## Pravilnik o uvjetima kojima moraju udovoljavati farme i uvjetima za zaštitu životinja na farmama

### NN 136/2005 (16.11.2005.), Pravilnik o uvjetima kojima moraju udovoljavati farme i uvjetima za zaštitu životinja na farmama

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**2550**

Na temelju članka 18. stavka 6. Zakona o
veterinarstvu (Narod­ne novine, broj 70/97., 105/01. i 172/03.), ministar
poljoprivrede, šu­marstva i
vodnoga gospodarstva donosi

## PRAVILNIK

### O UVJETIMA KOJIMA MORAJU UDOVOLJAVATI FARME I UVJETIMA ZA ZAŠTITU ŽIVOTINJA NA FARMAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Pravilnikom određuju:

a) uvjeti kojima moraju udovoljavati farme
kopitara i papkara veće od 20 uvjetnih grla, farme peradi i kunića s više od 10
uvjetnih grla;

b) uvjeti za zaštitu životinja koje se uzgajaju
i/ili drže na farmama;

c) postupak registracije farmi;

d) sadržaj, oblik i način vođenja upisnika
farmi.

(2) Iznimno od točke a) stavka 1. ovoga članka opći
i posebni uvjeti koji se odnose na zaštitu životinja primjenjuju se na farme
peradi u skladu s odredbama ovoga Pravilnika;

(3) Odredbe ovoga Pravilnika ne odnose se na:

a) slobodnoživuće
životinje u prirodi;

b) životinje na natjecanjima, izložbama, kulturnim
ili sportskim događajima ili aktivnostima;

c) životinje za društvo;

d) životinje za pokuse;

e) bezkralježnjake.

*Pojmovnik*

Članak 2.

U ovom Pravilniku pojedini pojmovi imaju
sljedeće značenje:

1. *Farma*
– svako domaćinstvo, objekt ili u slučaju držanja životinja na otvorenom,
mjesto na kojemu životinje borave i/ili se uzgajaju ili drže;

2. *Stado* –
životinja ili skupina životinja držanih na farmi kao epidemiološkoj cjelini, a
ako se na farmi odvojeno drži više od jednoga stada, smatra se da sve odvojene
skupine životinja imaju isti zdravstveni status;

3. *Životinja*
– svaka životinja koja se uzgaja i/ili drži u svrhu proizvodnje hrane, vune,
kože, krzna ili u druge gospodarske svrhe;

4. *Tele*
– govedo do šestog mjeseca starosti;

5*. Svinja*
– životinja iz porodice Sus scrofa,
bez obzira na starost, namijenjena uzgoju ili tovu;

6. *Nerast* –
spolno zreo mužjak svinje, namijenjen uzgoju;

7. *Nazimica* – spolno zrela ženka svinje koja se još nije prasila;

8. *Krmača*
– ženka svinje koja se prasila najmanje jednom;

9. *Dojna* *krmača* –
ženka svinje u razdoblju od prasenja do odbića prasadi;

10. *Zasušena* *krmača* –
ženka svinje u razdoblju od odbića prasadi do prasenja;

11. *Sisajuća* *prasad* –
prasad od rođenja do odbića;

12. *Odbijena
prasad* – prasad od odbića do desetog tjedna
starosti;

13. *Tovljenici*
(zajedno s mladom prasadi za daljnji uzgoj) – prasad od desetog tjedna starosti
do klanja odnosno do spolne zrelosti,

14. *Kokoši
nesilice* – kokoši vrste Gallus gallus, kad dostignu zrelost za nesenje,
uzgajaju se za proizvodnju jaja koja nisu namijenjena valenju;

15. *Korisna
površina* – površina kojoj kokoši nesilice imaju pristup bez ograničenja, u
baterijskim kavezima mora biti široka najmanje 30 cm, ne smije biti strmija od
14%, visine najmanje 45 cm; površina za gnijezda ne uračunava se u korisnu
površinu;

16. *Gnijezdo*
– odvojen prostor za nesenje jaja za svaku kokoš
pojedinačno ili za skupinu kokoši (zajedničko gnjezdište), čiji pod s kojim
kokoši dolaze u dodir ne smije biti od žičane mreže;

17. *Stelja*
– bilo koji materijal koji udovoljava etološkim potrebama kokoši;

18. *Nadležno
tijelo (u daljnjem tekstu: Uprava*) – Uprava za veterinarstvo Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva;

19. *Uvjetno
grlo* – životinja ili skupina istovrsnih životinja težine 500 kg, računajući
najveću težinu proizvodne kategorije;

20. *Posjednik*
– svaka fizička ili pravna osoba koja je odgovorna za životinje ili se brine za
njih trajno ili privremeno.

*Obveze posjednika životinja*

Članak 3.

(1) Posjednik životinja mora:

– prijaviti nadležnom veterinarskom uredu,
ukoliko to već nije učinio u skladu s posebnim propisom, držanje jedne ili više
životinja, a perad i kuniće obvezan je prijaviti ako drži najmanje jedno
uvjetno grlo;

– omogućiti obavljanje poslova ovlaštenoj
veterinarskoj organizaciji, ne dovodeći u pitanje druge posebne propise;

– u slučaju sumnje na pojavu zarazne ili druge
bolesti koja se obvezno prijavljuje, odmah obavijestiti ovlaštenog veterinara
nadležne veterinarske organizacije;

– obavijestiti ovlaštenog veterinara nadležne
veterinarske organizacije o dolasku životinja na farmu.

(2) U slučaju stada službeno slobodnog od
određene bolesti životinja, posjednik je dužan izolirati novonabavljene
životinje prije uvođenja u stado kako bi se omogućilo da ih pregleda ovlašteni
veterinar nadležne veterinarske organizacije i ako je potrebno uzme uzorke za
dijagnostičke pretrage.

*Obveze ovlaštenog veterinara na farmi*

Članak 4.

Osim prava i obveza određenih Zakonom, ovlašteni
veterinar nadležne veterinarske organizacije:

– može s vlasnikom farme biti jedino u odnosu
koji ne dovodi u sumnju njegovu nepristranost;

– mora redovito usavršavati znanja iz područja
zaštite zdravlja životinja i propisa koji se odnose na zdravlje životinja;

– mora dati posjedniku životinja odgovarajuće
informacije i pomoć kako bi se poduzele sve propisane i druge mjere za zaštitu
zdravlja i dobrobiti životinja i održavanje statusa stada, osobito u odnosu na
programe iskorjenjivanja bolesti životinja koje određuje Uprava;

– mora kontrolirati jesu li životinje u stadu
označene;

– mora kontrolirati udovoljavanje uvjetima za
certificiranje zdravlja životinja u stadu, životinja koje se uvode u stado i
životinja koje se stavljaju u promet;

– mora kontrolirati posjednika u odnosu na
obvezu prijavljivanja pojave zaraznih bolesti životinja i bilo kojeg čimbenika
rizika za zdravlje i dobrobit životinja i zdravlje ljudi;

– mora osigurati da se što prije utvrdi uzrok
uginuća životinja te kontrolirati način i mjesto neškodljivog uklanjanja
uginulih životinja;

– mora kontrolirati higijenske uvjete u stadu,
odnosno na mjestima gdje se životinje uzgajaju i/ili drže.

*Upisnik farmi*

Članak 5.

(1) Elektronska baza podataka o farmama (u daljnjem
tekstu: upisnik farmi) je sastavni dio jedinstvenog registra domaćih životinja.

