## Pravilnik o shemi testiranja za smanjenje prisutnosti serotipova salmonele u odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus

### NN 65/2011 (13.6.2011.), Pravilnik o shemi testiranja za smanjenje prisutnosti serotipova salmonele u odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus

MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

1430

Na temelju članka 17. stavka 3. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, broj 41/07) ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

PRAVILNIK

O SHEMI TESTIRANJA ZA SMANJENJE PRISUTNOSTI SEROTIPOVA SALMONELA U ODRASLIH RASPLODNIH JATA VRSTE GALLUS GALLUS[[1]](#footnote-29081-1)

Cilj

Članak 1.

(1) Ovim Pravilnikom se utvrđuje cilj za smanjenje Salmonelle spp. u odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus u smislu članka 4. Pravilnika za kontrolu salmonela i drugih određenih uzročnika zoonoza koji se prenose hranom (»Narodne novine«, broj 105/06)[[2]](#footnote-29081-2) i to kao smanjenje maksimalnog postotka odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus koje ostaju pozitivne na bakterije Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium i Salmonella virchow (relevantni serotipovi salmonele), na 1% ili manje. Ukoliko se u zemlji nalazi manje od 100 odraslih rasplodnih jata, pozitivno na relevantne serotipove salmonele može ostati samo jedno jato godišnje.

(2) Shema testiranja za provjeru ostvarenosti cilja iz stavka 1. ovoga članka navedena je u Dodatku ovoga Pravilnika.

Revidiranje cilja

Članak 2.

Cilj određen u članku 1. stavku 1. ovoga Pravilnika može se revidirati na temelju obavijesti prikupljenih u skladu sa shemom testiranja iz članka 1. stavka 2. ovoga Pravilnika i kriterija iz članka 4. stavka 4. točke (c) Pravilnika za kontrolu salmonela i drugih određenih uzročnika zoonoza koji se prenose hranom.

Prestanak važenja

Članak 3.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o shemi testiranja za smanjenje prisutnosti određenih serotipova salmonela u odraslih rasplodnih jata (rasplodna jata u proizvodnji) vrste Gallus gallus (»Narodne novine«, broj 44/07).

Prijelazne odredbe

Članak 4.

Iznimno od članka 3. ovoga Pravilnika, na programe kontrole odobrene prije stupanja na snagu ovoga Pravilnika primjenjuju se odredbe Dodatka Pravilnika o shemi testiranja za smanjenje prisutnosti određenih serotipova salmonela u odraslih rasplodnih jata (rasplodna jata u proizvodnji) vrste Gallus gallus (»Narodne novine«, broj 44/07).

Stupanje na snagu

Članak 5.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/11-01/42

Urbroj: 525-06-01-0137/11-3

Zagreb, 2. svibnja 2011.

Potpredsjednik Vlade

Republike Hrvatske i ministar

poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja

Petar Čobanković, v. r.

DODATAK

SHEMA TESTIRANJA ODREĐENA ZA PROVJERU OSTVARENOSTI CILJA ZA SMANJENJE PRISUTNOSTI RELEVANTNIH SEROTIPOVA SALMONELE KOD ODRASLIH RASPLODNIH JATA VRSTE GALLUS GALLUS

1. OPSEG UZIMANJA UZORAKA

Uzimanje uzoraka za utvrđivanje prisutnosti bakterija Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium i Salmonella virchow (relevantni serotipovi salmonele), mora obuhvatiti sva odrasla rasplodna jata domaće kokoši (Gallus gallus) s najmanje 250 jedinki (rasplodna jata). Opseg uzimanja uzoraka ne dovodi u pitanje odredbe Pravilnika za kontrolu salmonela i drugih određenih uzročnika zoonoza koji se prenose hranom2 i Pravilnika o načinu praćenja zoonoza i uzročnika zoonoza (»Narodne novine«, broj 52/05)[[3]](#footnote-29081-3) u pogledu uvjeta za praćenje (monitoring) drugih populacija životinja ili drugih serotipova.

2. PRAĆENJE RASPLODNIH JATA

2.1. Lokacija, učestalost i način uzimanja uzoraka

Uzorci rasplodnih jata uzimaju se na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom i kao dio službenih kontrola.

2.1.1. Uzimanje uzoraka na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom

(1) Uzorci se uzimaju svaka dva tjedna na mjestu koje je nadležno tijelo odredilo između sljedeće dvije mogućnosti:

(a) u valionici; ili

(b) na gospodarstvu.

