## Poslovnik Sabora Republike Hrvatske

### NN 17/1992 (30.3.1992.), Poslovnik Sabora Republike Hrvatske

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 6. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske,
Sabor Republike Hrvatske na zajedničkoj sjednici Društveno-političkog vijeća,
Vijeća općina i Vijeća udruženog rada 27. ožujka 1992.. donosi

## POSLOVNIK

### Sabora Republike Hrvatske

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Rad i organizacija Sabora Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: "Sabor")
uređuje se ovim Poslovnikom.

Članak 2.

Ovim se Poslovnikom uređuju:

- ostvarivanje prava, obveza i odgovornosti zastupnika u Saboru;

-djelokrug vijeća Sabora i njihovi medusobni odnosi;

- programiranje rada u Saboru;

- ostvarivanje prava i dužnosti predsjednika Sabora i Predsjedništva
Sabora;

- djelokrug, sastav i način rada radnih tijela Sabora i njihovi međusobni
odnosi;

- odnosi Sabora i Predsjednika Republike;

- način ostvarivanja prava i dužnosti Sabora prema Vladi Republike Hraatske
(u daljnjem tekstu: "Vlada");

- postupak donošenja akata Sabora i postupak razmatranja pojedinih pitanja
iz nadležnosti Sabora;

- postupak izbora i imenovanja odnosno razrješenja u Saboru;

- poslovni red na sjednicama Sabora;

- javnost u radu Sabora;

- obavljanje stručnih, administrativnih, tehničkih i drugih poslova
za potrebe Sabora i rukovođenje tim poslovima;

- rad Sabora u doba ratnog stanja i neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike.

II. VERIFIKACIJA I PRESTANAK MANDATA ZASTUPNIKA

Članak 3.

Vijeće Sabora razmatra izvješće mandatno-imunitetske komisije u cijelosti.

Ako Komisija nije osporila mandat nijednog zastupnika, glasuje se o
izvješću u cijelosti, a ako Komisija ospori neki mandat, prvo se glasuje
o svim neospornim mandatima, a zatim o svakom osporenom mandatu ponaosob.

Izvješće mandantno-imunitetske komisije usvojeno je ako je za njega
glasovala većina ukupnog broja članova u vijeću.

Članak 4.

Vijeće može odgoditi donošenje odluke o verifikaciji pojedinog mandata
i zaključiti da Republička izborna komisija prethodno izvrši provjeru valjanosti
mandata.

Odgađanje odluke o verifikaciji pojedinih mandata ne može biti duiža
od 30 dana.

Članak 5.

Zastupnik čiji je mandat verificiran, a nije bio nazočan na sjednici
vijeća, kao i zastupnik izabran u dopunskim ili ponovnim izborima potpisuje
tekst zakletve pred predsjednikom vijeća koji o tome obavještava vijeće
na prvoj narednoj sjednici.

Članak 6.

Verifikacijom mandata zastupnik stječe sva prava, obveze i odgovornosti
zastupnika utvrdena Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom.

Članak 7.

Verifikaciju mandata zastupnika izabranim na ponovnim ili dopunskim
izborima obavlja vijeće na osnovi izvješća Republičke izborne komisije
i na prijedlog mandatnoimunitetske komisije, shodno odredbama ovoga Poslovnika
o verifikaciji mandata.

Članak 8.

Zastupniku, prestaje mandat u slučajevima utvrđenim Ustavom i zakonom.

U drugim slučajevima mandat prestaje kad nastupi činjenica koja povlaći
za sobom prestanak mandata.

Članak 9.

Ako je zastupnik podnio ostavku, predsjednik vijeća dostavlja tekst,
ostavke zastupnicima vijeća.

Vijeće raspravlja o sadržaju ostavke i o tome donosi zaključak. Ako
vijeće prihvati ostavku, mandat zastupnika prestaje toga dana.

Članak 10.

O svakom slućaju koji za sobom povlaći prestanak mandata mandatno-imunitetska
komisija razmatra i o tome obavještava vijeća. a vijeće utvrduje dan prestanka
mandata.

Članak 11.

O svakom prestanku mandata zatupnika predsjednik vijeća obavještava
predsjednika Sabora.

III. OSTVARIVANJE PRAVA, OBAVEZA I O DGOVORNOSTI ZASTUPNIKA

Članak 12.

Zastupnici kojima je mandat verificiran daju zakletvu na naćin da potpisuju
tekst koji glasi:

.Prisežem da ću dužnost zastupnika savjesno obnašaGi i držati se Ustava
i zakona, te da ću se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske..

Članak 13.

Zastupnik ima pravo i obvezu prisustvovati i sudjelovati u radu Sabora
i radnih tijela ćiji je ćlan:

U slućaju sprijećenosti da prisustvuje sjednici zastupnik je obvezan
izvršavati obveze koje mu u okviru svoga djelokruga povjeri Sabor. vijeće
ili radno tijelo kojega je ćlan.

Članak 14.

Radi iznošenja stajališta, inicijativa i prijedloga zastupnik ima pravo
sudjelovati i u radu radnih tijela kojih nije ćlan. ali bez prava odlućivanja
u njima.

Članak 15.

Zastupnik ima pravo davati inicijative i podnositi sve prijedloge iz
nadležnosti Sabora, vijeća Sabora i radnih tijela Sabora. te postavljati
zastupnićka pitanja.

Članak 16.

Zastupnik ima pravo bili informiran o svim temama i problemima radi
ostvarivanja zastupnićkih prava i obveza.

Članak 17

Zastupnicima se dostavljaju:

-.Narodne novine., službeni list Republike Hrvatske,

- glasilo Sabora Republike Hrvatske,

- prijedlozi akata koji će biti na dnevnom redu sjednica tijela kojih
su ćlanovi.

lzvješća. analize i drugi materijali o kOjima će se raspravljati u tijelima
Sabora, dostavljaju se zastupnicima u sažetku, a na njihov zahtjev dostavit
će im se u izvorniku.

Zastupnici imaju pravo koristiti se knjižnicom Sabora.

Članak 18.

Zastupnik ima pravo uvida u informativni i analitićko-dokumentacijski
materijal koji se izraduje ili prikuplja u tijelima i Strućnoj službi Sabora,
Vlade. minist,arstvima i republićkim upravnim organizacijama, a koji se
odnosi na teme o kojima se raspravlja u Saboru.

Članak 19.

Zastupnik ima pravo tražiti od ministra i drugih funkcionara koji rukovode
radom republičkih pravnih organizacija da mu daju obsvijesti o temama koje
su na dnevnom redu sjednica Sabora ili se pripremaju za sjednicu Sabora
ili radnog tijela ćiji je ćlan. a i druge obavijesti koje su mu kao zastupniku
potrebne.

Članak 20.

Zastupnik ima pravo tražiti obavijesti i objašnjenja od predsjednika
Sabora; predsjednika vijeća i predsjednika radnog tijela Sabora, i o radu
tijela kojima oni predsjedavaju ili o njihovom radu u Saboru.

Zastupnik ima pravo tražiti obavijesti i objašnjenja od tajnika Sabora
i tajnika sjednice o njihovom radu i o radu Strućne službe Sabora.

Članak 21.

Zastupnici su obvezni ćuvati službenu i vojnu tajnu i druge povjerljive
podatke i za to su odgovorni.

Članak 22.

Zastupnik ima pravo tražiti da mu Strućna služba Sabora pruži pomoć
u izvršavanju njegovih funkcija, a napose u izradi prijedloga koje on podnosi,
u obavljanju poslova i zadaća koje mu je povjerilo radno tijelo Sabora,
odnosno da mu osigura dopunsku dokumentaciju za pojedine teme ili predmete
koji su na dnevnom redu sjednice Sabora ili radnih tijela. a može tražiti
i strućne informacije i objašnjenja radi potpunijeg upoznavanja i praćenja
problema na koje nailazi u obavljanju funkcije zastupnika.

U okviru Stručne službe Sabora osiguravaju se i stavIjaju na raspolaganje
zastupnicima tehnićka i informatićka sredstva i materijali. koji su im
potrebni za obavljanje njihove funkcije te osiguravaju tehnićki i drugi
uvjeti za nj ihov rad.

Članak 23.

Zastupnicima se izdaje zastupnička iskeznica.

U zastupnićkoj iskaznici navodi se imunitetsko pravo zastupnika.

O izdavanju zastupničkih iskaznica i o evidenciji izdatih iskaznica
brine se tajnik Sabora.

Članak 24.

Zastupnik od dana verifikacije do dana prestanka mandata ima pravo za
obavljanje zastupnićke dužnosti u Saboru i svojoj izbornoj jedinici na
naknade u skladu sa zakonom i odlukama Sabora.

Članak 25.

Zastupnik uživa imunitet od dana verifikacije do dana prestanka mandata.

Kad se steknu uvjeti za pritvor zastupnika ili za pokre. tanje kaznenog
postupka protiv zastupnika, koji se pozvao na imunitet. nadleino državno
tijelo obvezno je prethodno zatražiti za to, odobrenje vijeća kojeg je
zastupnik ćlan.

Zahtjev za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka
protiv zastupnika nadležno drtavno tijelo podnosi predsjedniku vijeća radi
upućivanja mandatno-imunitetskoj komisiji vijeća.

Na naćin predviden u stavku 3. ovoga ćlanka postupat će se i povodom
izvješća nađležnog driavnog tijela o pritvoru zastupnika odnosno o pokretsnju
kaznenog postupka protiv zastupnika koji se nije pozvao na imunitet.

Članak 28.

Mandatno-imunitetska komisija vijeća dužna je bez odgode razmotriti
2ahtjev za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka
protiv zastupnika koji se pozvao na imunitet, ili izvješće o pritwru zastupnika
ili o pokret.anju kaznenog postupka protiv zastupnika koji se nije pozvao
na imunitet, kao i izvješće o pritvoru zastupnika, zatečenog u vršenju
kaznenog djela za koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od pet
godina, te podnijeti o tome izvješće vijeću na prvoj narednoj sjednici.

Članak 27.

Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za pokrešnje
kaznenog posGupka protiv zastupnika koji se pozvao na imunitet, vijeće
odlu6uje na osnovi izvješća mandatno-imunitetske komisije da li će dati
odobrenje za pritvor, odnosno odobrenje za pokretanje kaznenog postupka.

Povodom izvješća o pokretanju kaznenog postupka protiv zastupnika koji
se nije pozvao na imunitet, vijeće može na osnovi izvješća mandatno-lmunitetske
komisije odlučiti da se prema njemu primijeni imunitet. ako je to potrebno
radi obavljanja njegove zastupnićke funkcije.

Članak 28.

Ako vijeće ne da odobrenje za pritvor zastupnika, odnosno za pokretanje
kaznenog postupka protiv zastupnika, obavijestit će o tome nadležni sud
radi donošenja odgovarajuće odluke.

Članak 29.

Izmedu sjednica vijeća odobrenje za lišenje slobode, odnosno za nastavljanje
kaznenog postupka daje i o primjeni imuniteta zastupnika odlućuje mandatno-imunitetska
komisija vijeća. uz potvrdu vijeća na prvoj narednoj sjednici.

Članak 30.

Kad vijeće, odnosno mandatno-imunitetska komisija odobri pritvor zastupnika.
odnosno dade odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, zastupnik može
biti pritvoren. odnosno kazneni se postupak može protiv njega voditi samo
za kazneno djelo za koje je dano odobrenje.

Članak 31.

U Saboru se mogu osnovati klubovi zastupnika po stranaEkoj i drugoj
osnovi. Klub mora imati najmanje pet članova.

Klubovi zastupnika obvezni su o svom osnivanju obavijestiti Tajništvo
Sabora. priložiti svoja pravila rada te podatke o članovima.

Tajništvo Sabora osigurat će klubovima zastupnika prostorne i druge
tehnićke uvjete za rad (dvoranu za sjednice, prijepis, umnožavanje i dostavu
materijala i dr.).

IV. DJELOKRUG VIJEČA SABORA

Članak 32.

Sabor o predmetima iz svoje nadležnosti odlućuje na samostalnim sjednicama
vijeća Sabora, na zajednićkim sjednicama Društveno-politićkog vijeća i
Vijeća općina te na skupnim sjednicama Društveno-politićkog vijeća, Vijeća
općina i Vijeća udruženog rada Sabora.

Članak.33.

Vijeća Sabora samostalno:

- verificiraju mandat svojim ćlanovima i odlučuju o njihovim mandatno-imunitetskim
pitanjima;

- biraju i razrješavaju predsjednika i potpredsjednika vijeća;

- biraju i razrješavaju članove radnih tijela Sabora iz reda zastupnika
vijeća;

- donose akt o naćinu rada i organizaciji vijeća;

- osnivaju radna tijela vijeća. utvrduju djelokrug njihova rada. te
biraju i razrješavaju predsjednike i ćlanove tih tijela.

Članak 34.

Društveno-političko vijeće i Vijeće općina na zajedničkoj sjednici utvrduju
politiku i donose zakone i druge akte koji se odnose na:

- ustrojstvo, djelokrug i naćin rada drevnih tijela;

- ustrojstvo lokalne samouprave i utvrdivanje podrućja jedinica lokalne
samouprave i uprave:

- ustrojstvo, organizaciju i rad tijela sudbene vlasti;

- gradansko-pravne odnose i postupovna pravila pred sudovima i driavnim
tijelima u gradansko-pravnim stvarima;

- utvrdivanje kaznenih djela, kaznenih sankcija i izvršavanje kaznenih
sankcija, te postupovna pravila u kaznenim stvarima;

- amnestiju za kaznena djela;

- obitelj, brak i starateljstvo;

- udruživanje gradana i održavanje javnih skupova;

- državljanstvo i osobni status gradana;

- pravni položaj vjerskih zajednica;

- izbor i razrješenje tajnika zajednićke sjednice;

- izbor i razrješenje predsjednika i sudaca Vrhovnog suda Republike
Hrvatske i drugih sudova za koje je to utvrdeno zakonom;

- imenovanje i razrješenje javnih tužitelja;

- izbor i razrješenje pućkog i javnog pravobranitelja;

- izbor, imenovanje i razrješenje Guvernera Narodne banke Hrvatske.
direktora i ćlanova Vijeća Hrvatske radio-televizije i generalnog direktora
Službe društvenog knjigovodstva Hrvatske; te

- izbor, imenovanje i razrješenje nositelja javnih funkcija i predstavnike
Sabora u tijelima i institucijama odredenim zakonom.

Zastupnici na zajedničkoj sjednici odlućuju i o svim drugim pitanjima
iz djelokruga Sabora, osim o onima o kojima vijeća Sabora odlućuju samostalno
ili zastupnici vijeća Sabora odlućuju na skupnoj sjednici.

Članak 35.

Zastupnici na skupnoj sjednici Društveno-politićkog vijeća, Viječa općina
i Vijeća udruženog rada utvrduju politiku i donose zakone i druge akte
koji se odnose na:

- donošenje i promjenu Ustava Republike:

- odlućkvanje o povjerenju predsjedniku, potpredsjednicima. ministrima
i drugim ćlanovima Vlade;

- nadzor rada Vlade i drugih nositelja javnih dužnosti odgovornih Saboru
u skladu s Ustavom i zakonom;

- donošenje ustavnih zakona; ,

- slobode i prava čovjeka i građanina i nacionalna prava;

- pitanja obrane, zaštite ustavnog poretka i javne sigurnosti.

- odluku o ratu i miru;

- odlučivanje o promjeni granica Republike Hrvatske;

- potvrdivanje uredbi sa zakonskom snagom koje donosi Pretisjednik Republike;

- izborni sustav;

- potvrdivanje medunarodnih ugovora u 5kladu s Ustavom;

- donošenje zakona i raspisivanje referenduma u skladu s Ustavom;

- donošenje zakona o državnim znamenjima. simbolima i himni;

- državne blagdane, nagrade i druga priznanja;

- osnove gospodarskog sustava;

- monetarni sustav i emisija novća, devizni sustav. vanjskotrgovinski
promet i gospodarski odnosi s inozemstvom, osnivanje novčanih i deviznih
rezervi;

- carinsku i izvancarinsku zaštitu;

- porežni sustav. sustav financiranja, te izvore i vrste prihoda državnih
tijela. te jedinica lokalne samouprave;

- državni proraćun i izvršenje proraEuna;

- završni raćun državnog proraćuna;

- zdravstvenu zaštitu i zdravstveno osiguranje;

- radne odnose i zapošljavanje;

- pravo na štrajk i druga sindikalna prava;

- pitanja socijalne skrbi;

- mirovinsko i invalidsko osiguranje;

- pitanja ravnomjernog regionalnoga razvitka Republike:

- robne rezerve;

- prostorno planiranje, urbanizam. uredivanje i korištenje gradevinskog
zemljišta i starttbene odnose, te pitanja zaštite prirode i ćovjekovog
okoliša:

- pitanja gospodarske infrastrukture;

- pitanja pomorstva i prometa;

- pitanja sustava informiranja i djelovanje informatićkih sustava;

- pitanja znanosti i tehnologije;

- kulturu, odgoj. obrazovanje i šport:

- poljodjelstvo, vodoprivredu. selo i seljaštvo;

- turistićku djelatnost;

- donošenje Poslovnika Sabora;

- odlućivanje o produženju saziva Sabora. te utvrdivanje prestanka okolnosti
zbog kojih je vrijeme ssziva produženo, te o prijevremenom raspuštanju
Sabora;

- izbor i razrješenje predsjednika i potpredsjednike Sabora:

- izbor i razrješenje predsjednika radnih tijela Sabora;

- imenovanje i razrješenje tajnika Sabors i njegova zamjenika;

- izbor sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske.

V. PROGRAMIRANJE RADA U SABORU

Članak 36.

Program rada Sabora utvrduje se za razdoblje jednog redovnog zasjedanja,
za razdoblje od godine dana, a rrrože se utvrditi i za dulje razdoblje.

Članak 37.

Pored zastupnika i radnih tijela Sabora, prijedloge za program rada
Sabora moi.e podnositi i Vlada.