(2) Upisnik farmi mora sadržavati:

a) identifikacijski broj farme koji se sastoji
od koda zemlje (HR) i ne više od 12 znamenki, a za uzgoje kokoši nesilica
identifikacijski broj farme mora sadržavati i kod iz članka 59. stavka 3. točke
h) ovoga Pravilnika;

b) ime i prezime/naziv te adresu/sjedište
vlasnika/korisnika farme;

c) lokaciju farme uključujući zemljopisne (X, Y)
koordinate;

d) vrste životinja na farmi;

e) broj životinja na farmi;

f) vrstu proizvodnje;

g) maksimalan kapacitet objekta, izražen brojem
životinja koje se mogu istovremeno uzgajati na farmi, u skladu s odobrenom
projektnom dokumentacijom. Za već izgrađene farme koje nemaju obvezu izrade
tehnološke dokumentacije, maksimalan kapacitet u skladu s odredbama ovoga
Pravilnika koje uređuju pitanje zaštite životinja;

h) naziv ovlaštene veterinarske organizacije te
ime i prezime ovlaštenog veterinara odgovornog za provedbu propisanih mjera;

i) ime i prezime veterinarskog inspektora
nadležnog na području gdje se farma nalazi.

(3) U upisnik farmi moraju biti upisane sve
farme, bez obzira na broj uvjetnih grla, osim farmi peradi i kunića s manje od
jednog uvjetnog grla.

(4) Identifikacijski broj farme iz stavka 2. točke
a) ovoga članka može se koristiti i u druge svrhe osim za potrebe ovoga
Pravilnika.

II. OPĆI UVJETI
IZGRADNJE I UREĐENJA OBJEKTA

*Lokacija i krug farme*

Članak 6.

Farme iz članka 1. ovoga Pravilnika mogu se
graditi na lokaciji koja mora biti na području i u zoni koja u odnosu na vrstu
proizvodnje i ekološke čimbenike neće ugrožavati ili biti ugrožena od stambenih
i drugih objekata u bližoj ili daljnjoj okolini, u skladu s posebnim propisima
iz područja prostornog uređenja i zaštite okoliša.

Članak 7.

(1) Farme iz članka 1. ovoga Pravilnika moraju
se graditi na kompaktnom i ocjeditom tlu s niskom razinom podzemnih voda, te
izvan zona koje mogu biti ugrožene poplavama i klizanjem terena.

(2) Odredbe članka 6. ovoga Pravilnika i stavka
1. ovoga članka ne odnose se na već izgrađene farme.

Članak 8.

Površina zemljišta za farmu mora biti dostatna i
odgovarati kapacitetu, broju i veličini sagrađenih objekata, da bi se osigurala
njihova funkcionalna povezanost i dovoljna međusobna udaljenost.

Članak 9.

(1) Ulaz na farmu iz članka 1. ovoga Pravilnika
mora biti nadziran. O ulasku i izlasku ljudi i životinja u/iz kruga farme
posjednik je dužan voditi evidenciju.

(2) Krug farme iz članka 1. ovoga Pravilnika
mora biti ograđen prikladnom ogradom koja sprječava nekontroliran ulazak ljudi
i životinja.

(3) Krug farme iz članka 1. ovoga Pravilnika
mora biti dovoljno prostran da osigura funkcionalnu povezanost pojedinih
objekata, a sve površine kruga koje nisu betonirane ili asfaltirane moraju biti
uredno održavane.

(4) Zabranjeno je držanje više od jedne vrste
životinja unutar istog objekta na farmi.

*Prilazni putovi*

Članak 10.

(1) Prilazni putovi i putovi unutar farme iz
članka 1. ovoga Pravilnika moraju biti dovoljno široki i od čvrstog materijala,
uključujući i šljunak. Ispred svakog objekta na farmi mora biti betonirana ili
asfaltirana površina za lakše kretanje vozila.

(2) Putovi u krugu farme iz članka 1. ovoga
Pravilnika moraju biti pogodni za čišćenje i pranje, a uz njih se mora nalaziti
dovoljan broj hidranata i slivnika.

(3) Putovi u krugu farme iz članka 1. ovoga
Pravilnika, u skladu s ovim Pravilnikom, jesu »čisti putovi« koji se koriste za
dovoz životinja, krmnih smjesa i čiste stelje i opreme, odnosno »nečisti
putovi« za odvoz gnoja kod izgnojavanja, otpadnih
voda i lešina.

(4) Putovi iz stavka 3. ovog članka ne smiju se
međusobno križati.

*Ulaz na farmu s više od 100 uvjetnih grla*

Članak 11.

(1) Na ulazu na farmu s više od 100 uvjetnih
grla kopitara i papkara mora biti odvojen kolni i pješački ulaz. Na kolnome i
pješačkome ulazu moraju biti izgrađene dezinfekcijske barijere dimenzija 6,0 ×
3,0 × 0,25 m i 1,0 × 0,5 × 0,05 m ispunjene vodenom otopinom dezinficijensa.
Dezinfekcijske barijere moraju biti izgrađene na način koji omogućava čišćenje
i pranje te ispuštanje tekućeg sadržaja kroz drenažni otvor.

(2) Upravna zgrada na farmi iz stavka 1. ovoga
članka može biti smještena na ulazu na farmu.

(3) Upravna zgrada na farmi iz stavka 1. ovoga
članka, sastoji se od:

a) potrebnog uredskog prostora;

b) prostorije za ovlaštenog veterinara i
veterinarskog inspektora;

c) prostorije za odmor radnika s čajnom
kuhinjom;

d) odvojenih garderoba prema spolu u čistom i
nečistom dijelu;

e) pripadajućih sanitarnih čvorova;

f) prostorije za čuvanje dezinficijensa.

(4) Na farmi iz stavka 1. ovoga članka ured,
garderoba i sanitarni čvor može se urediti u pretprostoru
jednog objekta.

*Opskrba vodom*

Članak 12.

(1) Farme iz članka 1. ovog Pravilnika moraju
biti opskrbljene dovoljnom količinom vode za piće iz javnog vodovoda ili
vlastitog bunara. Voda za piće mora biti kontrolirana i mora udovoljavati
standardima propisanim za vodu za piće.

(2) Za pranje nastambi može se koristiti i voda
koja ne udovoljava standardima za vodu za piće.

*Odvod otpadnih voda i zbrinjavanje krutog fekalnog otpada*

Članak 13.

(1) Oborinske vode
mogu se ulijevati u kanalizaciju ili prirodni recipijent bez pročišćavanja.

(2) Otpadne vode, koje nastaju tijekom
proizvodnog procesa ili pranja objekta i opreme, moraju se sakupljati u
vodonepropusnoj laguni.

(3) Odvoz otpadnih voda na obradive površine
mora biti u skladu s Pravilnikom o zaštiti poljoprivrednih zemljišta od
onečišćenja štetnim tvarima (»Narodne novine«, br.
15/1992).

(4) Fekalne vode sakupljaju se u odvojenu
septičku jamu ili se ispuštaju u kanalizaciju.

(5) Prostor za odlaganje i zbrinjavanje gnoja i gnojovke iz objekta mora biti smješten/izgrađen tako da se
spriječi zagađivanje okoliša i raznošenje štetnih bioloških zagađivača.

*Izgradnja farme*

Članak 14.

Farme iz članka 1. ovog Pravilnika moraju biti
izgrađene u skladu sa stručnim zoohigijenskim
načelima, na način koji će omogućiti optimalne mikroklimatske i zoohigijenske uvjete, svojstvene pojedinoj vrsti životinja,
primjenu racionalne tehnologije proizvodnje te osigurati dobro zdravstveno
stanje i dobrobit životinja.

*Prostorije i oprema*

Članak 15.

(1) Unutrašnjost objekta (podovi, zidovi,
stropovi i oprema) mora biti prilagođena vrsti proizvodnje i izrađena od
materijala koji nije štetan za zdravlje životinja i koji se može jednostavno
čistiti, prati i dezinficirati.

(2) U objektima na farmi mora se osigurati
osvjetljenje i mikroklima, primjerena vrsti i kategoriji životinja.

(3) Podovi moraju biti glatki ali ne skliski, te
moraju imati odgovarajući pad prema odvodnim kanalima koji se nalaze uzduž
sredine objekta ili uz postrane uzdužne zidove.

(4) Zidovi moraju biti izgrađeni od
odgovarajućeg građevinskog materijala te po potrebi i ovisno o vrsti i
kategoriji životinja, imati odgovarajuću toplinsku izolaciju.

