## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-272/1992. od 7. srpnja 1993.

### NN 71/1993 (23.7.1993.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-272/1992. od 7. srpnja 1993.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske, na sjednici 7. srpnja 1993. godine,
donio je ovo

## RJEŠENJE

1. Prihvaća se prijedlog odvjetnika Danka Špoljarića iz Zagreba, za
ocjenu ustavnosti članka 115. st. 4. Zakona o krivičnom postupku ("Narodne
novine", br. 34/93 - pročišćeni tekst) i pokreće taj postupak.

2. Ovo će se rješenje objaviti u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Odvjetnik Danko Špoljarić iz Zagreba, podnio je ovom Sudu prijedlog
za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti odredbe navedene u izreci ovoga
rješenja. U prijedlogu navodi, na temelju iskustva iz vlastite odvjetničke
prakse, da je ta odredba nesuglasna odredbama članka 27. i 29. Ustava Republike
Hrvatske, jer uskraćuje građanima ustavna prava iz navedenih ustavnih odredaba.

Osporena odredba određuje da okrivljeniku, ako ima branitelja, rok za
podnošenje pravnog lijeka (protiv optužnice, optužnog prijedloga, privatne
tužbe i svih odluka od dostave kojih teče rok za žalbu) teče od dana dostave
podneska okrivljeniku, s tim da se, u slučaju nemogućnosti dostave, dostavljanje
vrši isticanjem na oglasnu ploču što se, nakon osam dana, smatra valjanom
dostavom.

Ustavni sud Republike Hrvatske, na sjednici 7. srpnja 1993. godine,
prihvatio je prijedloge za ocjenu ustavnosti osporene odredbe i pokrenuo
taj postupak iz slijedećih razloga.

Razmatrajući sadržaj osporene odredbe, kao i pravne posljedice do kojih
dolazi njezinom primjenom, Sud je zaključio da postoji osnovana sumnja
u njezinu ustavnost. Ta odredba - propisujući da prekluzivni rokovi teku
od dana dostave pismena okrivljenom - dovodi u pitanje, odnosno sprečava
ostvarivanje temeljnih ustavnih sloboda i prava čovjeka i građanina.

Prije svega, pravo na pravično suđenje, dato je svakom tko je osumnjičen
ili optužen zbog kaznenog djela (članak 29. al. 1).

Nadalje, pravo na žalbu koje pravo Ustav jamči (članak 18.).

I najzad, pravo na odvjetničku pravnu pomoć (članak 27.), odnosno pravo
na branitelja o kojem pravu osumnjičeni ili optuženi mora biti upoznat
(članak 29. al. 3).

Osnovano se može posumnjati u mogućnost ostvarivanja navedenih ustavnih
prava ako prekluzivni rokovi za podnošenje pravnih lijekova (ti rokovi
počinju teči, prema osporenoj odredbi, od dana kada je okrivljeni primio
odluku suda) isteknu prije nego što je okrivljeni uopće uspio doći do svog
odvjetnika.

Nadalje, Republika Hrvatska obvezala se Ustavnim zakonom o ljudskim
pravima i slobodama i o pravima etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina
u Republici Hrvatskoj ("Narodne novine", br. 34/92 - pročišćeni
tekst) na poštovanje i zaštitu nacionalnih i drugih temeljnih prava i sloboda
čovjeka i građanina, vladavine prava i svih ostalih najviših vrednota svog
ustavnog i međunarodnog pravnog poretka svim svojim državljanima.

Prema odredbama - kad je riječ o pravu na žalbučlanka 13. Konvencije
o zaštiti prava čovjeka i temeljnih sloboda (1950. god.) i članka 2. Međunarodnog
pakta o građanskim i političkim pravima (1966. god.), svatko čija se prava
i slobode ustanovljene tom Konvencijom krše, ima pravo na djelotvorni pravni
lijek pred državnom vlasti, odnosno svaka država, potpisnica spomenutog
Pakta, obavezana je osigurati svakom - čija su priznata prava i slobode
povrijeđeni - djelotvorno pravno sredstvo žalbe.

U pogledu prava na pravično suđenje i prava na odvjetničku stručnu pravnu
pomoć, odredbe članka 10. Opće deklaracije o pravima čovjeka, članka 6.
toč. 3c. Konvencije o zaštiti prava čovjeka i temeljnih sloboda (1950.
god.) i članka 14. toč. 3b. i c. Međunarodnog pakta o građanskim i političkih
pravima (1966. god.), osiguravaju svakomu - tko je osumnjičen ili optužen
za kazneno djelo - pravično suđenje, odnosno pravičnu i javnu sudsku raspravu,
odgovarajuće vrijeme i mogućnosti za pripremanje obrane, kao i za obranu
uz stručnu pomoć odvjetnika, po vlastitom izboru.

Stoga se osnovano može sumnjati i u suglasnost osporene odredbe s odredbama
međunarodnih akata koji čine - prema odredbi članka 134. Ustava - sastavni
dio unutarnjeg pravnog poretka, a koji su po pravnoj snazi iznad zakona.

Sve su to razlozi iz kojih je Ustavni sud Republike Hrvatske pokrenuo
postupak za ocjenu ustavnosti odredbe članka 115. stavak 4. Zakona o krivičnom
postupku.

Objava ovog rješenja u

Rješenje, NN 71/1993-1478