## Kolektivni ugovor poslodavaca i radnika u djelatnosti obrtništva

### NN 124/2002 (23.10.2002.), Kolektivni ugovor poslodavaca i radnika u djelatnosti obrtništva

# KOLEKTIVNI UGOVORI

2018

Uviđajući prijeku potrebu
sporazumnog i dogovornog uređe­nja radnih odnosa radi promica­nja socijalne i
ekonomske sigurnosti zaposlenih, stvara­nja stabilnih uvjeta poslova­nja
poslodavca i ostvare­nja socijalnog mira u obrtništvu, te izražavajući vo­lju i
spremnost dugoročnog, sporazumnog i dogovornog uređe­nja međusobnih odnosa na
dobrobit svojih članova.

Udruga poslodavaca obrtnika,
malih i sred­njih poduzetnika, štedno kreditnih zadruga i stranih predstavništava
Hrvatske (u da­lj­­njem tekstu: Udruga poslodavaca), u svoje ime i u ime svojih
članova, zastupano po gospodinu Ivanu Obadu, predsjedniku Udruge poslodavaca
obrtnika Hrvatske

i

Hrvatski sindikat male privrede,
obrtništva, uslužnih djelatnosti i stranih predstavništava (u da­lj­njem
tekstu: Sindikat), u svoje ime i u ime svojih članova, zastupan po predsjednici
gos­pođi Blagici Kramar, sklopili su u Zagrebu, 27. veljače 2002. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

## POSLODAVACA I RADNIKA

I. OPĆE
ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Kolektivni ugovor (u da­lj­njem
tekstu: Ugovor), obve­zuje i primje­njuje se na stranke koje su ga sklopile, te
na sve ­njihove članove, kao i na sve naknadno prik­ljučene članove u
djelatnosti obrtništva.

Ovaj Ugovor obvezuje i sve osobe
koje su pristupile Kolektivnom ugovoru, te sve osobe koje su naknadno postale
članovi udruge koja je pristupila ovom Ugovoru.

Članak 2.

Ovim se Ugovorom uređuju:

– prava, obveze i način
ostvariva­nja prava i obveza radnika u radnom odnosu kod obrtnika poslodavca;

– način i postupak rješava­nja
sporova između stranaka potpisnica ovoga Ugovora i sporova između članova
stranaka ovoga Ugovora;

– način, postupak i slučajevi
kad se može tražiti izmjena ili dopuna ovoga Ugovora;

– uvjeti, rokovi i način
otkaziva­nja ovoga Ugovora.

Članak 3.

(1) Na zahtjev Sindikata mogu se
pokrenuti pre­govori o mogućnostima povo­ljnije­g uređe­nja uvjeta rada sklapa­njem
Kolektivnog ugovora s pojedinim poslodavcem.

(2) Za vrijeme važe­nja ovog
Ugovora, kao i u slučaju spora o uređe­nju uvjeta rada iz stavka 1. ovoga
članka, nije dopušteno poduzima­nje štrajka.

Članak
4.

Ovaj se Ugovor primje­njuje na
radnike, bez obzira jesu li teme­ljem ugovora o radu zasnovali radni odnos na
određeno ili neodređeno vrijeme, s punim ili nepunim radnim vremenom.

Članak 5.

(1) Pod pojmom »radnik« u smislu
ovoga Ugovora razumijeva se svaka fizička osoba koja u radnom odnosu obav­lja
određene poslove za poslodavca.

(2) Ovaj Ugovor ne odnosi se na
radnike s posebnim ovlastima čija su prava i obveze utvrđene posebnim ugovorom.

(3) Pod pojmom »poslodavac« u
smislu ovoga Ugovora razumijeva se svaka fizička osoba za koju radnik u radnom
odnosu obav­lja određene poslove.

II. ZASNIVANJA RADNOG ODNOSA

Članak 6.

(1) Prije zasniva­nja radnog
odnosa mogu se provjeriti struč­ne i druge radne sposobnosti radnika.

(2) Pri provjeri stručnih i
drugih radnih sposobnosti iz stavka 1. ovoga članka zatražit će se od radnika
da praktičnim radom pokaže koliko vlada stručnim i drugim vještinama potrebnim
za rad na određenim poslovima (npr. brzina i točnost obav­lja­nja određenih
radnih operacija, sposobnost pronalaže­nja i otkla­nja­nja kvara na stroju,
provjera zna­nja stranog jezika, brzina i kvaliteta obav­lja­nja drugoga radnog
zadatka i sl.).

1.
PROBNI RAD

Članak 7.