(2) Nadležno tijelo može primijeniti jednu od mogućnosti iz podtočke (a) ili (b) stavka 1. ove točke na cjelokupnu shemu testiranja za sva rasplodna jata brojlera i jednu od navedenih mogućnosti za sva rasplodna jata kokoši nesilica. Međutim, uzorkovanje rasplodnih jata kokoši koje nesu jaja za valenje namijenjena za trgovinu s državama članicama Europske unije mora se obaviti na gospodarstvu.

(3) Postupak uzimanja uzoraka mora osigurati da laboratorij koji provodi analizu mora bez odlaganja obavijestiti nadležno tijelo o otkrivanju relevantnih serotipova salmonele tijekom uzimanja uzorka na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom. Za pravovremeno obavještavanje o otkrivanju prisutnosti bilo kojeg od relevantnih serotipova salmonele odgovorni su subjekt u poslovanju s hranom i laboratorij koji provodi analize.

(4) Iznimno od stavka 1. ove točke, ukoliko je cilj iz članka 1. ovoga Pravilnika ostvaren tijekom barem dvije uzastopne kalendarske godine u čitavoj zemlji, nadležno tijelo može produljiti učestalost uzorkovanja na gospodarstvu na svaka tri tjedna. U slučaju otkrivanja relevantnih tipova salmonele u rasplodnom jatu na gospodarstvu i/ili zbog bilo kojeg drugog razloga koji mu se čini primjeren, nadležno tijelo može odlučiti da se testiranje provodi svaka dva tjedna.

2.1.2. Uzimanje uzoraka kao dio službene kontrole

Uzimanje uzoraka kao dio službene kontrole sastoji se od:

2.1.2.1. Ukoliko se uzorci uzimaju u valionici na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom:

(a) rutinskog uzimanja uzoraka svakih 16 tjedana u valionici;

(b) rutinskog uzimanja uzoraka na gospodarstvu u dva navrata tijekom proizvodnog ciklusa, prvi puta u roku od četiri tjedna nakon prijelaza u fazu nesivosti ili preseljenja u nastambu za nesenje, a drugi put pri kraju faze nesivosti, najranije osam tjedana prije završetka proizvodnog ciklusa;

(c) dodatnog uzimanja uzoraka na gospodarstvu radi utvrđivanja relevantne salmonele nakon otkrivanja pozitivnih nalaza u uzorcima iz valionice.

2.1.2.2. Ukoliko se uzorci uzimaju na gospodarstvu na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom, rutinsko uzimanje uzoraka mora se provesti u tri navrata tijekom proizvodnog ciklusa:

(a) u roku od četiri tjedna nakon prijelaza u fazu nesivosti ili preseljenja u nastambu za nesenje;

(b) pri kraju faze nesivosti, najranije osam tjedana prije završetka proizvodnog ciklusa;

(c) u bilo kojem trenutku tijekom proizvodnog ciklusa nakon isteka dovoljno vremena od uzimanja uzoraka iz podtočaka (a) i (b) ove točke.

2.1.2.3. Iznimno od točaka 2.1.2.1. i 2.1.2.2. ovoga Dodatka i ako je cilj iz članka 1. ovoga Pravilnika postignut tijekom barem dvije uzastopne kalendarske godine u čitavoj zemlji, nadležno tijelo može zamijeniti rutinsko uzimanje uzoraka uzorkovanjem:

(a) na gospodarstvu jednokratno u bilo koje vrijeme tijekom proizvodnog ciklusa i jednom godišnje u valionici; ili

(b) na gospodarstvu u dva navrata u bilo koje vrijeme tijekom proizvodnog ciklusa kad je između njih prošlo dovoljno vremena.

U slučaju otkrivanja prisutnosti relevantnih serotipova salmonele u rasplodnim jatima na gospodarstvu i/ili iz bilo kojeg drugog razloga koji mu se čini primjeren, nadležno tijelo može odlučiti zadržati ili vratiti se na uzorkovanje iz točke 2.1.2.1. ili 2.1.2.2. ovoga Dodatka.

Uzimanje uzoraka od strane nadležnog tijela može zamijeniti uzimanje uzoraka na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom.

