## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-246/1992. od 3. rujna 1992.

### NN 54/1992 (3.9.1992.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-246/1992. od 3. rujna 1992.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske donio je na sjednici održanoj 3. rujna
1992. godine ovu

## ODLUKU

1. Odbija se prijedlog Hrvatske socijalno-liberalne stranke za pokretanje
postupka ocjene ustavnosti i zakonitosti Odluke Vlade Republike Hrvatske
od 13. kolovoza 1992. godine, Klasa: 023-03/92-01/07, Urbroj: 5030101-92-7
("Narodne novine", broj 51/1982) i Obvezatnog uputa za sprovedbu
Odluke Vlade Republike Hrvatske od 13. kolovoza 1992. godine, koji je donijelo
Ministarstvo rada, socijalne skrbi i obitelji ("Narodne novine",
broj 51/1992).

2. Odbija se prijedlog za privremenu obustavu izvršenja pojedinaćnih
akata i radnji koji se poduzimaju na osnovi akata navedenih pod točkom
1.

3. Ova odluka objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Hrvatska socijalno-liberalna stranka (u daljnjem tekstu: HSLS) podnijela
je Ustavnom sudu Republike Hrvatske prijedlog za pokretanje postupka ocjene
ustavnosti i zakonitosti Odluke Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Vlada) od 13. kolovoza 1992. godine ("Narodne novine", br. 51/92)
smatrajući da je navedena Odluka donesena protivno članku
112. Ustava Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Ustav) te članku
7. st. 1. Zakona o Vladi Republike Hrvatske. ćime je učinjena
greška formalne protuustavnosti. odnosno protuzakonitosti što ima za posljedicu
poništenje takovag pravnog akta. Obrazlažući pravno razloge HSLS
u svom prijedlogu tvrdi da "prema Ustavu Republike Hrvatske Vlada
Republike Hrvatske svoju nadležnost i ponašanje uopće mora izvoditi
iz zakonodavne vlasti. što znaći da je vlast Vlade Republike Hrvatske.
u odnosu na vlast Sabora Republike Hrvatske kao zakonodavnog tijela, sekundarna
i derivativna". Zbog toga Vlada kao cjelina i svaki njezin član
odgovorni su za svoj rad Saboru i prilikom konstituiranja novog sastatava
Vlade, osim čina imenovanja prema čl. 98. Ustava potrebno
je da se prema Saboru ispune (kumulativno) i daljnje pretpostavke za formalnopravno
konstituiranje Vlade i to: - da predsjednik Vlade predstavi Vladu Zastupničkom
domu Sabora i zatraži "od Sabora Republike Hrvatske" glasovanje
o povjerenju Vladi (čl. 112. st. 1. Ustava): - da Zastupnički
dom Sabora glasovanjem iskaže povjerenje Vladi (čl. 112: st. 2.
Ustava); - da predsjednik i svi članovi Vlade prije nastupa na dužnost
daju svečanu izjavu pred Saborom. Prijedlog HSL-a nije osnovan.
Obrazlažući svoj prijedlog, HSLS polazi od potpuno netočne
i na Ustavu neutemeljene tvrdnje da je vlast Vlade u .odnosu na vlast Sabora
"sekundarna i derivativna", te da svoju nadležnost i ponašanje
Vlada mora izvoditi iz zakonodavne vlasti. Ovakovo stajalište o ustrojstvo
vlasti i o državnim funkcijama djelomićno bi odgovaralo sustavu jedinstva
vlasti ili sustavu parlamentarne vladavine, ali ne i našemu ustrojstvu
vlasti se karakterističnim polupredsjedničkim sustavom. Odredba
čl. 4. Ustava određuje da je vlast u Republici Hrvatskoj ustrojena
na načelu diobe vlasti na zakonodavnu (Sabor), izvršnu (predsjednik
Republike i Vlada). i sudbenu. Ove vlasti, međusobno odvojene u organizacijskom
i funkcionalnom smislu suraduju i uzajamno se nadziru i ograničavaju,
što znači da, načelno uzevši. nije moguća organizacijska
ili funkcionalna supremacija jedne vlasti nad drugom. Dakle, jedni organi
vlasti ne proizlaze iz organa drugih vlasti i oni su nezavisni u obavljanju
svoje nadležnosti. Ovakova interpretacija temeljne odredbe Ustava iz čl.
4. zapravo je osnovno naćelo za interpretaciju odredbi Ustava o ustrojstvu
državne vlasti pa o tom načelu valja voditi računa prilikom
interpretiranja odredbi iz čl. 98. al. 3. i 4. i čl. 112.
Ustava. Nije osnovana ni tvrdnja HSLS-a da je Odluka Vlade od 13. kolovaza
1992. gadine formalno protuustavna i protuzakonite. budući dla ju
je donijela Vlada koja nije mogla legalno djelovati odnosno donositi opće
akte, jer imenovanje predsjednika i članova Vlade nije prihvaćeno
u Zastupnićkom domu, niti su predsjednik i članovi Vlade dali
svećanu izjavu pred Saborom. Odluku od 13. kolovoza 1992. godine
donijela je Vlada, koju je na temelju ćl. 98. al. 3. i 4. Ustava
imenovao predsjednik Republike Hrvatske svojim odlukama od 12. kolovoza
1992. godine o imenovanju predsjednika, potpredsjednika i ministara Vlade
Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 51/1982). Nakon imenovanja
Vlada je mogla odmah obavljati izvršnu vlast u skladu s Ustavom i zakonom
(čl. 107. Ustava), a za svoju djelatnost odgovorna je predsjedniku
Republike Hrvatske i Zastupnićkom domu Sabora (čl. 111. Ustava).
Medutim, predsjednik Vlade dužan je u smislu odredbe ćl. 112. st.
1. Ustava 15 dana pošto je imenovan predstaviti Vladu Zastupničkom
domu i tražiti glasovanje o povjerenju Vladi. U slućaju iskazivanja
nepovjerenja Vladi, predsjednik Vlade postupit se u smislu odredbe iz čl.113.
st. 6. Ustava (predsjednik Vlade podnosi ostavku predsjedniku Republike),
a zatim može doći i do postupanja u smislu čl.104. st.1. Ustav,
tj. da predsjednik Republike na prijedlog Vlade i uz supotpis njezina predsjednika,
a nakon savjetovanja sa predsjednikom Zastupnićkog doma. može raspustiti
Zastupnićki dom.

