteni vinogradi upisuju se u tabelu br. 13.
»Ostalo zemljište« (red a – od toga: neobrađeno poljoprivredno zemljište).

Površina
vinograda iskazuje se u hektarima (ha) i arima (ara).

Ukupan
broj trsova predstavlja ukupan broj svih trsova, bez obzira na starost.
Uključeni su rodni trsovi i mladi koji još ne mogu dati rod.

Rodni
trsovi su trsovi koji su sposobni dati rod, bez obzira na to jesu li u
promatranom radzoblju rodili ili ne.

Upisuju
se odvojeno vinske sorte (koje se prvenstveno uzgajaju za proizvodnju vina) i
stolne sorte (koje se prvenstveno uzgajaju za proizvodnju stolnog grožđa).

Zbroj
površina vinskih i stolnih sorti mora dati ukupnu površinu vinograda tako i
površinu vinograda sposobnih za rod.

Ovako
dobiven podatak »ukupna površina vinograda« mora biti identičan tabeli 11.
»Vinogradi – ukupno«.

Zbroj
trsova vinskih i stolnih sorti mora dati ukupan broj trsova, kao i ukupan broj
rodnih trsova.

od
toga: plantažni vinogradi

Od
ukupne površine vinogre vinogrda treba izdvojiti i posebno upisati plantažne
vinograde. Za plantažne vinograde upisuju se sljedeći podaci: ukupna površina,
rodna površina, ukupan broj trsova i broj rodnih trsova.

Plantažni
vinogradi uređeni su s određenim razmakom između trsova, u njima se može vršiti
mehanizirana obrada, i u pravilu se provode sve mjere agrotehnike.

(1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

U ovoj tabeli daju se podaci o
članovima kućanstva i radnoj snazi u promatranom kućanstvu (pogledati
definiciju kućanstva s poljoprivrednom proizvodnjom) i to posebno za članove
kućan­stva, a posebno za sezonsku (unajmljenu) radnu snagu.

![](dodatni/375588.gif)

Odgovor na pitanja o radnoj
snazi u promatranom kućanstvu daje se za razdoblje od 1. 6. 2002. do 31. 5.
2003. i to za svakog člana kućanstva pojedinačno.

Podaci se prikupljaju
redoslijedom po kategorijama, i to najprije za osobu na koju se vodi kućanstvo
s poljoprivrednom proizvodnjom (vlasnika/vlasnicu, odnosno
korisnika/korisnicu), a zatim redoslijedom za ostale članove kućanstva, dok se
na kraju bilježe podaci za sezonsku radnu snagu.

Za osobu na koju se vodi
poljoprivredno kućanstvo (vlasnika/korisnika), njegovog supružnika i ostale
članove kućanstva, zaključno s rednim brojem 8. upisuju se sljedeći podaci:
spol, odnos prema vlasniku/korisniku, oznaka za upravitelja, navršene godine
starosti na dan 1. 6. 2003., prosječan broj odrađenih sati dnevno na posjedu
utrošen za poljoprivredne aktivnosti, bavi li se nekim drugim unosnim
djelatnostima (nepoljoprivrednim) i poljoprivredno obrazovanje. Ukoliko
kućanstvo ima više od 8 članova, tada se u red 9. upisuje samo broj preostalih
članova kućanstva.

Pod
obilježjem vlasnik/ca tj. korisnik/ca, odnosno osoba na koju se vodi kućanstvo
s poljoprivrednom proizvodnjom, smatra se onaj član kućanstva koji je pravno i
ekonomski odgovoran za rad posjeda; na čije ime posjed funkcionira tj. onaj tko
preuzima ekonomske rizike poslovanja. Vlasnik/korisnik može imanje posjedovati
izravno, unajmiti ga, zakupiti na duže vrijeme ili ga dobiti na uživanje ili
povjerenje.

Ukoliko
se više članova kućanstva smatra vlasnikom/korisnikom, potrebno je odrediti
samo jednog i podaci o njemu se upisuju u red 1.

U
stupac 1. »Spol« upišite spol za vlasnika/korisnika i ostale članove kućanstva.
Upišite modalitet 1 za muški spol, a 2 za ženski spol.

U
stupac 2. »Odnos prema vlasniku/korisniku« upišite jedan od ponuđenih
modaliteta, i to 2 za suprug/a, 3 za sin/kći, 4 za ostale srodnike i 5 za
nesrodnike.

U
stupac 3. upišite kraj osobe koja je upravitelj oznaku »x«.

Upravitelj
je osoba odgovorna za uobičajene dnevne financijske i proizvodne poslove vođenja
posjeda. Na imanju može postojati samo jedan upravitelj. U pravilu je to osoba
koja je vlasnik/korisnik, odnosno osoba na koju se vodi kućanstvo s
poljoprivrednom proizvodnjom.

U
stupac 4 »Navršene godine starosti« upišite podatak za svakog člana kućanstva.
Ukoliko se radi o djetetu koje je na dan 1. 6. 2003. mlađe od 6 mjeseci upišite
0 godina, a ako je staro između 6 i 12 mjeseci, upišite 1 godinu.

U
stupac 5 »Radno vrijeme na posjedu« potrebno je upisati prosječan broj
odrađenih sati dnevno za promatrano razdoblje (1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.).

Potrebno
je upisati vrijeme utrošeno na poljoprivredne aktivnosti.

Upišite
jedan od ponuđenih modaliteta i to:

1
ukoliko radi prosječno do 2 sata dnevno,

2
za prosječno 2 – 4 sati rada dnevno,

3
za prosječno 4 – 6 sati rada dnevno,

4
za više od 6 sati rada dnevno, te modalitet

5
ukoliko osoba ne radi poljoprivredne poslove na posjedu.

Za
djecu mlađu od 15 godina ovaj stupac ostaje prazan.

Sve
osobe koje su u mirovini, ali i dalje rade na posjedu uključene su u
poljoprivrednu radnu snagu.

*Poljoprivredne aktivnosti na posjedu su:*

•
organizacija proizvodnje i prodaje poljoprivrednih proizvoda

•
uzgoj svih vrsta usjeva (oranje, spremanje sijena, žetva itd.) uključujući
voćarstvo i vinogradarstvo

•
uzgoj životinja (priprema i distribucija hrane, proizvodnja mlijeka, briga o
životinjama itd.)

•
sav posao koji se obavlja na posjedu a tiče se skladištenja i pripreme za
tržište primarnih poljoprivrednih proizvoda (silaža, pakiranje itd.)

•
radovi na održavanju (na gospodarskim zgradama, mehanizaciji, instalacijama
itd.)

•
prijevoz za potrebe poljoprivrednog posjeda, sve dok to vrši radna snaga s
posjeda

•
sve nedjeljive nepoljoprivredne sekundarne djelatnosti. Te su djelatnosti usko
povezane s poljoprivrednom proizvodnjom i ne mogu se odvajati od glavnih
poljoprivrednih djelatnosti (npr. proizvodnja maslaca i drugih mliječnih
proizvoda, prerada voća, grožđa i povrća i dr. – pretežno za vlastite potrebe).

*Nepoljoprivredne aktivnosaktivnosi su:*

•
kućanski poslovi (čišćenje stana, spremanje obroka, odgoj djece i sl.)