(1) Ovisno o stup­nju stručne
spreme, probni rad može trajati najduže:

– šest mjeseci za radnike s VI.,
VII. ili VIII. stup­njem stručne spreme;

– pet mjeseci za radnike s IV. i
V. stup­njem stručne spreme;

– četiri mjeseca za radnike s
III. stup­njem stručne spreme;

– tri mjeseca za sve ostale
radnike.

(2) Provjeru stručnih i drugih
radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi poslodavac.

(3) Provjerom stručnih i drugih
radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi se nadzor nad radnikovim
radom, uvidom u rezultate nje­gova rada, praće­njem ­nje­gove radne discipline
i odnosa prema drugim radnicima, te na druge načine pogod­ne za stjeca­nje
uvida u stručne i radne sposobnosti radnika.

(4) Ocjena probnog rada mora se
priopćiti radniku do isteka propisanog ili ugovorenog traja­nja probnog rada.

(5) Ako do isteka roka iz stavka
4. ovoga članka radniku nije priopćena ne­gativna ocjena ­nje­gova rada, smatra
se da je zadovo­ljio na probnom radu.

III.
OTKAZ RADNOG ODNOSA

Članak 8.

(1) U slučaju da radni odnos
prestaje na zahtjev radnika otkazni rok je:

– za rukovodeće radnike – tri
mjeseca;

– za radnike V., VI., VII. i
VIII. stup­nja stručne spreme – dva mjeseca;

– za sve ostale radnike – mjesec
dana.

(2) U slučaju redovitog otkaza,
kada radni odnos otkazuje poslodavac, otkazni rok je:

– dva tjedna, ako je radnik u
radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno ma­nje od godinu dana:

– mjesec dana, ako je radnik u
radnom odnosu kod istog poslo­davca proveo neprekidno godinu dana:

– dva mjeseca, ako je radnik u
radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno dvije godine:

– tri mjeseca, ako je radnik u
radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno pet godina:

– četiri mjeseca, ako je radnik
u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno deset godina;

– pet mjeseci, ako je radnik u
radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno petnaest godina;

– šest mjeseci, ako je radnik u
radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina;

(3) Za vrijeme otkaznog roka
radnik ima pravo na odsutnost s rada s naknadom plaće radi traže­nja novog
zaposle­nja 4 sata tjedno.

(4) Kad radnik otkazuje ugovor o
radu, a napustio je samovo­ljno posao prije isteka otkaznog roka, poslodavac će
mu uskratiti isplatu plaće za pos­ljed­nji mjesec proveden na radu, do okonča­nja
eventualnog sudskog spora.

(5) Radnik kojemu se ugovor o
radu otkazuje zbog krše­nja obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skriv­ljenim
ponaša­njem radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih rokova
utvrđenih u st. 2. čl. 8.

IV. ZAŠTITA ŽIVOTA I ZDRAVLJA ZAPOSLENIKA

Članak 9.

(1) Poslodavac je dužan primje­njivati
propise s područja zaštite na radu i stalno raditi na unapređe­nju zaštite na
radu.

(2) Poslodavac je obvezan poduzimati
mjere nužne za sigurnost i zdrav­lje radnika, uk­ljučujući mjere za sprečava­nje
rizika na radu, pruža­nje informacija i osposob­ljava­nja radnika za rad na
siguran način, te brigu za potrebnu organizaciju i sredstva.

Članak 10.

Radnik je dužan:

– prihvatiti osposob­ljava­nje i
provjeru zna­nja radi ostvare­nja rada na siguran način, pridržavati se
propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i naputaka proizvođača sredstava
rada.

– raditi s dužnom pozornošću i
na način koji ne ugrožava život ili zdrav­lje svoje i drugih radnika, te
sigurnost opreme i uređaja,

– upotreb­ljavati u ispravnom
sta­nju sigurnosne uređaje, održavati i upotreb­ljavati u ispravnom sta­nju
osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukova­nje;

– upozoriti poslovođu – obrtnika
na kvarove i nedostatke na uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima, kao i na
neredovite pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti ili
uništiti određenu opremu ili ugroziti život i zdrav­lje radnika

– sva upozore­nja koja se odnose na situacije iz
prethodnih stavaka radnik upisuje u k­njigu zapaža­nja koju ustanov­ljuje
poslodavac – obrtnik.

V. ODMORI I DOPUSTI

1. GODIŠNJI ODMOR

Članak 11.

