## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2006. godini

### NN 155/2005 (30.12.2005.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2006. godini

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**3002**

Na temelju članka 12. stavka 1. Zakona o
veterinarstvu (»Narodne novine«, br. 70/97, 105/01,
172/03) ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva donosi

## NAREDBU

### O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 2006. GODINI

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja koje se
sprječavaju, otkrivaju i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom Naredbom
jesu:

1. Bedrenica i šuštavac

2. Bjesnoća

3. Bolest plavog jezika

4. Bolesti pčela

5. Bolesti riba i školjkaša

6. Bruceloza

7. Genitalna kampilobakterioza

8. Goveđa spongiformna
encefalopatija

9. Grebež ovaca (*scrapie*)

10. Ehinokokoza

11. Enzootska leukoza goveda

12. Infekciozna
anemija kopitara

13. Influenca ptica

14. Klamidioza ptica

15. Klasična svinjska kuga

16. Kontrola zdravlja vimena

17. Neosporoza goveda

18. Listerioza

19. Leptospiroza

20. Newcastleska
bolest

21. Paratuberkuloza

22. Q-groznica

23. Salmoneloze i
infekcije peradi i nojeva sa *S. Gallinarum-Pullorum, S. Enteritidis, S. Typhimurium i S. Arizonae*

24. Salmoneloza konja,
ovaca i koza

25. Trihomonijaza

26. Trihineloza

27. Tuberkuloza

28. Zarazni rinotraheitis
goveda – zarazni pustularni vulvovaginitis

II. IMUNOPROFILAKTIČKE
MJERE

***1. Bedrenica i šuštavac***

1) Goveda, ovce i koze u zaraženim područjima
(bedreničnim distriktima) moraju biti cijepljeni
protiv bedrenice i šuštavca najkasnije do 30. travnja.

2) Goveda, ovce i koze dopušteno je napasivati u
zaraženim područjima, ako su cijepljeni protiv bedrenice i ako je od
cijepljenja prošlo više od 15 dana.

3) Bedrenične distrikte
određuje Uprava za veterinarstvo.

***2. Bjesnoća***

1) Psi stariji od tri mjeseca moraju biti
cijepljeni protiv bjesnoće na čitavom području Republike Hrvatske, najkasnije
do 31. ožujka.

2) Pas koji tijekom godine navrši tri mjeseca,
mora biti cijepljen u narednih 14 dana, a pas koji nije ranije cijepljen, u
roku od 14 dana od dana nabave.

3) Za cijepljenje pasa i mačaka može se
koristiti samo monovalentno cjepivo od umrtvljenih, visokoimunogenih sojeva virusa bjesnoće.

4) Svi psi moraju biti označeni u skladu s
Pravilnikom o označavanju pasa (NN, br. 162/03,
114/04).

5) Vlasnici životinja koje se drže na paši dužni
su onemogućiti kontakt divljih i domaćih životinja.

6) U slučaju potrebe, ministar poljoprivrede,
šumarstva i vodnoga gospodarstva može narediti cijepljenje i drugih životinja
protiv bjesnoće u pojedinim područjima, samo monovalentnim
cjepivom od umrtvljenih, visokoimunogenih sojeva
virusa bjesnoće.

***3. Newcastleska
bolest***

1) Svu perad u ekstenzivnim uzgojima koja
obolijeva od newcastleske bolesti (kokoš, puran,
biserka) nojeve, pernatu divljač osim divlje patke i golubove iz uzgoja treba
cijepiti protiv ove bolesti dva puta godišnje cjepivom proizvedenim od soja La Sota jednim od sljedećih
postupaka primjene: pitkom vodom, okulonazalno ili
raspršivanjem.

2) Cijepljenje iz stavka 1. ove podtočke mora biti provedeno između 15. travnja i 30.
svibnja prvi put, te između 15. listopada i 30. studenog drugi put, a kod prinovljene peradi i između navedenih razdoblja.

3) Netom izležena perad, koja se cijepi protiv newcastleske bolesti u valionici,
mora biti cijepljena primjenom sojeva La Sota ili B1. Cijepljenje može biti provedeno postupkom
zamagljivanja, primjenom ultrazvučnog raspršivača.

4) Perad u intenzivnom uzgoju (perad na farmama
i svim oblicima intenzivne proizvodnje) koja obolijeva od newcastleske
bolesti (kokoš, puran, biserka), nojeve i pernatu divljač osim divlje patke,
mora biti cijepljena protiv ove bolesti tako da stalno bude imuna.

5) Uspjeh cijepljenja peradi prosuđuje se serološkom pretragom koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

6) Imunost se mora kontrolirati:

a. u ekstenzivnim uzgojima peradi i golubova iz
uzgoja, uzimanjem 5 uzoraka krvi na 1.000 cijepljene peradi dva puta godišnje,
3 do 4 tjedna nakon provedenog cijepljenja;

b. u intenzivnim uzgojima peradi, pretragom 20
uzoraka krvi po jatu, najmanje dva puta godišnje.

8) Ovlaštene veterinarske organizacije i
posjednici peradi u intenzivnom uzgoju dužni su dostaviti nadležnoj županijskoj
veterinarskoj inspekciji plan akcija cijepljenja protiv ove bolesti.

III. DIJAGNOSTIČKE
PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA BOLESTI

***1. Bruceloza***

1) Na brucelozu mora
biti serološki pretražena:

a. jedanput godišnje krv 20% krava u uzgojima
brojnijim od 10 grla. U svim uzgojima muznih krava brojnijim
od 10 grla mora biti pretražena i krv junica prije ulaska u laktaciju;

b. jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima
od 10 do 50 grla, te krv 20% krmača u uzgojima brojnijim od 50 grla;

c. krv novonabavljenih goveda, ovaca, koza i
svinja, prije uvođenja u uzgoj;

d. dva puta godišnje krv bikova, ovnova, jarčeva
i nerastova koji služe za proizvodnju sjemena za
umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, tako da se
jedan pregled obavi prije korištenja za rasplod, pri čemu se krv ovnova mora
pretražiti i na Brucella ovis
infekciju;

e. dva puta godišnje obvezno pretraživanje na brucelozu svih nerastova u
ekstenzivnim uzgojima.

f. prije stavljanja u promet, svi rasplodni
ovnovi obvezno moraju biti pretraženi na B. ovis
infekciju, a nalaz ne smije biti stariji od 30 dana.

