## Pravilnik o uvjetima i načinu obavljanja mjera za sprječavanje i suzbijanje bolničkih infekcija

### NN 93/2002 (7.8.2002.), Pravilnik o uvjetima i načinu obavljanja mjera za sprječavanje i suzbijanje bolničkih infekcija

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA

1568

Na temelju članka 58. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti
(»Narodne novine« br. 60/92, 26/93 i 29/94) ministar zdravstva donosi

## PRAVILNIK

### o uvjetima i naČinu obavljanja mjera za sprJeČavanje i suzbijanje bolniČkih infekcija

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Odredbama ovoga Pravilnika propisuju se mjere za sprječa­vanje,
suzbijanje i praćenje bolničkih infekcija unutar zdravstvenih ustanova,
ordinacija privatne prakse i u stacionarima ustanova za stare i nemoćne osobe
te način rada Bolničkog povjerenstva za kontrolu bolničkih infekcija (u
daljnjem tekstu: Bolničko povjerenstvo) i Povjerenstva za sprečavanje i
suzbijanje bolničkih infekcija Ministarstva zdravstva (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo
Ministarstva zdravstva).

Članak 2.

Pojmovi uporabljeni u ovom Pravilniku imaju sljedeće značenje:

*Bolnička infekcija* je svaka infekcija bolesnika koja se javlja nezavisno
od primarnog oboljenja ili svaka infekcija zdrave osobe (zaposlenog osoblja),
za koju se utvrdi da je do nje došlo u bolničkoj sredini, ordinaciji privatne
prakse ili u stacionarima ustanova za stare i nemoćne osobe kao posljedica
pregleda, liječenja ili skrbi, a razvije se tijekom liječenja ili nakon otpusta
iz bolnice u određenom vremenskom periodu. Bolnička infekcija može se javiti u
sporadičnom (pojedinačnom), epidemijskom i endemskom obliku.

*Epidemija bolničke infekcije* je pojava dva ili više
slučaja bolničke infekcije uzrokovana istim uzročnikom, i međusobno povezana
mjestom, vremenom i postupkom.

*Endemija bolničke infekcije* je pojava ili perzistiranje
bolničkih infekcija uzrokovana istim uzročnikom, povezanih mjestom, postupkom,
ali s različitim vremenskim javljanjem.

*Križna (cross) bolnička
infekcija* je infekcija kod koje mikroorganizmi prelaze s jedne osobe na drugu
izravno ili posredno putem predmeta.

*Rizični odjeli* su odjeli na
kojima se liječe bolesnici s povećanim rizikom od stjecanja i razvoja bolničke
infekcije, a s obzirom na učestalost i težinu bolničkih infekcija dijele se u
tri kategorije:

1. *Odjeli visokog rizika* su
jedinice intenzivnog liječenja i njege, sterilne jedinice, neonatološke
jedinice intenzivnog liječe­nja, odjeli za opekline, transplantaciju,
kardiokirurgiju, neuroki­rur­­giju, vaskularnu kirurgiju, ortopediju,
traumatologiju, hemodi­ja­li­zu te onkološki i hematološki odjeli;

2. *Odjeli srednjeg rizika* su
opći kirurški, urološki, neona­to­loški, ginekološko-opstretički, dermatološki
te infek­tološki;

3. *Odjeli niskog rizika*
su internistički odjeli, osim internis­tičkih odjela iz točke 1. i 2. ovoga
članka, pedijatrijski, psihijatrijski, stacionarni i gerijatrijski odjeli te
ordinacije.

*Bolesnici s povećanim rizikom
oboljevanja* od bolničkih in­fek­cija su kirurški bolesnici, imunodeficijentni
bolesnici, nedo­noš­čad, novorođenčad i dojenčad, bolesnici s opeklinama, boles­nici
u jedinicama intenzivnog liječenja i njege, bolesnici na he­mo­di­jalizi te
infektološki bolesnici.

Članak 3.

Bolnička infekcija utvrđuje
se na temelju kliničkih simptoma, mikrobioloških, laboratorijskih i drugih
nalaza, te epidemio­loš­kih podataka.

II. MJERE ZA SPRJEČAVANJE I SUZBIJANJE ŠIRENJA BOLNIČKIH INFEKCIJA

Članak 4.

Mjere za sprečavanje i suzbijanje širenja bolničkh infekcija su:

1. Pregled, trijaža i sanitarna obrada bolesnika pri prijemu na bolničko
liječenje, a prema kliničkim indikacijama, mikro­biološka i epidemiološka
obrada bolesnika;

2. Provedba sanitarno-higijenskih postupaka pri radu te ponašanje
zaposlenih, bolesnika i posjetitelja unutar zdravstvene ustanove, ordinacije
privatne prakse te stacionara;

3. Čišćenje, pranje, provjetravanje radnih prostorija i pripadajuće
opreme;

4. Higijena i dezinfekcija
ruku, kože, sluznica;

5. Dezinfekcija instrumenata,
medicinskog pribora i okoline;

6. Sterilizacija opreme i pribora
za medicinske postupke;

7. Aseptični i higijenski
postupci pri radu;

8. Prikupljanje,
razvrstavanje, pranje, sterilizacija i transport bolničkog rublja;

9. Osiguranje zdravstvene
ispravnosti namirnica, uključujući vodu za piće te sanitarno-tehničkih i
higijenskih uvjeta pripreme, čuvanja i podjele hrane;

10. Osiguranje zdravstvene
ispravnosti i kakvoće vode za potrebe hemodijalize;

11. Osiguranje kakvoće zraka;

12. Dezinsekcija i
deratizacija;

13. Zbrinjavanje infektivnog
otpada;

14. Rano otkrivanje,
izolacija i liječenje osoba oboljelih od bolničke infekcije;

15. Prijavljivanje bolničkih
infekcija (sporadični slučajevi i bolničke infekcije u endemskom i epidemijskom
obliku);

16. Praćenje učestalosti
bolničkih infekcija u odnosu na vrstu infekcije, uzročnike, populaciju
bolesnika, primjenu dijagnos­tičkih ili terapijskih postupaka;

