<!DOCTYPE html>

<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml">

<head><title>
	Strategija i akcijski plan biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske
</title><meta http-equiv="Content-Type" content="text/html;charset=UTF-8" /><meta http-equiv="X-UA-Compatible" content="IE=edge" /><meta content="width=device-width, initial-scale=1.0, maximum-scale=1.0, minimum-scale=1.0" name="viewport" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/article.css?v=0.7" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/userProfile.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/print.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/uikit.min.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="/css/blueprint/reset_clearfix.min.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/web.css?v=1" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/webL.css?v=0.2" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/medium.css?v=1" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/small.css?v=1" />
    <script src="/js/jquery.min.js"></script>
    <script src="/js/initArticle.js?v=1.04"></script>
    <script src="/js/topStitcher.js"></script>
    </head>
<body>
    <!--Cached 29.3.2026. 21:41:10-->

    <div class="page clearfix">

<div class="header-newbar">
    <div class="content">
        <div class="left">

        </div>
        <div class="right">
            <div class="links uk-grid">
                <div class="link-child uk-width-1-2 uk-width-small-1-3">
                    <img src="/img/icon-info.gif" />
                    <a href="/upute.aspx" style="color: black;"><strong>Upute za korištenje</strong> </a>
                </div>
                <div class="link-child uk-width-1-2 uk-width-small-1-3" style="display:none;">
                    <img src="/img/icon-mail.gif" />
                    <a href="/email.aspx">Elektronička pošta</a>
                </div>
                <div class="link-child uk-width-1-1 uk-width-small-1-3">
                    <img src="/img/icon-home.gif" />
                    <a href="/search.aspx">Početna stranica</a>
                </div>
            </div>

        </div>
    </div>
</div>

<div class="header outer sivo">
    <div class="inner-header">
        <div class="glagoljica inner uk-grid">
            <img class="uk-width-1-3" src="/img/nn-glagoljica.gif">
            <img class="uk-width-1-3" src="/img/nn-glagoljica.gif">
            <img class="uk-width-1-3" src="/img/nn-glagoljica.gif">
        </div>
    </div>
</div>
<div class="header outer">
    <div class="inner">
        <div class="logo-link">
            <a href="/search.aspx">
                <img src="/img/logo.gif" /></a>
        </div>

    </div>
</div>

        <div class="divider outer"></div>

        <div class="articleContent outer clearfix">
            <div class="articleDetails inner">
                <div id="sticky-anchor"></div>
                <div id="sticky" class="title">

                    <h2>Strategija i akcijski plan biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske</h2>
                </div>

                <div id="full" class="contentLeft">

                    <div class="contentLeft">
                        <div id="html-content-frame">
                            <span class="title-for-print">
                                <h3>NN 81/1999 (3.8.1999.), Strategija i akcijski plan biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske</h3>
                            </span>

<!-- Article content cached on 29.3.2026. 21:41:10-->

   <style>
     .sl-content .doc .article-column{
       font-size:16px !important;
     }
     .sl-content .doc .article-column table tr {
       font-size: 10pt !important;
     }
     .sl-content .doc .article-column table{
       margin-top:10px;
       margin-bottom:20px;
     }
     .sl-content .fullwidth {
       width: 44.89em !important;
     }
     .sl-content p{
       line-height:1.4em !important;
     }
     div.story {
        width: 100% !important;
        left: 0% !important;
    }
     #html-content-frame DIV.sl-content TABLE {
       display: table !important;
     }
     .sl-content p.TB-NA18 {
       text-transform:uppercase;
    }
     .sl-content TABLE TR TD {
    padding-bottom: 0.2em !important;
    padding-top: 0.2em !important;
    padding-left: 0.2em !important;
    padding-right: 0.2em !important;

}

   </style>
<style>.sl-content *{
		font-family:'Minion Pro';
	}
.sl-content img{
		max-width:100%;
		height:auto;
		width:auto	;
	}
.sl-content TABLE{
		display:table;
		max-width:100%;
	}
.sl-content pre{
		white-space:pre-wrap;
	}</style><style>.sl-content *{
		font-family:'Minion Pro';
	}
.sl-content img{
		max-width:100%;
		height:auto;
		width:auto	;
	}
.sl-content TABLE{
		display:table;
		max-width:100%;
	}
.sl-content pre{
		white-space:pre-wrap;
	}</style>
<div class="sl-content"><div class="doc"><div class="article-column leftcolumn fullwidth">
<p>
<h1 align=CENTER>ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DR&#142;AVNOG SABORA</h1>
<p>
<p>
Na temelju članka 80. Ustava Republike Hrvatske i članka
6. Zakona o potvrđivanju Konvencije o biolo&#154;koj raznolikosti
(&#187;Narodne novine&#171; - dodatak Međunarodni ugovori,
br. 1/6-96.), Zastupnički dom Hrvatskoga dr&#158;avnog
sabora, na sjednici 30. lipnja 1999. donio je
<p>
<h2 align=CENTER>STRATEGIJU</h2>
<p>
<h3 align=CENTER>I AKCIJSKI PLAN ZA&#138;TITE BIOLO&#138;KE I KRAJOBRAZNE
RAZNOLIKOSTI<br>
REPUBLIKE HRVATSKE</h3>
<p>
<center><i>I. PREGLED STANJA I ZA&#138;TITE BIOLO&#138;KE<br>
I KRAJOBRAZNE RAZNOLIKOSTI HRVATSKE</i></center>
<p>
U odnosu na većinu europskih zemalja, <i><b>Hrvatska se
ističe raznoliko&#154;ću ekolo&#154;kih sustava i
stani&#154;ta, koja se odra&#158;ava i u velikom bogatstvu i raznolikosti
biljaka, gljiva i &#158;ivotinja</b></i>. Ovakvo bogatstvo uvjetovano
je polo&#158;ajem Hrvatske na razmeđi nekoliko biogeografskih
regija, razvedeno&#154;ću reljefa, geolo&#154;kim, pedolo&#154;kim,
hidrolo&#154;kim i klimatskim prilikama, te djelomično
ljudskim utjecajem. Navedeni razlozi, u kombinaciji s različitim
lokalnim tradicijama kori&#154;tenja prostora koje su se razvile
s obzirom na gospodarske i povijesne okolnosti, doprinijeli su
također <i><b>izuzetnom bogatstvu krajobrazne raznolikosti</b></i>.
<p>
U usporedbi sa stanjem ekolo&#154;kih sustava većine drugih
zemalja srednje i zapadne Europe, <i><b>Hrvatska se odlikuje visokim
stupnjem očuvanosti prirode</b></i>. Uz relativno mala
područja <i>prirodnih</i> <i>stani&#154;ta</i> ili zajednica
(vodeni izvori, litice, cretovi, neke &#154;ume, planinske rudine),
ovdje su u velikoj mjeri izra&#158;ena <i>poluprirodna stani&#154;ta<b>
</b></i>(neke &#154;ume, ekstenzivni travnjaci), na koje je utjecao
čovjek, ali su se u njima zadr&#158;ale prete&#158;ito
zavičajne &#158;ivotne zajednice tipične za takva
stani&#154;ta. <i>Antropogena stani&#154;ta</i>, koja su se razvila
djelovanjem čovjeka i čija se struktura i sastav
vrsta znatno razlikuju od prirodnih, nisu dominantna, kao &#154;to
je slučaj u velikome dijelu Europe.
<p>
<center><b>EKOLO&#138;KI SUSTAVI</b></center>
<p>
Tijekom izrade NSAP-a, pojedine radne skupine obrađivale su
problematiku ugro&#158;enosti i za&#154;tite različitih
ekolo&#154;kih sustava. Radi specifičnosti problematike,
jedna radna skupina obrađivala je zasebno obalu i otoke, iako
se ne radi o jedinstvenom ekolo&#154;kom sustavu. U svezi sa postojećim
stanjem pojedinih ekolo&#154;kih sustava, utvrđeno je sljedeće:
<p>
<b>&#138;ume</b>
<p>
U europskim razmjerima <i><b>stanje &#154;uma</b></i> u Hrvatskoj
je dobro. Znatno <i><b>je</b></i> <i><b>bolje nego u većini
zemalja zapadne i srednje Europe</b></i>, zahvaljujući prvenstveno
načinu gospodarenja koji daje prednost prirodnome sastavu
&#154;uma. Čak 95% &#154;umskih sastojina ima prirodni
sastav, a &#154;umske povr&#154;ine nisu se smanjile zadnjih stotinjak
godina.
<p>
<b>Kr&#154;</b>
<p>
S obzirom na svoje prirodne značajke (krajobrazne, hidrogeolo&#154;ke,
geomorfolo&#154;ke, vegetacijske, florističke i faunističke),
područje kr&#154;a objedinjuje najveći broj posebnosti
Hrvatske. U odnosu na sveukupnu jedinstvenost, bogatstvo endemičnim
svojtama i &#158;ivotnim zajednicama, te visoki stupanj očuvanosti,
ovo područje predstavlja <i><b>izuzetnu vrijednost ne samo
u europskim, nego i u svjetskim razmjerima</b></i>.
<p>
<b>Močvare i vode </b>
<p>
Na području Hrvatske očuvana su prostrana prirodna
močvarna područja u riječnim dolinama, &#154;to
predstavlja jednu od najvećih vrijednosti biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti, posebice na razini zapadne i srednje
Europe. Međutim, <i><b>to su ujedno i najugro&#158;eniji ekolo&#154;ki
sustavi u Hrvatskoj</b></i>. Stoga im je potrebno dati prioritet
u za&#154;titi prirode, te <i><b>načiniti nacionalni program
njihova očuvanja i upravljanja.</b></i>
<p>
Vode daju poseban značaj biolo&#154;koj i krajobraznoj
raznolikosti Hrvatske. Močvarni i vodeni ekolo&#154;ki
sustavi u mnogome ovise o vodnome re&#158;imu, uređivanju
i upravljanju vodama. Vodama se upravlja na načelima Zakona
o vodama i odr&#158;ivog razvitka.
<p>
<b>More</b>
<p>
<i><b>Biolo&#154;ka raznolikost Jadranskoga mora sve je ugro&#158;enija</b></i>,
kako radi oneči&#154;ćenja mora gradskim i industrijskim
otpadnim vodama, oneči&#154;ćenja mora s brodova,
tako i radi neracionalnog iskori&#154;tavanja biolo&#154;kih dobara
i nepridr&#158;avanja zakonskih propisa.
<p>
<b>Travnjaci i oranice</b>
<p>
Iako su većinom nastali djelovanjem čovjeka, <i><b>travnjaci</b></i>
u Hrvatskoj su <i><b>poluprirodna stani&#154;ta koja uvelike obogaćuju
biolo&#154;ku i krajobraznu raznolikost</b></i>. Budući
da se prete&#158;ito koriste na ekstenzivan način - bez
umjetnih gnojiva i kemijskih preparata - odlikuju se velikom biolo&#154;kom
raznoliko&#154;ću. Na europskoj razini, značajne
su naročito prostrane poplavne livade i pa&#154;njaci u
nizinskome dijelu Hrvatske.
<p>
<i><b>Oranice</b></i> su umjetno nastali ekolo&#154;ki sustavi,
namijenjeni isključivo poljoprivrednoj proizvodnji, a obrađuju
se na način koji vrlo nedostatno uva&#158;ava potrebu za&#154;tite
biolo&#154;ke raznolikosti. Ona je ovdje posebno osiroma&#154;ena.
<p>
<b>Obala i otoci</b>
<p>
Hrvatska obala među najrazvedenijima je na Sredozemlju. <i><b>Priobalne
planine i otoci se ističu biljnim i &#158;ivotinjskim endemima</b></i>.
Otoci su vrlo osjetljive ekolo&#154;ke cjeline. Za sada su relativno
dobro očuvani, ali su ugro&#158;eni planiranim aktivnostima,
te porastom nautičkog turizma. Kako bi se očuvale
njihove prirodne vrijednosti, ključno je ugraditi i kasnije
po&#154;tivati mjere za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti tijekom planiranja i provođenja svih razvojnih
programa.
<p>
<center><b>VRSTE I PODVRSTE</b></center>
<p>
Izrazita raznolikost ekolo&#154;kih sustava i stani&#154;ta Hrvatske
uvjetuje i veliku raznolikost biljnih, gljivljih i &#158;ivotinjskih
vrsta i podvrsta. Vrijednost ove raznolikosti u europskim razmjerima
vidljiva je, između ostalog, usporedimo li odnos broja poznatih
vrsta unutar dobro istra&#158;enih skupina i povr&#154;ine teritorija
Hrvatske, s istim podacima u drugim europskim zemljama. Ovakvom
usporedbom <i><b>Hrvatska se svrstava među prvih nekoliko
zemalja Europe s obzirom na bogatstvo biolo&#154;ke raznolikosti</b></i>.
Bogatstvo <i><b>endemičnim svojtama</b></i>, te brojnim
rijetkim i ugro&#158;enim <i><b>reliktima</b></i> (preostacima)
iz tercijara ili razdoblja oledbi, također je vrlo izra&#158;eno,
posebice u području kr&#154;koga podzemlja, te priobalnih
planina i otoka.
<p>
<b>Raznolikost vrsta</b>
<p>
<p>
<pre>
___________________________________________________________________

			<b>Hrvatska 		Svijet </b>

<b>Skupina</b> 		poznato 	pretpost. 	poznato
___________________________________________________________________
<i>Biljke</i> 			7517 		8708 		 302330

