## Pravilnik o mjeriteljskim i tehničkim zahtjevima za statička brojila djelatne električne energije razreda točnosti 0,2 i 0,5 S

### NN 47/2005 (11.4.2005.), Pravilnik o mjeriteljskim i tehničkim zahtjevima za statička brojila djelatne električne energije razreda točnosti 0,2 i 0,5 S

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**917**

Na
temelju članka 16. stavak 3. Zakona o mjeriteljstvu (»Narod­ne novine« broj
163/03), ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM I TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA ZA STATIČKA BROJILA DJELATNE ELEKTRIČNE ENERGIJE RAZREDA TOČNOSTI 0,2 S I 0,5 S

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjeriteljski i tehnički
zahtjevi koje moraju zadovoljiti statička (elektronička) brojila djelatne
električne energije izmjenične struje razreda točnosti 0,2 S i 0,5 S za prik­ljučak preko mjernih
transformatora (u daljnjem tekstu: brojila).

Članak 2.

Odredbe ovoga pravilnika ne odnose se na:

1) djelatna brojila električne energije kod
kojih je referencijski napon veći od 600 V (linijski
napon brojila za trofazne sustave);

2) prijenosna brojila;

3) međusklopove za
prijenos podataka do registra brojila;

4) etalonska brojila.

Članak 3.

Pod
brojilima, prema ovom pravilniku, podrazumijevaju se brojila:

1)
za priključak preko strujnih mjernih transformatora;

2)
za priključak preko strujnih i naponskih mjernih transformatora;

3)
koja su namijenjena mjerenju energije u jednom smjeru;

4)
koja su namijenjena mjerenju energije u oba smjera;

5)
koja se priključuju na referencijski napon manji od
600 V (kod trofaznih brojila to je napon između faznih vodiča).

Članak 4.

Brojila mogu davati podatke o energiji:

1) preko brojčanika ili digitalnog prikaza

2) preko impulsnog davača

3) preko impulsnog davača za daljinsko mjerenje.

Impulsni davač iz točke 2) i 3), stavka 1. ovog
članka koji se ne može regulirati mora biti priključen iza integratora.

II. MJERITELJSKI I
TEHNIČKI ZAHTJEVI

Članak 5.

Naziva struja brojila In može biti 1
A, 2 A ili 5 A, a određena je nazivnom sekundarnom strujom strujnoga mjernog
transformatora.

Najveća struja brojila Imax
u pravilu je 1,20 In.

Iznimno od odredbe iz stavka 2., brojila mogu
imati specificirane vrijednosti najveće struje Imax
od 1,5 In ili 2,0 In.

Članak 6.

Brojila
mogu imati vrijednost referencijskog napona Un
od 3 x 100/3 V i 3 x 100 V.

Iznimno
od odredbe stavka 1. ovog članka, brojila mogu imati i druge vrijednosti referencijskog napona do 600 V.

Članak 7.

Pri ispitivanju brojila moraju biti zadovoljeni
ovi zahtjevi:

1) za referencijsku
frekvenciju 50 Hz

2) za referencijsku
temperaturu 23 °C.

Članak 8.

Pri nazivnoj struji, referencijskom
naponu, referencijskoj frek­venciji (učestalosti) i referencijskoj
temperaturi, vlastita potrošnja sljedećih dijelova brojila mora biti takva da
ne premašuje vrijednosti u tablici 1.

*Tablica 1.*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Napajanje brojila spojeno s naponskim krugovima brojila | Napajanje brojila nije spojeno s naponskim krugovima brojila |
| Naponski krug | 2 W i 10 VA | 0,5 VA |
| Strujni krug | 1 VA | 1 VA |
| Pomoćno  napajanje brojila | – | 10 VA |

Članak 9.

Pri referencijskim uvjetima
izolacijsko gradivo brojila ne smije tijekom vremena mijenjati svoja dielektrična svojstva u takvom opsegu koji bi bitno utjecao
na mjeriteljske osobine brojila.

Članak 10.

Dielektričina čvrstoća brojila
ispituje se pri ovim radnim uvjetima brojila:

1) temperatura okoline mora iznositi od 15 °C do
25 °C

2) relativna vlažnost zraka mora biti od 45% do
75%

3) atmosferski tlak mora biti od 86 kPa do 106 kPa (860 mbar do 1 000
mbar).