17. Praćenje učestalosti
rezistencije pojedinih vrsta mikroorganizama, praćenje potrošnje antibiotika te
formiranje liste rezervnih antibiotika;

18. Provođnje preventivnih i
specifičnih mjera (imunizacija, kemoprofilaksa, seroprofilaksa) te
mikrobiološka kontrola žive i nežive sredine;

19. Osiguranje
higijensko-tehničke ispravnosti objekta, opreme i instalacija sukladno
medicinskim potrebama. Sudjelovanje članova Bolničkog povjerenstva u
građevinsko-arhitektonskim rekonstrukcijama ili izgradnji unutar zdravstvene
ustanove;

20. Trajna edukacija
cjelokupnog osoblja (zdravstvenog i nezdravstvenog) o sprečavanju, suzbijanju i
praćenju bolničkih infekcija. Kontinuirana edukacija članova Bolničkog
povjerenstva, a posebno članova Tima za kontrolu bolničkih infekcija.

Članak 5.

Pod pregledom, trijažom i
sanitarnom obradom bolesnika pri prijemu na bolničko liječenje podrazumijeva
se:

1. Pregled bolesnika na
prijemnom odjelu odnosno u ambulanti, pri kojem liječnik na temelju kliničkih
simptoma, anamneze i epidemioloških podataka odlučuje da li je potrebna mikro­biološka
obrada i/ili izolacija;

2. Epidemiološka obrada
sastoji se od epidemiološke anamneze u smislu utvrđivanja ranije stečene
bolničke infekcije ili prisutne infekcije višestruko otpornim mikroorganizmima
ili prisutnosti rizičnih faktora bitnih za razvoj bolničke infekcije
(implantat, reoperacija, komorbiditetni faktori);

3. Sanitarna obrada bolesnika
obuhvaća kupanje i tuširanje, oblačenje u čisto rublje te depedikulaciju u
slučaju ušljivosti;

4. Odlaganje odjeće bolesnika
u centralnoj garderobi ili predavanje obitelji, a po potrebi i raskuživanje.

Članak 6.

Pod provedbom
sanitarno-higijenskih postupaka pri radu te ponašanje zaposlenih osoba,
bolesnika i posjetitelja unutar ustanova iz članka 1. ovoga Pravilnika,
podrazumijeva se:

1. uspostava jasnog i
jednostavnog sustava označavanja kretanja osoba unutar zdravstvene ustanove,
označavajući zone visokog rizika odnosno zabranjenog pristupa;

2. donošenje Pravilnika o
kućnom redu koji regulira pona­šanje zaposlenih, bolesnika i posjetitelja;

3. uspostava kružnog toka za
čiste i kontaminirane materijale (rublje, instrumenti, otpad) na način da se spriječi
križanje čistog i nečistog materijala; odnosno transport u zatvorenim
spremnicima;

4. poštivanje odredbi
organizacije zdravstvene njege bolesnika.

Članak 7.

Pod čišćenjem, pranjem i
provjetravanjem prostorija te čiš­ćenjem i pranjem pripadajuće opreme
podrazumijeva se:

1. čišćenje prostorija,
radnih površina, pribora za rad i drugih predmeta koji podliježu posebnom
higijenskom režimu, po dnevnom, tjednom i mjesečnom rasporedu, odnosno prema
propisanom i prihvaćenom postupniku;

2. strojno ili ručno pranje
posuđa (ručno pranje u trodijelnom sudoperu uz obveznu dezinfekciju nakon
ispiranja);

3. redovito provjetravanje
prostorija, osobito nakon dijag­nostičkih i terapijskih postupaka, te skrbi i
zdravstvenoj njezi (debridman rane, kolonoskopija, previjanje rane, presvla­čenje
posteljine i drugo).

Članak 8.

Pod dezinfekcijom
podrazumijeva se selektivno uništavanje mikroorganizama u određenom vremenskom
razdoblju. Provodi se mehaničkim (čišćenje, filtriranje) i fizikalnim (toplina,
UV zrake) postupcima te kemijskim otopinama (dezinficijensima).

Dezinfekcija kemijskim
otopinama dijeli se prema stupnju mikrobiocidne djelotvornosti dezinficijensa
(nisko, srednje i visokovrijedna), prema namjeni (koža, sluznice, pribor,
oprema) i prema razinama rizika (niski, srednji, visoki).

Za provođenje kemijske
dezinfekcije treba imati opću listu dezinficijensa, liste dezinficijensa prema
namjeni i razinama rizika, te upute za primjenu. Upute za primjenu nužne su i
za sve ostale oblike dezinfekcije.

Članak 9.

Pod sterilizacijom opreme i
pribora za medicinske postupke podrazumijeva se uništavanje svih vrsta i svih
oblika živih mikroorganizama.

Sterilizacija se provodi
vrućom vodenom parom pod pritiskom, suhim, vrućim zrakom, formaldehidom, etilen
oksidom, plazma peroksidom i gama zračenjem.