<i>Gljive</i> 			3235 		20000 		  80000

<i>Lišaji</i> 			 925 		 1069 		  18000

<i>Životinje</i> 	       21869 	        56000 	        1770000
___________________________________________________________________
<b>UKUPNO 		       33546 		85777 		2170330 </b>
___________________________________________________________________
</pre>
<p>
<p>
<p>
<b>Endemi</b>
<p>
Hrvatska je izuzetno bogata <b>endemičnom florom</b>. Sa
svojih 9.8% enedemičnih vrsta, ona predstavlja <i><b>sredi&#154;te
endemizma ovoga dijela Europe.</b></i>
<p>
 Najva&#158;nija endemska čvori&#154;ta za floru su<i><b>
planine Velebit i Biokovo.</b></i> Najpoznatiji i jedan od najugro&#158;enijih
hrvatskih biljnih endema (endemični su i rod i vrsta) je
velebitska degenija, reliktna vrsta preostala iz razdoblja tercijara.
Općenito, vrlo veliki broj endema i tercijarnih relikata
zadr&#158;ao se na ovim prostorima zahvaljujući činjenici
da ih tijekom tercijara nije zahvatila oledba.
<p>
<b>Endemi hrvatske faune </b>vezani su prete&#158;ito za <i><b>podzemna
stani&#154;ta kr&#154;a, jadranske vodotoke te za jadranske, naročito
udaljenije pučinske otoke</b></i>. Fauna kr&#154;koga podzemlja
vrlo je slabo istra&#158;ena, pa se narednih godina mogu očekivati
brojna otkrića novih vrsta i podvrsta. Nedavno otkriće
za znanost nepoznate pijavice u Lukinoj jami na Velebitu, jedna
je od hrvatskih posebnosti u međunarodnim razmjerima, kakvima
po svoj prilici kr&#154; Hrvatske obiluje.
<p>
<b>Istra&#158;enost biolo&#154;ke raznolikosti Hrvatske</b>
<p>
Iz navedene tablice vidljivo je da je broj poznatih vrsta u Hrvatskoj
vi&#154;e nego dvostruko manji od broja pretpostavljenih vrsta.
Ovo ukazuje na <i><b>niski stupanj istra&#158;enosti hrvatske
flore, mikoflore i faune</b></i>.
<p>
<i><b>Najbolje su istra&#158;ene</b></i> <i><b>vi&#154;e biljke</b></i>
(papratnjače, golosjemenjače i kritosjemenjače)
sa 4.283 vrste <i><b>i kralje&#158;njaci</b></i> sa 1.040 vrsta.
U ovim skupinama mo&#158;e se očekivati otkrivanje tek
pokoje nove vrste.
<p>
<i><b>Gljive su daleko najslabije istra&#158;ena skupina u Hrvatskoj</b></i>.
Prema nekim podacima, do danas je za Hrvatsku zabilje&#158;eno
3.235 vrsta gljiva. Pretpostavlja se da ovdje obitava ukupno oko
15-20.000 gljivljih vrsta, &#154;to znači da gljive brojno&#154;ću
vrsta nadma&#154;uju biljno carstvo.
<p>
U do sada obrađenim skupinama <i><b>beskralje&#158;njaka</b></i>,
u Hrvatskoj je utvrđeno ukupno 20.978 vrsta. S obzirom na
to da ovdje nisu uključene brojne skupine za koje ili nema
podataka ili nema istra&#158;ivača koji se njima bave,
za pretpostaviti je da je <i><b>ukupni broj vrsta daleko veći
i da prelazi brojku od 55.000.</b></i>
<p>
Na&#158;alost, u Hrvatskoj jo&#154; uvijek nije razvijeno<i><b>
</b></i>sustavno istra&#158;ivanje i monitoring biolo&#154;ke
raznolikosti. Ne postoji nacionalni program inventarizacije biolo&#154;ke
raznolikosti Hrvatske. Rezultat toga je činjenica da je
<i><b>Hrvatska</b></i> među rijetkim europskim zemljama koja
<i><b>nema opisanu floru, mikofloru i faunu svoga područja,
a jo&#154; uvijek nema niti tiskane temeljne znanstveno-popularne
priručnike</b></i> (tzv. ključeve) za određivanje
vrsta, pa čak niti prijevode sličnih priručnika
koji se odnose na čitavu Europu. Ovakvi priručnici
bi omogućili &#154;irem broju ljubitelja prirode uključivanje
u projekte inventarizacije.
<p>
<center><b> GENETSKA RAZNOLIKOST</b></center>
<p>
Za&#154;tita biolo&#154;ke raznolikosti razumijeva također
evidentiranje i očuvanje <i><b>zavičajnih sorti
kultiviranih biljaka i pasmina udomaćenih &#158;ivotinja</b></i>.
Ove su sorte i pasmine prilagođene lokalnome podneblju, otpornije
na bolesti i često vrlo dobro uklopljene u okolnu prirodu
i krajolik. Njihova raznolikost predstavlja genetski spremnik
koji uvijek mo&#158;e poslu&#158;iti za pobolj&#154;anje svojstava
uzgajanih vrsta. Osim toga, oni predstavljaju i značajnu
<i><b>nacionalnu kulturnu ba&#154;tinu</b></i>, jer je u njihov
uzgoj ulo&#158;en trud i znanje brojnih nara&#154;taja, u kombinaciji
s uvjetima &#158;ivota i podneblja.
<p>
U Hrvatskoj, na &#158;alost, ova problematika nije jo&#154; uvijek
zakonski cjelovito regulirana. Nisu načinjeni niti cjeloviti
popisi zavičajnih sorti kultiviranih biljaka i pasmina
domaćih &#158;ivotinja. Ne&#154;to je bolje stanje s podacima
o zavičajnim pasminama u stočarstvu. Registrirane
su <i><b>hrvatske izvorne pasmine</b></i> koje su uzgojene u Hrvatskoj.
Neke od njih ne postoje nigdje drugdje u svijetu, a neke su se
iz Hrvatske pro&#154;irile u druge zemlje. Briga se vodi i o pasminama
pasa, od kojih su danas neke slu&#158;beno registrirane, dok proceduru
za neke, poput pastirskog psa <i><b>tornjaka,</b></i> treba tek
provesti.
<p>
<center><b>GOSPODARENJE BIOLO&#138;KIM DOBRIMA</b></center>
<p>
Prirodna bogatstva Hrvatske sustavno se iskori&#154;ćuju
već stoljećima. Prirodnim resursima se gospodari najvi&#154;e
u sklopu djelatnosti &#154;umarstva, vodnog gospodarstva, poljoprivrede,
lovstva i ribarstva. Sve su ove djelatnosti zakonski regulirane,
a postojeći propisi vode računa o potrebi potrajnosti
gospodarenja prirodnim dobrima. Međutim, <i><b>u praksi je
daleko nagla&#154;enija gospodarstvena komponenta iskori&#154;ćivanja
u odnosu na provođenje mjera za&#154;tite.</b></i> Relativna
očuvanost biolo&#154;kih resursa Hrvatske na europskoj
razini posljedica je prvenstveno opće gospodarske situacije
i drugih uzroka u pro&#154;losti. Jo&#154; uvijek se ne mo&#158;e
govoriti o sustavnoj brizi za sveukupnu biolo&#154;ku raznolikost
u okviru pojedinih djelatnosti koje iskori&#154;ćuju prirodne
resurse. Stoga je jedan od prioritetnih problema <i><b>revizija
svih relevantnih zakonskih propisa radi ugrađivanja mjera
za&#154;tite i odr&#158;ivoga kori&#154;tenja biolo&#154;ke raznolikosti.</b></i>
<p>
Poseban problem koji će narednih godina biti sve izra&#158;eniji
je utjecaj <i><b>biotehnologije</b></i> i proizvodnje genetski
promijenjenih organizama na biolo&#154;ku raznolikost. Ovu problematiku
u Hrvatskoj tek treba zakonski regulirati.
<p>
<center><b>ZA&#138;TITA BIOLO&#138;KE I KRAJOBRAZNE RAZNOLIKOSTI</b></center>
<p>
Tijelo dr&#158;avne uprave ovla&#154;teno za problematiku očuvanja
i kori&#154;tenja biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti je
<i><b>Dr&#158;avna uprava za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a,</b></i>
a uz nju je djelimično pokrivaju i druga ministarstva i
dr&#158;avne upravne organizacije.
<p>
Temeljni zakon iz ove oblasti je <i><b>Zakon o za&#154;titi prirode.
</b></i>Odredbama pojedinih posebnih zakona također se uređuju
pojedina pitanja u svezi sa za&#154;titom biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti.
<p>
Posljednjih nekoliko godina sve je izvjesnija <i><b>potreba</b></i>
<i><b>dono&#154;enja novoga</b></i><b> <i>Zakona o za&#154;titi
prirode</i></b>; on bi sa klasičnoga pristupa za&#154;titi
prirode, koji daje naglasak na za&#154;tićena područja
i vrste, pre&#154;ao na suvremeniji, integralni<i> </i>pristup,
kakvoga iskazuje i <i>Konvencija o biolo&#154;koj raznolikosti.
</i>To znači da bi novi Zakon o za&#154;titi prirode trebao
osigurati:
<p>
- očuvanje i unapređenje postojeće biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti u Hrvatskoj;
<p>
- razumno kori&#154;tenje prirodnih dobara na principima odr&#158;ivosti,
a na dobrobit sada&#154;njih i budućih nara&#154;taja;
<p>
- integriranje mjera za&#154;tite i odr&#158;ivog kori&#154;tenja
prirode u sve relevantne sektorske i međusektorske propise,
planove, programe i strategije.
<p>
Za&#154;tita prirode u Hrvatskoj najvećim se dijelom provodi
kroz za&#154;titu pojedinih područja i vrsta.
<p>
<b>Za&#154;tita područja</b>
<p>
Za&#154;tita pojedinih područja je <i><b>temeljna metoda
očuvanja</b></i> biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti.
Za&#154;tićena područja čine okosnicu sveukupne
za&#154;tite i ključne čvorove <i>ekolo&#154;ke
mre&#158;e </i>koji<i> </i>predstavljaju utoči&#154;ta
i spremnike biolo&#154;ke raznolikosti.
<p>
Danas je u Hrvatskoj ovakvom za&#154;titom obuhvaćeno <i><b>oko
8,2% povr&#154;ine kopna</b></i>, a u <i><b>planu je ovu povr&#154;inu
udvostručiti.</b></i> <i>Zakon o za&#154;titi</i> <i>prirode
</i>određuje <b>osam kategorija</b> prostorne za&#154;tite
(nacionalni park, park prirode, strogi rezervat, posebni rezervat,
spomenik prirode, za&#154;tićeni krajolik, park-&#154;uma
i spomenik parkovne arhitekture). Najveći dio za&#154;tićene
povr&#154;ine odnosi se na <i><b>parkove prirode</b></i> (oko
tri četvrtine) i <i><b>nacionalne parkove</b></i> (oko
jedne &#154;estine). To su prostrana područja od nacionalne
ili čak međunarodne vrijednosti, čija je za&#154;tita
u ovlasti dr&#158;ave. Većina planiranih za&#154;tićenih
područja odnosi se također na parkove prirode.
<p>
Upravljanje ostalim za&#154;tićenim dijelovima prirode je
u &#158;upanijskoj ovlasti.
<p>
<b>Za&#154;tita vrsta</b>
<p>
Osim za&#154;tićenih dijelova prirode, pojedine <i><b>ugro&#158;ene
ili rijetke</b></i> biljne, gljivlje i &#158;ivotinjske vrste
također se &#154;tite temeljem <i>Zakona o za&#154;titi prirode</i>.
Za&#154;tićene su i divlje &#158;ivotinje i biljke u nacionalnim
parkovima, strogim i posebnim rezervatima, kao i cjelokupna &#154;piljska
fauna.
<p>
<i><b>Gospodarsko kori&#154;tenje neza&#154;tićenih vrsta</b></i>
regulira se izdavanjem posebnih dopu&#154;tenja za sakupljanje
iz prirode koje izdaje Dr&#158;avna uprava ovla&#154;tena za za&#154;titu
prirode i okoli&#154;a.
<p>
<center><i>II. RAZLOZI UGRO&#142;ENOSTI I PROBLEMI ZA&#138;TITE
BIOLO&#138;KE I KRAJOBRAZNE RAZNOLIKOSTI</i></center>
<p>
<center><b>UGRO&#142;ENOST BIOLO&#138;KE I KRAJOBRAZNE RAZNOLIKOSTI</b></center>
<p>
Razmatranjem postojećega stanja, te razloga ugro&#158;enosti
i problema za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
u Hrvatskoj, utvrđeno je sljedeće:
<p>
  <i><b>vrlo visoki stupanj vrijednosti i očuvanosti biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti na europskoj razini, posebice u okvirima
zapadne i srednje Europe</b></i>
<p>
  <i><b>trend gubitka biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
u Hrvatskoj, uzrokovan  prepoznatljivim čimbenicima</b></i>
<p>
  <i><b>nu&#158;nost provođenja &#158;urnih mjera za&#154;tite
za pojedine dijelove biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti</b></i>
<p>
  <i><b>heterogenost količine i kakvoće postojećih
podataka o biolo&#154;koj raznolikosti, koji su u mnogim slučajevima
nedostatni za provedbu adekvatnih mjera za&#154;tite.</b></i>
<p>
<b>Kriteriji za izdvajanje prioriteta</b>
<p>
Izrada NSAP-a odvijala se u okviru tematskih radnih skupina. One
su izdvojile <b>prioritetne dijelove biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti </b>za čiju je za&#154;titu potrebno provesti
posebne akcijske planove na temelju unaprijed dogovorenih <i>kriterija</i>,
koji uključuju:
<p>
- kritično ugro&#158;ene vrste, stani&#154;ta i krajolike
od globalne, regionalne ili nacionalne va&#158;nosti;
<p>
- stani&#154;ta koja sadr&#158;e veliki broj endemičnih
ili ugro&#158;enih svojti i/ili veliku biolo&#154;ku raznolikost;
<p>
- krajolike koji sadr&#158;e značajnu biolo&#154;ku i kulturnu
raznolikost.
<p>
<b>Prioriteti</b>
<p>
Analiza prikupljenih podataka pokazala je sljedeće:
<p>
 &nbsp;<i><b>Kr&#154;ki ekolo&#154;ki sustavi</b></i> predstavljaju
jedinstvenost i bogatstvo <i><b>globalne razine vrijednosti.</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Najugro&#158;eniji</b></i> ekolo&#154;ki sustavi
su <i><b> močvarni i vodeni</b></i>, a zbog antropogenih
djelovanja.
<p>
  <i><b>Najugro&#158;enija stani&#154;ta</b></i> su prostorno
<i><b>mala područja</b></i> ugro&#158;ena antropogenim
činiteljima (pjeskovite i &#154;ljunkovite pla&#158;e,
lokve na otocima, male močvare i drugo) ili su <i><b>vrlo
rijetka stani&#154;ta</b></i> izvan uobičajenoga područja
rasprostranjenja (cretovi, vegetacija pijesaka).
<p>
  Kao <i><b>prioritetne vrste i podvrste</b></i> odabrane su one
koje su globalno, europski ili nacionalno ugro&#158;ene; endemične
svojte, te one koje imaju gospodarsko i/ili poučno značenje.
<p>
<center><b>RAZLOZI UGRO&#142;ENOSTI</b></center>
<p>
<b>Globalni razlozi ugro&#158;enosti biolo&#154;ke raznolikosti</b>
<p>
Iako je biolo&#154;ka raznolikost prirodno podlo&#158;na stalnim
promjenama te su mnoge vrste tijekom evolucije i prirodno i&#154;čezavale
s ovoga planeta, u zadnjih stotinjak godina, <i><b>čovjek
je glavni krivac za vrlo brzo osiroma&#154;avanje biolo&#154;ke
raznolikosti</b></i> koje se svakim danom sve vi&#154;e ubrzava.
U cijelome svijetu prepoznatljivi su neki globalni razlozi ugro&#158;enosti
biolo&#154;ke raznolikosti.
<p>
 &nbsp;Prekomjeran rast ljudske populacije i tro&#154;enje prirodnih
dobara
<p>
 &nbsp;Mali broj poljoprivrednih i &#154;umarskih produkata namijenjenih
trgovini, te uno&#154;enje stranih vrsta za potrebe poljoprivrede
i &#154;umarstva
<p>
 &nbsp;Gospodarski sustavi i politika koja ne vrednuje adekvatno
prirodu i njezine resurse
<p>
 &nbsp;Nejednoliko raspoređeno vlasni&#154;tvo i pristup prirodnim
potencijalima, uključujući i pristup mogućim
koristima od uporabe i za&#154;tite biolo&#154;ke raznolikosti
<p>
 &nbsp;Nedovoljna količina znanja o biolo&#154;koj raznolikosti
i vezanim temama, te nedovoljna uporaba postojećih informacija
<p>
 &nbsp;Zakonodavni i institucionalni sustavi koji potiču
neodr&#158;ivo iskori&#154;tavanje prirodnih dobara
<p>
 &nbsp;Globalne klimatske promjene.
<p>
<b>Osnovni razlozi ugro&#158;enosti biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti u Hrvatskoj</b>
<p>
Tijekom izrade NSAP-a utvrđeni su osnovni razlozi ugro&#158;enosti
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti u Hrvatskoj:
<p>
<b>Razlozi ugro&#158;enosti krajobraza</b>
<p>
 &nbsp;Neravnomjerna, jednolična, ambijentalno neusklađena
<i><b>urbanizacija</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Krupni infrastrukturni zahvati</b></i>
<p>
-&nbsp;prometnice
<p>
-&nbsp;energetski objekti (elektrane, akumulacije, dalekovodi,
cjevovodi i dr.)
<p>
-&nbsp;vodnogospodarske građevine (regulacije vodotoka, kanali,
akumulacije-retencije, nasipi i dr.)
<p>
 &nbsp;<i><b>Poljoprivredne djelatnosti</b></i>
<p>
(melioracije, komasacije, monokulture, sječa &#154;umaraka,
drvoreda i &#158;ivica)
<p>
 &nbsp;Neplanska, lokacijski i arhitektonski <i><b>neprikladna
gradnja</b></i> stambenih, ladanjskih i turističkih objekata
na krajobrazno istaknutim lokacijama.
<p>
<b>Osnovni razlozi ugro&#158;enosti biolo&#154;ke raznolikosti</b>
<p>
 &nbsp;promjene stani&#154;ta - uni&#154;tavanje, degradacija,
fragmentacija
<p>
 &nbsp;oneči&#154;ćenje okoli&#154;a - tla, vode,
zraka
<p>
 &nbsp;prekomjerno iskori&#154;tavanje prirodnih izvora
<p>
-&nbsp;izlov, krivolov, sječa, sakupljanje, uznemiravanje
<p>
 &nbsp;uno&#154;enje stranih vrsta u ekolo&#154;ke sustave.
<p>
<i><b>1.&nbsp;Promjene stani&#154;ta (uni&#154;tenje, degradacija,
fragmentacija)</b></i>
<p>
I na području Hrvatske izra&#158;en je proces osiroma&#154;avanja
biolo&#154;ke raznolikosti. Nekada dominantni &#154;umski ekolo&#154;ki
sustavi, u dana&#154;nje su vrijeme znatno smanjeni. Kroz povijest
na tim su se prostorima oblikovali novi krajolici i ekolo&#154;ki
sustavi koji su bili prvenstveno posljedica poljodjelskih aktivnosti
(oranice, livade, pa&#154;njaci), a u novije vrijeme sve vi&#154;e
i urbanizacije. Naročito su stradale nekad brojne močvare
koje je čovjek u najvećoj mjeri isu&#154;ivao i smanjivao
reguliranjem vodotoka, &#154;ireći na njihov račun
vlastiti &#158;ivotni prostor. <i><b>Stoga su močvare danas
najugro&#158;eniji ekolo&#154;ki sustavi u Hrvatskoj.</b></i>
<p>
Kroz povijest su <i><b>poljoprivredne aktivnosti u kombinaciji
s vodnogospodarskim zahvatima</b></i> pozitivno djelovale na &#158;ivot
čovjeka, ali su istovremeno imale lo&#154;e posljedice
na biolo&#154;ku raznolikost. Veliki poljoprivredni kombinati
(PIK-ovi) koji su se razvili u biv&#154;emu sustavu, postupcima
komasacija i melioracija stvarali su velike komplekse oranica,
primjenjujući mjere intenzivne poljoprivrede sa svim uobičajenim
negativnim posljedicama po biolo&#154;ku raznolikost.
<p>
Nedovoljno po&#154;tivanje opće poznatih i prihvaćenih
kriterija vrijednosti sa stanovi&#154;ta za&#154;tite prirode,
neodgovarajuće provođenje postupka procjene utjecaja
na okoli&#154; prilikom planiranja velikih razvojnih zahvata,
izdvojenost od europskih zemalja koje su ubrzano razvijale djelatnost
za&#154;tite prirode, te brojni drugi razlozi u to vrijeme tipični
za većinu zemalja ovoga dijela Europe, imali su kao posljedicu
<i><b>uni&#154;tavanje stani&#154;ta i ugro&#158;avanje za njih
vezanih vrsta</b></i>. Rezultati mnogih projekata nisu opravdali
ulaganja. Mo&#158;da je najslikovitiji primjer <i>melioracija
delte Neretve,</i> koja je nenadoknadivo degradirala jedno od
najvrijednijih sredozemnih močvarnih područja, a
radi velikih tro&#154;kova odr&#158;avanja, danas je u poljoprivrednom
smislu zapu&#154;tena i pomalo se vraća u &#187;divlje&#171;
stanje.
<p>
Neki <i><b>primjeri promjene i degradacije stani&#154;ta</b></i>
su regulacija vodotoka, pretvaranje &#154;umskih područja
u poljoprivredne povr&#154;ine, isu&#154;ivanje močvara,
te zapu&#154;tanje tradicionalnog načina ispa&#154;e stoke
i uzgoja zavičajnih kultiviranih biljaka.
<p>
Jedan od najva&#158;nijih razloga ugro&#158;enosti biolo&#154;ke
raznolikosti je i <i><b>fragmentacija (rascjepkanost) prirodnih
ekolo&#154;kih sustava</b></i>, naročito gradnjom cesta,
naselja i infrastrukture, te &#154;irenjem intenzivno gospodarenih
poljoprivrednih povr&#154;ina. Na ovaj način rascjepkani
prirodni i doprirodni ekolo&#154;ki sustavi ostaju izolirani poput
otoka, u kojima vrste vi&#154;e ne mogu komunicirati s onima u
srodnim područjima, te u njima dolazi do lokalnog izumiranja
vrsta i vrlo brzog siroma&#154;enja biolo&#154;ke raznolikosti.
<p>
<i><b>2. Oneči&#154;ćenje okoli&#154;a</b></i>
<p>
Gotovo sve gospodarske djelatnosti (industrija, poljoprivreda
i druge), imaju za posljedicu <i><b>ispu&#154;tanje &#154;tetnih
tvari (toksikanata) u okoli&#154;</b></i> - tlo, vodu ili atmosferu.
Va&#158;no je napomenuti da zbog prirodnog kru&#158;enja tvari
u ekolo&#154;kim sustavima, &#154;tetne tvari dospijevaju u sve
dijelove biosfere. Primjerice, pesticidi iz tla ispiranjem dospijevaju
u podzemne vodotoke, a &#154;tetne tvari iz zraka s oborinama
padaju na tlo odakle dospijevaju u podzemne vode. Bitan je također
i učinak nagomilavanja toksikanata u lancima ishrane.
<p>
Posebno su <i><b>ugro&#158;ena područja s intenzivnom poljoprivredom,
&#154;umarstvom i marikulturom.</b></i>
<p>
Veliki problem za vode i močvare predstavlja <i><b>uno&#154;enje
povećane količine organskih tvari</b></i> (poljoprivreda
- umjetna gnojiva, gradske otpadne vode i drugo), radi čega
dolazi do niza promjena u ovim ekolo&#154;kim sustavima, uključujući
ubrzano zara&#154;tavanje močvarnih biotopa.
<p>
<i><b>3. Prekomjerno iskori&#154;tavanje biolo&#154;kih dobara</b></i>
<p>
Do neracionalnoga kori&#154;tenja biolo&#154;kih dobara dolazi
radi <i><b>nedovoljne integriranosti mjera za&#154;tite u različite
gospodarske djelatnosti</b></i> kojima je čovjek promijenio
prirodnu strukturu ekolo&#154;kih sustava, favorizirajući
manji broj vrsta, a uni&#154;tavajući i ugro&#158;avajući
na njihov račun cijelo mno&#154;tvo drugih (poljoprivreda,
&#154;umarstvo, lovstvo, ribarstvo, vodno gospodarstvo).
<p>
<i><b>Kori&#154;tenje biolo&#154;kih dobara često se ne
temelji na stvarnom poznavanju stanja populacija</b></i>, već
je vođeno prvenstveno potrebom za zaradom. Intenzivan lov,
ribolov, sakupljanje biljaka i &#158;ivotinja u komercijalne ili
druge svrhe, prekomjerna sječa kao i uznemiravanje &#158;ivotinja
u njihovom stani&#154;tu dovode do njihova <b>izravnog nestanka
</b>iz ekolo&#154;kog sustava.
<p>
<i><b>4. Uno&#154;enje stranih vrsta u ekolo&#154;ke sustave</b></i>
<p>
Namjerno ili slučajno uno&#154;enje stranih (alohtonih)
vrsta u ekolo&#154;ki sustav <i><b>ozbiljno naru&#154;ava postojeću,
vrlo osjetljivu ekolo&#154;ku ravnote&#158;u u njemu</b></i>.
Une&#154;ene vrste prilagođene su drugačijim uvjetima
stani&#154;ta, nemaju prirodnih grabe&#158;ljivaca te često
potiskuju zavičajne (autohtone) vrste i vrlo brzo postaju
dominantne vrste u ekolo&#154;kom sustavu. Zavičajne vrste
nestaju i tako se izravno smanjuje biolo&#154;ka raznolikost ekolo&#154;kih
sustava. U Hrvatskoj su ovom pojavom naročito ugro&#158;ene
slatkovodne ribe, a iz biljnog svijeta poznati su primjeri &#154;irenje
amorfe na travnjacima i posječenim &#154;umskim povr&#154;inama,
te agresivne alge kaulerpe u Jadranu.
<p>
<i><b>5. Ostali razlozi ugro&#158;enosti</b></i>
<p>
Nedostatna je integriranost mjera za&#154;tite <i><b>u postupak
prostornog planiranja i uređenja prostora.</b></i>
<p>
Potencijalna opasnost za za&#154;titu biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti su i neki ambiciozni <i><b>razvojni planovi</b></i>,
čiji utjecaj i posljedice po prirodu i okoli&#154; nisu
dovoljno sagledani.
<p>
Iako Hrvatska ima idealne preduvjete za razvoj &#187;ekolo&#154;kog&#171;