(1) Radnik ima pravo u svakoj
kalendarskoj godini na godiš­nji odmor u traja­nju od najma­nje 18 radnih dana.
Radnik koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid rada između dva radna
odnosa duži od osam dana, stječe pravo na godiš­nji odmor nakon šest mjeseci
neprekidnog rada.

(2) Radnik koji je u
kalendarskoj godini proveo na radu ma­nje od 6 mjeseci ima pravo na korište­nje
godiš­nje­g odmora razmjerno vremenu provedenom na radu. (Po sistemu 18 radnih
dana podije­ljeno sa 6 mjeseci iznosi 3 radna dana).

(3) Godiš­nji odmor duži od 18
radnih dana utvrđuje se u skladu sa sljedećim kriterijima:

1. PREMA GODINAMA STAROSTI:

– do
20 godina života                         1
radni dan

– od
20 do 30 godina života               2
radna dana

– od
30 do 40 godina života               3
radna dana

– od
40 do 50 godina života               4
radna dana

– od
50 do 60 godina života               5
radnih dana

– više
od 60 godina života                  6
radnih dana

2.
PREMA DULJINI STAŽA:

– sa
stažom od 0 do 5 godina             1
radni dan

– sa
stažom od 5 do 10 godina           2 radna
dana

– sa
stažom od 10 do 15 godina         3 radna
dana

– sa
stažom od 15 do 20 godina         5 radnih
dana

– sa
stažom od 20 do 25 godina         7 radnih
dana

– sa
stažom preko 25 godina              9
radnih dana.

2.
PREMA OCJENI POSLODAVCA

za: 1. stručnu
spremu ili uvjete rada

         ili
djelotvornost i kvalitetu rada           1
radni dan

      2.za rad u smjenama                             2 radna dana

      3.za socijalne uvjete

         (samohrani rodite­lj)                            2
radna dana.

Broj
dana prema  navedenim kriterijima se
zbraja, s time da broj ostvarenih dana po ovoj točki ne može biti ma­nji od 1
niti veći od 5 radnih dana.

(4)
Broj radnih dana utvrđen prema kriterijima iz stavka 3. ovog članka pribraja se
na zakonski minimum traja­nja godiš­nje­g odmora od 18 radnih dana.

Članak
12.

Radnik
ima pravo koristiti jedan dan godiš­nje­g odmora po že­lji, uz obvezu da o tome
izvijesti poslodavca najma­nje tri dana ranije, ako time bitno ne remeti proces
rada.

Prilikom
računa­nja godiš­nje­g odmora subota se smatra radnim danom.

3. PLAĆENI DOPUST

Članak 13.

Radnik ima pravo na oslobođe­nje
od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) u slučajevima:

– sklapa­nje braka – 3 dana

– rođe­nje djeteta – 3 dana

– smrt člana uže obite­lji
(supružnik, dijete, rodite­lj, brat ili sestra, pastorak, usvojenik, dijete bez
rodite­lja uzeto na uzdržava­nje, osoba koju je prema odredbama zakona radnik
dužan uzdržavati ako su živjeli u zajedničkom kućanstvu) – 4 dana,

– smrt člana uže obite­lji
(supružnik, dijete, rodite­lj, brat ili sestra, pastorak, usvojenik, dijete bez
rodite­lja uzeto na uzdržava­nje, osoba koju je prema odredbama zakona radnik
dužan uzdržavati), ako nisu živjeli u zajedničkom kućanstvu – 2 radna dana,

– smrt člana šire obite­lji
(svekar, svekrva, punica, tast, snaha, zet) – 2 radna dana,

– smrt člana šire obite­lji, ako
putova­nje u oba smjera traje duže od jednog dana –  3 radna dana,

– selidba u jednome mjestu – 1–2
radna dana,

– selidba u drugo mjesto uda­ljeno
više od 100 kilometara – 1–3 radna dana,

– otkla­nja­nje štetnih pos­ljedica
nastalih elementarnim nepogodama na objektima za stanova­nje radnika – 1–5
radnih dana,

– veća ošteće­nja objekata za
stanova­nje radnika zbog ratnih djelova­nja – 1–5 radnih dana,

– veća ošteće­nja objekata za
stanov­anje radnika zbog ratnih djelova­nja – 1–5 radnih dana.

VI.
NOĆNI RAD

Članak 14.

(1) Rad u vremenu između 22 sata
uvečer i 6 sati ujutro iduće­ga dana smatra se noćnim radom.

(2) Ako je rad organiziran u
smjenama, mora se osigurati izmjena smjena, tako da radnik radi noću uzastopce
najviše jedan tjedan, te dan tjednog odmora, u pravilu nedje­lja.