•
rad osoba koje su unajmljene preko posrednika ili putem agencija

•
prerada poljoprivrroizvoda npr. prerada mlijeka u sir, prerada mesa,
prerada voća i povrća i dr. pretežno za prodaju

•
uzgoj i iskorištavanje šuma, npr. sječa za ogrjev, pružanje šumarskih usluga s
mehanizacijom

•
pružanje usluga s poljoprivrednom mehanizacijom

•
turizam i smještaj i druge aktivnosti vezane uz slobodno vrijeme

•
ručni rad (obrt)

•
uzgoj i ulov riba i ostalih slatkovodnih i morskih organizama

•
uzgoj divljači (za sportske namjene)

•
sve druge profitabilne djelatnosti koje vrše vlasnik/korisnik ili ostali
članovi kućanstva.

Kod
određivanja radnih sati, dnevno utrošenih na poljoprivredne aktivnosti, treba
imati u vidu da se tu radi o prosječnom broju radnih sati, i da treba
promatrati cjelokupno razdoblje u trajanju od godine dana. Ako je, npr., osoba
dala izjavu da je radila 8 sati dnevno, to iznosi za cijelu godinu (8 x 365)
2920 radnih sati. Pri tome treba voditi računa da je kod poljoprivrednih
aktivnosti izražen sezonski karakter poslova, pa da će stoga izračun broja
radnih sati dnevno trebati tome prilagoditi.

U
stupac 6., ako se član kućanstva bavi nekim drugim profitabilnim (korisnim)
djelatnostima, treba upisati modalitet 1 ili 2.

To
je svaka djelatnost osim poljoprivredne koja se obavlja radi stjecanja zarade
bilo u novcu, poljoprivrednim proizvodima ili uslugama. To su dopunske
djelatnosti koje se obavljaju na samom posjedu, npr. usluge smještaja i
prehrane turista, izrada suvenira, igrački, pletenje košara i obrada drva i dr.
Uključen je i poljoprivredni rad na drugom posjedu kao i rad u
nepoljoprivrednim poduzećima ili drugim ustanovama.

Modalitet
1 »kao glavnom djelatnosti« – znači da se član kućanstva bavi nekom gore
navedenom djelatnosti kao glavnom i ona mu oduzima više vremena u odnosu na
poljoprivredne poslove, ili se uopće ne bavi poljoprivrednom djelatnosti.

Modalitet
2 »kao dopunskom djelatnosti« – znači da se član kućanstva bavi nekom gore
navedenom djelatnosti kao dopunskom i ona mu oduzima manje vremena u odnosu na
poljoprivredne poslove.

Modaliteti
se ne upisuju za djecu mlađu od 15 godina, kao i za one članove kućanstva koji
izjave da obavljaju samo poljoprivredne poslove ili kućanske poslove i polje
ostaje prazno.

U stupac 7. »Poljoprivredno
obrazovanje« obuhvaća sljedeća područja: ratarstvo, hortikulturu,
vinogradarstvo, voćarstvo, sto­čar­stvo, šumarstvo, ribogojstvo, veterinu,
poljoprivrednu tehnologiju i srodna područja. Upisuje se najviša završena škola
ili fakultet.

Upišite jedan od ponuđenih
modaliteta i to:

Modalitet 1 ukoliko član
kućanstva nema nikakvu gore navedenu školu ili tečaj i ima samo iskustvo
stečeno kroz praktični rad na posjedu.

Modalitet 2 ukoliko član
kućanstva ima završen bilo koji tečaj iz gore navedenih područja.

Modalitet 3 označava završenu
trogodišnju školu iz navedenih područja (školu u trajanju do 3 godine).

Modalitet 4 označava završenu
četverogodišnju školu iz navedenih područja (škola u trajanju 4 godine i više).

Modalitet 5 viša škola ili
fakultet upisuje se za završenu višu školu ili fakultet iz poljoprivrednih i
srodnih područja.

Pod pojmom »Sezonska radna
snaga« smatraju se osobe koje su povremeno radile na poljoprivrednom posjedu u
promatranom razdoblju od godinu dana (1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.). Upisuje se
broj osoba (odvojeno broj muških i ženskih osoba) i ukupan broj radnih sati,
posebno za žensku radnu snagu, a posebno za mušku.

![](dodatni/375589.gif)

Unajmljivanje radnika sa
strojevima

Za ovo obilježje bilježi se broj
osoba oba spola te broj radnih sati odrađenih na posjedu zajedno s
mehanizacijom. Uključene su sve vrste poljoprivrednih poslova na posjedu koje
su zajedno s poljoprivrednim strojevima obavile osobe koje rade samostalno ili
su angažirane preko posrednika, poljoprivredne zadruge i sl.

Međusobna neplaćena susjedska
ispomoć ovdje nije uklju­čena.

14.26. Ostale dopunske
djelatnosti na posjedu (1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Ovdje se prikupljaju informacije
o tome obavlja li kućanstvo na svom posjedu neke druge profitabilne (korisne)
djelatnosti, koje ne potpadaju pod poljoprivredne djelatnosti, ali su izravno
vezane za posjed i pomoću njih kućanstvo ostvaruje dohodak.

To su djelatnosti kod kojih se
koriste ili resursi posjeda (površina zemljišta, zgrade, strojevi, radna snaga)
ili proizvodi s posjeda. Isti posjed može obavljati nekoliko takvih
djelatnosti, pri čemu bi trebalo zabilježiti svaku djelatnost.

Za svaki potvrdan odgovor
upisuje se znak »X« u predviđeni kvadratić.

Ukoliko se na posjedu koristi
samo neobiteljska radna snaga, a ne koristi se niti jedan od gore navedenih
resursa, takve dopunske djelatnosti ovdje se ne bilježe.

Isključene su i djelatnosti kod
kojih ne postoji izravna povezanost, npr. ako na posjedu postoji dućan u kojemu
se ne prodaju vlastiti proizvodi, takva djelatnost ovdje se ne bilježi.

![](dodatni/375590.gif)

Turizam, smještaj i druge
aktivnosti vezane za slobodno vrijeme (sve djelatnosti u turizmu, usluge
smještaja i prehrane, obilazak posjeda za turiste i druge skupine, sport i rekreacija,
pri čemu se koriste bilo površina zemljišta, zgrade, radna snaga i drugi
resursi s imanja).

Ručni
rad (obrt) – bilježi se ukoliko se kućanstvo bavi ručnim radom, npr. pletenjem
košara, vezenjem, izradom suvenira, igrački i dr., i pri tome koristi resurse s
posjeda, neovisno o načinu prodaje tih proizvoda.

Prerada
poljoprivrednih proizvoda (svi procesi prerade koji primarne poljoprivredne
proizvode prerađuju u sekundarne odnosno gotove, neovisno o tome je li sirovina
proizvedena na posjedu ili je kupljena izvana. Pod preradom poljoprivrednih
proizvoda smatra se:

proizvodnja
vina, proizvodnja maslinovog ulja, prerada mesa (izrada svježih i trajnih
mesnih proizvoda, sušenje mesa itd.), prerada mlijeka (izrada sira i raznih
mliječnih proizvoda), prerada voća i povrća (kiseljenje repe i kupusa,
pasteriziranje i sušenje povrća, pečenje kruha i peciva u krušnim pećima itd.).

Ako
se prerada poljoprivrednih proizvoda vrši isključivo za vlastitu potrošnju
ovdje se ne upisuje.

Obrada
drva za tržište (npr. piljenje drva, proizvodnja ogrjevnog drva za prodaju i
slično; pri čemu se daljnja obrada kao što je proizvodnja namještaja od drva
bilježi pod obilježje »Ručni rad«).

