## Pravilnik o popisu trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz peradi i proizvoda od peradi te o zahtjevima veterinarskog certificiranja

### NN 109/2010 (20.9.2010.), Pravilnik o popisu trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz peradi i proizvoda od peradi te o zahtjevima veterinarskog certificiranja

MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

2899

Na temelju članka 53. stavka 9. i članka 73. stavka 5. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, broj 41/07), ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

PRAVILNIK

O POPISU TREĆIH ZEMALJA, PODRUČJA, ZONA ILI KOMPARTMENTA IZ KOJIH JE DOZVOLJEN UVOZ I PROVOZ PERADI I PROIZVODA OD PERADI TE O ZAHTJEVIMA VETERINARSKOG CERTIFICIRANJA[[1]](#footnote-29081-1)

POGLAVLJE I.
PODRUČJE PRIMJENE I POJMOVNIK

Područje primjene

Članak 1.

1) Ovim se Pravilnikom propisuju:

1. Zahtjevi veterinarskog certificiranja (u daljnjem tekstu: certificiranje) za uvoz u i provoz, uključujući skladištenje tijekom provoza, kroz Republiku Hrvatsku sljedećih proizvoda:

(a) peradi, jaja za valenje, jednodnevnih pilića i jaja koja ne sadrže specifične patogene uzročnike (u daljnjem tekstu: SPF jaja);

(b) mesa, mljevenog mesa i strojno otkoštenog mesa peradi, uključujući bezgrebenke i pernatu divljač, jaja i proizvode od jaja;

2. Lista (popis) trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz proizvoda iz točke 1. ovoga stavka u Republiku Hrvatsku.

2) Odredbe ovoga Pravilnika se ne primjenjuju na perad namijenjenu za izložbe, smotre ili natjecanja.

3) Zahtjevi certificiranja dogovoreni sporazumima između Republike Hrvatske i trećih zemalja ne dovode u pitanje primjenu odredaba ovoga Pravilnika.

Pojmovnik

Članak 2.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Pravilnika imaju sljedeće značenje:

1. »perad« su kokoši, pure, biserke, patke, guske, prepelice, golubovi, fazani, jarebice i bezgrebenke (lat. Ratitae) uzgajane ili držane u zatočeništvu radi rasploda, proizvodnje mesa ili jaja za prehranu ljudi ili za obnavljanje jata pernate divljači;

2. »jaja za valenje« su jaja za inkubaciju koje je snijela perad;

3. »jednodnevni pilići« su sva perad mlađa od 72 sata koja još nije hranjena i mošusne patke (lat. Carina moschata) ili njihovi križanci mlađi od 72 sata koji mogu biti hranjeni;

4. »perad za rasplod« je perad stara 72 sata ili starija, namijenjena za proizvodnju jaja za valenje;

5. »perad za proizvodnju« je perad stara 72 sata ili starija, uzgajana za:

(a) proizvodnju mesa i/ili konzumnih jaja, ili

(b) za obnavljanje populacije pernate divljači;

6. »SPF jaja« su jaja za valenje podrijetlom od kokošjih jata slobodnih od specifičnih patogena kako je opisano u Europskoj farmakopeji ili, u njenom nedostatku, u važećoj Hrvatskoj farmakopeji i koja su namijenjena isključivo u dijagnostičke, istraživačke ili farmakološke svrhe;

7. »meso« označava jestive dijelove sljedećih životinja:

(a) perad, čije meso, označava meso ptica iz uzgoja uključujući ptice koje se ne smatraju domaćim životinjama, ali koje se uzgajaju kao domaće životinje, osim bezgrebenki,

(b) pernata divljač koja se lovi za prehranu ljudi,

(c) bezgrebenke,

8. »strojno otkošteno meso« je proizvod koji se, nakon uklanjanja kostiju, dobije odvajanjem mesa od kostiju s dijelovima mesa, ili od trupova peradi, strojnom obradom kojom se uništava ili mijenja struktura mišićnih vlakana;

9. »mljeveno meso« je otkošteno meso samljeveno na komadiće koje sadrži manje od 1% soli;

10. »zona« je jasno određeno područje treće zemlje na kojem živi subpopulacija životinja s posebnim zdravstvenim statusom u odnosu na određenu bolest ili bolesti za koje se, u svrhu uvoza, u skladu s odredbama ovoga Pravilnika, primjenjuju potrebne mjere nadzora, kontrole i biosigurnosti;

11. »kompartment« je jedan ili više objekata za perad u nekoj trećoj zemlji sa zajedničkim sustavom upravljanja biosigurnosti u kojem(ima) se drži subpopulacija peradi s posebnim zdravstvenim statusom u odnosu na određenu bolest ili bolesti za koju(e) se, u svrhu uvoza, u skladu s odredbama ovoga Pravilnika, primjenjuju potrebne mjere nadzora, kontrole i biosigurnosti;

12. »objekt« je prostor ili dio prostora koji zauzima jedno mjesto i namijenjen je jednoj ili više sljedećih aktivnosti:

(a) objekt za djedovska jata je objekt u kojem se proizvode jaja za valenje za proizvodnju peradi za rasplod (roditeljska jata),

(b) objekt za roditeljska jata je objekt u kojem se proizvode jaja za valenje za proizvodnju peradi za proizvodnju,

(c) objekt za uzgoj je:

– objekt u kojem se uzgaja perad za rasplod do reprodukcijske dobi, ili

– objekt za uzgoj peradi za proizvodnju u kojem se uzgaja perad za proizvodnju konzumnih jaja do razdoblja nesivosti,

(d) objekt za držanje ostale peradi za proizvodnju;

13. »valionica« je objekt u kojem se inkubiraju i vale jaja, te iz kojeg se otpremaju jednodnevni pilići;

14. »jato« je sva perad istog zdravstvenog statusa držana u istim prostorijama ili istom prostoru koji tvori jedinstvenu epizootiološku jedinicu. U slučaju farmskog držanja peradi pojam uključuje sve ptice koje dijele isti zračni prostor;

15. »influenca ptica« je infekcija peradi uzrokovana virusom influence tipa A:

(a) podtipa H5 ili H7,

(b) s intravenskim indeksom patogenosti većim od 1,2 kod šest tjedana starih pilića, ili

(c) uzrokuje barem 75%-tnu smrtnost kod 4 do 8 tjedana starih pilića inficiranih intravenski;

16. »visokopatogena influenca ptica« je infekcija peradi uzrokovana:

(a) virusima influence ptica podtipa H5 ili H7 s genomskom sekvencom koja kodira za multiple bazične aminokiseline na mjestu cijepanja molekule hemaglutinina, što je uočeno kao slično i kod drugih visokopatogenih virusa influence ptica, a to upućuje da molekulu hemaglutinina može rascijepati proteaza u stanicama domaćina;

(b) influenca ptica u skladu s točkom 15. podtočkama (b) i (c) ovoga članka;

17. »niskopatogena influenca ptica« je infekcija peradi uzrokovana virusima influence ptica podtipa H5 ili H7, osim visokopatogene influence ptica;

18. »Newcastleska bolest« je infekcija peradi:

(a) uzrokovana bilo kojim sojem paramiksovirusa 1 s intracerebralnim indeksom patogenosti (ICIP) većim od 0.7, ili