VII.
RADNO VRIJEME

Članak 15.

(1) Puno radno vrijeme radnika,
uk­ljučujući i odmor (stan­ku), može biti do 40 sata tjedno.

(2) Nedje­lja je u pravilu dan
tjednog odmora.

(3) Raspored radnog vremena
potrebno je u pisanom obliku staviti na uvid radnicima.

Članak 16.

(1) Raspored redovnoga tjednoga
radnoga vremena na pojedine dane u tjednu, početak i završetak radnoga vremena,
kao i traja­nje i vrijeme odmora, utvrđuje poslodavac.

(2) Svako odstupa­nje od
utvrđenog fonda radnog vremena, a koje nije preraspodjela radnoga vremena,
predstav­lja prekovremeni rad koji može iznositi najviše 10 sati tjedno.

(3) Poslodavac mora izvijestiti
radnike o rasporedu ili promjeni rasporeda radnog vremena najma­nje 48 sati
unaprijed, osim u slučaju hitnoga prekovremenoga rada.

Članak 17.

(1) Preraspodjela radnoga
vremena može se obaviti kada to zahtijeva priroda djelatnosti, odnosno poslovi
i zadaci, organizacija rada, bo­lje korište­nje radnog vremena, te izvrše­nje
određenih poslova i zadataka u utvrđenim rokovima.

(2) Razdob­lje preraspodjele
planira se Planom godiš­nje­g fonda sati.

(3) Poslodavac je dužan
izvijestiti radnike o svakoj promjeni razdob­lja preraspodjele utvrđenog planom
godiš­nje­g fonda sati i to najma­nje tjedan dana unaprijed.

(4) Plaća za obav­ljeni rad
prema preraspodjeli radnog vremena isplaćuje se u pravilu s plaćom za mjesec u
kojemu je obav­ljena preraspodjela.

(5) Preraspodjela radnog vremena
obav­lja se u sklopu jedne kalendarske godine.

(6) Preraspodije­ljeno radno
vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

(7) Kod preraspodjele radnog vremena
moraju se poštovati odredbe o dnevnom i tjednom odmoru radnika.

(8) Radnik ima pravo na odmor
između dva uzastopna radna dana u traja­nju od najma­nje 12 sati neprekidno.

(9) Poslodavac je dužan upoznati
radnike i Sindikat s preraspodjelom radnog vremena.

VIII. PLAĆE I NAKNADE PLAĆE

Članak 18.

(1) Poslodavac je dužan radniku
isplatiti plaću koja se sastoji od:

– osnovne plaće utvrđene po
osnovi složenosti i odgovornosti poslova na koje je radnik raspoređen i
normalnih uvjeta rada na dotičnim poslovima,

– poveća­nje plaće po osnovi
radnog staža kod istog poslodavca i uvjeta rada težih od normalnih uvjeta
navedenih u osnovnoj plaći,

(2) Poslodavac koje­ga obavezuje
ovaj Ugovor, ne smije radniku obračunati i isplatiti plaću u iznosu ma­njem od
iznosa određenog ovim Ugovorom.

Članak 19.

(1) Poslodavac obrtnik je dužan
omogućiti radniku ili sindikalnom predstavniku uvid u dokumentaciju o obračunu
i uplati doprinosa za mirovinsko invalidsko i zdravstveno osigura­nje u roku 3
dana od postav­ljenog zahtjeva.

(2) Poslodavac obrtnik može
ovlastiti osobu ili službu za dava­nje tih podataka.

Članak 20.

Složenost određenih poslova
utvrđuje se tako da se vrijednost poslova najniže­g stup­nja složenosti množi s
koeficijentom složenosti, utvrđenim za grupu poslova kojoj pripada dotični
posao, za puno radno vrijeme i puni učinak.

Članak 21.

Najniže mjesečne plaće u bruto
iznosu, s obzirom na složenost određenih poslova u normalnim uvjetima rada

ZA PUNO RADNO VRIJEME – 174 SATA MJESEČNO (40 SATI
TJEDNO)

       Grupe       Najniža bruto plaća mjesečno

                            (u
apsolutnim iznosima)

I      NKV                     2.000,00 kn

II     PKV–NSS            2.200,00 kn

III   KV                        2.500,00 kn

IV   SSS                       2.850,00 kn

V    VKV                     3.300,00 kn

VI   VŠS                      3.750,00 kn

VII  VSS                      4.000,00 kn

VIII VSS-Mr                4.600,00 kn

IX   VSS-Dr                 5.000,00 kn

X    VSS-Dr spec.        5.700,00 kn

Članak 22.