2.2. Protokol uzimanja uzoraka

2.2.1. Uzimanje uzoraka u valionici

Pri svakom uzorkovanju uzima se barem jedan uzorak svakog rasplodnog jata.

Uzorkovanje se mora provesti na dan valenja kad su dostupni uzorci svih rasplodnih jata. Ako to nije moguće, potrebno je osigurati da se uzorci sakupljaju iz svakog jata u skladu s učestalošću propisanom u točki 2.1. ovoga Dodatka.

Sav materijal iz svih valionica iz kojih se vale pilići na dan uzimanja uzoraka mora biti proporcionalno zastupljen u skupu uzoraka.

Ukoliko se u valionici nalazi više od 50000 jaja podrijetlom od jednog rasplodnog jata, potrebno je uzeti dva uzorka.

Uzorak se sastoji od najmanje:

(a) jednog skupnog uzorka vidno uprljanih podložaka košara za valenje, koji se nasumično uzima iz pet odvojenih košara za valenje ili mjesta u valioniku dok se ne dosegne površina od ukupno najmanje 1 m2; ako se uložena jaja iz jednog rasplodnog jata nalaze u više valionika, jedan ovakav skupni uzorak uzima se iz svakog valionika (najviše pet); ili

(b) jednog uzorka koji se uzima s jednom ili više navlaženih krpa s ukupne površine od najmanje 900 cm2 odmah nakon premještanja pilića s čitave površine dna od barem ukupno pet košara za valenje, ili iz mješavine praha i perja s pet mjesta, uključujući pod, iz svakog od pet valionika s jajima za valenje iz jata, osiguravajući da je uzet barem jedan uzorak po jatu iz kojeg jaja dolaze; ili

(c) 10 g ljuski razbijenih jaja uzetih iz 25 odvojenih košarica za valenje, tj. 250 g početnog uzorka u do pet valionika s jajima za valenje iz jata, koja se zdrobe, izmiješaju i podijele za testiranje u 25-gramski poduzorak.

Postupak iz točaka (a), (b) i (c) primjenjuje se za uzimanje uzoraka na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom, kao i u okviru službenih kontrola. Međutim, u postupak nije obavezno uključiti valionik s jajima iz različitih jata, osim ako se barem 80% jaja nalazi u drugim valionicima iz kojih su uzimani uzorci.

2.2.2. Uzimanje uzoraka na gospodarstvu ili farmi

2.2.2.1. Rutinsko uzimanje uzoraka na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom

Uzorkovanje se prvenstveno sastoji od uzoraka fecesa, a namijenjeno je otkrivanju 1%-tne prevalencije u jatu, s 95%-tnom sigurnošću. U tu svrhu uzorci moraju sadržavati jedno od sljedećeg:

(a) skupne uzorke fecesa koji se sastoje od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih svaki teži najmanje 1 g i uzimaju se nasumično na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi u kojoj se drže rasplodna jata, ili ukoliko životinje imaju slobodan pristup u više nastambi na određenome gospodarstvu, iz svake skupine rasplodnog jata. Za analizu uzorci fecesa se mogu objediniti u najmanje dva skupna uzorka.

Broj mjesta na kojima se uzimaju pojedinačni uzorci fecesa za pripremu skupnog uzorka je sljedeći:

|  |  |
| --- | --- |
| Broj peradi u rasplodnom jatu | Broj uzoraka fecesa koji se  uzimaju u rasplodnom jatu |
| 250-349 | 200 |
| 350-449 | 220 |
| 450-799 | 250 |
| 800-999 | 260 |
| 1000 ili više | 300 |

(b) Navlake za obuću i/ili uzorci praha:

Navlake za obuću moraju imati zadovoljavajuću sposobnost upijanja vlage. Mogu se upotrijebiti i čarape od gaze za tu namjenu.

Površina navlake za obuću mora biti natopljena odgovarajućom otopinom (0,8% fiziološkom otopinom, 0,1% peptonskom vodom, sterilnom vodom ili bilo kojom drugom otopinom koju je odobrilo nadležno tijelo).

Prostor se obilazi na način da se sakupe reprezentativni uzorci iz svih dijelova nastambe peradi ili odgovarajućeg sektora. Potrebno je uključiti područja sa steljom i podnicama, ukoliko je hodanje po podnicama sigurno. U uzorkovanje su uključeni i svi odvojeni odjeljci u sklopu nastambe. Po završetku uzorkovanja u odabranom sektoru, navlake za obuću se pažljivo skidaju kako se sakupljeni materijal ne bi odvojio.