Uz prijedlog za unošenje pojedinih tema u progrsm rada Sabora podnositelj
može predložiti da u raspravi o predloženoj temi sudjeluje i njegov predstavnik.

Članak 38.

Nakon završene rasprave o prijedlozima za izradu programa rada Sabora,
u prijedlog programa rada Sabora unose se sve zadaće i teme koje će Sabor
razmatrati i o kojima će odlućivati u razdoblju za koje se utvrduje program
rada. a naroćito:

- zadaće, poslovi i teme koje se odnose na razmstranje stanja. utvrdivanje
politike i na provodenje utvrdene politike u oblastima iz djelokruga Sabora,
uz prikaz osnovnog sadržaja tema, zadaća odnosno posla;

- zakoni i drugi akti Sabora s obrazloženjem potrebe njihova donošekja
i s prikazom osnovnog sadržaja tih aka- tijela odgovorna za organiziranje,
pripremu i izvr-, šenje pojedinih zadaća utvrdenih programom rada kao nositelji
poslova oko priprerge odredenog akta:

- stalna ili povremena radna tijela koja će razmatrati akte i druge
materijale prije njihova iznošenja ns sjednice;

- rokovi u kojima se moraju dovršiti, odnosno izvršiti pojedine zadaće:

- rokovi u kojima će se provesti predvidene rasprave u zainteresiranim
organizacijama

U programu rada Sabora oznaćuje se takoder o kojim će se temama provoditi
prethodna rasprava ili kojime će se provesti posebna konzultacija radi
razmjene mišljenja o predloženim načinima za uredivanje društvenih odnosa
ili radi zauzimanja stsjališta za pripremu i izradu odredenog akta.

U program rada Sabora može se unijeti rokovnik održavanja sjednica u
razdoblju za koje se donosi program.

Članak 39.

Prijedlog programa rada Sabora, prihvećen na skupnoj sjednici, objavljuje
se u glasilu Sabora.

Članak 40.

NoSitelji pojedinih poslova utvrdeni programom rada Sabora dužni su
u predvidenom roku podnijeti te akte Saboru na raspravu i odlućivanje.
Ako to iz odredenih razloga nije moguće, nositelj poslova pripreme akta
dužan je o tome na vrijeme obavijestiti Sabor i navesti razloge zbog kojih
nije moguće izvršiti programiranu zadaću.

VI. PREDSJEDNIK SABORA, PREDSJEDNIŠTVO SABORA I TAJNIK SABORA

Članak 41.

Predsjednik Sabora predstsvlja Sabor.

Predsjednik Sabora saziva i organizira sjednice Sabora.

Predsjednik Sabora upućuje na raspravu i odlućivanje Saboru i radnim
tijelima Sabora primljene prijedloge propisa te izvješća. informacije.
analize i druge akte upućene Saboru.

Predsjednik Sabora može predložiti vijećima, radnim tijelima Sabora
i radnim tijelima vijeća da rasprave o pojedirlim temama iz svoga djelokruga.
ima pravo i sudjelovati u raspravljanju o pitanjima koja su na dnevnom
redu njihovih sjednica.

Predsjednik Sabora potpisuje akte koje donosi Sabor. Predsjednik Sabora
upućuje donesene zakone Predsjedniku Republike radi proglašenja.

Predsjednik Sabora prima prisege funkcionara koje bira ili imenuje Sabor,
ako nije zakonom ili ovim Poslovnikom drukćije odredeno a na to može ovlastiti
potpredsjednika Sabora. predsjednika vijeća ili predsjednika radnog tijela
Sabora, a kad to hitne i neodgodive potrebe zahtijevaju i zastupnika Sabora.

Predsjednik Sabora obavlja i druge poslove odredene Ustavom, zakonom
i ovim Poslovnikom.

Svoja ovlaštenja predsjednik Sabora izvršava donošenjem odluke, ukoliko
nije ovim Poslovnikom drukčije odredeno.

Članak 42.

Sabor ima četiri potpredsjednika. Potpredsjednici Sabora zamjenjuju
predsjednika u slućaju njegove odsutnosti ili sprijećenosti.

Potpredsjednici Ssbora poma.žu u radu predsjedniku Sabora i, po njegovom
ovlaštenju, obavljaju odredene poslove iz njegova djelokruga.

Članak 43.

Predsjednik Sabora. potpredsjednici Sabora i predsjednici vijeća čine
Predsjedništvo Sabora.

Predsjedništvo Sabora:

- utvrduje prijedlog programa rada Sabora i brine se za uskladivanje
rada u provedbi programa;

- razmatra pitanja od interese za rad Sabora;

- potiče da se odredene teme stave na dnevni red

- tumaći odredbe Poslovnika Sabora u pogledu nadležnosti vijeća:

- raspravlja pitanja postupka i naćina rada Sabora i radnih tijela Sabora,
te pokreće inicijative za unapredivanje toga rada:

- brine se o suradnji Sabora s Vladom i tijelima jedinica lokalne samouprave;

- odreduje sastav delegacije Sabora u posjeti stranim predstavnićkim
tijelima i organizacijama;

- odreduje predstavnike Sabora u reprezentativnim i drugim prigodama
te donosi odluke o pokroviteljstvu nad obljetnicama od osobitoga nacionalnog
ili državnog znaćenja;

- brine se o provedbi utvrdene politike Sabnra;

- daje suglasnost na Pravilnik o unutarnjoj organizaciji, naćinu rada
i sistematizaciji poslova u Strućnoj službi Sabora i ima prema njoj poslove
koje prema zakonu obavlja Vlada prema tijelima republičke uprave;

- utvrduje prijedlog za osiguranje sredstava za rad Sabora i Stručne
službe Sabora;

- predlaže vijećima kandidate za tajnika zajednićke sjednice. na listi
na kojoj ne mora biti više kandidata;

- imenuje i razrješava na prijedlog tajnika Sabora pomočnika tajnika
Sabora i druge djelatnike, koji u Stručnoj službi Sabora imaju položaj
samostalnog savjetnika;

- obavlja i druge poslove odredene ovim Poslovnikom.

Članak 44.

Na poziv predsjednika Sabora u radu Predsjedništva Sabora sudjeluju
predsjednici radnih tijela Sabora, tajnik Sabora. zamjenik tajnika Sabora,
pomoćnik tajnika Sabora, tajnik zajedničke sjednice te predstavnik Vlade.

Članak 45.

Sjednice Predsjedništva Sabora saziva predsjednik Sabora.

Na sjednicama Predsjedništva Sabora vodi se zapisnik. Predsjedništvo
Sabora može, u skladu s ovim Poslovnikom donijeti Poslovnik o svom radu.

Članak 46.

Tajnik Sabora pomaže predsjedniku Sabora u pripremanju i organiziranju
sjednica Sabora kao i sjednica Predsjedništva Sabora, osigurava izvješća.
dokumentacijski i drugi materijal o temama koje se razmatraju na sjednica
Predsjedništva. pokreće razmatranje tema iz tijelokruga Predsjedništva
Sabora. brine se o izvršavanju zakljućaka Predsjedništva Sabora i abavlja
druge poslove utvrden ovim Poslovnikom ili koje mu povjeri predsjednik
Sabora.

Članak 47.

Tajnik Sabora rukovodi Stručnom sluibom Sabora i donosi Pravilnik o
unutarnjoj organizaciji, načiriu rada i sistematizaciji poslova Strućne
sluibe Sabora o prethodnoj suglasnosti Predsjedništva Sabora.

Tajnik Sabora priprema prijedlog za osiguravanje sredstava e rad Sabora
i Stručne službe Sabora i nalogodavac je za financijsko i materijalno poslovanje
Sabora i Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora zaključuje ugovore i obavlja druge pravne poslove Sabora.

Za svoj rad i za rad Strućng sluibe Sabora tajrlik Sabora odgovoran
je Saboru.

Članak 48.

Zamjenik tajnika Sabora obavlja poslove iz djelokruga tajnika Sabora
koje mu povjeri predsjednik Sabora ili tajnik Sabora i zamjenjuje tajnika
u sluaju njegove odsutnosti lli sprijeđenosti.

Za svoj rad zamjenik tajnika Sabora odgovoran je Saboru. a za poslove
koje mu je povjerio tajnik Sabora odgovoran je i njemu.

Članak 49.

Tajnika Sabora i zamjenika tajnika imenuje, odnosno razrješava od dužnosti
Sabor, na prijedlog Predsjedništva Sabora. koji ne mora sadržavati više
kandidata.

Tajnik Sabora i zamjenik tajnika Sabora imenuju se na vrijeme od ćetiri
godine i mogu biti ponovno imenovani na tu funkciju.

VII. RADNA TIJELA SABORA

1. Opće odredbe

Članak 50.

Za proučavanje i razmatranje općih pitanja politike te pripremu i podnošenje
prijedloga o tim pitanjima. za praćenje provodenja utvrdene politike i
praćenje izvršavanja zakona i drugih akata Sabora. za pripremu i proućavanje
prijedloga zakona i drugih akata. za koordinaciju u rješavanju pojedinih
pitanja, za proućavanje i raspravljanje i drugih pitanja iz nadležnosti
Sabora te za izvršavanje odredenih zadača od interesa za Sabor i njegova
vijeća. ovim se Poslovnikom osnivaju radna tijela Sabora. kao zajednička
radna tijela svih vijeća Sabora.

Članak 51.

U radnim tijelima Sabora razmatraju se i usuglašavaju stavovi izraženi
ili upućeni zastupnicima o pojedinim pitanjima o kojima se odlučuje u vijećima
Sabora ili su izravno upućeni Saboru. Radna tijela Sabora, imajući u vidu
cjelinu odnosa i interesa, njihovu povezanost i uzajamnu uvjetovanost,
zauzimaju stajališta i o tome obavještavaju Sabor.

Radna tijela prate u okviru svog djelokruga rad Vlade i drugih nositelja
javnih dužnosti odgovornih Saboru u skladu s Ustavom i zakonom, zauzimaju
stajališta i o tome izvješćuju Sabor.

U radnim tijelima Sabora ra,zmatraju se mišljenja, primjedbe, prijedlozi
i inicijative koje se odnose na donošenje zakona i drugih akata. na ocjenu
izvršavanja utvrdene politike, na ostvarivanje političke kontrole ili na
rješavanje pojedinih pitanja od općeg interesa ili od interesa za gospodarstvo
ili gradane i njihov položaj u društvu.

U radnim tijelima Sabora razmatraju se predstavke i prijedlozi gradana
koje oni podnose Saboru te njihove političke i druge inicijative od općeg
interesa ili za zaštitu ustavnosti i zakonitosti.

Članak 52.

Radi razmatranja i drugih pitanja Sabor može, pored radnih tijela osnovanih
ovim Foslovnikom, osnovati i druga radna tijela.

Odlukom o osnivanju radnog tijela ureduje se njegov naziv, sastav, zadaće,
ovlaštenja i naćin rada.

Članak 53.

Radno tijelo Sabora ima predsjednika, zamjenika predsjednika i odredeni
broj članova.

Predsjednik, zamjenik predsjednika i članovi biraju se medu zastupnicima
u Saboru tako da u radnom tijelu Sabora bude podjednak broj članova svakog
viječa.

Zamjenika predsjednika biraju ćlanovi radnog tijela Sabora iz svojih
redova.

Članak 54.

U radno tijelo Sabora mogu se kao članovi imenovati i pojedini znanstveni.
stručni ili javni djelatnici, ali njihov brQj ne može biti veći od broja
članova izabranih medu zastupnicima, ako ovim Poslovnikom nije drugaćije
odredeno.

Znanstveni, strućni i javni djelatnici imenovani u radno tijelo Sabora
imaju pravo sudjelovati u raspravi o pitanjima iz djelokruga radnog tijela.
bez prave odlućivanja.

Članak 55.

Mandat predsjednika. emjenika predsjednika i ćlanova radnog tijela traje
do isteka mandata tog saziva Sabora.

Predsjednika radnog tijela Sabora bira Sabor na osnovi liste na kojoj
broj utvrdenih kandidata ne mora biti veći od broja koji se bira.

Članak 56

Predsjednik radnog tijela Sabora organizira rad radnog tijela. predlaže
dnevni red i predsjeda njegovim sjednicama.

Predsjednik inicira razmatranje pojedinih tema i brine se o obavješćivanju
ćlanova o pitanjima iz djelokruga radnog tijela

Predsjednik suraduje s predsjednicima vijeća Sabora i s predsjednicima
drugih radnih tijela Sabora, te s ministrima o pitanjima iz djelokruga
radnog tijela Sabora.

Predsjednik se brine o provodenju zakljućaka radnog tijela Sabora i
obavlja druge poslove odredene ovim Poslovnikom.

Zamjenik predsjednika radnog tijela Sabora. u slućaju sprijećenosti
ili odsutnosti predsjednika, ima njegova prava, obveze i odgovornosti odredene
ovim Poslovnikom.

U slućaju sprijećenosti ili odsutnosti predsjednika i zamjenika predsjednika,
sjednicom radnog tijela predsjeda član radnog tijela kojeg na to ranije
ovlasti predsjednik radnog tijela.

Članak 57.

Sjednicu radnog tijela Sabora saziva predsjednik po vlastitoj inicijativi,
a dužan ju je $azvati na osnovi zaključka Sabora ili ako to zatraži predsjednik
Sabora, predsjednik vijeća ili trećina članova radnog tijela Sabora. uz
navođenje pitanja koja se trebaju razmotriti na sjednici.

Ako predsjednik ne sazove sjednicu kad je to obvezan ućiniti. sjednicu
radnog tijela Sabora sa2vat će predsjednik Sabora.

Članak 58.

Radna tijela Sabora mogu zauzimati stajališta o pitanjima iz svog djelolsruga
ako sjednici prisustvuje većina ćlanova radnog tijela, a odluke se donose
većinom glasova prisutnih ćlanova.

O radu na sjednici radnog tijela vodi se žapisnik.

Članak 59.

Radna tijela Sabora pokreću razmatranje tema iz svog djelokruga po vlastitoj
inicijativi. a obvezatna su razmotriti svako pitanje iz svog djelokruga
koje im uputi na razmatranje ili za koje to traži predsjednik Sabora.

Članak 60.

Tijekom pripreme zakona ili strućnog materijala koji ureduje pitanje
iz djelokruga rada radnog tijela. radno tijelo može provesti prethodnu
raspravu radi davanja mišljenja i prijedloga predlagaću zakona ili strućnog
materijala.

Članak 61.

Radi proućavanja pojedinih pitanja iz svog djelokruga i pripreme prijedloga
o tim pitanjima kao i radi sastavljanja izvješća i nacrta akata koje priprema
za Sabor radno tijelo sbora može osnovati potkomisije. odnosno pododbore,
a njegov predsjednik može osnovati posebnu radnu grupu. Članovi te radne
grupe imenuju se izmedu ćlanova radnog tijels, a prema potrebi i znanstvenih.
stručnih i javnih djelatnika te predstavnika zainteresiranih tijela i organizacija.

Članak 62.

Radno tijelo Sabora može angažirati znanstvene i druge organizacije
i pojedine strućnjake za pripremanje akata ili proućavanje pojedinog pitanja
iz njegova djelokruga, ako su za to osigurana sredstva ili ako je to predvideno
u programu rada Sabora, a može donijeti i zakljućak da se ti poslovi povjere
ministarstvima ili upravnim organizacijama.

Kada te poslove valja po zakljućku radnog tijela obaviti na osnovi ugovora,
ugovor u ime Sabora zakljućuje tajnik Sabora.

Članak 63.

Radno tijelo Sabora obvezno je o 5vojim primjedbama, mišljenjima, stajalištima
i prijedlozima obavijestiti Sabor. Radno tijelo dužno je izvijestiti o
stajalištu manjine svojih ćlanova, kad mišljenja ostanu podijeljena u pogledu
prijedloga za rješenje pojedinog pitanja.

Kad podnosi izvješće ili prijedlog Saboru, radno tijelo odreduje izvjestitelja
koji će po zakljućku radnog tijela, po vlastitoj inicijativi ili na zahtjev
Sabora, na sjednici obrazložiti stajalište ili prijedlog radnog tijela.

Izvjestitelj se na sjednici izjašnjava u ime radnog tijela Sabora o
pitanjima u vezi s izvješćem, odnosno stajalištem ili prijedlogom radnog
tijela. ali ne može izmijeniti stajalište ili prijedlog radnog tijela ili
odustati od njega, ako za to nije ovlašten od radnog tijela. niti se može
izjašnjavati o pitanjima o kojima radno tijelo nije dalo svoje mišljenje
ili zauzelo stajalište. Ako se takvo pitanje pojavi u raspravi izvjestitelj
može tražiti da se odgodi rasprava o njemu dok ga radno tijelo ne raspravi.
Rasprava o takvom pitanju odgodit će se i ako se zatraži da radno tijelo
dade o njemu svoje mišljenje. odnosno da zauzme stajalište.

Članak 64.

Radna tijela Sabora suraduju medusobno, a mogu održati i zajednićku
sjednicu te Saboru podnijeti i zajedničko izvješće o temi rasprave.

Članak 65.

Sjednici radnog tijela sabora prisustvuje predstavnik Vlade kad se na
sjednici razmatra prijedlog Vlade a predstavnik ministarstva ili upravne
organizacije kad se na sjednici razmatra pitanje iz njihova djelokruga.

Predsjednik radnog tijela Sabora obvezan je pravovremeno predstavnike
tijela iz stavka t. ovoga Elanka obavijestiti o mjestu i vremenu održavanja
sjednice.

Predstavnik Vlade ima pravo na sjednici radnog tijela sudjelovati u
raspravi, a to pravo pripada predstavnicima. odnosno povjerenicima i drugih
predlagaća zakona i drugih akata Sabora.

Članak 66.

Radno tijelo Sabora irria pravo tražiti od ministarstava i upravnih
organizacija odgovarajuće obavijesti i druge podatke koji su mu potrebni
za rad, a kojima ova tijela raspolažu ili su ih u svom djelokrugu obvezni
prikupljati i evidentirati.