(b) kod kojih su u virusu (direktno ili dedukcijom) dokazane multiple bazične aminokiseline na C-terminalnom kraju proteina F2 i fenilalanina na ostatku 117 koji je N-terminalni kraj proteina F1. »Multiple bazične aminokiseline« označavaju najmanje tri ostatka arginina ili lizina između ostatka 113 i 116. U slučaju da se karakteristični uzorci aminokiselinskih ostataka ne mogu dokazati, potrebna je karakterizacija izoliranog virusa testom intracerebralnog indeksa patogenosti (ICIP). U ovom pojmu, ostaci aminokiseline su numerirani počevši od N terminusa sekvence aminiokiseline, koja je izvedena iz nukleotidne sekvence gena F0. Ostaci 113-116 odgovaraju ostacima -4 do -1, gledajući od mjesta cijepanja;

19. »službeni veterinar« je veterinar kojeg imenuje ministar nadležnog tijela;

20. »program razlikovanja zaraženih od cijepljenih životinja« (engl. Differentiating Infected from Vaccinated Animals (DIVA)) je program cijepljenja koji omogućava razlikovanje cijepljenih/zaraženih i cijepljenih/nezaraženih životinja primjenom dijagnostičkih testova za otkrivanje protutijela na divlji virus kod necijepljenih sentinel ptica.

21. »nadležno tijelo« je Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja;

22. »treće zemlje« su zemlje koje nisu države članice Europske unije, osim Republike Hrvatske.

POGLAVLJE II.
OPĆI UVJETI ZA UVOZ I PROVOZ

Lista trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta podrijetla iz kojih je dozvoljen uvoz u i provoz kroz Republiku Hrvatsku

Članak 3.

Dozvoljava se uvoz u i provoz kroz Republiku Hrvatsku jedino proizvoda koji dolaze iz trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta navedenih u stupcu 1. i 3. tablice iz Priloga I. Dijela 1. ovoga Pravilnika.

Certificiranje

Članak 4.

1) Proizvode koji se uvoze u Republiku Hrvatsku mora pratiti veterinarski certifikat za određeni proizvod u skladu s stupcem 4. tablice iz Priloga I. Dijela 1. ovoga Pravilnika ispunjen u skladu s opaskama i obrascem certifikata iz Priloga I. Dijela 2. ovoga Pravilnika.

2) Ukoliko uvoz peradi i jednodnevnih pilića, uključuje barem i dio puta prijevoz brodom, mora se veterinarskom certifikatu priložiti izjava kapetana broda iz Priloga II. ovoga Pravilnika.

3) Perad, jaja za valenje i jednodnevne piliće koji se provoze kroz Republiku Hrvatsku mora pratiti:

(a) veterinarski certifikat u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, s oznakom »za provoz kroz Republiku Hrvatsku«, i

(b) certifikat kojeg zahtjeva treća zemlja odredišta.

4) SPF jaja, meso, mljeveno meso i strojno otkošteno meso peradi, bezgrebenki i pernate divljači, jaja i proizvodi od jaja koji se provoze kroz Republiku Hrvatsku mora pratiti certifikat izrađen u skladu s obrascem certifikata iz Priloga XI. ovoga Pravilnika i koji ispunjava uvjete iz navedenog Priloga.

5) Za potrebe ovoga Pravilnika, provoz može uključivati skladištenje tijekom provoza u skladu s člancima 12. i 13. Pravilnika o načinu obavljanja veterinarskih pregleda i kontrola proizvoda životinjskog podrijetla u prometu preko granice Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 132/08 i 153/09)[[2]](#footnote-29081-2)

6) Dozvoljeno je korištenje elektronskog certificiranja i drugih dogovorenih sustava usklađenih na razini Europske unije.

Uvjeti uvoza i provoza

Članak 5.

1) Proizvodi koji se uvoze u i provoze kroz Republiku Hrvatsku moraju udovoljavati uvjetima propisanim u člancima 6. i 7. i Poglavlju III. ovoga Pravilnika.

2) Odredbe stavka 1. ovoga članka ne odnose se na pojedinačne pošiljke s manje od 20 komada peradi, osim bezgrebenki, jaja za valenje ili jednodnevnih pilića. Takve pojedinačne pošiljke smiju se uvoziti iz trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen takav uvoz i ako ispunjavaju sljedeće uvjete:

(a) da je treća zemlja, područje, zona ili kompartment naveden u stupcima 1. i 3. tablice iz Priloga I. Dijela 1. ovoga Pravilnika, a u stupcu 4. navedene tablice je obrazac veterinarskog certifikata za određeni proizvod;

(b) nije zabranjen uvoz zbog zdravstvenog stanja životinja;

(c) uvjeti uvoza obuhvaćaju izolaciju ili karantenu nakon uvoza.

3) Proizvodi iz stavka 1. ovoga članka moraju udovoljavati:

(a) dodatnim jamstvima navedenim u stupcu 5. tablice iz Priloga I. Dijela 1. ovoga Pravilnika;

(b) posebnim uvjetima iz stupca 6. i po potrebi krajnjim datumima iz stupca 6A i početnim datumima iz stupca 6B tablice iz Priloga I. u Dijela 1. ovoga Pravilnika;

(c) dodatnim jamstvima za zdravlje životinja, ako to zahtijeva Republika Hrvatska koja su navedena u certifikatu;

(d) ograničenja vezana za odobravanje Programa kontrole Salmonelle primjenjuju se ako je to navedeno u odgovarajućem stupcu tablice iz Priloga I. Dijela 1. ovoga Pravilnika.

Postupak pregleda, uzorkovanja i testiranja

Članak 6.

Ukoliko su za uvoz proizvoda u Republiku Hrvatsku, u skladu s certifikatima, potrebni pregledi, uzorkovanja i testiranja na influencu ptica, Mycoplasmu, Newcastlesku bolest, Salmonellu i druge patogene organizme koji su od važnosti za zdravlje životinja i javno zdravlje, takvi proizvodi smiju se uvoziti samo ako preglede, uzorkovanja i testiranja provede nadležno tijelo odnosne treće zemlje ili po potrebi nadležno tijelo Republike Hrvatske u skladu s Prilogom III. ovoga Pravilnika.

Zahtjevi za prijavljivanje bolesti

Članak 7.

Dozvoljava se uvoz proizvoda u Republiku Hrvatsku iz trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta, ukoliko odnosna treća zemlja:

(a) obavijesti Europsku komisiju o stanju bolesti unutar 24 sata od potvrđivanja prvih slučajeva pojave visokopatogene influence ptice, niskopatogene influenca ptica i Newcastleske bolesti;

(b) bez odgađanja pošalje izolate virusa od prve pojave visokopatogene influence ptica i Newcastleske bolesti referentnom laboratoriju za influencu ptica i Newcastlesku bolest u Europskoj uniji. Takvi izolati virusa nisu potrebni za uvoz jaja, proizvoda od jaja i SPF jaja iz trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz navedenih proizvoda u Europsku uniju;

(c) redovito obavještava Europsku komisiju o stanju bolesti.