Osnovna plaća radnika uvećava se
za svaku navršenu godinu efektivnog staža osigura­nja za 0,5 posto.

Članak 23.

(1) Plaća se isplaćuje najma­nje
jedanput mjesečno.

(2) Rok za isplatu plaće je
najkasnije 15 dana nakon isteka razdob­lja za koje se plaća isplaćuje.

Članak 24.

(1) Osnovna plaća radnika
povećava se najma­nje:

– za rad noću                                                    30%

– za rad nedje­ljom                                            35%

– za prekovremeni rad do 96 sati

   godiš­nje                                                         25%

– za prekovremeni rad duži od 96 sati

   do dopuštenog traja­nja prekovremenog

   rada sukladno
članku 33. Zakona o radu        50%.

(2)
Ako je prisutno više uvjeta istovremeno, dodaci se kumuliraju.

(3)
Ako radnik radi na dane blagdana i neradne dane utvr­đene zakonom ima pravo na
naknadu plaće i plaću uvećanu za najma­nje 50%.

RAD SA SKRAĆENIM RADNIM
VREMENOM NA POSLOVIMA OD ŠTETNOG UTJECAJA

Članak 25.

Poslovi na kojima postoje štetni
utjecaji te uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi radnika od
istih, obav­ljat će se u skraćenom radnom vremenu, koje se izjednačuje s punim
radnim vremenom.

To
su sljedeći poslovi:

–
utjecaj okoline (mikroklimatski uvjeti, zrače­nje, buka, vibracije, kemijske i
biološke štetnosti, rad u povećanoj vlazi),

–
optereće­nja (fizički napor, prisilni položaj tijela pri radu, psihofizički napor,
optereće­nje osjetila, znatniji poremećaj prirodnog biološkog ritma (rad u
smjenama), rad uz obvezno korište­nje osobnih zaštitnih sredstava, koja
povećavaju napor ili ote­žavaju obav­lja­nje poslova), – povećani rizik od
nastanka oz­ljeda na radu, profesionalnih bolesti i drugih bolesti u svezi s
radom kao i tehnoloških akcidenata,

–
rad sa zagađujućim i pr­ljavim tvarima.

U
navedenim slučajevima rad ne može trajati duže od 36–38 sati tjedno.

Ugovorne
stranke će posebnim pravilnikom urediti materiju iz ovog članka, u skladu sa
Zakonom o zaštiti na radu.

Članak
26.

(1)
Nije dopušteno ugovara­nje i isplata novčanih nadoknada radnicima koji rade u
štetnim i opasnim radnim uvjetima, a kao nadomjestak za primjenu pravila
zaštite na radu.

(2)
Radnik može za određeno vrijeme izgubiti pravo na poveća­nje plaće s osnova
elemenata težine štetnosti iz prethodnog članka ako se ne ponaša sukladno
pravilima zaštite na radu.

Članak 27.

(2) Radniku pripada pravo na
naknadu plaće u visini prosječne plaće koju je dobio u prethodna tri mjeseca,
za vrijeme kad ne radi zbog:

– godiš­nje­g odmora,

– obrazova­nja, prekvalifikacije
i stručnog osposob­ljava­nja za potrebe poslodavca,

– plaćenog dopusta,

– za vrijeme zastoja u poslu za
koje­g nije kriv radnik, a do koje­g je došlo kriv­njom poslodavca,

– drugih slučajeva utvrđenih
ugovorom o radu.

(2)
Radniku pripada pravo na naknadu plaće u visini osnovne plaće ­nje­govoga posla
s dodatkom na staž za vrijeme kad ne radi zbog:

–
vojne vježbe

–
odlaska u Sindikat do 4 sata godiš­nje.

Članak 28.

(1)
Za dane opravdanog izostanka s rada, organiziranog sistematskog pre­gleda,
traže­nja zaposle­nja tijekom otkaznog roka, te u drugim slučajevima kada nije
drugačije određeno, radniku pripada naknada plaće u visini plaće koju je dobio
u prethodnom mjesecu.

(2)
Naknada plaće za razdob­lje opravdanog izostanka s rada (vojna vježba, javna
funkcija i sl.) isplaćuje se iz sredstava poslodavca, a nakon isplate zahtijeva
se povrat isplaćenih sredstava od tijela ili organizacije koja je uputila poziv
radniku.

IX.
OSTALE ISPLATE ZAPOSLENICIMA

1. JUBILARNE NAGRADE

Članak
29.