Priprema i postupci za
provedbu sterilizacije obuhvaćaju:

1. sterilizaciju pribora,
instrumenata i materijala za medicinske zahvate koja se obavlja u centralnoj
sterilizaciji i/ili substerilizaciji;

2. materijale za
sterilizaciju potrebno je prethodno prirediti, razvrstati i zapakirati;

3. prije sterilizacije,
upotrebljeni pribor i instrumente obvezno je potopiti u dezinficijens (strojno,
ručno) i mehanički očistiti pod tekućom vodom;

4. pribor i instrumente složiti u setove za određene zahvate, te
razvrstati ostale materijale;

5. pakiranje predmeta i materijala, veličina paketa i količina
upakiranog materijala određene su vrstom sterilizacije;

6. trajna kontrola ispravnosti rada aparata za sterilizaciju ovisi o
vrsti sterilizacije. Provodi se sljedećim metodama:

– fizikalnim metodama mjere se fizikalni parametri (temperatura,
vrijeme, tlak) za svaku vrstu sterilizacije, a specifični parametri (vakuumski
Bowie-Dick, koncentracija plina, doza radio­loš­kog zračenja) za određene vrste
sterilizacije;

– kemijskom metodom kontrolira se svaki pojedini set, a provodi se
kemijskim indikatorima, za sve vrste sterilizacija;

– biološkom metodom, pomoću standardiziranih nosača raz­li­čitih
bakterijskih spora kontrolira se efikasnost sterilizacije. Učes­talost biološke
kontrole ovisi o vrsti sterilizacijskog procesa i materijala koji se
sterilizira;

7. knjiga evidencije o radu mora se voditi za svaki sterilizator, s
odgovarajućim rubrikama u koje se dnevno unose podaci o vrsti i količini
steriliziranog materijala, vremenu početka i završetka svakog ciklusa
sterilizacije, odgovornoj osobi, te nalazima kontrole sterilizacije;

8. po završenom procesu sterilizacije osiguranje pohrane i transporta steriliziranog
materijala, na higijenski način, bez mo­guć­nosti kontaminacije, oštećenja i
križanja s nečistim materijalom.

Članak 10.

Pod aseptičnim i higijenskim postupcima pri radu podrazu­mi­je­va se:

1. Aseptični postupak je primjena steriliziranog materijala i
instrumenata, te aseptičnih tehnika rada uz kiruršku dezinfekciju ruku kojima
se sprečava ulazak mikroorganizama u tijelo bolesnika. Primjenjuje se pri
uporabi invazivnih medicinskih postupaka, operativnim zahvatima, previjanju
rana;

2. Pod pojmom antisepse podrazumijeva se dezinfekcija živog tkiva ili
kože bolesnika, prije invazivnih postupaka i operacija.

Kod zdravstvenih radnika to znači redukciju ili uklanjanje tranzitorne
mikrobiološke flore ruku higijenskim pranjem (redukcija od ³ 1 log
CFU) ili dezinfekciju ruku utrljavanjem (redukcija od ³ 2,5 log CFU).
Provodi se izvan operacijskih sala.

3. Higijenski postupak se primjenjuje tamo, gdje je rizik od prijenosa
mikroorganizama nizak, pa se primjenjuju postupci čišćenja, pranja i
higijenskog pranja ruku.

Članak 11.

Pod prikupljanjem, razvrstavanjem, pranjem i transportom bolničkog
rublja te sterilizacijom po potrebi, podrazumijeva se:

1. prikupljanje nečistog rublja odmah nakon skidanja s bolesnika i/ili
kreveta i stavljanje u posebne platnene ili nepropusne vreće bez razvrstavanja
te odvoženje u praonu ili privremeno odlaganje u prostoriju za nečisto, koja se
čisti i dezinficira svakodnevno;

2. odvajanje kontaminiranog rublja (krvlju ili rezistentnim bolničkim
vrstama) i zasebno odvoženje u praonu;

3. razvrstavanje i označavanje rublja u praoni, pranje, su­še­nje i
glačanje. Sve navedeno može obaviti specijalizirana prav­na ili fizička osoba
pod nadzorom za to zadužene osobe;

4. skladištenje čistog, klasificiranog i priređenog rublja u suhom i zračnom
prostoru. Po dnevnom rasporedu odvoženje na odjele/središnju sterilizaciju na
čistim i dezinficiranim kolicima, zapakirano u čiste nepropusne vreće ili u
dezinficiranim spremnicima;

5. steriliziranje određenih
kategorija rublja (operacijsko i dr.).

Članak 12.

Pod osiguranjem i kontrolom
zdravstvene ispravnosti namirnica uključujući i vodu za piće te
sanitarno-tehničkih i higijenskih uvjeta pripreme, čuvanja i podjele hrane
podrazumijeva se:

1. sanitarno-tehnički i
higijenski uvjeti i postupci skladiš­tenja namirnica, pripreme i podjele hrane;

2. pohađanje tečaja za
stjecanje osnovnog znanja o zdravstvenoj ispravnosti namirnica i osobnoj
higijeni osoba koje rade u proizvodnji i prometu namirnica;

3. nošenje odgovarajuće
propisane radne odjeće osoba koje pripremaju, prevoze i serviraju hranu;

4. uklanjanje bolesnih osoba
i kliconoša iz lanca pripreme i podjele hrane;

5. uklanjanje neupotrebljene
hrane na higijenski način odlaganjem u posebne posude s poklopcem u zaseban
prostor ukoliko se odmah ne odstrani;

6. svakodnevno pranje i
dezinfekcija pribora i opreme, uključujući kolica za prijevoz hrane.

Članak 13.

Pod osiguranjem zdravstvene
ispravnosti vode za potrebe hemodijalize podrazumijeva se provođenje posebne
kontrole kakvoće vode zatvorenog sustava u jedinicama za dijalizu, koja mora
udovoljiti bakteriološkim kriterijima uz fizikalno-kemijske.

Članak 14.

Bakteriološka kontrola vode u
sustavu hemodijalize određuje onečišćenost opreme. Bakterijsko onečišćenje
određuje se iz uzoraka tretirane vode za potrebe hemodijalize, koncentriranog
dijalizata i dijalizne otopine prije prolaza kroz filter. Onečišćenje se
određuje kvantitativnim i kvalitativnim bakteriološkim metodama, a izražava se
količinom kolonija bakterija u mililitru uzoraka (CFU/mL) i vrstom bakterija.