2) Veterinari su dužni dostaviti krv životinja
na laboratorijsku pretragu, a po mogućnosti i fetus, kod svakog pobačaja krava,
junica, ovaca, koza, krmača, nazimica i kobila.

***2. Bolest plavog jezika***

Uzimanje uzoraka domaćih i divljih preživača u
cilju otkivanja i kontrole bolesti plavog jezika provodit će se u skladu s
Programom praćenja i kontrole bolesti plavog jezika u Republici Hrvatskoj.

***3. Bolesti pčela***

1) Na svim pčelinjacima moraju biti provedene
naređene preventivne i dijagnostičke mjere za zaštitu zdravlja pčelinjih
zajednica od sljedećih pčelinjih bolesti: američka gnjiloća, nozemoza, varooza, tropileloza i etinioza.

2) Uzgoj pčelinjih matica za prodaju dopušten je
samo na pčelinjacima koji su pod stalnim veterinarsko-zdravstvenim nadzorom.

3) U promet mogu biti stavljene samo zdrave
pčelinje matice i zdrave pčelinje zajednice, odnosno one na kojima su provedene
naređene dijagnostičke i preventivne mjere i to:

*3.1. Američka gnjiloća*

1) U mjestima u kojima je tijekom 2005. godine
utvrđena američka gnjiloća, tijekom ožujka ili travnja 2006. godine moraju biti
klinički pregledane sve pčelinje zajednice u krugu polumjera 3 km od zaraženog
pčelinjaka. Svaka sumnja na bolest mora biti potvrđena laboratorijskom
pretragom. Putem ovlaštene veterinarske organizacije, na pretragu mora biti
dostavljen službeni uzorak pčelinjeg legla, i to komad saća s poklopljenim
leglom veličine 10x10 cm, na kojem su znaci bolesti dobro vidljivi, umotan u zrakopropusnu ambalažu.

2) Na pčelinjacima za uzgoj i prodaju matica,
tijekom proljeća i jeseni moraju biti klinički pregledane sve pčelinje
zajednice. Iz zajednica sumnjivih na bolest mora biti uzet službeni uzorak
pčelinjeg legla i dostavljen na laboratorijsku pretragu putem ovlaštene
veterinarske organizacije

*3.2 Nozemoza*

1) Na svim pčelinjacima tijekom siječnja ili
veljače moraju biti uzeti službeni uzorci zimskih gubitaka pčela i dostavljeni
na laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih veterinarskih organizacija.

2) Tijekom sezone uzgoja i prodaje matica, iz
svih pčelinjih zajednica na pčelinjacima za uzgoj i prodaju matica moraju biti
uzeti uzorci pčela i dostavljeni na laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih
veterinarskih organizacija.

*3.3 Varooza*

Na svim pčelinjacima, tijekom zime i u sezoni ovlašteni
veterinar mora provesti dijagnostičko tretiranje protiv varooze.
U pčelinjacima do 50 pčelinjih zajednica dijagnostičko tretiranje treba
provesti na 5 pčelinjih zajednica, a na pčelinjacima s više od 50 pčelinjih
zajednica dijagnostičko tretiranje mora se provesti na 10% pčelinjih zajednica.

*3.4 Tropileloza*

Na svim pčelinjacima tijekom dijagnostičkog
tretiranja protiv varooze u sezoni, ovlašteni
veterinar mora pregledati podložak na uzročnika tropileloze.

*3.5 Etinioza*

Na svim pčelinjacima tijekom dijagnostičkog
tretiranja protiv varooze u sezoni, ovlašteni
veterinar mora obaviti klinički pregled pčelinjih zajednica na etiniozu.

***4. Bolesti riba i
školjkaša***

Na svim uzgajalištima, uključujući i ona za koja
su zadužena športska ribolovna društva, moraju biti obavljeni klinički
pregledi, uzeti uzorci za laboratorijske pretrage te obavljene laboratorijske
pretrage kako slijedi:

a) Na svim pastrvskim
uzgajalištima

– u vrijeme mriješćenja
mora biti obavljen pregled matičnog jata pastrvskih
vrsta riba na nazočnost uzročnika virusne hemoragične
septikemije, zarazne hematopoetske
nekroze i zarazne nekroze gušterače. Za virusološke
pretrage treba uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju
istiskivanja od minimalnog broja ženki koji će omogućiti sigurnost utvrđivanja
uzročnika bolesti u prevalenciji od 5% (skupni uzorci
od po 5 matica u jednu epruvetu),

– u proljeće je potrebno dostaviti materijal pastrvskih vrsta riba za virusološke
pretrage na nazočnost uzročnika virusne hemoragične septikemije, zarazne hematopoetske
nekroze i zarazne nekroze gušterače.

Tablica

ODREĐIVANJE VELIČINE
UZORKA

|  |  |
| --- | --- |
| Veličina jata  (broj jedinki u uzgoju) | Veličina uzorka  (broj jedninki u uzorku) za utvrđivanje uzročnika u prevalenciji od najmanje 5% |
| 50 | 35 |
| 100 | 45 |
| 250 | 50 |
| 500 | 55 |
| 1000 | 55 |
| 1500 | 55 |
| 2000 | 60 |
| 4000 | 60 |
| 10.000 | 60 |
| 100.000 i više | 60 |

b) Na svim ribnjačarstvima:

– u vrijeme mriješćenja
mora biti obavljen pregled matičnog jata šaranskih
vrsta riba na nazočnost uzročnika proljetne viremije
šarana. Za virusološke pretrage, od matica treba
uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju istiskivanja
(skupni uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu),

– u proljeće, pri temperaturi vode ispod 20 °C i
u jesen, pri temperaturi vode ispod 18 °C, potrebno je obaviti klinički pregled
šaranskog mlađa (jednogodišnji i dvogodišnji) i
dostaviti materijal od 150 primjeraka za virusološke
pretrage na nazočnost uzročnika proljetne viremije
šarana.

c) Otvorene vode smiju se poribljavati samo
ribom podrijetlom iz ribogojilišta na kojem su obavljene mjere propisane ovom Nared­bom.

d) U svim mrijestilištima
i uzgajalištima lubina:

– u svim mrijestilištima
lubina mora biti obavljen pregled ličinaka u dobi od 25 do 40 dana nakon valjenja, na nazočnost uzročnika virusne encefalopatije i retinopatije. Potrebno je uzorkovati
po 100 komada ličinaka od svakog turnusa mriješćenja
i fiksirati u puferiranom 10% formalinu odmah nakon
uzorkovanja,

– na svim uzgajalištima pri temperaturi mora od
22 °C i više, mora biti obavljen pregled uvezenog mlađa lubina do veličine od 5
grama na nazočnost uzročnika virusne encefalopatije i retinopatije.
Uzorkovati treba po 50 komada mlađa lubina i fiksirati
u puferiranom 10% formalinu odmah nakon uzorkovanja.

e) Na svim uzgajalištima školjkaša:

– jednom godišnje, u proljeće (ožujak/travanj)
moraju biti uzeti uzorci i laboratorijski pretražene kamenice na nazočnost
uzročnika bonamioze (Bonamia
ostreae). Za laboratorijske pretrage potrebno je
uzeti po 50 komada kamenica na tri točke uzorkovanja zone I (Istra) i zone II
(Šibenski kanal) te po 100 komada kamenica na tri točke uzorkovanja u zoni III
(Malostonski zaljev),

– jednom godišnje, pri temperaturama mora iznad
20 °C (kolovoz/rujan) moraju biti uzeti uzorci i laboratorijski pretražene
kamenice i dagnje na nazočnost uzročnika marteilioze
(Marteilia refringens). Za
laboratorijske pretrage potrebno je uzeti po 50 komada kamenica i 30 komada
dagnji na tri točke uzorkovanja zone I (Istra) i zone II (Šibenski kanal), te
po 100 komada kamenica i 30 komada dagnji na tri točke uzorkovanja u zoni III
(Malostonski zaljev). Osim ovih vrsta, potrebno je dostaviti po 30 komada
drugih vrsta školjkaša od komercijalnog značenja: jakobske
kapice (Pecten jacobaeus),
prnjavica (Venus verrucosa),
kućica (Ruditapes decussatus)
i kunjke (Navicula noae).

***5. Enzootska
leukoza goveda***

1) Na enzootsku leukozu mora biti pretraženo:

a. jedanput godišnje mlijeko svih krava u
laktaciji starijih od 24 mjeseca. U svim uzgojima muznih
krava brojnijim od 10 grla mora biti pretražena i krv svih junica starijih od 6
mjeseci;

b. dva puta godišnje krv bikova koji služe za
proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i
bikova za prirodni pripust.

2) Sva goveda starija od 6 mjeseci koja se
odvode na izložbe i smotre ili se stavljaju u promet, osim upućivanja na
klanje, moraju biti pretražena na enzootsku leukozu. Nalaz dijagnostičkog laboratorija ne smije biti
stariji od 30 dana.

***6. Genitalna kampilobakterioza***

1) Ispirak prepucija
bikova koji se koriste za prirodni pripust ili proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje mora se pretražiti na kampilobakteriozu
dva puta godišnje.

2) Prva pretraga mora biti obavljena prije korištenja
za pripust, odnosno uzimanja sjemena za umjetno osjemenjivanje.

3) Kod ponavljanja nepravilnosti spolnog
ciklusa, svakog pobačaja goveda, ovaca i koza, veterinari su dužni dostaviti na
laboratorijsku pretragu vaginalnu sluz, a po mogućnosti i pobačeni fetus.

***7. Goveđa spongiformna encefalopatija***

Na goveđu spongiformnu
encefalopatiju moraju biti pretražena goveda:

a. bez obzira na starost, koja pokazuju kliničke
znakove poremećaja središnjeg živčanog sustava;

b. starija od 24 mjeseca nakon:

– uginuća iz bilo kojeg razloga,

– klanja po isključenju pri remontu stada,

– prisilno klanje;

c. starija od 30 mjeseci, pri redovnom klanju,
sukladno Programu za pretraživanje na goveđu spongiformnu
encefalopatiju.

***8. Grebež
ovaca (Scrapie)***

Na grebež ovaca (Scrapie) moraju biti pretražene sve ovce i koze starije od
12 mjeseci koje:

a. pokazuju kliničke znakove poremećaja
središnjeg živčanog sustava i poremećaja u ponašanju koje traju najmanje 15
dana i liječenjem nisu uklonjene;

b. pokazuju znakove promijenjenog općeg
zdravstvenog stanja (malaksalost), bez znakova zaraznih, nametničkih ili
traumatskih bolesti;

c. pokazuju druga progresivna bolesna stanja.

***9. Infekciozna
anemija kopitara***

1) Serološka pretraga
uzoraka krvi kopitara mora biti provedena:

a. jedan puta godišnje kod svih kopitara na
području Republike Hrvatske i to u sljedećem razdoblju:

– 1. 1. 2006. – 28. 2. 2006. godine, na području
sljedećih županija: Sisačko-moslavačke, Karlovačke, Brodsko-posavske,
Zagrebačke i Grada Zagreba;

– 1. 3. 2006. – 30. 6. 2006. godine, na području
sljedećih županija: Osječko-baranjske, Vukovarsko-srijemske, Zadarske,
Šibensko-kninske i Splitsko-dalamtinske;

– 1. 7. 2006. – 30. 11. 2006. godine, na
području sljedećih županija: Krapinsko-zagorske, Varaždinske, Koprivničko-križevačke,
Bjelovarsko-bilogorske, Primorsko-goranske, Ličko-senjske,
Virovitičko-podravske, Požeško-slavonske, Istarske, Dubrovačko-neretvanske i
Međimurske.

b. dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod
pravnih osoba koje koriste kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka
(cjepiva, seruma) i sjemena za umjetno osjemenjivanje;

c. jednom godišnje, najkasnije do 30. rujna, u
ergelama, pastuharnama, konjičkim športskim društvima
i na šumskim radilištima, kao i u drugim uzgojima brojnijim od 10 kopitara;

d. kod uvođenja novonabavljenog grla u uzgoj
naveden u podstavku 1. i 2. ovog stavka;

e. kod pastuha prije licenciranja;

f. kod kobile prije pripusta;

g. kod svih kopitara koji se dovode na izložbe,
smotre i športska natjecanja;

h. kod stavljanja kopitara u promet.

2) Zabranjen je dogon, istovar, boravak i
napasivanje kopitara na zajedničkim pašnjacima, ako nisu prethodno serološki pretraženi.