turizma, ovaj potencijal nije ni izdaleka iskori&#154;ten, a <i><b>turizam</b></i>
je jo&#154; uvijek takav da ugro&#158;ava ekolo&#154;ku ravnote&#158;u
prostora.
<p>
Odlazak seoskoga stanovni&#154;tva u gradove i <i><b>dru&#154;tveno-gospodarske
promjene na selu</b></i> dovele su do nestanka ekstenzivnog stočarstva
na brdsko-planinskim i primorskim travnjacima, te do zapu&#154;tanja
zavičajnih kultiviranih biljaka i domaćih &#158;ivotinja
na račun profitabilnijih svojti.
<p>
<center><b>PROBLEMI POSTOJEĆE ZA&#138;TITE</b></center>
<p>
<i><b>1. Nedostatni institucionalni okvir za&#154;tite prirode
na upravnoj i stručno-znanstvenoj razini </b></i>
<p>
Na razini Vlade Republike Hrvatske jo&#154; se uvijek ne uva&#158;ava
dovoljno problematika za&#154;tite prirode, &#154;to se ogleda
i u ustrojstvu dr&#158;avne uprave. <i><b>Djelatnost za&#154;tite
prirode i okoli&#154;a nije zastupljena na razini ministarstva</b></i>,
&#154;to značajno ote&#158;ava učinkovitost.
<p>
Posebno se osjeća <i><b>nedostatak institucionalne organiziranosti
prikupljanja i obrade podataka,</b></i> radi čega spoznaje
o biolo&#154;koj raznolikosti ovise o segmentarnim i međusobno
nepovezanim rezultatima pojedinih znanstvenih istra&#158;ivanja.
<p>
<i><b>2.&nbsp;Nedostatak kvalitetnih podataka o biolo&#154;koj
raznolikosti, koji su nu&#158;ni preduvjet za njezinu djelatnu
za&#154;titu</b></i>
<p>
U Hrvatskoj su za vrlo mali broj biljnih, gljivljih i &#158;ivotinjskih
skupina načinjeni popisi (<i>check-liste</i>) i crvene
liste ugro&#158;enih svojti, te karte njihova rasprostranjenja.
Također, nisu kartirani tipovi stani&#154;ta, prema međunarodnoj
<i>CORINE - Biotopes </i>klasifikaciji, koja predstavlja standard
na europskoj razini.
<p>
Dobro poznavanje nacionalne biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
je preduvjet njene učinkovite za&#154;tite na nacionalnoj
razini i osnova<b> </b>za izradu konkretnih akcijskih planova
za&#154;tite. Jedan od razloga za ovakvo stanje je i <i><b>nedostatak</b></i>
<i><b>dovoljnog broja kvalitetnih znanstvenika iz područja
biolo&#154;ke raznolikosti.</b></i>
<p>
<i><b>3.&nbsp;Nepostojanje posebnih mehanizama financiranja izvan
redovitih sredstava dr&#158;avnoga proračuna</b></i>
<p>
Jedan od najvećih nedostataka koji ote&#158;avaju učinkovitu
za&#154;titu biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti je nepostojanje
posebnih mehanizama financiranja izvan redovitih sredstava dr&#158;avnoga
proračuna koja se izdvajaju za djelatnost za&#154;tite
prirode i okoli&#154;a, a u pravilu su krajnje nedostatna.
<p>
<i><b>4.&nbsp;Manjkavost postojećih i neusklađenost
različitih zakona</b></i>
<p>
Nagla&#154;ena je <i><b>potreba brojnih izmjena i dopuna u zakonodavstvu</b></i>,
a posebice nu&#158;nost dono&#154;enja novoga <i><b>Zakona o za&#154;titi
prirode </b></i>kojim bi se sustavno i cjelovito regulirala problematika
za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti. Neka područja
su potpuno nepokrivena propisima, poput za&#154;tite zavičajnih
udomaćenih svojti ili problematike biolo&#154;ke sigurnosti
pri rukovanju genetski promijenjenim organizmima.
<p>
<i><b>5.&nbsp;Nedovoljna koordiniranost i suradnja među resornim
tijelima dr&#158;avne uprave</b></i>
<p>
Napori za&#154;tite se jo&#154; uvijek često dr&#158;e
oporbom i kočnicom razvitka, a oni koji gospodare prirodnim
dobrima najče&#154;će su &#187;ekolo&#154;ki&#171;
nedostatno obrazovani. Dodatno stanje ote&#158;eva poratna te&#154;ka
gospodarska situacija i <i><b>davanje prioriteta nekim razvojnim
programima</b></i>, koji potencijalno ugro&#158;avaju biolo&#154;ku
i krajobraznu raznolikost.
<p>
<i><b>6.&nbsp;Nedovoljna obavije&#154;tenost &#154;ire javnosti
o problemima za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti</b></i>
<p>
Sudjelovanje javnosti u dono&#154;enju odluka o za&#154;titi prirode
i okoli&#154;a slabo je razvijeno. Sredstva javnoga priopćivanja
većinom su nezainteresirana za problematiku za&#154;tite
prirode i okoli&#154;a, posljedica čega je i lo&#154;a
obavije&#154;tenost i neobrazovanost &#154;ire javnosti. Utjecaj
nevladinih udruga također je vrlo slab.
<p>
<i><b>7.&nbsp;Nedostatno provođenje za&#154;tite biolo&#154;ke
i krajobrazbne raznolikosti na terenu, te nedostatni inspekcijski
nadzor</b></i>
<p>
Izraziti je problem u praktičnoj za&#154;titi biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti nedostatak kvalificiranoga stručnoga
kadra za provedbu potrebnih mjera za&#154;tite na terenu. U &#158;upanijama
ne postoje inspektori za&#154;tite prirode, već njihove
poslove obavljaju inspektori za&#154;tite okoli&#154;a. Također,
carinski i policijski djelatnici nisu prikladno obučeni
za akcije sprječavanja nelegalne trgovine prirodnim bogatstvima.
<p>
<i><b>8.&nbsp;Nepostojanje integracije poslovnog sektora u za&#154;titu
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti</b></i>
<p>
Poslovni sektor nije dosad gotovo uopće bio uključen
u za&#154;titu biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti. On bi
se u za&#154;titu mogao uključiti putem sponzoriranja konkretnih
akcija. One tvrtke koje izravno koriste ili utječu na biolo&#154;ku
i krajobraznu raznolikost, trebalo bi obvezati izdvajanjem određenih
sredstava namijenjenih akcijama za&#154;tite.<br>
<p>
<center><i>III. STRATEGIJA I AKCIJSKI PLAN ZA&#138;TITE BIOLO&#138;KE
I KRAJOBRAZNE RAZNOLIKOSTI HRVATSKE</i></center>
<p>
<center><b>NAČELA STRATEGIJE </b></center>
<p>
Osnovna <b>načela</b> od kojih polazi Nacionalna strategija
i akcijski plan za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
su:
<p>
 &nbsp;<i><b>Republika Hrvatska je svjesna da sveukupna biolo&#154;ka
i krajobrazna raznolikost predstavlja njezinu temeljnu vrijednost
i glavni resurs za daljnji razvitak</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Cilj je Republike Hrvatske očuvati i unaprijediti
postojeću biolo&#154;ku i krajobraznu raznolikost unutar
zemlje, te poku&#154;ati vratiti dio izgubljenih svojti i stani&#154;ta,
gdje je to moguće i opravdano</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Republika Hrvatska će razvijati sve prikladne
mjere utvrđivanja, očuvanja i unapređivanja postojeće
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Nacionalno zakonodavstvo će osigurati ugrađivanje
mjera za očuvanje i unapređivanje sveukupne biolo&#154;ke
raznolikosti u sve gospodarske djelatnosti koje koriste biolo&#154;ka
dobra</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Republika Hrvatska će sustavno &#154;iriti
napore u za&#154;titi biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti,
s nacionalnog na regionalnu i lokalnu razinu</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Republika Hrvatska će svoje napore u za&#154;titi
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti stalno usklađivati
s odgovarajućim međunarodnim aktivnostima, imajući
u vidu činjenicu da je nacionalna biolo&#154;ka i krajobrazna
raznolikost jedinstveni i nenadoknadivi dio sveukupne globalne
raznolikosti</b></i>
<p>
<center><b>NACIONALNI STRATE&#138;KI CILJEVI</b></center>
<p>
Nacionalna strategija za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti temelji se na navedenim načelima, a sastoji
se od niza <i><b>strate&#154;kih ciljeva</b></i> od kojih se svaki
odnosi na određenu obrađivanu cjelinu. Za ostvarenje pojedinoga
strate&#154;kog cilja donose se <i><b>strate&#154;ke smjernice</b></i>
koje kazuju &#154;to se sve Republika Hrvatska obvezuje činiti
u svrhu postizanja zacrtanoga strate&#154;kog cilja.
<p>
<b>Opći strate&#154;ki ciljevi</b>
<p>
S obzirom na nedostatak prikladnih informacija o biolo&#154;koj
raznolikosti Republike Hrvatske, ova strategija prepoznaje sljedeće
opće strate&#154;ke ciljeve:
<p>
1.&nbsp;provesti <i><b>cjelovitu inventarizaciju</b></i> dijelova
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
<p>
<i><b>2.&nbsp;kartirati rasprostranjenost</b></i> dijelova biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti
<p>
<i><b>3.&nbsp;procijeniti stanje ugro&#158;enosti</b></i> dijelova
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
<p>
<i><b>4.&nbsp;izraditi akcijske planove za&#154;tite</b></i> ugro&#158;enih
dijelova biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
<p>
<i><b>5.&nbsp;provesti akcijske planove za&#154;tite</b></i> ugro&#158;enih
dijelova biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
<p>
<i><b>6.&nbsp;nadgledati promjene</b></i> tijekom vremena i mjeriti
učinke provedbe akcijskih planova (monitoring)
<p>
7.&nbsp;razviti <i><b>mehanizme provedbe</b></i> (uključujući
zakonodavne i institucionalne okvire, obrazovanje, razvoj znanstvenih
resursa, obavje&#154;ćivanje, mehanizme financiranja i dr.).
<p>
Tijekom izrade NSAP-a prikupljeni su dosad najpotpuniji podaci
o biolo&#154;koj i krajobraznoj raznolikosti Hrvatske. Oni će
poslu&#158;iti kao osnova inventarizacije i izrade karata rasprostranjenja
pojedinih dijelova biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti iz
čega će slijediti kvalitetni akcijski planovi za&#154;tite.
<p>
<b> Posebni strate&#154;ki ciljevi</b>
<p>
<center><b>I.&nbsp;Očuvanje krajobraza</b></center>
<p>
<b>1. Strate&#154;ki cilj - <i>krajobrazi</i></b>
<p>
<i>Svim prikladnim metodama osigurati očuvanje postojeće
krajobrazne raznolikosti, koja oslikava bogatstvo sveukupne prirodne
i kulturne ba&#154;tine Hrvatske.</i>
<p>
<center><b>II.&nbsp;Za&#154;tita ekolo&#154;kih sustava i stani&#154;ta</b></center>
<p>
<b>2. Strate&#154;ki cilj - <i>močvare i vode</i></b>
<p>
<i>Kao prioritet u za&#154;titi ekolo&#154;kih sustava, očuvati
postojeće prirodne, te prikladnim mjerama unaprijediti umjetno
stvorene močvare;</i>
<p>
Za&#154;tititi vode od prekomjernog oneči&#154;ćenja.
<p>
<b>3. Strate&#154;ki cilj - <i>kr&#154; i podzemlje</i></b>
<p>
<i>Očuvati postojeće vrijednosti biolo&#154;ke i
krajobrazne raznolikosti kr&#154;koga područja kao prostora
od globalne razine vrijednosti, te osigurati usklađeno gospodarenje
svim prirodnim dobrima na ovome području.</i>
<p>
<b>4. Strate&#154;ki cilj - <i>&#154;ume</i></b>
<p>
<i>S obzirom na dobro očuvanu biolo&#154;ku raznolikost
hrvatskih &#154;uma u europskim razmjerima, svakako odr&#158;ati
postojeće stanje, te ga unaprijediti ugrađivanjem dodatnih
mjera za&#154;tite biolo&#154;ke raznolikosti u &#154;umama.</i>
<p>
<b>5. Strate&#154;ki cilj - <i>more</i></b>
<p>
<i>Razumno gospodariti biolo&#154;kim resursima mora, te smanjiti
oneči&#154;ćenje mora gradskim i industrijskim otpadnim
vodama, kao i smanjiti oneči&#154;ćenje mora s brodova.</i>
<p>
<b>6. Strate&#154;ki cilj - <i>travnjaci i oranice</i></b>
<p>
<i>Smanjiti trend gubitka povr&#154;ina i raznolikosti doprirodnih
i poluprirodnih travnjaka, kao vrijednih antropogenih stani&#154;ta
vrlo bogatih biolo&#154;kom raznoliko&#154;ću;</i>
<p>
<i>Poticati mjere u poljodjelstvu kojima se osigurava očuvanje
&#154;to veće biolo&#154;ke raznolikosti na oraničnim
povr&#154;inama.</i>
<p>
<b>7. Strate&#154;ki cilj - <i>obala i otoci</i></b>
<p>
<i>Očuvati postojeću biolo&#154;ku raznolikost i
osobitost obala i otoka, među ostalim i ugrađivanjem mjera
za&#154;tite, ograničenja i kori&#154;tenja u razvojne
programe i prostorno-planske dokumente.</i>
<p>
<b>8.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>stani&#154;ta</i></b>
<p>
<i>Kartirati stani&#154;ta u Hrvatskoj i na temelju analize ugro&#158;enosti
osigurati zakonsku za&#154;titu rijetkih i ugro&#158;enih tipova
stani&#154;ta, te pojedinih najugro&#158;enijih lokaliteta.</i>
<p>
<center><b>III. Za&#154;tita vrsta i podvrsta</b></center>
<p>
<b>9.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>za&#154;tita biljnih, gljivljih
i &#158;ivotinjskih vrsta i podvrsta</i></b>
<p>
<i>Očuvati postojeću raznolikost biljnih, gljivljih
i &#158;ivotinjskih vrsta i podvrsta, a gdje je moguće i
prikladno, ponovno vratiti nekoć izumrle zavičajne
svojte. </i>
<p>
<center><b>IV. Za&#154;tita genetske raznolikosti udomaćenih
svojti</b></center>
<p>
<b>10.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>za&#154;tita genetske raznolikosti
udomaćenih svojti</i></b>
<p>
<i>Očuvati postojeću genetsku raznolikost izvornih
i ugro&#158;enih pasmina domaćih &#158;ivotinja i kultiviranih
biljaka svim prikladnim metodama konzervacije (in situ, ex situ,
inter situ).</i>
<p>
<center><b>V. Za&#154;tita kroz sektore</b></center>
<p>
<b>11.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>za&#154;tita kroz druge sektore</i></b>
<p>
<i>Kroz suradnju između svih ovla&#154;tenih sektora osigurati
odr&#158;ivo kori&#154;tenje biolo&#154;kih resursa u Hrvatskoj.</i>
<p>
<center><b>VI. Jačanje zakonodavnog i institucionalnog
okvira</b></center>
<p>
<b>12.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>zakonodavni okvir</i></b>
<p>
<i>Upotpuniti nacionalno zakonodavstvo i međusobno uskladiti
sektorske zakone i propise kako bi se na najdjelatniji način
osiguralo provođenje Konvencije o biolo&#154;koj raznolikosti
u Hrvatskoj. </i>
<p>
<b>13. Strate&#154;ki cilj&nbsp;-<i>&nbsp;institucionalni okvir</i></b>
<p>
<i>U dr&#158;avnome i nevladinom sektoru, razviti jače
i potpunije institucionalne okvire za postizanje najveće
učinkovitosti napora za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti.</i>
<p>
<center><b>VII. Pobolj&#154;anje stanja u znanosti </b></center>
<p>
<b>14.&nbsp;Strate&#154;ki cilj&nbsp;-<i>&nbsp;istra&#158;ivanja
i nadgledanje (monitoring)</i></b>
<p>
<i>U svrhu djelatne za&#154;tite, u najkraćem roku podići
osnovnu razinu kvalitetnih informacija o biolo&#154;koj i krajobraznoj
raznolikosti, uključujući znatne napore na jačanju
potrebnog znanstveno-istra&#158;ivačkog kadra.</i>
<p>
<center><b>VIII. Pobolj&#154;anje stanja u obrazovanju i obavje&#154;ćivanju
javnosti</b></center>
<p>
<b>15.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>obrazovanje</i></b>
<p>
<i>Poticati sve metode obrazovanja u području za&#154;tite
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti na svim razinama &#154;kolstva.
</i>
<p>
<b>16.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>obavje&#154;ćivanje
javnosti</i></b>
<p>
<i>Poticati sve metode obavje&#154;ćivanja javnosti o problematici
za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti, te poticati
sudjelovanje javnosti u za&#154;titi.</i>
<p>
<center><b>AKCIJSKI PLANOVI</b></center>
<p>
Tijekom izrade NSAP-a načinjen je program akcija u vidu
pojedinih akcijskih planova za ostvarivanje glavnih strate&#154;kih
ciljeva i smjernica za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti.
<p>
Ovisno o &#158;urnosti njihova provođenja, akcijski planovi
su podijeljeni na četiri skupine:
<p>
 &nbsp;<i><b>prioritetni (PR!) </b></i>-<i><b> </b></i>s provedbom
je potrebno započeti odmah
<p>
 &nbsp;<i><b>kratkoročni (KR) </b></i>-<i><b> </b></i>s
provedbom je potrebno započeti u roku od narednih 5 godina
<p>
 &nbsp;<i><b>srednjoročni (SR) </b></i>-  s provedbom je
potrebno započeti u roku od narednih 5-10 godina
<p>
 &nbsp;<i><b>dugoročni (DR) </b></i>-<i><b> </b></i>nisu
&#158;urni.
<p>
Kratkoročnih planova je najvi&#154;e, &#154;to je i razmljivo
s obzirom na postojeći nedostatak akcija praktične
za&#154;tite u Hrvatskoj.
<p>
Uz planove su naznačeni i mogući <i><b>izvori</b></i>
njihova <i><b>financiranja</b></i>. Za akcije vezane uz područja
i vrste od međunarodne va&#158;nosti, potrebno je tra&#158;iti
sufinanciranje iz međunarodnih fondova <b>(MS) </b>namijenjenih
za&#154;titi biolo&#154;ke raznolikosti. Ipak, glavni izvor financiranja
većine planova će biti dr&#158;avni proračun
<b>(DP), </b>preko Dr&#158;avne uprave za za&#154;titu prirode
i okoli&#154;a, te djelimično &#158;upanijski proračuni
<b>(&#142;P)</b>. Za projekte koji uključuju istra&#158;ivanja
i inventarizaciju, trebalo bi se uključiti i Ministarstvo
znanosti. &#138;tovi&#154;e, nu&#158;no je načiniti <i><b>zajednički
program Dr&#158;avne uprave za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a
i Ministarstva znanosti</b></i> kojim bi se utvrdilo koja su istra&#158;ivanja
va&#158;na za za&#154;titu biolo&#154;ke raznolikosti, kako bi
se njima dao prioritet u financiranju. Dio planova trebao bi se
financirati i preko sponzora iz poslovnoga sektora <b>(PS)</b>,
npr. onih pravnih osoba koje gospodare određenim komponentama
biolo&#154;ke raznolikosti za koje se plan izrađuje.
<p>
Akcijske planove će provoditi brojne vladine i nevladine
ustanove u okviru svojih ovlasti i djelokruga: <i>Dr&#158;avna
uprava za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a</i> i druga tijela
dr&#158;avne uprave, javne ustanove za upravljanje za&#154;tićenim
dijelovima prirode, znanstvene institucije te nevladine udruge.
<p>
Radi sustavnijega prikazivanja problematike, akcijski planovi
su podijeljeni u nekoliko cjelina. Unutar svake planovi su okvirno
poredani po prioritetima, a oni naj&#158;urniji posebno su naznačeni.
U odnosu na ranije navedene opće strate&#154;ke ciljeve,
utvrđeni su i opći akcijski planovi:
<p>
<center><b>Opći akcijski planovi</b></center>
<p>
 &nbsp;<i><b>Akcijski plan inventarizacija biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti Hrvatske</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Akcijski plan kartiranja rasprostranjenosti biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Akcijski plan procjene stanja ugro&#158;enosti</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Izrada akcijskih planova za&#154;tite</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Provedba akcijskih planova za&#154;tite</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Akcijski planovi nadgledanja (monitoring)</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>Akcijski planovi za mehanizme provedbe.</b></i>
<p>
Također su definirane sljedeće skupine posebnih akcijskih
planova:
<p>
<center><b>Posebni akcijski planovi</b></center>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za za&#154;titu krajobraza</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za za&#154;titu ekolo&#154;kih sustava
i stani&#154;ta</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za za&#154;titu vrsta i podvrsta</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za za&#154;titu genetske raznolikosti
udomaćenih svojti</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za za&#154;titu kroz sektore</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za jačanje zakonodavnog i
institucionalnog okvira</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za istra&#158;ivanja i nadgledanje</b></i>
<p>
 &nbsp;<i><b>akcijski planovi za obrazovanje i obavje&#154;ćivanje
javnosti</b></i>
<p>
S obzirom na vrlo opse&#158;nu i raznoliku problematiku, neki
su akcijski planovi tijekom izrade NSAP-a detaljno razrađeni,
uključujući i financijske pokazatelje, dok su drugi
naznačeni kao nu&#158;ne akcije koje će se tek naknadno
razraditi. Redoslijed izrade takvih akcijskih planova ovisit će
o njihovoj &#158;urnosti.
<p>
Vrlo opse&#158;ni materijali prikupljeni kroz rad pojedinih radnih
skupina pohranjeni su u Dr&#158;avnoj upravi za za&#154;titu prirode
i okoli&#154;a, te će se prema potrebi koristiti u svrhu
provođenja NSAP-a u praksi.
<p>
<center><b>I.&nbsp;Očuvanje krajobraza</b></center>
<p>
<center><b>1.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>krajobrazi</i></b></center>
<p>
<i>Svim prikladnim metodama osigurati očuvanje postojeće
krajobrazne raznolikosti, koja oslikava bogatstvo sveukupne prirodne
i kulturne ba&#154;tine Hrvatske</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Načiniti detaljnu valorizaciju biolo&#154;kih, geolo&#154;kih
i kulturnih svojstava pojedinih tipova krajobraza, te estetskih
značajki koje proizlaze iz njihova međudjelovanja,
sukladno nadle&#158;nosti pojedinih tijela dr&#158;avne uprave.
Ovi elementi krajobraza su podaci i dokumenti za izradu plana
krajobraza i čine sastavni dio prostornog plana. Ministarstvo
prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja sukladno Zakonu
o prostornom uređenju skrbi putem dokumenata prostornog uređenja
o prostoru Dr&#158;ave
<p>
 &nbsp;Na temelju krajobrazne valorizacije Republike Hrvatske
razraditi mehanizme očuvanja postojeće krajobrazne
raznolikosti i ključnih značajki pojedinih tipova
krajobraza, a osobito kroz prostorno planiranje
<p>
 &nbsp;U postojećim propisima o za&#154;titi prirode i za&#154;titi
okoli&#154;a nagla&#154;enije i određenije regulirati za&#154;titu
krajobraza
<p>
 &nbsp;Utjecati na javnost i vlast, te na vlasnike i korisnike
zemlji&#154;ta, kako bi ih se potaknulo na odr&#158;avanje regionalnog
i lokalnog identiteta krajobraza kroz sagledavanje i za&#154;titu
njihovih prirodnih i kulturnih značajki
<p>
 &nbsp;Poticati programe sanacije i revitalizacije objekata tradicijske
arhitekture, a tijekom planiranja novih gradnji uva&#158;avati
i uključivati elemente tradicijske arhitekture.
<p><b>Akcijski planovi</b><p>
<br>
<table border=1>
<tr>
<td colspan=3>
<b>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU KRAJOBRAZA</b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<center>Akcijski plan</center>
</td>
<td>
<center>Žurnost</center>

