## Zakon o porezu na dobit (pročišćeni tekst )

### NN 35/1995 (26.5.1995.), Zakon o porezu na dobit (pročišćeni tekst )

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO ZASTUPNIČKOG DOMA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 19. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu
na dobit ("Narodne novine" br. 95/94.), Odbor za zakonodavstvo
Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske na sjednici održanoj 27. travnja
1995. godine utvrdio je

## ZAKON

### O POREZU NA DOBIT (PROČIŠĆENI TEKST )

Pročišćeni tekst zakona o porezu na dobit obuhvaća Zakon o porezu na
dobit ("Narodne novine" br. 109/93.) te njegove izmjene i dopune
objavljene u "Narodnim novinama" br. 95/94. u kojima je naznačeno
vrijeme njihova stupanja na snagu i početka primjene.

Klasa: 410-01/94-01/22

Zagreb, 27. travnja 1995.

Predsjednik Odbora za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora
Republike Hrvatske

**Ante Klarić, dipl. iur.**, v. r.

---

### ZAKON

### O POREZU NA DOBIT (PROČIŠĆENI TEKST)

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Porez na dobit utvrđuje se i plaća prema odredbama ovoga Zakona
i propisima donesenim na osnovi zakona.

(2) Raspodjela i pripadnost prihoda od poreza na dobit utvrđuje se posebnim
zakonom.

1. Porezni obveznik

Članak 2.

(1) Obveznik poreza na dobit jest poduzetnik.

(2) Poduzetnikom, u smislu ovoga Zakona, smatraju se pravne i fizičke
osobe, koje samostalno i trajno obavljaju djelatnost radi stjecanja dobiti,
pa su obvezne voditi poslovne knjige i sastavljati financijske izvještaje
po propisima o računovodstvu i po posebnim propisima.

(3) Obveznici poreza na dobit jesu i tuzemne poslovne jedinice inozemnih
poduzetnika. Inozemni su poduzetnici oni koji u Republici Hrvatskoj nemaju
ni sjedište ni upravu.

(4) Obveznici poreza na dobit jesu i poduzetnici koji upravljaju udjelima
u kapitalu, osim ako je objekt ulaganja kapitala poduzetnik koji je sam
obveznik poreza na dobit.

(5) Obveznik poreza na dobit jest i poduzetnik - fizička osoba koja
ostvaruje dohodak u smislu Zakona o porezu na dohodak ako izjavi da će
plaćati porez na dobit umjesto poreza na dohodak i voditi poslovne knjige
u smislu propisa o računovodstvu.

(6) Obveznik poreza na dobit jest i poduzetnik - fizička osoba ako:

1. u prethodnoj kalendarskoj godini ima ukupni prihod veći od 2,000.000,00
kuna ili

2. u prethodnoj kalendarskoj godini ima dohodak veći od 300.000,00 kuna
ili

3. ima dugotrajnu imovinu veću od protuvrijednosti 2,000.000,00 kuna,
ili

4. u prethodnoj kalendarskoj godini prosječno zapošljava više od 30
radnika.

(7) Ako više osoba zajednički obavlja djelatnost (supoduzetnici) obveza
poreza na dobit utvrđuje se prema uvjetima iz točke 1., 2., 3. i 4. stavka
6. ovoga članka, za ukupnu djelatnost. Porezom na dobit iz zajedničke djelatnosti
zadužuje se jedan od supoduzetnika određen ugovorom o supoduzetništvu.
Ako ugovorom nije određen supoduzetnik koji se zadužuje porezom, Porezna
uprava zadužit će porezom na dobit jednog od supoduzetnika za cjelokupni
iznos poreza.