(1) Nakon određenog broja godina
neprekidnog rada za istog poslodavca, poslodavac može radniku isplatiti
jubilarnu nagradu najma­nje u iznosu određenom ovim Ugovorom.

Pravo na naknadu iz stavka prvog
ovog članka stječe se nakon:

– 10 godina neprekidnog rada u iznosu
od         1.500,00 kn

– 15 godina neprekidnog rada u iznosu
od         2.000,00 kn

– 20 godina neprekidnog rada u iznosu
od         2.500,00 kn

– 25 godina neprekidnog rada u iznosu
od         3.000,00 kn

– 30 godina neprekidnog rada u iznosu
od         3.500,00 kn

– 35 godina neprekidnog rada u iznosu
od         4.000,00 kn

(2) Pod neprekidnim radom kod
poslodavca smatra se i rad pravnih prednika poslodavca.

2.
SOLIDARNE POMOĆI

Članak 30.

(1) Radnik ili ­nje­gova obite­lj
imaju pravo na jednokratnu pomoć ako žive u zajedničkom kućanstvu u
slučajevima:

–
smrti radnika                                            7.500,00 kn

–
smrti supružnika, djeteta, rodite­lja             3.000,00 kn

–
nastanka teške invalidnosti radnika           2.500,00
kn.

3. OTPREMNINE RADI ODLASKA U
MIROVINU

Članak 31.

Poslodavac može isplatiti
radniku prilikom odlaska u mirovinu otpremninu u iznosu od 4.000,00 do 8.000,00
kn.

4. BOŽIĆNICA I REGRES

Članak 32.

Poslodavac može radniku
isplatiti božićnicu i re­gres u iznosu od 500,00 do 1.000,00 kuna.

5. NAKNADA TROŠKOVA PRIJEVOZA
NA POSAO I S POSLA

Članak 33.

Radnik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza na posao i s posla u visini troškova prijevoza javnim
prometom.

6. DNEVNICE I TROŠKOVI
PRIJEVOZA NA POSAO I S POSLA

Članak 34.

(1) Za službeno putova­nje
radniku pripada naknada prijevoznih troškova, dnevnica i naknada punog iznosa
hotelskog računa najviše do »A« kate­gorije.

(2) Dnevnica iz stavka 1. ovoga
članka ne može biti ma­nja od 170,00 kuna, a ukoliko se Pravilnikom Ministarstva
financija ovaj iznos poveća primje­njuje se taj iznos.

7. NAKNADA ZA RAD NA TERENU

Članak 35.

(1) Radnik ima pravo za svaki
dan na terenu na naknadu u iznosu od 170,00 kuna.

(2) Radom na terenu smatra se
rad u traja­nju dužem od 30 dana, izvan mjesta rada u kojemu radnik stalno radi
i izvan mjesta stalnog boravka.

(3) Radnik kojemu je osiguran
besplatan smještaj ili besplatna prehrana, naknada iz stavka 1. ovog članka uma­njuje
se za 50%.

(4) Pravo na dnevnice, pravo na
terenski dodatak i pravo na naknadu za odvojeni život međusobno se isk­ljučuju.

8. NAKNADA ZA ODVOJENI ŽIVOT

Članak 36.

Radnik kojemu je odlukom
poslodavca određeno mjesto rada različito od mjesta prebiva­nja ­nje­gove obite­lji,
ima pravo na naknadu za odvojeni život u iznosu 1.500,00 kuna mjesečno.

9. NAKNADA UČENICIMA I
STUDENTIMA NA PRAKTIČNOJ OBUCI

Članak 37.

Naknada učenicima i studentima
na praktičnom radu utvrđu­je se u iznosu od:

I. godina           250,00 kn

II. godina          350,00 kn

III. godina        500,00 kn

IV. godina        700,00 kn

V. godina         800,00 kn.

Iznos naknade utvrđen je za puni
mjesečni fond praktičnog dijela nastave u dualnom sustavu koji određuje škola
svojim go­diš­­njim programom.

Iznos naknade učenicima u
klasičnom sustavu školova­nja utvrđuje se razmjerno broju sati praktične
nastave u odnosu na dualni sustav.

10. NAKNADA ZA KORIŠTENJE
PRIVATNOG VOZILA U SLUŽBENE SVRHE

Članak 38.

(1) Radniku kojemu je odobreno
korište­nje vlastitog osobnog vozila za svaki prijeđeni kilometar naknada u
iznosu 30% cijene super-bezolovnog benzina.