(5) Stropovi u proizvodnim objektima mogu biti u
horizontalnoj izvedbi ili pratiti krovnu konstrukciju te imati, prema potrebi,
odgovarajuću toplinsku izolaciju.

(6) Ako objekt za uzgoj i/ili držanje životinja
ima prozore ili dovodne otvore za svježi zrak i/ili svjetlo, isti moraju imati
okvire od nehrđajućeg materijala i biti zaštićeni mrežama protiv ulaza
glodavaca, ptica i kukaca.

Članak 16.

(1) Farme iz članka 1. ovog Pravilnika, osim
prostorija/prostora u objektima u kojima se drže životinje moraju osigurati
prostor/prostoriju za smještaj, sortiranje i skladištenje hrane za životinje.

(2) Farme u kojima se obavlja proizvodnja
rasplodnih ili konzumnih jaja, pored prostorija iz stavka 1. ovoga članka,
moraju imati i prostoriju za sanitarnu obradu jaja, odnosno prostoriju za
sakupljanje i privremeno skladištenje konzumnih jaja, koja mora biti fizički
odvojena od proizvodnog dijela objekta.

(3) Iznimno od stavka 1. ovog članka, u slučaju
većeg broja objekata unutar proizvodnog kruga farme, propisane prostorije mogu
se izgraditi na ulazu u čisti dio kruga farme u sklopu uredskih prostorija, uz
uvjet da se sanitarni dio nalazi u čistom, a uredski dio u nečistom dijelu.
Sanitarni čvor mora imati sustav odvojenih muških i ženskih garderoba (čistu i
nečistu), s tuševima i uređajem za pranje ruku, zahode, hladnu i toplu vodu.

(4) Zabranjeno je unošenje hrane životinjskog
podrijetla u proizvodne prostorije objekata ili garderobe.

*Zbrinjavanje lešina*

Članak 17.

Farme iz članka 1. ovog Pravilnika moraju
osigurati zbrinjavanje lešina u skladu sa Zakonom.

*Poslovi dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije*

Članak 18.

Poslove dezinfekcije, dezinsekcije i
deratizacije (DDD) na farmi mogu obavljati samo pravne i/ili fizičke osobe koje
posjeduju rješenje Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva
o udovoljavanju propisanim uvjetima.

III. ZAŠTITA ŽIVOTINJA
NA FARMAMA:OPĆI UVJETI

*Obveze posjednika*

Članak 19.

(1) Posjednik mora poduzeti sve potrebne mjere
da osigura zaštitu životinja za koje se brine, te osigurati da se životinjama
ne prouzroče nepotrebni bolovi, ozljede, patnje i bolest.

(2) Potrebno je osigurati da su uvjeti u kojima
se životinje uzgajaju i/ili drže, a s obzirom na vrstu životinje, njezin stupanj
razvoja, prilagodbe i udomaćenosti te fiziološke i etološke potrebe, u skladu s
postojećom praksom i znanstvenim saznanjima.

*Osoblje*

Članak 20.

Za životinje se mora brinuti dovoljan broj osoba
s odgovarajućim znanjem i stručnom osposobljenošću, koji se prema njima
odgovorno odnose.

*Kontrola životinja*

Članak 21.

(1) Sve životinje na farmama čija je zaštita
ovisna o redovitoj brizi posjednika moraju biti pregledane najmanje jednom
dnevno. Životinje u drugim sustavima uzgoja treba pregledati u vremenskim
razmacima koji osiguravaju zaštitu životinja.

(2) U objektima moraju biti osigurani uvjeti za
potreban nadzor, uključujući i dovoljno osvjetljenje objekta (fiksno ili
prijenosno), tako da pregled životinja može biti obavljen u bilo koje doba.

*Bolesne, ozlijeđene i iscrpljene životinje*

Članak 22.

(1) Bolesnim, ozlijeđenim i iscrpljenim
životinjama mora biti odmah osigurana odgovarajuća briga.

(2) Bolesne, ozlijeđene ili iscrpljene životinje
moraju biti držane odvojeno od drugih životinja u prostorijama/prostorima sa
suhom i udobnom steljom.

(3) Posjednik mora pravovremeno zatražiti
veterinarsku pomoć za bolesne ili ozlijeđene životinje te kod poroda ukoliko je
to potrebno i osigurati odgovarajuću njegu bolesnih, ozlijeđenih i iscrpljenih
životinja.

*Evidencija*

Članak 23.

(1) Posjednik mora posjedovati evidenciju o
liječenju životinja te evidenciju uginuća u koju mora redovito upisivati
uginuća životinja. Ako se istovjetni podaci vode u druge svrhe, mogu se
koristiti i za potrebe ovoga Pravilnika.

(2) Evidencije iz stavka 1. ovoga članka
posjednik mora čuvati najmanje 3 godine od zadnjeg unosa podataka te ih je
dužan dati na uvid na zahtjev nadležnog veterinarskog inspektora.

*Sloboda kretanja*

Članak 24.

(1) Životinjama mora biti osigurana sloboda kretanja
primjerena njihovoj vrsti, pasmini, starosti, stupnju razvoja, prilagođenosti i
udomaćenosti, te u skladu s postojećom praksom i znanstvnim
saznanjima koja će spriječiti nepotrebne patnje ili ozljede.

(2) Ako je životinja stalno ili redovno privezana,
treba joj na temelju postojeće prakse i znanstvenih saznanja, osigurati
dovoljno prostora u skladu s njezinim fiziološkim i etološkim potrebama.

*Objekti*

Članak 25.

(1) Objekti i oprema za zaštitu životinja moraju
biti izgrađeni i održavani tako da nemaju oštrih rubova ili izbočenih dijelova
koji bi mogli uzrokovati ozljeđivanje životinja.

(2) Osvjetljenje, temperatura i vlažnost zraka,
kruženje zraka, koncentracija plinova i prašine u zraku, te higijena i
intenzitet buke u prostorima u kojima se nalaze životinje, moraju biti u
granicama koje nisu štetne za životinje.

(3) Životinje u objektima ne smiju biti cijelo
vrijeme u mraku. Tamo gdje nema dovoljno prirodne svjetlosti mora biti
osigurana primjerena umjetna rasvjeta. U slučaju korištenja umjetnog osvjetljenja
treba odrediti vrijeme za odmor životinja tijekom kojega životinje moraju biti
u mraku.

(4) Električne instalacije moraju biti izvedene
u skladu s posebnim propisima kao i ugradnja električne opreme.

*Životinje držane izvan objekta*

Članak 26.

Životinje koje se drže izvan objekta moraju biti
zaštićene od nepovoljnih vremenskih uvjeta, grabežljivaca i drugih opasnosti za
njihovo zdravlje.

*Automatska i mehanička oprema*

Članak 27.

(1) Posjednik mora osigurati pregled automatske
i mehaničke opreme u objektima jednom dnevno. Uočeni kvarovi moraju biti odmah
otklonjeni, a ako to nije moguće treba osigurati odgovarajuće mjere za
osiguranje zdravlja i dobrobiti životinja. Dok se kvar ne popravi moraju biti
osigurane alternativne metode radi održavanja zdravlja i zaštite životinja.

(2) U slučaju umjetnog prozračivanja objekata
mora biti osiguran alarmni sustav koji osobu koja se brine za životinje
upozorava na kvar u sustavu za prozračivanje. Alarmni sustav mora biti redovno
održavan i provjeravan u skladu sa uputama proizvođača. Mora biti osiguran i
alternativni sustav prozračivanja koji je, do uklanjanja kvara na glavnom
sustavu, dovoljan za očuvanje zdravlja i zaštitu životinja.

*Hrana, voda i druge tvari*

Članak 28.

(1) Životinjama mora biti osigurana primjerena
hrana, u dovoljnim količinama, koja odgovora njihovoj starosti i vrsti, u svrhu
očuvanja njihova zdravlja i zaštite. Životinjama se hrana ili voda ne smije
nuditi na način koji uzrokuje nepotrebnu patnju ili ozljede. Hrana ili voda ne
smije sadržavati tvari koje bi uzrokovale nepotrebnu patnju ili ozljede
životinja.