STANDARDI BAKTERIOLOŠKE
ISPRAVNOSTI TEKUĆINA U SUSTAVU HEMODIJALIZE

                                                           **Ukupan
broj                 Količina**

**Vrsta uzorka                                   bakterija
u mL               endotoksina**

**(CFU/mL)                  IU/mL**

  Voda za
potrebe hemo-
  dijalize (tretirana)                               £ 100 (£ 102)                    –

  Koncentrat dijalizata                               Sterilan                         –

  Dijalizna otopina                               £ 1000 (£ 103)                 0,5

  Voda za ispiranje                               £ 100 (£ 102)                  0,5

Pri pojavi endotoksičnih reakcija u bolesnika određuje se količina
endotoksina u tretiranoj vodi i dijaliznoj otopini, a određuje se standardiziranim
LAL-testom. Dozvoljena razina endotoksina iznosi 0,5 IU/mL.

Članak 15.

Ukupan broj uzoraka za kontrolu tekućina utvrđuje se određivanjem broja
kritičnih mjesta na mreži, učestalosti kontaminacije uzoraka te učestalošću
komplikacija u bolesnika.

Članak 16.

Nakon cjelovitog procesa dezinfekcije treba utvrditi moguće ostatke
dezinficijensa ili drugih pirogena standardnim test trakama. U slučaju
prisutnih ostataka ispirati sustav do negativne reakcije.

Članak 17.

Pod osiguranjem kvalitete zraka podrazumijeva se izvedba, održavanje te
nadzor zatvorenih ventilacijskih sistema, sistema s podtlakom, aparata za
kondicioniranje zraka i mehaničkih filtera na način da se ne može narušiti
zdravlje bolesnika, zaposlenog osoblja i posjetitelja.

Osiguranje kvalitete zraka provodi se po standardima propisanim za
pojedine sisteme, te standardima za različite vrste operacijskih dvorana.

Članak 18.

Pod dezinsekcijom i deratizacijom podrazumijevaju se postupci
uništavanja insekata i glodavaca koji mogu biti vektori zaraznih i parazitarnih
bolesti, a čija je prisutnost vezana uz opću bolničku higijenu. Provode ju
ovlaštene pravne osobe.

Članak 19.

Pod zbrinjavanjem infektivnog otpada podrazumijeva se njegovo razvrstavanje
na mjestu nastanka, prikupljanje, pakiranje, vođenje očevidnika,
predobrađivanje i obrađivanje, prijevoz i higijenska dispozicija na način da se
spriječi rizik od bolničkih infekcija, profesionalnog oboljenja i onečišćenja
čovjekovog okoliša.

Članak 20.

Pod infektivnim otpadom koji je dio bolničkog otpada, a sumnjiv je da
sadrži patogene (bakterije, viruse, parazite ili gljivice) u dovoljnoj
koncentraciji da uzrokuje bolest kod prijem­čivih domaćina podrazumijeva se:

1. infektivni otpad koji sadrži patogene biološke agense koji zbog
vrste, koncentracije ili broja mogu izazvati bolest ljudi koji su im izloženi;

2. oštri predmeti: igle-štrcaljke, lancete, skalpeli i ostali pred­­meti
koji mogu izazvati ubod ili posjekotinu;

3. anatomski patološki otpad: dijelovi ljudskog tijela – amputati, tkiva
i organi odstranjeni tijekom kirurških zahvata, tkiva uzeta u dijagnostičke
svrhe, placente i fetusi do navršena 22 tjedna trudnoće;

4. animalni otpad: pokusne životinje i njihovi dijelovi.

Članak 21.

Infektivni otpad prikuplja se i razvrstava na mjestu nastanka u ambalažu
prilagođenu njegovim svojstvima, količini te načinu skladištenja, prijevoza i
obrađivanja.

Zdravstvene ustanove stacionarnog tipa dužne su sačiniti plan
prikupljanja i razvrstavanja infektivnog otpada.

Ordinacije i poliklinike dužne su sačiniti plan prikupljanja i
razvrstavanja infektivnog otpada te definirati mjesto inicijalnog i sekundarnog
skladištenja u odgovarajućoj prostoriji ili prostoru u sklopu ordinacije te
način i vremenski plan odvoza putem ovlaštene pravne osobe.

Prijevoz i zbrinjavanje infektivnog otpada mogu obavljati pravne i
fizičke osobe koje za to imaju ovlaštenje Ministarstva zaštite okoliša i
prostornog uređenja.

Članak 22.

Pod ranim otkrivanjem, izolacijom i liječenjem osoba obolje­lih od
bolničke infekcije podrazumijeva se:

1. dijagnosticiranje bolničke infekcije, mikrobiološko utvrđivanje
uzročnika i njegovih osobitosti i prijava bolničke infekcije;

2. epidemiološko ispitivanje u cilju iznalaženja izvora, puteva prenošenja,
rezervoara uzročnika, vremena i mjesta nastanka te opsega bolničke infekcije;

3. izoliranje ili grupiranje bolesnika i osoblja kod kojih je otkriveno
postojanje infekcije ili kolonizacije te poduzimanje drugih općih i specifičnih
mjera za suzbijanje širenja bolničkih infekcija, prema vrsti infekcije i
uzročniku;

4. odgovarajuće liječenje ili dekolonizacija prema vrsti infekcije i
uzročniku.

Članak 23.

Pod prijavljivanjem bolničkih infekcija podrazumijeva se pojedinačna
prijava bolničke infekcije na Obrascu za prijavu bolničke infekcije bez obzira
da li se bolnička infekcija javila kao sporadični slučaj, endemijski ili
epidemijski. Uz prijavu epidemije opisuje se uzročnik, pojava, broj slučajeva,
vremenski tijek i mišljenje Bolničkog povjerenstva.