(2) Uporaba vlastitog osobnog
automobila u lokalnoj gradskoj vož­nji uređuje se nalogom poslodavca.

X. OBRAZOVANJE I  OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak 39.

(1) Poslodavac je dužan
omogućiti radniku u skladu s mo­gućnostima i potrebama rada, stručno i opće školova­nje,
obrazo­va­nje, osposob­ljava­nje i usavršava­nje.

(2) Radnik je dužan, u skladu sa
svojim sposobnostima i potrebama rada, školovati se, obrazovati, osposob­ljavati
i usavr­ša­vati za rad.

(3) Prilikom promjene ili uvođe­nja
novog načina ili organizacije rada, poslodavac je dužan, u skladu s potrebama i
moguć­nostima rada, omogućiti radniku školova­nje, obrazova­nje, os­poso­b­ljava­nje
ili usavršava­nje za rad.

(4) Uzajamna prava i obveze
između poslodavca i radnika u svezi s školova­njem, obrazova­njem, osposob­ljava­njem
i usavrša­va­­njem uređuju se ugovorom o radu ili posebnim ugovorom sklop­ljenim
između poslodavca i radnika.

XI. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 40.

Sindikat ima pravo štititi i
promicati prava i interese svojih članova iz ovog Ugovora u skladu sa Zakonom i
Statutom Sindikata, te međunarodnim konvencijama.

Članak
41.

Svaki
član Sindikata ima pravo odsustvovati s rada 1 sat tijekom kalendarske godine
radi informira­nja o svim pravima koja mu pripadaju iz Zakona, Statuta HSMP-a i
ovog Kolektivnog ugovora i drugim pravima koja neposredno utječu na
radnosocijalni položaj radnika. Odsustvova­nje s rada za gor­nje namjene se
uračunava kao puno radno vrijeme a i radnik ima pravo na naknadu plaće kao da
je radio.

Članak
42.

U
poduzećima, odnosno rad­njama u kojima je zaposleno 5 i više članova Sindikatu,
Sindikata ima pravo, sukladno Statutu imenovati sindikalnog predstavnika.

Poslodavac
je dužan članu Sindikata obračunati članarinu putem isplatne liste uz
suglasnost radnika te istu doznačiti na žiro račun Sindikata.

Članak 43.

Radnik, odnosno sindikalni
povjerenik će se o svojim ugovorenim pravima informirati direktno u uredu
HSMP-a, Zagreb, Trg kra­lja Petra Krešimira IV br. 2 Zagreb, IV kat, soba 414
ili u najbližem područnom uredu SSSH (adrese podružnih ureda sa točnim
brojevima telefona i telefaxa se nalaze u prilogu ovog Ugovora i čine ­nje­gov
sastavni dio).

XII. PRAVILA O ŠTRAJKU

Članak 44.

Na osnovi članka 60. Ustava RH
Sindikat može organizirati štrajk poradi ostvare­nja gospodarskih i socijalnih
prava i interesa svojih članova.

Članak 45.

Štrajk mogu organizirati:

– Sindikalna podružnica

– Županijsko tijelo Sindikata

– Izvršni odbor HSMP-a.

Članak 46.

Odluku o organizira­nju štrajka
u podružnici donosi povjerenik podružnice, nakon pismenog pristanka 2/3 ukupnog
broja članova HSMP-a.

Prije donoše­nja odluke o
organizaciji štrajka, povjerenik je dužan izvijestiti Izvršni odbor HSMP-a o
namjeri štrajka i dostaviti dokaze da je 2/3 članova pristalo na štrajk.

Članak 47.

Odluku o organizira­nju štrajka
u županiji donosi županijsko tijelo nakon pismenog pristanka 2/3 članova HSMP-a
u toj županiji.

Prije donoše­nja odluke o stupa­nju
u štrajk na nivou županije županijski povjerenik zadužen je da u ime
županijskog tijela koje organizira štrajk, izvijesti Izvršni odbor HSMP-a o
namjeri štrajka i dostavi dokaze da je 2/3 članova pristalo na štrajk.

Članak 48.

Izvršni odbor HSMP-a   donosi odluku o generalnom štrajku.
Predsjednik HSMP-a je dužan sa županijskim povjerenicima i povjerenicima
podružnica HSMP-a pribaviti podatke o pismenom pristanku 2/3 članova da su vo­ljni
stupiti u štrajk na poziv Izvršnog odbora HSMP-a.

Članak 49.

Nakon prikup­ljenih podataka o
zainteresiranosti za štrajk, Izvršni odbor će svojom odlukom potvrditi i
imenovati Štrajkaški odbor i predsjednika Štrajkaškog odbora.