Uzgoj
riba i ostalih slatkovodnih i morskih organizama. Uko­liko se kućanstvo bavi
samo ribolovom (slatkovodnim ili morskim), ovdje se ta djelatnost ne bilježi.

Proizvodnja
obnovljive energije – upisuje se ako se ku­ćanstvo bavi proizvodnjom i prodajom
viška električne energije dobivene upotrebom energije vjetra, paljenjem slame,
proizvod­njom bioplina i dr.; ili ako kućanstvo prodaje poljoprivredne
proizvode (drvo ili slamu) za proizvodnju energije. Ako kućanstvo tako
proizvedenu energiju koristi isključivo za vlastite potrebe ovdje se ne
upisuje.

Ugovoreni rad s korištenjem
opreme s posjeda – upisuje se kućanstvo koje koristi opremu s posjeda i obavlja
poljoprivredne ili nepoljoprivredne usluge (npr. usluge čišćenja snijega,
usluge prjevoza, usluge oranja, sjetve, žetve itd.)Ostalo (sve druge
nenabrojene djelatnosti kojima kućanstvo ostaruje dohodak, npr. kooperacija i
sl.).

14.27. Vrijednost prodaje u
2002. godini

![](dodatni/375591.gif)

Upisuje se vrijednost prodaje
svih poljoprivrednih proizvoda i prerađevina u 2002. godini, bez obzira na to
obavlja li se prodaja u kućanstvu ili na tržnici. Vrijednost se upisuje ukupno,
po glavnim grupama biljnih proizvoda, glavnim vrstama stoke, najvažnijim
stočnim proizvodima, te najčešćim prerađevinama u kućanstvu. Također se upisuje
vrijednost ostvarenog prihoda od dopunskih djelatnosti i ostalog (vidi tabelu
26.).

Vrijednost se upisuje u tisućama
kuna (000 kn).

14.28. Aspekti oČuvanja
okoliŠa
(1. 6. 2002. – 31. 5. 2003)

Ako
kućanstvo navodnjava površine ovdje će upisati podatke o izvoru vode za
navodnjavanje i metodama navodnjavanja.

Podatak
se upisuje za onaj izvor s kojega dolazi najveća količina vode za navodnjavanje
i koji se koristi tijekom klimatski uobičajene ili suhe godine. Ukoliko je
godina koja prethodi istraživanju bila obilježena ekstremno kišnim uvjetima,
podaci se odnose na neku drugu prijašnju godinu (klimatski uobičajenu).

Za
potvrdan odgovor upisuje se znak »X« u predviđeni kvadratić.

*Aspekti očuvanja okoliša*

![](dodatni/375592.gif)

*Podzemne vode*

Izvori
vode, locirani na posjedu ili blizu posjeda; korištena voda za navodnjavanje
dolazi iz izbušenih ili iskopanih bunara ili iz izvora slobodnog toka podzemne
vode ili slično.

Ovi
se izvori, osim za potrebe navodnjavanja, mogu koristiti i za ostale namjene u
kućanstvu.

*Površinska voda na posjedu (jezerca ili brane)*

Upisuje
se ako kućanstvo za navodnjavanje koristi vodu iz malih prirodnih jezerca ili
umjetnih brana koje su u cijelosti smještene na posjedu.

To
mogu biti i spremnici u kojima se prikuplja kišnica ili podzemna voda. Ako se
podzemna voda skuplja na brani samo tijekom razdoblja navodnjavanja, onda se
bilježi kao podzemna voda.

*Površinska voda izvan posjeda iz jezera, rijeka ili vodenih tokova*

Ovdje
su obuhvaćene površinske tekuće vode (jezera, rijeke, ostali vodeni tokovi),
koje nisu umjetno stvorene za svrhu navod­njavanja.

Umjetne
brane, kanali ili rijeke ovdje se ne upisuju nego se svrstavaju u »mreže
zajedničke opskrbe«.

Male
brane (manje od 1000 m3) koje su napravljene samo za ispravno
funkcioniranje pumpi u malim tokovima, ovdje su također uključene.

*Voda iz vodovoda* (iz mreže
zajedničke opskrbe)

Voda
za navodnjavanje dolazi iz zajedničke opskrbne mreže (vodovoda) i obično se
naplaćuje.

Opskrba
vodom može biti javna ili privatna. Ukoliko se vodom iz vodovoda pune spremnici
i prevoze na polje za navodnjavanje, to se također uključuje pod ovo obilježje.

*Metode navodnjavanja koje se koriste*

Metode
navodnjavanja koje see za usjeve pod staklenicima ili visokim zaštićenim
pokrovom ili povrtnjacima, ovdje nisu uključene.

![](dodatni/375593.gif)

*Navodnjavanje površina
(plavljenje, brazdanje)*

To
je metoda provođenja vode po tlu, bilo plavljenjem cijele površine ili
navođenjem vode kroz male brazde (kanaliće) između redova usjeva, korištenjem
gravitacije.

*Orošavanje*

Metoda
navodnjavanja usjeva tjeranjem vode prskalicom pod visokim pritiskom poput kiše
preko polja.

*Navodnjavanje kap po kap*

Metoda
navodnjavanja spuštanjem vode nisko do biljaka kap po kap ili putem
mikroprskalica ili stvaranjem uvjeta sličnih magli.

14.29. Vlasnik/korisnik

Upisuju se podaci o osobi koja
izjavi da je vlasnik/korisnik poljoprivrednog posjeda i to:

Prezime
i ime, ulica, kućni broj i dodatak kućnom broju. Slova se upisuju prema danom
predlošku na kraju stranice, pri čemu treba slovo upisati unutar kvadratića,
pazeći da ne prelazi granice kvadratića. Slova treba početi upisivati od lijeve
strane. Kućni broj se upisuje pozicioniranjem na desnu stranu, bez vodećih
nula, a dodatak kućnom broju, pozicioniranjem na lijevu stranu. Ako je adresa
bez broja, upisujemo BB u »e) dodatak kućnom broju« i to pozicioniranjem na
lijevu stranu.

15. UPUTE ZA ISPUNJAVANJE
POPISNICE ZA POSLOVNE SUBJEKTE, obrazac PP-2

U zaglavlju Popisnice za
poslovne subjekte (obrazac PP-2) daju se podaci o jedinici za koju se podnosi
izvještaj.

a)
IME (tvrtka/obrt). Poslovni subjekti razvrstani u djelatnosti područja A –
Poljoprivreda, lov i šumarstvo upisuju tvrtku u punom obliku, onako kako je
navedena u sudskom registru. Za dio poslovnog subjekta upisuje se skraćeno ime
poslovnog subjekta u čijem je sastavu, te ime dijela poslovnog subjekta prema
Obavijesti o razvrstavanju poslovnih subjekata i dijelova poslovnih subjekata,
koju izdaje Državni zavod za statisiku.

b)
MATIČNI BROJ IZ REGISTRA POSLOVNIH SUBJEKATA. Upisuje se matični broj (MB)
pravne osobe, a za dijelove pravne osobe i redni broj dijela pravne osobe (DPS)
iz Obavijesti o razvrstavanju poslovnih subjekata i dijelova poslovnih
subjekata, koju izdaje Državni zavod za statisiku.

c)
PREZIME I IME vlasnika obrta.

d)
ŽUPANIJA, GRAD/OPĆINA, NASELJE, ULICA I BROJ, TELEFON. Upisuju se adresni
podaci poslovnog subjekta.

e)
DJELATNOST (podrazred). Upisuje se brojčana oznaka djelatnosti poslovnih
subjekata, odnosno dijela poslovnog subjekta prema Nacionalnoj klasifikaciji
djelatnosti – NKD-u (NN, br. 3/97), a iz Obavijesti o razvrstavanju Državnog
zavoda za statistiku.