Pojavu bolničke infekcije ili sumnju na njezinu pojavu obvezan je
prijaviti Timu za kontrolu bolničkih infekcija nadležni doktor medicine.

Pojedinačne prijave bolničkih
infekcija kao i izvješća o epidemiji bolničkih infekcija podnose se Timu za
kontrolu bolničkih infekcija.

Obrazac prijave bolničke
infekcije iz stavka 1. ovoga članka sa popisom sustava, grupa i mjesta bolničke
infekcije (Modificirane CDC – Center for Control Desease, kategorije bolničke
infekcije) tiskan je u Prilogu I ovoga Pravilnika i njegov je sastavni dio.

Članak 24.

Pod praćenjem bolničkih
infekcija podrazumijeva se prikupljanje pojedinačnih prijava, evidencija i
analiza podataka o učestalosti bolničkih infekcija.

Praćenje bolničkih infekcija
odvija se prema planu kojeg donosi Bolničko povjerenstvo. Bolničko povjerenstvo
definira prioritete za praćenje s obzirom na vrstu infekcije, uzročnike,
kategorije bolesnika i odjela, dijagnostičke ili terapijske procedure te
određuje metode i duljinu praćenja.

Podaci prikupljeni praćenjem bolničkih
infekcija pohranjuju se i periodički analiziraju. Bolničko povjerenstvo
analizira rezultate najmanje jednom godišnje i daje povratnu informaciju
medicinskom osoblju, a Povjerenstvu za bolničke infekcije Ministarstva
zdravstva, u obliku godišnjeg izvješća.

Tim za kontrolu bolničkih
infekcija Bolničkog povjerenstva sudjeluje u prikupljanju prijava, analizi i
interpretaciji rezultata.

Pohranjivanje, analiza i
komentiranje rezultata obavlja se čuvajući povjerljivost nalaza za bolesnike i
osoblje.

Povjerenstvo za bolničke infekcije godišnje utvrđuje opseg i
metodologiju obveznog praćenja bolničkih infekcija u zdravstvenoj ustanovi.

Članak 25.

Pod praćenjem učestalosti rezistencije mikroorganizama, praćenjem
potrošnje antibiotika te formiranjem liste rezervnih antibiotika, podrazumijeva
se:

1. praćenje određenih vrsta bakterija i njihove rezistencije na
antibiotike te učestalost svih multiplo rezistentnih bakterija u zdravstvenoj
ustanovi;

2. praćenje potrošnje antibiotika u zdravstvenoj ustanovi u definiranim
dnevnim dozama na 100 bolnoopskrbnih dana.

3. provođenje načela antimikrobnog liječenja prema vrsti, uzročnicima i
učestalosti bolničkih infekcija, učestalosti rezistencije bakterija i potrošnji
antibiotika te formiranje liste rezervnih antibiotika u pojedinoj zdravstvenoj
ustanovi u suradnji s Bolničkim povjerenstvom za lijekove iste zdravstvene
ustanove.

Članak 26.

Pod provođenjem preventivnih i specifičnih mjera, mikro­bio­loške
kontrole žive i nežive sredine, podrazumijeva se:

1. podvrgavanje zaposlenih djelatnika propisanim zdravstvenim
pregledima;

2. propisana imunizacija, imunoprofilaksa ili kemoprofilaksa osoblja te
imunizacija, imunoprofilaksa i kemoprofilaksa osoblja ili bolesnika prema
epidemiološkoj indikaciji, uključujući i kemoprofilaksu pri određenim kirurškim
zahvatima;

3. provođenje mikrobiološke kontrole oboljelih osoba i kontakata u
slučaju pojave ili sumnje na bolničku infekciju u cilju utvrđivanja
potencijalnog izvora i uvođenja mjera za suzbijanje širenja bolničke infekcije;

4. bakteriološka obrada svih infekcija na odjelu, uz praćenje
učestalosti rezistentnih sojeva na pojedinim odjelima;

5. bakteriološka ispitivanja nežive sredine koja se provode ciljano u
slučaju epidemiološke indikacije.

Članak 27.

Pod osiguranjem higijensko-tehničke ispravnosti objekata, opreme i
instalacija sukladno medicinskim potrebama podrazumijeva se: izvedbeno rješenje
prostora i opreme zdravstvene ustanove sukladno zakonu, osiguravajući
specifične medicinske potrebe te stručne zahtjeve za smanjenje rizika od
bolničkih infekcija.

Pod sudjelovanjem u građevinsko-arhitektonskoj rekonstrukciji ili
izgradnji unutar zdravstvene ustanove, podrazumijeva se sudjelovanje Bolničkog
povjerenstva u planiranju takvih zahvata i poštivanje stručnih preporuka
Bolničkog povjerenstva.

Članak 28.

Pod trajnom edukacijom cjelokupnog osoblja (zdravstvenih i
nezdravstvenih radnika) o sprečavanju, suzbijanju i praćenju bol­nič­kih
infekcija, te kontinuiranom edukacijom članova Bolničkog povjerenstva, a
posebno članova Tima za kontrolu bolničkih infekcija, podrazumijeva se:

1. svi zdravstveni i nezdravstveni radnici moraju biti upoznati s
mjerama za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (preporukama i
postupnicima) kroz edukaciju novoprimljenih radnika i trajnu edukaciju kompletnog
osoblja, unutar zdravstvene ustanove u kojoj rade, ili u drugoj ustanovi
temeljem usvojenih postupnika ili tečajeva;

2. edukacija i kontinuirana edukacija liječnika koji se profesionalno
bave bolničkim infekcijama (članovi Tima za kontrolu bolničkih infekcija,
članovi Bolničkog povjerenstva) na poslijediplomskim tečajevima, tečajevima
trajne edukacije, boravku i radu u specijaliziranim ustanovama ili odjelima;

3. edukacija viših medicinskih sestara za bolničke infekcije provodi se
pri Visokoj zdravstvenoj školi, kao osnovni tečaj, zatim trajnom edukacijom u
obliku teoretskog i praktičnog rada koji se mora obaviti u bolnici s visoko
rizičnim odjelima i razvijenom praksom u prevenciji i kontroli bolničkih
infekcija. Viša medicinska sestra za kontrolu bolničkih infekcija mora imati
radni staž najmanje 5 godina na visoko rizičnim odjelima, da bi ispunila uvjete
za obavljanje poslova i edukaciju.