Clanak 67.

Radno tijelo Sabora može na svoje sjednice pozvati znanstvene, stručne
i javne djelatnike i druge osobe radi iznošenja mišljenja o pitanjima koja
se raspravljaju na sjednici.

Radno tijelo Sabora može, u skladu s ovim Poslovnikom, donijeti poslovnik
o svom radu.

Članak 68.

Članovima radnih tijela Sabora imenovanim iz reda znanstvenih, stručnih
i javnih djelatnika koji nisu zastupnici u Saboru. može se pored naknade
troškova, odrediti posebna nagrada za rad u radnim tijelima.

2. Posebne odredbe

Članak 69.

Radna tijela Sabora su:

1. Ustavna komisija,

2. Zakonodavno-pravna komisija,

3. Komisija za Poslovnik Sabora,

4. Komisija za izbor i imenovanja,

5. Administrativna komisija,

6. Komisija za predstavke i pritužbe,

7. Komisija za nadzor zakonitosti rada Službe za zaštitu ustavnog poretka,

8. Odbor za zaštitu ljudskih prava,

9. Odbor za međunacionalne odnose,

10. Odbor za vanjsku politiku,

11. Odbor za unutarnju politiku i narodnu obranu,

12. Odbor za gospodarsku politiku i razvoj,

13. Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo,

14. Odbor za turizam,

15. Odbor za pitanja političkog sustava,

16. Odbor za proračun i financije,

17. Odbor za pomorstvo,

18. Odbor za promet i 'veze,

19. Odbor za informatiku,

20. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu,

21. Odbor za socijalnu politiku i zdravstvo,

22. Odbor za prostorno uređenje,

23. Odbor za zaštitu okoliša,

24. Odbor za pravosuđe i upravu i

25. Odbor za pitanja lokalne samouprave.

Ustavna komisija

Članak 70.

Ustavna komisija:

- prati, razmatra i analizira ostvarivanje Ustava,

- razmatra načelna pitanja u vezi s usuglašavanjem zakonodavstva s Ustavom,

- razmatra mišljenja i prijedloge ustavne naravi upućene Saboru,

- u postupku promjene Ustava Republike Hrvatske priprema i Saboru podnosi
prijedloge akata koje donosi,

Članak 71.

Ustavna komisija ima 30 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Komisije između zastupnika
u vijeću, a 12 članova imenuje se iz reda javnih, znanstvenih i stručnih
djelatnika.

Zakonodavno pravna komisija

Članak 72.

Zakonodavno-pravna komisija:

- razmatra prijedloge za donošenje zakona te prijedloge zakona i drugih
akata koje donosi Sabor u pogledu njihove usklađenosti s Ustavom i pravnim
sustavom te u pogledu njihove pravne obrade i o tome daje mišljenje i prijedloge
Saboru,

- razmatra pitanja jedinstvene zakonodavne metodologije i druga pitanja
od značaja za jedinstvenu pravnu tehniku i terminološku obradu akata koje
donosi Sabor,

- daje mišljenje i prijedloge da pojedine odredbe zakona imaju povratno
djelovanje,

- brine se o jedinstvu pravnog sustava i daje mišljenje o načelnim pitanjima
izgradnje toga sustava ili jedinstvenu primjenu zakona.

- ukazuje na potrebu donošenja zakona ili drugih akata Sabora,

- razmatra inicijative za donošenje zakona,

- razmatra akte koje potvrđuje ili na koje daje suglasnost Sabor i o
tome daje mišljenje,

- utvrđuje i izdaje pročišćene tekstove zakona i drugih akata Sabora,
ako je tim aktima Sabora na to ovlašte na,

- razmatra prijedloge za davanje autentičnog tumačenja zakona ili drugog
akta Sabora,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 73.

Zakonodavno-pravna komisija ima 17 članova.

Svako vijeće Sabora bira po 4 člana Komisije između zastupnika u vijeću,
a 5 članova Komisije imenuje se iz reda znanstvenih i stručnih djelatnika.

Komisija za Poslovnik Sabora

Članak 74.

Komisija za Poslovnik Sabora:

- prati ostvarivanje ovoga Poslovnika,

- razmatra prijedloge za promjene ovoga Poslovnika,

- podnosi prijedloge za promjenu ovoga Poslovnika.

Članak 75.

Komisija za Poslovnik Sabora ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Komisije između zastupnika
u vijeću.

Komisija za izbor i imenovanja

Članak 76.

Komisija za izbor i imenovanja:

- predlaže izbor sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske.

- predlaže izbor i imenovanje, odnosno razrješenje funkcionara koje
bira, odnosno imenuje Sabor, ako Ustavom, zakonom, ovim Poslovnikom ili
drugim aktom Sabora nije utvrđeno da takav prijedlog podnosi drugo tijelo.

- predlaže imenovanja predstavnika Sabora u određena društvena tijela
i organizacije, .

- razmatra prijedloge ovlaštenih predlagača za izbor i razrješenje,
odnosno imenovanje i razrješenje funkcionara koje bira, odnosno imenuje
Sabor sa stanovišta ispunjavanja uvjeta za te funkcije i, o tome podnosi
mišljenje vijećima Sabora,

- priprema i podnosi vijećima Sabora prijedlog za izbor članova te predsjednika
radnih tijela Sabora,

- predlaže izbor i imenovanja, odnosno razrješenja nositelja sudbenih
i javnotužiteljskih funkcija,

- u skladu sa zakonom, poduzima radnje za oglašavanje slobodnih sudačkih
mjesta i utvrđuje prijedloge za izbor nositelja sudbenih funkcija,

- priprema prijedloge odluka u vezi s pokretanjem postupka za razrješenje
nositelja sudbenih i javnotužiteljskih funkcija u skladu sa zakonom, a
prije isteka vremena na koje su birani,

- provodi kandidacioni postupak za izbor sudaca porotnika Vrhovnog suda
Republike Hrvatske, Privrednog suda Hrvatske i Upravnog suda Hrvatske.

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Način ostvarivanja pojedinih funkcija Komisije za izbor i imenovanja
može se urediti odlukom Sabora.

Članak 77.

Komisija za izbor i imenovanja ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Komisije između zastupnika
u vijeću.

Administrativna komisija

Članak 78.

Administrativna komisija:

- utvrđuje i Saboru podnosi prijedloge propisa o plaćama i o naknadama
plaća i o drugim primanjima zastupnika i funkcionara koje bira ili imenuje
Sabor, a i zastupnika i funkcionara kojima je prestala funkcija, i u okviru
ovlaštenja donosi pobliže propise za njihovo izvršavanje,

- sudjeluje u pripremanju propisa kojima se uređuju plaće i naknade
plaća i drugih primanja zastupnika i funkcionara koje bira ili imenuje
Sabor,

- donosi pojedinačna rješenja o naknadama plaća i drugim primanjima
zastupnika i funkcionara koje bira ili imenuje Sabor,

- odreduje visinu naknade troškova i mjerila za utvrđivanje posebne
naknade za rad članova radnih tijela Sabora izabranih iz reda znanstvenih,
stručnih i javnih djelatnika,

- surađuje s tajnikom Sabora u pripremanju prijedloga za osiguranje
u proračunu Republike sredstava za rad Sabora i Stručne službe Sabora,

- donosi akte za primjenu osnova i mjerila za plaće i za ostvarivanje
drugih prava rukovodećih djelatnika u Stručnoj službi Sabora za koje je
to utvrđeno aktom Predsjedništva Sabora i utvrđuje njihove plaće,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 79.

Administrativna komisija ima 12 članova.

Svako vijeće Sabora bira po četiri člana Komisije između zastupnika
u vijeću.

Komisija ze predstavke i pritužbe

Članak 80.

Komisija za predstavke i pritužbe:

- razmatra predstavke, pritužbe i prijedloge upućene Saboru te ukazuje
nadležnim tijelima na kršenje ustavnosti i zakonitosti i prava građana
u postupku pred državnom upravom i tijelima koja imaju javne ovlasti,

- ukazuje Saboru na kršenje ustavnosti i zakonitosti i druge štetne
pojave od šireg znaćenja i predlaže poduzimanje potrebnih mjera za njihovo
otklanjanje,

- ispituje putem nadležnih tijela osnovanost predstavki i pritužbi,
nalaže nadležnim tijelima poduzimanje na zakonu osnovanih mjera te o tome
obavještava podnositelje predstavki i pritužbi.

Članak 81.

Komisija za predstavke i pritužbe ima 18 članova. Svako vijeće Sabora
bira po šest članova Komisije između zastupnika u vijeću.

Komisija za nadzor zakonitosti reda Službe ze zaštitu ustavnog poretka

Članak 82.

Komisija za nadzor zakonitosti rada Službe za zaštitu ustavnog poretka
nadzire zakonitost rada te Službe, naročito u pogledu ostvarivanja Ustavom
Republike Hrvatske i zakonom utvrđenih prava i sloboda čovjeka i građanina,pravnih
osoba, državnih i drugih tijela, te prava i sloboda utvrđenih normama međunarodnog
prava.

Članak 83.

Komisija za nadzor zakonitosti rada Službe za zaštitu ustavnog poretka
ima 12 članova.

Svako vijeće Sabora imenuje po četiri člana Komisije između zastupnika
u vijeću.

Način rada Komisije uređuje se Poslovnikom koji donosi Komisija.

Odbor za zaštitu ljudskih prava

Članak 84.

Odbor za zaštitu ljudskih prava ima predsjednika i 20 članova.

Predsjednik i članovi Odbora biraju se među zastupnicima u Saboru.

Svaka stranka koja je sudjelovala na izborima i koja ima zastupnika
u Saboru, zastupljena je u Odboru sa po jednim članom. Stranke koje imaju
više zastupnika sudjelovat će, u načelu, proporcionalno broju svojih zastupnika
u Saboru.

Članak 85.

U radu Odbora za zaštitu ljudskih prava mogu sudjelovati znanstveni,
stručni i javni djelatnici, bez prava odlučivanja.

Odbor za zaštitu ljudskih prava:

- prati, razmatra i analizira ostvarivanje ratificiranih međunarodnih
pravnih akata koji reguliraju zaštitu ljudskih prava,

- razmatra načelna pitanja, prijedloge i mišljenja u vezi s ostvarivanjem
odredbi Ustava o slobodama, pravima i obvezama čovjeka i građanina,

- razmatra i daje mišljenja o prijedlozima zakona i drugih akata od
značaja za ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava,

- ukazuje na potrebu donošenja zakona i drugih akata radi cjelovitije
zaštite ljudskih prava,

- razmatra inicijative za donošenje zakona i drugih općih akata Sabora
koje su od značenja za ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 86.

Odbor za zaštitu ljudskih prava surađuje sa znanstvenim i stručnim organizacijama
koje djeluju na podrućju zaštite ljudskih prava.

Odbor za zaštitu ljudskih prava surađuje s odgovarajućim radnim tijelima
parlamenata drugih država te s inozemnim i međunarodnim tijelima koja djeluju
na području zaštite ljudskih prava.

Članak 87.

Odbor za zaštitu ljudskih prava surađuje sa radnim tijelima Sabora nadležnim
za predstavke i pritužbe, za zaštitu i unapređivanje prava etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina, s drugim radnim tijelima Sabora te može razmatrati
i pitanja iz djelokruga tih radnih tijela. ako ocijeni da su od značenja
za zaštitu ljudskih prava.

Odbor za međunacionalne odnose

Članak 88.

Odbor za međunecionalne odnose:

- prati i razmatra ostvarivanje ravnopravnosti etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina i drugih njihovih prava utvrđenih Ustavom i zakonima,
i predlaže mjere za ostvarivanje tih prava,

- razmatra mišljenja i prijedloge upućene Saboru iz oblasti međunacionalnih
odnosa,

- prati, razmatra i analizira pravni i stvarni položaj hrvatskih manjina
u susjednim zemljama i poduzima mjere za unapređivanje svekolike suradnje
radi očuvanja njihovog nacionalnog identiteta,

- pokreće, po ukazanoj potrebi, postupak u Saboru za razmatranje i odlučivanje
o pitanju od interesa za ravnopravnost etničkih i nacionalnih zajednica
ili manjina,

- razmatra i daje mišljenje o prijedlogu zakona i drugog propisa o kojima
raspravlja i odlučuje Sabor kad je to od interesa za ravnopravnost etničkih
i nacionalnih zajednica ili manjina,

- ukazuje na potrebu donošenja zakona i drugih propisa kojima se ureduje
i osigurava ravnopravnost etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina,

- deje mišljenje o međudržavnim ugovorima i o programima međunarodne
kulturne, prosvjetne i druge suradnje kada je to od interesa za pojedine
etničke i nacionalne zajednice ili manjine,

- daje mišljenje i prijedloge nadležnim tijelima za financiranje određenih
potreba etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina,

- sudjeluje u pripremanju programa rada Sabora koji se odnosi na ustavnu
zaštitu i ravnopravnost etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina,

- obavlja druge poslove utvrđene ovim Poslovnikom.

Članak 89.

Odbor za međunacionalne odnose sastoji se od pripadnika etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina i zastupnika.

Svako vijeće Sabora bira po pet članova Odbora između zastupnika u vijeću.

Pet članova Odbora imenuje se iz reda javnih, znanstvenih i stručnih
djelatnika.

Radi postizanja potrebne zastupljenosti pripadnika etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina, može se na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja,
u Odbor imenovati i druge građane.

Odbor za vanjsku politiku

Članak 90.

Odbor za vanjsku politiku:

- razmatra pitanja vanjske politike i međunarodnih odnosa o kojima raspravlja
i odlučuje Sabor te priprema prijedloge akata iz nadležnosti Sabora o pitanjima
iz te oblasti,

- razmatra međunarodne ugovore na koje Sabor daje suglasnost i iznosi
svoje prijedloge i mišljenja Saboru,

- surađuje s tijelima u Republici koja djeluju na području vanjske politike
i međunarodnih odnosa.

Članak 91.

Odbor za vanjsku politiku ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za unutarnju politiku i narodnu obranu

Članak 92.

U djelokrugu Odbora za unutarnju politiku i narodnu obranu su pitanja
utvrđivanja i pračenja provođenja politike i praćenje donošenja zakona
i drugih propisa u oblasti organizacije i nadležnosti državnih tijela i
tijela jedinica lokalne samouprave, državljanstva i osobnog statusa građana,
obrane i zaštite, državne i javne sigurnosti, sigurnosti prometa, zaštite
od požara i elementarnih nepogoda i druga pitanja unutarnje politike i
narodne obrane.

Članak 93.

Odbor za unutarnju politiku i narodnu obranu ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor ze gospodarsku politiku i razvoj

Članak 94.

U djelokrugu Odbora za gospodarsku politiku i razvoj su pitanja utvrđivanja
i pračenja provođenja politike i praćenje donošenja zakona i drugih propisa
koji se odnose na koncepciju i strategiju gospodarskog razvitka Republike,
osnove gospodarskog sustava i osiguranje uvjeta za djelovanje tržišta,
tekuća gospodarska kretanja, gospodarski razvitak svih krajevse Republike,
a posebice onih koji zaostaju u gospodarskom razvitku, restrukturiranje
i vlasničku pretvorbu, gospodarske čimbenike, razvoj poduzetništva, investicijska
ulaganja od osobitog značaja za Republiku, osiguranje uvjeta za zajednička
ulaganja sa stranim partnerima, gospodarske odnose s inozemstvom, pitanja
pojedinih gospodarskih djelatnosti te druga pitanja gospodarske politike
i razvoja.

Članak 95.

Odbor za gospodarsku politiku i razvoj ima 18 članova. Svako vijeće
Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo

Članak 96.

U djelokrugu Odbora za poljodjelstvo, selo i seljaštvo su pitanja utvrđivanja
i pračenja provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa
u oblasti poljodjelstva, šumarstva i vodoprivrede, sela i seljaštva.

Članak 97.

Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo ima 18 članova. Svako vijeće
Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

Odbor za turizam

Članak 98.

U djelokrugu Odbora za turizam su pitanja utvrđivanja i pračenja provođenja
politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa u oblasti turizma.

Članak 99. Odbor za turizam ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za pitanja političkog sustava

Članak 100.

U djelokrugu Odbora za pitanja političkog sustava su pitanja utvrđivanja
i pračenja provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa
u oblasti udruživanja, okupljanja i,javnih prosvjeda građana, biračkog
prava,

izbora za domove Sabora i za tijela lokalne samouprave i uprave, izbora
predsjednika Republike, referenduma, pravnog položaja vjerskih zajednica,
uporabe i zaštite grba, zastave i himne Republike Hrvatske i drugih državnih
simbola, republičkih blagdana, nagrada i drugih priznanja, općih pitanja
ustavnosti i zakonitosti. javnog informiranja, opća pitanja ustrojstva
drđavne vlasti i rada državnih tijela, funkcionirenja političkog sustava
te druga pitanja političkog sustava.

Članak 101

Odbor za pitanja političkog sustava ima 18 članova. Svako vijeće Sabora
bira po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

Odbor za proračun i financije

Članak 102.

U djelokrugu Odbora za proračun i financije su pitanja utvrđivanja i
pračenja provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa
koji se odnose na sustav financiranja javnih potreba u Republici, proračun
Republike i republički završni račun; fondove Republike, robne rezerve,
porezni sustav i poreznu politiku, financijske odnose s inozemstvom, devizni
sustav; kreditne odnose s inozemstvom, carinski sustav; bankarski sustav,
kreditnomonetarnu politiku, vrijednosne papire, državni trezor, Narodnu
banku Hrvatske. Službu društvenog knjigovodstva Hrvatske; sustav osiguranja
imovine i osoba, te druga pitanja proračuna i financija.

Članak 103.

Odbor za proračun i financije ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za pomorstvo

Članak 104.