**SADRŽAJ POPISNICE ZA POSLOVNE SUBJEKTE
(obrazac PP-2)**

Popis
poljoprivrede provodit će se od 1. do 15. lipnja 2003.

Svi
podaci iz ovog obrasca su službena tajna i služe is­ključivo u statističke
svrhe.

Kritično
razdoblje za navedene tabele je 1. 6. 2002. do 31. 5. 2003., tj razdoblje od 12
mjeseci.

• tabela 16.                     međuusjevi,
podusjevi i naknadni
                                      usjevi
– na oranicama

• tabela 17.                     navodnjavane
površine

• tabela 18.                     sredstva
za zaštitu bilja

• tabela 19.                     gnojiva

• tabela 20.                     objekti za organska gnojiva

• tabela 23.                     aspekti
očuvanja okoliša

• tabela 25., 26., 27., 29. i 30.  radna
snaga

• tabela 31.     :1'>                   ostale
dopunske djelatnosti

Za
tabelu 21. poljoprivredni objekti i tabelu 22. poljoprivredni strojevi i
oprema, primjenjuju se oba kritična trenutka, tj. kritično razdoblje od 1. 6.
2002. do 31 .5. 2003. i kritični trenutak 1. 6. 2003.

Tabela 1. UKUPNO RASPOLOŽIVO ZEMLJIŠTE
(1. 6. 2003.) (tabela 2, red 4d + tabered 1)

Ukupno
raspoloživo zemljište sastoji se od poljoprivrednog zemljišta i
nepoljoprivrednog (ostalog) zemljišta.

Ukupno
raspoloživo zemljište = ukupno korišteno poljoprivredno zemljište (tabela 2,
red 4d) + ukupno ostalo zemljište (tabela 12, red 1).

Upisuje
se ukupna površina zemljišta (poljoprivredno i nepoljoprivredno) kojim poslovni
subjekt raspolaže u kritičnom trenutku (1. 6. 2003.) bez obzira na to je li u
to vrijeme obrađeno ili ne. Upisuje se ono zemljište za koje u trenutku
popisivanja postoji pravo na raspolaganje, odnosno korištenje, bez obzira na to
proizlaze li ta prava iz prava vlasništva (posjednici), ili ugovornih odnosa (npr.
koncesija, zakup). Podaci o površinama upisuju se u cijelim brojevima bez
decimala.

Tabela 2. KORIŠTENO POLJOPRIVREDNO ZEMLJIŠTE
(1. 6. 2003.) (tab. 5 – 11) (vlastito + uzeto – dano u zakup)

Poljoprivredno
zemljište obuhvaća: oranice i vrtove, livade, pašnjake, rasadnike, voćnjake,
vinograde te površine pod koša­račkom vrbom.

Upisuje
se korištena poljoprivredna površina prema istim kriterijima i prema istoj
formuli koji su objašnjeni za Ukupno raspoloživo zemljište.

Tabela 3. BROJ PARCELA KORIŠTENOG POLJOPRIVREDNOG
ZEMLJIŠTA (1. 6. 2003.)

Upisuje
se ukupan broj parcela poljoprivrednog zemljišta koje poslovni subjekti
koriste. Parcela je svaki komad zemljišta koji poslovni subjekti koriste, a
okružen je tuđim zemljištem. Odvojeni se dio može sastojati iz jedne ili više
katastarskih čestica i na njemu se mogu nalaziti razne kategorije zemljišta,
kao npr. oranice i voćnjak, voćnjak i livada, itd. Tuđe zemljište uzeto na
korištenje po bilo kojoj osnovi, ako ne graniči sa zemljištem poslovnog
subjekta, smatra se posebnom parcelom.

Tabela 4. PRILAGODBA
EKOLOŠKOJ POLJOPRIVREDI
(1. 6. 2003.)

Ekološka poljoprivredna
proizvodnja se mora obavljati prema posebnim zakonskim propisima (NN br.
12/01), tako da su parcele poljoprivrednog zemljišta, lokacije proizvodnje i
skla­dištenja jasno odvojeni od jedinice koja ne proizvodi prema pravilima
ekološke poljoprivredne proizvodnje.

Podatak se upisuje za one
poslovne subjekte koji se nalaze u procesu prilagodbe za ekološku
poljoprivrednu proizvodnju u bilj­noj ili stočarskoj proizvodnji, i koji još ne
posjeduju certifikat (potvrdnicu) za obavljanje navedene proizvodnje.

*4a) Površina u pripremi za
ekološku poljoprivredu*

Ovdje se upisuju površine koje nisu
u potpunosti usklađene s metodama ekološke poljoprivredne proizvodnje i nalaze
se u pripremnoj fazi.

Površina zemljišta se iskazuje u
hektarima (ha) i upisuje u za to predviđenu kućicu.

*4b) Ekološka poljoprivreda u
stočarstvu*

Podatak se evidentira za one
poslovne subjekte koji pripremaju dio stočarske proizvodnje ili cjelokupnu
stočarsku proizvod­nju u potpunosti uskladiti s zakonskim propisima o ekološkoj
poljoprivrednoj proizvodnji.

Odgovor »da« ima šifru 1, a
odgovor »ne« šifru 2. Treba zaokružiti i prenijeti u kućicu odgovarajuću šifru.

Tabela 5. KORIŠTENE
ORANICE I VRTOVI (1. 6. 2003.)

U ovoj tabeli prikupljamo
podatke o zasijanim usjevima na oranicama i vrtovima sa stanjem 1. 6. 2003.

Površina zemljišta se iskazuje u
hektarima (ha) i upisuje se u za to predviđene kolone. Podaci se iskazuju u
cijelim brojevima bez decimala.

Oranica je zemljište koje se
redovito obrađuje i kultivira i nalazi se pod sistemom plodoreda. Usjevi na
oranicama se izmjenjuju u pravilu svake godine, ali to mogu biti i višegodišnji
usjevi.

Oranice koje nisu obrađivane
duži period radi socijalnih, gospodarskih i drugih razloga upišite u tabelu 12.
pod ostalo zemljište (red 2a) neobrađeno poljoprivredno zemljište. U površine
oranica uračunavaju se i ugari, tj. neobrađene oranice tijekom jedne
vegetacijske godine. U ovu tabelu upisuju se samo površine glavnih usjeva, i
kod raščlambe zasijanih površina svaka se površina upisuje samo jednom.

**Pojašnjenja za neke skupine usjeva**

*• Žitarice*

Ovdje su uključene površine
zasijane žitaricama za proizvod­nju zrna, bez obzira na to da li je prirod
prodan, upotrebljen za ishranu stoke ili za sjeme. Ne upisuju se površine pod
žitaricama u zelenom stanju koje su namijenjene za ishranu stoke (upisuju se u
red – ostalo krmno bilje).

*• Pšenica*

Uključene su površine pšenice za
proizvodnju zrna (meke, tvrde i sjemenske) s 13 % vlage.

*• Kukuruz* (uključujući sjemenski)

Uključene su i površine
namijenjene za silažu zrna s ili bez dijelova klipa, s vlagom višom od 20%.
Kukuruz šećerac i kokičar se upisuju pod »Ostalo (nespomenuto) povrće«, tabela
13.