Uzorci se sastoje od:

– pet pari navlaka za obuću za uzimanje uzoraka od kojih svaki par predstavlja oko 20% područja nastambe peradi; uzorci za analizu mogu se združiti u najmanje dva zbirna uzorka; ili

– barem jednog para navlaka za obuću za uzimanje uzoraka koji predstavlja cjelovito područje nastambe za perad i dodatnog uzorka prašine uzetog s više mjesta nastambe za perad s površina na kojima se vidi prašina; za uzimanje uzoraka prašine mora se upotrijebiti jedna ili više navlaženih krpa od tkanine s površine od barem 900 cm2.

(c) Uzorci iz rasplodnih jata koja se drže u kavezima mogu se sastojati od samopomiješanih fecesa iz pokretnih traka za prikupljanje izmeta, strugača ili dubokih jama, ovisno o tipu nastambe. Dva uzorka od najmanje 150 g prikupljaju se za pojedinačno testiranje iz:

– pokretnih traka za prikupljanje izmeta ispod svakog reda kaveza, koje redovito protječu i prazne se pužnim pogonom ili pokretnim trakama;

– sustava jama za prikupljanje izmeta, sa usmjerivača (»deflektora«) ispod kaveza s kojih se struže izmet u duboku jamu ispod nastambe;

– sustava jama za izmete u stepenastoj nastambi s kavezima, u kojima su kavezi izbočeni i fecesi padaju izravno u jamu.

U jednoj nastambi uobičajeno postoji više redova kaveza. Skupni uzorci fecesa iz svakog reda zastupljeni su u općem skupnom uzorku. Iz svakog se jata uzimaju dva skupna uzorka, na sljedeći način:

– U sustavima s pokretnim trakama i strugačima oni se pokreću na dan uzorkovanja prije uzimanja uzoraka.

– U sustavima s usmjerivačima (»deflektorima«) ispod kaveza i strugačima prikupljaju se skupni uzorci fecesa koji se nalaze na strugaču nakon puštanja u pogon.

– U sustavima sa stepenastim kavezima bez pokretnih traka, ili strugača skupni uzorci fecesa prikupljaju se iz duboke jame.

– Sustavi s pokretnom trakom za prikupljanje izmeta: skupni fekalni materijal se prikuplja na istovarnim krajevima trake.

2.2.2.2. Službeno uzimanje uzoraka

(a) Rutinsko uzimanje uzoraka obavlja se u skladu s točkom 2.2.2.1. ovoga Dodatka.

(b) Uzimanje potvrdnih uzoraka nakon otkrivanja relevantne serotipova salmonele u uzorcima iz valionice, provodi se u skladu s točkom 2.2.2.1. ovoga Dodatka.

Dodatno uzorkovanje za moguće testiranje na antimikrobne tvari ili inhibitorni učinak na rast bakterija može se provesti na sljedeći način: kokoši se uzimaju nasumično iz svake nastambe za perad na gospodarstvu, uobičajeno do pet kokoši po nastambi, osim ako nadležno tijelo ne smatra da je potrebno uzorkovati veći broj kokoši.

Ako izvor infekcije nije potvrđen, provest će se testiranje na antimikrobne tvari ili novo bakteriološko testiranje na prisutnost relevantnih serotipova salmonele na rasplodnom jatu ili njegovim potomcima prije ukidanja trgovinskih ograničenja.

Ukoliko se otkriju antimikrobne tvari ili inhibitorni učinak na rast bakterija smatra se da je infekcija salmonelom potvrđena.

(c) Sumnja na lažne rezultate

U iznimnim slučajevima kada nadležno tijelo ima razloga za sumnju na lažne rezultate (npr. lažno pozitivne ili lažno negativne rezultate) ono može odlučiti o ponovnom testiranju u skladu s podtočkom (b) ove točke.

3. PRETRAGA UZORAKA

3.1. Prijevoz i priprema uzoraka

3.1.1. Prijevoz uzoraka

Uzorci će se po mogućnosti slati hitnom poštom ili kurirskom službom u službeni laboratorij, u roku od 24 sata nakon sakupljanja. Ako se ne pošalju u roku od 24 sata moraju se držati u hladnjaku. Uzorci se mogu prevoziti pri sobnoj temperaturi, ako nisu izloženi velikoj vrućini (iznad 25 ºC) i sunčanoj svjetlosti. U laboratoriju uzorci se moraju čuvati na hladnom do pretraživanja, koje mora početi najkasnije 48 sati nakon primitka i 96 sati nakon uzorkovanja.