3) Nalaz o negativnoj serološkoj
pretrazi u slučajevima iz stavka 1. točke c., d., e., f. g. i h, ove podtočke ne smije biti stariji od 30 dana.

***10. Influenca ptica***

Određuje se uzimanje uzoraka domaćih i divljih
ptica radi pretrage na prisutnost virusa influence ptica u skladu s Programom
kontrole i nadzora influence ptica u Republici Hrvatskoj.

***11. Klamidioza
ptica***

1) Sva matična jata i prodajna mjesta ukrasnih i
sobnih ptica te golubova, moraju biti registrirana pri nadležnom Veterinarskom
uredu.

2) Sve ukrasne i sobne ptice te golubovi u
organiziranoj proizvodnji ili namijenjeni za rasplod, prodaju ili izložbu,
moraju biti slobodni od klamidioze.

3) Zdravlje ptica iz stavka 2. ove podtočke dokazuje se prema Naputku o mjerama za
sprječavanje i iskorjenjivanje klamidioze.

4) Nalaz o obavljenoj laboratorijskoj pretrazi s
negativnim rezultatom ne smije biti stariji od 60 dana.

***12. Klasična svinjska
kuga***

1) Određuje se uzimanje uzoraka domaćih i
divljih svinja radi pretrage na prisutnost virusa klasične svinjske kuge u
skladu s Programom kontrole i nadzora klasične svinjske kuge u Republici
Hrvatskoj.

2) Određuje se uzimanje uzoraka patognomoničnih organa (slezena, bubrezi) divljih svinja
radi pretrage na prisutnost virusa klasične svinjske kuge kod uginuća ili izlova divljih svinja te se putem ovlaštenih veterinarskih
organizacija dostavljaju na pretragu na Hrvatski veterinarski institut.

3) Vlasnik odnosno posjednik dužan je prijaviti
svu oprašenu prasad ovlaštenoj veterinarskoj organizaciji u roku od 15 dana od
prašenja. Sve svinje moraju biti označene najkasnije do 60 dana starosti. U
promet se mogu stavljati samo označene svinje.

4) Promet svinja dopušten je samo na stočnim
sajmovima, dogonima i drugim otkupnim mjestima koja su pod
veterinarsko-zdravstvenim nadzorom.

5) Iznimno od stavka 3. ove podtočke,
tovne svinje koje potječu s farmi koje imaju zaokružen proizvodni ciklus uzgoja
i tova te koje su tetovirane s brojem farme dodijeljenim od Hrvatskog
stočarskog centra, mogu se stavljati u promet s tetovir
brojem, isključivo radi upućivanja na klanje u registriranu klaonicu. U takvom
slučaju u Svjedodžbu o zdravstvenom stanju upisuje se broj farme i ukupan broj
svinja koji se upućuje na klanje.

6) Svinje koje potječu s farmi navedenih u
stavku 5. ove podtočke, a koje će biti laboratorijski
pretraživane za potrebe programa nadzora i kontrole bolesti, moraju se pojedinačno
označiti ušnom markicom s jedinstvenim brojem,
prilikom uzimanja uzoraka.

***13. Kontrola zdravlja
vimena***

1) Ovlaštene veterinarske organizacije dužne su:

a. kod svih proizvođača mlijeka i proizvoda od
mlijeka namijenjenih javnoj potrošnji, u čijim se uzgojima od strane Središnjeg
laboratorija za kontrolu mlijeka Križevci, redovitom kontrolom utvrdi broj
somatskih stanica veći od 400 000/ml stajskog uzorka mlijeka, svaku kravu
pretražiti mastitis testom. Središnji laboratorij za
kontrolu mlijeka Križevci obvezan je laboratorijske nalaze o utvrđenom broju
somatskih stanica većem od 400 000/ml u stajskom uzorku mlijeka, dostaviti
nadležnim ovlaštenim veterinarskim organizacijama;

b. u stadima muznih
koza i ovaca, svakih 6 mjeseci pretražiti mastitis testom
svaku muznu kozu i ovcu na poremećenu sekreciju
vimena;

c. kod svih proizvođača mlijeka i proizvoda od
mlijeka namijenjenih javnoj potrošnji, čiji uzgoji nisu u sustavu redovite
mjesečne kontrole mlijeka od strane Središnjeg laboratorija za kontrolu mlijeka
Križevci, kontrola mlijeka provodi se u skladu s Pravilnikom o načinu
obavljanja veterinarsko-sanitarnog pregleda i kontrole životinja prije klanja i
proizvoda životinjskog podrijetla (»Narodne novine«, broj 53/91), a uzorci
mlijeka za mikrobiološku pretragu dostavljaju se Hrvatskom veterinarskom
institutu.

2) Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom
sekrecijom vimena mora biti mikrobiološki pretraženo. Nakon utvrđenog
pozitivnog mikrobiološkog nalaza, tijekom provođenja terapije i do isteka karence, zabranjeno je stavljanje mlijeka u promet. Nakon
isteka karence, potrebno je obaviti provjeru
uspješnosti liječenja mastitis testom, a u slučaju
pozitivne reakcije potrebno je ponoviti mikrobiološku pretragu.

3) Vlasnik farme (proizvođač) dužan je
posjedovati propisanu stajsku knjigu u skladu s posebnim propisom, u koju
nadležni ovlašteni veterinar upisuje sve podatke o zdravlju životinja i
poduzetim mjerama u kontroli zdravlja vimena.

***14. Leptospiroza***

1) Krv bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha koji služe za proizvodnju sjemena za
umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, mora biti serološki pretražena na leptospirozu
dva puta godišnje.

2) Veterinari moraju dostaviti krv životinja na
laboratorijsku pretragu kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca, koza, svinja
i kobila.

***15. Listerioza***

1) Kod svakog pobačaja krava, ovaca i koza,
pobačeni fetus i plodne ovojnice navedenih životinja moraju biti dostavljeni na
laboratorijsku pretragu na listeriozu.

2) Na listeriozu mora
biti pretražen mozak ovaca, koza i goveda koje pokazuju kliničke znakove
poremećaja središnjeg živčanog sustava i poremećaja u ponašanju.

***16. Neosporoza
goveda***

Kod svakog pobačaja goveda, veterinari moraju
dostaviti krv životinja, a po mogućnosti i pobačeni fetus, na laboratorijske
pretrage na neosporozu.