*• Ječam*

Obuhvaća površine pod ozimim,
jarim i sjemenskim ječmomm ječmom

*• Ostale žitarice*

U ostale žitarice spadaju: raž,
zob, heljda, tritikale i dr.

*• Krumpir* (uključujući rani, kasni, te sjemenski krumpir)

Obuhvaća rani i kasni krumpir na
oranicama i vr bez obzira da li je namijenjen za prodaju, preradu ili za
ishranu stoke.

*• Mahunarke za proizvodnju
suhog zrna*

Ovdje su uključeni usjevi koji
su zasijani prvenstveno radi proizvodnje suhog zrna, bez obzira da li su
konzumni ili stočni. Ovdje su također uključeni usjevi za proizvodnju sjemenja.

Mahunarke koje su predviđene za
upotrebu u zelenom stanju uključuju se zavisno od namjene: u krmno bilje – pod
mješavine mahunarki s travama i žitaricama ili u ostalo povrće (tabela 13.
Ostalo povrće, jagode i cvijeće).

*• Uljano sjemenje i plodovi*

Ovdje su obuhvaćeni usjevi koji
se uzgajaju prvenstveno radi svog sadržaja ulja i koji se žanju kao suho zrno
(soja, suncokret, uljana repica i ostalo uljano sjemenje i plodovi).

*• Krmno bilje*

Upisuju se površine zasijane
krmnim biljem koje se uzgaja u plodoredu i koje zauzima isto tlo manje od 5
godina (godišnje ili višegodišnje krmno bilje); bez obzira da li se koristi kao
sijeno, silaža ili u svježem stanju.

*• Ostalo povrće –* ukupno vidite tabelu 13 red 12 (a+b+c)

Prenesite zbroj (a+b+c) reda 12
iz tabele 13. Detaljnija objašnjenja po pojedinim stavkama vidite kod navedene
tabele.

Ne zaboravite provjeriti da li
ste dobro izvršili pretvorbu m2 u hektare!

 *• Cvijeće i ukrasno bilje* (isključujući rasadnike) ukupno
vidite tabelu 13. red 13 (a+b+c)

Prenesite zbroj (a+b+c) reda 13
iz tabele 13. Detaljnija objašnjenja po pojedinim stavkama vidite kod navedene
tabele. Ne zaboravite provjeriti da li ste dobro izvršili pretvorbu m2 u hektare!

*• Uzgoj sjemena i sadnog materijala na oranicama*

Upisuju
se površine na kojima se proizvodi sjemenje za prodaju isključujući žitarice,
mahunarke, krumpir i uljano sjemenje. Ovdje je uključeno sjemenje krmnog bilja,
povrća, aromatskog i ljekovitog bilja, te ostalog bilja.

Tabela 6. LIVADE – korištene (1. 6. 2003.)

To
je zemljište koje se koristi trajno (pet godina ili više) za uzgoj krme i nije
uključeno u plodored.

Upisuju
se livade koje se redovito kose (koriste) barem jedan put tijekom promatrane
vegetacijske godine.

Tabela 7. PAŠNJACI – korišteni (1. 6. 2003.)

Upisuje
se zemljište koje se koristi za ispašu stoke. Uključeni su svi pašnjaci:
intenzivni (nizinski) i brdsko-planinski.

Upisuju
se pašnjaci koji su se koristili ili će se koristiti makar jednim dijelom
tijekom promatrane vegetacije.

Tabela 8. RASADNICI – ukupno (od 1. 6. 2003.)

Rasadnici
su površine zemljišta gdje se uzgajaju mlade drvenaste biljke namijenjene za
kasnije presađivanje, a obuhvaćaju: sadnice vinove loze, voćne sadnice, sadnice
ukrasnog bilja i grmlja te sadnice šumskog drveća.

Ukoliko se rasadnik nalazi
unutar šumskog zemljišta, a pro­izvodnja sadnica šumskog drveća je namijenjena
prodaji, također se uključuje pod rasadnike. Ovdje su isključeni rasadnici šum­skog
drveća unutar šuma koje poslovni subjekti koriste za svoje potrebe (uključuju
se u šumsko zemljište – tabela 12).

Tabela 9. VOĆNJACI,
PLANTAŽNI (1. 6. 2003.)

Prenesite red 17c – »ukupna
površina« ha, iz tabele 14. Detaljnija objašnjenja po pojedinim stavkama vidite
kod navedene tabele.

Tabela 10. VINOGRADI,
PLANTAŽNI (1. 6. 2003.)

Prenesite red 3a – »ukupna
površina« ha, iz tabele 15. Detaljnija objašnjenja po pojedinim stavkama vidite
kod navedene tabele.

Tabela 11. KOŠARAČKA VRBA
I DRUGO (1. 6. 2003.)

Upisuje se površina pod
košaračkom vrbom kao i pod drugim višegodišnjim usjevima koji su namijenjeni
prvenstveno za pletenje.

Tabela 12. OSTALO
ZEMLJIŠTE – UKUPNO (a+b+c)
(1. 6. 2003.)

Ostalo zemljište obuhvaća
sljedeće:

a) neobrađeno poljoprivredno
zemljište – tj. poljoprivredno zemljište koje se više ne obrađuje zbog
ekonomskih, socijalnih i drugih razloga, te se više ne koristi u plodoredu.
Takvo zemljište se ponovo može kultivirati uz korištenje poljoprivredne
mehanizacije koja je dostupna na posjedu.

b) šumsko zemljište – to su
površine obrasle drvećem i grmljem uključujući plantaže topole unutar i izvan
šume, te rasadnici šumskog drveća koji rastu unutar šume za vlastite potrebe.
Površine pod vjetrozaštitnim pojasevima također se smatraju šumskim zemljištem.
Ovdje su također uključene površine namijenjene za uzgoj božićnih drvca.

c)
ostalo neplodno zemljište – pod neplodnim zemljištem podrazumijevaju se
površine na kojima se ne obavlja nikakva poljoprivredna proizvodnja, kao što
su: površine pod zgradama (kuće, staje i drugi gospodarskspodarsk objekti),
gospodarskim dvo­rištima, putevima, kamenolomima, pješčarama, neobraslim golim
zemljištem; krš, ribnjaci, močvare, te površine pod kanalima i drugim vodenim
površinama.

U
pravilu, površine pod ostalim neplodnim zemljištem ima svaki poslovni subjekt,
jer je tu uključena površina pod dvorištem na kome su smještene poslovne i
gospodarske zgrade.

Tabela 13. OSTALO POVRĆE, JAGODE I CVIJEĆE
(1. 6. 2003.)

Upisuje
se površina na kojoj se uzgaja povrće i cvijeće i ukrasno bilje i to: na
oranicama i u vrtovima (na otvorenom ili pod niskom zaštitom); i pod visokom
zaštitom (staklenici, plastenici).

Upisuje
se površina prema vrstama povrća navedenih u obrascu i to posebno za svaku od
navedenih površina. Površina na kojoj se uzgaja povrće iskazuje se u metrima
kvadratnim (m2).

–
na oranicama (stupac a)

Upisuje
se površina pod vrstama povrća navedenih u obrascu koje se uzgajaju na
oranicama, u plodoredu s ostalim usjevima (žitarice, krmno bilje i dr.).

– vrtovi ( stupac b)

Upisuje
se površina pod vrstama povrća navedenih u obrascu koje se uzgajaju na vrtovima
u plodoredu isključivo s povrćem, cvijećem i ukrasnim biljem.

