## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-101/1992 od 3. lipnja 1992.

### NN 38/1992 (24.6.1992.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-101/1992 od 3. lipnja 1992.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske na sjednici 3. lipnja 1992. godine, donio
je

## RJEŠENJE

### Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-101/1992 od 3. lipnja 1992.

1. Ne prihvaća se prijedlog Kluba zastupnika Socijaldemokratske partije
Hrvatske - Stranke demokratskih promjena za pokretanje postupka za ocjenu
ustavnosti članka 9. stavka 1. i 3. Zakona o popisima birača ("Narodne
novine", br. 19/92).

2. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

**Obrazloženje**

Klub zastupnika Socijaldemokratske partije Hrvatske

- Stranke demokratskih promjena podnio je Ustavnom sudu Republike Hrvatske
prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti u izreci navedenih
odredaba Zakona o popisima birača. Smatraju da se citiranim odredbama Zakona
dovode u pitanje ustavna prava i slobode gradana iz članka 15. i 37. Ustava
Republike Hrvatske, kojima se pripadnicima naroda i manjina jamći slobodno
izražavanje narodnosne pripadnosti te sigurnost i tajnost osobnih podataka.

Odredbom članka 9. stavak 1. propissno je da popis birača ima slijedeće
rubrike: redni broj, prezime i ime; nacionalnost, jedinstveni matični broj
gradana, spol, datum rođenja, prebivalište i primjedbe.

Odredbom članka 9. stavak 3. propisano je da imenik ima slijedeće rubrike:
redni broj, prezime i ime, nacionalnost, prebivalište i redni broj popisa
birača, odnosno sveska popisa birača.

Neustavnost osporenih odredaba predlagać nalazi u tome što se njima
propisuje obaveza građana Republike Hrvatske da se izjasne kojoj naciji
pripadaju.

Prijedlog nije osnovan.

Člankom 15. Ustava Republike Hrvatske jamči se pripadnicima svih naroda
odnosno nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj potpuna zaštita njihovog
nacionalnog identiteta.

Člankom 37. Ustava Republike Hrvatske svakom se jamči sigurnost i tajnost
osobnih podataka, te se bez privole ispitanika ti podaci mogu prikupljati,
obrađivati i koristiti samo uz uvjete određene zakonom. Zabranjuje se uporaba
osobnih podataka suprotna utvrđenoj svrsi njihovog prikupljanja.

Iz navedenih ustavnih odredaba proizlazi da su u Republici Hrvatskoj
pripadnici svih naroda i manjina slobodni u izražavanju svoje narodnosne
pripadnosti, da se svakom jamći sigurnost i tajnost osobnih podataka, te
da se oni mogu prikupljati, obrađivati i koristiti samo uz uvjete propisane
zakonom, i to isključivo u svrhu zbog koje se prikupljaju.

Odredbama članka 9. stavak 1. i 3. ta se ustavna prava i slobode ne
dovode u pitanje. Njima se, dakle zakonom, određuju uvjeti i svrha prikupljanja,
obrade i korištenja podataka "nacionalnost", tako da se njima
uređuju pretpostavke ostvarivanja prava nacionalnih manjina, između ostalog
i u provedbi Zakona o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 22/92) utvrđivanjem obaveznog sadržaja popisa birača
i imenika (registra). One ne obvezuju građanina da se izjasni kojoj naciji
pripada, niti su u svezi s tim predviđene određene sankcije. Svrha je osporenih
odredaba u osiguravanju pripadnicima naroda odnosno nacionalnih manjina
njihovog ustavnog prava na slobodno izražavanje svoje narodnosne pripadnosti
te zaštite nacionalnog identiteta posebno kada žele kao pripadnici određene
manjine ostvariti posebno biračko pravo koje po Ustavu i Zakonu o izborima
zastupnika u Sabor Republike Hrvatske pripada tim manjinama.

To su razlozi zbog kojih je Sud donio rješenje kao u izreci:

Broj : U-I-101/1992

Zagreb, 3. lipnja 1992.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić, v. r.**

Rješenje, NN 38/1992-960