(2) Hrana mora biti dostupna svim životinjama u
vremenskim razmacima koji odgovaraju njihovim fiziološkim potrebama.

(3) Voda mora biti dostupna svim životinjama ili
se napajanje mora osigurati na drugi način.

(4) Oprema za napajanje i hranjenje mora biti
oblikovana, izrađena i postavljena tako da spriječi kontaminaciju vode i hrane
te da se ozljede zbog guranja pri hranjenju i napajanju svedu na najmanju
mjeru.

(5) U hranu za životinje smiju se dodavati samo
dopuštene tvari koje se koriste u preventivi, liječenju i u zootehničke
svrhe.

*Uzgoj i postupanje sa životinjama*

Članak 29.

(1) Zabranjene su metode ekstenzivnih i intenzivnih
uzgoja koje životinjama mogu prouzročiti nepotrebne patnje ili koje štetno
djeluju na životinje, uključivši i njihovo zdravlje. Iznimno je dopušteno
provođenje određenih kratkotrajnih postupaka, bez trajnih ozljeda.

(2) Životinje se smije uzgajati samo ako se na
temelju njihovog genotipa ili fenotipa može očekivati da to neće štetno
djelovati na njihovo zdravlje i zaštitu.

*Inspekcijski nadzor*

Članak 30.

(1) Veterinarski ured mora izraditi godišnji
program inspekcijskog nadzora na statistički reprezentativnom uzorku farmi.

(2) Veterinarski uredi su dužni izraditi
izvješća o obavljenim inspekcijskim nadzorima na farmi za proteklu godinu na
obrascu iz Priloga ovoga Pravilnika te ih do kraja veljače tekuće godine
dostaviti Upravi.

(3) Inspekcijski nadzor iz stavka 1. ovoga
članka može se obaviti i tijekom nadzora farme u druge svrhe.

IV. ZAŠTITA ŽIVOTINJA NA
FARMAMA: POSEBNI UVJETI

A) ZAŠTITA TELADI U
UZGOJU

*Način držanja teladi*

Članak 31.

(1) Pri držanju teladi na farmama u svrhu uzgoja
ili tova, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

a) telad starija od 8 tjedana ne smije biti
smještena pojedinačno, nego samo u skupinama;

b) telad može biti držana i u individualnim
boksovima u slučaju kada doktor veterinarske medicine (u daljnjem tekstu:
veterinar) odredi da je takav način držanja potreban zbog zdravstvenih ili
etoloških razloga;

c) individualni boksovi za telad, osim za telad
koja je odvojena u posebne boksove iz zdravstvenih razloga, moraju imati takve
pregradne stijenke da se telad može međusobno vidjeti
i dodirivati;

d) širina individualnog boksa mora biti najmanje
jednaka visini grebena teleta, mjereno u stojećem položaju;

e) dužina individualnog boksa mora biti najmanje
jednaka dužini teleta i to počevši od vrha nosa do stražnjeg ruba sjedne kosti,
pomnoženo faktorom 1,1;

f) kad se telad drži u individualnim odjeljcima
ili na vezu, stijenke kojima je odijeljena moraju
biti perforirane te ne smiju biti niže od 90 cm +/- 10% ili 0,80 × visina
grebena teleta;

g) sva telad u skupini mora imati dovoljno
prostora da se može okrenuti, ustati i leći;

h) najmanja podna površina koja mora biti
osigurana za svako tele u skupini, iznosi:

|  |  |
| --- | --- |
| **Živa vaga teleta  (kg)** | **Najmanja podna površina po životinji (m2)** |
| manje od 150 | 1,5 |
| 150 – 220 | 1,7 |
| 220 i više | 1,8 |

(2) Odredbe iz stavka 1. ovoga članka ne odnose
se na:

a) farme s 5 i manje teladi;

b) telad uz majke koja još siše.

*Osvjetljenje*

Članak 32.

(1) Telad smještena u objektima ne smije biti u
stalnom mraku. Mora biti osigurano zadovoljavajuće prirodno ili umjetno
osvjetljenje jačine najmanje 80 luksa. Umjetno osvjetljenje mora odgovarati
najmanje prirodnom osvjetljenju u vremenu od 9 do 17 sati.

(2) U objektu mora biti osigurano dovoljno jako
osvjetljenje, fiksno ili prijenosno, tako da se u svakom trenutku može obaviti
pregled teladi.

*Kontrola teladi*

Članak 33.

(1) Posjednik mora najmanje dva puta dnevno
osigurati pregled teladi u objektu, a teladi držane izvan objekta najmanje
jednom dnevno.

(2) Za svako tele koje pokazuje znakove bolesti
ili ozljede potrebno je odmah osigurati potrebnu brigu, a po potrebi i
veterinarsku zaštitu.

(3) U slučaju potrebe bolesna ili ozlijeđena
telad mora biti izdvojena i primjereno smještena u odjeljku sa suhom udobnom
steljom.

*Prostor za telad*

Članak 34.

Prostori za telad moraju biti takvi da svako
tele može bez teškoća leći, ležati, ustati i njegovati se.

*Vezanje*

Članak 35.

(1) Telad ne smije biti vezana.

(2) Iznimno je dopušteno vezanje teladi držane u
skupini samo tijekom hranjenja mlijekom ili mliječnim nadomjestkom,
ne dulje od jednog sata.

(3) Oprema za vezanje ne smije uzrokovati
ozljede životinja, ne smije biti zategnuta te mora omogućavati nesmetano
ustajanje, lijeganje, stajanje i njegu tijela.

(4) Opremu za vezanje treba redovno pregledavati
da bi se rizik od gušenja ili ozljede teleta sveo na najmanju mjeru.

*Odjeljci, oprema, posuđe*

Članak 36.

(1) Toplinska izolacija, grijanje i ventilacija
objekta moraju osiguravati cirkulaciju zraka, razinu prašine, temperaturu,
relativnu vlažnost zraka i koncentraciju plinova u granicama u kojima ne
djeluju štetno na telad.

(2) Objekte za držanje teladi, odjeljke, opremu
i posuđe koje se koristi za telad treba redovno čistiti i dezinficirati.

(2) Feces, mokraću te
nepojedenu ili rasutu hranu treba redovno odstranjivati.

*Pod*

Članak 37.

(1) Podovi moraju biti glatki, ali ne skliski,
tako da ne dolazi do ozljeda teladi te izgrađeni tako da ne uzrokuju ozljede ili
patnje teladi za vrijeme stajanja ili ležanja. Podovi moraju odgovarati
veličini i masi teleta te imati tvrdu, ravnu i stabilnu površinu.

(2) Sva telad mora cijelo vrijeme imati
neograničen pristup ležištu koje mora biti udobno, čisto i suho te ne smije djelovati
štetno na telad.

(3) Svoj teladi mlađoj od dva tjedna treba
osigurati čistu, suhu i za zdravlje teleta neškodljivu stelju.

*Napajanje i hranjenje*

Članak 38.

(1) Teladi mora biti osigurana odgovarajuća
prehrana u skladu s njihovom starosti, tjelesnom masom te etološkim i
fiziološkim potrebama.

(2) Hrana za telad mora sadržavati dovoljno
željeza, čime se osigurava prosječna vrijednost krvnog hemoglobina od najmanje
4,5 mmol/l.

(3) Teladi starijoj od dva tjedna mora biti
osigurana vlaknasta hrana primjerene kvalitete na način da je mogu konzumirati
kada žele. Količina hrane s probavljivim vlaknima povisuje se od 50 g do 250 g
na dan za telad od 8 do 20 tjedana starosti.

(4) Teladi se ne smiju stavljati brnjice.

(5) Sva telad starija od 2 tjedna mora biti
hranjena najmanje dva puta dnevno. Pri skupnom držanju i pri restriktrivnom hranjenju bez upotrebe automatske opreme za
hranjenje sva telad istovremeno mora imati nesmetan pristup hrani.