POGLAVLJE III.
ZDRAVSTVENI STATUS ŽIVOTINJA U TREĆIM ZEMLJAMA, PODRUČJIMA, ZONAMA ILI KOMPARTMENTIMA VEZANO ZA INFLUENCU PTICA I NEWCASTLESKU BOLEST

Treće zemlje, područja, zone ili kompartmenti slobodni od influence ptica

Članak 8.

1) Za potrebe ovoga Pravilnika treća zemlja, područje, zona ili kompartment iz kojeg se uvoze proizvodi u Republiku Hrvatsku smatraju se slobodnim od influence ptica ako:

(a) u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu nije bilo pojave influence ptica u razdoblju od najmanje 12 mjeseci prije izdavanja certifikata od strane službenog veterinara;

(b) se provodio program nadziranja influence ptica, u skladu s člankom 10. ovoga Pravilnika, tijekom razdoblja od najmanje šest mjeseci prije certificiranja iz točke (a) ovog stavka, ukoliko se to traži u certifikatu.

2) Ako se influenca ptica pojavi u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu koji je prethodno bio slobodan od influence ptica u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, odnosna treća zemlja, područje, zona ili kompartment ponovno se proglašavaju slobodnim od influence ptica, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a) u slučaju visokopatogene influence ptica za suzbijanje bolesti provedena je mjera stamping out;

(b) u slučaju niskopatogene influence ptica za suzbijanje bolesti provedena je mjera stamping out ili klanje peradi;

(c) u svim prethodno zaraženim objektima obavljeno je odgovarajuće čišćenje i dezinfekcija;

(d) tijekom tri mjeseca nakon obavljenog čišćenja i dezinfekcije iz točke (c) ovoga stavka obavljeno je nadziranje influence ptica u skladu s Prilogom IV. Dijelom II. ovoga Pravilnika s negativnim rezultatom.

Treće zemlje, područja, zone ili kompartmenti slobodni od visokopatogene influence ptica

Članak 9.

1) Treća zemlja, područje, zona ili kompartment iz kojeg se uvoze proizvodi u Republiku Hrvatsku smatraju se slobodnim od visokopatogene influence ptica ako najmanje 12 mjeseci prije izdavanja certifikata od strane službenog veterinara u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu nije bilo pojave visokopatogene influence ptica;

2) Ako se visokopatogena influenca ptica pojavi u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu koji je prethodno bio slobodan od te bolesti, kako je navedeno u stavku 1. ovoga članka, odnosna treća zemlja, područje, zona ili kompartment ponovno se proglašavaju slobodnim od visokopatogene influence ptica, ako su ispunjeni slijedeći uvjeti:

(a) za suzbijanje bolesti provedena je mjera stamping out, uključujući odgovarajuće čišćenje i dezinfekciju svih prethodno zaraženih objekata;

(b) tijekom tri mjeseca nakon provedbe mjere stamping out te obavljenog čišćenja i dezinfekcije iz točke (a) ovoga stavka obavljeno je nadziranje influence ptica u skladu s Prilogom IV. Dijelom II. ovoga Pravilnika.

Programi nadziranja influence ptica

Članak 10.

Ukoliko je u certifikatu propisan program nadziranja influence ptica, dozvoljava se uvoz proizvoda u Republiku Hrvatsku iz trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta ako:

(a) treća zemlja, područje, zona ili kompartment najmanje šest mjeseci provodi program nadziranja influence ptica u skladu sa stupcem 7. tablice iz Priloga I. u Dijela 1. ovoga Pravilnika, a program udovoljava zahtjevima:

– iz Priloga IV. Dijela I. ovoga Pravilnika, ili

– iz OIE Priručnika za kopnene životinje;

(b) treća zemlja obavještava Europsku komisiju o svim promjenama programa nadziranja influence ptica.

Cijepljenje protiv influence ptica

Članak 11.

Ako se u trećim zemljama, područjima, zonama ili kompartmentima provodi cijepljenje protiv influence ptica, dozvoljava se uvoz peradi ili drugih proizvoda dobivenih od cijepljene peradi u Republiku Hrvatsku, ako:

(a) treća zemlja provodi cijepljenje protiv influence ptica u skladu s planom cijepljenja navedenom u stupcu 8. tablice iz Priloga I. Dijela 1. ovoga Pravilnika i plan udovoljava zahtjevima iz Priloga V. ovoga Pravilnika;

(b) treća zemlja obavještava Europsku komisiju o svim promjenama plana cijepljenja protiv influence ptica.

Treće zemlje, područja, zone ili kompartmenti slobodni od Newcastleske bolesti

Članak 12.

1) Za potrebe ovoga Pravilnika treća zemlja, područje, zona ili kompartment iz kojeg se uvoze proizvodi u Republiku Hrvatsku smatraju se slobodnim od Newcastleske bolesti, ako su ispunjeni slijedeći uvjeti:

(a) najmanje 12 mjeseci prije izdavanja certifikata od strane službenog veterinara u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu nije bilo pojave Newcastleske bolesti,

(b) da se u razdoblju navedenom u točki (a) ovoga stavka nije provodilo cijepljenje protiv Newcastleske bolesti koristeći cjepiva koja ne ispunjavaju kriterije priznatih cjepiva protiv Newcastleske bolesti iz Priloga VI. ovoga Pravilnika.

2) Ako se Newcastleska bolest pojavi u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu koji je prethodno bio slobodan od te bolesti, kako je navedeno u stavku 1. ovoga članka odnosna treća zemlja, područje, zona ili kompartment ponovno se proglašavaju slobodnim od Newcastleske bolesti, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a) za suzbijanje bolesti provedena je mjera stamping out;

(b) u svim prethodno zaraženim objektima obavljeno je odgovarajuće čišćenje i dezinfekcija;

(c) tijekom najmanje tri mjeseca nakon provedbe mjere stamping out te obavljenog čišćenja i dezinfekcije u skladu s točkama (a) i (b) ovoga stavka:

– nadležno tijelo treće zemlje može pojačanim pretragama uključujući laboratorijska testiranja vezana za izbijanje bolesti dokazati odsutnost bolesti u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu,

– da se nije provodilo cijepljenje protiv Newcastleske bolesti koristeći cijepiva koja ne ispunjavaju kriterije priznatih cjepiva protiv Newcastleske bolesti iz Priloga VI. ovoga Pravilnika.

Odstupanja vezana za korištenje cjepiva protiv Newcastleske bolesti

Članak 13.

1) Iznimno od članka 12. stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (c) alineje druge ovoga Pravilnika, smatra se da su za proizvode iz članka 1. stavka 1. točke (a) ovoga Pravilnika treća zemlja, područje, zona ili kompartment slobodni od Newcastleske bolesti, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a) treća zemlja, područje, zona ili kompartment dozvoljava uporabu cjepiva koja udovoljavaju općim kriterijima iz Priloga VI. Dijela I. ovoga Pravilnika i ako ne ispunjavaju posebne kriterije iz Dijela II. navedenog Priloga;

(b) ispunjeni su dodatni zahtjevi za zdravlje iz Priloga VII. Dijela I. ovoga Pravilnika.