3.1.2. Podlošci košara za valenje

(a) Staviti uzorak u 1 l puferirane peptonske vode (engl. Buffered Peptone Water – u daljnjem tekstu: BPW), koja je prethodno ugrijana na sobnoj temperaturi i lagano promiješati.

(b) Nastaviti s kultiviranjem uzorka prema metodi izdvajanja uzročnika iz točke 3.2. ovoga Dodatka.

3.1.3. Uzorci navlaka za obuću i uzorci prašine

(a) Pažljivo otpakirati svaki par navlaka za obuću/čarapa i uzorke prašine (komad tkanine) kako bi se izbjeglo odvajanje pripadajućeg fekalnog materijala ili rastresitog materijala prašine i staviti ih u 225 ml BPW koja je prethodno ugrijana na sobnoj temperaturi.

(b) Navlake za obuću/čarape i komad tkanine uroniti potpuno u BPW da se omogući dovoljno slobodne tekućine oko uzorka za migraciju salmonele iz uzorka i stoga se može dodati više BPW, ako je potrebno.

Za uzorke iz navlaka za obuću i uzorke iz komada tkanine moraju se napraviti odvojene pripreme.

(c) Ako se pet pari navlaka za obuću/čarape objedinjuje u dva skupna uzorka, svaki skupni uzorak mora biti uronjen u 225 ml BPW ili više ako je potrebno kako bi uzorci bili potpuno uronjeni i da se osigura dovoljna količina slobodne tekućine oko uzorka da salmonele mogu slobodno migrirati iz uzorka.

(d) Protresti kako bi došlo do potpunog zasićenja uzorka i nastaviti s kultiviranjem uzorka prema metodi izdvajanja bakterija iz točke 3.2. ovoga Dodatka.

3.1.4. Drugi uzorci fekalnog materijala

(a) Uzorke fekalnog materijala potrebno je sakupiti i temeljito promiješati te oduzeti 25 g poduzorka za daljnje pretrage (kulturu).

(b) 25 g poduzorka preliti s 225 ml BPW koja je prethodno bila ugrijana na sobnu temperaturu.

(c) Kultiviranje uzorka nastaviti korištenjem metode otkrivanja iz točke 3.2. ovoga Dodatka.

Ako su za pripremu odgovarajućih uzoraka za otkrivanje salmonele dogovorene norme HRN EN ISO, tada je potrebno njih primjenjivati umjesto odredbi o pripremi uzorka iz točaka 3.1.2., 3.1.3. i 3.1.4. ovoga Dodatka.

3.2. Metoda izdvajanja uzročnika

Otkrivanje relevantnih serotipova salmonele provodi se u skladu s Izmjenom i dopunom 1. norme HRN EN/ISO 6579-2003/Amd1:2007. »Mikrobiologija hrane i hrane za životinje – Horizontalna metoda za otkrivanje Salmonelle spp. – Izmjena i dopuna 1: Prilog D: Otkrivanje Salmonelle spp. u fekalijama životinja i uzorcima okoliša u primarnoj fazi uzgoja.«

U pogledu uzoraka navlaka za obuću, uzoraka prašine i drugih fekalnih materijala iz točke 3.1. ovoga Dodatka moguće ih je objediniti za daljnje kultiviranje. Zato treba inkubirati oba uzorka u BPW kako je navedeno u točki 3.1.3. ovoga Dodatka. Od svakog uzorka treba uzeti 1 ml inkubirane BPW i temeljito promiješati, zatim od nje oduzeti 0,1 ml mješavine i nacijepiti je na podlogu polutvrdog agara (engl. Modified Semi-solid Rappaport Vassiliadis – u daljnjem tekstu: MSRV).

Uzorci u BPW ne smiju se miješati, vrtati, ili tresti nakon inkubacije jer to ispušta inhibitorne čestice i smanjuje mogućnost kasnije izolacije na MSRV.

3.3. Serotipizacija

Iz svakog pozitivnog uzorka tipizira se barem jedan izolat po shemi Kaufmann-White.