U djelokrugu Odbora za pomorstvo su pitanja utvrđivanja i pračenja politike
i pračenja donošenja zakona i drugih propisa u oblasti pomorstva, brodarstva.
brodogradnje, morskog ribarstva, marikulture, zaštite mora od onečišćenja
s brodova, obalne straže te gospodarskog i socijalnog razvoja otoka.

Članak 105.

Odbor za pomorstvo ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za promet i veze

Članak 106.

U djelokrugu Odbora za promet i veze su pitanja utvrđivanja i pračenja
provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa u oblasti
prometa, veza i elektroprivrede.

Članak 107.

Odbor za promet i veze ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za informatiku

Članak 108.

U djelokrugu Odbora za informatiku su pitanja utvrđivanja i pračenja
provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa u oblasti
informatike:

Članak 109.

Odbor za informatiku ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu

Članak 110.

U djelokrugu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu su pitanja utvrđivanja
i pračenja provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa
u oblasti pred školskog odgoja, osnovnog, srednjeg, višeg i visokog obrazovanja,
znanosti, kulture, športa i tehničke kulture, zaštite i korištenja spomenika
kulture, povijesne građe i nasljeđa, arhiva i arhivske građe, spomen-obilježavanja
povijesnih događaja i ličnosti te druga pitanja obrazovanja, znanosti,
kulture i športa.,

Članak 111.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za socijalnu politiku i zdravstvo

Članak 112.

U djelokrugu Odbora za socijalnu politiku i zdravstvo su pitanja utvrđivanja
i pračenja provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa
u oblasti braka, obitelji i starateljstva, posebno zaštite djece i materinstva,
zaštite žena na radu, planiranja obitelji i demografske politike, radnih
i stambenih odnosa te zapošljavanja, socijalne skrbi, zdravstvene zaštite
i organizacije zdravstvene službe, mirovinskog i invalidskog osiguranja,
zaštite sudionika predratnog revolucionarnog, pokreta, narodnooslobodilačkog
rata, žrtva fašističkog terora, žrtava četničkog terora, ratnih i drugih
vojnih invalida, prava bivših političkih zatvorenika te druga pitanja socijalne
politike i zdravstva.

Članak 113.

Odbor za socijalnu politiku i zdravstvo ima 18 članova. Svako vijeće
Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

Odbor za prostorno uređenje

Članak 114.

U djelokrugu Odbora za prostorno uređenje su pitanja utvrđivanja i pračenja
provođenja politike i pračenja donošenja zakona i drugih propisa u području
prostornog uređenja, zaštite graditeljske baštine, koordiniranja aktivnosti
u svrhu zaštite prostornih resursa i usklađivanja regionalnoga prostornog
razvoja, promicanja uređenja prostora u svrhu učinkovitijeg gospodarenja
prostorom, graditeljstva i koordinacije izgradnje javnih objekata od posebnog
interesa za Republiku, uređivanja građevinskog zemljišta i druga pitanja
prostornog uređenja.

Članak 115.

Odbor za prostorno uređenje ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za zaštitu okoliša

Članak 116.

Odbor za zaštitu okoliša

- razmatra i predlaže temeljna rješenja za utvrđivanje politike i donošenja
akata Sabora koja se odnose na zaštitu i promicanje sveukupnih aktivnosti
zaštite okoliša, sukladno svjetskim kriterijima.

- predlaže mjere pračenja, očuvanja i unapređivanja biološke i ekološke
ravnoteže prirodnih dobara (more, voda, zrak, tlo, rudno blago, biljni
i životinjski svijet) u odnosu na gospodarski razvitak,

- predlaže mjere korištenja i upravljanja pojedinim dijelovima okoliša,
a posebice glede posebno zaštićenih objekata prirode,

- inicira mjere za saniranje postojećeg stanja devastacije okoliša i
daljnje sprečavanje onećišćenja u svrhu promicanja kvalitete življenja
i zdravlja ljudi,

- razmatra pritužbe upućene Saboru kojima se ukazuje na štetne radnje
glede devastacije okoliša, te kod nadležnih organa ispituje njihovu utemeljenost.

Članak 117.

Odbor za zaštitu okoliša ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za pravosuđe i upravu

Članak 118.

Odbor za pravosuđe i upravu razmatra

- pitanja osnivanja, ustrojstva, djelokruga i način rada sudova,

- pitanja osnivanja, ustrojstva. djelokruga i načina rada državnog odvjetništva.

- pitanja ustrojstva i načina rada odvjetništva,

- pitanja vlasničkih, obveznih i drugih imovinskopravnih odnosa.

- pitanja utvrđivanja kaznenih djela i izvršavanja kaznenih sankcija,

- pitanja amnestije i pomilovanja,

- pitanje osnivanja, ustrojstva, djelokruga i načina rada tijela organa
državne uprave,

- pitanja i odnose iz djelokruga državne uprave, te pitanja ostvarivanja
zakonitosti u radu tijela državne uprave,

- izvješća republičkih tijela državne uprave o primjeni zakona i općim
problemima državne uprave.

Članak 119.

Odbor za pravosuđe i upravu ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za pitanja lokalne samouprave

Članak 120.

U djelokrugu Odbore za pitanja lokalne samouprave su pitanja osnivanja,
ukidanja, spajanja jedinica lokalne samouprave te funkcioniranja predstavničkih
i drugih tijela jedinica lokalne samouprave.

Članak 121.

Odbor za pitanja lokalne samoupravne ima 18 članova. Svako vijeće Sabora
bira po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

3. Radna tijela vijeća

Članak 122.

U vijećima Sabora osniva se mandatno-imunitetska komisija.

Mandatno-imunitetska komisija razmatra izvješća Republičke izborne komisije
o rezultatima izbora za zastupnike u vijeću, žalbe upućene vijeću na rezultate
izbora, dostavlja vijeću prijedloge za verifikaciju mandata izabranih zastupnika,
odnosno poništenje ili prestanak mandata, podnosi vijeću izvješće o prestenku
mandata i razmatra pitanja u vezi s imunitetskim pravima zastupnika.

Mandatno-imunitetsku komisiju čine predsjednik i šest članova izabranih
iz reda zastupnika u vijeću.

VIII. ODNVOS SABORA I PREDSJEDNIKA REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 123.

Prijedlog za pokretanje postupka utvrđivanja posebne odgovornosti predsjednika
Republike može Saboru uputiti jedna petina svih zastupnika Sabora.

Prijedlog za pokretanje postupka iz stavka 1. ovoga članka zajedno sa
činjeničnim opisom, pravnom naznakom i dokazima o povredi Ustava koja se
predsjedniku Republike stavlja na teret dostavlja se pismeno predsjedniku
Sabora uz vlastoručne potpise zastupnika, najkasnije 30 dana prije zakazane
sjednice Sabora na kojoj će se o tome raspravljati.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka dostavit će predsjednik Sabora predsjedniku
Republike.

Predsjednik Republike ima se pravo očitovati pismerio ili usmeno na
sjednici o prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka.

Prije odlučivanja o pokretanju postupka za utvrđivanje posebne odgovornosti
Predsjednika Republike, predsjednik Sabora uputit će Ustavnoj komisiji
Sabora akte iz stavka 2. ovoga članka radi davanja mišljenja Saboru o utemeljenosti
prijedloga.

Odluku o pokretanju postupka utvrđivanja posebne odgovornosti Predsjednika
Republike donosi Sabor dvotrećinskom većinom svih zastupnika.

IX. ODNOS SABORA I VLADE

1. Predstavljanje Vlade Saboru

Članak 124.

Predsjednik Vlade, najkasnije 15 dana nakon što je imenovan, predstavlja
Vladu Saboru i traži glasovanje o povjerenju Vladi.

Ukoliko se naknadno imenuje pojedini član Vlade, predsjednik Vlade na
prvoj narednoj sjednici Sabora predstavlja ga Saboru i traži glasovanje
o povjerenju tom članu Vlade.

O razrješenju pojedinog člana Vlade predsjednik Vlade izvješćuje Sabor
u roku od 15 dana.

Članak 125.

Vlada određuje ministra ili njegovog zamjenika, odnosno pomoćnika za
svog predstavnika u Saboru povodom rasprave o prijedlogu zakona i drugih
akata.

Članak 126.

Predstavnik Vlade prisustvuje sjednicama Sabora i radnih tijela Sabora,
sudjeluje u njihovu radu, iznosi stajališta Vlade, daje obavijesti i stručna
objašnjenja, izjašnjava se o podnesenim amandmanima ako je za to ovlašten
te obavještava Vladu o stajalištima i mišljenjima Sabora, odnosno radnih
tijela.

Ukoliko raspravi ne prisustvuje predstavnik Vlade, Sabor ili radno tijelo
Sabora može, ako smatra da je prisustvo predstavnika Vlade neophodno, raspravu
o toj temi prekinuti ili odgoditi.

Članak 127.

O sazvanim sjednicama predsjednik Sabora i predsjednici radnih tijela
Sabora izvješćuju predsjednika Vlade. O zakazanim sjednicama Sabora i radnih
tijela Sabora, na kojima će se razmatrati prijedlog akta ili drugi prijedlog
što ga je podnijela Vlada, obavješćivaju se i predstavnici Vlade.

Zatražena mišljenja, stajalište i prijedloge Vlade, u slučajevima kada
ona nije predlagatelj, Vlada je obvezna dostaviti Saboru do početka rasprave
u radnim tijelima Sabora te odrediti svog predstavnika.

2. Odgovornost Vlade Saboru

Članak 128.

Vlada podnosi Saboru godišnje izvješće o svom radu. Izvješće o radu
za proteklu godinu Vlada podnosi najkasnije do 15. ožujka tekuće godine.

Vlada može i izvan roka iz stavka 1. ovoga članka podnijeti izvješće
o svom radu i o stanju u pojedinim oblastima.

Vlada je obvezna na zahtjev Sabora, i izvan roka iz stavka 1. ovoga
članka. izvijestiti Sabor o svom radu, o politici koju provodi u cjelini
ili u pojedinoj oblasti, o izvršavanju zakona i drugih propisa, te o drugim
pitanjima iz svog djelokruga.

Sabor razmatra rad Vlade u cjelini na osnovi izvješća koje mu podnosi
Vlada.

Članak 129.

Osim Predsjedniku Republike, Vlada je odgovorna i Saboru za svoj rad
i odluke koje donosi,

Vlada je odgovorna Saboru za rad ministarstva i republičkih upravnih
organizacija.

Ministar je odgovoran Saboru za svoj rad i rad ministarstva na čijem
je čelu.

Članak 130.

Svaki zastupnik može postaviti Vladi pitanje o ostvarivanju njezinih
ustavnih i zakonskih funkcija, a posebice o stanju u pojedinim oblastima
društvenog života za koje je odgovorna Vlada, o provodenju politike koju
je utvrdio Sabor, o izvršavanju zakona i drugih akata Sabora, odnosno o
radu ministarstava i drugih tijela republičke uprave te organizacija koje
imaju javne ovlasti.

Zastupnik može postaviti pitanje Vladi ili pojedinom ministru.

Članak 131.

Radi rasprave o općim političkim pitanjima u svezi s radom Vlade, najmanje
deset zastupnika može podnijeti interpelaciju Sabora.

Članak 132.

Na prijedlog najmanje jedne desetine ukupnog broja zastupnika u Saboru
može se pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom
članu ili Vladi u cjelini.

Glasovanje o povjerenju Vladi može zahtijevati i njezin predsjednik.

Ne može se glasovati o povjerenju Vladi prije nego proteknu tri dana
od dana dostave prijedloga Saboru.

Ukoliko Sabor odbije prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Vladi, odnosno
pojedinom njenom članu, zastupnici koji su ga postavili ne mogu ponovno
podnijeti isti prijedlog prije proteka roka od tri mjeseca.

Ukoliko se izglasa nepovjerenje predsjedniku Vlade ili Vladi u,cjelini,
predsjednik Vlade podnijet će ostavku Predsjedniku Republike, a on će raspustiti
Vladu.

Ukoliko se izglasa nepovjerenje pojedinom članu Vlade, Predsjednik Vlade
može podnijeti ostavku ili predložiti Predsjedniku Republike da razriješi
dužnosti člana Vlade kojemu je izglasano nepovjerenje.

Članak 133.

Sabor, odnosno njegova radna tijela mogu tražiti od ministara i funkcionara
koji rukovode radom republićkih upravnih organizacija, a oni su na postavljeni
zahtjev obvezni:

- izvjestiti o pitanjima i pojavama u oblasti djelokruga ministarstva
odnosno organizacije,

- podnijeti izvješće o provođenju utvrđene politike ili izvršavanju
i provođenju zakona i drugih akata, odnosno zadaća za čije su izvršavanje
odgovdrni,

- dostaviti podatke kojima raspolažu ili koje su u svom djelokrugu obvezni
prikupljati i evidentirati kao i spise i drugo potrebno za rad Sabora ili
radnog tijela.

- odgovoriti na upućena pitanja.

X. AKTI SABORA

1. Opće odredbe

Članak 134.

Sabor u ostvarivanju svojih prava i obveza obavlja Ustavom i zakonom
određene poslove i u vezi s tim donosi zakone i daje autentično tumačenje.Ustava
i zakona, donosi republički proračun i završni račun republičkog proračuna,
odluke, deklaracije, rezolucije, preporuke i zaključke.

Članak 135.

Odluka se donosi kao akt vršenja prava Sabora, kao propis za izvršenje
zakona ili drugoga općeg akta Sabora ili kao akt uređivanja unutarnje organizacije
i odnosa u Saboru.

Odlukom, kao aktom vršenja prava Sabora, odlućuje se o izboru, odnosno
imenovanju i razrješenju, o delegiranju u određena tijela, o potvrdi akata
organizacija i zajednica ili o davanju suglasnosti na takve akte kad je
to određeno zakonom i izvršavaju druga Ustavom i zakonom utvrđena prava.

Odluka kao izvršni propis jest akt koji se donosi radi izvršavanja i
konkretiziranja pojedinih odredaba zakona, ako je to predviđeno zakonom.

Članak 136.

Akti kojima se uređuju unutarnja organizacija, rad i odnosi u Saboru
ili vrše druga opća ovlaštenja donose se u obliku odluke, poslovnika ili
pravilnika.

Članak 137.

Deklaracijom se izražava opće stajalište Sabora o pitanjima unutarnje
ili vanjske politike te o drugim bitnim pitanjima od interesa za Republiku.

Članak 138.

Rezolucijom Sabor ukazuje na stanje, probleme i potrebe u određenoj
oblasti društvenog života i utvrđuje politiku koju treba provoditi u toj
oblasti te način i mjere za njeno provođenje.

Članak 139.

Zaključcima Sabor utvrđuje obveze nositelja javnih ovlasti i drugih
subjekata u vezi s izvršavanjem zakona i drugih propisa ili politike koju
je utvrdio Sabor, te utvrđuje stajalište Sabora o određenim događajima
i pojavama te obznanjuje stajalište i mišljenje zastupnika o provedenoj
raspravi.

Članak 140.

Svako vijeće i radno tijelo Sabora i vijeća mogu, u okviru svoga djelokruga,
donositi zakljućke o svom radu i o radu radnog tijela, kao i o radu Stručne
službe Sabora.

Sabor može na osnovi ocjene stanja u pojedinoj oblasti društvenog života,
zaključcima zauzimati stajališta, izražavati mišljenja ili utvrđivati obveze
Vlade, ministarstava i republićkih upravnih organizacija u pogledu pripremanja
prijedloga akata za izvršavanje zakona, odnosno utvrđene politike ili u
pogledu obavljanja drugih poslova iz njihovog djelokruga

Sabor može zaključcima utvrđivati obveze i drugih nositelja javnih ovlasti
odnosno organizacija, čija je djelatnost od posebnoga društvenog interesa,
da izuče i analiziraju određene pojave i podnesu izvješće o tome a mogu
i ukazivati na stanje u određenoj oblasti gospodarskoga ili društvenog
života i predlagati utvrđivanje politike.

Zaključke kojima zauzimaju stajališta, izražavaju mišljenje i podnose
prijedloge o pitanjima koja su razmatrali donose i radna tijela Sabora.

Članak 141.

Tekst zakona potpisuju predsjednik Sabora i predsjednici nadležnih vijeća:

Akte Sabora potpisuje predsjednik Sabora.

Zaključke koje donose radna tijela Sabora potpisuje predsjednik tijela
koje je donijelo zaključke.

Članak 142.

Na izvornike zakona i drugih propisa i općih akata Sabora stavlja se
pečat Sabora.

Pod izvornikom zakona odnosno drugog propisa i općeg akta Sabora razumijeva
se onaj tekst zakona odnosno drugog propisa i općeg akta koji je usvojen
na sjednici Sabora.

Izvornici akata Sabora čuvaju se u Saboru.

O izradi izvornika akata Sabora, o stavljanju pečata na izvornike tih
akata, o čuvanju izvornika i o evidenciji o njima brine se tajnik Sabora.

Članak 143.

Zakoni i drugi propisi te akti Sabora, autentična tumačenja Ustava i
zakona, odluke o izboru odnosno imenovanju i razrješenju funkcionara koje
bira ili imenuje Sabor, deklaracije, rezolucije i zaključci objavljuju
se u "Narodnim novinama".

Akt o ratifikaciji međunarodnog ugovora s tekstom ugovora objavljuje
se u "Narodnim novinama".

O objavljivanju akata Sabora brine se tajnik Sabora. Tajnik Sabora daje,
na osnovi izvornika akta Sabora, ispravke eventualnih pogrešaka u objavljenom
tekstu toga akta.

Članak 144.

Zaključci kojima se zauzimaju stavovi, izražavaju mišljenja i utvrđuju
obveze tijela Republike u pogledu izvršavanja zakona i provođenja utvrđene
politike objavljuju se u glasilu Sabora, a po odluci Sabora i u "Narodnim
novinama".

Ostali zaključci dostavljaju se tijelima i organizacijama na koje se
odnose.

Članak 145.