III. PROVEDBA I NAČIN PRAĆENJA BOLNIČKIH INFEKCIJA

Članak 29.

U cilju provedbe mjera za
sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija u zdravstvenim ustanovama
stacionarnog tipa osniva se Bolničko povjerenstvo. Predsjednika, zamjenika
predsjednika i članove Bolničkog povjerenstva imenuje Upravno vijeće na
prijedlog ravnatelja.

Članak 30.

Članove Bolničkog povjerenstva
čine ravnatelj ili njegov pomoćnik za stručno medicinske poslove, glavna sestra
zdravstvene ustanove, doktor medicine specijalist mikrobiolog, epidemiolog,
infektolog, viša medicinska sestra za kontrolu bolničkih infekcija (zdravstveni
djelatnik VI/I stupnja stručne spreme posebno osposobljen za provedbu, praćenje
i nadziranje mjera za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija) te liječnik
specijalist jedne od kliničkih struka koji se bavi bolničkim infekcijama.

Ovisno o potrebama, za članove
Bolničkog povjerenstva imenuju se specijalisti drugih specijalnosti te drugi
zdravstveni radnici.

Ako zdravstvena ustanova nema
zaposlene zdravstvene radnike određene specijalnosti, Upravno vijeće mora za
člana Bolničkog povjerenstva imenovati zdravstvenog radnika zaposlenog u drugoj
zdravstvenoj ustanovi.

Članak 31.

Bolničko povjerenstvo radi na
temelju Poslovnika o radu i obavlja sljedeće poslove:

1. utvrđuje mjere za
sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija u svojoj zdravstvenoj ustanovi i
donosi program za kontrolu bolničkih infekcija;

2. donosi preporuke za
pojedine postupke (postupnike) pri dijagnostici, njezi i liječenju bolesnika i
periodički svake dvije godine revidira pismene preporuke;

3. donosi godišnji Plan rada
Bolničkog povjerenstva;

4. određuje stručne
prioritete u suzbijanju bolničkih infekcija prema epidemiološkoj situaciji i
postupke u okviru mjera za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija;

5. određuje prioritete u
praćenju bolničkih infekcija i analizira kretanje bolničkih infekcija;

6. prati i nadzire provedbu preporuka i mjera za sprečavanje i
suzbijanje bolničkih infekcija;

7. organizira sastanak radi
obavještavanja bolničkog osoblja o zaključcima svojih sastanaka;

8. podnosi godišnje izvješće
o radu na praćenju, sprečavanju i suzbijanju bolničkih infekcija Upravnom
vijeću zdravstvene ustanove i Povjerenstvu Ministarstva zdravstva.

Rad Bolničkog povjerenstva
odvija se na redovnim sastancima jednom u mjesecu, a po potrebi i češće ovisno
o učestalosti bolničkih infekcija i epidemiološkoj situaciji.

Članovi Bolničkog
povjerenstva za svoj rad odgovorni su Upravnom vijeću zdravstvene ustanove, a
za provedbu mjera za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija odgovoran je
ravnatelj.

Bolničko povjerenstvo
surađuje s Povjerenstvom za lijekove, Epidemiološkom službom Zavoda za javno
zdravstvo, Sanitarnom inspekcijom Grada Zagreba/Županija, Povjerenstvom za
sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija Ministarstva zdravstva,
Referentnim centrom za bolničke infekcije Ministarstva zdravstva i drugim
stručnim službama.

Članak 32.

U sastavu Bolničkog
povjerenstva djeluje Tim za kontrolu bolničkih infekcija. Tim za kontrolu
bolničkih infekcija svakodnevno se bavi provedbom, praćenjem i nadziranjem
mjera za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija, a sačinjavanju ga
liječnik za kontrolu bolničkih infekcija, medicinska sestra za kontrolu
bolničkih infekcija te liječnik mikrobiolog, ako liječnik za kontrolu bolničkih
infekcija nije te specijalnosti.

Liječnik za kontrolu
bolničkih infekcija je specijalist medicinske mikrobiologije, epidemiologije,
infektologije ili neke od kliničkih specijalnosti, s iskustvom u području
bolničkih infekcija, koji radi svakodnevno najmanje 2 sata na tim poslovima.

Medicinska sestra za kontrolu
bolničkih infekcija je zdravstveni radnik VI/I stupnja stručne spreme s
dodatnom edukacijom iz područja bolničkih infekcija i radi puno radno vrijeme.
Broj viših medicinskih sestara za kontrolu bolničkih infekcija ovisi o broju
kreveta i vrsti bolesnika u zdravstvenoj ustanovi (1 sestra na 250 kreveta).
Medicinska sestra za kontrolu bolničkih infekcija stručno je odgovorna
liječniku za kontrolu bolničkih infekcija.

Članak 33.