3.4. Alternativne metode

Za uzorke koji su uzeti na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom, metode analiza navedene u posebnim propisima o službenim kontrolama mogu se koristiti umjesto metoda za pripremu uzoraka, metoda izdvajanja i metoda serotipizacije navedene u točkama 3.1., 3.2. i 3.3. ovoga Dodatka, ukoliko su ovjerene u skladu s normom HRN EN ISO 16140:2004.

3.5. Čuvanje sojeva

Potrebno je osigurati da se barem jedan izolirani soj relevantnih serotipova salmonele iz uzorkovanja po nastambi i po godini tijekom provođenja službenih kontrola sačuva za daljnju fagotipizaciju ili testiranje na antimikrobnu osjetljivost, koristeći uobičajene metode za zbirku sojeva, koje moraju osigurati preživljavanje sojeva u razdoblju od najmanje dvije godine. Ukoliko nadležno tijelo tako odluči, izolati iz uzorkovanja subjekata u poslovanju s hranom će se također čuvati za ove potrebe.

4. REZULTATI I IZVJEŠĆA

U svrhu provjere ostvarivanja cilja iz članka 1. ovoga Pravilnika rasplodno se jato smatra pozitivnim:

– kad se u jednom ili više uzoraka uzetih iz jata otkriju relevantni serotipovi salmonele (osim sojeva cjepiva), čak i ako su relevantni serotipovi salmonele otkriveni samo u uzorcima praha, ili

– kad dodatno uzimanje uzoraka kao dio službenih kontrola u skladu s podtočkom (b) točke 2.2.2.2 ovoga Dodatka ne potvrdi otkrivanje relevantnih serotipova salmonele, ali su u jatu nađena antimikrobna sredstva inhibitori bakterijskog rasta.

Ovo se pravilo ne primjenjuje na iznimne slučajeve iz podtočke (c) točke 2.2.2.2. ovoga Dodatka kada inicijalni pozitivan rezultat na salmonelu na temelju uzorkovanja na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom, nije potvrđen službenim uzorkovanjem.

Pozitivna rasplodna jata se broje samo jedanput, bez obzira na učestalost otkrića relevantnih serotipova salmonele u tom jatu tijekom proizvodnog ciklusa i bez obzira je li uzimanje uzoraka provedeno na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom ili nadležnog tijela. Međutim, ako uzorkovanje tijekom proizvodnog ciklusa traje kroz dvije godine, rezultat za svaku godinu se objavljuje odvojeno.

Izvješćivanje uključuje:

(a) detaljni opis primijenjenih postupaka za shemu uzorkovanja i vrstu uzetih uzoraka, ako je potrebno;

(b) ukupan broj odraslih rasplodnih jata koja sadrže barem 250 kokoši koje su bile testirane barem jednom tijekom godine izvješćivanja;

(c) rezultate testiranja koji uključuju:

– ukupan broj rasplodnih jata koja su pozitivna na bilo koju salmonelu u zemlji;

– broj rasplodnih jata pozitivnih na barem jedan relevantan serotip salmonele;

– broj pozitivnih rasplodnih jata na svaki serotip salmonele ili na neodređen soj salmonele (izolati koje nije moguće tipizirati i serotipizirati);

(d) broj slučajeva kad uzorkovanje kao dio službene kontrole ne potvrdi inicijalni pozitivni rezultat na salmonelu pri uzimanju uzoraka na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom;

(e) obrazloženja rezultata, a posebno u vezi s iznimnim slučajevima.

Rezultati i sve dodatne relevantne informacije isporučuju se kao dio izvješća o trendovima i izvorima iz članka 9. stavka 1. Pravilnika o načinu praćenja zoonoza i uzročnika zoonoza3.

[[1](#footnote-29081-1-backlink)] Ovim se Pravilnikom preuzimaju odredbe Uredbe Komisije (EU) br. 200/2010 od 10. ožujka 2010. godine o provedbi Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu cilja Unije za smanjenje prevalencije serotipova Salmonella kod odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus.

[[2](#footnote-29081-2-backlink)] Pravilnikom su preuzete odredbe Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenog 2003. godine o kontroli salmonele i drugih određenih zoonoza uzrokovanih hranom.

[[3](#footnote-29081-3-backlink)] Pravilnikom su preuzete odredbe Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2003/99/EZ od 17. studenoga 2003. godine o praćenju zoonoza i uzročnika zoonoza.

Pravilnik, NN 65/2011-1430