Ukoliko predsjednik Sabora ustanovi da podneseni prijedlog akta Sabora
odnosno analiza, izvješće ili drugi akt nije sastavljen u skladu s odredbama
ovog Poslovnika, zatražit će od predlagatelja odnosno podnositelja akta
da postupi u određenom roku suglasno odredbama ovoga Poslovnika.

Za vrijeme dok predlagatelj, odnosno podnositelj akta ne otkloni nedostatke
akta, smatrat će se da ne teku rokovi za razmatranje akata utvrđeni ovim
Poslovnikom, a ako nedostaci akta ne budu otklonleni u određenom roku smatrat
će se da akt i nije upućen Saboru.

2. Postupak za donošenje akata Sabora

A. Postupak za donošenje zakona

a) Pokretanje postupka

Članak 146.

Postupak za donošenje zakona pokreće se prijedlogom za donošenje zakona.

Članak 147.

Prijedlog za donošenje zakona može podnijeti zastupnik, radno tijelo
Sabora i Vlada.

Članak 148.

Svaki zastupnik može na sjednici Sabora ili radnog tijela ukazati na
potrebu donošenja određenog zakona. Povodom toga Sabor, odnosno to radno
tijelo može odrediti način na koji će se izraditi i podnijeti prijedlog
za donošenje takvog zakona.

Članak 149.

Inicijativu za donošenje zakona mogu podnijeti građani i njihove organizacije
i udruženja, državna tijela i ovlašteni predlagatelji zakona.

lnicijativa za donošenje zakona upućuje se predsjedniku Sabora, koji
ju dostavlja Vladi, i odgovarajućim radnim tijelima Sabora.

Ako Vlada u roku od 60 dana ne dade svoje mišljenje o inicijativi, smatrat
će se da se ne protivi njenom prihvaćanju.

Nakon što pribavi mišljenje Vlade, Zakonodavno-pravne komisije i drugih
radnih tijela, matično radno tijelo može razmatrati inicijativu

Ako smatra da bi u smislu pokrenute inicijative trebalo donijeti zakon,
matično radno tijelo može podnijeti prijedlog za donošenje zakona ili predložiti
Saboru da odredi način na koji će se izraditi i podnijeti prijedlog za
donošenje zakona.

Ako matičon radno tijelo smatra da inicijativa za donošenje zakona nije
osnovana, obavijestit će o tome podnositelja, a Sabor samo ako je takvu
inicijativu podnio ovlašteni predlagatelj zakona.

Matičon radno tijelo dužno je obavijestiti pokretača inicijative ili
njegova predstavnika o stavu koji je povodom inicijative zauzet u matičonm
radnom tijelu, a predsjednik Sabora nakon što Sabor zauzme stajalište o
inicijativi.

Podnositelj inicijative za donošenje zakona ima pravo da u krajnjem
roku od šest mjeseci od dana podnošenja inicijative bude obaviješten o
njenoj osnovanosti.

b) Prethodni postupak

Članak 150.

Sabor može programom rada ili posebnim zakljućkom odrediti da se, prije
podnošenja prijedloga za donošenje zakona, u radnim tijelima provede na
osnovi prikaza stanja u pojedinim oblastima te izloženih teza o mogućim
normativnim opredjeljenjima, a uz potrebna obrazloženja održi prethodna
rasprava o razlozima za donošenje zakona i o osnovnim pitanjima koja treba
urediti zakonom.

Prijedlog za provođenje prethodne rasprave može podnijeti i ovlašteni
predlagatelj zakona.

Na prijedlog radnog tijela prethodna rasprava može se provesti na sjednici
Sabora.

Nakon provedenoga prethodnog postupka sastavlja se izvješće i o rezultatima
provođenja tog postupka.

Izvješće se dostavlja predlagatelju koji je obvezan pri izradi prijedloga
za donošenje zakona uzeti u obzir stavove, mišljenja i prijedloge dane
u tom postupku te posebno obrazložiti one koje nije mogao usvojiti.

c) Prijedlog za donošenje zakona

Sadržaj prijedloga

Članak 151.

Prijedlog za donošenje zakona sadrži:

1) ustavnu osnovu za donošenje zakona,

2) ocjenu stanja u oblasti koju treba zakonom urediti i ciljeve koji
se žele postići.

3) osnovna pitanja koja se predlažu urediti zakonom,

4) posljedice koje će iz predloženih rješenja proizići za društveni
i materijalni položaj građana, poduzeća i druge organizacije i zajednice,

5) ocjenu potrebnih sredstava za provođenje zakona,

6) tekst nacrta zakona, s obrazloženjem,

7) tekst odredaba važećeg zakona koje se mijenjaju, odnosno dopunjuju,
ako se predlaže izmjena ili dopuna zakona.

Uz prijedlog za donošenje zakona može se podnijeti i odgovarajuća dokumentacija.

Članak 152.

Tekst nacrta zakona sadrži rješenja koja su formulirana u obliku pravnih
odredaba.

Pojedina rješenja mogu se dati u alternativama, s potrebnim obrazloženjima
svake od predloženih alternativa.

U obrazloženju nacrta zakona daje se objašnjenje pravnih instituta koje
sadrži nacrt zakona.

Članak 153.

Kad se prijedlogom za donošenje, odnosno nacrtom zakon određuje da pojedine
njegove odredbe imaju povratno djelovanje, predlagatelj takva zakona dužan
je posebno obrazložiti u čemu je opći interes koji zahtijeva da te odredbe
imaju povratno djelovanje.

Na temelju mišljenja matičnog radnog tijela i Zakonodavno-pravne komisije,
Sabor posebno utvrđuje postojanje općeg interesa koji zahtijeva da pojedine
odredbe nacrta zakona imaju povratno djelovanje.

Podnošenje i upućivanje prijedloga

Članak 154.

Prijedlog za donošenje zakona podnosi se predsjedniku Sabora.

Podnositelj prijedloga za donošenje zakona obvezan je obavijestiti predsjednika
Sabora tko će u tijelima Sabora davati obavještenja i objašnjenja, odnosno
potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu za donošenje zakona.

Članak 155.

Predsjednik Sabora upućuje primljeni prijedlog za donošenje zakona predsjednicima
nadležnih vijeća Sabora i nadležnih radnih tijela Sabora, te predsjednika
Vlade u slučajevima kad Vlada nije predlagatelj.

Članak 156.

Rasprava o prijedlogu za donošenje zakona mora se provesti u roku od
šest mjeseci od dana njegova podnošenja predsjedniku Sabora.

Predsjednik Sabora obvezan je uvrstiti u prijedlog dnevnog reda prijedlog
za donošenje zakona iz stavka 1. ovoga članka u roku koji osigurava provođenje
rasprave u navedenom roku, pod uvjetom da zastupnici prilikom utvrđivanja
dnevnog reda prihvate prijedlog za donošenje toga zakona.

U roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga za donošenje zakona
predlagatelj je obvezan podnijeti prijedlog zakona.

Ako predlagatelj zakona ne podnese prijedlog zakona u roku iz stavka
2. ovoga članka obvezan je o razlozima za to obavijestiti Sabor, a ako
to ne učini smatrat će se da je postupak donošenja zakona obustavljen.

Razmatranje prijedloga u radnim tijelima

Članak 157.

Prije rasprave prijedloga za donošenje zakona na sjednici Sabora, prijedlog
razmatraju nadležna radna tijela u čiji djelokrug ulaze pitanja koja se
zakonom uređuju.

Radna tijela izjašnjavaju se o svim elementima prijedloga za donošenje
zakona, a Zakonodavno-pravna komisija Sabora posebno i o ustavnim osnovama
za donošenje zakona .

Članak 158.

Ako su u prijedlogu za donošenje zakona obuhvaćena pojedina pitanja
koja su u djelokrugu drugih radnih tijela, prijedlog u pogledu tih pitanja
mogu razmotriti i ova radna tijela.

Radna tijela koja su, pored matičnog, razmatrala prijedlog za donošenje
zakona dostavljaju svoja mišljenja, primjedbe i prijedloge matičonm radnom
tijelu.

Članak 159.

Kad razmotri prijedlog za donošenje zakona matičon radno tijelo podnosi
svoje izvješće Saboru s mišljenjem. primjedbama i prijedlozima iznesenim
u toku njegovog razmatranja

Matično radno tijelo dužno je razmotriti mišljenja, primjedbe i prijedloge
koje su mu dostavila druga radna tijela koja su prijedlog razmatrala. U
izvješću koji podnosi Saboru matičon radno tijelo izražava i svoje stajalište
o mišljenjima, primjedbama i prijedlozima tih radnih tijela.

Članak 160.

Izvješća radnih tijela upućuju se predsjedniku Sabora, koji ih dostavlja
podnositeljima prijedloga za donošenje zakona i zastupnlcima.

Članak 161.

Radno tijelo, kad razmotri prijedlog za donošenje zakona, određuje izvjestitelja
koji će na sjednici Sabora izlagati stajališta, mišljenja i primjedbe i
obrazlagati prijedloge odnosnog tijela, odnosno u ime toga tijela izjašnjavati
se o prijedlozima drugih ukoliko su bili razmotreni na sjednici radnog
tijela.

Rasprava o prijedlogu na sjednici Sabora

Članak 162.

Prijedlog za donošenje zakona treba biti dostavljen zastupnicima najmanje
15 dana prije dana održavanja sjednice Sabora na kojoj će se razmatrati,
a izvješća matićnih, odnosno drugih radnih tijela i Zakonodavno-pravne
komisije o prijedlogu za donošenje zakona trebaju biti otpremljena zastupnioima
najkasnije 10 dana prije dana održavanja sjednice.

Članak 163.

Podnositelj prijedloga za donošenje zakona odnosno njegov određeni predstavnik
može na početku rasprave dati i usmeno obrazloženje prijedloga. On ima
pravo sudjelovati u raspravi. davati objašnjenja, iznositi svoja mišljenja
i izjašnjavati se o iznesenim mišljenjima, primjedbama i prijedlozima.

Članak 164.

Predstavnik Vlade može sudjelovati u raspravi i ako prijedlog nije podnijela
Vlada.

Članak 165.

Na sjednici Sabora obavlja se o prijedlogu za donošenje zakona, u pravilu,
odvojeno, opća rasprava o pojedinostima.

Članak 166.

Opća rasprava o prijedlogu za donošenje zakona obavlja se na način da
zastupnici iznose svoja mišljenja o tome da li je potrebno donijeti zakon,
o osnovnim pitnjima koje treba urediti zakonom, o ustavnom ovlaštenju da
se predloženi odnosi urede zakonom i o opšemu i načinu zakonskog uređivanja
tih odnosa.

Ako zastupnici ocijene da nije potrebno donijeti zakon, prijedlog za
donošenje zakona odbit će se zaključkom koji mora biti obrazložen.

O zaključku iz stavka 2. ovoga članka obavještava se podnositelj prijedloga.

Ako Sabor ocijeni da je potrebno donijeti zakon, prelazi se na raspravu
o prijedlogu o pojedinostima.

Rssprava prijedloga o pojedinostima obavlja se na taj način što se raspravlja
i o tekstu nacrta zakona.

Po završenoj raspravi zaključkom se utvrđuju stajališta, prijedlozi
i mišljenja u vezi s prijedlogom za donošenje zakona i upućuju se podnositelju
prijedloga radi pripreme teksta prijedloga zakona.

Članak 167.

Na osnovi zaključaka Sabora o prihvaćanju prijedloga za donošenje zakona,
podnositelj prijedloga pristupa izradi ili osigurava izradu prijedloga
zakona.

U suglasnosti s podnositeljem prijedloga za donošenje zakona, može se
odrediti da prijedlog zakona izradi radno tijelo Sabora ili Vlada.

Članak 168.

Zaključkom o prihvaćanju prijedloga za donošenje zakona, može se odrediti
da je predlagatelj zakona obvezan prije podnošenja prijedloga zakona pribaviti
mišljenje pojedinih tijela, organižacija ili zajednica o pitanjima na koja
se odnosi predloženi zakon.

d) Prijedlog zakona

Sadržaj prijedloga; njegovo podnošenje i upućivanje te razmatranje u
radnim tijelima

Članak 169.

Prijedlog zakona podnosi se u obliku u kojem se donosi zakon i mora
biti obrazložen.

Obrazloženje obuhvaća razloge zbog kojih se zakon donosi, pitanja koja
se njime rješavaju, objašnjenje odredaba predloženog zakona, podatke o
financijskim sredstvima potrebnim za provođenje zakona i o načinu osiguranja
tih sredstava te druge značajne okolnosti u vezi s pitanjima koja se zakonom
uređuju.

Predlagatelj zakona dužan je u obrazloženju prijedloga zakona navesti
razlike između rješenja sadržanih u prijedlogu zakona prema nacrtima rješenja
iz prijedloga za donošenje zakona te razloge zbog kojih su te razlike nastale
kao i prijedloge i mišljenja koja su bili dani na prijedlog za donošenje
zakona, a koje predlagatelj nije prihvatio, uz navođenje razloga zbog kojih
ih nije prihvatio.

Članak 170.

Ako se prijedlogom zakona stvaraju materijalne obveze za Republiku i
jedinice lokalne samouprave, Sabor ne može prihvatiti taj prijedlog zakona,
prije nego utvrdi da su za izvršenje tih obveza osigurana financijska sredstva.

Članak 171.

Ako se prijedlogom zakona predviđa da će pojedine njegove odredbe imati
povratno djelovanje, na osnovi posebnog obrazloženja predlagatelja zakona
i izvješća matičnih radnih tijela i Zakonodavno-pravne komisije, posebno
će se ocijeniti i zaključkom utvrditi da je povratno djelovanje predloženih
odredaba zakona u općem interesu. Bez toga se ne može pristupiti odlučivanju
o povratnom djelovanju zakonskih odredaba.

Članak 172.

U pogledu podnošenja prijedloga zakona shodno se primjenjuju odredbe
ovoga Poslovnika koje se odnose na prijedlog za donošenje zakona.

Rasprava o prijedlogu na sjednici

Članak 173.

Podnositelj prijedloga zakona odnosno njegov predstavnik može na početku
rasprave dati uvodno usmeno izlaganje i kratko dopunsko obrazloženje prijedloga,
a kad prijedlog zakona sadrži odredbe sa povratnim djelovanjem dužan je
posebno obrazložiti za što se predlaže povratno djelovanje tih odredaba.

Podnositelj prijedloga zakona ima pravo uzimati riječ u toku rasprave
o prijedlogu zakona, davati objašnjenja, iznositi svoja mišljenja i izjašnjavati
se o podnesenim amandmanima i o izraženim mišljenjima i primjedbama.

Predstavnik Vlade može uzimati riječ u tijeku rasprave o prijedlogu
zakona i kad Vlada nije njegov predlagatelj ista prava ima i izvjestitelj
matičong radnog tijela i Zakonodavno-pravne komisije.

Članak 174.

Rasprava na sjednici o prijedlogu zakona, ako se tako odluči, obuhvaća
opću raspravu i raspravu o tekstu prijedloga.

Tijekom opće rasprave raspravlja se o prijedlogu u načelu i mogu se
iznositi mišljenja, tražiti objašnjenja i pokrenuti pitanja u vezi s iznesenim
primjedbama i prijedlozima.

U tijeku rasprave o tekstu prijedloga zakona raspravIja se o prijedlogu
po dijelovima, glavama, odnosno odjeljcima, a ako se na sjednici tako odluči
i po člancima. U tijeku rasprave odlučuje se i o podnesenim amandmanima.

Amandmani

Članak 175.

Prijedlog za izmjenu ili dopunu prijedloga zakona odnosi se pismeno
u obliku amandmana, uz obrazloženje.

Pravo podnošenja amandmana na prijedlog zakona imaju ovlašteni predlagatelji
zakona.

Članak 176.

Amandman se predsjedniku Sabora može podnijeti najkasnije pet dana prije
dana odredenog za održavanje sjednice Sabora na kojoj će se raspravljati
o prijedlogu zakona.

Članak 177.

Predsjednik Sabora dostavlja podnesene amandmane podnositelju prijedloga
zakona i Vladi kad ona nije predlagatelj zakona.

Podnesene amandmane predsjednik Sabora upućuje i matičnom radnom tijelu
te Zakonodavno-pravnoj komisiji da dostave svoje izvješće s mišljenjima
i prijedlozima o njemu.

Članak 178.

Zastupnik, ako se većina prisutnih zastupnika s tim suglasi, odnosno
ako prijedlog zakona ili mišljenja komisije nisu zastupnicima dostavljeni
u rokovima određenim ovim Poslovnikom, može iznimno podnijeti amandman
na prijedlog zakona i na sjednici, u tijeku rasprave toga prijedloga. I
takav amandman podnosi se pismeno uz potrebno obrazloženje.

Podnositelj prijedloga zakona može podnositi amandmane sve do zaključenja
rasprave o prijedlogu.

Vlada može do zaključenja rasprave o prijedlogu podnositi amandmsne
i na prijedlog zakona koji ona nije podnijela Saboru.

Podneseni amandmani po odredbama ovoga članka moraju se umnožiti, i
prije rasprave i odlučivanja o njima, podijeliti zastupnicima.

Članak 179.

Povodom amandmana na prijedlog zakona može se, ukoliko se ocijeni da
zastupnici trebaju obaviti dodatne konzultacije, odlučiti da se rasprava
odgodi ili prekine dok se o tome ili o sadržaju podnesenog amandmana ne
izjasne matičon radno tijeto i Zakondavno-pravna komisija.

Ako sadržaj amandmana bitno mijenja ili odstupa od prihvaćenog prijedloga
za donošenje zakona, može se odlučiti da se rasprava odgodi, te nastavi
nakon proteka vremena neophodnog da zastupnici obave ponovne konzultacije.

Članak 180.

O amandmanu na prijedlog zakona izjašnjava se podnositelj prijedloga
zakona i Vlada.

Vlada se ima pravo izjasniti o amandmanu i ako nije podnositeljica prijedloga
zakona.

Članak 181.