</td>

<td>
<center>Mogući <br>financ. izv.</center>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>


 Izrada Krajobrazne osnove Hrvat-
  ske kao prostorno-planske podloge
  za utvrđivanje temeljnih vrijednosti
  krajobraza
  Podloga za izradu Krajobrazne osno-
  ve sa stanovišta biološke raznoliko-
  sti je podatak i dokument za izradu
  prostornih planova

 Donošenje propisa za uspostavu Krajo-
  brazne osnove Hrvatske, kao obveze na
  razinama prostorno-planskih dokumenata
  županija, gradova i općina

 Ugrađivanje odredbi o zaštiti krajobra-
  za u propise iz djelokruga prostornog
  uređenja, prometa, te zaštite prirode
  i zaštite okoliša

 Inventarizacija i izrada programa zaštite
  geološke baštine Republike Hrvatske

 Inventarizacija i izrada programa zaštite
  dijelova kulturne baštine važnih za očuva-
  nje identiteta pojedinih tipova krajobraza

</pre>
</td>
<td>
<pre>
PR!

KR

KR

KR-SR

KR-SR

</pre>
</td>

<td>
<pre>
<b>DP</b>

<b>DP</b>

<b>DP</b>

<b>DP</b>

<b>DP</b>

</pre>

</td>
</tr>
</table>
<p>
<center><b>II.&nbsp;Za&#154;tita ekolo&#154;kih sustava i stani&#154;ta</b></center>
<p>
<center><b>2.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>močvare i vode</i></b></center>
<p>
<i>Kao prioritet u za&#154;titi ekolo&#154;kih sustava - očuvati
postojeće prirodne, te prikladnim mjerama unaprijediti umjetno
stvorene močvare;</i>
<p>
<i>Za&#154;tititi vode od prekomjernog oneči&#154;ćenja</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Popisati i vrednovati sve močvare u Hrvatskoj, te
načiniti nacionalni program očuvanja i upravljanja
močvarama
<p>
 &nbsp;Spriječiti gubitak preostalih močvara i očuvati
mehanizme koji omogućuju njihovo prirodno obnavljanje, uključujući
zadr&#158;avanje preostalih prirodnih tokova rijeka
<p>
 &nbsp;Osigurati aktivnu za&#154;titu preostalim prirodnim močvarama,
uključujući dono&#154;enje planova upravljanja za
za&#154;tićena područja, te mjere aktivne za&#154;tite
za male sredozemne močvarne lokalitete
<p>
 &nbsp;Osigurati za&#154;titu voda od oneči&#154;ćenja
<p>
 &nbsp;Obnoviti degradirane prirodne močvare i, gdje god
je to jo&#154; moguće, revitalizirati uni&#154;tene močvare,
naročito u sredozemnom području Hrvatske
<p>
 &nbsp;Unaprijediti umjetne vodene i močvarne biotope u
smislu poprimanja &#154;to prirodnijih značajki.
<p>
<p><b>Akcijski planovi</b><p>
<br>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU VODA I MOČVARA</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

Programi zaštite

 Osnivanje nacionalnoga povjeren-		PR!		DP
  stva za močvare i donošenje nacio-
  nalnoga programa očuvanja i uprav-
  ljanja močvarama

 Inventarizacija i vrednovanje moč-		PR!		DP,MS
  vara, uključujući utvrđivanje novih
  potencijalnih Ramsarskih i nacional-
  no zaštićenih područja

 Analiza i dopuna Državnoga plana za 		KR		DP
  zaštitu voda
  Planovi gospodarenja zaštićenim pod-
  ručjima

 Izrada plana gospodarenja za Rams. 		PR!		DP,MS
  podr. Donji tok Neretve

 Izrada plana gospodarenja za Rams.		PR!		DP,MS
  podr. Kopački rit

 Izrada plana gospodarenja za Rams. 		KR		DP,MS
  podr. Lonjsko polje

 Izrada plana gospodarenja za NP 		KR		DP,MS

  Plitvička jezera-UNESCO WH

 Izrada plana gospodarenja za Rams. 		KR		DP,MS,ŽP,PS
  podr. Crnu Mlaku

 Izrada mjera zaštite i upravljanja
  močvarama zaštićenim na županijskoj 		KR		DP,ŽP
  razini
  Zaštita

 Zakonska i praktična zaštita preo-		PR!		DP,ŽP
  stalih cretova

 Zaštita vodenih i močvarnih staniš-		PR!		DP,ŽP
  ta na otocima

 Zaštita malih vodotoka Podbiokovlja

 Saniranje izvora onečišćenja podzem-		PR!		DP,ŽP
  nih voda okolice Ogulina

 Pokretanje postupka zaštite i izrade		PR! 		DP,ŽP,PS
  akcijskih planova za sve močvare koje
  su utvrđene kao posebno vrijedne tije- 	KR		DP
  kom inventarizacije i vrednovanja

 Zakonska zaštita najugroženijih krških
  tekućica (prioritet Krka, Cetina, Zrma- 	KR		DP,ŽP
  nja, Gacka)

 Zakonska zaštita najugroženijih dijelo- 	KR		DP,ŽP
  va Mure, Drave i Save

Izrada akcijskih planova zaštite

 Izrada akcijskog plana zaštite manjih 		SR		DP,MS,ŽP
  močvarnih područja u sredozemnom području

 Izrada akcijskog plana za krške tekućice	SR		DP,ŽP

 Izrada akcijskog plana za zaštitu biološke 	SR		DP,MS
  raznolikosti Save i Drave

 Izrada akcijskog plana zaštite Odre i sred-	SR		DP,MS
  nje velikih rijeka

 Izrada akcijskog plana zaštite svih prirod-	SR		DP,MS
  nih jezera

 Izrada regionalnih (županijskih) akcijskih 	SR		ŽP,DP
  planova za zaštitu manjih močvarnih i vode-
  nih područja

 Izrada akcijskog plana unapređivanja akumu-	DR		DP
  lacija, šljunčara i drugih umjetnih vodenih
  staništa u smislu povećanja raznolikosti
  staništa

 Izrada akcijskog plana stvaranja novih moč-	DR		DP,MS
  vara preuređivanjem šljunčara i sličnih ko-
  pova, te preuređivanjem dijelova nekih vlaž-
  nih livada i poplavnih pašnjaka

</pre>
</td>
</tr>
</table>
<p>
<p>
<center><b>3.&nbsp;Strate&#154;ki cilj -<i> kr&#154; i podzemlje</i></b></center>
<p>
<i>Očuvati postojeće vrijednosti biolo&#154;ke i
krajobrazne raznolikosti kr&#154;koga područja kao prostora
od globalne razine vrijednosti, te osigurati usklađeno gospodarenje
svim prirodnim dobrima na ovome području.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Popisati i vrednovati speleolo&#154;ke pojave na čitavom
području kr&#154;a, s prijedlozima za za&#154;titu
<p>
 &nbsp;Sustavno pristupiti sanaciji postojećih izvora oneči&#154;ćenja
koji ugro&#158;avaju podzemne i nadzemne kr&#154;ke vode, te sanaciji
odlagali&#154;ta otpada na slivnom području &#154;pilja
u kr&#154;kom području
<p>
 &nbsp;&#138;tititi postojeći humusni sloj ili pokrov u
zonama kr&#154;a i u međurječnom prostoru
<p>
 &nbsp;Tijekom izrade studija utjecaja na okoli&#154; za sve zahvate
na kr&#154;kom području, posebnu pozornost posvetiti za&#154;titi
podzemnih stani&#154;ta i faune, a u izradi studija anga&#158;irati
mjerodavne stručnjake i institucije
<p>
 &nbsp;U svjetlu slabe istra&#158;enosti, a izuzetnoga bogatstva
reliktnih i endemičnih svojti, upotpuniti postojeće
&#187;rupe&#171; u znanju o podzemnoj fauni, te načiniti
inventar svih troglobiontskih i troglofilnih svojti sa svim odgovarajućim
morfolo&#154;kim, taksonomskim, biografskim i ekolo&#154;kim podacima
<p>
 &nbsp;Podizati javnu svijest o kr&#154;u kao specifičnoj
pojavi značajnoj u svjetskim razmjerima, te poticati uključivanje
javnosti u procese za&#154;tite biolo&#154;ke raznolikosti podzemlja.
<br>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU KRŠA I PODZEMLJA</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

Planovi gospodarenja zaštićenim pod-
ručjima

 Izrada plana gospodarenja za Vele-		PR!		DP, MS
  bit - UNESCO MAB

 Izrada plana gospodarenja za Bio-		PR!		DP, MS
  kovo
Zaštita

 Zaštita endema velebitske degenije 		PR!		DP, MS
  Degenia velebitica

 Sanacija glavnih izvora onečišćenja 		PR!		ŽP, DP, PS
  krških podzemnih voda, osobito onih
  na području Ogulina

 Sanacija odlagališta otpada na sliv-		KR		ŽP, DP, PS
  nom području špilja u kršu, te osigu-
  ranja odlaganja tehnološkog i bioraz-
  gradivog otpada na krškim područjima

 Uspostavljanje generalne zakonske zaš-		KR		DP
  tite krša, te zaštita pojedinih loka-
  liteta - reprezentativnih i jedinstve-
  nih tipova pojava u kršu
Inventarizacija

 Inventarizacija i vrjednovanje speleo-		KR-SR		DP
  loških pojava u kršu, s prijedlozima
  za zaštitu pojedinih lokaliteta, prven-
  stveno reprezentativnih i jedinstvenih
  "tipova" pojava u kršu