2) Iznimno od članka 12. stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (c) alineje druge ovoga Pravilnika, smatra se da su za proizvode iz članka 1. stavka 1. točke (b) ovoga Pravilnika treća zemlja, područje, zona ili kompartment iz kojeg je dozvoljen uvoz mesa peradi u Republiku Hrvatsku slobodni od Newcastleske bolesti, ako su ispunjeni dodatni zahtjevi za zdravlje iz Priloga VII. Dijela II. ovoga Pravilnika.

POGLAVLJE IV.
POSEBNI UVJETI ZA UVOZ

Posebni uvjeti za uvoz peradi, jaja za valenje i jednodnevnih pilića

Članak 14.

1) Uz uvjete iz Poglavlja II. i III. ovoga Pravilnika, sljedeći posebni uvjeti primjenjuju se na uvoz:

(a) peradi za rasplod i proizvodnju, osim bezgrebenki, jaja za valenje i jednodnevne piliće, osim bezgrebenki, uvjeti iz Priloga VIII. ovoga Pravilnika;

(b) bezgrebenki za rasplod i proizvodnju, jaja za valenje i jednodnevne piliće, uvjeti iz Priloga IX. ovoga Pravilnika.

2) Uvjeti iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se na pojedinačne pošiljke s manje od 20 komada peradi, osim bezgrebenki, jaja za valenje ili jednodnevnih pilića.

Posebni uvjeti za uvoz SPF jaja

Članak 15.

Uz zahtjeve iz članaka 3. do 6. ovoga Pravilnika, za SPF jaja koja se uvoze u Republiku Hrvatsku primjenjuju se sljedeći posebni uvjeti:

(a) označavaju se žigom s ISO kodom treće zemlje podrijetla i odobrenim brojem objekta podrijetla;

(b) svako pakiranje SPF jaja mora sadržavati samo jaja iz iste treće zemlje podrijetla, istog objekta i istog pošiljatelja te mora sadržavati sljedeće podatke:

– podatke iz točke (a) ovoga članka,

– jasno vidljivu i čitljivu oznaku da pošiljka sadrži SPF jaja,

– ime pošiljatelja ili ime objekta i njegovu adresu.

(c) SPF jaja koja se uvoze u Republiku Hrvatsku, moraju se, nakon obavljene kontrole uvoza, izravno prevesti do njihovog krajnjeg odredišta.

Posebni uvjeti za prijevoz peradi i jednodnevnih pilića

Članak 16.

Perad i jednodnevni pilići koji se uvoze u Republiku Hrvatsku ne smiju se:

(a) utovariti u prijevozno sredstvo u kojem se prevozi druga perad i jednodnevni pilići nižeg zdravstvenog statusa;

(b) tijekom prijevoza u Republiku Hrvatsku prevoziti kroz ili istovarivati u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu iz kojih nije dozvoljen uvoz takve peradi i jednodnevnih pilića u Republiku Hrvatsku.

Posebni uvjeti za uvoz mesa bezgrebenki

Članak 17.

U Republiku Hrvatsku dozvoljen je uvoz mesa bezgrebenki koje nisu pod zabranama zbog Krim-Kongo hemoragijske groznice iz Priloga X. Dijela II. ovoga Pravilnika.

Prilozi

Članak 18.

Prilozi I. do XI. tiskani su kao dodatak ovoga Pravilnika i njegov su sastavni dio.

Stupanje na snagu

Članak 19.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije.

Klasa: 011-02/10-01/77

Urbroj: 525-11-2-0488/10-3

Zagreb, 6. kolovoza 2010.

Ministar
Petar Čobanković, v. r.

[**PRILOG I.**](dodatni/410550.pdf)

PERAD, JAJA ZA VALENJE, JEDNODNEVNI PILIĆI, SPF JAJA, MESO, MLJEVENO MESO, STROJNO OTKOŠTENO MESO, JAJA I PROIZVODI OD JAJA

PRILOG II.

(kako je navedeno u članku 4. ovoga Pravilnika)

(Ispuniti i priložiti veterinarskom certifikatu kada prijevoz peradi i jednodnevnih pilića do granice Europske unije, čak i samo dio puta, uključuje prijevoz brodom.)

![](dodatni/410549.jpg)

PRILOG III.

PROPISI, MEĐUNARODNI STANDARDI I PROCEDURE PREGLEDA, UZORKOVANJA I TESTIRANJA KAKO JE NAVEDENO U ČLANKU 6. OVOGA PRAVILNIKA

I. Prije uvoza u Republiku Hrvatsku

Metode standardizacije materijala i procedura pregleda, uzorkovanja i testiranja za sljedeće bolesti:

1. Influencu ptica

– Dijagnostički priručnik za influencu ptica kako je propisano u Dijagnostičkom priručniku za influencu ptica (»Narodne novine«, broj 99/08)[[6]](#footnote-29081-6) ili

– Priručnik o standardima za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE).

2. Newcastlesku bolest

– Dodatak III. Pravilnika o mjerama kontrole Newcastleske bolesti (»Narodne novine«, broj 09/07)[[7]](#footnote-29081-7) ili

– Priručnik o standardima za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE);

– Ako se primjenjuje poseban propis[[8]](#footnote-29081-8) metode uzorkovanja i testiranja moraju udovoljavati metodama opisanim u posebnom propisu8.

3. Salmonella pullorum i Salmonella gallinarum

– Poseban propis8 ili

– Priručnik o standardima za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE).

4. Salmonella arizonae

– Poseban propis8 ili

– Priručnik o standardima za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE).

5. Mycoplasma gallisepticum

– Poseban propis8 ili

– Priručnik o standardima za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE).

6. Mycoplasma meleagridis

– Poseban propis8.

7. Salmonella od značenja za javno zdravlje

Koristi se metoda otkrivanja koju predlaže referentni laboratorij Zajednice za Salmonellu iz Bilthovena, Nizozemske ili istovrijedna metoda. Ta metoda je opisana aktualnoj verziji nacrta Priloga D standarda ISO 6579 (2002): »Otkrivanje Salmonelle spp. u životinjskom fecesu i uzorcima u primarnoj fazi zrenja«. U toj metodi otkrivanja koristi se polutvrdi medij (modificiran polutvrdi medij Rappaport-Vassiladis, MSRV) kao jedini medij za selektivno obogaćivanje.

Serotipizacija se provodi korištenjem sheme Kauffmann-White ili istovrijedne metode.

II. Nakon uvoza u Republiku Hrvatsku

Procedure uzorkovanja i testiranja za influencu ptica i Newcastlesku bolest:

Tijekom razdoblja navedenog u Prilogu VIII. točki II.1. ovoga Pravilnika službeni veterinar mora uzeti uzorke uvezene peradi za virusološku pretragu na sljedeći način:

– Između 7. i 15. dana nakon početka karantene, moraju se uzeti kloakalni brisevi od svih ptica ukoliko ih u pošiljci ima manje od 60 i od najmanje 60 ptica ukoliko ih u pošiljci ima više od 60;

– Testiranje uzoraka mora se provesti u ovlaštenim laboratorijima imenovanim od strane nadležnog tijela, koristeći dijagnostičke procedure za:

(i) influencu ptica kako je propisano Pravilnikom o dijagnostičkom priručniku za influencu ptica7;

(ii) Newcastlesku bolest kako je propisano Dodatkom III. Pravilnika o mjerama kontrole Newcastleske bolesti8;

III. Opći zahtjevi

– Uzorci se mogu do maksimalno pet uzoraka od pojedinih ptica spojiti u skupni uzorak.

