## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-2315/2007 od 11. lipnja 2008.

### NN 72/2008 (23.6.2008.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-2315/2007 od 11. lipnja 2008.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**2417**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Aldo Radolović, predsjednik Vijeća, te suci Marko
Babić, Mario Kos, Davor Krapac, Jasna Omejec i Nevenka Šernhorst, članovi
Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo D. D. iz K., kojeg zastupa
V. K., odvjetnica u Z., na sjednici održanoj 11. lipnja 2008. godine,
jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.
II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Ustavna tužba podnesena je protiv presude Vrhovnog suda Republike Hrvatske
broj: Rev-1078/06-2 od 28. ožujka 2007. godine, kojom je odbijena kao neosnovana
revizija podnositelja izjavljena protiv presude Županijskog suda u Zagrebu broj:
Gžn-812/04 od 14. prosinca 2005. godine, kojom je presuda Općinskog suda u
Zagrebu broj: Pn-9394/98 od 14. svibnja 2003. godine djelomično potvrđena u
odbijajućem dijelu, a preinačena u dosuđujućem dijelu na načina da je tužbeni
zahtjev podnositelja odbijen. Prvostupanjska presuda ukinuta je u dijelu točke
II. izreke u odnosu na iznos od 32.640,00 kuna kao i u odnosu na parnični trošak
te je u tom dijelu predmet vraćen na ponovni postupak.
Prvostupanjskom presudom naloženo je tuženoj Republici Hrvatskoj da podnositelju
na ime naknade štete isplati iznos od 350.000,00 kuna sa zakonskim zateznim
kamatama, te da mu nadoknadi troškove parničnog postupka u iznosu od 64.224,20
kuna (točka I. izreke). Točkom II. izreke odbijen je zahtjev podnositelja za
isplatu iznosa od 52.034,50 kuna.
2. Podnositelj ustavne tužbe smatra da su mu osporenim presudama, zbog pogrešne
primjene postupovnog i materijalnog prava, povrijeđena ustavna prava zajamčena
odredbama članaka 25. stavka 4. i 28. Ustava Republike Hrvatske. Smatra da nije
bilo zakonskih razloga da mu se uskrati isplata naknade za dane provedene u
pritvoru. Navodi da je postupak obustavljen na temelju Zakona o općem oprostu te
ga je to onemogućilo da dokaže svoju nevinost. Stoga predlaže usvajanje ustavne
tužbe, ukidanje osporenih presuda i vraćanje predmeta na ponovni postupak.

*Ustavna tužba nije osnovana.*

3. U postupku pokrenutom ustavnom tužbom, na temelju odredbe članka 62. stavka
1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj
99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), Ustavni sud, u granicama zahtjeva
istaknutog u ustavnoj tužbi, utvrđuje je li u postupku odlučivanja o pravima i
obvezama povrijeđeno podnositelju ustavno pravo, pri čemu se, u pravilu, ne
upušta u pitanje jesu li sudovi pravilno i potpuno utvrdili činjenično stanje i
ocijenili dokaze. Za Ustavni sud relevantne su samo one činjenice od čijeg
postojanja ovisi ocjena o povredi ustavnog prava.
4. Odredbom članka 480. Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj
110/97.) propisano je:
*(1) Pravo na naknadu štete pripada i osobi:
1) koja je bila u pritvoru, a nije došlo do pokretanja kaznenog postupka, ili je
postupak obustavljen pravomoćnim rješenjem, ili je pravomoćnom presudom
oslobođena optužbe, ili je optužba odbijena,(...)
Zakonom o dopuni Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 58/99.)
propisano je:*

*Članak 1.*

*U Zakonu o kaznenom postupku (»Narodne novine«, br. 110/97.) iza članka 484.
dodaje se članak 484a. koji glasi:*

*Članak 484a.*

*Posebni propisi i odluke doneseni kao akti milosti kojima su počinitelji
kaznenih djela pomilovani ili im je dan oprost ne predstavljaju osnovu za
primjenu odredaba članaka 476. do 484. ovoga Zakona.«*

*Članak 2.*

*Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.*
Odredba članka 484a. dopunjena je Zakonom o izmjenama i dopunama zakona o
kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 112/99.), tako da se iza riječi
»oprost« dodaju riječi: za *kaznena djela počinjena u razdoblju od 17. kolovoza
1990. do 23. kolovoza 1996. godine.*
5. U postupku koji je prethodio ustavnosudskom utvrđeno je da se podnositelj
nalazio u pritvoru od 23. listopada 1995. do 7. listopada 1996. godine, u povodu
optužnice Vojnog tužiteljstva u Zagrebu broj: Ktv-950/95 od 12. siječnja 1996.
godine te da je protiv njega, rješenjem Vojnog suda u Zagrebu broj: K-33/96 i
Kv-544/96 od 7. listopada 1996. godine, obustavljen kazneni postupak na temelju
odredbe članka 2. stavka 2. Zakona o općem oprostu (»Narodne novine«, broj
80/96.).
Prvostupanjski sud je na temelju članka 480. stavka 1. točke 1. Zakona o
kaznenom postupku i članka 200. Zakona o obveznim odnosima (»Narodne novine«,
broj 53/91.) usvojio tužbeni zahtjev podnositelja kojim je na ime naknade štete
tražio isplatu iznosa od 350.000,00 kuna.
Drugostupanjski sud je ocijenio da je takvo stajalište prvostupanjskog suda
neosnovano, jer je člankom 484a. Zakona o kaznenom postupku propisano da se u
slučaju pomilovanja na temelju posebnih propisa donesenih kao akt milosti ne
primjenjuju odredbe članaka 476. do 484. Zakona o kaznenom postupku. Sukladno
tome, podnositelju ne pripada pravo na naknadu štete s obzirom da je kazneni
postupak protiv podnositelja obustavljen na temelju odredbi Zakona o općem
oprostu te je prvostupanjska presuda preinačena na način da je tužbeni zahtjev
podnositelja odbijen.
Vrhovni sud Republike Hrvatske odbio je kao neosnovanu reviziju podnositelja
utvrdivši da nije učinjena bitna povreda odredaba parničnog postupka na koje
revizijski sud pazi po službenoj dužnosti, te da je materijalno pravo pravilno
primijenjeno.
6. Odredbom članka 25. stavka 4. Ustava propisano je:
Svatko tko je bio nezakonito lišen slobode ili osuđen ima, u skladu sa zakonom,
pravo na odštetu i javnu ispriku.
U konkretnom slučaju, na temelju odredbi Zakona o dopunama Zakona o kaznenom
postupku, utvrđeno je da podnositelj nema pravo na naknadu štete za dane
provedene u pritvoru jer je protiv njega kazneni postupak obustavljen na temelju
odredbi Zakona o općem oprostu. Stoga, u konkretnom slučaju, podnositelju nije
povrijeđeno navedeno ustavno pravo.
7. Odredbom članka 28. Ustava propisano je da je svatko nedužan i nitko ga ne
može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom presudom ne utvrdi
krivnja.
Navedena ustavna odredba nije mjerodavna jer se u postupku nije raspravljalo o
krivnji podnositelja za neko kazneno djelo.
8. Slijedom navedenog, na temelju članaka 73. i 75. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske, odlučeno je kao u izreci. Točka II. izreke temelji se
na odredbi članka 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-2315/2007
Zagreb, 11. lipnja 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Aldo Radolović**, v. r.

Odluka, NN 72/2008-2417
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)