## Naredba o poduzimanju mjera radi sprječavanja širenja i suzbijanju zlatne krumpirove cistolike nematode - Globodera rostochiensis Woll. i sprječavanja pojave blijedožute krumpirove cistolike nematode

### NN 91/2002 (31.7.2002.), Naredba o poduzimanju mjera radi sprječavanja širenja i suzbijanju zlatne krumpirove cistolike nematode - Globodera rostochiensis Woll. i sprječavanja pojave blijedožute krumpirove cistolike nematode

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

1483

Na temelju članka 11. stavka 1. i 3. i članka 12. stavka 1. Zakona o zaštiti
bilja (»Narodne novine« br. 10/94), ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## NAREDBU

### o poduzimanju mjera radi sprjeČavanja Širenja i suzbijanja zlatne krumpirove cistolike nematode – *Globodera rostochiensis* Woll. i sprjeČavanja pojave blijedoŽute krumpirove cistolike nematode – *Globodera pallida* Stone

I. UVOD

Članak 1.

Ovom Naredbom propisuje se
minimum mjera radi sprječavanja širenja i suzbijanja zlatne krumpirove
cistolike nematode – *Globodera rostochiensis* Woll. i sprječavanja pojave
blijedožute krumpirove cistolike nematode – *Globodera pallida* Stone (u
daljnjem tekstu: krumpirove cistolike nematode) na cijelom području Republike
Hrvatske.

Članak 2.

(1) Glavna biljka domaćin
krumpirovih cistolikih nematoda u smislu ove Naredbe je krumpir – *Solanum
tuberosum*.

(2) Drugo bilje domaćini
krumpirovih cistolikih nematoda, u smislu ove Naredbe su: rajčica, patliđan i
drugo bilje iz porodice Solanaceae uključujući korove.

Članak 3.

Na zarazu se sumnja ako se u
nasadima krumpira pojavljuju »oaze« slabije razvijenih biljaka. Biljke sporije
rastu i svojim se izgledom znatnije razlikuju od zdravih. Stabljike zaraženih
biljaka su tanke s usitnjenim lišćem koje žuti od baznog dijela, a kasnije se i
suši.

Članak 4.

(1) Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) donosi godišnji
program praćenja krumpirovih cistolikih nematoda.

(2) Nositelj programa iz
stavka 1. ovoga članka je Zavod za zaštitu bilja u poljoprivredi i šumarstvu
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Zavod).

Članak 5.

(1) Vlasnici/ korisnici
parcela na kojima se proizvodi krumpir, moraju redovito pregledavati nasade
krumpira i ako posum­njaju da su zaraženi krumpirovim cistolikim nematodama, dužni
su o tom obavijestiti nadležnu inspekciju zaštite bilja koja o tom izvješćuje
nositelja programa.

(2) Ukoliko postoji sumnja da se radi o zarazi krumpirovim cistolikim
nematodama stručna osoba nositelja programa, uzet će uzorke bilja i tla i
proslijediti ih na laboratorijsku analizu.

(3) Zaraza krumpirovim cistolikim nematodama utvrđuje se metodama
preporučenim od Europske i mediteranske organizacije za zaštitu bilja (EPPO)
ili metodama preporučenim od Europske unije ili drugim međunarodno priznatim
metodama.

Članak 6.

(1) U nezaraženim područjima preporuča se sadnja sorata otpornih na
krumpirove cistolike nematode uz pridržavanje najmanje trogodišnjeg plodoreda.

(2) U područjima koja graniče sa zaraženim područjima, u okrug 10 km od
zaraženog područja (zaštitne zone) obvezna je sadnja u skladu s mjerama
propisanim u članku 8. ove Naredbe.

II. ZARAŽENA PODRUČJA

Članak 7.

Područja u kojima je službeno
utvrđena prisutnost zlatne krumpirove cistolike nematode (*Globodera
rostochiensis* Woll.) su:

1. U Međimurskoj županiji:
katastarske općine Belica i Gardinovec.

2. U Varaždinskoj županiji:
dio katastarske općine Zamlača u sljedećim granicama:

– istok – granica katastarske
općine Nedeljanec,

– sjever – granica
katastarske općine Varaždin do poljskog puta označenog k.b. 346,

– zapad – poljski put označen
k.b. 346,

– jug – poljski put označen
k.b. 345 i katastarskim česticama 245/116 i 247/96.

Članak 8.

(1) U područjima u kojima je
službeno utvrđena prisutnost zlatne krumpirove cistolike nematode (u daljnjem
tekstu: zaražena područja) zabranjuje se proizvodnja sjemenskog krumpira.

(2) U zaraženim područjima,
proizvodnja konzumnog krumpira u vegetacijskoj sezoni 2003. i dalje, radi
provociranja i smanjenja broja cisti u tlu na razinu ispod praga štetnosti,
dopuštena je uz pridržavanje sljedećih mjera četverogodišnjeg plodoreda:

1. (prva) godina: sadnja
otpornih sorti krumpira (uz uvaža­vanje odgovarajućih agrotehničkih mjera za
dotičnu sortu),

2. (druga) godina: sadnja
otpornih sorti krumpira,

3. (treća) godina: sadnja
bilja koje nije domaćin krumpirovih cistolikih nematoda (pšenica, kukuruz, soja
i sl.),

4. (četvrta) godina: sadnja
osjetljive odnosno neotporne sorte (preventivna mjera u cilju sprječavanja
razvoja novih otpornih patotipova cistolike nematode).