Vrtovi
su posebno uređene površine koje imaju proveden uređaj za navodnjavanje i na
kojima se primjenjuju intenzivne mjere agrotehnike (gnojidba i zaštita bilja).
pod zaštitom (stupac c) Ovdje su obuhvaćene površine pod povrćem i ukrasnim
biljem, koje se cijeli period rasta ili njegov najveći dio nalaze pokriveni pod
staklenicima ili drugim visokim pokrovom (razne vrste pokrova, npr. plastenici)
i imaju ugrađene uobičajene instalacije (npr. uređaji za navodnjavanje,
grijanje, provjetravanje). Ovdje su isključene površine pod povrćem, koje se
pokriva staklenim ili plastičnim pločama, ili razne vrste plastičnih folija
koje leže vodoravno na zemlji ili su malo podignute iznad zemlje.

Nakon
upisivanja površine pojedinih vrsta povrća (na oranicama – stupac a, vrtovi –
stupac b, pod zaštitom – stupac c), iste je potrebno zbrojiti i upisati u red
12 – Povrće – ukupno.

Ukupna
površina pod povrćem = red 12 (a+b+c).

Tako dobivenu površinu izraženu u m2 treba
pretvoriti u hektare (1 ha = 10 000 m2).

**Tako dobiveni podatak prenjeti u tabelu 5
»KORIŠTENE ORANICE I VRTOVI «‚ red 23.**

Površine
pod cvijećem i ukrasnim biljem (red 13), upisuju se posebno za oranice – stupac
a, vrtove

–
stupac b, i površine u zaštićenom prostoru – stupac c.

Ukupna
površina pod cvijećem i ukrasnim biljem = red 13 (a+b+c).

Tako dobivenu površinu izraženu u m2 treba
pretvoriti u hektare (1 ha = 10 000 m2).

**Tako dobiveni podatak prenjeti u tabelu 5. »KORIŠTENE ORANICE I
VRTOVI«‚ red 24.**

Tabela 14. VOĆNJACI, PLANTAŽNI (1. 6. 2003.)

Voćnjaci
su poljoprivredna zemljišta na kojima su zasađena voćna stabla.

Plantažni
voćnjaci uređeni su sa određenim razmakom redova stabala, u njima se u pravilu
može vršiti mehanizirana obrada, a namijenjeni su uzgoju voća pretežno za
prodaju. Za bobičasto voće se iskazuje samo ukupna i rodna površina. Upisuje se
broj ukupnih i rodnih stabala prema vrstama voća navedenih u obrascu; te ukupna
i rodna površina prema voćnim vrstama navedenim u obrascu.

Zbroj
površina pojedinih voćnih vrsta mora dati površinu plantažnih voćnjaka, i to
ukupnu površinu plantažnih voćnjaka i površinu rodnih plantažnih voćnjaka.

Ukupan
broj stabala predstavlja ukupan broj svih stabala, bez obzira na starost
stabala. Uključena su rodna stabla kao i mlada stabla koja još ne mogu dati
rod. Rodna stabla su stabla koja su sposobna dati rod, bez obzira da li su u
promatranom periodu rodila ili ne.

Ukupna
površina plantažnih voćnjaka izračunava se zbra­janjem ukupne površine
pojedinih voćnih vrsta (u zbroj ne ulazi red 14. – masline za ulje).

**Ovako dobiveni podatak
»ukupna površina
plantažnih voćnjaka« se prenosi u tabelu
9. VOĆNJACI, PLANTAŽNI.**

15. VINOGRADI, PLANTAŽNI
(1. 6. 2003.)

Vinogradi su zemljišta na kojima
je zasađena vinova loza. Upisuju se ukupne površine plantažnih vinograda, kao i
površine sposobne za rod bez obzira na starost.

Plantažni vinogradi su uređeni
sa određenim razmakom između trsova, i u njima se u pravilu može vršiti
mehanizirana obrada, i u pravilu se provode sve mjere agrotehnike.

Stari i zapušteni vinogradi se
upisuju u tabelu brabelu br 12. »Ostalo zemljište« (red 2a ) u neobrađeno
poljoprivredno zemljište.

Ukupan broj trsova predstavlja
ukupan broj svih trsova, bez obzira na starost. Uključeni su rodni trsovi i
mladi koji još ne mogu dati rod.

Rodni trsovi su trsovi koji su
sposobni dati rod, bez obzira da li su u promatranom periodu rodili ili ne. Upisuju
se odvojeno vinske sorte (koje se prvenstveno uzgajaju za proizvodnju vina) i
stolne sort se prvenstveno uzgajaju za proizvodnju stolnog grožđa).

Zbroj
površina vinskih i stolnih sorti mora dati ukupnu površinu plantažnih vinograda
i površinu vinograda sposobnih za rod.

**»Ukupna površina plantažnih vinograda« se
prenosi u tabelu 10. VINOGRADI, PLANTAŽNI.**

Zbroj trsova vinskih i stolnih
sorti mora dati ukupan broj trsova, kao i ukupan broj rodnih trsova.

Tabela 16. MEĐUUSJEVI, PODUSJEVI I NAKNADNI USJEVI (1.
6. 2002.- 31. 5. 2003.)

Ovdje
se iskazuju površine međuusjeva, podusjeva i naknadnih usjeva u promatranom
razdoblju.

Međuusjevi
i podusjevi se nalaze istovremeno na istoj površini zajedno s glavnim usjevom,
a naknadni usjev zauzima tlo nakon što se glavni usjev požanje.

Tabela 17. NAVODNJAVANE POVRŠINE
(1. 6.  2002.- 31. 5. 2003.)

Ukupna
površina koja se može navodnjavati predstavlja površinu za koju se posjeduje
oprema za navodnjavanje i ima dostupnu, dovoljnu, količinu vode.

Navodnjavana
površina predstavlja stvarno navodnjavanu površinu barem jednom u promatranom
periodu. Ukoliko se površina navodnjava više puta tijekom promatrane godine
iskazuje se samo jednom.

Upisuju
se površine navodnjavanih usjeva onim redoslije­dom kako je to navedeno u
tabeli.

Usjevi
pod staklenicima i plastenicima ovdje se ne iskazuju, jer se smatra da oni
uobičajeno posjeduju opremu za navodnjavanje.

Tabela 18. SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA
(1. 6. 2002.- 31. 5. 2003.)

Upisuje
se ukupna površina koju se u promatranom periodu tretiralo sredstvima za
zaštitu bilja. Površina koja je tretirana više puta, upisuje se samo jedan put.
Treba naglasiti da ukupno tretirana površina ne predstavlja zbroj površina
tretiranih s herbicidima i insekticidima, već ukupnu površinu tretiranu sa bilo
kojom vrstom sredstva za zaštitu bilja. Također se upisuju i površine koje su
tretirane herbicidima ili insekticidima makar jedan put u promatranom periodu.

Tabela 19. GNOJIVA (tretirana površina,
1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Upisuje
se površina koja je u promatranom periodu tretirana mineralnim i/ili organskim
gnojivima, odnosno na kojoj je upotrebljeno bilo koje gnojivo makar jedan put.
Površina koja je tretirana više puta, upisuje se samo jedan put.

Ovdje
se ne uračunavaju površine tretirane vapnom za kalcifikaciju tla.

Tabela 20. OBJEKTI ZA ORGANSKA GNOJIVA
(1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Upisuju
se površine svih uređenih objekata s nepropusnom (betonskom) podlogom i
uređenim odvodima ili spremnikom, bez obzira da li su natkriveni ili ne.
Objekti koji nisu korišteni tijekom promatranog razdoblja se ne upisuju.