– Izolati virusa moraju se bez odgode poslati u nacionalni referentni laboratorij.

PRILOG IV.

(kako je navedeno u članku 8. točki 2. podtočki d), članku 9. točki 2. podtočki b) i članku 10. ovoga Pravilnika)

ZAHTJEVI ZA PROGRAME NADZIRANJA INFLUENCE PTICA I PODACI KOJI SE MORAJU SLATI

I. Zahtjevi za nadziranje influence ptica kod peradi koje se provodi u trećim zemljama, na područjima, u zonama ili kompartmentima kako je navedeno u članku 10. ovoga Pravilnika.

A. Nadziranje influence ptica kod peradi:

1. Opis ciljeva

2. Treća zemlja, područje, zona ili kompartment (nepotrebno prekrižiti):

3. Vrsta nadziranja:

– serološko nadziranje

– virusološko nadziranje

– ciljne podvrste influence ptica

4. Kriteriji uzorkovanja:

– ciljne vrste (na primjer purani, kokoši, jarebice)

– ciljne kategorije (na primjer ptice za uzgoj, nesilice)

– ciljni sistemi držanja (na primjer komercijalni objekti, dvorišna jata)

5. Statistička osnova za broj uzorkovanih objekata:

– broj objekata na području

– broj objekata po kategoriji

– broj objekata koji se moraju uzorkovati po kategoriji peradi

6. Učestalost uzorkovanja

7. Broj uzoraka uzetih po objektu/peradarnjaku

8. Razdoblje uzorkovanja

9. Vrsta uzetih uzoraka (tkivo, feces, kloakalni/orofaringealni/trahealni brisevi)

10. Korišteni laboratorijski testovi (na primjer AGID, PCR, HI, izolacija virusa).

11. Laboratoriji koji provode testiranja na centralnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini (nepotrebno prekrižiti)

Referentni laboratoriji koji provode kontrolna testiranja (nacionalni referentni laboratorij za influencu ptica, OIE ili referentni laboratorij Europske unije za influencu ptica)

12. Sistem izvještavanja/protokol koji se koristi za nadziranje influence ptica (priložiti rezultate, ukoliko postoje)

13. Istraga nakon pozitivnih nalaza podtipova H5 i H7.

B. ako postoje na raspolaganju podaci o nadziranju influence ptica kod divljih ptica kako bi se ocijenili faktori rizika zaražavanja peradi influencom ptica:

1. Vrsta nadziranja:

– serološko nadziranje

– virusološko nadziranje

– ciljne podvrste influence ptica

2. Kriteriji uzorkovanja

3. Određivanje ciljne vrsta divljih ptica (upisati latinski naziv)

4. Određivanje ciljnih odabranih područja

5. Podaci navedeni u točki 6. i točkama 8. do 12. Dijela I.A.

II. Nadziranje influence ptica koje se provodi nakon izbijanja navedene bolesti u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu koji je prethodno bio slobodan od navedene bolesti, kako je navedeno u članku 8. točki 2. podtočki d) i članku 9. točki 2. podtočki b) ovoga Pravilnika

Nadziranje influence ptica mora kroz reprezentativni slučajni uzorak ugrožene populacije pružiti pouzdanost uzimajući u obzir posebne epidemiološke okolnosti vezane uz slučaj(eve) pojave bolesti da bi se dokazala odsutnost bolesti.

PRILOG V.

(kako je navedeno u članku 11. točki a) ovoga Pravilnika)

PODACI KOJE MORA DOSTAVITI TREĆA ZEMLJA KOJA CIJEPI PROTIV INFLUENCE PTICA

I. Zahtjevi za planove cijepljenja koji se provode u trećoj zemlji, na području, u zoni ili kompartmentu kako je navedeno u članku 11. ovoga Pravilnika

1. Zemlja, područje, zona ili kompartment (nepotrebno prekrižiti)

2. Povijest bolesti (prethodna izbijanja kod peradi ili slučajevi u divljih ptica visoko/niskopatogene influence ptica

3. Obrazloženje uvođenja cijepljenja

4. Procjena rizika utemeljena na:

— izbijanju influence ptica u trećoj zemlji, području, zoni ili kompartmentu (nepotrebno prekrižiti)

— izbijanju influence ptica u susjednoj zemlji

– ostali faktori rizika kao određena područja, način držanja peradi ili kategorije peradi ili drugih ptica u zatočeništvu

5. Geografsko područje u kojem se provodi cijepljenje

6. Broj objekata u području gdje se provodi cijepljenje

7. Broj objekata u kojima se provodi cijepljenje, ako je različit od broja iz podtočke 6. ove točke

8. Vrste i kategorije peradi ili drugih vrsta ptica u zatočeništvu na području, u zoni ili kompartmentu gdje se provodi cijepljenje

9. Približan broj peradi ili drugih ptica u zatočeništvu u objektima iz podtočke 7. ove točke

10. Kratak opis karakteristika cjepiva

11. Odobrenje, rukovanje, proizvodnja, skladištenje, opskrba, distribucija i prodaja cjepiva protiv influence ptica na području te zemlje

12. Primjena DIVA strategije

13. Predviđeno trajanje akcije cijepljenja

14. Odluke i zabrane o premještanju cijepljene peradi i proizvoda od peradi dobivene od cijepljene peradi ili drugih cijepljenih ptica u zatočeništvu

15. Klinički i laboratorijski testovi u objektima u kojima se provodi cijepljenje i/ili smještenim u regijama u kojima se provodi cijepljenje (test učinkovitosti i test prije premještanja itd.)

16. Načini vođenja evidencije (na primjer detaljni podaci iz podtočke 15. ove točke) i evidentiranje gospodarstava na kojima se provodi cijepljenje.

II. Nadziranje u trećim zemljama, na područjima, u zonama ili kompartmentima koji provode cijepljenje protiv influence ptica kako je navedeno u članku 11. ovoga Pravilnika

Kada se provodi cijepljenje u trećoj zemlji, na području, u zoni ili kompartmentu u svim komercijalnim objektima u kojima se provodi cijepljenje protiv influence ptica mora se provesti laboratorijsko testiranje i moraju se dodatno dostaviti podaci iz Dijela I.A Priloga IV. ovoga Pravilnika:

1. Broj objekata u regiji u kojima se obavlja cijepljenje po kategoriji peradi

2. Broj objekata po kategoriji peradi u kojima se obavlja cijepljenje i uzimaju uzorci

3. Korištenje sentinel ptica (navesti vrstu i broj sentinel ptica po staji)

4. Broj uzoraka uzetih po objektu i/ili staji

5. Podaci o učinkovitosti cjepiva.

PRILOG VI.

(kako je navedeno u članku 12. točki 1. podtočki b) i točki 2. podtočki c) alineji drugoj i članku 13. točki 1. podtočki a) ovoga Pravilnika)

KRITERIJI ZA PRIZNATA CJEPIVA PROTIV NEWCASTLESKE BOLESTI

I. Opći kriteriji

1. Cjepiva, prije nego se dozvoli njihova distribucija i primjena, moraju odobriti nadležna tijela predmetne treće zemlje. Pri takvom odobravanju nadležno tijelo se mora osloniti na potpunu dokumentaciju koja sadrži podatke o učinkovitosti i neškodljivosti. Za uvezena cjepiva nadležna tijela se mogu osloniti na podatke provjerene od nadležnih tijela zemlje u kojoj je cjepivo proizvedeno, ukoliko su te provjere provedene u skladu s međunarodno prihvaćenim standardima.