Prije glasovanja o amandmanu može se odlučiti da se rasprava prekine
i amandman dostavi Zakonodavno-pravnoj komisiji radi utvrđivanja konačnog
teksta odredaba koje se mijenjaju amandmanima ili zbog amandmana, i radi
usuglašavanja drugih odredaba prijedloga zakona koje su u vezi s tim odredbama.

Članak 182.

Amandman koji je podnesen u roku postaje sastavnim dijelom prijedloga
zakona i o njemu se odvojeno ne glasa:

- ako ga je podnio predtagatelj zakona,

- ako ga je podnijelo matičon radno tijelo ili Zakonodavno-pravna komisija
a suglasio se predlagatelj zakona,

- ako ga je podnio zastupnik ili zainteresirano radno tijelo i s njima
se suglasio predlagatelj zakona.

Ako zastupnik ili matičon radno tijelo, odnosno Zakonodavno-pravna komisija
zatraži da se o pojedinom amandmanu iz stavka 1. ovoga članka, posebno
izjašnjava, o tom se amandmanu glasuje odvojeno.

Ako prijedlog zakona nije podnijela Vlada, o amandmanu na prijedlog
zakona s kojima se nije suglasila Vlada, glasuje se odvojeno.

Amandman, prihvačen na sjednici Sabora, postaje sastavni dio prijedloga
zakona o kome se odlučuje.

Članak 183.

O amandmanima se glasuje prema redoslijedu članaka prijedloga zakona
na koje se odnose.

Ako je na jedan članak prijedloga zakona podneseno više amandmana, najprije
se glasuje o amandmanu koji najviše odstupa od predloženog rješenja, i
po tom kriteriju dalje o ostalim amandmanima.

O rezultatu glasovanja o amandmanima njihovi se podnositelji obavještavaju
putem glasila Sabora.

e) Donošenje zakona po hitnom postupku

Članak 184.

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo ako je to nužno
radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremečaja u gospodarstvu ili dok
to zahtijevaju interesi narodne obrane ili druge izvanredne i neodgodive
potrebe Republike.

Uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se prijedlog
zakona.

U hitnom postupku ne primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika što se
odnose na rokove koji su propisani za pojedine radnje u postupku donošenja
zakona.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku
Sabora najkasnije 24 sata prije održavanja sjednice.

Članak 185.

O prijedlogu da se zakon donese po hitnom postupku odlućuje se kao u
prethodnom pitanju, većinom ukupnog broja zastupnika. O tom prijedlogu
odlučuje se kod utvrđivanja dnevnog reda.

Ako prijedlog za donošenje zakona po hitnom postupku nije podnijela
Vlada, predsjednik Sabora zatražit će od Vlade mišljenje o tom prijedlogu.

Članak.186.

Ako se prihvati prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, prije
rasprave o prijedlogu zakona, prijedlog zakona razmatraju nadležna radna
tijela i Zakonodavno-pravna komisija.

Članak 187.

Na prijedlog zakona koji se donosi po hitnom postupku mogu se podnositi
amandmani do zaključenja rasprave.

U postupku s amandmanima iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe
ovoga Poslovnika koje se odnose na amandmane na prijedloge zakona koji
se donose po redovnom postupku.

B. Postupak za davanje autentičnog tumačenja Ustava i zakona

Članak 188.

Pravo predlagati da se izda autentićno tumaćenje Ustava ima Predsjednik
Republike, predsjednik Sabora, radna tijela Sabora, 30 zastupnika Sabora,
Vlada Republike Hrvatske i Ustavni sud Republike Hrvatske.

Prijedlog za izdavanje autentičnog tumačenja Ustava upućuje se Ustavnoj
komisiji radi ocjene njegove osnovanosti.

Pravo predlagati da izda autentično tumačenje zakona ima svaki ovtašteni
predlagatelj zakona te Vrhovni sud Republike Hrvatske; Upravni sud Hrvatske,
republički javni tužitelj i republički javni pravobranitelj.

Inicijativu za davanje autentičnog tumačenja Ustava i zakona mogu pokretati
građani i njihove organizacije i udruženja.

Članak 189.

Prijedlog odnosno inicijativa za davanje autentičnog tumačenja zakona
podnosi se predsjedniku Sabora, a mora sadržati naziv zakona, naznaku odredbe
za koju se traži tumačenje i razloge za to.

Predsjednik Sabora upućuje prijedlog za davanje autentičnog tumačenja
zakona Zskonodavno-pravnoj komisiji i Vladi, ako ona nije podnositeljica
prijedloga da se izda autentično tumačenje zakona.

Inicijativu za davanje autentičnog tumačenja zakona predsjednik Sabora
upućuje Zakonodavno-pravnoj komisiji i matičonm radnom tijelu radi ocjene
da li je inicijativa osnovana.

Članak 190.

Zakonodavno-prevna komisija, nakon što pribavi mišljenja od matičnih
ili drugih radnih tijela te Vlade, ocjenjuje da li je inicijativa ili prijedlog
za davanje autentičnog tumačenja zakona osnovan.

Ako utvrdi da je prijedlog osnovan, Zakonodavnoprsvna komisija utvrdit
će prijedlog teksta autentičnog tumačenja koji sa svojim izvješćem podnosi
Saboru.

Ukoliko Zakonodavno-pravna komisija ocijeni da prijedlog za davanje
autentičnog tumačenja nije osnovan, ona

će o tome obavijestiti Sabor koji povodom toga izvješća donosi odluku.

C. Postupak za donošenje republičkog proračuna i završnog računa republičkog
proračuna

Članak 191.

Prijedlog republičkog proračuna i završno računa republičkog proračuna
podnosi predsjedniku Sabora s potrebnim obrazloženjem Vlada do roka utvrđenog
Programom rada Sabora.

Zajedno s prijedlogom republičkog proračuna podnosi se i prijedlog zakona
o izvršenju republičkog proračuna.

Članak 192.

Predsjednik Sabora upućuje prijedlog republičkog proračuna i republičkog
završnog računa predsjednicima svih vijeća i radnih tijela.

Članak 193.

Prijedlog republičkog proračuna i republičkog završnog računa raspravlja
se najprije u načelu, a zatim po razdjelima, a o amandmanima se glasuje
nakon zaključivanja rasprave o razdjelu proračuna na koji se amandman odnosi.

Odlučivanje o prijedlogu republičkog proračuna i republičkoga završnog
računa obavlja se po postupku za odlučivanje o prijedlozima zakona, pri
čemu se može odlučiti da se o prijedlogu proračuna, odnosno završnog računa
glasuje u cjelini.

Članak 194.

U raspravi o završnom računu, a na osnovi analiza izvršenih programa
radova, mogu se utvrđivati osnovi politike za naredno razdoblje ili pravci
za izradu proračuna, a mogu se utvrđivati i uvjeti i kriteriji za financiranje
zadaća republičkih tijela i organizacija i za financiranje drugih potreba
u Republici.

Članak 195.

Pri donošenju republičkog proračuna i republičkoga završnog računa primjenjuju
se odredbe ovoga Poslovnika koje se odnose na postupak za donošenje zakona,
ako odredbama ovog odjeljka nije drugačije određeno.

D. Postupak za donošenje ostalih akata Sabora

Članak 196.

U pogledu postupka za donošenje odluka, deklaracija, rezolucija, preporuka
i drugih akata Sabora, primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika o postupku
za raspravu o prijedlogu zakona, ukoliko se ne odluči drugačije, time da
je rasprava o tim aktima jedinstvena, ako se ne odluči da se o prijedlogu
raspravlja najprije u načelu, a zatim o pojedinostima.

Ovlašteni predlagatelji mogu predložiti da se podneseni prijedlog akta
raspravi po odredbama ovoga Poslovnika koje važe za raspravljanje o prijedlogu
za donošenje zakona.

Članak 197.

Ako su izvješća, analize te ostale informacije duže od 15 stranica,
zastupnicima se dostavlja sažetak, a osnovni materijal stoji im nš raspolaganju
u Stručnoj službi Sabora. Sažetak mora sadržavati sve bitne postavke osnovnog
materijala i predlagatelj ga je obvezan dostaviti Saboru istodobno s osnovnim
materijalom.

Podnositelj izvješća, analize ili informacije dužan je navesti izvore
i dokumentaciju na kojoj se zasniva osnovni materijal.

XI. POSTUPAK U VEZI SA ZASTUPNIČKIM PITANJIMA

Članak 198.

U ostvarivanju prava na postavljanje zastupničkog pitanja, zastupnici
su obvezni označiti komu ga upućuju.

Članak 199.

Pitanja Vladi Republike Hrvatske, predsjedniku, potpredsjedniku i ministru
zastupnici mogu postavljati na

sjednicama usmeno. Zastupnik je dužan predati predsjedniku to pitanje
i pismeno formulirano.

U razdoblju između sjednica Sabora, zastupnici mogu posredstvom predsjednika
Sabora, postavljati zastupnička pitanja. Zastupnička pitanja mogu postavljati
i pismeno ili usmeno na sjednici radnog tijela, time da usmeno pitanje
bude naknadno i pismeno formulirano. U tim slučajevima zastupnik je obvezan
označiti da li će odgovor na postavljeno pitanje dobiti usmeno na prvoj
narednoj sjednici Sabora ili pismeno izvan sjednice Sabora ili pismeno
na sjednici Sabora.

Članak 200.

Zastupničko pitanje mora biti postavljeno u skladu s odredbama ovoga
Poslovnika.

Ako smatra da postavljeno pitanje nije u skladu s odredbama ovoga Poslovnika,
predsjednik Sabora će ukazati podnositelju pitanja na to i pozvati ga da
svoje pitanje uskladi s tim odredbama.

Ako podnositelj pitanja ne uskladi svoje pitanje s odredbama ovoga Poslovnika,
predsjednik Sabora neće to pitanje uputiti Vladi, odnosno potpredsjedniku
ili ministru koji rukovodi radom ministarstva i o tome će obavijestiti
podnositelja pitanja.

Članak 201.

Predsjednik Vlade odnosno potpredsjednik ili ministar, dužan je dati
odgovor na istoj sjednici, na kojoj je zastupničko pitanje postavljeno.
Ako to ne može učiniti, obvezan je navesti razloge zbog kojih ne može dati
odgovor te odgovor na zastupničko pitanje dati na narednoj sjednici.

Na pismeno postavljeno zastupničko pitanje odgovor se daje na prvoj
narednoj sjednici Sabora, a ako je to pitanje dostavljeno predsjedniku
Vlade, odnosno potpredsjedniku ili ministru, najkasnije osam dana prije
dana određenog za održavanje sjednice.

Ukoliko nije moguće dati odgovor na zastupničko pitanje na prvoj narednoj
sjednici Sabora koja slijedi za postavljena pitanja, predstavnik nadležnog
tijela obvezan je na sjednici Sabora izložiti razloge za to.

Članak 202.

Zastupnik može tražiti da se na pitanje koje je usmeno postavio na sjednici
Sabora ili radnog tijela Sabora dade pismeni odgovor.

Pismeni odgovor na pitanje postavljeno usmeno daje se u roku dvadeset
dana, od dana postavljanja pitanja, a pismeni odgovor na pitanje postavljeno
pismeno u roku dvadeset dana od dana kad je pitanje dostavljeno Vladi ili
predsjedniku, potpredsjedniku ili ministru, a dostavlja se predsjedniku
Sabora.

Predsjednik Sabora dostavlja odgovor podnositelju pitanja, a na prvoj
narednoj sjednici Sabora, na čijem dnevnom redu je davanje odgovora na
postavljena pitanja, obavještava i vijeće o postavljenom pitanju i o dobivenom
odgovoru.

Članak 203.

Na zahtjev predsjednika Vlade, odnosno potpredsjednika ili ministra,
komu je postavljeno zastupničko pitanje, Sabor može produljiti rokove za
davanje odgovora na zastupničko pitanje.

Članak 204.

Na pitanje postavljeno Vladi odgovor daje predsjednik Vlade, a na pitanje
postavljeno ministru odgovor može dati, pored tog ministra, njegov zamjenik
ili pomoćnik.

Predsjednik Vlade i potpredsjednik, odnosno ministar komu je postavljeno
zastupničko pitanje, može odbiti da da odgovor na postavljeno pitanje,
ako se to pitanje ne odnosi na njihov rad ili na poslove iz njihove nadležnosti.

Članak 205.

Ako bi se odgovor odnosio na pitanje koje predstavlja službenu ili vojnu
tajnu ili je povjerljive naravi, predsjednik Vlade, odnosno potpredsjednik
ili ministar može predložiti da se odgovor dade neposredno podnositelju
pitanja, ili na sjednici Sabora bez prisustva javnosti, ili na zatvorenoj
sjednici radnog tijela u čiji djelokrug spada to pitanje. O tome prijedlogu
odlučuje Sabor.

Članak 206.

Poslije primljenog odgovora zastupnik, koji je postavio pitanje, može
na sjednici Sabora iznijeti mišljenje o datom odgovoru i postaviti dopunsko
pitanje.

Poslije primljenog odgovora na postavljeno pitanje, odnosno na dopunsko
pitanje, zastupnik može predložiti da se predmet na koji se odnosi njegovo
pitanje stavi na dnevni red te ili jedne od narednih sjednica Sabora. Ako
Sabor prihvati taj prijedlog, on će odrediti tko će pripremiti potreban
raspravni materijal na to pitanje i u kojem roku.

Članak 207.

Pitanja koja zastupnici postavljaju predsjedniku Vlade, odnosno potpredsjedniku
ili ministru kao i odgovori na ta pitanja, moraju biti jasni, precizni
i kratki, ali mogu ukazati na pravce, odnosno na moguće mjere za rješavanje
problema, na koji se postavljeno pitanje odnosi.

Članak 208.

Ako Vlada ili predstavnik nadležnog organa ne odgovore na zastupničko
pitanje prema člancima 201. i 202., predsjednik Sabora će o tome obavijestiti
predsjednika Vlade i zahtijevati da se u roku od tri dana dostavi odgovor.
Ako istekom ovoga roka predsjednik Vlade ne udovolji tom zahtjevu, predsjednik
Sabora pokreće pitanje odgovornosti Vlade zbog nepoštivanja Sabora. o čemu
obavještava Predsjednika Republike.

XII. POSTUPAK ZA RAZMATRANJE INTERPELACIJE

Članak 209.

Interpelacija se podnosi pismeno. U njoj mora biti jasno postavljeno,
formulirano i obrazloženo pitanje koje treba razmatrati. Interpelaciju
potpisuju svi zastupnici koji su je pokrenuli.

Zastupnici podnose ipterpelaciju predsjedniku Sabora.

Članak 210.

Podnesenu interpelaciju predsjednik Sabora dostavlja predsjedniku Vlade
i zastupnicima.

Članak 211.

Vlada razmatra interpelaciju i dostavlja predsjedniku Sabora pismeno
izvješće o svojim mišljenjima i stavovima povodom interpelacije.

Vlada je obvezna povodom interpelacije izvješće dostaviti predsjedniku
Sabora najkasnije u roku mjesec dana od dana prijema interpelacije.

Predsjednik Sabora upućuje to izvješće zastupnicima.

Članak 212.

Interpelacija se stavlja na dnevni red prve naredne sjednice Sabora
koja se održava nakon dostavljanja izvješća Vlade, ali ne prije nego protekne
osam dana od te dostave.

Ako Vlada ne podnese izvješće u tom roku, interpelacija se stavlja na
dnevni red prve naredne sjednice po isteku toga roka.

Članak 213.

Jedan od zastupnika koji su pokrenuli interpelaciju ima pravo na sjednici
Sabora izložiti i obrazložiti interpelaciju.

Predsjednik Vlade ima pravo na sjednici usmeno obrazložiti izvješće
Vlade povodom interpelacije.

Nakon toga Sabor provodi raspravu.

Članak 214.

Raspravu o interpelaciji Sabor može završiti utvrđivanjem stava o pitanju
koje je interpelacijom pokrenuto, ili utvrđivanjem obveza odnosno donošenjem
zaključka Vladi za provođenje politike ili za izvršavanje zakona, drugog
propisa ili općeg akta.

Po završenoj raspravi o interpelaciji Sabor može postaviti pitanje odgovornosti
Vlade, zauzeti stajalište o tome i donijeti zaključak o utvrdivanju prijedloga
za razrješavanje predsjednika Vlade, odnosno potpredsjednika ili pojedinog
ministra.

Članak 215.

Zastupnici koji su pokrenuli interpelaciju mogu je povući najkasnije
prije odlučivanja o njoj.

XIII. POSLOVNI RED NA SJEDNICI

1. Sazivanje sjednice

Članak 216.

Skupnu sjednicu svih vijeća Sabora saziva predsjednik Sabora uz savjetovanje
s predsjednicima vijeća.

Zajedničku sjednicu Društveno-političkog vijeća i Vijeća općina saziva
Predsjednik Sabora u dogovoru s predsjednicima vijeća.

Sjednicu vijeća saziva predsjednik vijeća.

Na početku svakoga redovitog zasjedanja Sabora izvodi se himna Republike
Hrvatske: "Lijepa naša domovino".

Članak 217.

Skupnu sjednicu svih vijeća saziva predsjednik Sabora na vlastitu inicijativu,
na prijedlog Predsjednika Republike, Vlade ili četvrtine zastupnika u Saboru.

Zajedničku sjednicu Društveno-političkog vijeća i Vijeća općina saziva
predsjednik Sabora, na zajedničku inicijativu s predsjednicima vijeća,
na prijedlog Predsjednika Republike, Vlade ili četvrtine ukupnog broja
zastupnika tih vijeća.

Predsjednik vijeća saziva sjednicu vijeća na vlastitu inicijativu, na
prijedlog predsjednika Sabora, Predsjednika Republike, Vlade ili četvrtine
zastupnika vijeća.

Članak 218.

Poziv za sjednicu mora biti upućen zastupnicima najkasnije 15 dana prije
dana odredenog za održavanje sjednice.