Članak 11.

Izolacijsko gradivo brojila mora izdržali dielektrično ispitivanje tijekom 1 minute sinusnim naponom
frekvencije 50 Hz, iz izvora snage najmanje 500 VA, prema tablici 2.

Ispitivanje se provodi na brojilu sa zatvorenim
kućištem i s postav­ljenim poklopcem i poklopcem
priključnice.

*Tablica 2.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Test | Primjena | Ispitni napon | Točke primjene ispitnog napona |
| A | Brojilo s kućištem zaštite I | 2 kV | a) između, s jedne strane, svih strujnih i naponskih krugova kao i pomoćnih krugova s referencijskim naponom preko 40 V, a spojenih međusobno i, s druge strane, zemlje |
| 2 kV | b) između krugova za koje nije pred­viđeno da u radu budu međusobno spojeni. |
| B | Brojilo s izolacijskim kućištem zaštite II | 4 kV | a) između, s jedne strane, svih strujnih i naponskih krugova, kao i pomoćnih krugova s referencijskim naponom preko 40 V, a spojenih međusobno i, s druge strane, zemlje: 1) |
| 2 kV | b) između krugova za koje nije pred­viđeno da u radu budu međusobno spojeni. |
| – | c) vizualni pregled kućišta brojila prema uvjetima u IEC 62052-11 |

Članak 12.

Pri ispitivanju dielektrične
čvrstoće brojila moraju biti zadovoljeni ovi zahtjevi:

1) brojilo s kovinskim kućištem mora biti postavljeno
na ravnu kovinsku ploču;

2) brojilo s kućištem od izolacijskog gradiva
mora biti omotano kovinskom folijom i postavljeno na ravnu kovinsku ploču s
kojom su spojeni svi kovinski dijelovi kućišta, pristupačni na zatvorenom
brojilu;

3) strujni i naponski krugovi te nosač mjernih
sistema moraju biti međusobno spojeni;

4) ispitni sinusni napon mora biti priključen
između stezaljki i kovinske folije, odnosno kovinske ploče, a razmak između
stezaljki i kovinske folije, odnosno kovinske ploče mora iznositi najmanje 2
cm.

Članak 13.

Dielektrična čvrstoća između vijka
priključnice i njezinog poklop­ca ispituje se prema
zahtjevu propisanome u članku 11. ovog pravilnika, pri čemu vijci moraju biti
toliko odvinuti da otvor stezaljki bude slobodan, a poklopac priključnice
pričvršćen na priključnicu.

Članak 14

Ako se ispitivanje dielektrične
čvrstoće brojila ponavlja, brojilo mora izdržati ispitni sinusni napon koji
iznosi 80 % od propisanoga ispitnog napona u članku 11. ovoga pravilnika.

Članak 15.

Ispitivanje izolacije provodi se udarnim naponom
oblika 1,2/50 μs, tjemene vrijednosti 7 kV s
deset impulsa jednog polariteta i deset impulsa obrnutog polariteta.

Članak 16.

Pod ispitivanjem brojila, prema ovom pravilniku,
podrazumijevaju se ispitivanje tipa brojila i ispitivanje brojila.

Ispitivanje iz stavka 1. ovog članka mora se
obavljati pri ovim uvjetima:

1) kućište brojila mora biti zatvoreno

2) redoslijed faza koji je označen u shemi spoja

3) naponi i struje moraju biti ujednačeni:

– nijedan fazni ni linijski napon ne smije
prelaziti vrijednost odgovarajućega srednjeg napona za ± 1%

– nijedna struja ne smije prelaziti vrijednost
odgovarajuće sred­nje struje za ± 1%

– fazna razlika između struje i odgovarajućega
faznog napona ni pri kojem faktoru snage ne smije biti veća od 2°

4) naponski i pomoćni krugovi brojila razreda
točnosti 0,2 S moraju biti priključeni na referencijski
napon brojila najmanje dva sata prije početka ispitivanja

5) naponski i pomoćni krugovi brojila razreda
točnosti 0,5 S moraju biti priključeni na referencijski
napon brojila najmanje jedan sat prije početka ispitivanja

6) utjecajne veličine moraju imati referencijsku vrijednost s odstupanjima navedenima u
tablici 3.