2. Uvoz ili proizvodnju i distribuciju cjepiva moraju kontrolirati nadležna tijela predmetne treće zemlje.

3. Prije nego se odobri distribucija, prema nalogu nadležnih tijela, svakoj seriji cjepiva mora se provjeriti neškodljivost, naročito atenuiranost ili inaktivacija i odsutnost nepoželjnih kontaminanata te učinkovitost.

II. Posebni kriteriji

1. Živa cjepiva protiv Newcastleske bolesti pripremaju se iz soja virusa Newcastleske bolesti kojem je početni cjepni soj bio testiran i čiji je intracerebralni indeks patogenosti (ICPI) bilo:

(i) manji od 0.4, ukoliko svakoj ptici pri ICPI testu nije dano manje od 107 EID50; ili

(ii) manji od 0.5, ukoliko svakoj ptici pri ICPI testu nije dano manje od 108 EID50.

2. Inaktivirana cjepiva protiv Newcastleske bolesti pripremaju se iz soja virusa Newcastleske bolesti čiji je intracerebralni indeks patogenosti (ICPI) kod jednodnevnih pilića manji od 0.7, ukoliko svakoj ptici pri ICPI testu nije dano manje od 108 EID50.

PRILOG VII.

(kako je navedeno u članku 13. ovoga Pravilnika)

DODATNI ZAHTJEVI ZDRAVLJA

I. Za perad, jednodnevne piliće i jaja za valenje koja dolaze iz treće zemlje, područja, zone ili kompartmenta u kojima korištena cjepiva protiv Newcastleske bolesti ne udovoljavaju kriterijima iz Priloga VI. ovoga Pravilnika.

1. Kada u trećoj zemlji, na području, u zoni ili kompartmentu nije zabranjena uporaba cjepiva protiv Newcastleske bolesti koja ne udovoljavaju posebnim kriterijima navedenim u Prilogu VI. ovoga Pravilnika primjenjuju se sljedeći dodatni zahtjevi za zdravlje:

(a) perad, uključujući jednodnevne piliće, ne smiju biti cijepljeni takvim cjepivima najmanje 12 mjeseci prije datuma uvoza u Republiku Hrvatsku;

(b) najranije dva tjedna prije datuma uvoza u Republiku Hrvatsku ili, u slučaju jaja za valenje, najranije dva tjedna prije datuma sakupljanja jaja, jato ili jata moraju se podvrgnuti testu izolacije virusa na Newcastlesku bolest:

(i) koji se obavlja u odobrenom laboratoriju;

(ii) na slučajnom uzorku kloakalnih briseva od najmanje 60 ptica u svakom jatu;

(iii) pri čemu nije nađen ptičji paramiksovirus s intracerebralnim indeksom patogenosti (ICPI) višim od 0.4;

(c) perad mora biti držana u izolaciji pod službenim nadzorom u objektu podrijetla tijekom razdoblja od dva tjedna iz podtočke (b) ove točke.

(d) 60 dana prije datuma uvoza u Republiku Hrvatsku ili, u slučaju jaja za valenje, 60 dana prije datuma sakupljanja jaja, perad ne smije biti u kontaktu s peradi koja ne udovoljava zahtjevima navedenim u podtočkama (a) i (b) ove točke.

2. Kada su jednodnevni pilići uvezeni iz treće zemlje, s područja, iz zone ili kompartmenta kako je navedeno u točki 1., jednodnevni pilići i jaja za valenje iz kojih su se izvalili jednodnevni pilići ne smiju biti u kontaktu u valionici ili tijekom prijevoza s peradi ili jajima za valenje koja ne udovoljavaju zahtjevima iz točke 1. podtočkama od (a) do (d).

II. Meso peradi

Meso peradi mora potjecati od peradi za klanje koja:

(a) 30 dana prije klanja nije bila cijepljena cjepivima pripremljenim iz početnog cjepnog soja virusa Newcastleske bolesti čija je patogenost viša od lentogenog soja virusa;

(b) je u trenutku klanja podvrgnuta testu izolacije virusa na Newcastlesku bolest, u ovlaštenom laboratoriju, na slučajnim uzorcima kloakalnih briseva uzetim od najmanje 60 ptica iz svakog jata, pri čemu nije nađen ptičji paramiksovirus s intracerebralnim indeksom patogenosti (ICPI) višim od 0.4;

(c) u posljednjih 30 dana prije datuma klanja nije bila u kontaktu s peradi koja ne ispunjava uvjete navedene u podtočkama (a) i (b) ove točke.

PRILOG VIII.

(kako je navedeno u članku 14. točki 1. podtočki a) ovoga Pravilnika)

PERAD ZA UZGOJ I PROIZVODNJU, OSIM BEZGREBENKI, JAJA ZA VALENJE I JEDNODNEVNI PILIĆI, OSIM BEZGREBENKI

I. Zahtjevi prije uvoza

1. Perad za uzgoj i proizvodnju, osim bezgrebenki, jaja za valenje i jednodnevni pilići, osim bezgrebenki za uvoz u Republiku Hrvatsku smiju potjecati samo iz objekata koje je odobrilo nadležno tijelo predmetne treće zemlje u skladu s uvjetima koji su barem jednako strogi kao oni propisani u Prilogu II. posebnog propisa[[9]](#footnote-29081-9) i ako takvo odobrenje nije privremeno ili trajno ukinuto.

2. Ukoliko je perad za uzgoj i proizvodnju, osim bezgrebenki, jaja za valenje i jednodnevni pilići, osim bezgrebenki i/ili njihova jata podrijetla podvrgnuta testiranju kako bi se ispunili zahtjevi iz određenih veterinarskih certifikata iz ovog Pravilnika, uzorkovanje za testiranje i samo testiranje mora se obaviti u skladu s Prilogom III. ovoga Pravilnika.

3. Jaja za valenje za uvoz u Republiku Hrvatsku moraju imati na sebi napisano, na hrvatskom jeziku, naziv treće zemlje podrijetla i riječ »za valenje«, a slova moraju biti veličine od najmanje 3 mm.

4. Svako pakiranje jaja za valenje kako je navedeno u podtočki 3. ove točke smije sadržavati samo jaja jedne vrste, kategorije i tipa peradi iz iste treće zemlje, područja, zone ili kompartmenta podrijetla te pošiljatelja i mora imati na sebi najmanje sljedeće podatke:

(a) podatke iz podtočke 3. ove točke;

(b) vrstu peradi od koje potječu jaja;

(c) ime pošiljatelja ili ime i adresu objekta.

5. Svaka kutija uvezenih jednodnevnih pilića smije sadržavati samo perad jedne vrste, kategorije i tipa iz iste treće zemlje, područja, zone ili kompartmenta podrijetla, valionice i pošiljatelja i mora imati na sebi najmanje sljedeće podatke:

(a) ime treće zemlje, područja, zone ili kompartmenta podrijetla;

(b) vrstu peradi kojoj pripadaju jednodnevni pilići;

(c) registracijski broj valionice;

(d) ime pošiljatelja ili ime i adresu objekta.