(6) Sva telad mora imati pristup do svježe i
čiste pitke vode u dovoljnim količinama ili njihove potrebe za tekućinom moraju
biti zadovoljene drugim, za napajanje primjerenim tekućinama.

(7) U slučaju visoke temperature okoliša ili u
slučaju bolesne teladi, svježa i čista voda za piće mora biti dostupna cijelo
vrijeme.

(8) Oprema za hranjenje i napajanje mora biti
oblikovana, izrađena i ugrađena te održavana tako da se kontaminacija vode i
hrane smanji na najmanju mjeru.

(9) Svako tele mora primiti kravlji kolostrum što prije nakon telenja,
a svakako u prvih 6 sati života.

B) ZAŠTITA SVINJA NA
FARMI

**1. OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE SVINJA**

*Način držanja svinja*

Članak 39.

(1) Najmanja podna površina koja mora biti
osigurana za svako prase ili tovljenika koji se drže u skupini, osim nazimica nakon osjemenjivanja i
krmača, je:

|  |  |
| --- | --- |
| **Živa vaga svinja  (kg)** | **Podna površina po životinji (m2)** |
| do 10 | 0,15 |
| 10 – 20 | 0,20 |
| 20 – 30 | 0,30 |
| 30 – 50 | 0,40 |
| 50 – 85 | 0,55 |
| 85 – 110 | 0,65 |
| više od 110 | 1,00 |

(2) Najmanja podna površina za životinje držane
skupno mora iznositi za nazimice nakon osjemenjivanja 1,64 m2, a za krmače 2,25 m2.

(3) Ako se u skupini nalazi 5 ili manje
životinja, podna površina po životinji mora biti uvećana za 10%.

(4) Ako se u skupini nalazi 40 ili više
životinja, podna površina po životinji može biti manja za 10%.

(5) Za suprasne svinje
najmanja podna površina punog poda mora biti 0,95 m2
za nazimice i 1,30 m2
za krmače. Drenažni otvori mogu zauzimati najviše 15% navedene površine.

(6) Ako se svinje držane u skupinama drže na
podu s betonskim rešetkama, mora biti:

a) najveći razmak među rešetkama:

|  |  |
| --- | --- |
| **Kategorija svinja** | **Najveći razmak među  rešetkama (mm)** |
| Prasad | 11 |
| Odbijena prasad | 14 |
| Tovljenici | 18 |
| Nazimice i krmače | 20 |

b) najmanja širina rešetki:

|  |  |
| --- | --- |
| **Kategorija svinja** | **Najmanja širina rešetki (mm)** |
| Prasad i odbijena prasad | 50 |
| Tovljenici, nazimice i krmače | 80 |

*Osvjetljenje*

Članak 40.

(1) Svinje držane u objektima ne smiju biti cijelo
vrijeme u mraku. Mora biti osigurano osvjetljenje od najmanje 40 luksa (lx),
najmanje 8 sati dnevno.

(2) Na raspolaganju mora biti i stalan dovoljno
jak izvor svjetla tako da je u svakom trenutku moguće obaviti pregled svinja.

*Buka*

Članak 41.

U objektima u kojima se drže svinje buka ne
smije biti viša od 85 dB. Treba izbjegavati stalnu ili iznenadnu buku.

*Kontrola svinja*

Članak 42.

Posjednik mora najmanje jednom dnevno osigurati
pregled životinja.

*Agresivnost skupno držanih svinja*

Članak 43.

Svinje koje su pretjerano agresivne prema drugim
jedinkama u skupini ili svinje koje su izložene takvoj agresiji treba
premjestiti i držati u individualnim odjeljcima. U tom slučaju odjeljak mora
biti dovoljno velik da se svinja može bez teškoća okrenuti, ustati i leći.

*Vezanje*

Članak 44.

Vezanje krmača i nazimica
je zabranjeno.

*Odjeljci i oprema*

Članak 45.

(1) Odjeljke i opremu koji se koriste za svinje
treba redovno čistiti i dezinficirati.

(2) Feces i mokraću te
nepojedenu ili razbacanu hranu treba redovno odstranjivati.

*Podovi i prostor za leženje*

Članak 46.

(1) Podovi moraju biti glatki, ali ne skliski te
napravljeni i održavani tako da ne prouzroče ozljede, bolesti i patnju svinja.
Moraju odgovarati veličini i težini životinje, a ako nisu prekriveni steljom,
površina mora biti ravna, čvrsta i stabilna.

(2) Sve svinje moraju imati pristup prostoru za
ležanje (ležištu), koji mora biti udoban, čist, suh i ne smije biti štetan za životinje.
Mora biti osigurano dovoljno prostora da sve svinje istovremeno leže, normalno
ustaju i liježu.

(3) Prostor za svinje mora biti takav da se
svinje mogu vidjeti međusobno, a tjedan dana prije prasenja
krmače i nazimice je potrebno odvojiti od ostalih
svinja.

*Napajanje i hranjenje*

Članak 47.

(1) Svinje moraju biti hranjene najmanje jednom
dnevno. Ukoliko svinje držimo u skupinama i na restriktrivnoj
prehrani, a bez upotrebe automatskih uređaja za pojedinačnu raspodjelu hrane,
moramo osigurati da su sve svinje istovremeno nahranjene.

(2) Sve svinje starije od dva tjedna moraju
cijelo vrijeme imati pristup svježoj i čistoj vodi za piće u dovoljnim
količinama.

(3) Oprema za hranjenje i napajanje mora biti
oblikovana, napravljena i namještena te održavana tako da kontaminacija vode i
hrane bude svedena na najmanju moguću mjeru.

*Slama ili drugi materijali odnosno predmeti*

Članak 48.

Svim svinjama mora biti na raspolaganju slama ili
drugi materijal odnosno predmeti za zadovoljenje njihovih etoloških potreba u
svrhu sprječavanja grizenja repova i drugih poremećaja ponašanja.

*Skraćivanje zubi, rezanje repova*

Članak 49.

(1) Zabranjeni su svi zahvati koji se ne izvode
u svrhu liječenja ili u dijagnostičke svrhe te oni koji se ne odnose na
propisano označavanje svinja, a koji mogu prouzročiti ozljede ili gubitak
osjetljivog dijela tijela ili promjenu građe kosti, osim:

a) brušenja ili rezanja zubi u prasadi, koje je
dopušteno obav­ljati samo
do sedmog dana starosti prasadi, pri čemu se treba oblikovati glatka površina;

b) skraćivanja zubi nerasta kada je to potrebno
zbog sprječavanja ozljeda drugih životinja ili iz sigurnosnih razloga;

c) rezanja dijela repa;

d) kastracije muške prasadi na način koji ne
uključuje trganje tkiva;

e) stavljanja nosnih obruča (kolutova)
i to samo svinjama koje se drže izvan objekata.

(2) Skraćivanje repova i zubi obavlja se na
sljedeći način:

a) ne smije se obavljati rutinski već samo u
slučajevima opasnosti od ozljeda i ozljeda vimena krmača te uški ili repova
druge prasadi;

b) prije provođenja navedenih zahvata potrebno
je primijeniti druge mjere za sprječavanje grizenja repova i drugih smetnji u
ponašanju, pri čemu treba obratiti pažnju uređenju okoliša i gustoći
naseljenosti. Da bi se izbjegle smetnje u ponašanju životinja potrebno je
izmijeniti nepovoljne životne uvjete ili način uzgoja životinja.

(3) Sve zahvate iz stavka 1. i 2. ovoga članka
smije obaviti samo veterinar ili druga odgovarajuće osposobljena osoba, pod
nadzorom veterinara.

(4) Kastraciju i skraćivanje repova prasadi
starije od 7 dana smije obaviti samo veterinar uz upotrebu anestezije ili
dugotrajne analgezije.

**2. POSEBNI UVJETI ZA RAZLIČITE KATEGORIJE SVINJA**

*Nerasti*

Članak 50.