***17. Paratuberkuloza***

1) Krv i feces bikova,
ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust, mora biti dva puta
godišnje pretražena na paratuberkulozu.

2) Na paratuberkulozu
mora biti pretražena krv svih muznih krava prije
formiranja novog uzgoja i krv novonabavljenih junica prije uvođenja u uzgoj.

***18. Q-groznica***

1) Kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca i
koza mora biti provedena laboratorijska pretraga na Q – groznicu.

2) Zabranjeno je držanje ovaca i koza u
dvorištima farmi muznih krava.

***19. Salmoneloze
i infekcije peradi i nojevasa S. Gallinarum-Pullorum, S. Enteritidis, S. Typhimurium i S. Arizonae***

1) Jaja (konzumna i rasplodna) mogu biti
stavljena u promet ili inkubirana samo ako potječu od jata koja su slobodna od
salmonela, odnosno ako posjednici jata imaju nalaz o zdravstvenom stanju jata,
izdan od ovlaštenog laboratorija i ne stariju od 30 dana. Nalaz se izdaje na
osnovi službeno dostavljenog uzorka.

2) Sva jata, bez obzira na vrstu i kategoriju,
čiji su proizvodi namijenjeni javnoj potrošnji, moraju biti bakteriološki,
odnosno serološki pretražena, dostavljanjem službenih
uzoraka u ovlašteni laboratorij sukladno Tablicama 1.– 5. iz Priloga I, koji je
sastavni dio ove Naredbe.

3) Jato namijenjeno klanju podrazumijeva
životinje iste vrste i dobi iz jednog objekta, namijenjene klanju. Klati je
dopušteno samo jata slobodna od S. Gallinarum-Pullorum, S. Enteritidis, S. Typhimurium i S. Arizonae, a
posjednik jata mora imati nalaz o zdravstvenom stanju ne stariji od 15 dana i
izdan od ovlaštenog laboratorija.

4) U tvornicama i mješaonicama stočne hrane
moraju se uzimati i dostavljati na bakteriološku pretragu u ovlašteni
laboratorij uzorci svih proizvoda životinjskog podrijetla prije pripremanja
krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorci svih gotovih krmnih smjesa.

***20. Salmoneloza
konja, ovaca i koza***

Kod svakog pobačaja kobila, ovaca i koza,
veterinari moraju dostaviti krv životinja, a po mogućnosti i pobačeni fetus, na
laboratorijske pretrage na salmonelozu.

***21. Trihomonijaza***

Ispirak prepucija bikova koji
se koriste za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje
mora biti laboratorijski pretražen na trihomonijazu:

a. prije prvog korištenja;

b. dva puta godišnje tijekom korištenja.

***22. Tuberkuloza***

1) Sva goveda starija od 6 tjedana moraju biti tuberkulinizirana.

2) Tuberkulinizaciju
nije potrebno provoditi kod uvođenja junadi za tov na gospodarstvo ukoliko
junad potječe s gospodarstva koje ima status službeno slobodnog od tuberkuloze i
ako se nakon uvođenja junad drži u zasebnim proizvodnim jedinicama na
gospodarstvu.

3) Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijim od
20 krmača, nazimica i nerastova,
moraju biti tuberkulizirane do 31. svibnja na cijelom
području Republike Hrvatske.

4) Za obnovu uzgoja nije dopušteno koristiti
goveda i svinje koji prethodno nisu tuberkulinizirani.

5) Ovlašteni veterinari u klaonicama moraju
voditi posebnu evidenciju o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i
svinja te o nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora u mjestu
podrijetla tuberkulozne životinje.

6) Patoanatomska dijagnoza mora biti potvrđena u
ovlaštenom laboratoriju.

7) Evidenciju o tuberkuliniziranim
govedima – Iskaz o tuberkuliziranim govedima,
ovlaštena veterinarska organizacija mora dostaviti Upravi za veterinarstvo
najkasnije do 20. u mjesecu, za prethodni mjesec.

***23. Zarazni rinotraheitis goveda – zarazni pustularni
vulvovaginitis (ZRG/ZPV)***

1. Bikovi koji se koriste za prirodni pripust i
proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje moraju
biti klinički i laboratorijski pretražen na ZRG/ZPV:

a) prije prvog korištenja;

b) dva puta godišnje tijekom korištenja.

2. Sve rasplodne krave i junice prije stavljanja
u promet moraju biti laboratorijskim metodama pretražene na ZRG/ZPV. Laboratorijski
nalaz ne smije biti stariji od 30 dana.

IV. MJERE SPREČAVANJA
NAMETNIČKIH BOLESTI

***1. Ehinokokoza***

1) Prilikom cijepljenja pasa protiv bjesnoće
mora biti provedena dehelmintizacija pasa protiv
trakavice *Echinococcus* *granulosus*,
pripravkom koji sadrži prazikvantel.

2) Radi sprečavanja oboljenja ljudi od trakavice
*Echinococcus* *granulosus*,
na područjima Istarske, Primorsko-goranske, Ličko-senjske, Zadarske,
Šibensko-kninske, Splitsko-dalmatinske i Dubrovačko-neretvanske županije, mora
biti obavljena trokratna dehelmintizacija pasa od
kojih prva mora biti primijenjena parenteralnim
načinom pripravkom koji sadrži prazikvantel.

3) Radi sprečavanja širenja jajašaca u okoliš,
obvezno je najmanje 48 sati nakon tretiranja pasa, njihove izmetine neškodljivo
ukloniti.

4) Pravne i fizičke osobe, koje kolju životinje
za javnu potrošnju, kao i posjednici životinja koji životinje kolju za vlastitu
potrošnju, dužni su, radi sprečavanja širenja ehinokokoze,
odbačene organe zaklane stoke učiniti neškodljivim preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno spaljivanjem.

***2. Trihineloza***

Radi utvrđivanja proširenosti i suzbijanja
trihineloze svinja, moraju biti provedene mjere otkrivanja, suzbijanja i
iskorjenjivanja bolesti, u skladu s Naredbom o obveznom trihineloskopskom
pregledu mesa svinja kod klanja za potrebe vlastitog domaćinstva (»Narodne
novine«, broj 144/98) te Pravilnikom o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje
trihineloze svinja (»Narodne novine«, broj 81/99).