 Inventarizacija špilja i jama s posebno 	KR-SR		DP
  bogatom endemičnom faunom

 Inventarizacija značajnih kolonija šiš-	KR-SR		DP
  miša
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<center><b>4. Strate&#154;ki cilj - <i>&#154;ume</i></b></center>
<p>
<i>S obzirom na dobro očuvanu biolo&#154;ku raznolikost
hrvatskih &#154;uma u europskim razmjerima - svakako odr&#158;ati
postojeće stanje, te ga nastojati unaprijediti ugrađivanjem
dodatnih mjera za&#154;tite biolo&#154;ke raznolikosti u &#154;umama.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Gospodarenje &#154;umama i dalje temeljiti na načelima
prirodnoga sastava i prirodne obnove, uz strukturu koja dobro
omogućava prirodan razvoj svih članova &#158;ivotne
zajednice
<p>
 &nbsp;Spriječiti smanjivanje &#154;umskih povr&#154;ina,
te u njima strogo ograničiti svaku izgradnju
<p>
 &nbsp;Povećati &#154;umske povr&#154;ine u onim prostorima
Hrvatske gdje &#154;umovitost iznosi manje od 10%
<p>
 &nbsp;U različitim &#154;umskim zajednicama trajno za&#154;tititi
najočuvanije doprirodne &#154;ume i prepustiti ih prirodnome
razvoju stvarajući uvjete za razvoj sekundarnih pra&#154;uma.
Unutar tako za&#154;tićenih sekundarnih pra&#154;uma osnovati
&#154;umske genetske rezervate za očuvanje genofonda flore,
mikoflore i faune
<p>
 &nbsp;Zakonski propisati utvrđene mjere unapređenja biolo&#154;ke
raznolikosti u &#154;umama, posebno ostavljanje su&#154;aca prilikom
sječe, te produ&#158;enje ophodnje glavnih vrsta drveća
<p>
 &nbsp;Precizno odrediti sanitarni sijek, posebno u gospodarskim,
a posebno u za&#154;tićenim &#154;umama
<p>
 &nbsp;Razraditi posebne mjere gospodarenja &#154;umama koje su
u sastavu različitih kategorija za&#154;tićenih dijelova
prirode
<p>
 &nbsp;U nizinskim &#154;umama koje su jako pogođene su&#154;enjem
i promjenama, uspostaviti cjelovitu mre&#158;u monitoringa radi
sagledavanja trenda negativnih procesa; sličnu mre&#158;u,
ali uz drugi tip monitoringa, uspostaviti i za gorske i pretplaninske
&#154;ume
<p>
 &nbsp;Istra&#158;ivati prorijeđene vrste čije brojčano
stanje ima tendenciju smanjenja (nizinski brijest, pitomi kesten,
voćkarice)
<p>
 &nbsp;Organizirati &#154;umske povr&#154;ine kako bi se uklopile
u europsku mre&#158;u &#154;umskih ekolo&#154;kih sustava prema
konceptu EECONET, a posebnu pa&#158;nju posvetiti prekograničnim
&#154;umama
<p>
 &nbsp;Posebno skrbiti za &#158;ivotinjske vrste koje su na vrhu
hranidbene piramide (grabe&#158;ljivci), a koje su tradicionalno
bile u sukobu s interesima čovjeka, naročito lovaca
i stočara (vuk, ris i druge).
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU ŠUMA</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

Zaštita

 Zaštita i restauracija dijelova Moto-		PR!		DP
  vunske šume uz stalno nadgledanje

 Izdvajanje i zaštita šumskih genetskih 	KR		DP
  rezervata

 Donošenje propisa za ugrađivanje mjera 	KR		DP
  zaštite biološke raznolikosti u šumar-
  stvo (produženje ophodnje glavnih gos-
  podarski važnih vrsta drveća na odre-
  đenim područjima, ostavljanje stojećih
  i ležećih osušenih stabala, definiranje
  sanitarnoga sijeka, unošenje zavičajno-
  ga šumskoga voća i grmova s bobičastim
  plodovima, ograničenje korištenja pesti-
  cida i korištenja teške mehanizacije u
  šumama)
Izrada planova i programa zaštite

 Izrada programa unapređenja, zaštite i 	KR		DP, ŽP
  očuvanja šuma u zaštićenim dijelovima
  prirode

 Uspostava "zelenih koridora" u okviru 		KR-SR		DP, MS
  međunarodnoga koncepta EECONET
Istraživanja i nadgledanje

 Utvrđivanje stanja nizinskoga brijesta, 	KR		DP
  pitomog kestena i šumskih voćkarica

 Praćenje populacija vuka, risa i medvjeda, 	KR		DP, MS
  te njihova utjecaja na druge životinjske
  vrste

 Uspostava nadgledanja za ugrožene nizin-	KR-SR		DP
  ske šume

 Uspostava nadgledanja za gorske i pret-	KR-SR		DP
  planinske šume
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<center><b>5.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>more</i></b></center>
<p>
<i>Razumno gospodariti biolo&#154;kim resursima mora, te smanjiti
oneči&#154;ćenje mora gradskim i industrijskim otpadnim
vodama, kao i smanjiti oneči&#154;ćenje mora s brodova.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Buduće iskori&#154;tavanje obnovljivih resursa Jadrana
temeljiti na principima razumnog i obzirnog gospodarenja, &#154;to
uključuje prvenstveno procjenu ribolova dostupnih biolo&#154;kih
zaliha i optimalno moguće (dozvoljene) razine iskori&#154;tavanja
<p>
 &nbsp;Za&#154;titu biolo&#154;kih resursa Jadrana provoditi koordinirano
sa zemljama koje to more iskori&#154;tavaju na osnovama usklađenih
nacionalnih i zajedničkih programa, a pod pokroviteljstvom
Generalnog savjeta za ribarstvo Mediterana (CFCM), organizacije
FAO
<p>
 &nbsp;Osigurati proči&#154;ćavanje gradskih i industrijskih
otpadnih voda koje se ulijevaju u more
<p>
 &nbsp;Osigurati izgradnju uređaja za prihvat zauljenih voda
s brodova u lukama otvorenim za međunarodni promet
<p>
 &nbsp;Očuvanje biolo&#154;ke raznolikosti mora provoditi
putem uključivanja određenih područja i pripadajućih
&#158;ivotnih zajednica u neku od kategorija stro&#158;e za&#154;tite
<p>
 &nbsp;Očuvati postojeću biolo&#154;ku raznolikost
mora uključivanjem stro&#158;ih mjera za&#154;tite pri
dono&#154;enju prostornih planova kori&#154;tenja mora i priobalja
<p>
 &nbsp;Znanstveno-istra&#158;ivačke programe i projekte
usmjeravati prema istra&#158;ivanjima specifičnih, vrijednih,
ekonomski značajnih i iskori&#154;tavanih, osjetljivih,
nedovoljno poznatih i ugro&#158;enih zajednica, svojti i stani&#154;ta.
<br>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU MORA</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.


 Procjena ribolova dostupnih bio-		PR!		DP
  loških zaliha i optimalno moguće
  (dozvoljene) razine iskorištavanja

 Zaštita glavate želve od slučajnog 		PR!		DP, MS
  ulova

 Izgradnja uređaja za prihvat zau-		PR!		DP,MS,ŽP
  ljenih voda s brodova u lukama
  otvorenim za međunarodni promet

 Vrjednovanje i izrada programa za 		KR		DP
  zaštitu pojedinih morskih područja

 Osnivanje zooloških morskih rezer-		KR		DP
  vata (dupini i dr.)

 Kartiranje i zaštita podmorskih špi-		KR		DP
  lja

 Zaštita Malostonskog zaljeva od one-		KR		DP, ŽP
  čišćenja

 Izrada izvedbenih projekata, izgrad-		KR-DR		DP,ŽP,MS,PS
  nja i stavljanje u pogon uređaja za
  pročišćavanje gradskih i industrij-
  skih otpadnih voda do razine sadrža-
  ne u nacionalnim i/ili međunarodnim
  propisima radi smanjenja zagađivanja
  mora
Istraživanja i nadgledanje

 Nastavak praćenja stanja u naseljima 		KR		DP
  bentoskih algi i morskih cvjetnica na
  već istraživanim ugroženim područjima
  u priobalju

 Istraživanje gotovo nepoznate flore 		KR		DP
  bentoskih algi i morskih cvjetnica ne-
  kih otoka i brakova u otvorenom sred-
  njem i južnom Jadranu

 Utvrđivanje i kartiranje rasprostranje-	KR		DP
  nja livada morskih cvjetnica i mjesta
  njihovog nestajanja zbog utjecaja čov-
  jekovih djelatnosti

 Praćenje stanja mora i životnih zajed-		KR		DP
  nica u svim zaštićenim područjima teri-
  torijalnog mora Republike Hrvatske

 Istraživanje stanja i dinamike popula-		KR		DP
  cija endemičnih i ugroženih vrsta riba,
  rakova i glavonožaca

 Istraživanje utjecaja kaveznog uzgoja 		KR		DP
  riba na bentoske biocenoze

 Istraživanje stanja obnovljivih biološ-	KR		DP
  kih zaliha na ugroženim i devastiranim
  morskim područjima s ciljem zaštite
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<p>
<center><b>6.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>travnjaci i oranice</i></b></center>
<p>
<i>Smanjiti trend gubitka povr&#154;ina i raznolikosti doprirodnih
i poluprirodnih travnjaka kao vrijednih antropogenih stani&#154;ta
vrlo bogatih biolo&#154;kom raznoliko&#154;ću.</i>
<p>
<i>Poticati mjere u poljodjelstvu kojima se osigurava očuvanje
&#154;to veće biolo&#154;ke raznolikosti na oraničnim
povr&#154;inama.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Gospodariti poljoprivrednim zemlji&#154;tem uz osiguranje
odgovarajućih prirodnih ekolo&#154;kih uvjeta koji će
za&#154;tititi spontani biljni i &#158;ivotinjski svijet
<p>
 &nbsp;Zaustaviti kori&#154;tenje na onoj crti na kojoj se počinje
ugro&#158;avati prirodnost travnjačkih ekolo&#154;kih sustava
i na taj način umanjivati biolo&#154;ka raznolikost
<p>
 &nbsp;O&#158;ivjeti ekstenzivno stočarstvo brdskih, planinskih,
otočnih i primorskih područja
<p>
 &nbsp;Spriječiti isu&#154;ivanje i očuvati vodni
re&#158;im nizinskih vla&#158;nih travnjaka
<p>
 &nbsp;Ne poticati hidromelioracije u svrhu osposobljavanja poljoprivrednog
zemlji&#154;ta za povećanje proizvodne sposobnosti, već
racionalnije koristiti postojeće, a posebno zapu&#154;tene
poljoprivredne povr&#154;ine
<p>
 &nbsp;Prilikom okrupnjavanja poljoprivrednih povr&#154;ina očuvati
mre&#158;u prirodnih i poluprirodnih stani&#154;ta koja nisu zanimljiva
s proizvodnog stajali&#154;ta, posebno uz rubove velikih monokulturnih
povr&#154;ina, uz ceste, putove i kanale
<p>
 &nbsp;Načiniti akcijske planove za pojedina reprezentativna
područja različitih tipova travnjaka uz program
prikladnih aktivnih mjera za&#154;tite
<p>
 &nbsp;Na oranicama dr&#158;ati pokrovnost korova od 10% uz odgovarajuće
tretiranje; odr&#158;avati i uvoditi va&#158;ne segmente stani&#154;ta
poput &#158;ivica
<p>
 &nbsp;Razvijati ekolo&#154;ku poljoprivredu i osigurati prirodniji
biljni sastav agrofitocenoza
<p>
 &nbsp;Obnoviti i poticati razvoj sela na ekolo&#154;ki prihvatljivijim
oblicima poljoprivredne proizvodnje
<p>
 &nbsp;Prikladnije regulirati kori&#154;tenje pesticida, potičući
uporabu selektivnih preparata
<p>
 &nbsp;Odstraniti iz uporabe aktivne tvari u sredstvima za za&#154;titu
bilja koje su dokazano visokotoksične (lindan, atrazin);
smanjiti uporabu insekticida, posebno &#154;irokoga spektra, a
korisititi selektivne insekticide
<p>
 &nbsp;Pobolj&#154;ati kakvoću tala, pratiti stanje tla.
<p>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU TRAVNJAKA I ORANICA</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

Zaštita

 Zaštita pjeskovitih travnjaka Po-		PR!		DP, MS
  dravine i Požeške kotline

 Zaštita suhog travnjačkog ekološ-		PR!		DP
  kog sustava Čučerje - nalazište
  vrste Anemone sylvestris

 Zaštita vlažnog travnjačkog ekološ-		PR!		DP
  kog sustava oko Babine Grede - za-
  jednica Rhinantho - Filipendule- tum

 Zaštita travnjačkih lokaliteta u Pod-		PR!		DP, MS
  ravini važnih za opstanak danjih lep-
  tira roda Maculinea

 Zaštita travnjaka u Petrijevcima - na-		PR!		DP
  lazište Iris sibirica

 Zaštita polustepskih travnjaka Podu-		PR!		DP, MS
  navlja (Bistrinci, Bilje, Šarengrad)

 Zaštita močvarnih livada Istre uz gra-		PR!		DP
  nicu prema Sloveniji - leptir Coeno-
  nympha oedippus

 Zaštita močvarne vegetacije na ušću Ne-		PR!		DP, MS
  retve - jedino nalazište vrste Dorycni-
  um rectum u Hrvatskoj

 Zaštita obalne vegetacije na Rtu Kame-	PR!		DP
  njak
  - jedina potvrđena nalazišta Anthemis
  tomentosa i Convolvulus lineatus

 Zaštita travnjaka kod Žminja u Istri -		PR!		DP
  Pulsatilla montana

 Zaštita ostataka močvarnih travnjaka u 		PR!		DP
  Baranji - Serratulo-Plantaginetum alti-
  ssimae

 Uspostava i održavanje travnjaka s obje 	KR-SR		DP, ŽP
  strane Limskog kanala

 Održavanje planinskih travnjaka na Snjež-	KR-SR		DP, ŽP
  niku, Velebitu i Bjelolasici
Programi

 Donošenje propisa za odstranjivanje iz 	KR		DP
  uporabe visokotoksičnih preparata (lindan,
  atrazin) i za smanjenje uporabe insektici-
  da širokoga spektra

 Izrada programa održavanja tradicionalnih 	KR-SR		DP
  oblika poljodjelstva u određenim zaštiće-
  nim područjima

 Vrjednovanje travnjaka i izrada prijedloga 	KR-SR		DP
  za zaštitu pojedinih lokaliteta uz određe-
  ni program gospodarenja
Istraživanja i nadgledanje

 Istraživanje po jedne sastojine karakteris-	SR		DP
  tične zajednice travnjaka u svakom fitogeo-
  grafskom području

 Istraživanje po jedne sastojine karakteris-	SR		DP
  tične zajednice oranica u svakom fitogeograf-
  skom području
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<center><b>7.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>obala i otoci</i></b></center>
<p>
<i>Očuvati postojeću biolo&#154;ku raznolikost i
osobitost obala i otoka, među ostalim i ugrađivanjem mjera
za&#154;tite, ograničenja i kori&#154;tenja u razvojne
programe i prostorno-planske dokumente.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Kartirati lokalitete, stani&#154;ta i rasprostranjenost
ugro&#158;enih vrsta, te osnovati njihov katastar
<p>
 &nbsp;Izvr&#154;iti reviziju vrjednovanja prostora i rezultate
ugraditi u prostorne planove
<p>
 &nbsp;Zabraniti uno&#154;enje stranih vrsta i populacija bez
dopu&#154;tenja Dr&#158;avne uprave za za&#154;titu prirode i
okoli&#154;a
<p>
 &nbsp;Za&#154;tititi lokalitete najva&#158;nije zbog endemizma
(prvenstveno male otoke)
<p>
 &nbsp;Osigurati djelatniju provedbu zakona i javni nadzor provedbe
<p>
 &nbsp;Stimulirati tradicionalno gospodarstvo i uzgoj tradicionalnih
pasmina i kultivara
<p>
 &nbsp;Načiniti dugoročni plan smanjivanja oneči&#154;ćenja
okoli&#154;a
<p>
 &nbsp;Osigurati nadgledanje i gospodarenje ugro&#158;enim vrstama
i stani&#154;tima.<br>
<p>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU OBALA I OTOKA</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.


 Zaštita malih otoka značajnih po 		PR!		DP, MS
  endemičnim svojtama

 Zaštita neretvanskih močvara			PR!		DP, MS

 Zaštita vodenih staništa na otocima 		PR!		DP, ŽP
  (izvori, lokve, jezera, močvare i vo-
  dotoci)

 Zaštita pješčanih plaža			PR!		DP, ŽP

 Zaštita muljevitih obala			PR!		DP, ŽP

 Zaštita otočića i hridi - gnijezdi-		PR!		DP, MS
  lišta morskih ptica i Eleonorinog
  sokola
  Falco eleonorae

 Zaštita zavičajnih svojti domaćih 		PR!		DP, ŽP
  životinja: otočki poni i magarci

 Zaštita Saplunare i uvale Blaca na 		PR!		DP, ŽP
  Mljetu

 Zaštita izvora u Ublima, Lastovo		PR!		DP, ŽP

 Istraživanje i zaštita staništa 		PR!		DP
  stepske riđovke na Krku

 Zaštita morskih špilja				KR		DP, ŽP

 Određivanje lokacija, izgradnja i 		KR-SR		DP, ŽP
  uređenje odlagališta, te stalan
  odvoz otpada s malih i raštrkanih
  otoka

 Izgradnja komunalne infrastrukture 		KR-SR		DP, ŽP
  na otocima
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<center><b>8.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>stani&#154;ta</i></b></center>
<p>
<i>Kartirati stani&#154;ta u Hrvatskoj i na temelju analize ugro&#158;enosti,
osigurati zakonsku za&#154;titu rijetkih i ugro&#158;enih tipova
stani&#154;ta, te pojedinih najugro&#158;enijih lokaliteta.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Kartirati stani&#154;ta u Hrvatskoj i načiniti analizu
ugro&#158;enosti pojedinih tipova stani&#154;ta
<p>
 &nbsp;Zakonom o za&#154;titi prirode za&#154;tititi ugro&#158;ene
i rijetke tipove stani&#154;ta
<p>
 &nbsp;Za&#154;tititi najugro&#158;enije lokalitete - predstavnike
pojedinih tipova stani&#154;ta.
<p>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU STANIŠTA</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

Istraživanja

 Izrada akcijskih planova zaštite za 		PR!		DP
  kritično ugrožene tipove staništa

 Kartiranje ugroženih tipova staništa		KR-SR		DP, MS

 Crveni popis ugroženih tipova staniš-		KR-SR		DP
  ta
Zaštita

 Zaštita Đurđevačkih i Kloštarskih 		PR!		DP, MS
  pijesaka

 Zaštita creta Dubravica kod Zaprešića 	PR!		DP
  - nalazište vrste Drosera rotundifolia

 Zaštita creta u dolini Lepenice (Gorski 	PR!		DP
  kotar) - nalazište vrste Drosera rotun-
  difolia

 Zaštita creta Sungerski lug - nalazište 	PR!		DP
  vrste Calla palustris

 Zaštita creta Tršće - nalazište vrste 	PR!		DP
  Eriophorum gracille

 Zaštita močvarnog ekosistema u područ-	PR!		DP, MS
  ju ušća Neretve - nalazište vrste Dory-
  cnium rectum

 Zaštita lokvi i izvora na obalnim i o-	PR!		DP, ŽP
  točnim područjima

 Zaštita močvarnih livada			PR!		DP, ŽP

 Zaštita prirodnih obala rijeke Mure i 	PR!		DP, MS
  Drave

 Zaštita polustepskih travnjaka Podunav-	PR!		DP, MS
  lja

 Akcijski plan za zaštitu niskih muljevi-	PR!		DP, ŽP
  tih i pjeskovitih morskih obala