*Tablica 3.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Utjecajna veličina | Referencijska vrijednost | Dopušteno odstupanje za brojila razreda točnosti | |
| 0,2 S | 0,5 S |
| Okolna  temperatura | Označena temperatura ili 23 ºC1) | ±2 ºC | ±2 ºC |
| Napon | Referencijski napon | ±1,0 % | ±1,0% |
| Frekvencija | Referencijska frekvencija | ±0,3% | ±0,3% |
| Redoslijed faza | R – S – T | – | – |
| Naponska  nesimetrija | Prisutne sve faze | – | – |
| Valni oblik | Sinusi naponi i struje | Faktor izobličenja manji od 2% | Faktor izobličenja manji od 2% |
| Stalna magnetska indukcija vanjskog podrijetla | Vrijednost  indukcije 0. | – | – |
| Magnetska indukcija stranog podrijetla pri referencijskoj učestalosti | 0 | Vrijednost indukcije koja izaziva promjenu manju od:  ±0,1%       ±0,1%   u svakom slučaju treba biti manja od 0,05 mT2) | |

1) Ako se ispitivanja
provode pri temperaturi različitoj od referencijske
temperature, uključivo dopuštene tolerancije, rezultat treba ispraviti
primjenom odgovarajućega temperaturnog koeficijenta brojila.

2) Ispitivanje se sastoji:

a) kod jednofaznih brojila, od određivanja
pogreški, i to najprije s brojilom normalno priključenim na glavne priključne
vodiče, a onda s obrnutim priključenjem na strujne i naponske krugove. Pola
razlike između dviju pogreša­ka vrijednost je
promjene pogreške. Budući da je nepoznata faza vanjskog po­lja,
ispitivanje treba provesti pri 0,05 In uz faktor snage cos φ = 1, te 0,1 In uz
faktor snage cos φ = 0,5;

b) kod trofaznih brojila provode se tri mjerenja
pri 0,05 In uz faktor snage cos φ = 1, s tim da se pri svakom od tih mjerenja priključci
strujnih i naponskih krugove tako promijene da se fazni pomak promijeni za
120°, a da se pritom ne promijeni redoslijed faza. Vrijednost promjene pogreške
je najveća razlika svake od tako određenih pogrešaka i njihove prosječne
vrijednosti.

Članak 17.

Brojila ne smiju davati izlazne impulse, odnosno
ne smiju registrirati energiju, pri otvorenim strujnim krugovima (stanje bez
opterećenja) i pri naponskim krugovima priključenim na 115% referencijskog
napona.

Najmanje trajanje ispitivanja t treba biti:

            900 x 106

∆t
≥ ------------------- (min) za brojila razreda točnosti 0,2 S

            k m Un Imax

            600 x 106

∆t
≥------------------- (min) za brojila razreda točnosti 0,5 S

            k m Un Imax

gdje
je:

k
– stalnica brojila (imp./kWh)

m
– broj mjernih elemenata brojila

Un
– referencijski napon (V)

Imax– najveća struja brojila
(A)

Za
vrijeme ovog ispitivanja ispitni izlazni uređaj brojila smije dati samo jedan
impuls.

Članak 18.

Brojila moraju početi davati izlazne impulse
(polazak) i neprekidno bilježiti energiju pri uravnoteženom opterećenju i
struji koja ne smije prelaziti vrijednost od 0,001 In i faktor snage
cos φ = 1.

Ako je brojilo konstruirano za mjerenje energije
u dva smjera, ispitivanje polaska navedeno u stavku 1. treba provesti za svaki
smjer.

Članak 19.

Pri ispitivanju brojila prema uvjetima
propisanima u članku 16. ovog pravilnika, dopuštene pogreške su:

1) za jednofazna i trofazna brojila pri
ujednačenom opterećenju, vrijednosti dopuštenih pogrešaka navedene su u tablici
4

2) za trofazna brojila opterećena jednofazno,
pri simetričnim trofaznim naponima, vrijednosti dopuštenih pogrešaka navedene
su u tablici 5.