(8) Obveza plaćanja poreza na dobit i vođenja poslovnih knjiga, po propisima
o računovodstvu za poduzetnike - fizičke osobe iz stavka 5. i 6. ovoga
članka, počinje od početka poslovne godine, koja slijedi nakon odluke Porezne
uprave o obvezi plaćanja poreza na dobit. Te obveze prestaju sa završetkom
poslovne godine u kojoj Porezna uprava donese rješenje o prestanku obveza
plaćanja poreza na dobit i vođenja poslovnih knjiga po propisima o računovodstvu.

(9) Ustanove, u smislu ovoga Zakona, nisu porezni obveznici ako obavljaju
poslove za koje su osnovane. Isto tako i neprofitne organizacije i druge
slične pravne osobe nisu porezni obveznici, u smislu ovoga Zakona, ako
nisu osnovane radi stjecanja dobiti.

(10) Ako ustanove ili neprofitne organizacije i druge slične pravne
osobe obavljaju djelatnost i od koje ostvaruju dobit, tada su porezni obveznici
za te djelatnosti.

2. Porezna osnovica

Članak 3.

(1) Osnovica poreza na dobit jest iznos razlike između vlastitoga kapitala
uloženog u djelatnost poduzetnika na kraju i na početku razdoblja za koje
se utvrđuje porez uvečana, odnosno umanjena prema odredbama ovoga Zakona.

(2) Osnovicu poreza na dobit čini dobit koja je ostvarena u zemlji i
inozemstvu.

(3) Osnovicu poreza na dobit tuzemnih jedinica inozemnih poduzetnika
čini samo dobit ostvarena u zemlji.

(4) U osnovicu poreza na dobit ulazi i dobit od likvidacije, prodaje,
promjene pravnog oblika i podjele poreznog obveznika.

(5) Osnovica poreza na dobit ne umanjuje se za obračunati iznos poreza
na dobit.

(6) Vlastiti kapital, u smislu stavka 1. ovoga članka, jest iznos neto
vrijednosti imovine koja se utvrđuje tako da se aktiva umanjuje za sve
obveze.

Članak 4.

(1) Osnovica poreza na dobit iz članka 3. ovoga Zakona umanjuje se za
primitke i pripise što proistječu iz udjela i dividendi te za dobitke od
otuđenja udjela u kapitalu.

(2) Osnovica poreza na dobit iz članka 3. ovoga Zakona uvećava se za
otpise što proistječu iz udjela i gubitka od otuđenja udjela u kapitalu.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na udjele kod poduzetnika
koji je obveznik poreza na dohodak.

Članak 5.

(1) Osnovica poreza na dobit uvećava se za isplate i izuzimanja, a umanjuje
se za ulaganja.

(2) Pod isplatama iz stavka 1. ovoga članka razumijevaju se isplate
koje se obavljaju na temelju

unutarnjih akata poreznog obveznika o raspodjeli dobiti (javne) i druge
(skrivene) isplate dobiti. Isplatom se u smislu prethodne rečenice ne smatra
plaća isplaćena poduzetniku - fizičkoj osobi na koju se plaća porez na
plaće (dohodak).

(3) Pod izuzimanjem iz stavka 1. ovoga članka razumijevaju se uzimanja
proizvoda, robe i usluga za potrebe vlasnika i u druge svrhe koje nisu
povezane s obavljanjem djelatnosti.

(4) Pod ulaganjima iz stavka 1. ovoga članka razumijeva se povećanje
vlastitoga kapitala u skladu s propisima koji uređuju to područje.

Članak 6.

(1) Osnovica poreza na dobit iz članka 3. ovoga Zakona uvećava se i
za:

1. iznos amortizacije iznad najviših porezno dopustivih stopa, prema
posebnoj dopustivoj metodi obračuna,

2. iznos prekomjernih dužničkih kamata i preniskih vjerovničkih kamata,
ako vjerovnik, odnosno dužnik nije tuzemni obveznik poreza na dobit,

3. izdatke radnicima po osnovi naknade materijalnih i drugih troškova,
potpora i nagrada iznad iznosa koje propisuje ministar financija,

4. izdatke iz dnevnice i troškove službenog puta u inozemstvo iznad
propisanog iznosa,