(3) Obvezuje se Zavod da, u
suradnji s nadležnom inspekcijom zaštite bilja i sa stručnjacima Hrvatskog
zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu, na zaraženim područjima utvrdi
referentne njive na kojima će obavljati redovit pregled krumpira i to pregled
korijena na prisutnost cista te redovitu analiza tla radi praćenja broja cisti
zlatne krumpirove cistolike nematode.

Članak 9.

(1) U zaraženim područjima
zabranjuje se proizvodnja bilja domaćina krumpirovih cistolikih nematoda
namijenjenog za presađivanje (sadnog materijala i presadnica). Zabrana se ne
odnosi na proizvodnju u kontejnerima, loncima i sl. ako se u proizvodnji u
cijelosti koriste supstrati za rast bilja.

(2) U zaraženim područjima,
proizvodnja povrća i ostalog bilja domaćina krumpirovih cistolikih nematoda
namijenjenog za konzumnu prodaju na tržištu (plodovi rajčice, patliđana i sl.),
dopuštena je uz pridržavanje četverogodišnjeg plodoreda.

(3) Iznimno, dopušta se
sadnja bilja iz stavka 1. i 2. ovoga članka bez pridržavanja uvjeta navedenih u
tim stavcima, ako je vlasnik/korisnik parcele prije sadnje izvršio analizu tla
u stručnoj ili znanstvenoj instituciji osposobljenoj za provođenje analize na
nematode (državni zavodi, fakulteti i sl.) i ako je analizom potvrđeno da
parcela nije zaražena krumpirovim cistolikim nematodama.

Članak 10.

Radi sprječavanja širenja
zaraze zlatnom krumpirovom cistolikom nematodom u nezaražena područja, konzumni
krumpir proizveden u zaraženim područjima smije se staviti u promet izvan zaraženog
područja uz uvjet da je u cijelosti očišćen od čestica tla (četkanjem, pranjem
gomolja vodom i sl.) unutar zaraženog područja.

III. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 11.

Popis sorata krumpira
priznatih u Republici Hrvatskoj za koje je utvrđeno da su otporne na krumpirove
cistolike nematode nalazi se u Prilogu koji je sastavni dio ove Naredbe.

Članak 12.

Sredstva za provedbu programa
iz članka 4. stavka 1., za obavljanje laboratorijske analize članka 5. stavka
2. i za utvrđivanje zdravstvenog stanja na referentnim njivama iz članka 8.
stavka 3. ove Naredbe osigurava Ministarstvo.

Članak 13.

Stupanjem na snagu ove
Naredbe, prestaje važiti Naredba o poduzimanju mjera radi sprječavanja širenja
i iskorjenjivanja zlatne krumpirove cistolike nematode – *Globodera
rostochiensis* Woll. i sprječavanja pojave blijedožute krumpirove cistolike
nematode – *Globodera pallida* Stone (»Narodne novine« br. 5/02) i Naredba
o proglašenju područja zaraženih karantenskom štetočinjom bilja – zlatnom
krumpirovom cistolikom nematodom – *Globodera rostochiensis* Woll.
(»Narodne novine« br. 118/01).

Članak 14.

Ova Naredba stupa na snagu
danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
320-20/02-01/8

Urbroj:
525-1-02-1

Zagreb, 24. srpnja 2002.

Ministar
poljoprivrede i šumarstva
**mr. sc. Božidar Pankretić,** v. r.

PRILOG

**Popis**

sorata
krumpira priznatih u Republici Hrvatskoj za koje je utvrĐeno da su otporne1 na krumpirove cistolike nematode

Red. br.Sorta krumpira        Red.br. Sorta krumpira

1.          Adora                    39.        Quinta

2.          Agata                     40.        Raja

3.          Agria                      41.        Red Scarlet

4.          Amorosa                42.        Remarka

5.          Almera                   43.        Rosella

6.          Arinda                    44.        Sante

7.          Arnova                   45.        Solara

8.          Artemis                  46.        Symfonia

9.          Asterix                   47.        Tomensa

10.        Ausonia                  48.        Tresor

11.        Berber                    49.        Ukama

12.        Bimonda                 50.        Victoria

13.        Carrera                  51.        Vineta

14.        Cinja

15.        Colette

16.        Concorde

17.        Courage

18.        Dali

19.        Felsina

20.        Fianna

21.        Fresco

22.        Frisia

23.        Helena

24.        Impala

25.        Junior

26.        Krostar

27.        Latona

28.        Laura

29.        Liseta

30.        Lutetia

31.        Lyra

32.        Marabel

33.        Marko Polo

34.        Milva

35.        Mondial

36.        Morene

37.        Nikita

38.        Paola

**1**Pod otpornošću se podrazumijeva smanjenje
populacije cista u vegetaciji najmanje za 35%.

Naredba, NN 91/2002-1483