*Tablica 4.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje (A) | Faktor snage cos φ | Dopuštene pogreške (%)  za brojila razreda točnosti | |
| 0,2 S | 0,5 S |
| 0,01 In ≤ I < 0,05 In | 1 | ± 0,4 | ± 1,0 |
| 0,05 In≤ I ≤ Imax | 1 | ± 0,2 | ± 0,5 |
| 0,02 In ≤ I < In | 0,5 ind.  0,8 kap. | ± 0,5  ± 0,5 | ± 1,0  ± 1,0 |
| 0,1 In ≤ I ≤ Imax | 0,5 ind.  0,8 kap. | ± 0,3  ± 0,3 | ± 0,6  ± 0,6 |
| Na poseban zahtjev korisnika  0,1 In ≤ I ≤ Imax | 0,25 ind.  0,5 kap. | ± 0,5  ± 0,5 | ± 1,0  ± 1,0 |

*Tablica 5.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje (A) | Faktor snage cos φ | Dopuštene pogreške (%) za brojila razreda točnosti | |
| 0,2 S | 0,5 S |
| 0,05 In ≤ I ≤ Imax | 1 | ± 0,3 | ± 0,6 |
| 0,1 In ≤ I ≤ Imax | 0,5 ind. | ± 0,3 | ± 1,0 |

Članak 20.

Pri ispitivanju stalnice
brojila provjerava se odnos pokazivanja energije na digitalnom prikazu (brojčaniku)
i impulsa koje daje impulsni davač.

Članak 21.

Ispitivanje tipa brojila obavlja se prema
normama IEC 62052-11 i IEC 62053-22, hrvatskoj normi HRN EN 60687 i prema
odredbama ovog pravilnika.

Članak 22.

Pri određivanju promjene postotne pogreške
uzrokovane promjenom jedne od utjecajnih veličina, vrijednosti svih ostalih
utjecajnih veličina moraju zadovoljavati zahtjeve propisane u članku 16. ovog
pravilnika.

Utjecajne veličine koje se uzimaju u obzir za
određivanje referencijskih uvjeta prema kojima se
obavlja ispitivanje brojila i za određivanje promjene postotne pogreške
uzrokovane njihovom promjenom su okolna temperatura, napon pomoćnih krugova,
napon mjernih krugova, frekvencija, oblik vala, magnetska indukcija stranog
podrijetla i redoslijed faza.

Promjene postotne pogreške uzrokovane promjenom
utjecajnih veličina iz stavka 2. ovog članka određuju se samo pri ispitivanju
tipa brojila.

Članak 23.

Srednji temperaturni koeficijent mora se
određivati za temperaturni opseg od 20 K, pri čemu se pogreške brojila moraju
određivati za temperaturu 10 K višu i 10 K nižu od temperature za koju se
određuje srednji temperaturni koeficijent.

Temperaturni opseg od 20 K mora se nalaziti u
granicama od 0 °C do 40 °C.

Vrijednosti srednjega temperaturnog koeficijenta
navedene su u tablici 6.

*Tablica 6.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje (A) | Faktor snage cos φ | Srednji temperaturni koeficijent (%/K) za brojila razreda točnosti | |
| 0,2 S | 0,5 S |
| 0,05 In ≤ I ≤ Imax | 1 | 0,01 | 0,03 |
| 0,1 In ≤ I ≤ Imax | 0,5 ind. | 0,02 | 0,05 |

Članak 24.

Promjene
postotne pogreške uzrokovane promjenom nekih od utjecajnih veličina navedene su
u tablici 7.

*Tablica 7.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Promjene utjecajne veličine prema referencijskim uvjetima | Vrijednost struje pri ujednačenom opterećenu (A) | Faktor snage cos φ | Dopuštene  pogreške (%) za brojila  razreda točnosti | |
| 0,2 S | 0,5 S |
| Napon ±10% 1) 2) | 0,05 In ≤ I ≤ Imax | 1 | 0,1 | 0,2 |
| 0,1 In ≤ I ≤ Imax | 0,5 ind. | 0,2 | 0,4 |
| Frekvencija ± 2% 2) | 0,05 In ≤ I ≤ Imax | 1 | 0,1 | 0,2 |
| 0,1 In ≤ I ≤ Imax | 0,5 ind. | 0,1 | 0,2 |
| Naponska  nesimetrija 3) | In | 1 | 0,5 | 1,0 |
| Suprotni redoslijed faza | 0,1 In | 1 | 0,05 | 0,1 |
| Stalna magnetska indukcija vanjskoga podrijetla 4) | In | 1 | 2,0 | 2,0 |
| Magnetska indukcija vanjskoga podrijetla 0,5mT 5) | In | 1 | 0,5 | 1,0 |
| Elektromagnetska visokofrekventna polja | In | 1 | 1,0 | 2,0 |
| Magnetsko polje pomoćnog kruga 6) | 0,01 In | 1 | 0,05 | 0,1 |