5. izdatke za reprezentaciju (ugošćenja, darovi, plaćanje izdataka odmora,
športa, rekreacije i razonode, plaćanje izdataka za zakup automobila, plovila,
zrakoplova, kuća za odmor i razonodu i drugi slični izdaci),

6 izdatke za novčane kazne za prekršaje i prijestupe,

7. 30% izdataka (troškova) osobnih automobila i drugih sredstava za
osobni prijevoz poduzetnika, poslovodnih, rukovodnih i drugih zaposlenih
osoba te izdataka za korištenje rent-a-car vozila.

(2) Osnovica poreza na dobit uvećava se i za sve druge izdatke koji
nisu izravno u svezi s ostvarivanjem dobiti.

(3) Porezna uprava može obaviti reviziju izdataka dijelova inozemnog
poduzetnika koji su porezni obveznici u Republici Hrvatskoj, a čije je
sjedište u inozemstvu. Revizija izdataka obuhvaća izdatke za nabavu proizvoda
i usluga u inozemstvu. Revizija izdataka obuhvaća izdatke za nabavu proizvoda
i usluga, managementa, intelektualnih usluga, robnih i zaštitnih znakovlja,
patenata, licencija, zajmova i drugih naknada ili ulaganja koja mogu imati
karakter transfera dobiti.

(4) Ako Porezna uprava ocijeni da se tim transakcijama obavlja skriveni
transfer dobiti, u oporezivu dobit tuzemnog dijela inozemnog poduzetnika
uključit će razliku između iskazanih nabavnih cijena i prosječnih tržišnih
cijena na domaćem ili inozemnom tržištu.

Članak 7.

(1) Osnovica poreza na dobit iz članka 3 ovoga Zakona umanjuje se za
zaštitne kamate.

(2) Zaštitne kamate iz stavka 1. ovoga članka izračunavaju se ukamaćivanjem
vlastitog kapitala sa zaštitnom kamatnom stopom iz. članka 9. ovoga Zakona.

(3) Ako je iznos vlastitog kapitala negativan, tada se ukamaćeni iznos
dodaje dobiti.

(4) Na isplate, izuzimanja i ulaganja iz članka 5. ovoga Zakona kao
i na izdatke iz članka 6. stavka 1. točke 2., 3., 4., 5., 6. i 7. i stavka
2. ovoga Zakona te na knjigovodstvenu vrijednost stečenih i otuđenih udjela
kod drugih poreznih obveznika ukamaćivanje se primjenjuje samo na razdoblje
u kojem se vlastiti kapital povećao ili umanjio.

(5) Pri obračunu ukamaćivanja isplata, izdataka i ulaganja postupa se
tako kao da su isplate i izdaci obavljeni na početku mjeseca, a ulaganja
na kraju mjeseca.

Članak 8.

Vlastiti kapital koji se uzima u obzir pri obračunu zaštitnih kamata
jest knjigovodstvena vrijednost

vlastitog kapitala na početku razdoblja za utvrđivanje poreza:

1. umanjen za knjigovodstvenu vrijednost udjela kod drugih poduzetnika
na početku razdoblja oporezivanja i

2. umanjen, odnosno uvećan za knjigovodstvenu vrijednost udjela kod
drugih poreznih obveznika koji su stečeni, odnosno otuđeni tijekom razdoblja
oporezivanja.

Članak 9.

(1) Zaštitna kamatna stopa, u smislu ovoga Zakona, utvrđuje se tako
da se stopa rasta proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda povećava
za tri posto realnih godišnjih kamata.

(2) Stope rasta proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda iz stavka
1. ovoga članka mjesečno i godišnje objavljuje Državni zavod za statistiku.

(3) Ako je godišnja stopa rasta proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda
negativna, zaštitna kamata iznosi 3% godišnje uz primjenu običnog kamatnog
računa.

3. Odbitak poreznog gubitka

Članak 10.