Potrebno
je upisati površine sljedećih objekata:

•
za stajski gnoj (m2) – upisuju se kapaciteti za smještaj stajskog
gnoja izraženi u m2. Objekt mora imati nepropusnu podlogu, barem
jedan betonski zid i uređen odvod za otjecanje gnojnice

•
za gnojnicu (m3) kapacitet se iskazuje u m3, i odnosi se
na nepropusni spremnik (tank), u koji se sprema gnojnica.

•
za gnojovku (m3) – kapacitet se iskazuje u m3, i skladišni
objekt je nepropusni spremnik (tank), u koji se sprema gnojovka.

Mjeseci
punjenja objekata, bez pražnjenja

Za
sve vrste objekata upisuje se i broj mjeseci tijekom kojih mogu primati gnojivo
proizvedeno na posjedu, bez rizika istjecanja i bez povremenog pražnjenja.
Maksimalan broj mjeseci koji se upisuje je 12.

Tabela 21. POLJOPRIVREDNI OBJEKTI

Svi
poljoprivredni objekti se upisuju sa stanjem na dan 1. 6. 2003., osim objekata
za uzgoj gljiva, koji se upisuju, ukoliko su se koristili barem jednom u razdoblju
od 1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.

Upisuju
se svi kapaciteti, vlastitih i unajmljenih poljoprivrednih objekata koji se
koriste za smještaj stoke, poljoprivrednih strojeva i proizvoda. Kapaciteti
koji se upisuju nalaze se u objektima koji imaju temelje, tri samostalna zida i
poseban ulaz, bez obzira na veličinu i vrstu materijala iz koje su sagrađeni.
Kapaciteti nedovršenih zgrada koje se u vrijeme popisa nalaze u izgradnji,
upisuju se ukoliko je zgrada stavljena pod krov. Objekte koji postoje, a trenutno
nisu u funkciji, potrebno je upisati.

Kapaciteti
objekata se iskazuju kao ukupna površina poda u cijelim kvadratnim metrima (m2),
osim silosa čiji se kapacitet iskazuje u kubnim metrima (m3).

TABELA 22. POLJOPRIVREDNI STROJEVI I OPREMA

Upisuju
se strojevi i oprema koji su korišteni u promatranom razdoblju, i to u
vlasništvu poslovnog subjekta sa stanjem 1. 6. 2003.; i strojevi i oprema od
drugih koji su korišteni u razdoblju od 1. 6. 2002.- 31. 5. 2003. Upisuju se
ispravni poljoprivredni strojevi, kao i oni koji se mogu, uz manje popravke
dovesti u ispravno stanje, i oni koji su predadionicu za popravak.

–
u vlasništvu

upisuje se broj najvažnijih
strojeva i opreme i to: jednoosovinskih i dvoosovinskih traktora, kombajna,
linija za krumpir i šećernu repu, linija za krmno bilje, ostalih strojeva za
berbu i traktorskih prikolica; dok se kod uređaja za mužnju i navodnjavanje
upisuje kao odgovor šifra 1 za »da« i šifra »2« za ne u za to predviđenu
kućicu. Podatak za bačve i cisterne za vino i ulje (maslinovo) upisuje se u
hektolitrima (hl).

– od drugih

ovdje se upisuju strojevi i
oprema koji su se koristili, a pripadaju drugom (poslovnim subjektima,
agencijama za iznajmljivanje i dr.)

Tabela 23. ASPEKTI
OČUVANJA OKOLIŠA
(1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Ukoliko
poslovni subjekt navodnjava površine; ovdje će upisati podatke o izvoru vode za
navodnjavanje i metodama navodnjavanja. Podatak se upisuje za onaj izvor s
kojega dolazi najveća količina vode za navodnjavanje i koji se koristi tijekom
klimatski uobičajene ili suhe godine. Ukoliko je godina koja prethodi
istraživanju bila obilježena ekstremno kišnim uvjetima, podaci se odnose na
drugu godinu (klimatski uobičajenu).

Za
potvrdan odgovor upisuje se šifra 1, a za negativan odgovor šifra 2, u
odgovarajuću kućicu.

Izvori
vode za navodnjavanje

1.
Podzemne vode

Izvori
vode, locirani na posjedu ili blizu posjeda; korištena voda za navodnjavanje
dolazi iz izbušenih ili iskopanih bunara ili iz izvora slobodnog toka podzemne
vode ili slično. Ovi se izvori, osim za potrebe navodnjavanja, mogu koristiti i
za ostale namjene.

2.
Površinska voda na posjedu (jezerca ili brane)

Upisuje
se ukoliko se za navodnjavanje koristi voda iz malih prirodnih jezerca ili umjetnih
brana koje su u cijelosti smještene na posjedu. To mogu biti i spremnici u
kojima se prikuplja kišnica ili podzemna voda. Ukoliko se podzemna voda
sakuplja na brani samo tijekom razdoblja navodnjavanja, onda se bilježi pod
podzemna voda.

3.
Površinska voda izvan posjeda iz jezera, rijeka ili vodenih tokova

Ovdje
su obuhvaćene površinske tekuće vode (jezera, rijeke, ostali vodeni tokovi),
koje nisu umjetno stvorene za svrhu navodnjavanja. Umjetne brane, kanali ili
rijeke ovdje se ne upisuju nego se svrstavaju u »mreže zajedničke opskrbe«.
Male brane (manje od 1000 m3) koje su napravljene samo za ispravno
funkcioniranje pumpi u malim tokovima, ovdje su uključene.

4.
Voda iz vodovoda (iz mreža zajedničke opskrbe)

Voda
za navodnjavanje dolazi iz zajedničke opskrbne mreže (vodovoda) i obično se
naplaćuje. Opskrba vodom može biti javna ili privatna. Ukoliko se vodom iz
vodovoda pune spremnici i prevoze na polje za navodnjavanje, to se također
uključuje pod ovo obilježje.

Metode
navodnjavanja koje se koriste

Metode
navodnjavanja koje se koriste za usjeve pod staklenicima ili visokim zaštićenim
pokrovom ovdje nisu uključene.

1.
Površinsko navodnjavanje (plavljenje, brazdanje)

To
je metoda provođenja vode po tlu, bilo plavljenjem cijele površine ili
navođenjem vode kroz male brazde (kanaliće) između redova usjeva, korištenjem
gravitacije.

2. Orošavanje

Metoda
navodnjavanja usjeva tjeranjem vode prskalicom pod visokim pritiskom poput kiše
preko polja.

3.
Navodnjavanje kap po kap

Metoda
navodnjavanja spuštanjem vode nisko do biljaka kap po kap ili putem
mikro-prskalica ili stvaranjem uvjeta sličnih magli.

Tabela 24. STOKA, PERAD I OSTALE ŽIVOTINJE – broj (1.
6. 2003.)

Broj
stoke i ostalih životinja upisuje se sa stanjem 1. lipnja 2003. godine
(kritični datum snimanja).

Upisuju
se sva stoka, perad i ostale životinje koje su se u vrijeme popisa zatekle na
posjedu poslovnog subjekta i to: vlastita stoka i stoka drugog vlasnika.

Stoka
koja je u vlasništvu poslovnog subjekta upisuje se u stupac »u vlasništvu«.

To
uključuje:

•
vlastitu stoku koja trenutno nije u objektu (štali), nego se nalazi na skupnom
pašnjaku na ispaši,

•
vlastitu stoku za rasplod, koja je trenutno na drugom posjedu (radi pripusta).