(1) Odjeljci za neraste moraju biti smješteni i
izgrađeni tako da se nerast može okrenuti bez teškoća te da može čuti,
namirisati i vidjeti ostale svinje.

(2) Slobodna podna površina odjeljka za
odrasloga nerasta mora iznositi najmanje 6 m2.

(3) Ako je odjeljak u kojem se drži nerast
namijenjen i za pripust, slobodna podna površina za odraslog nerasta mora
iznositi najmanje 10 m2.

*Krmače i nazimice*

Članak 51.

(1) Krmače i nazimice
moraju, u razdoblju od 4 tjedna nakon osjemenjivanja
do 1 tjedan prije očekivanog prasenja, biti držane u
skupinama.

(2) Stranice odjeljka u kojem se nalazi skupina
svinja iz stavka 1. ovoga članka moraju biti duže od 2,8 m. Ako se u skupini
nalazi 5 i manje životinja stranice odjeljka moraju biti duže od 2,4 m.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, na
farmama s manje od 10 krmača i nazimica, životinje u
razdoblju od 4 tjedna nakon osjemenjivanja do 1
tjedan prije očekivanog prasenja mogu biti držane u
individualnim odjeljcima, tako da imaju dovoljno prostora da se mogu okrenuti
bez teškoća.

(4) Potrebno je poduzeti sve potrebne mjere da
među svinjama držanim skupno ne dolazi do agresivnosti.

(5) Bređe svinje i nazimice
moraju biti, ukoliko je to potrebno, podvrgnute tretmanu uklanjanja unutarnjih i
vanjskih nametnika, a prije smještanja u odjeljeke za
prasenje moraju biti temeljito očišćene.

(6) Tjedan dana prije predviđenoga datuma prasenja, bređe svinje i nazimice
moraju na raspolaganju imati čist, primjereno suh prostor za odmor te
primjerene materijale za izgradnju gnijezda, osim ako to nije onemogućeno zbog
sustava perforiranog poda i odstranjivanja gnoja.

(7) Za ležište svakoj bređoj svinji ili nazimici mora biti osiguran dovoljno velik prostor koji
omogućava nesmetano prasenje ili pomaganje pri prasenju.

(8) Odjeljci za prasenje
moraju imati pregradu kojom se prostor za prasenje
odvaja od preostalog dijela boksa.

(9) Svinje trebaju dobivati dovoljne količine
hrane. Svim bređim svinjama treba osigurati dovoljno hrane s visokim udjelom
sirove vlaknine te dovoljne količine energetski
bogate hrane, kako bi životinje bile site te zadovoljile potrebu za žvakanjem.

(10) Svinjama i nazimicama
mora biti omogućen materijal kojim će se zanimati, a koji udovoljava uvjetima
iz članka 48. ovoga Pravilnika.

*Prasad prije odbića*

Članak 52.

(1) Prasadi koja još sisa mora biti osiguran
dovoljno zagrijan prostor, čist, suh i udoban te odvojen od prostora za krmaču.
Prostor za ležanje mora biti prekriven pokrovom, slamom ili drugim primjerenim
materijalom te omogućiti svoj prasadi istovremeno odmaranje.

(2) U slučaju da je krmača ukliještena prasadi
mora biti omogućeno nesmetano sisanje.

(3) Prasad je dopušteno odbiti od sise nakon 28
dana starosti.

(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka prasad je
dopušteno odbiti od sise i 7 dana ranije, ako je preseljena u očišćene i
dezinficirane objekte koji su odvojeni od objekata za svinje. Prasad može biti
odbijena od sise i ranije, ako je to potrebno zbog dobrobiti ili zdravlja
krmača ili prasadi.

*Prasad od četvrtog do desetog tjedna starosti i tovljenici*

Članak 53.

(1) Prasad od četvrtog do desetog tjedna
starosti koja će biti držana u skupinama, što prije nakon odbića
mora biti organizirana u skupine te se moraju poduzeti sve potrebne mjere za
sprječavanje međusobnih borbi koje prelaze granice prilagodbe.

(2) Prasad iz stavka 1. ovoga članka i
tovljenici moraju se organizirati u stabilne skupine koje se što je manje
moguće međusobno miješaju. Ako je potrebno miješati skupine to treba učiniti
što ranije nakon organiziranja skupina, a najkasnije 7 dana nakon odbića od sise. U tome slučaju svoj prasadi treba osigurati
jednake mogućnosti za bijeg od ostale prasadi.

(3) Kad se utvrde znakovi ustrajne borbe između
jedinki odmah je potrebno poduzeti potrebne mjere, kao što je dodavanje slame u
odjeljak ili drugih materijala za istraživanje. U slučaju krajnje potrebe mora
se izdvojiti i držati odvojeno napadača ili napadnutu jedinku.

(4) Da bi se omogućilo miješanje svinja, upotreba
sredstava za smirenje dopuštena je samo u izuzetnim slučajevima i to samo od
strane veterinara.

**C) MINIMALNI UVJETI ZA ZAŠTITU KOKOŠI NESILICA**

Članak 54.

(1) Odredbe ove točke ne odnose se na farme:

a) s manje od 350 kokoši nesilica;

b) za uzgoj matičnog jata nesilica.

(2) Na farme iz stavka 1. ovoga članka, u dijelu
koji se odnosi na zaštitu kokoši nesilica, primjenjuju se odredbe članka 19. do
30. ovoga Pravilnika.

C.1. OPĆI UVJETI

*Opći uvjeti za sve sustave uzgoja*

Članak 55.

(1) Posjednik mora osigurati pregled kokoši
najmanje jednom dnevno.

(2) Treba izbjegavati prejaku, stalnu i
iznenadnu buku. Ventilatori, oprema za hranjanje i
druga oprema ne smije proizvoditi prejaku buku.

(3) Objekti moraju biti primjereno osvijetljeni
tako da sve kokoši mogu vidjeti jedna drugu i da su jasno vidljive te da mogu
percipirati svoju okolinu i pokazivati uobičajeni stupanj aktivnosti. Ako se
raspolaže prirodnim osvjetljenjem, otvori za svjetlo moraju biti izgrađeni tako
da se svjetlost jednakomjerno raspodijeli u prostoru.

(4) U prvim danima nakon naseljavanja režim
osvjetljenja mora biti takav da spriječi zdravstvene smetnje i smetnje
ponašanja. Program osvjetljenja mora biti u skladu sa zahtjevima i normativima
hibrida koji se uzgajaju. Unutar dnevnog ritma mora biti najmanje 8 sati
neprekidnoga mraka, da bi se životinje odmorile. Zamračivanje i osvjetljivanje
mora biti postupno.

(5) Objekti i oprema koji dolaze u dodir s
kokošima moraju biti redovno čišćeni i dezinficirani, a osobito prije ponovnog
naseljavanja. Tijekom boravka kokoši u objektu mora biti održavana primjerena
čistoća.

(6) Feces je potrebno
redovno odstranjivati.

(7) Uginule kokoši treba uklanjati svaki dan.

(8) Kavezi moraju biti takvi da kokoši ne mogu
pobjeći.

(9) Kod kaveza s dvije ili više etaža mora biti
osigurana mogućnost nesmetane kontrole svih kaveza kao i pristup do svake
kokoši.

(10) Vrata kaveza moraju biti takvog oblika i
veličine da se iz kaveza može izvaditi ili u njega staviti odrasla kokoš, a da
joj se tim postupkom ne prouzroče patnje ili ozljede.

(11) Zabranjeno je takvo postupanje s kokošima
koje bi im uzrokovalo nepotrebne ozljede. Kako bi se spriječilo kljucanje perja
i kanibalizam dopušteno je skraćivanje kljunova, ali pod uvjetom da to izvede
osposobljena osoba i to samo na pilićima mlađim od 10 dana koji su namijenjeni
za proizvodnju jaja.

C. 2. POSEBNI UVJETI ZA
POJEDINAČNE SUSTAVE UZGOJA

*Alternativni sustav uzgoja*

Članak 56.