 Zakonska i praktična zaštita svih preos-	PR!		DP, ŽP
  talih cretova

 Kartiranje i zaštita vodenih špilja i 	KR		DP, ŽP
  jama obalnih i otočnih područja
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<center><b>III.&nbsp;Za&#154;tita vrsta i podvrsta</b></center>
<p>
<center><b>9.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>za&#154;tita vrsta
i podvrsta</i></b></center>
<p>
<i>Očuvati postojeću raznolikost biljnih, gljivljih
i &#158;ivotinjskih vrsta i podvrsta, a gdje je moguće i
prikladno ponovno vratiti nekoć izumrle zavičajne
svojte.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Načiniti i provesti prioritetne akcijske planove
za sve kritično ugro&#158;ene divlje svojte
<p>
 &nbsp;Načiniti akcijske planove za ugro&#158;ene svojte
i provoditi ih prema popisu prioriteta.<br>
<br>
<p>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA DIVLJIH SVOJTI</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

 Osnivanje nacionalnog povjerenstva 		PR!		DP
  za verifikaciju statusa ugroženosti
  i ažuriranje prioriteta crvenih popi-
  sa staništa, flore, mikoflore i faune

 Crveni popis ugrožene flore, mikoflo-		PR!		DP
  re i faune

 Provedba akcijskih planova za kritič-		PR!		DP, MS
  no ugrožene svojte prema popisu prio-
  riteta

 Izrada akcijskih planova za zaštitu 		PR!		DP
  ugroženih biljnih svojti

 Provedba akcijskih planova za zašti-		KR		DP
  tu svih ugroženih biljnih svojti

 Osnivanje mikoloških rezervata		KR		DP

 Izgradnja prijelaza za divlje životi-		KR		DP, PS
  nje preko pruge Karlovac-Rijeka

 Uklanjanje i saniranje najmanje 5 		KR		DP, ŽP
  šumskih odlagališta krutoga otpada u
  Gorskome kotaru (Delnice, Mrkopalj,
  Vrbovsko, Lokve i Ogulin), te onemogu-
  ćavanje pristupa divljim životinjama
  odlagalištu ograđivanjem i održavanjem
  ograde

 Izrada i provedba srednjoročnih akcij-	SR		DP, MS
  skih planova za faunu

 Izrada i provedba dugoročnih akcijskih 	DR		DP, MS
  planova za faunu
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<p>
<center><b>KRATKOROČNI AKCIJSKI PLANOVI ZA ZA&#138;TITU
DIVLJIH SVOJTI</b></center>
<p>
<i><b>SISAVCI</b></i>
<p>
 &nbsp;<b>Za&#154;tita i plan gospodarenja vukom <i>Canis lupus</i>
- PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Inventarizacija stanja populacija ugro&#158;enih sisavaca
Podunavlja i Podravine: tekunica <i>Spermophilus citellus</i>,
sljepa&#154; <i>Nannospalax (leucodon) syrmiensis</i>, močvarni
&#154;i&#154;mi&#154; <i>Myotis dasycneme</i>, stepski mi&#154;
<i>Apodemus uralensis</i> i mi&#154; humka&#154; <i>Mus spicilegus</i>
te osnivanje zoolo&#154;kog rezervata - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Nadgledanje i za&#154;tita &#154;i&#154;mi&#154;a obalnih
i otočnih područja - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za&#154;tite/ponovnog uno&#154;enja (reintrodukcije)
sredozemne medvjedice <i>Monachus monachus</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;Za&#154;tita i plan gospodarenja risom <i>Lynx lynx</i>
<p>
 &nbsp;Za&#154;tita i plan gospodarenja medvjedom <i>Ursus arctos</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite vidre <i>Lutra lutra</i>
<p>
 &nbsp;Utvrđivanje veličine i trenda populacije i za&#154;tita
dupina - pilot morski park
<p>
 &nbsp;Utvrđivanje statusa ugro&#158;enosti i program ponovnog
uno&#154;enja (reintrodukcije) divokoze
<p>
<i><b>PTICE - I. Prioritetna skupina</b></i>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za&#154;tite kosca <i>Crex crex</i> i
pjegavog cvrčića <i>Locustella naevia</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za&#154;tite orla krsta&#154;a <i>Aquila
heliaca</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za&#154;tite bjelonokte vjetru&#154;e
<i>Falco neumanni</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za&#154;tite crvenonoge prutke <i>Tringa
totanus</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za&#154;tite &#154;ljuke koko&#154;ice
<i>Gallinago gallinago</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za&#154;tite eleonorinog sokola <i>Falco
eleonore</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite kratkoprstog kopca <i>Accipiter
brevipes</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite crvene lunje <i>Milvus milvus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite zlatovrane <i>Coracias garrulus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite brkate sjenice <i>Panurus biarmicus</i>
i crnoprugastog trstenjaka <i>Acrocephalus melanopogon</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite velike &#154;eve <i>Melanocorypha
calandra</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite modrovoljke <i>Erithacus svecicus</i>
i &#158;utog voljića <i>Hippolais icterina</i>
<p>
<i><b>VODOZEMCI I GMAZOVI</b></i>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan inventarizacije i za&#154;tite talijanske
&#158;abe<i> Rana latastei - </i>PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Projekt utvrđivanja inventarizacije i stanja rječne
kornjače <i>Mauremys caspica</i> u Hrvatskoj i započinjanja
prvih mjera na njenoj za&#154;titi - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Utvrđivanje stani&#154;ta i gnjezdili&#154;ta glavate
&#158;elve<i> Caretta caretta </i>- PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Utvrđivanje preostalih stani&#154;ta i lokaliteta
kompleksa vrste stepske riđovke <i>Vipera ursinii</i> - PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Istra&#158;ivanje osobitosti i ugro&#158;enosti gu&#154;tera
zelembaća i otočnih gu&#154;terica - PR!</b>
<p>
 &nbsp;Nadgledanje označenih morskih kornjača, njihovih
zimovali&#154;ta i za&#154;tita
<p>
 &nbsp;Utvrđivanje rasprostranjenosti, stanja populacija i
potrebnih mjera za&#154;tite populacija ivanjskog rova&#154;a
<i>Ablepharus kitaibeli</i> u Hrvatskoj
<p>
 &nbsp;Utvrđivanje rasprostranjenosti, stanja populacija i
potrebnih mjera za&#154;tite stepskog gu&#158;a <i>Coluber caspius</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan inventarizacije i za&#154;tite endemskih
vodozemaca i gmazova:
<p>
-&nbsp;čovječja ribica <i>Proteus anguinus, </i>mali
vodenjak <i>Triturus vulgaris meridionalis, Triturus vulgaris
dalmaticus,;</i>
<p>
-&nbsp;mrka gu&#154;terica <i>Algyroides nigropunctatus, </i>velebitska
gu&#154;terica <i>Lacerta horvathi, </i>mosorska gu&#154;terica
<i>Lacerta mosorensis, </i>o&#154;troglava gu&#154;terica <i>Lacerta
oxycephala, </i>zidna gu&#154;terica <i>Podarcis muralis maculiventris,
</i>crna poljarica <i>Coluber viridiflavus carbonarius, </i>&#154;ara
poljarica <i>Coluber gemonensis</i>
<p>
<i><b>RIBE</b></i>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba:
cetinska uklija <i>Leuciscus ukliva - </i>PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba:
primorski blistavac <i>Leuciscus souffia muticellus - </i>PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba:
makal <i>Leuciscus microlepis - </i>PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba:
lički pijor <i>Phoxinellus croaticus</i> <i>- </i>PR!</b>
<p>
 &nbsp;<b>Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba:
mekousna pastrva <i>Salmothymus obtusiristris - </i>PR!</b>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: pijurica
<i>Phoxinellus alepidotus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: popovska
gaovica <i>Phoxinellus ghetaldi</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: <i>Phoxinellus
pstrossi</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: imotska
gaovica <i>Phoxinellus adspersus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: vrgoračka
gobica <i>Knipowitschia punctatissima croatica</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: ilirski
klen <i>Leuciscus illiricus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: svijetlica
<i>Leuciscus polylepis</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: svalić
<i>Leuciscus svallize</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: o&#154;trulja
<i>Aulopyge hugeli</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za za&#154;titu endemičnih riba: endemske
podvrste potočne pastrve <i>Salmo trutta</i>
<p>
<i><b>BESKRALJE&#142;NJACI</b></i>
<p>
<b> &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite endema, relikata i rijetkih
vrsta podzemnih terestričkih i vodenih stani&#154;ta -
PR!</b>
<p>
<b> &nbsp;Akcijski plan istra&#158;ivanja i za&#154;tite leptira
vla&#158;nih livada - PR!</b>
<p>
<b> &nbsp;Akcijski plan istra&#158;ivanja i za&#154;tite faune
malih vodotoka i izvora jadranskoga sliva, otoka i obale - PR!</b>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan istra&#158;ivanja i za&#154;tite faune bočatih
voda
<p>
 &nbsp;Akcijski plan istra&#158;ivanja i za&#154;tite faune pjeskara
<p>
 &nbsp;Akcijski plan istra&#158;ivanja i za&#154;tite faune cretova
<p>
<i><b>PTICE - II. Prioritetna skupina</b></i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite negnijezdećih ptičjih
populacija: o&#154;trigara <i>Haematopus ostralegus</i>, vlastelice
<i>Himantopus himantopus</i>, modronoge sabljarke <i>Recurvirostra
avosseta</i>, riđe muljače <i>Limosa lapponica</i>,
prugastog pozvi&#158;dača <i>Numenius phaeopus</i>, tankokljunog
pozvi&#158;dača <i>Numerius tenuirostris</i>, kameničara
<i>Arenaria interpres</i> i &#158;alara cirikavca <i>Calidris
alpina</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite bukavca <i>Botaurus stelaris</i>,
eje močvarice <i>Circus aeruginosus</i> i sove močvarice
<i>Asio flammeus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gaka <i>Nycticorax nycticorax</i>,
&#158;ute čaplje <i>Ardeola ralloides</i>, male i velike
bijele čaplje <i>Egretta garzetta</i> i <i>Egretta alba</i>,
čaplje dangube <i>Ardea purpurea</i>, blistavog ibisa <i>Plegadis
falcinellus</i> i &#158;ličarke <i>Platalea leucorodia</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gnijezdećih populacija
riđogrlog gnjurca <i>Podiceps grisegena</i>, i crnogrlog gnjurca
<i>Podiceps nigricollis</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite morskog kulika <i>Charadrius
alexandrinus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite divlje guske <i>Anser anser</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite stepskog sokola <i>Falco cherrug</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite eje livadarke <i>Circus pygargus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite patke kreketaljke <i>Anas strepera</i>,
patke gogoljice <i>Netta rufina</i>, patke njorke <i>Aythya nyroca</i>,
i zimujuće populacije kr&#158;ulje <i>Anas crecca</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite sokola <i>Falco biarmicus</i>
i sivog sokola <i>Falco peregrinus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite prugastog orla <i>Hieraaetus
fasciatus</i>, i patuljastog orla <i>Hieraaetus</i> <i>pennatus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite bjeloglavog supa <i>Gyps fulvus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite &#154;tekavca <i>Haliaeetus
albicilla</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite orla klikta&#154;a <i>Aquila
pomarina</i> i orla klokta&#154;a <i>Aquila clanga</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite male čigre <i>Sterna
albifrons</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gnijezdeće populacije
male prutke <i>Actitis hypoleucos</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite goluba duplja&#154;a <i>Columba
oenas</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gnijezdeće populacije
&#154;ljuke <i>Scolapax rusticola</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gnijezdećih populacija
bjelobrade čigre <i>Chlidonias hybrida</i>, bjelokrile
čigre <i>Chlidonias leucoptera</i> i crne čigre
<i>Chlidonias nigra</i>
<p>
<i><b>PTICE - III. Prioritetna skupina</b></i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan priprema za ponovno uno&#154;enje (reintrodukciju)
izumrlih vrsta i populacija
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gnijezdeće populacije
vlastelice <i>Himantopus himantopus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite sive &#154;tijoke <i>Porzana
parva</i> i male &#154;tijoke <i>Porzana pusilla</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gregule <i>Puffinus yelkouan</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite malog ćuka <i>Glaucidium
passerinum</i> i ćuka batoglavca <i>Aegolius funereus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite tetrijeba gluhana <i>Tetrao
urogallus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite surog orla <i>Aquila chrysaetos</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite gnijezdećih kolonija velikog
vranca (kormorana) <i>Phalacrocorax carbo</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite malog sokola <i>Falco columbarius</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite ćukavice <i>Burhinus oedicnemus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite droplje <i>Otis tarda</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite male &#154;ljuke <i>Lymnocryptes
minima</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite troprstog djetlića <i>Picoides
tridactylus</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite planinske &#154;eve <i>Eremophila
alepestris</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite voljića maslinara <i>Hippolais
olivetorum</i>
<p>
 &nbsp;Akcijski plan za&#154;tite debelokljune čigre <i>Gelochelidion
nilotica</i>
<p>
 &nbsp;Kartiranje i za&#154;tita gnjezdili&#154;ta ptica grabljivica
obalnih i otočnih područja
<p>
 &nbsp;Kartiranje gnjezdili&#154;ta i za&#154;tita morskih ptica
<p>
<center><b>POPIS UGRO&#142;ENIH SVOJTI VI&#138;IH BILJAKA (IUCN/kategorije
ugro&#158;enosti E, Ex i ?Ex)</b></center>
<p>
<center>(za kategorije E i ?Ex je potrebno načiniti akcijske
planove)</center>
<p>
- proljetni gorocvijet <i>Adonis vernalis</i>
<p>
- siva gromotulja <i>Alyssum montanum ssp</i>. <i>pluscanescens</i>
<b>*</b>
<p>
- pje&#154;čarska milava <i>Ammophila arenaria</i>
<p>
- velika &#154;umarica <i>Anemone sylvestris</i>
<p>
- zimzelena medvjetka <i>Arctostaphylos uva-ursi</i>
<p>
- gorska moravka <i>Arnica montana</i>
<p>
- tankolisna &#154;paroga <i>Asparagus tenuifolius</i>
<p>
- Asplenium sagittatum
<p>
<i>- Aubrieta columnae ssp. croatica</i> <b>*</b>
<p>
- cretna breza <i>Betula pubescens</i>
<p>
- Botrychium matricariifolim
<p>
<i>- Brassica botterii *</i>
<p>
<i>- Brassica cazzae *</i>
<p>
<i>- Brassica mollis </i><b>*</b>
<p>
- &#154;titasti vodoljub <i>Butomus umbellatus</i>
<p>
- močvarni zmijinac <i>Calla palustris</i>
<p>
- patuljasta zvončika <i>Campanula cochleariifolia</i>
<p>
- Carex curta
<p>
- cretni &#154;a&#154; <i>Carex davalliana</i>
<p>
- uskolisni &#154;a&#154; <i>Carex diandra</i>
<p>
- dvodomni &#154;a&#154; <i>Carex dioica</i>
<p>
- razdijeljeni &#154;a&#154; <i>Carex divisa</i>
<p>
<i>- Carex echinata</i>
<p>
<i>- Carex extensa</i>
<p>
- &#158;uti &#154;a&#154; <i>Carex flava</i>
<p>
- Hostov &#154;a&#154; <i>Carex hostiana</i>
<p>
- tamnozeleni &#154;a&#154; <i>Carex lepidocarpa</i>
<p>
<i>- Carex nigra</i>
<p>
<i>- Carex serotina</i>
<p>
- vodena slatka trava <i>Catabrosa aquatica</i>
<p>
<i>- Cephalanthera damasonium</i>
<p>
- dugolisna naglavica <i>Cephalanthera longifolia</i>
<p>
- crvena naglavica <i>Cephalanthera rubra</i>
<p>
- sivkasta gladica <i>Corynephorus canescens</i>
<p>
<i>- Corynephorus divaricatus</i>
<p>
- lanova vilina kosa <i>Cuscuta epilinum</i> (?Ex)
<p>
- Gospina papučica <i>Cypripedium calceolus</i>
<p>
- Blagajev likovac <i>Daphne blagayana</i>
<p>
- crveni uskolisni likovac <i>Daphne cneorum</i>
<p>
- velebitska degenija <i>Degenia velebitica</i> <b>*</b>
<p>
<i>- Dianthus multinervis</i> (Ex) <b>*</b>
<p>
- hrđavosmeđi naprstak <i>Digitalis ferruginea</i>
<p>
- velecvjetni naprstak <i>Digitalis grandiflora</i>
<p>
<i>- Drosera anglica</i> (?Ex)
<p>
<i>- Drosera intermedia</i> (?Ex)
<p>
<i>- Elymus farctus</i>
<p>
<i>- Elymus pycnanthus</i>
<p>
- uskolisna suhoperka <i>Eriophorum angustifolium</i>
<p>
<i>- Eriophorum gracile</i> (?Ex)
<p>
- &#154;irokolisna suhoperka <i>Eriophorum latifolium</i>
<p>
- vlasulja bradica <i>Festuca vaginata</i>
<p>
<i>- Fimbristylis bisumbellata</i>
<p>
- prava kockavica <i>Fritillaria meleagris</i>
<p>
- plućna siri&#154;tara <i>Gentiana pneumonanthe</i>
<p>
<i>- Geranium dalmaticum</i> <b>*</b>
<p>
- Hemerocallis lilioasphodelus
<p>
- pasji trn <i>Hippopha&euml; rhamnoides</i>
<p>
- Hymenophyllum tunbrigense
<p>
- bo&#158;ikovina <i>Ilex aquifolium</i>
<p>
<i>- Iris pseudopumilla</i> <b>*</b>
<p>
- sibirska perunika <i>Iris sibirica</i>
<p>
<i>- Koeleria glauca</i>
<p>
- sibirska jezičnjača <i>Ligularia sibirica</i>
<p>
<i>- Lilium bosniacum</i> <b>*</b>
<p>
- lukovičavi ljiljan <i>Lilium bulbiferum</i>
<p>
- kranjski ljiljan <i>Lilium carniolicum</i>
<p>
- ljiljan zlatan <i>Lilium martagon</i>
<p>
<i>- Lonicera borbasiana</i> <b>*</b>
<p>
<i>- Mandragora officinarum</i>
<p>
<i>- Myricaria germanica</i>
<p>
- zvjezdastocvjetni sunovrat <i>Narcissus radiiflorus</i>
<p>
- zimski jednolist <i>Ophioglossum lusitanicum</i> (Ex)
<p>
- pčelina kokica <i>Ophrys apifera</i>
<p>
- &#158;uta kokica <i>Ophrys lutea</i>
<p>
- talijanski kaćun <i>Orchis</i> <i>italica</i>
<p>
<i>- Orchis lactea</i>
<p>
- grimizni kaćun <i>Orchis purpurea</i>
<p>
- četverotočkasti kaćun <i>Orchis quadripunctata</i>
<p>
- kratkoostrugasti kaćun <i>Orchis spitzelii</i>
<p>
- kraljevski pujanik <i>Osmunda regalis</i>
<p>
- primorski &#158;ilj <i>Pancratium maritimum</i>
<p>
- zelenkasti dvolist <i>Platanthera chlorantha</i>
<p>
<i>- Poa remota</i>
<p>
- Pulsatilla pratensis ssp. nigricans
<p>
- bijela &#154;iljkica <i>Rhynchospora alba</i>
<p>
- ravenski sladorovac <i>Saccharum ravennae</i>
<p>
<i>- Saxifraga sedoides ssp. prenja</i> <b>*</b>
<p>
- bijeli bun <u><i>S</i></u><i>copolia carniolica</i>
<p>
-<i> Sporobolus pungens</i>
<p>
- europska planinčica <i>Trollius europaeus</i>
<p>
- patuljasti rogoz <i>Typha minima</i>
<p>
- mali zimzelen <i>Vinca minor</i>
<p>
<center><b>IV.&nbsp;Za&#154;tita genetske raznolikosti udomaćenih
svojti</b></center>
<p>
<center><b>10.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - z<i>a&#154;tita genetske
raznolikosti udomaćenih svojti</i></b></center>
<p>
<i>Očuvati postojeću genetsku raznolikost zavičajnih
i ugro&#158;enih pasmina domaćih &#158;ivotinja i kultiviranih
biljaka, svim prikladnim metodama konzervacije (in situ, ex situ,
inter situ).</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Provesti inventarizaciju zavičajnih i ugro&#158;enih
udomaćenih svojti
<p>
 &nbsp;Provesti prioritetne akcijske planove za sve kritično
ugro&#158;ene udomaćene svojte.<br>
<p>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA DOMAĆIH SVOJTI</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.
Zaštita svojti