1) Za naponska područja od – 20% do – 10% i od +
10% do + 15% granice promjene postotne pogreške su trostruke vrijednosti
navedene u tablici. Za naponsko područje ispod 0,8 Un pogreška brojila može se
kretati izmedu + 10% i – 100%.

2) Preporučena ispitna točka za promjenu
naponske pogreške i promjenu frekvencijske pogreške je In.

3) Trofazno brojilo s tri mjerna sustava mora
mjeriti i registrirati u granicama promjene utjecajne veličine prema tablici 7.
i u slučaju ispada faza

 -kod
trofaznog, četverovodnog sustava jedne ili dvije
faze;

 -kod
trofaznog, trovodnog sustava jedne od tri faze.

4) Stalna magnetska indukcija može se postići
uporabom elektromagneta napajanog istosmjernom strujom. To se magnetsko polje
primjenjuje na sve dostupne površine na brojilu, koje je postavljeno u normalni
radni položaj. Vrijednost magnetomotorne sile koju
treba primijeniti je 100 amperzavoja.

5) Magnetska indukcija vanjskoga podrijetla od
0,5 mT stvorena strujom čija je frekvencija jednaka
frekvenciji napona ispitivanog brojila, a pri najnepovoljnijim uvjetima glede
faze i smjera, ne smije izazvati promjenu postotne pogreške brojila koja bi
prelazila vrijednosti navedene u tablici. Magnetska se indukcija dobiva
stavljanjem brojila u središte kružnog svitka srednjega promjera 1 m,
kvadratnoga presjeka i male radijalne debljine u odnosu na promjer te s 400 amperzavoja.

6) Kad je u kućišta brojila takav se pribor
napaja povremeno, npr. elektromagnet višetarifnog registra.

Članak 25.

Utjecaj kratkotrajnih strujnih preopterećenja
(kratki spoj) ispituje se na ovaj način:

1) ispitni krug za ispitivanje kratkog spoja je
praktički bez induktiviteta;

2) brojila mora izdržati struju kratkog spoja od
20 Imax u trajanju od 0,5 s;

3) brojila se moraju vratiti na početnu
temperaturu s naponskim krugovima napajanima jedan sat referencijskim
naponom, nakon što su bila izložena ispitivanju opisanom u točki 2. ovog
članka.

4) nakon ispitivanja promjena postotne pogreške
pri nazivnoj struji In i faktoru snage cos
φ = 1 ne smije biti veća od 0,05 %.

Članak 26.

Utjecaj vlastitog zagrijavanja ispituje se
ovako:

1) pri otvorenim strujnim krugovima, naponski
krugovi moraju biti priključeni na referencijski
napon najmanje dva sata prije početka ispitivanja;

2) brojila se moraju opteretiti najvećom strujom
Imax pri faktoru snage cos
φ = 1, pri čemu se, neposredno nakon opterećenja,
odredi pogreška brojila;

3) ispitivanje mora trajati najmanje jedan sat,
ali toliko dugo da promjena postotne pogreške u 20 minuta ne bude manja od
0,05%.

Isto se ispitivanje provodi uz faktor snage cos φ = 0,5 ind.

Promjena pogreške uzrokovana vlastitim grijanjem
ne smiju prelaziti vrijednosti navedene u tablici 8.

*Tablica 8.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje (A) | Faktor snage cos φ | Granice promjene postotne pogreške (%) za brojila razreda točnosti | |
| 0,2 S | 0,5 S |
| Imax | 1 | 0,1 | 0,2 |
| 0,5 ind. | 0,1 | 0,2 |

Članak 27.