(1) Sustavi moraju biti opremljeni tako da se
kokošima nesilicama osigura:

a) najmanje 10 cm prostora za hranjenje po
jednoj kokoši kod ravnih hranilica, odnosno najmanje 4 cm prostora za hranjenje
po jednoj kokoši kod okruglih hranilica;

b) najmanje 2,5 cm prostora za piće po jednoj
kokoši kod ravnih pojilica, odnosno najmanje 1 cm prostora za piće po jednoj
kokoši kod okruglih pojilica. Kod napajanja kapljičnim pojilicama i šalicama za
napajanje mora biti najmanje jedna pojilica na 10 kokoši. Ako su mjesta za
napajanje opskrbljena fiksno postavljenim pojilicama, tada se u dometu svake
kokoši moraju nalaziti barem po dvije šalice za napajanje ili dvije kapljične
pojilice;

c) odvojen prostor za nesenje
jaja za svaku kokoš pojedinačno (gnijezdo) ili za skupinu kokoši (zajedničko gnjezdište).
U slučaju pojedinačnih gnijezda, mora biti osigurano najmanje 1 gnijezdo na 7
kokoši, dok kod korištenja zajedničkog gnjezdište mora biti osigurano najmanje
1 m2 gnjezdišta za najviše 120 kokoši;

d) najmanje 15 cm dužine odgovarajuće grede (bez
oštrih rubova) po jednoj kokoši. Grede ne smiju biti namještene iznad stelje.
Vodoravna udaljenost među pojedinim gredama mora iznositi najmanje 30 cm.
Vodoravna udaljenost između grede i zida mora iznositi najmanje 20 cm;

e) najmanje 250 cm2
površine sa steljom za kokoši, koja mora pokrivati najmanje jednu trećinu podne
površine. Stelja mora biti čista, suha i ne smije štetiti zdravlju kokoši te od
prhkog materijala koji omogućava kokošima zadovoljenje njihovih etoloških
potreba.

(2) Podovi moraju biti oblikovani tako da
odgovarajuće podupru svaki naprijed okrenuti prst na obje noge.

(3) Kod sustava uzgoja pri kojem se kokoši
nesilice mogu slobodno kretati među pojedinačnim etažama:

a) ne smije biti više od 4 etaže;

b) među pojedinim etažama mora biti najmanje 45
cm prostora;

c) pojilice i hranilice moraju biti raspoređene
tako da su jednako dostupne svim kokošima;

d) etaže moraju biti uređene tako da feces ne pada na donje etaže.

(4) Kod sustava uzgoja pri kojem kokoši nesilice
imaju uređen ispust:

a) mora biti osigurano više otvora za neposredan
izlazak u slobodni prostor, visokih najmanje 35 cm i širokih najmanje 40 cm te
razmještenih po cijeloj dužini objekta. U svakom slučaju na skupinu od 1000
kokoši zajednički otvor mora iznositi 2 m.

b) otvoreni ispusti moraju imati površinu
primjerenu gustoći naseljenosti i prirodi terena, moraju biti ograđeni i
omogućiti zaklon od nepovoljnih vremenskih uvjeta i grabežljivaca te imati
odgovarajuće pojilice ukoliko je to potrebno.

(5) Gustoća naseljenosti ne smije biti veća od 9
kokoši nesilica na m2 korisne površine.

*Sustavi uzgoja u neobogaćenim baterijskim kavezima*

Članak 57.

Sustavi uzgoja u neobogaćenim baterijskim
kavezima moraju ispunjavati sljedeće uvjete:

a) za svaku kokoš nesilicu na raspolaganju mora
biti najmanje 550 cm2 korisne površine,
mjereno u vodoravnoj ravnini;

b) svaki kavez mora imati hranilicu dužine
najmanje 10 cm po pojedinoj kokoši;

c) svaki kavez mora imati pojilicu u obliku
korita dužine 10 cm po jednoj kokoši ili dvije kapljične pojilice ili dvije
šalice za napajanje;

d) kavezi moraju biti visoki najmanje 40 cm na
najmanje 65% površine kaveza i ne niži od 35 cm na bilo kojoj točki;

e) podovi moraju biti oblikovani tako da odgovarajuće
podupiru svaki od naprijed okrenutih prstiju na svakoj nozi. Nagib poda ne
smije biti veći od 14% ili 8°. Ako podovi nisu napravljeni od pravokutne žičane
mreže, nagib poda može biti veći;

f) kavezi moraju biti opremljeni odgovarajućim
materijalom za trošenje kandži.

*Sustav uzgoja u obogaćenim baterijskim kavezima*

Članak 58.

Svi obogaćeni baterijski kavezi moraju
ispunjavati sljedeće uvjete:

1) kokoši nesilice moraju imati:

a) najmanje 750 cm2
površine kaveza po kokoši, od čega 600 cm2
korisne površine. Visina kaveza, osim visine nad korisnom povr­šinom,
mora iznositi najmanje 20 cm na svakoj točki, a ukupna površina ni kod jednog
kaveza ne smije biti manja od 2000 cm2;

b) gnijezdo;

c) stelju koja ispunjava uvjete iz članka 56.
stavka 1. točke e) ovoga Pravilnika te koja omogućava kljucanje i čeprkanje;

d) odgovarajuće grede, dužine najmanje 15 cm po
jednoj kokoši.

2) svaki kavez mora imati hranilicu dužine
najmanje 12 cm po jednoj kokoši;

3) svaki kavez mora imati na raspolaganju sustav
za napajanje, dostatan broju kokoši. Ako se koriste kapljične pojilice ili
šalice za napajanje najmanje dvije moraju biti dostupne svakoj kokoši;

4) u svrhu lakše kontrole, naseljavanja ili
vađenja kokoši, prolaz među pojedinim redovima kaveza mora biti širok najmanje
90 cm, a udaljenost od poda objekta do prvog reda kaveza mora iznositi najmanje
35 cm;

5) kavezi moraju biti opremljeni odgovarajućim
materijalom za trošenje kandži.

*Registracija farmi*

Članak 59.

(1) Farme iz članka 1., 56., 57. i 58. ovoga Pravilnika
moraju biti registrirane pri Upravi.

(2) Zahtjev za registraciju farmi iz stavka 1.
ovoga članka podnosi se nadležnom veterinarskom uredu.

(3) Zahtjev iz stavka 2. ovoga članka sadrži:

PODATKE O FARMI

a) naziv i adresu gospodarstva tj. adresu na kojoj se nalazi objekt, ako nije smješten na
istoj adresi kao i gospodarstvo,

b) ime i adresu fizičke osobe odgovorne za
životinje, ukoliko ta osoba nije njihov posjednik;

c) registracijske brojeve drugih objekata za
koje je odgovorna osoba iz točke b) ovoga stavka;

PODATKE O POSJEDNIKU, AKO TO NIJE OSOBA KOJA JE
ODGOVORNA ZA ŽIVOTINJE

d) ime i adresu te sjedište posjednika, u
slučaju da to nije ista osoba koja je odgovorna za životinje;

e) registarske brojeve drugih objekata/gospodarstava,
koje posjeduje ili kojima upravlja;

DRUGE PODATKE O FARMI

f) maksimalan kapacitet objekta, izraženo brojem
životinja koje se mogu istovremeno uzgajati na farmi, u skladu s odobrenom
projektnom dokumentacijom. Za već izgrađene farme koje nemaju obvezu izrade
tehnološke dokumentacije, maksimalan kapacitet u skladu s odredbama ovoga
Pravilnika koje uređuju pitanje dobrobiti životinja;

g) naziv ovlaštene veterinarske organizacije i
ime i prezime ovlaštenog/ovlaštenih veterinara odgovornog/ih za provedbu
poslova iz područja javnih ovlasti;

h) za uzgoje kokoši nesilica identifikacijski
broj farme mora sadržavati i sljedeći kod koji određuje vrstu uzgoja:

– broj 1 za slobodni uzgoj;

– broj 2 za štalski uzgoj;

– broj 3 za baterijski uzgoj.