S pozivom se zastupnicima dostavlja prijedlog dnevnog reda i odgovarajući
materijal za predloženi dnevni red, te ukoliko nije ranije dostavljen,
zapisnik prethodne sjednice.

Iznimno, u hitnim slučajevima, sjednica se može sazvati u roku kraćem
od 15 dana, a dnevni red za tu sjednicu može se predložiti i na samoj sjednici.

2. Dnevni red

Članak 219.

Dnevni red skupne sjednice svih vijeća Sabora predlaže predsjednik Sabora
uz savjetovanje s predsjednicima vijeća.

Dnevni red zajedničke sjednice Društveno-političkog vijeća i Vijeća
općina predlažu dogovorno predsjednici vijeća s predsjednikom Sabora.

Dnevni red sjednice vijeća predlaže predsjednik vijeća. U prijedlog
dnevnog reda unose se svi predmeti iz djelokruga vijeća, koji su u rokovima
i na način predviđen ovim Poslovnikom podnijeli Ustavom ili ovim Poslovnikom
ovlašteni predlagatelji.

Članak 220.

Dnevni red utvrđuje se na početku sjednice. Ako u prijedlog dnevnog
reda nije unesen predmet koji je predložio ovlašteni predlagatelj u roku
i na način predviđen u ovom Poslovniku, a predlagatelj ostaje pri svom
prijedlogu, o prijedlogu se odlučuje na sjednici bez rasprave.

Predmet, koji predsjednik nije uvrstio u dnevni red, iako je o njemu
po odredbi stavka 1. ovoga članka odlučivano, ne može biti ponovno predložen
prije proteka roka od 3 mjeseca od dana kada ga je Sabor odbio uvrstiti
u dnevni red sjednice.

U roku iz stavka 2. ovoga članka ne može biti uvršten u dnevni red sjednice
niti prijedlog zakona ili drugog akta, ako je na sjednici odbijen prijedlog
za njegovo donošenje.

3. Predsjedanje i sudjelovanje

Članak 221.

Skupnoj sjednici svih vijeća Sabora i zajedničkoj sjednici Društverio-političkog
vijeća i Vijeća općina predsjeda predsjednik Sabora, odnosno po dogovoru
jedan od predsjednika vijeća.

Sjednici vijeća predsjeda predsjednik vijeća, a u slućaju njegove spriječenosti
ili odsutnosti potpredsjednik vijeća.

Članak 222.

U radu sjednice, kao gosti, mogu sudjelovati svi oni koje je pozvao
predsjednik Sabora u dogovoru s predsjednicima vijeća.

Na sjednici može održati govor i strani državnik kao gost, na poziv
predsjednika Sabora.

Članak 223.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjedatelja sjednice.

Prijave za govor podnose se čim se otvori rasprava i mogu se podnositi
sve do zaključenja rasprave. U raspravi se govori, u pravilu, s govornice.
S mjesta se može govoriti samo ako to dozvoljavaju tehnički uvjeti da govornika
svi čuju i da njegove riječi mogu biti zabilježene. Govornika može opomenuti
na red ili prekinuti u govoru samo predsjedatelj.

Predsjedatelj osigurava da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom
govoru.

Članak 224.

Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redu kojim su se prijavili.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika ili o povredi utvrđenog
dnevnoga reda predsjedatelj daje riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga
zastupnika ne može trajati dulje od pet minuta. Predsjedatelj je dužan
poslije iznesenog prigovora dati objašnjenje o provedbi Poslovnika, odnosno
utvrđenog dnevnog reda. Ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem,
o tom se rješava na sjednici bez rasprave. .

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio navod koji je netočno izložen
i koji je bio povod nesporazuma ili koji je izazvao potrebu objašnjenja
predsjedatelj će mu dati riječ čim se završi govor onoga koji je izazvao
potrebu ispravka. Zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na ispravak,
odnosno na objašnjenje, a njegov govor ne može trajati dulje od pet minuta
.

Članak 225.

Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i po utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od predmeta dnevnog reda, predsjedatelj će ga
opomenuti da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži teme dnevnog reda, predsjedatelj
će mu oduzeti riječ.

Članak 226.

Na sjednici se može odlučiti da govornik o istoj temi može govoriti
samo jedanput, a može se i odrediti vrijeme trajanja govora.

4. Održavanje reda

Članak 227.

Red na sjednici osigurava predsjedatelj.

Za povredu reda na sjednici predsjedatelj može zastupnika opomenuti
ili mu oduzeti riječ.

Opomena će se izreći zastupniku koji na sjednici, svojim ponašanjem
ili govorom, narušava red i odredbe ovog Poslovnika.

Zastupniku će se oduzeti riječ kad svojim govorom na sjednici narušava
red i odredbe ovog Poslovnika, a već je na istoj sjednici dvaput bio opomenut
da se pridržava reda i odredaba ovoga Poslovnika.

Ako predsjedatelj ne može održati red na sjednici redovnim mjerama,
odredit će prekid sjednice.

Članak 228.

Predsjedatelj može naložiti da se iz dvorane udalji svaki slušatelj
koji narušava red.

Ako je red narušen, predsjedatelj može naložiti da se udalje svi slušatelji
iz dvorane u kojoj se održava sjednica.

Osobe koje se za vrijeme sjednice nalaze u dvorani službeno, obvezne
su u pogledu održavanja reda izvršavati naloge predsjedatelja.

5. Tijek sjednice

Članak 229.

Nakon otvaranja sjednice, predsjedatelj daje potrebna objašnjenja u
vezi s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Predsjedatelj obavještava zastupnike o broju nazočnih zastupnika sjednici
te o tome koji su ga zastupnici obavijestili da su spriječeni prisustvovati
sjednici.

Članak 230.

Poslije utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu o pojedinim
temama, i to redom koji je utvrđen u prihvaćenom dnevnom redu.

Rasprava o pojedinim temama iz utvrđenog dnevnog reda vodi se bez obzira
na broj nazočnih zastupnika.

U raspravl o temama, utvrđenim dnevnim redom, svoja stajališta mogu
iznijeti i predstavnici klubova zastupnika time da u redoslijedu govornika
imaju prednost.

Ako se prilikom odlučivanja o pojedinoj temi utvrdi da na sjednici nije
nazočan dovoljan broj zastupnika za pravovaljano odlučivanje, zastat će
se s odlučivanjem o odnosnom predmetu i nastaviti s raspravom o slijedećem
predmetu.

Odlučivanje o predmetu iz prethodnog stavka obavit će se čim se za to
stvore uvjeti propisani ovim Poslovnikom za pravovaljano donošenje odluka.

Članak 231.

Na sjednici se o svakom predmetu na dnevnom redu raspravlja prije nego
što se o njemu odlučuje, osim ako je ovim Poslovnikom određeno da se odlučuje
bez rasprave.

Predsjedatelj zaključuje rasprevu kad utvrdi de nema više prijavljenih
govornika.

Članak 232.

Zastupnici postavljaju zastupnička pitanja i traže objašnjenja u skladu
s Poslovnikom prije rasprave o prvoj točki dnevnog rede.

Na sjednici se može odrediti i drugo vrijeme za postavljanje pitanja
i traženja objašnjenja.

Na skupnoj sjednici svih vijeća zastupnici mogu pored pitanja i objašnjenja
iz stavka 1. ovoga članka, postavljati i usmena pitanja i tražiti usmena
objašnjenja od predsjednika i nazočnih članova Vlade. Usmena pitanja moraju
biti takove naravi da se na njih može odgovoriti odmah, bez prethodnih
priprema. Usmena pitanja postavljaju se i na njih se odgovara najdulje
do 1 sat nakon utvrđivanja dnevnog reda sjednice, ako Sabor ne odluči drugačije.

Predsjednik Vlade dužan je osigurati nazočnost potpredsjednika i najmanje
polovine članova Vlade u vrijeme određeno prethodnim stavkom.

6. Odlučivanje

Članak 233.

Za donošenje odluka na skupnoj sjednici svih vijeća Sabora potrebna
je nazočnost većine ukupnog broja zastupnika.

Za donošenje odluka na zajedničkoj sjednici Društveno-političkog vijeća
i Vijeća općina potrebna je nazočnost većine ukupnog broja zastupnika tih
vijeća.

Za donošenje odluka na odvojenim sjednicama vijeća potrebna je nazočnost
većine ukupnog broja članova vijeća.

Ako predsjedatelj smatra da na sjednici nije nazočan dovoljan broj zastupnika
za pravovaljano odlučivanje, može odrediti da se brojanjem utvrdi nazočnost
zastupnika. Utvrđivanje broja nazočnih zastupnika predsjedatelj će provesti
na zahtjev zastupnika čiji prijedlog podrži 15 zastupnika.

Članak 234.

Zastupnici na skupnoj sjednici svih vijeća i zajednićkoj sjednici Društveno-političkog
vijeća i Vijeća općina odlučuju većinom glasova nazočnih zastupnika.

Ako pojedino vijeće Sabora tijekom rasprave na skupnoj ili zajedničkoj
sjednici, a na prijedlog predsjednika vijeća ili deset zastupnika u vijeću,
odluči da se usvajanje pojedinog akta provede zasebno po vijećima, ravnopravno
odlučivanje će se provesti na istoj sjednici odvojenim glasovanjem time
da se prethodno utvrđuje potreban broj nazočnih zastupnika u svakom vijeću.
Postupkom glasovanja rukovodi predsjedatelj sjednice ukoliko predsjednik
Sabora sa predstavnicima vijeća ne odluči drugačije.

Posebno odlučivanje vijeća iz prethodnog stavka, može se provoditi samo
kod donošenja onih akata koji su se do stupanja na snagu ovoga Poslovnika,
prema odredbama ranijeg poslovnika, donosili u ravnopravnom djelokrugu.

Odluka o pristupanju promjeni Ustava, promjene Ustava, odluka o povjerenju
predsjedniku i članovima Vlade, ustavni zakoni, zakoni kojima se uređuju
slobode i prava čovjeka i građanina, zakoni čije pojedine odredbe imaju
povratnu snagu,te Poslovnik Sabora donose se večinom glasova svih zastupnika.

Ustavni zakon i drugi zakoni kojima se uređuju nacionalna prava donose
se dvotrećinskom većinom nazočnih zastupnika.

7. Postupak usuglašavanja stajališta nadležnih vijeća

Članak 235.

Zakon ili drugi akt što ga ravnopravno donose nadležna vijeća smatra
se donijetim kad ga nadležna vijeća izglasaju u istovjetnom tekstu.

Članak 236.

Kad se nadležna vijeća Sabora prilikom odlučivanja o prijedlogu za donošenje
zakona ne suglase o potrebi donošenja zakona, o ustavnom ovlaštenju za
njegovo donošenje, ili o osnovnim pitanjima koje treba urediti zakonom,
odnosno kad prilikom odlučivanja o prijedlogu zakona ne prihvate zakon
u istovjetnom tekstu, provodi se postupak usuglašavanja njihovih stajališta.

Postupak usuglašavanja stajališta o osnovnim pitanjima koja treba urediti
zakonom, provodi se samo ako nadležno vijeće na prijedlog matičong radnog
tijela zaključi da je taj postupak neophodno provesti.

Postupak usuglašavanja stajališta povjerava se zajedničkoj komisiji,
sastavljenoj od jednakog broja članova vijeća, koje biraju vijeća.

U radu komisije iz stavka 3. ovoga članka sudjeluje i predstavnik predlagača
toga akta, a i predstavnik Vlade ako nije predlagač akta.

Članak 237.

Predsjednici vijeća izvješćuju komisiju o neusuglašenim stajalištima
i dogovorno određuju vrijeme za njezin rad.

Komisija za usuglašavanje stajališta razmatra neusuglašena stajališta
s ciljem da se stajališta usuglase i da se o tome utvrdi tekst koji će
predložiti na odobrenje vijećima , Sabora.

Komisija može zaključiti da zastane s postupkom radi upoznavanja vijeća
s tijekom usuglašavanja te predložiti vijećima da ponovno razmotre pitanja
u vezi kojih nisu predhodno usuglasila stajališta.

Članak 238.

Ako se u komisiji za usuglašavanje stajališta ne postigne suglasnost
većine predstavnika svakog vijeća ili ako vijeća ne odobre tekst koji je
predložila komisija, sporna pitanja iznose se na raspravu i odlučivanje
na zajedničkoj sjednici vijeća.

Vijeća mogu zaključiti da se prije sazivanja zajedničke sjednice viječa
ponovi postupak u komisiji za usuglašavanje stajališta.

Ako se na zajedničkoj sjednici prilikom odlučivanja o tekstu za usuglašavanje
spornih pitanja ne postigne suglasnost većine članova vijeća, postupak
za usuglašavanje po odredbama ovoga Poslovnika se prekida, a predmet skida
s dnevnog reda.

Isti predmet može se ponovno predložiti za raspravu nakon šest mjeseci,
a prije toga samo na osnovi suglasne odluke vijeća.

8. Glasovanje

Članak 239.

Vijeća na odvojenim sjednicama odlučuju većinom glasova nazočnih zastupnika.

Članak 240.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim Poslovnikom nije određeno
da se glasuje tajno.

Zastupnici glasuju tako da se izjašnjavaju "za" ili "protiv"
prijedloga, javno glasovanje provodi se istovremeno, dizanjem ruke ili
poimeničnlm izjašnjavanjem.

Glesovanje dizanjem ruke provodi se na način da predsjedatelj prvo poziva
zastupnike da se izjasne tko je "za" prijedlog, zatim tko je
"protiv" prijedloga.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako se prilikom gasovanja
o amandmanu za njegovo prihvačanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika,
predsjedatelj može odmah konstatirati da je amandman odbijen.

Poimenačno glasovanje provodi se tako da se svaki prozvani zastupnik
izjašnjava "za" ili "protiv" prijedloga.

Kad je prozivanje završeno.,ponovno se prozivaju oni zastupnici za koje
u popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasovali.

Zastupnike proziva i glasove prebrojava tajnik.

Članak 241.

Tajno glasovanje provodi se sukladno odredbama ovoga Poslovnika o tajnom
glasovanju kod izbora i imenovanja, odnosno opoziva i razrješenja.

Neposredno nakon provedenog glasovanja predsjedatelj utvrđuje i objavljuje
rezultat glasovanja na način da se objavi broj glasova "za" prijedlog
i broj glasova "protiv" prijedloga.

Članak 242.

Po završenom glasovanju predsjedatelj utvrđuje i objavljuje rezultat
glasovanja.

Članak 243.

Tajno glasovanje provodi se u pravilu samo kod izbora i imenovanja i
to kada je na listi broj utvrđenih kandidats veći od broja koji se bira,
odnosno imenuje.

Članak 244.

Tajno glasovanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su
jednake veličine, iste boje i oblika, a svaki je ovjeren pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću kandidati su popissni abecednim redom prezimena.

Glasačke listiće priprema tajnik Sabora.

Članak 245.

Predsjedatelju kod tajnog glasovanja pomaže uz tajnika i određeni broj
zastupnika.

Članak 246.

Zastupnici koji pomažu predsjedatelju u provodenju tajnog glasotranja
predaju zastupnicima glasačke listiće. Predaju glasačkog listića bilježi
na popisu zastupnika odgovarajućeg vijeća tajnik sjednice zaokruživanjem
rednog broja ispred imena zastupnika kojemu je glasački listić predan.

Članak 247.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik.

Glasovanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika
izabranih da pomažu predsjedatelju.

Članak 248.

U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića.

Ponovno glasovanje provodi se po istom postupku kao i prvo glasovanje.

Članak 249.

Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem i to osobno.

Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj
ispred imena kandidata za koga glasuje.

Glasački listić, na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg
broja kandidata od broja koji se bira. smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni glasački listić, odnosno glasački listić koji
je tako popunjen da se ne može sa sigurnošću utvrditi za koje je kandidate
zastupnik glsovao.

Dopisivanje novih imena na glasačkom listiću ne uzima se u obzir.

Članak 250.

Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasačke listiće i pošto
je predsjedetelj objavio da je glasovanje završeno, prelazi se na utvrđivanje
rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica.

Rezultat glasovanja utvrđuje se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultat glasovanja utvrđuje predsjedatelj uz pomoć zastupnika koji
mu pomažu.

Članak 251.

Predsjedatelj objavljuje rezultat izbora i imenovanja na istoj sjednici
na kojoj je provedeno tajno glasovanje.

Predsjedatelj objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog broja zastupnika,
primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo, koliko
je bilo nevažećih glasačkih listića, te koliko je zastupnika glasovalo
za izbor, odnosno imenovanje za svakog od kandidata.

Iza toga predsjedatelj proglašava koji su kandidati izabrani ili imenovani.

Članak 252.

Kad se iscrpi dnevni red i završi rad sjednice, predsjedatelj zaključuje
sjednicu.

XIV. IZBORI I IMENOVANJA

Članak 253.

Sabor bira i imenuje, odnosno razrješava određene funkcionare na skupnoj
sjednici svih vijeća Sabora, zajedničkoj sjednici Društveno-političkog
vijeća i Vijeća općina, te na odvojenim sjednicama Vijeća.

Sabor bira odnosno imenuje nositelje funkcija u državnim tijelima na
osnovi liste na kojoj broj utvrđenih kandidata ne mora biti veći od broja
koji se bira odnosno imenuje.

Izbor i imenovanje odnosno razrješenje funkcionara na samostalnoj sjednici
vijeća, obavlja se shodnom primjenom odredbi ovoga Poslovnika.

Članak 254.

Tajnim glasovanjem Sabor bira odnosno imenuje nositelje funkcija u državnim
tijelima na osnovi liste na kojoj je broj utvrđenih kandidata veći od broja
koji se bira, odnosno imenuje.

U ostalim slučajevima izbor i imenovanje, odnosno razrješenje provodi
se javnim glasovanjem.

ČIanak 255.

Prije početka glasovanja predsjedatelj obavještava zastupnike o načinu
glasovanja i o načinu utvrđivanja rezultata izbora i imenovanja, odnosno
razrješenja.

Članak 256.