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		PR!		DP
  tinja in situ: otočki poni

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		PR!		DP
  tinja in situ: magarci

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		PR!		DP
  tinja in situ: ruda (dubrovačka) ovca

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		PR!		DP
  tinja in situ: turopoljska svinja

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		PR!		DP
  tinja in situ: crna slavonska svinja

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: lička buša

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: međimurski konj

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: koze (hrvatska bijela
  i hrvatska šarena koza)

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: istarsko i slavonsko-
  -podolsko govedo

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: posavski konj

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: istarska ovca

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: cigaja

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: zagorski puran

 Akcijski plan zaštite domaćih živo-		KR		DP
  tinja in situ: kokoš Hrvatica

 Akcijski plan zaštite genetske raz-		KR		DP
  nolikosti pčela u Hrvatskoj
Istraživanja i banke gena

 Osnutak Hrvatske banke biljnih gena		PR!		DP, MS

 Osnivanje laboratorija za gensku di-		PR!		DP
  jagnostiku u domaćih životinja

 Izgradnja sjemenarskog laboratorija		KR-SR		DP, MS

 Uređivanje pokušališta Hrvatske ban-		SR		DP
  ke biljnih gena u Maksimiru

 Osnivanje banke gena domaćih životinja	SR		DP, MS
</pre>
</td>
</tr>
</table>

<p>
<center><b>V.&nbsp;Za&#154;tita kroz sektore</b></center>
<p>
<center><b>11.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>za&#154;tita kroz
druge sektore</i></b></center>
<p>
<i>Kroz suradnju među svim ovla&#154;tenim sektorima osigurati
odr&#158;ivo kori&#154;tenje biolo&#154;kih resursa u Hrvatskoj.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Integrirati mjere za&#154;tite i odr&#158;ivoga kori&#154;tenja
biolo&#154;kih resursa u sve sektore koji njima gospodare ili
djeluju na njih
<p>
 &nbsp;Načiniti planove za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti izvan za&#154;tićenih područja u suradnji
s drugim ovla&#154;tenim sektorima
<p>
 &nbsp;Izvr&#154;iti reviziju vrednovanja prostora sa stajali&#154;ta
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti i rezultate ugraditi
u prostorne planove
<p>
 &nbsp;Ojačati načela za&#154;tite biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti u procesu procjene studija utjecaja
na okoli&#154;
<p>
 &nbsp;Sustavno rje&#154;avati probleme vezane uz sve oblike oneći&#154;ćenja
tla, zraka i voda
<p>
 &nbsp;Smanjiti uporabu kemijskih sredstava u poljoprivredi i
&#154;umarstvu
<p>
 &nbsp;Pojačati napore na suzbijanju krivolova.
<p>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAŠTITU KROZ SEKTORE</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

<pre>
Šumarstvo

 Ugrađivanje mjera zaštite biološke 		KR		DP, MS
  raznolikosti u šumarstvo, uključu-
  jući reviziju zakona i propisa

 Istraživanja optimalnog načina ko-		KR-SR		DP, PS
  rištenja mehanizacije u šumi
Lovstvo

 Ugrađivanje mjera zaštite biološ-		KR		DP, MS
  ke raznolikosti u lovstvo
Poljoprivreda

 Ugrađivanje mjera zaštite biološ-		KR-SR		DP, MS
  ke i krajobrazne raznolikosti u
  poljodjelstvo

 Provođenje pilot-projekata za prim-		SR		DP, MS
  jenu mjera zaštite biološke razno-
  likosti u poljodjelstvu

 Akcijski plan za poticanje tradici-		KR		DP
  onalne poljoprivrede i poljoprivre-
  de koja dopušta opstanak relativno
  raznolikog i bogatog živog svijeta,
  te ekstenzivnog i poluekstenzivnog
  stočarstva

 Poticati i razvijati ekološku poljo-		KR-DR		DP
  privredu i osigurati prirodniji flor-
  ni sastav agrofitocenoza
Slatkovodno ribarstvo

 Omogućiti opstanak poluintenzivnog 		PR!		DP, MS
  i/ili ekstenzivnog ribogojstva na ša-
  ranskim ribnjacima, kao preduvjet odr-
  žanja njihove ornitološke vrijednosti

 Ugrađivanje mjera zaštite biološke 		KR		DP
  raznolikosti u slatkovodno ribarstvo
Morsko ribarstvo

 Ugrađivanje mjera razumnog i dugoročno 	KR		DP, MS
  održivog iskorištavanja bioloških re-
  sursa mora u morsko ribarstvo
Vodno gospodarstvo

 Analiza postojećih planova korištenja 	KR		DP, MS
  voda i planova za reguliranje i koriš-
  tenje vodotoka uz ugrađivanje mjera
  zaštite biološke i krajobrazne raznoli-
  kosti
Prostorno planiranje

 Vrednovanje prostora na podlozi kartira-	KR-SR		DP, ŽP
  nja i vrednovanja staništa i značajnih
  vrsta, te ugrađivanje rezultata u pros-
  torne planove
Biotehnologija

 Ugrađivanje mjera biološke sigurnosti u 	PR!		DP, MS
  biotehnologiju

</pre>
</pre></td>
</tr>
</table>

<center><b>VI.&nbsp;Jačanje zakonodavnog i <br>
institucionalnog okvira</b></center>
<p>
<center><b>12.&nbsp;Strate&#154;ki cilj - <i>zakonodavni okvir</i></b></center>
<p>
<i>Upotpuniti nacionalno zakonodavstvo i međusobno uskladiti
sektorske zakone i propise kako bi se na najdjelatniji način
osiguralo provođenje Konvencije o biolo&#154;koj raznolikosti
u Hrvatskoj.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Pristupiti svim međunarodnim konvencijama iz područja
za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti
<p>
 &nbsp;Usuglasiti nacionalno zakonodavstvo s međunarodnim
konvencijama iz područja za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti
<p>
 &nbsp;Donijeti novi Zakon o za&#154;titi prirode, utemeljen na
načelima Konvencije o biolo&#154;koj raznolikosti, te provedbene
propise koji iz njega proizlaze
<p>
 &nbsp;Revidirati sveukupno nacionalno zakonodavstvo koje se odnosi
na za&#154;titu i kori&#154;tenje biolo&#154;kih resursa.
<p>

<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ZAKONODAVNI OKVIR</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

<pre>

 Donošenje novoga Zakona o zaštiti 		PR!		DP
  prirode

 Donošenje pojedinih zakona o potvr-		PR!		DP
  đivanju međunarodnih konvencija iz
  područja zaštite biološke i krajo-
  brazne raznolikosti i to: CITES,
  Bernska, Bonnska

 Proglašenje novih zaštićenih parko-		PR!		DP
  va prirode: Mrežnica, Donja Neretva,
  Lastovo, Elafiti, Hrvatsko zagorje,
  Bjelolasica-Stijene, Lička Plješivi-
  ca, dio područja Kupe, Zrmanja i Kru-
  pa, Vransko jezero kod Biograda n/m

 Proglašenje novih zaštićenih dijelo-		PR!		DP, ŽP
  va prirode u drugim kategorijama

 Donošenje novih zakona i to:			PR!		DP
- Zakona o zaštiti genetske raznoliko-
  sti zavičajnih   domaćih životinja i
  kultiviranih biljaka
- Zakona o genetski modificiranim orga-
  nizmima

 Izrada programa izmjena i dopuna zako-	KR		DP
  na koji uređuju pojedina pitanja u sve-
  zi sa zaštitom i korištenjem bioloških
  dobara

 Donošenje provedbenih propisa temeljem 	KR		DP
  novog Zakona o zaštiti prirode i među-
  narodnih konvencija

 Revizija popisa zakonski zaštićenih 		KR		DP
  svojti na temelju crvenih popisa

 Izrada propisa o poticajnim mjerama za 	KR		DP
  zaštitu prirode i okoliša

 Izrada propisa o financijskim mehaniz-	KR		DP
  mima u zaštiti prirode

 Donošenje metoda i kriterija za vrjed-	KR-SR		DP
  novanje prirode, te shodno tome revizija
  zaštićenih područja

</pre>
</pre></td>
</tr>
</table>

<center><b>13. Strate&#154;ki cilj - <i>institucionalni okvir</i></b></center>
<p>
<i>U dr&#158;avnome i nevladinom sektoru razviti jače i
potpunije institucionalne okvire za postizanje najveće učinkovitosti
napora za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Ustrojstvo tijela dr&#158;avne uprave, ovla&#154;tenoga
za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a, podići na razinu
ministarstva
<p>
 &nbsp;Institucionalno ojačati slu&#158;bu za&#154;tite
prirode i okoli&#154;a na svim razinama, uključujući
znatno pojačanje inspekcijske slu&#158;be i slu&#158;be
stručnog nadzora
<p>
 &nbsp;Institucionalizirati sustavno prikupljanje, pohranjivanje
i obradu prikupljenih podataka o biolo&#154;koj raznolikosti Hrvatske
<p>
 &nbsp;Povezati ulogu dr&#158;avnih institucija, javnosti i NVU-a
u zajedničke napore za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne
raznolikosti.<br>
<p>

<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA INSTITUCIONALNI OKVIR</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

<pre>

 Osnivanje Nacionalnoga povjeren-		PR!		DP
  stva za praćenje provedbe NSAPa

 Izrada programa institucionalnog 		PR!		DP, ŽP
  i organizacijskog jačanja službi
  ovlaštenih za zaštitu biološke i
  krajobrazne raznolikosti na držav-
  noj i županijskoj razini, uključu-
  jući inspekcijske službe u djelat-
  nosti zaštite prirode i okoliša

 Osnivanje javnih ustanova za uprav-		KR		DP, ŽP
  ljanje zaštićenim dijelovima prirode

 Osnivanje stručno-znanstvene usta-		KR		DP
  nove za sustavno prikupljanje, poh-
  ranjivanje i obradu prikupljenih
  podataka o biološkoj raznolikosti
  Hrvatske

 Izrada programa učinkovitijega nad-		KR		DP
  zora u svezi pridržavanja Zakona o
  zaštiti prirode i Zakona o zaštiti
  okoliša, uključujući programe obra-
  zovanja policajaca, carinika, kao i
  inspektora koji obavljaju poslove
  inspekcije zaštite mora od onečiš-
  ćenja

 Organiziranje sustavnoga pohranji-		KR-SR		DP
  vanja genetskih dokaznih uzoraka
  endemičnih svojti, u zbirkama muze-
  ja i drugih ustanova
</pre>
</pre></td>
</tr>
</table>

<center><b>VII. Pobolj&#154;anje stanja u znanosti</b></center>
<p>
<center><b>14. Strate&#154;ki cilj - <i>istra&#158;ivanja i nadgledanje</i></b></center>
<p>
<i>U svrhu djelatne za&#154;tite, u najkraćem roku podići
osnovnu razinu kvalitetnih podataka o biolo&#154;koj i krajobraznoj
raznolikosti, uključujući znatne napore na jačanju
potrebnoga znanstveno-istra&#158;ivačkog kadra.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Unaprijediti saznanja i baze podataka o biolo&#154;koj
raznolikosti
<p>
 &nbsp;Osigurati trajno istra&#158;ivanje i izradu analitičke
flore, mikoflore i faune
<p>
 &nbsp;Posebnu pa&#158;nju posvetiti obrazovanju, financiranju,
stipendiranju i zapo&#154;ljavanju istra&#158;ivača biolo&#154;ke
raznolikosti, posebice vezano za neistra&#158;ene skupine beskralje&#158;njaka
<p>
 &nbsp;Kartirati stani&#154;ta i rasprostranjenost vrsta va&#158;nih
za očuvanje biolo&#154;ke raznolikosti i osobitosti.
<p>
 &nbsp;Osigurati monitoring i management ugro&#158;enih vrsta
i stani&#154;ta
<p>
 &nbsp;Tiskati cjeloviti popis flore, mikoflore i faune Hrvatske
<p>
 &nbsp;Poticati tiskanje dopunskih znanja o bogatstvu biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti i to po regionalnom principu
<p>
 &nbsp;Podr&#158;avati i poticati adekvatno čuvanje materijalnih
dokaza o biolo&#154;koj raznolikosti (botaničke i zoolo&#154;ke
zbirke i genetski materijal)
<p>
 &nbsp;Razvijati mre&#158;u volontera na lokalnoj razini u svrhu
prikupljanja podataka o biolo&#154;koj raznolikosti.
<p>

<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA ISTRAŽIVANJA I MONITORING</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

<pre>
Akcijski planovi za istraživanja i nad-
gledanje područja i ekoloških sustava

 Istraživanja i nadgledanje u zašti-		PR!		SVE
  ćenim područjima						- DP, MS

 Izrada vegetacijske karte Hrvatske		KR

 Izrada karte biološke raznolikosti 		KR
  Hrvatske

 Izrada regionalnih inventarnih lis-		KR-SR
  ta dobro istraženih područja s ci-
  ljem praćenja biološke raznolikosti

 Kontinuirana istraživanja biljnih i 		KR-DR
  životinjskih zajednica močvarnih i
  vodenih ekosistema, uz nadgledanje
  na najznačajnijim lokalitetima

 Izrada programa istraživanja i nad-		KR
  gledanja posebno ugroženih krških lo-
  kaliteta

 Sustavna istraživanja podzemnih voda 		KR
  (prvenstveno u špiljama), te detek-
  cija izvora organskih onečišćenja u
  slivnom području špiljskih ekoloških
  sustava

 Registriranje faune na prostoru među-		KR-SR
  rječja Save i Drave

 Osnovna istraživanja u još neistraže-		KR-DR
  nim ili nedovoljno istraženim dijelo-
  vima Jadranskog mora, uz određivanje
  stalnih postaja (ploha), s ciljem pra-
  ćenja stanja biološke raznolikosti: -
  ušća rijeka; more oko vanjskih i pučin-
  skih otoka; osekline; plaže; podvodne
  spilje; estuariji; batijal

 Izrada regionalnih inventarnih lista 		KR
  gospodarskih ili iz drugih razloga
  značajnih morskih područja, s ciljem
  praćenja promjena u pelagičkim i benton-
  skim ekološkim sustavima

 Praćenje stanja biološke raznolikosti u 	KR-DR
  šumama na pokusnim plohama znanstvenih
  institucija

 Istraživanje korištenja određenih pesti-	KR
  cida u šumi
Akcijski planovi za istraživanja i nadgle-
  danje svojti

 Plan kontinuiranog istraživanja i nadgle-	PR!
  danja populacija ugroženih vrsta, uz
  predlaganje potrebnih mjera zaštite, pre-
  ma popisu prioriteta

 Utvrđivanje rasprostranjenosti rijetkih 	PR!
  i endemičnih riba

 Projekt inverntarizacije podzemne faune	PR!