Zadaci Tima za kontrolu
bolničkih infekcija uključuju svakodnevno:

1. nadziranje provedbe
preporuka, postupaka i mjera za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija,
praćenje i evaluaciju pojedinih mjera;

2. praćenje bolničkih
infekcija prema utvrđenim prioritetima, izolatima od posebnog značenja;

3. pružanje savjetodavne i
stručne pomoći u svakodnevnom radu, pri incidentu;

4. epidemiološko izviđanje u
slučaju epidemije, prikupljanje i analiziranje podataka, utvrđivanje preporuka
i mjera za suzbijanje epidemije;

5. organiziranje kontinuirane
edukacije medicinskog i nemedicinskog osoblja;

6. sigurno pohranjivanje
podataka.

Članak 34.

Svi radnici obvezni su u djelokrugu svojih poslova provoditi usvojene
mjere za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija koje su formulirane u tri
osnovne grupe preporuka (postupnika):

1. preporuke za čišćenje, dezinfekciju i sterilizaciju;

2. preporuke za izolaciju, smještaj i postupak s bolesnicima;

3. preporuke za rukovanje i odlaganje rizičnog medicinskog otpada.

Preporuke se analiziraju, revidiraju i donose na zajedničkim redovitim
ili izvanrednim sastancima Bolničkog povjerenstva. Usvojeni postupnici, koje
ovjerava predsjednik Bolničkog povjerenstva i ravnatelj ustanove, moraju se
nalaziti u radnim jedinicama.

Članak 35.

Bolnička povjerenstva donose i revidiraju prema potrebama i u skladu s
novim spoznajama pisane preporuke (postupnike) za pojedine postupke u
dijagnostici, liječenju i njezi bolesnika, uključujući i preporuke za smještaj
i izolaciju bolesnika, kojima se smanjuje rizik prijenosa uzročnika infekcije.

Članak 36.

Nazočnost višestrukootpornih mikroorganizama kao etiološ­kih uzročnika
infekcije ili kolonizanta obvezno se navodi prili­kom otpusta bolesnika u
otpusnom pismu, kao i preporuka o dalj­njem liječenju ili skrbi.

Članak 37.

Pojedinačne prijave bolničkih infekcija kao i izvješća o epidemiji
bolničkih infekcija podnose se Timu za kontrolu bolničkih infekcija, koji
tjedno obavještava predsjednika Bolničkog povjerenstva.

Prijave bolničkih infekcija analiziraju se na sastancima Bol­nič­kog
povjerenstva. Podaci prikupljeni praćenjem bolničkih infekcija pohranjuju se i
periodično analiziraju.

Bolničko povjerenstvo analizira rezultate praćenja i kretanja bolničkih
infekcija u zdravstvenoj ustanovi najmanje jednom godišnje te daje prikaz o
tome medicinskom osoblju.

Izvješće o epidemiji bolničke infekcije podnosi ravnatelj zdrav­stvene
ustanove ministru zdravstva i Povjerenstvu za bolnič­ke infekcije Ministarstva
zdravstva. Ovisno o vrsti, izvještava se Referentni centar za epidemiologiju
Ministarstva zdravstva pri Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo, Zavod za javno
zdravstvo Županije/Grada Zagreba i Sanitarna inspekcija.

Bolničko povjerenstvo podnosi godišnje izvješće o svom ra­du Upravnom
vijeću na usvajanje i Povjerenstvu za bolničke infekcije Ministarstva
zdravstva.

Članak 38.

Ministar zdravstva imenuje predsjednika i članove Povjerenstva za
bolničke infekcije Ministarstva zdravstva, doktore medicine iz područja
epidemiologije, medicinske mikrobiologije, infektologije, višu medicinsku
sestru VI/I smjera za kontrolu bolničkih infekcija. Članovi su i doktor
medicine, specijalist jedne od navedenih specijalnosti te diplomirani pravnik
zaposleni u Ministarstvu zdravstva.

Po potrebi u Povjerenstvo za bolničke infekcije imenovat će se i
specijalisti iz područja kliničke farmakologije, kirurških struka, anesteziologije
i intenzivne medicine.

Djelokrug rada Povjerenstva definiran je Poslovnikom o radu, a rad se
odvija u redovitim sastancima jedanput u tri mjeseca, a po potrebi i češće.

Članak 39.

Poslovi i zadaci Povjerenstva
Ministarstva zdravstva jesu:

1. razmatranje donešene
preporuke za provedbu suzbijanja i praćenja bolničkih infekcija u suradnji s
Referentnim centrom za bolničke infekcije Ministarstva zdravstva, stručnim
društvima Hrvatskog liječničkog zbora, Akademijom medicinskih znanosti Hrvatske
te po potrebi sa drugim stručnim i znanstvenim ustanovama;

2. periodičko revidiranje
prihvaćene preporuke Bolničkih pov­jerenstava na temelju najnovijih stručnih i
znanstvenih dokaza i rezultata iz prakse;

3. određivanje stručnih
prioriteta u kontroli i nadzoru bol­ničkih infekcija u zdravstvenim ustanovama;

4. analiziranje učestalosti i
osobitosti bolničkih infekcija i provedbe mjera za sprečavanje i suzbijanje
bolničkih infekcija u pojedinim zdravstvenim ustanovama, na temelju izvješća
Bolnič­kih povjerenstva;

5. pružanje stručne i
savjetodavne pomoći Bolničkim povjerenstvima, prema potrebi i na zahtjev;

6. obavljanje neposrednog
uvida u stanje pojedinih zdravstvenih ustanova na temelju uočenih problema, te određivanje
mjera za uklanjanje nedostataka i poboljšanja stanja u području kontrole
bolničkih infekcija;

7. predlaganje programa
stručnog osposobljavanja zdravstvenih radnika VI/I stručne spreme za obavljanje
poslova medicinske sestre za kontrolu bolničkih infekcija, kao i programa
edukacije i kontinuirane edukacije liječnika za kontrolu bolničkih infekcija i
članova Tima za kontrolu bolničkih infekcija;