(1) Ako se nakon umanjenja osnovice poreza na dobit i za zaštitne kamate
prema odredbama članka 7. ovoga Zakona pokaže gubitak, tada se taj gubitak
prenosi u sljedeće razdoblje i ukamaćuje.

(2) Obveznik poreza koji u roku pet godina ne ostvari oporezivu osnovicu
poreza na dobit gubi pravo na odbitak poreznog gubitka iz stavka 1. ovoga
članka. Porezni obveznik koji ostvaruje porezni gubitak obvezno potpada
pod nadzor Porezne uprave.

4. Razdoblje utvrđivanje poreza

Članak 11.

(1) Porez na dobit utvrđuje se za poslovnu godinu, dio poslovne godine
i razdoblje likvidacije.

(2) Poslovna godina u pravilu je kalendarska godina.

(3) Dijelom poslovne godine smatra se:

1. razdoblje od registracije poreznog obveznika ili dijela inozemnog
poduzetnika do kraja te poslovne godine,

2. razdoblje od premještaja sjedišta ili upravljanja poslovima iz inozemstva
u tuzemstvo do kraja te poslovne godine,

3. razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do premještaja
sjedišta ili upravljanja poslovima iz tuzemstva u inozemstvo,

4 razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do otuđenja.

(4) Razdoblje likvidacije jest razdoblje koje se nastavlja na posljednju
poslovnu godinu do okončanja postupka likvidacije.

5. Otuđenje, promjena pravnog oblika, dioba i likvidacija

Članak 12.

(1) Ako poduzetnik prestane s radom (likvidacija, otuđenje, promjena
pravnog oblika i dioba), vlastiti kapital iz članka 3. ovoga Zakona utvrđuje
se prema tržišnoj vrijednosti imovine.

(2) Ako imovinu poduzetnika iz stavka 1. ovoga članka preuzme poduzetnik
na temelju udjela u kapitalu, razlika između vrijednosti preuzete imovine
i knjigovodstvene vrijednosti udjela smatra se promjenom kapitala i ne
oporezuje se.

(3) Ako se neki porezni obveznik likvidira, dobit ili gubitak utvrđuje
se u razdoblju likvidacije koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu.
Početna bilanca za razdoblje likvidacije prikazuje imovinu poreznog obveznika
u bilanci na kraju prethodne poslovne godine. Ako takva konačna bilanca
ne postoji, onda se njene stavke utvrđuju procjenom. Završna bilanca razdoblja
likvidacije pokazuje imovinu koja će se raspodijeliti, likvidacijsku dobit
ili likvidacijski gubitak.

(4) Kada se pri otuđenju, diobi, promjeni pravnog oblika ili likvidaciji
iz imovine izuzimaju stvari i prava ili se u tu imovinu ulaže, na to se
primjenjuju propisi o isplatama i ulaganjima.

II. POREZNA STOPA

Članak 13.

(1) Porez na dobit plaća se po stopi od 25% na utvrđenu osnovicu poreza.

(2) Radi poticanja obnove i razvoja određenih područja, Vlada Republike
Hrvatske može uredbom porezne obveznike osloboditi od plaćanja poreza na
dobit ili sniziti poreznu stopu iz stavka 1. ovoga članka.

III. UTVRĐIVANJE POREZA NA DOBIT I POSTUPAK NAPLATE

1. Mjerodavnost poslovnih knjiga i financijskih izvješćaja

Članak 14.

(1) Osnovica poreza na dobit utvrđuje se na temelju poslovnih knjiga
koje se vode sukladno propisima o računovodstvu i financijskih izvještaja
(bilanca, račun dobitka i gubitka).

(2) Poslovne knjige moraju se voditi uredno i pravodobno.

(3) Izdaci koji nisu uredno i pravodobno evidentirani te vjerodostojno
dokumentirani ne priznaju se u svrhu oporezivanja.