Stoka
koja je u vlasništvu poslovnog subjekta koji se popisuje, a trenutno se nalazi
kod drugog (npr. radi tova), ne upisuje se kod njega, budući da će biti upisana
tamo gdje se nalazi.

U
stupcu »od drugih» upisuje se stoka koja nijkoja nij u vlasništvu poslovnog subjekta
koji se popisuje, a smještena je na gospodarstvu poslovnog subjekta (npr. radi
tova za druge). Ovdje se ne popisuje stoka za parenje drugog vlasnika premda se
u kritičnom danu snimanja nalazila kod poslovnog subjekta koji se popisuje.

U
popisnicu se upisuje, ukupno i po kategorijama (bez obzira na spol, starost i namjenu
uzgoja); broj goveda, svinja, ovaca, koza, konja, peradi i kunića. Također se
upisuje ukupan broj a, mazgi i mula; broj pčelinjih zajednica (košnica),
kao i broj ostalih nespomenutih životinja (nutrije, činčile).

Ovdje
se isključuje perad iz uzgoja (npr. fazanerije), koja je namijenjena za lovišta
u svrhu sporta i rekreacije.

Upisuje
se ukupan broj pčelinjih zajednica koje se drže radi proizvodnje meda. Svaki
roj se upisuje kao jedna košnica bez obzira na tip košnice.

RADNA SNAGA (1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.)

Pod
ovim naslovom ispunjavaju se tabele od broja 25. – 30.

Tabela 25. »ZAPOSLENICI«

Upisuju
se podaci o zaposlenicima koji rade u poljoprivrednim djelatnostima.

U
ovoj tabeli daju se podaci o radnoj snazi u poslovnom subjektu; i to posebno za
ukupan broj stalno zaposlenih djelatnika, i od toga: žena, prema dobnim
skupinama.

Tabela 26. »OBRAZOVANJE ZAPOSLENIH (poljoprivredno i
ostalo)

Treba
upisati za ukupan broj stalno zaposlenih djelatnika; i od toga: žena; kao i
posebno za upravitelja, stupanj obrazovanja prema kategorijama navedenim u
tabeli.

Poljoprivredno
obrazovanje obuhvaća sljedeća područja: ratarstvo, hortikulturu,
vinogradarstvo, voćarstvo, stočarstvo, šu­mar­stvo, ribogojstvo, veterinu,
poljoprivrednu tehnologiju, zaštitu bilja i sl.). Upisuje se najviša završena
škola ili fakultet.

Tabela 27. »STALNI
ZAPOSLENICI«

Stalno zaposleni djelatnici i
udio rada u poljoprivredi od punog radnog vremena – prema spolu treba unijeti
broj djelatnika ukupno, i od toga koliko ih je radilo, prema spolu, u postocima
od punog radnog vremena, ili više od punog radnog vremena.

Potrebno je odrediti vrijeme
utrošeno na poljoprivredne aktivnosti.

Poljoprivredne aktivnosti na
posjedu su:

• organizacija i upravljanje
(kupovina i prodaja, računo­vodstvo itd.)

• uzgoj svih vrsta usjeva
(oranje, spremanje sijena, žetva itd.) uključujući voćarstvo i vinogradarstvo

• uzgoj životinja (priprema i
distribucija hrane, proizvodnja mlijeka, briga o životinjama itd.)

• sav posao koji se obavlja na
posjedu a tiče se skladištenja, prerade i pripreme za tržište primarnih
poljoprivrednih proizvoda (silaža, pakiranje itd.)

• radovi na održavanju (na
zgradama, mehanizaciji, instalacijama itd.)

• prijevoz za potrebe posjeda,
sve dok to vrši radna snaga s posjeda

• sve nedjeljive
nepoljoprivredne sekundarne djelatnosti. Te su djelatnosti usko povezane s
poljoprivrednom proizvodnjom i ne mogu se odvajati od glavnih poljoprivrednih
djelatnosti.

Nepoljoprivredne aktivnosti su:

• čišćenje poslovnih prostorija
i spremanje obroka

• prerada poljoprivrednih
proizvoda npr. prerada mlijeka u sir, prerada mesa, prerada voća i povrća i dr.

• uzgoj i iskorištavanje šuma,
npr. sječa za ogrjev, pružanje šumarskih usluga s mehanizacijom

• pružanje usluga s
poljoprivrednom mehanizacijom

• turizam

• uzgoj riba i ostalih
slatkovodnih i morskih organizama

• uzgoj divljači (za sportske
namjene)

Tabela 28.
UPRAVITELJ/RUKOVODITELJ

Upravitelj/rukovoditelj je osoba
odgovorna za uobičajene dnevne financijske i proizvodne poslove vođenja
dotičnog posjeda. Na posjedu može postojati samo jedan upravitelj/rukovoditelj.

Za
upravitelja/rukovoditelja se traže godine starosti, kao i spol. Spol se upisuje
tako da se odgovarajuća šifra zaokruži (1 za muški, 2 za ženski) i prepiše u
odgovarajuću kućicu.

Tabela 29. SEZONSKA RADNA SNAGA

Pod
tim pojmom smatraju se osobe koje su povremeno radile na poljoprivrednom
posjedu u promatranom periodu od godinu dana (1. 6. 2002. – 31. 5. 2003.).
Upisuje se broj osoba (odvojeno broj muških i ženskih osoba) i ukupan broj
radnih dana, posebno za žensku radnu snagu a posebno za mušku.

Radnim
danom se smatra radni dan redovito zaposlenih radnika i uobičajeno iznosi osam
radnih sati. Radno vrijeme sezonske radne snage ukoliko traje kraće ili dulje
od uobičajenog radnog dana mora se preračunati na uobičajeni radni dan.

Tabela 30. UNAJMLJIVANJE RADNIKA SA STROJEVIMA

Ovdje
se upisuje broj osoba oba spola te broj radnih dana odrađenih na posjedu
zajedno s mehanizacijom. Uključene su sve vrste poljoprivrednih poslova na
posjedu koje su zajedno s poljoprivrednim strojevima obavile osobe koje rade
samostalno ili su angažirane preko posrednika, poljoprivredne zadruge i sl.

Brojpt'>Broj
odrađenih sati mora se pretvoriti u broj radnih dana na temelju punog radnog
vremena.

Tabela 31. OSTALE DJELATNOSTI (1. 6. 2002. – 31. 5.
2003.)

Ovdje
se prikupljaju informacije o tome da li poslovni subjekt na svom posjedu
obavlja neke druge profitabilne djelatnosti, koje ne potpadaju pod
poljoprivredne djelatnosti, ali su direktno vezaosjed i pomoću njih
ostvaruje dohodak.

To
su djelatnosti kod kojih se koriste ili resursi posjeda (površina zemljišta,
zgrade, strojevi, radna snaga) ili proizvodi s posjeda. Isti posjed može
obavljati nekoliko takvih djelatnosti pri čemu bi trebalo zabilježiti sve te
djelatnosti.

Kao
odgovor upisuje se šifra 1 ako je odgovor da, ili šifra 2 ako je odgovor ne.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/375594.gif)

![](dodatni/375595.gif)

![](dodatni/375596.gif)

![](dodatni/375597.gif)

![](dodatni/375598.gif)

![](dodatni/375599.gif)

![](dodatni/375600.gif)

![](dodatni/375601.gif)

![](dodatni/375602.gif)

![](dodatni/375603.gif)

![](dodatni/375604.gif)

![](dodatni/375605.gif)

Ostalo, NN 90/2003-1146
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)