V. ZOOSANITARNE MJERE

1) Radi djelotvornije zdravstvene zaštite
životinja, zaštite zdravlja ljudi, veterinarske zaštite okoliša, kao i kod
postojanja epizootiološke indikacije, ovlaštene
veterinarske organizacije moraju provoditi deratizaciju.

2) Deratizaciju treba provoditi u životinjskim
nastambama i dvorištima, objektima za klanje životinja, preradu, proizvodnju i
skladištenje namirnica životinjskog podrijetla i drugim objektima gdje je
njezino provođenje od interesa za zdravstvenu zaštitu životinja i očuvanje
zdravstvene ispravnosti životinjskih proizvoda.

3) Deratizaciju treba provoditi dva puta
godišnje, a na poziv pravnih i fizičkih osoba i češće.

4) Radi sprečavanja unošenja i širenja virusa
klasične svinjske kuge, posjednici svinja dužni su uspostaviti
veterinarsko-zdravstveni red te provoditi sljedeće mjere:

a) Za uzgoje do 10 svinja:

– gospodarstvo mora biti ograđeno, a ulaz u
objekte mora biti pod kontrolom;

– organizirati i provoditi čišćenje,
dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju u skladu s tehnološkim zahtjevima;

– osigurati propisano zbrinjavanje uginuća,
krutoga gnoja, gnojevke i otpadnih voda nastalih
tijekom držanja svinja;

– ulaz u objekte sa svinjama dozvoljen je samo
članovima domaćinstva;

– svi koji uoče ili imaju ikakva saznanja o
pojavi bilo kakvih znakova bolesti, sumnji na bolest, ili neuobičajenom
ponašanju svinja unutar ili izvan gospodarstva, obvezni su o tome izvijestiti
veterinara.

b) Za uzgoje od 11 do 100 svinja, uključujući
mjere propisane stavkom 4., podstavkom a) ove točke i:

– radnicima i posjetiteljima osigurati zaštitnu
odjeću i obuću;

– na ulazima na farme mora biti dezobarijera za vozila i osoblje;

– za dezinfekciju primjenjivati odobrena
sredstva u propisanim koncentracijama;

– za rad u objektu sa svinjama potrebno je
osigurati zaštitnu odjeću i obuću samo za tu namjenu te je zabranjen izlazak sa
gospodarstva u istoj zašitnoj odjeći i obući;

c) Za uzgoje od 101 i više svinja, uključujući
mjere propisane stavkom 4., podstavkom b) ove točke i:

– osigurati osobu za održavanje dezobarijera i evidenciju o tome;

– svi zaposlenici na farmi obvezni su pri ulasku
na farmu dezinficirati ruke i obuću;

– osigurati garderobe za zaštitnu odjeću i
obuću, odvojeno »čisto« i »nečisto« i sanitarni čvor za pranje ruku, te po
potrebi prostor za tuširanje;

– obvezno je presvlačenje u zaštitnu odjeću svih
osoba koje rade na farmi prilikom ulaska u krug farme, a koja se nakon uporabe
mora propisno odložiti u garderobnom ormariću za »nečisto«;

– zabranjen je izlazak iz kruga farme u
zaštitnoj odjeći i obući i njihovo iznošenje;

– osigurati praonicu zaštitne odjeće;

– organizirati rad farme na način da se
onemogući nekontrolirano i nepotrebno kretanje zaposlenika unutar farme;

– zabranjeno je držanje drugih vrsta životinja u
objektu gdje se drže svinje;

– o svim posjetiteljima na farmi mora biti
vođena evidencija s datumom, ulaska i izlaska s farme te svrhom posjete;

– vozila mogu uću na
farmu samo prolaskom kroz dezobarijeru s
dezinficijensom i po odobrenju odgovorne osobe;

– posjetitelji mogu ući na farmu nakon provedene
dezinfekcije prema naputku odgovorne osobe, a na farmi se mogu kretati samo u
njihovoj pratnji uz obvezno nošenje zaštitne odjeće i obuće;

– zabranjeno je unošenje i iznošenje pribora,
alata ili opreme s farme;

– obvezno je organizirati prehranu zaposlenika u
krugu farme;

– strogo je zabranjeno unošenje na farmu hrane
za ljude od strane pojedinaca, osobito svinjskog mesa i proizvoda podrijetlom
od svinjskog mesa;

– zaposlenici farme ne smiju se baviti uzgojem
svinja u svom domaćinstvu;

– zaposlenici farme ne smiju raditi u objektima
za uzgoj svinja izvan onih na farmi;

– zaposlenici farme ne smiju sudjelovati u lovu
na divlje svinje niti obavljati ikakve poslove oko živih ili mrtvih (uginulih
ili ustrijeljenih) divljih svinja;

– zaposlenici koji su slučajno bili u kontaktu s
bolesnim ili sumnjivim svinjama, njihovim dijelovima ili proizvodima, obvezni
su o tome obavijestiti odgovornu osobu, prije ulaska u krug farme.

VI. FINANCIRANJE MJERA

1) Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti
životinja koje su sufinancirane ili financirane iz Državnog proračuna Republike
Hrvatske jesu:

a. laboratorijske pretrage dijagnostičkog
materijala radi utvrđivanja postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8.
Zakona o veterinarstvu, ako se postupa u skladu s člankom 37. istog Zakona;

b. kliničke, patomorfološke
i laboratorijske pretrage radi razjašnjenja zdravstvenog problema koji može
nanijeti značajne gospodarstvene štete i poremećaje, na zahtjev Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva – Uprave za veterinarstvo;

c. nabavka i pričuva cjepiva i potrebnih
dijagnostičkih sredstava;

d. kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja
nakon cijepljenja protiv newcastleske bolesti u
skladu s odredbama točke II., podtočke 3. stavka 6.
podstavka a);

e. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga radi utvrđivanja uzroka pobačaja iz:

– točka III. podtočka
1. stavak 2. (bruceloza),

– točka III. podtočka
6. stavak 3. (genitalna kampilobakterioza),

– točka III. podtočka
14. stavak 2. (leptospiroza),

– točka III. podtočka
15. stvaka 1. (listerioza),

– točka III. podtočka
17. stvaka 1. (neosporoza),

– točka III. podtočka
18. stavak 1. (Q-groznica),

– točka III. podtočka
20. (salmoneloza konja, ovaca i koza);

f. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga na brucelozu, u skladu s odredbama točke
III. podtočke 1. stavka 1. točaka a), d) i e);

g. dijagnostika bolesti plavog jezika u skladu s
odredbama točke III. podtočke 2. ove Naredbe.

h. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga mlijeka i krvi za pretragu na enzootsku leukozu goveda u skladu s odredbama točke III. podtočke 5. stavka 1. ove Naredbe;

i. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga uzoraka domaće peradi i divljih ptica radi pretrage na influencu ptica
u skladu s odredbama točke III. podtočke 10. ove
Naredbe.

j. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga na goveđu spongiformnu encefalopatiju u
skladu s odredbama točke III. podtočke 7. a., i b.
ove Naredbe;

k. dijagnostika goveđe spongiformne
encefalopatije (nabavka dijagnostičkih kitova i dijela potrošnog materijala) u
skladu s odredbama točke III. podtočke 7. c. ove
Naredbe;

l. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga na grebež ovaca u skladu s odredbama točke
III. podtočke 8. ove Naredbe;

m. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga patognomoničnih organa domaćih i divljih
svinja radi pretrage na klasičnu svinjsku kugu u skladu s odredbama točke III. podtočke 12. stavka 1. i 2. ove Naredbe.

n. tuberkulinizacija
goveda u skladu s odredbama točke III. podtočke 23.
stavka 1. ove Naredbe;

o. obavljanje deratizacije na područjima
ugroženim od trihineloze, u skladu s odredbama točke V. ove Naredbe te
provođenje ostalih mjera za suzbijanje trihineloze u skladu s Programom za
suzbijanje trihineloze u Republici Hrvatskoj;

2) Financiranje mjera iz stavka 1. ove točke ne
odnosi se na:

a. pravne osobe koje imaju vlastitu veterinarsku
službu;

b. pravne osobe koje se bave organiziranom
stočarskom proizvodnjom;

c. centre za reprodukciju i umjetno osjemenjivanje;

d. uvezene životinje u karanteni;

e. pravne i fizičke osobe koje se bave prometom
životinja, a nemaju vlastitu proizvodnju;

f. vlasnike koji u propisanim rokovima nisu obavili
naređene mjere.

VII. PROVOĐENJE MJERA

1) Mjere određene ovom Naredbom obavljaju
veterinarske organizacije, veterinarske službe i veterinarske ambulante
privatne prakse, ovlaštene za obavljanje navedenih poslova od strane
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva – Uprave za
veterinarstvo.

2) Provoditelji mjera propisanih točkom II. i
III. ove Naredbe dužni su napraviti plan njihovog provođenja te isti dostaviti
nadležnom Veterinarskom uredu.

3) Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom
Naredbom obavlja Hrvatski veterinarski institut (Veterinarski institut Zagreb,
Veterinarski zavodi: Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci i Centar za
peradarstvo).

4) Laboratorijsku dijagnostiku za sljedeće
bolesti prema ovoj Naredbi, može obavljati i Veterinarski fakultet Sveučilišta
u Zagrebu (VF), za:

a) bolesti pčela – Zavod za biologiju i
patologiju riba i pčela,

b) infekcioznu anemiju
kopitara – Zavod za mikrobiologiju i zarazne bolesti,

c) klamidioza ptica –
Zavod za bolesti peradi s klinikom

d) trihinelozu – Centar za dijagnostiku i
suzbijanje trihineloze,

e) virusne bolesti riba – Zavod za biologiju i
patologiju riba i pčela.

5) Hrvatski veterinarski institut Zagreb,
Veterinarski zavodi: Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci Centar za peradarstvo
Zagreb, Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela VF, Zavod za
mikrobiologiju i zarazne bolesti VF, Zavod za parazitologiju i invazijske
bolesti VF, Centar za dijagnostiku i suzbijanje trihineloze VF i Zavod za
biologiju i patologiju riba i pčela VF moraju dostavljati izvješće o provedenim
dijagnostičkim i drugim pretragama propisanih ovom Naredbom do 20. u mjesecu za
protekli mjesec.

6) Jedinstvene cijene veterinarskih usluga za
mjere koje moraju biti provedene na temelju ove Naredbe, uz suglasnost Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva predlaže Hrvatska veterinarska
komora, osim cijena usluga za mjere koje se financiraju iz sredstava Državnog
proračuna, čije cijene određuje Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva.

VIII. ZAVRŠNE ODREDBE

1) Stupanjem na snagu ove Naredbe prestaje
važiti Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i
njihovom financiranju u 2005. godini (»Narodne novine«, br.
189/04).

2) Ova Naredba stupa na snagu danom objave u
»Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/05-01/84

Urbroj: 525-1-05-1

Zagreb, 28. prosinca 2005.

Ministar

**Petar Čobanković**, v. r.

PRILOG

*Tablica 1*.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PERAD U UZGOJU I ZA PROIZVODNJU RASPLODNIH JAJA | | | | | | | |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka (kom)  – određen prema veličini jata (kom) | | | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| Jednodnevni pilići | Nastamba za uzgoj | Transportni podlošci i pilići | 10 transportnih podložaka i 20 pilića | | | Po isporuci | *Jednodnevni pilići* su pilići starosti ne više od 72 sata nakon valenja. |
| 1. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Pilići | 20 | | | 1 x |
| 3. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Pilići | 10 | | | 1 x |
| 4. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorci fecesa | 5 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x | *Skupni uzorak fecesa* sačinjen je od 12 pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi. |
| 8. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorci fecesa | 5 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x |
| 16. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorci fecesa | 5 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x |
| 21. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorci fecesa | 5 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x |
| Tijekom nesivosti | Nastamba za uzgoj | Krv i skupni uzorci fecesa | Veličina jata | Broj uzoraka | | 1 x mjesečno |  |
| krv | skupni uzorak fecesa |
|  |  |  | 1 – 24 | Jednak broju peradi u jatu, a max. 20 | 1 |
| 25 – 29 | 20 | 1 |  |  |
| 30 – 39 | 25 | 2 |
| 40 – 49 | 30 | 2 |
| 50 – 59 | 35 | 3 |
| 60 – 89 | 40 | 3 |
| 90 – 199 | 50 | 4 |
| 200 – 499 | 55 | 4 |
| 500 – 5000 | 60 | 5 |
| 5001 – 10000 | 90 | 8 |
| Iznad 10000 | 120 | 10 |

*Tablica 2*.