(4) Ako se po poreznoj prijavi poreza na dobit ili tijekom nadzora utvrdi,
da se poslovne knjige ne vode uredno i pravodobno, Porezna uprava može
zatražiti da porezni obveznik izradi stanovite obračune i ukloni utvrđene
nedostatke. Ako porezni obveznik ne udovolji takvom zahtjevu, Porezna uprava
može sama promijeniti osnovicu poreza na dobit. O izvršenim promjenama
Porezna uprava sastavlja zapisnik.

2. Utvrđivanje poreza na dobit

Članak 15.

Porez na dobit utvrđuje se nakon isteka kalendarske godine, odnosno
drugog razdoblja utvrđivanja poreza, prema dobiti koju je porezni obveznik
ostvario u tom razdoblju.

Članak 16.

(1) Obveznici poreza na dobit plaćaju tijekom godine predujam poreza
na dobit na osnovi porezne prijave za prethodnu godinu.

(2) Obveznici poreza na dobit plaćaju predujam poreza na dobit u rokovima
i na način propisan ovim Zakonom.

Članak 17.

Poreznim obveznicima koji počinju obavljati djelatnost ili kojima je
prestala mogućnost prenošenja gubitka plaćanja predujma do prvog podnošenja
porezne prijave određuje Porezna uprava na temelju procijenjene mogućnosti ostvarenja njihove dobiti. Mogućnost ostvarivanja
dobiti utvrđuje se nakon isteka tri mjeseca poslovanja prema ostvarenom financijskom učinku.

Članak 18.

(1) Porezni obveznik obvezan je za porezno razdoblje podnijeti prijavu
poreza na dobit.

(2) Prijavu poreza na dobit s obračunatim porezom i dokazom o uplati
toga poreza porezni obveznik obvezan je dostaviti Poreznoj upravi najkasnije
četiri mjeseca nakon isteka razdoblja za koje se utvrđuje porez na dobit.

(3) Obrazac prijave poreza na dobit propisuje ministar financija.

Članak 19.

(1) Obveznici poreza na dobit plaćaju predujam poreza na dobit mjesečno
razmjerno visini porezne obveze iz članka 16. i 17. ovoga Zakona, i to
do kraja mjeseca za koji se plaća predujam poreza.

(2) Porezna uprava može, na temelju obavljenog nadzora ili na temelju
drugih podataka o poslovanju poreznog obveznika s kojima raspolaže, rješenjem
utvrditi nove iznose mjesečnih predujmova, odnosno drugo razdoblje plaćanja
predujmova. Rješenje o predujmu vrijedi do izmjene, odnosno do utvrđivanja
novog predujma.

Članak 20.

(1) Ako se po poreznoj prijavi utvrdi razlika za uplatu poreza na dobit,
taj se iznos ukamaćuje zaštitnom kamatom iz članka 9. ovoga Zakona od 31.
prosinca do dana predaje porezne prijave.

(2) Ako porezni obveznik plati u obliku predujma više poreza nego što
je dužan po poreznoj prijavi, više plaćeni porez vraća mu se na njegov
zahtjev ili se uračunava u sljedeće razdoblje plaćanja poreza ukamaćen
sukladno odredbama stavka 1. ovoga članka.

(3) Odredbe stavka 2. ovoga članka odnose se i na predujmove poreza
na dobit iz članka 16. ovoga Zakona.

Članak 21.

(1) Ako je domaći obveznik poreza na dobit platio porez na dobit ostvarenu
u inozemstvu, taj će mu se plaćeni porez uračunavati u porez na dobit,
a najviše do iznosa poreza na dobit koji bi platio u tuzemstvu.

(2) Stavak 1. ovoga članka se primjenjuje ako nije sklopljen ugovor
o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja.

Članak 22.

(1) Od poreznog obveznika, koji dospjeli porez ne plati u propisanom
roku, porez će se naplatiti prisilno na osnovi rješenja o određivanju prisilne
naplate.