Kad se pri ispitivanju tipa brojila utvrdi da se
pojedini ili svi mjerni rezultati nalaze izvan granica dopuštenih pogrešaka navedenih
u tablicama 4. i 5. iz članka 19. ovog pravilnika, vrši se pomak apscisne osi paralelno samoj sebi za vrijednost:

a) 0,1 % za brojila razreda točnosti 0,2 S

b) 0,2 % za brojila razreda točnosti 0,5 S.

Ako svi mjerni rezultati pritom ostanu u granicama
dopuštenih pogrešaka, navedenim u tablicama 4. i 5. iz članka 19. ovog
pravilnika, brojilo je ispravno.

Članak 28.

Brojilo
mora imati na vidljivom mjestu natpisnu pločicu na kojoj su ispisani podaci,
oznake i simboli.

Natpisi
i oznake moraju biti ispisani na hrvatskome jeziku, trajno i lako čitljivi u
normalnim uvjetima rada brojila.

Članak 29.

Na natpisnoj pločici moraju biti navedeni
sljedeći podaci:

1) ime i naziv ili znak proizvođača i mjesto
proizvodnje;

2) tvornička oznaka tipa brojila;

3) oznaka vrste brojila (oznaka broja faza i
vodiča ili odgovarajući grafički simbol);

4) serijski broj brojila i godina proizvodnje;
ako je serijski broj označen na pločici pričvršćenoj na poklopac; taj broj će
biti označen i na kućištu brojila ili upisan u neizbrisivu memoriju brojila;

5) referencijski napon
Un u V (npr. 3 x 100/3 V);

6) podaci o sekundarnoj nazivnoj struji
strujnoga mjernog trans­formatora, na koji se brojilo
priključuje (npr. 5 (5) A ili /5 A). Podaci o
nazivnoj i najvećoj struji brojila mogu se nalaziti u oznaci tipa brojila;

7) referencijska
frekvencija u Hz (npr. 50 Hz);

8) stalnica brojila u imp./kWh, odnosno imp./MWh;

9) razred točnosti (npr.
»0,2 S« ili »r.t. 0,2 S«);

10) službena oznaka mjerila;

11) oznake mjerne jedinice »kWh« ili »MWh« na pločici brojčanika ili među osnovnim podacima
brojila;

12) znak »kvadrat u kvadratu« za brojila s
izolacijskim kućištem razreda zaštite II

13) shema spoja ili broj sheme spoja

14) stalnica impulsnog
davača za daljinsko mjerenje (Wh/imp., kWh/imp.)

15) podaci impulsa impulsnog davača za daljinsko
mjerenje:

            –
trajanje impulsa i trajanje pauze impulsa

            –
napon impulsa

            –
snage kruga kojim impulsni davač izravno upravlja (npr.
80 ms, 100 V, 1 A)

16) podaci o naponu pomoćnih krugova, ako ti
krugovi nisu povezani s naponskim krugovima brojila (npr.
Up = 3 x 100 V, Up = 100 V)

17) natpis »Suprotno registriranje spriječeno«
ili odgovarajući simbol za brojilo s napravom za sprječavanje suprotnog
registriranja

18) oznaka za brojilo namijenjeno mjerenju
energije u oba smjera.

Stezaljke u priključnici brojila moraju biti
označene brojevima na priključnici prema normiranim shemama spajanja.

Članak 30.

Transformatorsko brojilo sa sekundarnim
brojčanikom mora imati posebnu natpisnu pločicu na kojoj će se naknadno moći
upisati podaci o mjernim transformatorima i o stalnici
transformacije kojom treba množiti pokazivanje brojača da bi se dobila energija
na primarnoj strani mjernih transformatora.

Članak 31.

Podaci o impulsima impulsnog davača za daljinsko
mjerenje mogu se naznačiti na posebnoj natpisnoj pločici, koja se može
postaviti na poklopac kućišta brojila.

Članak 32.

Moguće povećanje kapaciteta brojača mora biti
označeno na pločici brojčanika dekadnim množiteljem (npr.
x 100, x 1000 itd.).

Članak 33.

Ovaj
pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:  011-02/05-07/17

Urbroj: 558-03/10-05-1

Zagreb,
23. ožujka 2005.

Ravnatelj

Državnog zavoda za mjeriteljstvo

**dr****. sc. Marijan Andrašec, dipl. ing**., v. r.

Pravilnik, NN 47/2005-917