 Istraživanje rasprostranjenosti i statu-	KR-SR
  sa ugroženih biljnih i životinjskih vrs-
  ta, vezanih za močvarna i vodena staniš-
  ta

 Istraživanja rasprostranjenosti, gustoće, 	KR-SR
  biologije i ekologije populacija endemič-
  nih, rijetkih i evidentno ugroženih bilj-
  nih i životinjskih svojti u moru, radi
  njihove djelotvorne zaštite

 Inventarizacija flore Hrvatske		KR

 Kartiranje flore Hrvatske			KR-SR

 Izrada Flore Hrvatske				KR-SR

 Izrada nacionalne baze podataka i pripad-	KR-SR
  nog GIS-a za raznolikost flore i vegeta-
  cije

 Inventarizacija i utvrđivanje areala po-	KR-SR
  jedinih vrsta slatkovodnih riba radi do-
  bivanja opće slike rasprostranjenosti
  slatkovodnih zajednica riba Hrvatske

 Ukupna inventarizacija i utvrđivanje 		KR-SR
  areala pojedinih vrsta radi dobivanja
  opće slike rasprostranjenja vodozemaca
  i gmazova

 Revizija taksonomskog statusa, raspro-	KR-SR
  stranjenje, stanje populacije i ekolo-
  gija biljnih i životinjskih endema i
  subendema obalnih i otočnih područja

 Istraživanje osebujnosti, stanja popu-	KR-SR
  lacije, te direktne akcije zaštite za-
  vičajnih pasmina i kultivara obalnih
  i otočnih područja

 Monitoring programi i ciljana istraži-	KR-SR
  vanja ihtiofaune Jadrana

 Ihtiofaunistička istraživanja dubokog 	KR-SR
  južnog Jadrana

 Istraživanja faunističkoga sastava, u-	KR-SR
  čestalosti i rasprostranjenosti beskra-
  lježnjaka iz kopnenih i vodenih staništa

 Praćenje stanja biološke raznolikosti 	KR-DR
  morskih beskralježnjaka na stalnim pos-
  tajama, osobito u još neistraženim ili
  nedovoljno istraženim dijelovima sjever-
  nog i srednjeg Jadrana, te na područjima
  svih pučinskih otoka

 Inventarizacija sisavaca juga Hrvatske	KR-SR

 Ekologija ugroženih životinjskih vrsta 	KR-SR
  dubrovačkog područja

 Istraživanje ornitofaune, herpetofaune 	KR-SR
  i beskralježnjaka vanjskih otoka

 Taksonomija, rasprostranjenost i ekolo-	KR-SR
  gija faune krškog podzemlja

 Praćenje brojnosti vrsta i održanje pre-	KR-SR
  hrambene piramide u šumama

 Praćenje promjena u flori i vegetaciji 	KR-SR
  kao posljedice prirodnih promjena i an-
  tropogenih utjecaja

 Inventarizacija mikroorganizama		KR-SR
Akcijski planovi za publiciranje podataka

 Utemeljenje nacionalnog znanstvenog Od-	PR!		DP
  bora za faunu i Odbora za floru i osigu-
  ranje sredstava za njihov rad

 Pripremanje i tiskanje edicija faune na 	PR!		DP
  razini cijele Hrvatske ili po regijama,
  ovisno o istraženosti pojedinih skupina

 Kadrovsko ojačavanje i osiguravanje redo-	KR		DP
  vite financijske potpore časopisima Na-
  tura Croatica, Acta Adriatica, Acta Bo-
  tanica Croatica i Larus

 Osnivanje baze podataka o biološkoj raz-	KR-SR		DP
  nolikosti Jadrana
</pre>
</pre></td>
</tr>
</table>

<center><i><b>VIII. Pobolj&#154;anje stanja u obrazovanju i obavje&#154;ćivanju
javnosti</b></i></center>
<p>
<center><b>15. Strate&#154;ki cilj - <i>obrazovanje</i></b></center>
<p>
<i>Poticati sve metode obrazovanja u području za&#154;tite
biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti na svim razinama &#154;kolstva.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Unaprijediti stanje prirodoslovlja na svim razinama &#154;kolstva
<p>
 &nbsp;Revidirati nastavne programe
<p>
 &nbsp;Vi&#154;e ulagati u stručno usavr&#154;avanje nastavnika
iz područja prirodoslovlja
<p>
 &nbsp;Posebnu pa&#158;nju posvetiti obrazovanju istra&#158;ivača
biolo&#154;ke raznolikosti
<p>
 &nbsp;Posebnu pa&#158;nju posvetiti obrazovanju o upravljanju
za&#154;tićenim područjima
<p>
 &nbsp;Razvijati mre&#158;u volontera na lokalnoj razini u svrhu
izvaninstitucionalnog obrazovanja &#154;iroke javnosti
<p>

<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA OBRAZOVANJE</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

<pre>

 Osiguravanje sadržaja o biološkoj 		PR!		DP
  raznolikosti u svim školama i na
  svim razinama

 Revizija svih postojećih nastavnih 		PR!		DP
  planova i programa i njihovo uskla-
  đivanje s ciljevima i zadaćama od-
  goja i obrazovanja za održanje bio-
  loške raznolikosti

 Osnivanje Povjerenstva Vlade RH za 		KR-SR		DP
  odgoj i obrazovanje za zaštitu bio-
  loške raznolikosti, s ciljem pripre-
  me edukacijskih materijala (zavičaj-
  ne čitanke, brošure i monografije,
  priručnici za nastavnike)

 Obrazovanje većeg broja biologa-tak-		KR-DR		DP
  sonoma na PMF-u za kritične (nepokri-
  vene) svojte

 Organiziranje županijskih ureda za 		KR-SR		DP, ŽP
  prosvjetu i kulturu kao mjesta ko-
  ordinacije aktivnosti oko projekata
  odgoja i obrazovanja za očuvanje bi-
  ološke raznolikosti, s obzirom na
  specifičnost regije

 Program usavršavanja mladih istra-		KR-DR		DP, MS
  živača u inozemstvu

 Edukacija stručnjaka za upravljanje 		SR-DR		DP, MS
  zaštićenim vodenim i močvarnim sta-
  ništima (Wetland Managers)

 Edukacija stručnjaka za upravljanje 		SR-DR		DP, MS
  zaštićenim područjima (Protected Area
  Managers)

 Nabava novije faunističko-florističke 	KR		DP, MS
  literature za izobrazbu mladih znan-
  stvenika
</pre>
</pre></td>
</tr>
</table>

<center><b>16. Strate&#154;ki cilj - <i>obavje&#154;ćivanje
javnosti</i></b></center>
<p>
<i>Potaknuti sve metode obavje&#154;ćivanja javnosti o problematici
za&#154;tite biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti, te potaknuti
sudjelovanje javnosti u za&#154;titi.</i>
<p>
<b>Strate&#154;ke smjernice</b>
<p>
 &nbsp;Unaprijediti i podići razinu obrazovanja i svijest
javnosti o biolo&#154;koj i krajobraznoj raznolikosti, te pojačati
udio javnosti u akcijama za&#154;tite
<p>
 &nbsp;Uspostaviti mehanizam međunarodne razmjene podataka
o biolo&#154;koj raznolikosti
<p>
 &nbsp;Povezati ulogu dr&#158;avnih institucija, javnosti i NVU-a
u zajedničke napore za&#154;tite
<p>
 &nbsp;Poticati i osigurati financiranje akcija za&#154;tite i
ekolo&#154;ki odr&#158;ivoga kori&#154;tenja pojedinih vrsta,
stani&#154;ta i područja, javnim natječajima
<p>
 &nbsp;Tiskati priručnike za obrazovanje većega broja
amatera.<br>
<p>
<p>
<b>Akcijski planovi</b>
<p>
<p>
<table border=1>
<tr>
<td>
<b><center>AKCIJSKI PLANOVI ZA OBAVJEŠĆIVANJE JAVNOSTI</center></b>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<pre>
Akcijski plan					Žurnost		Mogući
								financ. izv.

<pre>

 Akcijski plan za obavješćivanje jav-		PR!		DP, ŽP, PS
  nosti kroz sve medije

 Uspostava mehanizma razmjene podata-		PR!		DP, MS
  ka u okviru Konvencije o biološkoj
  raznolikosti (Clearing-house Mecha-
  nism) preko interneta

 Informacijski sustav za biološku 		PR!		DP
  raznolikost Hrvatske

 Osmišljavanje mreže NVU-a, pod vod-		PR!		DP, PS
  stvom stručnih i znanstvenih NVU-a,
  iz područja zaštite biološke i krajo-
  brazne raznolikosti, koja bi prekri-
  vala područje cijele države

 Uspostavljanje fondova na državnoj 		PR!		DP
  razini za financiranje putem natje-
  čaja NVU-a, za projekte koji su od
  koristi za očuvanje biološke i kra-
  jobrazne raznolikosti

 Program uključivanja NVU-a u bavlje-		KR		DP, ŽP
  nje zaštitom biološke i krajobrazne
  raznolikosti na lokalnoj razini (na-
  ročito na razini općina i gradova)

 Tiskanje priručnika za određivanje 		KR-DR		DP,MS,PS
  raznih skupina flore i faune s ciljem
  obrazovanja većeg broja amatera

 Program obrazovanja predstavnika lo-		KR-DR		DP, ŽP
  kalne uprave i samouprave, turistič-
  kih zajednica i drugih o zaštiti pri-
  rode

 Program obrazovanja djelatnika držav-		KR-DR		DP
  ne uprave (carina, policija)
</pre>
</pre></td>
</tr>
</table>

<p>

<p>
<center><i>IV. PROVO&ETH;ENJE NACIONALNE STRATEGIJE I AKCIJSKOG
PLANA</i></center>
<p>
U Nacionalnoj strategiji i akcijskom planu za&#154;tite biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti zacrtan je niz strate&#154;kih smjernica
i akcijskih planova za&#154;tite. Oni oslikavaju potrebna djelovanja,
ali je te&#154;ko prognozirati mogućnost njihove provedbe.
Navedeni program vrlo je te&#154;ko u cijelosti realizirati. Stoga
su akcijski planovi poredani po prioritetima, te bi ih tim redom
trebalo i provoditi, vodeći računa o utvrđenim
općim strate&#154;kim ciljevima i akcijskim planovima.
<p>
Osnovne prepreke provedbi NSAP-a bit će manjak financijskih
sredstava i nedostatni institucionalni okvir za&#154;tite prirode
i okoli&#154;a. Treba naglasiti i činjenicu da je koncept
očuvanja i odr&#158;ivoga kori&#154;tenja sveukupne biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti u Hrvatskoj jo&#154; u začetku,
te jo&#154; uvijek prevladava &#187;konzervativni&#171; pristup
koji daje prednost za&#154;titi pojedinih vrijednih područja
u odnosu na za&#154;titu raznolikosti biolo&#154;kih svojti i
zajednica.
<p>
<b>Sudionici provedbe NSAP-a </b>
<p>
Tijela ovla&#154;tena za provođenje NSAP-a su Vlada Republike
Hrvatske, Dr&#158;avna uprava za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a
i druga nadle&#158;na tijela dr&#158;avne uprave, te nadle&#158;na
tijela jedinica lokalne samouprave i uprave. <i><b>Dr&#158;avna
uprava za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a (DUZPO)</b></i>
osigurava provođenje godi&#154;njih programa akcijskih planova
i o tome podnosi izvje&#154;će Vladi Republike Hrvatske.
Radi opsega posla, potrebno je predvidjeti 2-3 djelatnika u okviru
DUZPO-a koji će raditi na ovim poslovima.
<p>
Osim nadle&#158;nih tijela dr&#158;avne uprave te lokalne samouprave
i uprave, u provedbi NSAP-a sudjelovat će i ostali sudionici
- preko znanstvenih institucija i poslovnog sektora do nevladinih
udruga i lokalne zajednice u naj&#154;irem smislu.
<p>
<b>Povjerenstvo za praćenje provođenja NSAP-a</b>
<p>
Dr&#158;avna uprava za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a će
koordinirati daljnji rad i obavljati administrativne i organizacijske
poslove u svrhu provođenja NSAP-a, uz nadzor,  posebnoga <i><b>Povjerenstva
za praćenje provođenjea NSAP-a</b></i> kojega će
osniovati Vlada Republike Hrvatske. Povjerenstvo će biti
sastavljeno od predstavnika ovla&#154;tenih tijela dr&#158;avne
uprave, znanstvenih institucija,  nevladinih udruga, te poslovnoga
sektora. Na takav način osigurat  će se nastavak
<i>sudioničkoga </i>načela koje je zauzeto i prilikom
izrade NSAP-a. Povjerenstvoi će svake godine donositi <i><b>godi&#154;nji
program akcija</b></i> za narednu godinu i <i><b>plan iznala&#158;enja
sredstava</b></i> za njihovo provođenje. Također bi trebalo
osigurati koordiniranost između resornih tijela dr&#158;avne
uprave glede provedbe određenih akcijskih planova i utvrditi
akcijske planove i projekte koji će se nuditi za financiranje
na međunarodnoj razini.
<p>
<b>Financiranje provođenja NSAP-a</b>
<p>
S obzirom na vrlo raznoliku problematiku i heterogenost akcijskih
planova, nemoguće je realno izraziti ukupna potrebna sredstva
za provođenje NSAP-a. Tijekom razmatranja financijskih pokazatelja
potrebno je imati na umu sljedeće:
<p>
<i><b> &nbsp;Akcijski planovi realizirat će se prema prioritetima,
ovisno o financijskim i organizacijskim mogućnostima.</b></i>
S realizacijom prioritetnih akcijskih planova (PR!) trebalo bi
započeti odmah, odnosno realizirati ih tijekom sljedeće
dvije godine. Kratkoročne planove potrebno je započeti
u razdoblju od sljedećih pet godina. Srednjoročni
i dugoročni mogu se, ovisno o mogućnostima, realizirati
i nakon pet godina.
<p>
<i><b> &nbsp;Veliki dio akcijskih planova realizirat će
se kroz redovnu djelatnost ovla&#154;tenih tijela, te ne zahtijevaju
posebno financiranje. </b></i>Iznimno će biti potrebno financirati
rad pojedinih stručnih povjerenstva, &#154;to ne zahtijeva
velika sredstva. Svrha navođenja takvih akcijskih planova
u NSAP-u je <b>osiguravanje prioriteta i &#158;urnosti u njihovoj
realizaciji. </b>To se posebice odnosi na dono&#154;enje nekih
novih zakona i propisa, reviziju postojećega zakonodavstva
i osiguranje uno&#154;enja mjera za&#154;tite biolo&#154;ke i
krajobrazne raznolikosti u različite sektore, te osiguranja
prioriteta u financiranju dijela znanstveno-istra&#158;ivačkih
programa.
<p>
<i><b> &nbsp;</b></i>Iako bi financiranje većine planova
trebala biti obveza dr&#158;avnoga proračuna, <i><b>veliki
broj projekata je podoban i za financiranje iz međunarodnih
sredstava</b></i>, no realizaciju ove mogućnosti je te&#154;ko
procijeniti, budući da ovisi o različitim činiteljima,
a naročito o ulasku Republike Hrvatske u PHARE-program.
<p>
U <i><b>Dr&#158;avnom proračunu </b></i>utemeljit će
se posebna stavka - <b>Sredstva za provođenje NSAP-a</b> kojom
bi se barem dijelom osigurala nu&#158;na sredstva za ovu djelatnost.
Visinu godi&#154;njih sredstava moguće je odrediti pau&#154;alno
(određena svota) na temelju prijedloga godi&#154;njega programa
rada kojega donosi <i>Povjerenstvo za praćenje provedbe
NSAP-a</i> ili u određenom postotku od visine ukupnoga dr&#158;avnog
proračuna.
<p>
Osim ovih namjenskih sredstava, svi sudionici provedbe NSAP-a
osiguravat će dio <i><b>sredstava u okviru svojih djelatnosti</b></i>,
a ovisno o sudjelovanju u pojedinim akcijskim planovima. Dio sredstava
poku&#154;at će se osigurati preko <i><b>sponzora</b></i>
iz poslovnoga sektora.
<p>
Posebno je va&#158;no razraditi akcijske planove koji su od međunarodne
razine va&#158;nosti i za njih tra&#158;iti <i><b>financiranje
iz inozemnih izvora</b></i>.
<p>
<b>Izrada &#158;upanijskih SAP-ova</b>
<p>
 Dio aktivnosti u provedbi NSAP-a treba  sustavno usmjeravati
na &#158;upanijsku razinu koja će vjerojatno s vremenom
biti sve izra&#158;enija.
<p>
Nakon usvajanja NSAP-a na dr&#158;avnoj razini, &#158;upanije,
odnosno Grad Zagreb, pristupit će izradi odgovarajućih
<i><b>provedbenih programa</b></i> <i><b>na lokalnoj razini</b>,
</i>koje donose &#158;upanijske skup&#154;tine, odnosno Skup&#154;tina
Grada Zagreba, uz pribavljenu suglasnost Dr&#158;avne uprave za
za&#154;titu prirode i okoli&#154;a.<i> </i>Na takav način
osigurat će se odgovarajuća za&#154;tita i briga za
dijelove biolo&#154;ke i krajobrazne raznolikosti koji su od lokalne
razine va&#158;nosti, te provedba brojnih nacionalnih ciljeva
na lokalnoj razini.
<p>
<b>Revizija NSAP-a</b>
<p>
Na temelju stalnoga praćenja provođenja NSAP-a, <i><b>svakih
pet godina</b></i>  načinit će se njegova revizija<b>,</b>
odnosno sagledati &#154;to je od zacrtanoga plana realizirano,
da li su se pojavili neki novi trenuci, jesu li se promijenili
prioriteti, te načiniti novi popis akcijskih planova.
<p>
Za reviziju NSAP-a zadu&#158;eni su Dr&#158;avna uprava za za&#154;titu
prirode i okoli&#154;a i Povjerenstvo za praćenje provedbe
NSAP-a. Revidirani NSAP donosi Hrvatski dr&#158;avni sabor.
<p>
Klasa: 351-02/97-01/04
<p>
Zagreb, 30. lipnja 1999.
<p>
<center>ZASTUPNIČKI DOM <br>
HRVATSKOGA DR&#142;AVNOG SABORA</center>
<p>
<center>Predsjednik<br>
Zastupničkog doma<br>
Hrvatskoga dr&#158;avnog sabora</center>
<p>
<center><b>akademik Vlatko Pavletić, </b>v. r.<br>
<br>
<img src=dodatni/372341.gif>
<p>
<p>
<p>
</p></center>
</p></div></div></div>

                            <div style="width: 100%; height: 100px; display: block; clear: both;"></div>
                        </div>
                    </div>
                </div>

                <div id="sticky-anchor2"></div>
                <div id="sticky2" class="contentRightOuter" data-top="20">
                    <div class="contentRightOuter" style="">
                        <div class="contentRight metadata">
                            <div class="strip"></div>
                            <div class="strip2"></div>
                            <div class="mobile">
                                <span>Ostalo, NN 81/1999-1472 </span>
                                <div class="more">
                                    Više <i class="uk-icon-angle-down"></i>
                                </div>
                            </div>
                            <div id="article-details-scroll">
                                <table class="detailsTable">
                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>Dio NN:</span> Službeni</td>
                                    </tr>

                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>Vrsta dokumenta:</span> Ostalo</td>
                                    </tr>

                                    <tr>

                                        <td><span class='key'>Izdanje:</span>
                                            NN 81/1999&nbsp;&nbsp;&nbsp;<div class="edition-icon"></div>

                                        </td>
                                    </tr>

                                    <tr>

                                        <td><span class='key'>Broj dokumenta u izdanju:</span> 1472</td>
                                    </tr>

                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>Datum tiskanog izdanja:</span> 3.8.1999.</td>
                                    </tr>

                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>ELI:</span> <a href="https://narodne-novine.nn.hr/eli/sluzbeni/1999/81/1472">/eli/sluzbeni/1999/81/1472</a></td>
                                    </tr>

                                </table>
                                <table class="metaTable">

                                </table>

                            </div>
                            <div>

                                <div class="print" style="display: inline-block;">&nbsp;</div>

                            </div>

                            <div id="view-full"></div>

                        </div>

                    </div>
                </div>
                <!-- end of sticky -->
            </div>
        </div>
    </div>

<div id="footer">
    <div class="links uk-grid">
        <div class="left uk-width-1-1 uk-width-medium-1-1">
            <span class="left link" style="color: #666666 !important;" data-id="#opci">Opći uvjeti korištenja</span><span class="left link" style="color: #666666 !important;" data-id="#priv">Zaštita privatnosti</span><a class="link eli" href="/data_access_hr.aspx">Pristup podatcima</a><a class="link eli" href="/about_eli_hr.aspx">ELI</a><div class="footertekst">©2026. g. Narodne novine d.d.</div><span class="footertekst">, izrada&nbsp;</span><a class="link" target="_blank" href="http://novena.hr/">Novena d.o.o.</a>
        </div>
        <div class="footer-info">
            <div id="opci" class="tabse" style="display: none;">
                <br />