II. Zahtjevi nakon uvoza

1. Uvezena perad za uzgoj i proizvodnju, osim bezgrebenki i jednodnevni pilići, osim bezgrebenki moraju se u objektu (objektima) odredišta držati od datuma dolaska:

(a) najmanje šest tjedana; ili

(b) ako su ptice zaklane prije isteka razdoblja iz podtočke (a) ove točke do datuma klanja.

Razdoblje iz podtočke (a) ove točke može se skratiti na tri tjedna ukoliko je uzorkovanje i testiranje u skladu s Prilogom III. ovoga Pravilnika dalo zadovoljavajuće rezultate.

2. Perad za uzgoj i proizvodnju, osim bezgrebenki, koja se izvalila iz uvezenih jaja za valenje mora se držati najmanje tri tjedna od datuma valenja u valionici ili najmanje tri tjedna u objektu (objektima) u koje je perad otpremljena nakon valenja.

Ukoliko jednodnevni pilići nisu izvaljeni u Republici Hrvatskoj koja je uvezla jaja za valenje, moraju se otpremiti direktno na mjesto odredišta (kako je navedeno u posebnom propisu8) i gdje se moraju držati najmanje tri tjedna nakon valenja.

3. U razdobljima navedenim u podtočkama 1. i 2. ove točke, uvezena perad za uzgoj i proizvodnju i jednodnevni pilići i perad za uzgoj i proizvodnju, osim bezgrebenki koja se izvalila iz uvezenih jaja za valenje mora se držati u izolaciji u objektima za perad gdje nema drugih jata.

Smiju se uvesti u objekte za perad u kojima se već nalazi perad za uzgoj i proizvodnju i jednodnevni pilići.

U tom slučaju, određena razdoblja iz podtočaka 1. i 2. ove točke, počinju se računati od datuma unosa posljednje uvezene ptice i nijedna ptica ne smije napustiti objekt prije isteka tih razdoblja.

4. Uvezena jaja za valenje moraju se valiti u posebnim inkubatorima i valionicima.

Uvezena jaja za valenje smiju se unositi u inkubatore i valionike gdje su već prisutna druga jaja za valenje.

U tom slučaju, razdoblja iz podtočaka 1. i 2. ove točke, počinju se računati od datuma unosa posljednjeg jaja za valenje.

5. Najkasnije do dana isteka razdoblja iz podtočaka 1. i 2. ove točke, uvezena perad za uzgoj i proizvodnju i jednodnevni pilići moraju se podvrgnuti kliničkom pregledu kojeg obavlja službeni veterinar i ako je potrebno uzimaju se uzorci radi kontrole njihovog zdravstvenog statusa.

PRILOG IX.

(kako je navedeno u članku 14. točki 1. podtočki b) ovoga Pravilnika)

BEZGREBENKE ZA UZGOJ I PROIZVODNJU, JAJA ZA VALENJE I NJIHOVI JEDNODNEVNI PILIĆI

I. Zahtjevi prije uvoza

1. Uvezene bezgrebenke za uzgoj i proizvodnju (u daljnjem tekstu bezgrebenke) moraju se označiti vratnom markicom i/ili mikročipovima s ISO kodom treće zemlje podrijetla. Takvi čipovi moraju udovoljavati ISO standardima.

2. Uvezena jaja za valenje bezgrebenki moraju se označiti žigom s ISO kodom treće zemlje podrijetla i odobrenim brojem objekta podrijetla.

3. Svako pakiranje jaja za valenje kako je navedeno u podtočki 2. ove točke smije sadržavati samo jaja bezgrebenki iz iste treće zemlje, područja, zone ili kompartmenta podrijetla te pošiljatelja i mora imati na sebi najmanje sljedeće podatke:

(a) podatke iz podtočke 2. ove točke;

(b) jasno vidljivu i čitljivu oznaku da pošiljka sadrži samo jaja bezgrebenki;

(c) ime pošiljatelja ili ime i adresu objekta.

4. Svaka kutija uvezenih jednodnevnih pilića bezgrebenki smije sadržavati samo bezgrebenke iz iste treće zemlje, područja, zone ili kompartmenta podrijetla, objekta i pošiljatelja i mora imati na sebi najmanje sljedeće podatke:

(a) ISO kod treće zemlje podrijetla i odobreni broj objekta podrijetla;

(b) jasno vidljivu i čitljivu oznaku da pošiljka sadrži samo jednodnevne piliće bezgrebenki;

(c) ime pošiljatelja ili ime i adresu objekta.

II. Zahtjevi nakon uvoza

1. Nakon obavljenih kontrola pri uvozu u skladu s Pravilnikom o načinu obavljanja veterinarskih pregleda i kontrola živih životinja u prometu preko granice Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 154/08, 154/09 i 28/10)[[10]](#footnote-29081-10) pošiljke bezgrebenki, jaja za valenje i njihovih jednodnevnih pilića moraju se otpremiti direktno na krajnje odredište.

2. Uvezene bezgrebenke i njihovi jednodnevni pilići moraju se u objektu (objektima) odredišta držati od datuma dopreme:

(a) najmanje šest tjedana; ili

(b) ako su ptice zaklane prije isteka razdoblja iz podtočke (a) ove točke do datuma klanja.

3. Bezgrebenke koje su se izvalile iz uvezenih jaja za valenje moraju se držati najmanje tri tjedna od datuma valenja u valionicima ili najmanje tri tjedna u objektu (objektima) u koje je perad otpremljena nakon valenja.

4. U razdobljima navedenim u podtočkama 2. i 3. ove točke, uvezene bezgrebenke i bezgrebenke koje su se izvalile iz uvezenih jaja za valenje moraju se držati u izolaciji u objektima za perad gdje nema drugih bezgrebenki ili peradi.

Smiju se uvesti u objekte za perad u kojima se već nalaze druge bezgrebenke ili perad.

U tom slučaju, razdoblja iz podtočaka 2. i 3. ove točke, počinju se računati od datuma unosa posljednje uvezene bezgrebenke i bezgrebenke ili perad ne smiju napustiti objekt prije isteka tih razdoblja.

5. Uvezena jaja za valenje moraju se valiti u posebnim inkubatorima i valionicima.

Uvezena jaja za valenje smiju se unositi u inkubatore i valionike gdje su već prisutna druga jaja za valenje. U tom slučaju, razdoblja iz podtočaka 2. i 3. ove točke, počinju se računati od datuma unosa posljednjeg jaja za valenje te se počinju primjenjivati predviđene mjere iz tih točaka.

6. Najkasnije do dana isteka razdoblja iz podtočaka 2. i 3. ove točke, uvezene bezgrebenke i njihovi jednodnevni pilići moraju se podvrgnuti kliničkom pregledu kojeg obavlja službeni veterinar i ako je potrebno uzimaju se uzorci radi kontrole njihovog zdravstvenog statusa.