8. sazivanje sastanka svih
predsjednika Bolničkih povjerenstva i članova Tima za kontrolu bolničkih infekcija
radi upoznavanja s kretanjem bolničkih infekcija u zemlji, novim stručnim i
znanstvenim spoznajama u području kontrole bolničkih infekcija, uvođenja novih
mjera i postupaka za praćenje, sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija;

9. analiziranje stanja u zdravstvenim ustanovama i podnoše­nje godišnjeg
cjelovitog izvješća o kretanju bolničkih infekcija i o provedbi mjera za
sprečavanje, suzbijanje i praćenje bolničkih in­fekcija u zdravstvenim
ustanovama u Republici Hrvatskoj te dostavljanje istog ministru zdravstva
zajedno s godišnjim izvješćem o svom radu, poduzetim mjerama i prijedlozima;

10. pružanje stručne pomoći fizičkim i pravnim osobama.

Članak 40.

Za provedbu odredaba ovoga Pravilnika u zdravstvenim ustanovama
odgovoran je ravnatelj, u ordinacijama privatne prakse odgovoran je zdravstveni
radnik koji obavlja poslove zdravstvene zaštite osobnim radom, a u stacionarima
ustanova za stare i nemoćne osobe, ravnatelj ustanove u skladu sa obujmom i
vrstom pružanja zdravstvene zaštite i skrbi o bolesniku.

Troškove svih postupaka i mjera obavljenih u cilju spreča­vanja i
suzbijanja bolničkih infekcija snosi zdravstvena ustanova iz za to posebno
formiranog fonda, izuzevši specifičnu preventivnu djelatnost za radnike i
indicirane bolesnike (cijepljenje).

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 41.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o
uvjetima i načinu obavljanja mjera za sprečavanje i suzbijanje bolničkih
infekcija (»Narodne novine« br. 17/98).

Članak 42.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-01/02-01/0154

Urbroj: 534-04-03-02-0001

Zagreb, 29. srpnja 2002.

            Ministar
**mr. sc.  Andro Vlahušić, dr. med**.,
v. r.

![](dodatni/358550.gif)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Popis sustava, grupa i mjesta bolničke infekcije
(modificirane CDC–kategorije bolničkih infekcija)

INFEKCIJA
MOKRAĆNOG SUSTAVA

Simptomatska
infekcija mokraćnog sustava

Asimptomatska
bakteriurija

Ostale
infekcije mokraćnog sustava *(mjehur, ureter, uretra, bubreg)*

Primarna infekcija krvotoka

Laboratorijski
potvrđena bakterijemija

Klinička
sepsa

PNEUMONIJA

INFEKCIJA
DONJEG RESPIRATORNOG TRAKTA

Bronhitis,
traheobronhitis, traheitis, bronhiolitis, bez. zn. pneumonije

Ostale
infekcije donjeg respiratornog trakta *(absces pluća, empijem)*

INFEKCIJA
KOSTI I ZGLOBOVA

Osteomijelitis,
osteitis

Infekcija
zgloba ili burze

Infekcija
prostora vertebralnog diska

Infekcija srediŠnjeg ŽivČanog sustava

Intrakranijalna
infekcija *(absces mozga, subdur.*

*i epidur. inf., encefalitis)*

Meningitis ili ventrikulitis

Spinalni absces bez meningitisa

Infekcija srca i krvoŽilnog sustava

Arterijska ili venska infekcija

Endokarditis

Miokarditis ili perikarditis

Mediastinitis

infekcija probavnog sustava

Gastroenteritis, Enterocolitis

Probavni sustav *(jednjak, želudac, tanko i debelo crijevo, rektum)*

Nekrotizirajući enterokolitis dojenčeta

Hepatitis

Intraabdominalna infekcija *(žuč, jetra, gušterača, slezena,
nespecifir. drugdje)*

Infekcija oka, uha, nosa, grla, usta

Konjuktivitis, infekcija oka (osim konjuktivitisa)

Infekcija uha – otitis externa, interna, media, mastoiditis

Infekcija usne šupljine (usne, jezik, desni, žlijezda slinovnica)
Sinusitis

Infekcija gornjeg resp. trakta – faringitis, laringitis, epiglotitis

infekcija reproduktivnog sustava

Endometritis

Infekcija epiziotomije

Infekcija vaginalnog bataljka

Ostale infe. mušk. i žensk. reprod. tr. *(prostata, testis, vagina,
ovarij, uterus, zdjelično tkivo)*

Infekcija koŽe i mekih Česti

Infekcije kože; Infekcija mekih tkiva; Infekcija dekubitusa

Infekcija opekline

Absces
dojke ili mastitis

Omfalitis novorođenčeta

Pustuloza dojenčeta Infekcija cirkumzicije norovođenčeta

INFEKCIJE KIRURŠKOG ZAHVATA

Površna infekcija incizije *(koža, potkožno tkivo)*

Duboka infekcija incizije *(fascija, mišić)*

Kirurška infekcija
organa/prostora\*

Specifično
mjesto \*s

Arterijska i venska infekcija

Endometritis

Endokarditis

Gastrointestinalni trakt

Gornji respiratorni trakt, faringitis

Indraabdominalno, ne specificirano drugdje

Intrakranijalna infekcija, absces mozga, dure

Mastitis, absces dojke

Medijastiniti

Miokarditis, perikarditis

Meningitis, ventrikulitis

Oko (osim konjuktivitisa)

Osteomijelitis

Ostale infekcije donje resp. trakta

Ostale infekcije urinarnog trakta

Ostale inf. ženskog i muškog reproduk. trakta

Prostor vertebralnog diska

Sinusitis

Spinalni absces bez meningitisa

Uho, mastoid

Usna šupljina (usta, jezik, desni)

Vaginalni bataljak

Zglob i burza

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 93/2002-1568