(2) U postupku prisilne naplate poreza na dobit shodno se primjenjuju
odredbe o prisilnoj naplati poreza na dohodak.

Članak 23.

Ako više osoba zajednički obavlja djelatnost (supoduzetnici iz članka
2. stavka 7.) svaki supoduzetnik jamči solidarno za naplatu cjelokupnog
poreza na dobit iz zajedničkog obavljanja djelatnosti.

Članak 24.

Glede žalbenog postupka, obnove postupka, zastare obračunavanja, naplate
i povrata poreza te vođenja prekršajnog postupka shodno se primjenjuju
odredbe Zakona o porezu na dohodak.

Članak 25.

Ovlašćuje se ministar financija da donosi upute i provedbene propise
o primjeni članka 2., 6., 7., 12., 14.,

16. i 18. ovoga Zakona.

IV. KAZNENE ODREDBE

Članak 26.

(1) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 200.000,00 kuna za prekršaj će se
kazniti porezni obveznik koji ne obračuna ili ne uplati porez u propisanom
roku (članak 15. stavak 1., članak 18. stavci 1. i 2.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
poreznog obveznika novčanom kaznom od 1.000,00 do 20.000,00 kuna.

Članak 27.

(1) Novčanom kaznom od 5.000 00 do 1.000.000,00 kuna za prekršaj će
se kazniti porezni obveznik koji ne vodi ili netočno vodi poslovne knjige
(članak 14. stavak 1., 2. i 3.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba poreznog obveznika
kaznit će se novčanom kaznom od 2.000,00 do 50.000,00 kuna.

Članak 28.

(1) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 400.000,00 kuna za prekršaj će se
kazniti porezni obveznik koji ne podnese poreznu prijavu u propisanom roku
(članak 18. stavak 1. i 2.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba poreznog obveznika
kaznit će se novčanom kaznom od 2.000,00 do 50.000,00 kuna.

Članak 29.

(1) Za prekršaje iz članka 26., 27. i 28. ovoga Zakona učinjene u povratu
drugi put, nadležni organ, uz novčanu kaznu, izreći će i zaštitnu mjeru
oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti u trajanju do šest mjeseci.

(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka učinjene u povratu treći
put nadležni organ, uz novčanu kaznu izreći će zaštitnu mjeru trajnog oduzimanja
dozvole za obavljanje djelatnosti.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, ako bi oduzimanje
odobrenja za obavljanje djelatnosti izazvalo štetne posljedice, odnosno
poremećaje u gospodarstvu ili veće otpuštanje zaposlenih radnika, za prekršaj
u povratu može se izreći samo novčana kazna.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 30.

Dobit ostvarena do dana primjene ovoga Zakona oporezivat će se po propisima
koji su tada bili na snazi

Članak 31.

Oslobođenja i olakšice od plaćanja poreza na dobit, koji su stečeni
po Zakonu o neposrednim porezima prije 1. siječnja 1994 godine primjenjuju
se do isteka vremena predviđenog za njihovo korištenje.

Članak 32.

Iznimno od odredbi članka 19. stavka 1. ovoga Zakona, predujmovi poreza
na dobit za siječanj, veljaču i ožujak 1994. godine plaćaju se tako da
se predujam poreza na dobit utvrđen za prosinac 1993. godine uvećava za
eskontnu stopu Narodne banke Hrvatske.

Članak 33.

Od dana primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o neposrednim porezima
("Narodne novine", br. 19/90., 28/90.,14/91., 73/91. i 25/93)
i Uredba o izmjeni i dopuni Zakona o neposrednim porezima ("Narodne
novine", br 59/93.) i stavlja se izvan snage točka 19. Uredbe o nastavljanju
važenja pravnoga sadržaja i učinka određenih uredbi Vlade Republike Hrvatske
na temelju zakonske ovlasti ("Narodne novine", br.100/93.).

Pročišćeni tekst, NN 35/1995-707
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)