III. Zahtjevi za bezgrebenke za uzgoj i proizvodnju i njihove jednodnevne piliće iz Azije i Afrike koji se uvoze u Republiku Hrvatsku

Zaštitne mjere za Krim-Kongo hemoragijsku groznicu navedene u Dijelu I. Priloga X. ovoga Pravilnika vrijede za bezgrebenke za uzgoj i proizvodnju i njihove jednodnevne

piliće koji potječu iz trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta u Aziji i Africi.

Sve bezgrebenke koje pozitivno reagiraju na kompetitivni ELISA test za protutijela Krim-Kongo hemoragijske groznice moraju se neškodljivo ukloniti.

Sve ptice iz iste pošiljke moraju se 21 dan nakon prvog uzorkovanja ponovno testirati kompetitivnim ELISA testom. U slučaju jednog pozitivnog nalaza sve ptice iz iste pošiljke moraju se neškodljivo ukloniti.

IV. Zahtjevi za bezgrebenke za uzgoj i proizvodnju iz treće zemlje, područja ili zone koje se smatraju zaraženim Newcastleskom bolesti

Na bezgrebenke i njihova jaja za valenje koja potječu iz treće zemlje, područja ili zone koja se smatraju zaraženim Newcastleskom bolesti i na jednodnevne piliće koji su se izvalili iz takvih jaja primjenjuju se sljedeće mjere:

(a) prije datuma početka razdoblja izolacije nadležno tijelo mora prekontrolirati da li su karantenski objekti iz podtočke 4. točke II. ovoga Priloga, zadovoljavajući;

(b) tijekom odgovarajućih razdoblja iz podtočaka 2. i 3. točke II. ovoga Priloga mora se provesti test izolacije virusa Newcastleske bolesti na kloakalnom brisu ili uzorku fecesa svake bezgrebenke;

(c) ukoliko se bezgrebenke otpremaju u državu članicu čiji je status određen posebnim propisom9 uz test izolacije virusa iz podtočke b) ove točke na svakoj bezgrebenki mora se obaviti i serološki test;

(d) negativni rezultati testova iz podtočaka b) i c) ove točke moraju biti dostupni prije puštanja ptica iz karantene.

PRILOG X.

(kako je navedeno u članku 17. ovoga Pravilnika)

ZAŠTITNE MJERE VEZANE ZA KRIM-KONGO HEMORAGIJSKU GROZNICU

I. Za bezgrebenke

Nadležno tijelo mora osigurati da su bezgrebenke najmanje 21 dan prije izvoza u Republiku Hrvatsku izolirane u prostoru zaštićenom od glodavaca i slobodnom od krpelja.

Prije premještanja u prostore slobodne od krpelja bezgrebenke moraju biti tretirane kako bi se svi ektoparaziti na njima uništili. 14 dana nakon boravka u prostoru slobodnom od krpelja bezgrebenke se moraju podvrgnuti kompetitivnom ELISA testu za protutijela Krim-Kongo hemoragijske groznice. Svaka životinja smještena u izolaciju mora reagirati negativno na test. Po dolasku bezgrebenki u Republiku Hrvatsku, ponavlja se tretiranje protiv ektoparazita i serološki test.

II. Za bezgrebenke od kojih se dobiva meso za uvoz

Nadležno tijelo mora osigurati da su bezgrebenke najmanje 14 dana prije datuma klanja izolirane u prostoru zaštićenom od glodavaca i slobodnom od krpelja.

Prije premještanja u prostore slobodne od krpelja bezgrebenke moraju biti pregledane da se potvrdi da su slobodne od krpelja ili tretirane kako bi se svi krpelji na njima uništili. Postupak tretiranja mora biti naveden u uvoznom certifikatu. Tretiranje ne smije ostaviti dokazive rezidue u mesu bezgrebenki.

Svaka serija bezgrebenki mora se prije klanja pregledati na krpelje. Ako se otkriju krpelji, cijela serija bezgrebenki mora se ponovno smjestiti u izolaciju prije klanja.

[**PRILOG XI.**](dodatni/410551.pdf)

[[1](#footnote-29081-1-backlink)]Pravilnikom se preuzimaju odredbe Uredbe Komisije (EZ) 798/2008 od 8. kolovoza 2008. o popisu trećih zemalja, područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz u i provoz kroz Europsku uniju peradi i proizvoda od peradi te o zahtjevima za veterinarskim certifikatima

[[2](#footnote-29081-2-backlink)]2 Pravilnikom o načinu obavljanja veterinarskih pregleda i kontrola proizvoda životinjskog podrijetla u prometu preko granice Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 132/08) preuzete su odredbe Direktive 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. kojom se utvrđuje način obavljanja veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja

[[3](#footnote-29081-3-backlink)]3 Pravilnikom za kontrolu salmonela i drugih određenih uzročnika zoonoza koji se prenose hranom (»Narodne novine« br. 105/06) preuzete su odredbe Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenog 2003. o kontroli salmonele i drugih specifičnih zoonotskih agenata prenosivih hranom

[[4](#footnote-29081-4-backlink)]4 Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o kakvoći jaja (»Narodne novine«, broj 78/08) preuzete su odredbe Uredbe Komisije br. 557/2007 od 23. svibnja 2007. o detaljnim pravilima provedbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1028/2006 o marketinškim normama za jaja

[[5](#footnote-29081-5-backlink)]Pravilnikom o izdavanju certifikata za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla u međunarodnom prometu preuzete su odredbe Direktive Vijeća 96/93/EZ od 17. prosinca 1996. o certificiranju životinja i proizvoda životinjskog podrijetla

[[6](#footnote-29081-6-backlink)]Pravilnikom o Dijagnostičkom priručniku za influencu ptica (»Narodne novine«, broj 99/08) preuzete su odredbe Odluke Komisije 2006/437/EZ od 4. kolovoza 2006. o odobravanju Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica kako je određeno u Direktivi Vijeća 2005/94/EZ

[[7](#footnote-29081-7-backlink)]7 Dodatkom III. Pravilnika o mjerama kontrole Newcastleske bolesti (»Narodne novine«, broj 09/07) su preuzete odredbe Dodatka III. Direktive Vijeća br. 92/66/EEZ od 14. srpnja 1992. o uvođenju mjera Zajednice za kontrolu Newcastleske bolesti

[[8](#footnote-29081-8-backlink)]8 Direktiva Vijeća 2009/158/EZ o uvjetma zdravlja životinja kojom se propisuje promet unutar Zajednice i uvoz iz trećih zemalja peradi i jaja za valenje primijenit će se izravno danom pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju

[[9](#footnote-29081-9-backlink)]9 Prilog II. Direktive Vijeća 2009/158/EZ o uvjetima zdravlja životinja kojom se propisuje promet unutar Zajednice i uvoz iz trećih zemalja peradi i jaja za valenje primijenit će se izravno danom pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju

[[10](#footnote-29081-10-backlink)]10 Pravilnikom o načinu obavljanja veterinarskih pregleda i kontrola živih životinja u prometu preko granice Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 154/08) preuzete su odredbe Direktive Vijeća 91/496/EEZ od 15. srpnja 1991. kojom se utvrđuju načela prema kojima se uređuje organizacija veterinarskih pregleda životinja koje se ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja i kojom se izmjenjuju i dopunjuju Direktive 89/662/EEZ, 90/425/EEZ i 90/675/EEZ

Pravilnik, NN 109/2010-2899
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)