PERAD U UZGOJU I ZA
PROIZVODNJU KONZUMNIH JAJA

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PERAD U UZGOJU I ZA PROIZVODNJU KONZUMNIH JAJA | | | | | | | |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka (kom) – određen prema veličini jata (kom) | | | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| Jednodnevni pilići | Nastamba za uzgoj | Transportni podlošci i pilići | 10 transportnih podložaka i 20 pilića | | | Po isporuci |  |
| 3. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x | *Skupni uzorak fecesa* sačinjen je od 12 pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi. |
| 12. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorci fecesa | 5 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x |
| Dva tjedna prije svakog preseljenja | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorci fecesa | 5 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x | *Jato* je svaka grupa ptica kontinuirano držana u jednoj nastambi, ili dijelu nastambe odvojenom od drugih dijelova te nastambe solidnim čvrstim pregradama, i ima svoj zasebni sistem ventilacije.  *U  slučaju slobodnog držanja ptica* jato je svaka grupa ptica koja ima zajednički pristup jednoj ili više nastambi na farmi. |
| Kokoši u proizvodnji od 25. tjedna starosti | Nastamba za uzgoj | Krv i jaja | Veličina jata | Broj uzoraka | | 1 x mjesečno u jatima peradi s više od 200 komada, i  4 x godišnje u tromjesečnim razdobljima u jatima peradi s manje od 200 komada |
| krvi | jaja |
|  |  |  | 1 – 24 | Jednak broju peradi u jatu a max. 20 | |
|  |  |  | 25 – 29 | 20 | 20 |
|  |  |  | 30 – 39 | 25 | 25 |
|  |  |  | 40 – 49 | 30 | 30 |
|  |  |  | 50 – 59 | 35 | 35 |
|  |  |  | 60 – 89 | 40 | 40 |  |
|  |  |  | 90 – 199 | 50 | 50 |  |
|  |  |  | 200 – 499 | 55 | 55 |  |
|  |  |  | 500 – 5000 | 60 | 60 |  |
|  |  |  | 5001 –  10000 | 90 | 90 |  | Jedan *uzorak konzumnih jaja* u ljusci teži najmanje 500 g. |
| Iznad 10000 | 120 | 120 |

*Tablica 3*.

VALIONICA

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija/dob peradi ili kapacitet valionice | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka (kom)  – određen prema veličini jata (kom) | | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| jata peradi čija se jaja vale u valionici kapaciteta *manjeg* od 1000 jaja | nastamba za uzgoj peradi | Skupni uzorci fecesa | Veličina jata | Broj uzoraka | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | Skupni uzorak fecesa sačinjen je od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi |
| 1 – 24 | 1 |
| 25 – 29 | 1 |
| 30 – 39 | 2 |
| 40 – 49 | 3 |
| 50 – 59 | 3 |
| 60 – 89 | 3 |
| 90 – 199 | 4 |
| 200 – 499 | 4 |
| 500 i više | 5 |
| jata peradi čija se jaja vale u valionici kapaciteta *većeg* od 1000 jaja | valionica | mekonij | 1 skupni uzorak mekonija | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | Skupni uzorak mekonija uzet od 250 pilića izleženih iz jaja dopremljenih od svakog pojedinačnog jata |
|  |  | ili | | | | |
|  |  | Neizleženo pile u ljusci ili jednodnevno pile | 50 | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu |  |
| jata koja imaju manje od 250 peradi, a čija se jaja inkubiraju u valionici kapaciteta *većeg* od 1000 jaja | valionica | mekonij | 1 skupni uzorak mekonija | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | Skupni uzorak mekonija uzet od 250 pilića izleženih iz jaja dopremljenih od svakog pojedinačnog jata |
|  |  | ili | | | | |
|  |  | Neizleženo pile u ljusci ili jednodnevno pile | 50 | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu |  |

*Tablica 4*.

PERAD U TOVU

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka (određen prema veličini jata) | | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| Perad u tovu | Nastamba za uzgoj peradi | Skupni uzorci fecesa | Veličina jata | Broj uzoraka | Najranije 14, a najkasnije 10 dana prije klanja | *Skupni uzorak fecesa* sačinjen je od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi |
| 1 – 24 | 1 |
| 25 – 29 | 1 |
| 30 – 39 | 2 |
| 40 – 49 | 2 |
| 50 – 59 | 3 |
| 60 – 89 | 3 |
| 90 – 199 | 4 |
| 200 – 499 | 4 |
| 500 i više | 5 |

*Tablica 5.*

PERAD ZA PROIZVODNJU
KONZUMNIH I RASPLODNIH JAJA, PODRIJETLOM IZ UVOZA,  CIJEPLJENA PROTIV SALMONELOZE
U ZEMLJI PODRIJETLA

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka (kom)  – određen prema veličini jata (kom) | | | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| Tijekom nesivosti | Nastamba za uzgoj | Jaja i skupni uzorci fecesa | Veličina jata | Broj uzoraka | | 1 x mjesečno | *Skupni uzorak fecesa* sačinjen je od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi |
| jaja | skupni uzorak fecesa |
| 1 – 24 | Jednak broju peradi u jatu, a max. 20 | 1 | 1 x mjesečno u jatima peradi s više od 200 komada, i        4 x godišnje u tromjesečnim razdobljima u jatima peradi s manje od 200 komada | *Jato* je svaka grupa ptica kontinuirano držana u jednoj nastambi, ili dijelu nastambe odvojenom od drugih dijelova te nastambe solidnim čvrstim pregradama, i ima svoj zasebni sistem ventilacije.     *U  slučaju slobodnog držanja ptica* jato je svaka grupa ptica koja ima zajednički pristup jednoj ili više nastambi na farmi. |
| 25 – 29 | 20 | 1 |
| 30 – 39 | 25 | 2 |
| 40 – 49 | 30 | 2 |
| 50 – 59 | 35 | 3 |
| 60 – 89 | 40 | 3 |
| 90 – 199 | 50 | 4 |
| 200 – 499 | 55 | 4 |
| 500 – 5000 | 60 | 5 |
| 5001 – 10000 | 90 | 8 |
| Iznad 10000 | 120 | 10 |

Naredba, NN 155/2005-3002