Ako se ne može utvrditi koji su kandidati izabrani zbog toga što su
dva ili više kandidata dobili jednak broj glasova, glasovanje za nepopunjena
mjesta se ponavlja, tako da se ponovno glasuje samo za te kandidate.

Čtanak 257.

Ako prilikom glasovanja potrebnu većinu ne dobije toliki broj kandidata
koliko se funkcionara bira, glasovanje se ponavlja za kandidate koji nisu
dobili potrebnu većinu.

U prvom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od osmine glasova zastupnika.

U drugom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od četvrtine glasova zastupnika.

Ako ni pri drugom ponavljanju glasovanja ne dobije potrebnu većinu toliki
broj kandidata koliko se funkcionara bira, prijedlog za izbor kandidata
koji ni u ponovljenom glasovanju nisu dobili potrebnu većinu, skida se
s dnevnog reda

Članak 258.

Prijedlog kandidature za izbor predsjednika i potpredsjednika Sabora
podnosi Komisija za izbor i imenovanje ili grupa od najmanje 30 zastupnika,
a za izbor predsjednika i potpredsjednika vijeća Komisija za izbor i imenovanja
ili grupa od najmanje 20 zastupnika.

Predsjednik i potpredsjednici Sabora te predsjednici i potpredsjednici
vijeća biraju se na vrijeme do isteka zastupničkog mandata u Saboru.

Razrješenje predsjednika i potpredsjednika Sabora može predložiti Komisija
za izbor i imenovanja Sabora ili grupa od najmanje 50 zastupnika, a predsjednika
i potpredsjednika vijeća Komisija za izbor i imenovanja Sabora ili grupa
od najmanje 30 zastupnika.

lzbor, imenovanje i razrješenje članova radnih tijela Sabora i članova
radnih tijela vijeća, obavlja se na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja
ili na prijedlog grupe od najmanje 10 zastupnika.

Članak 259.

Sva vijeća Sabora na skupnoj sjednici na prijedlog Komisije za izbor
i imenovanja, biraju suce Ustavnog suda Republike Hrvatske.

Prijedlog kandidata za izbore i imenovanja odnosno razrješenja Saboru
podnosi Komisija za izbor i imenovanja ukoliko Ustavom, zakonom ili ovim
Poslovnikom nije propisano da prijedlog kandidature za izbor ili imenovanja,
odnosno prijedlog za razrješenje podnosi drugo tijelo.

Zapisnici

Članak 260.

O radu na sjednici vodi se zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne podatke o radu sjednice, a naročito o prijedlozima
iznjetim na sjednici i o donesenim zaključcima.

U zapisnik se unosi i rezultat glasovanja o pojedinom predmetu.

Članak 261.

Svaki zastupnik ima pravo na početku sjednice iznijeti primjedbe na
zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na zapisnik odlučuje se na sjednici bez rasprave.
Ako se primjedba prihvati. izvršit će se u zapisniku odgovarajuća izmjena.

Zapisnik na koji nije bilo primjedbi, odnosno zapisnik u kojem su suglasno
s prihvaćenim primjedbama izvršene izmjene, smatra se usvojenim.

Članak 262.

Usvojeni zapisnik potpisuju predsjedatelj sjednice i tajnik Sabora.

Usvojeni zapisnik skupne sjednice i zajedničke sjednice Društveno-političkog
vijeća i Vijeća općina potpisuje predsjedatelj sjednice i tajnik Sabora,
odnosno tajnik koji je pomagao predsjedatelju.

Usvojeni zapisnik sjednice vijeća potpisuje predsjednik i tajnik.

Članak 263.

Izvornike zapisnika skupnih i zajedničkih sjednica te sjednica vijeća
čuva tajnik Sabora.

Članak 264.

Na sjednicama Sabora vode se stenografske bilješke, odnosno obavlja
se tonsko snimanje.

Stenografske bilješke, odnosno prijepis tonske snimke stavljaju se na
uvid zastupnicima na njihov zahtjev. Ostvarivanje ovoga prava zastupnika
osigurava tajnik Sabora.

Svaki zastupnik i drugi sudionik u raspravi ima pravo redigirati svoje
izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst, odnosno bez izostavljanja
izraženih misli i razloga.

U slućaju spora o osnovanosti zahtjeva da se izvrši ispravak u zapisniku,
odlučuje se na sjednici bez rasprave.

XV. JAVNOST U RADU SABORA

Članak 265.

Sabor osigurava obavještavanje javnosti o radu radnih tijela, o svojim
stajalištima i odlukama u vezi s temama o kojima raspravlja, kao i o svom
radu uopće.

Prijedlozi akata Sabora odnosno akti Sabora mogu se u cijelosti objaviti
u dnevnom tisku ili kao posebne publikacije.

Članak 266.

Radi obavješćivanja zastupnika i javnosti o svom radu Sabor izdaje svoje
glasilo i druge publikacije.

Glasilo Sabora"Izvješća hrvatskog Sabora" objavljuje:

- prikaz osnovnih tema koje su predmet rasprave na sjednicama Sabora,

- nacrte, odnosno prijedloge zakona i drugih akata Sabora,

- tekstove značajnijih zakona i drugih akata,

- zaktjučke Sabora i radnih tijela Sabora,

- inicijative, stajališta i mišljenja iznesene u vezi s temama o kojima
se raspravlja i odlučuje u Saboru,

- stajališta i akte Predsjednika Republike,

- sažetak diskusije sudionika u raspravama na sjednicama Sabora.

- zastupnička pitanja i interpelacije, te odgovore Vlade,

- prikaz rada Vlade,

- kroniku značajnijih događanja u Saboru, Uredu Predsjednika Republike
i Vladi,

- kroniku međuparlamentarnih aktivnosti Sabora

- programe rada Sabora i izvješća o radu Sabora za određeno razdoblje.

- životopise funkcionara koje je izabrao Sabor.

Članak 267.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju se samo oni dokumenti i materijali
Sabora koji su u skladu s posebnim propisima, označeni kao službena ili
vojna tajna, odnosno koji su povjerljive naravi.

Podaci koje zastupnik sazna na sjednici Sabora ili radnih tijela u vezi
s temom koja se na toj sjednici razmatra bez prisustva javnosti, smatraju
se takoder tajnim, odnosno povjerljive naravi.

Članak 268.

Način rukovanja materijalom koji se smatra službenom ili vojnom tajnom
ili je povjerljive naravi, uređuje se uputom tajnika Sabora

Članak 269.

Građanima se osigurava u skladu s pravilnikom kojeg donosi tajnik Sabora
i prostornim mogučnostima slobodan pristup na sjednice Sabora i radnih,tijela
Sabora.

Članak 270.

Na sjednicama radnih tijela Sabora, može se odlučiti da se o određenim
pitanjima raspravlja bez prisustva javnosti.

Članak 271.

Predstavnici tiska i drugih oblika javnog informiranja imaju pravo pratiti
rad Sabora i njegovih radnih tijela i izvješćivati javnost o njihovom radu.

Na sjednicama radnih tijela Sabora može se odlučiti da predstavnici
tiska i drugih oblika priopćavanja mogu prisustvovati sjednici i ako se
na njoj raspravlja o nekom pitanju bez prisustva javnosti. O takvom pitanju
mogu predstavnici tiska i drugih oblika priopćavanja davati za javnost
samo one obavijesti za koja se to na sjednici odluči. Na sjednici se može
odlučiti da se obavijesti o takvom pitanju mogu davati tek po isteku određenog
vremena.

Članak 272.

Pravo je i obveza predstavnika tiska i drugih oblika priopćavanja da
iznose informacije o temama koje se razmatraju u Saboru.

U svrhu pružanja pomoći i stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika
tiska i drugih oblika priopćavanja u Saboru, osigurava im se pravovremena
dostava materijala i uvjeti za praćenje rada na sjednicama vijeća i drugih
tijela, razgovori s predstavnicima predlagatelja ili s funkcionarima u
Saboru i drugi kontakti s izvjestiteljima.

Članak 273.

Sabor izdaje stenografske zapisnike odnosrio prijepise tonskih snimki
tijeku rada na sjednicama Sabora uz koje se objavljuju i radni materijali
dostavljeni zastupnicima za svaku točku dnevnog reda sjednice, o čemu se
brine tajnik Sabora.

Članak 274.

Radi što potpunijeg i točnijeg obavješćivanja javnosti o rezultatima
rada Sabora i radnih tijela može se odlučiti da se dade službeno priopćenje
za tisak i za druga sredstva priopćavanja, a njihovi predstavnici mogu
odrtati i konferenciju za tisak.

Konferencija za tisak odrđava se kad to odluči Sabor ili, u suglasnosti
s predsjednikom Sabora, radno tijelo. Kad se odluči da se održi konferencija
za tisak, istovremeno se određuje i predstavnik koji će tu konferenciju
održati.

XVI. SURADNJA SABORA S PREDSTAVNIČKIM TIJELIMA DRUGIH DRŽAVA

Članak 275.

Sabor surađuje sa predstavničkim tijelima drugih država u poslovima
od zajedničkog interesa, osnivanjem zajedničkih tijela i organizacija,
poduzimanjem zajedničkih akcija, usuglašavanjem stajališta o pitanjima
od zajedničkog interesa, izmjenom iskustava, međusobnim razmjenama programa
rada te dokumentacionog i informativnog maierijala i glasila, zajedničkim
sastancima zastupnika i razmjenom delegacija te sastancima pojedinih funkcionara.

XVII. RAD SABORA U DOBA RATNOG STANJA ILI NEPOSREDNE UGROŽENOSTI
NEOVISNOSTI I JEDINSTVENOSTI REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 278.

Sabor u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske nastavlja s radom u skladu s odredbama
Ustava.

Na rad i organizsciju Sabora u doba ratnog stanja i u slučaju neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske primjenjuje
se ovaj Poslovnik ukoliko njegovim odredbama ili drugim aktom Sabora nije
drugačije odredeno.

Članak. 277.

Zastupnici u Saboru u situaciji iz članka 276. ovoga Poslovnika dužni
su najhitnije osobno ili preko nadležnih organa obavješćivati Sabor o adresi
stanovanja, rada ili jedinice odnosno ustanove oružanih snaga Republike
Hrvatske na koju im treba dostavljati pozive za sjednice i druge obavijesti
u vezi s obavljanjem zastupničkih dužnosti.

Članak 278.

Komande oružanih snaga Republike Hrvatske, državna tijela i druga tijela
obvezni su u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske omogućiti zastupnicima u Saboru, da
prisustvuju sjednicama radnih tijela ili Sabora i u tome im pružiti potrebnu
pomoć.

Članak 279.

Predsjedništvo Sabora:

- utvrđuje da ne postoji mogućnost da se sastane i radi Sabor i o tome
izvješćuje Predsjednika Republike i Vladu Republike Hrvatske,

- utvrđuje da su prestale okolnosti koje su onemogućavale sazivanje
Sabora i o tome izvješćuju Predsjednika Republike i Vladu Republike Hrvatske,

- razmatra neposredne zadaće koje u doba ratnog stanja ili neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske treba obaviti
u vezi s radom Sabora,

- razmatra i zauzima stajališta o načinu pozivanja zastupnika na sjednice
radnih tijela i sjednice Sabora, o dostavi materijala za sjednice i o drugim
pitanjima od značenja za održavanje sjednica tijela i Sabora.

- odreduje način vođenja,izdavanja I čuvanja stenografskih bilješki
i zapisnika sjednica radnih tijela i Sabora.

- može odrediti da se prijedlozi zakona i drugih akata, kao i drugi
materijali koji se razmatraju u radnim tijelima i u Saboru, ako to zahtijevaju
interesi sigurnosti, ne objavljuju putem sredstava javnog priopćavanja.

- razmatra i zauzima stajališta o načinu obavljanja zadaća Stručne službe
Sabora.

Članak 280.

Koja će radna tijela djelovati u Saboru u doba ratnog stanja ili neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske utvrđuje posebnom
odlukom Predsjedništva Sabora.

Članak 281.

Organizaciju, način rada i sistematizaciju Stručne službe Sabora u doba
ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
Hrvatske utvrđuje Predsjedništvo Sabora posebnim pravilnikom, na prijedlog
tajnika Sabora.

XVIII. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Članak 282.

Sabor ima Stručnu službu za obavljanje stručnih, administrativnih, tehničkih
i drugih poslova.

Za obavljanje određenih poslova iz stavka 1. ovoga članka Sabor može
imati i zajedničke stručne službe s Uredom Predsjednika Republike i Vladom
a i drugim tijelima u Republici.

Članak 283.

Stručnom službom Sabora rukovodi tajnik Sabora. Tajnik Sabora organizira
i usklađuje rad Stručne službe i odgovoran je za njeno funkcioniranje.

Tajnik Sabora ima u odnosu na Stručnu službu Sabora položaj funkcionara
koji rukovodi radom ministarstva, odnosno republičkom upravnom organizacijom.

XIX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 284.

Prvo zasjedanje novoizabranih domova Sabora Republike Hrtatske saziva
Predsjednik Republike Hrvatske.

S pozivom za prvo zasjedanje zastupnicima se dostavIja izvješće Republičke
izborne komisije o rezultatima izbora.

Članak 285.

Konstituirajućoj sjednici Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske
do izbora predsjednika toga doma, predsjeda predsjednik Sabora Republike
Hrvatske koji je tu dužnost obnašao u prethodnom sazivu Sabora.

Konstituirajućom sjednicom Županijskog doma Sabora Republike Hrvatske
predsjeda predsjednik Zastupničkog doma, do izbora predsjednika toga doma.

Članak 286.

Na početku prve sjednice doma, bira se mandatnoimunitetska komisija
koju čine predsjednik i šest članova koje bira dom između svojih članova.

Prijedlog za sastav Komisije može podnijeti predsjedatelj ili najmanje
deset zastupnika.

Članak 287.

Predsjedatelj sjednice predaje mandatno-imunitetskoj komisiji izviješće
Republičke izborne komisije i svjedodžbe o izboru koje je primio od novoizabranih
zastupnika.

Mandatno-imunitetska komisija na osnovi izvješća Republičke izborne
komisije i izbornih spisa ispituje zakonitost i pravilnost izbora i o utvrđenom
stanju podnosi domu izviješće.

Izviješće mandatno-imunitetske komisije uručuje se svim članovima doma
prije nastavka sjednice na kojoj se provodi verifikacija mandata.

Članak 288.

Zastupnik, kojemu je mandat osporen ili je odložena verifikacija njegovog
mandata, ima pravo sudjelovati na sjednici doma bez prava odlučivanja.

Članak 289.

Na verifikaciju mandata i davanje zakletve novoizabranih zastupnika
u domove Sabora Republike Hrvatske shodno se primjenjuju odredbe ovoga
Poslovnika, koje se odnose na verifikaciju mandata zastupnika u vijećima
Sabora.

Članak 290.

Nakon verifikacije mandata zastupnika bira se Komisija za izbor i imenovanja
koju čine predsjednik i šest članova koje bira dom između svojih članova.

Prijedlog članova Komisije iz stavka 1. ovoga članka može podnijeti
predsjedatelj ili najmanje jedna destina zastupnika.

Članak 291.

Nakon izbora Komisije iz člana 290. ovoga Poslovnika pristupa se izboru
predsjednika doma. Prijedlog za izbor predsjednika Zastupničkog doma može
podnijeti Komisija za izbor i imenovanje ili najmanje dvadeset zastupnika,
a Županijskog doma Komisija za izbor i imenovanja ili deset zastupnika.

Ako za izbor predsjedničkog doma bude istaknuto više kandidata, na izbor
predsjednika primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika kojima je uređen način
i postupak odlučivanja tajnim glasovanjem.

Članak 292.

Izbor i imenovanje drugih biranih odnosno imenovanih funkcionara i djelatnika
obavlja se na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja ili na prijedlog
jedne desetine zastupnika.

Članak 293.

Ukupan broj zastupnika u smislu ovoga Poslovnika je onaj broj ćili je
mandat verificiran prilikom konstituiranja Sabora Republike Hrvatske 30.
svibnja 1990. umanjen za broj zastupnika kojima je mandat prestao na temelju
članka 7. i 8. Zakona o izboru i opozivu odbornika i zastupnika ("Narodne
novine" br. 7/90).

Članak 294.

Na dan stupanja na snagu ovog Poslovnika prestaje važiti Poslovnik Sabora
Socijalističke Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 21/90,
25/90, 28/90. i 53/90.).

Postupak donošenja zakona i drugih akata Sabora pokrenut u skladu s
odredbama Poslovnika Sabora Socijalističke Republike Hrvatske ("Narodne
novine" br. 21/90., 25/90., 28/90. i 53/90.) nastavit će se prema
odredbama ovoga Poslovnika.

Članak 295.

Ukoliko je odredbama Ustava Republike Hrvatske iz 1974. godine u pogledu
djelokruga, načina i postupka donošenja zakona i drugih akata utvrđen drugačiji
postupak od postupka utvrđenog ovim Poslovnikom, primjenjivat će se odredbe
ovoga Poslovnika.

Članak 296.

Vijeća Sabora će, u roku od 10 dana od dana stupanja na snagu ovoga
Poslovnika, urediti postupanje u predmetima iz svoje nadležnosti koje nije
uredeno ovim Poslovnikom.

Članak 297.

Tajnik Sabora će, u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga
Poslovnika, donijeti Pravilnik o unutarnjoj organizaciji, načinu rada i
sistematizaciji poslova Stručne službe Sabora, kojim će uskladiti ustrojstvo
i način njenog rada s odredbama ovoga Poslovnika.

Funkcionari koje je imenovao Sabor, vijeća Sabora i Predsjedništvo Sabora
nastavljaju s obavljanjem funkcije do isteka vremena na koje su imenovani,
odnosno do donošenja odluke tih tijela o njihovom razrješenju.

Članak 298.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu osmoga dana od objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 021-03/92-01/02

Zagreb, 27. ožujka 1992.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Ostalo, NN 17/1992-401