(4) Zahtjevu iz stavka 2. ovoga članka prilaže
se i izjava posjednika da uzgoj ispunjava uvjete iz ovoga Pravilnika.

(5) Posjednik mora o svim promjenama podataka iz
stavka 3. ovoga članka odmah obavijestiti nadležni veterinarski ured radi
izmjene podataka u Upisniku.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 60.

(1) Farme iz članaka 56., 57. i 58. ovoga
Pravilnika moraju biti registrirane i mora im biti dodijeljen identifikacijski
broj do 1. siječnja 2008. godine.

(2) Uzgoj u kavezima iz članka 57. ovoga Pravilnika
dopušten je do 1. siječnja 2012. godine, a od 1. siječnja 2009. godine kavezi
se ne smiju više proizvoditi niti prvi put stavljati u upotrebu.

Članak 61.

(1) Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od
dana objave u »Narodnim novinama«.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka:

– na farme na koje se odnose odredbe članaka
31., članka 50. stavka 3. i članka 56. stavaka 1. do 4. ovoga Pravilnika,
počinju se primjenjivati od 1. siječnja 2009. godine;

– na novoizgrađene i obnovljene farme te one
koje se, nakon stupanja na snagu ovoga Pravilnika, prvi put koriste, odredbe
članka 39. stavaka 2. do 6. i članka 51. stavaka 1. do 3. i stavka 10. ovoga
Pravilnika, počinju se primjenjivati od 1. siječnja 2009. godine;

– na farme koje su izgrađene prije stupanja ovoga
Pravilnika na snagu, odredbe članka 39. stavaka 2. do 6. i članka 51. stavaka
1. do 3. i stavka 10. ovoga Pravilnika, počinju se primjenjivati od 1. siječnja
2013. godine;

– na farme koje su izgrađene prije stupanja na
snagu ovoga Pravilnika, članak 56. stavak 5. ovog Pravilnika počinje se
primjenjivati od 1. siječnja 2012. godine;

– odredbe članka 57. ovoga Pravilnika počinju se
primjenjivati od 1. siječnja 2009. godine;

– odredbe o uzgoju u kavezima iz članka 58.
ovoga Pravilnika počinju se primjenjivati od 1. siječnja 2009. godine.

Klasa: 322-01/05-01/48

Urbroj: 525-01-05-01

Zagreb, 5. studenoga 2005.

Ministar

**Petar Čobanković**, v. r.

Prilog

*1. Vrsta i
kategorija životinja na koju se odnosi točka 2. ovoga Priloga:*

– telad,

– svinje,

– kokoši nesilice.

*2. Obrazac
Godišnjeg izvješća o zahtijevanim podacima za svaku vrstu i kategoriju
životinja u skladu s odredbama ovog Pravilnika*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nadležni veterinarski ured: | | Godina: | | |
| Vrsta i kategorija životinja:  o Telad  o Svinje  o Kokoši nesilice  o Drugo \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ | | | | |
| Broj farme: | | Broj inspekcijskih pregleda: | | |
| Vrsta i broj prekršaja: | | Broj poduzetih mjera: | | |
| **Uvjeti** | **Pravilnik o uvjetima kojima moraju udovoljavati farme i uvjetima za zaštitu životinja na farmama** | **Rješenja** | **Mandatne kazne** | **Zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka** |
| Osoblje | Za životinje se mora brinuti primjeren broj ljudi s potreb­nim znanjem, stručnom os­posobljenošću, spretnošću i odgovornim odnosom prema životinjama |  |  |  |
| Kontrola uzgoja | Sve životinje u uzgoju moraju biti pregledane najma­nje jednom dnevno od strane po­sjednika.  Moraju biti osigurani uvjeti za sve potrebne preglede, uključujući osvjetljenje objek­ta, tako da je moguće obaviti pregled životinja u bilo koje doba.  Bolesne, ozlijeđene i iznemo­gle životinje moraju biti od­mah zbrinute na odgovarajući način.  Mora biti osiguran i odgova­ra­jući odvojeni smještaj bo­lesnih, ozlijeđenih ili iz­nemoglih životinja.  Posjednik mora pravovreme­no zatražiti veterinarsku po­moć i brigu za bolesne ili ozli­jeđene životinje, veterinarsku pomoć kod poroda kada je potrebna, te odgova­rajuću njegu bolesnih, oz­lije­đenih i iznemoglih životinja. |  |  |  |
| Bilješke | Posjednik mora voditi eviden­cije o liječenju životinja, a pored toga mora i redovno upisivati uginuća.  Posjednik mora čuvati eviden­cije najmanje 3 godine od zadnjeg unosa podataka te ih dati na uvid na zahtjev veterinarskog inspektora. |  |  |  |
| Sloboda kretanja | Životinjama mora biti osigu­rana sloboda kretanja, pri­mjerena njihovoj vrsti, pa­smini, starosti, stupnju raz­voja, prilagođenosti i udo­maćenosti, kojom će se spriječiti nepotrebne pat­nje s obzirom na njihove fiziološke i etološke potrebe, u skladu s utvrđenim is­kustvima i znanstvenim saznanjima. |  |  |  |
| Objekti | Materijali za izgradnju objekata, odjeljaka i opreme, s kojima životinje dođu u dodir ne smiju biti štetni za životinje. Moraju biti dovoljno otporni i prikladni za jednostavno čišćenje i dezinfekciju. Objekti i oprema moraju biti uređeni tako, da ne uzrokuju ozljede životinja. |  |  |  |
|  | Osvjetljenje, toplina, vlažnost, kruženje zraka, prozračivanje, koncentracija plinova, higijena i jačina buke u prostorima u kojima se nalaze životinje, moraju odgovarti vrsti životinje i stupnju razvoja, njezinoj prilagođenosti i udomaćenosti te fiziološkim i etološkim potrebama.  Životinje u objektima ne smi­ju biti stalno u mraku. Kad nema dovoljno prirodne svjetlosti, mora biti osigurano primjerno umjetno osvjetljenje. Kod upotrebe umjetnog osvjetljenja treba odrediti vrijeme za odmor, kad životinje moraju biti u mraku. |  |  |  |
| Oprema | Posjednik mora osigurati da teh­nička oprema u uzgoju bu­de provjerena najmanje jed­nom dnevno te da se utvrđeni kvarovi uklone u što kraćem vre­menu. Ako to nije moguće, potrebno je upotrebom nadomjesnih metoda hranjenja i napajanja te održavanja higijene osigurati zdravlje i zaštitu životinja.  Ako se koristi umjetno prozra­čivanje u objektu za životinje, mora biti osiguran alternativni sustav, koji je dovoljan da bi se osiguralo zdravlje i zaštita životinja, dok se ne uklone kvarovi na glavnom sustavu te alarmni sustav koji upozorava na pojavu kvara u sustavu prozračivanja.  Alarmni sustav mora biti redovno održavan i provjeravan na propisan način. |  |  |  |
| Voda, hrana i druge tvari | U prehranu životinja moguće je uključiti dopuštene tvari u preventivne, terapijske ili zo­o­tehničke svrhe, za koje je znanstvenim metodama ili is­kustvima dokazano, da ne šte­te zdravlju i zaštiti životinja. |  |  |  |
| Uzgoj i uzgojni postupci | Ne smiju se koristiti uzgoj i postupci vezani za životinje koji im mogu prouzročiti pat­nju ili ozljede. Iznimno je dopušteno koristiti postupke koji za životinje predstavljaju kratkotrajno opterećenje, ali ne uzrokuju trajne ozljede, a dopušteni su odgovarajućim propisima. |  |  |  |
| Uzgoj i uzgojni postupci | Životinje se ne smije toviti, ako je na osnovi njihovog ge­notipa ili fenotipa moguće očekivati da će to štetno djelovati na zdravlje i zaštitu životinja. |  |  |  |

Primjedbe:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Mjesto i datum:

Potpis odgovorne osobe:                                             Mjesto
pečata:

Pravilnik, NN 136/2005-2550