Predsjednik Štrajkaškog odbora u
podružnici je sindikalni povjerenik; u županiji županijski povjerenik; u
slučaju generalnog štrajka predsjednik HSMP-a je predsjednik Štrajkaškog
odbora.

Štrajkaški odbor je dužan
prethodno, ali ne prije pokreta­nja postupka, pre­govora, mire­nja ili
arbitraže predviđenog ovim Kolektivnim ugovorom, u pismenom obliku dostaviti
zahtjeve zbog kojih organizira štrajk, mjesto, dan, i vrijeme početka štrajka.

Članak 50.

Nakon najave štrajka mora se
provesti postupak mire­nja i nagodbe predviđen u članku 53 Glave XIII ovog
Kolektivnog ugovora.

Štrajkaški odbor rukovodi
štrajkom i dužan je: prijaviti štrajk poslodavcu odnosno Udruzi poslodavaca
protiv koje je usmjeren.

Članak 51.

U prijavi kojom se najav­ljuje
štrajk, moraju se naznačiti razlozi za štrajk, mjesto, dan i vrijeme početka
štrajka i pravila o poslovima na kojima se ne smije prekidati posao, u skladu s
Pravilnikom koji će sporazumno donijeti stranke ovog Ugovora.

Članak 52.

Štrajkaški odbor donosi odluku o
završetku štrajka i o tome izvješćuje poslodavca odnosno Udrugu poslodavaca
protiv koje je štrajk usmjeren.

Organizira­nje i sudjelova­nje u
štrajku po Pravilima iz ovoga Ugovora, ne predstav­lja povredu Ugovora o radu.

XIII. MIRNO RJEŠAVANJE RADNIH
SPOROVA

Članak 53.

Mirno rješava­nje radnih sporova
proisteklih iz primjene ovog Ugovora stranke će prvenstveno rješavati u skladu
sa Pravil­nikom o radu arbitraže koji prileži ovome Ugovoru i čini ­nje­gov
sastavni dio.

Članak 54.

Ovaj Ugovor sklapa se na rok od
jedne godine od dana kada ga potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih stranaka.

Članak 55.

(1) Svaka ugovorna strana ima
pravo predložiti izmjenu ili dopunu ovoga Ugovora.

(2) Postupak izmjene ili dopune Ugovora
pokreće se u pisanom obliku. Druga stranka ima obvezu očitova­nja na predložene
izmjene ili dopune u roku 15 dana.

Članak 56.

(1) Svaka ugovorna strana može
pisano otkazati Ugovor.

(2) Otkazni rok iznosi mjesec
dana.

Članak 57.

Ovaj se Ugovor primje­njuje
neposredno.

Članak 58.

(1) Ugovorne strane imaju
zajedničku komisiju za tumače­nje odredaba ovoga Ugovora i praće­nje ­nje­gove
primjene.

(2) Zajednička komisija ima
četiri člana, od kojih po dva imenuje svaka Ugovorna strana.

Članak 59.

Svaki potpisnik ovoga Ugovora
snosi svoje troškove pripre­ma­nja, praće­nja i ostvariva­nja Ugovora, kao i
priprema­nja rada arbitraže, te komisije za tumače­nje ovoga Ugovora.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 60.

Ovaj Ugovor stupa na snagu danom
potpisa, a primje­njuje se od 1. ožujka 2002. godine.

Članak 61.

Stupa­njem na snagu ovog Ugovora
prestaje važiti Kolektivni ugovor od 28. ve­ljače 1998. godine, kao i Anex od
2. ve­ljače 1999. god. i Anex II od 12. 4. 2000. godine.

Članak 62.

Ovlašteni
predstavnici stranaka ovoga Ugovora izjav­ljuju da su pročitali gor­nje odredbe
Ugovora, te da su im one jasne, i da su s ­njima suglasni, te ih u znak
suglasnosti potpisuju. Ugovor je sastav­ljen u 8 istovjetnih primjeraka od
kojih svaka strana zadržava po 4 primjerka za svoje potrebe.

Za Hrvatski
sindikat male          Za Udrugu
poslodavaca

privrede,
obrtniŠtva      obrtnika, malih i sreDnjih

usluŽnih
djelatnosti i      poduzetnika ŠtedNO

stranih predstavniŠtava kreditnih zadruga I

                                    stranih
predstavniŠtava

Predsjednik      Predsjednik

**Blagica Kramar,** v. r.  **Ivan
Obad,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 124/2002-2018