Prema navedenim odredbama Ustava Vlada postoji s punom legalnošću
od trenutka kada ju predsjednik Republike imenuje, pa ćak i nakon
ostavke predsjednika Vlada, sve dok ju predsjednik Republike ne raspusti
odnosno ne razriješi dužnosti predsjednika, potpredsjednike i članove
Vlade. Ovakovo stajalište nesumnjivo proizlazi upravo iz odredbe čl.104.
st.1. Ustava. jer se ta odredba može primjanjivati samo ako su predsjednik
Vlade i Vlada kao cjelina "stupili na dužnost", ako je Vlada
u ustavne pravnom smislu Vlada Republike Hrvatske iz čl. 107. Ustava
sa svim ustavnim i zakonskim ovlastima. Prema čl.104. čl.1.
čl.112. i čl.113. Ustava postoji institut iskazivanja povjerenja.
odnosno nepovjerenja Vladi sa predviđenim posljedicama u slučaju
iskazivanja nepovjerenja. Ovaj institut je posljedica ustavnog rješenja
odnosno odredbe o odgovornosti Vlade i njezinih članova Zastupničkom
domu Sabora (pored odgovornosti predsjedniku Republike). Zbog toga, jer
Vlada ne proizlazi iz Zastupničkog doma Sabora, niti odgovara samq
tome Domu što bi bilo jedno od temeljnih obilježja parlamentarnog sustava
- za razliku od predsjednićkog ili polupredsjedničkog, nakon
njezinoga imenovanja Sabor će glasovati o njezinom povjerenju. O
povjerenju Vladi Zastupnički dom Sabora može glasovati i kasnije
na prijedlog najmanje jedne desetine zastupnika u Zastupnićkom domu
ili na osnovi zahtjeva predsjednika Vlade (ćl. 113. st. t. i st.
2. Ustava). Posljedice izglasavanja, odnosno iskazivanja nepovjerenja Vladi
jednake su bez obzira da li je do glasovanja došlo na osnovi čl.
112. ili na osnovi čl. 113. st. 1. ili st. 2. Ustava. Točni
su navodi HSLS-a da je odredbom ćl. 7. st. 1. Zakona o Vladi Republike
Hrvatske odredeno da predsjednik i članovi Vlade prije nastupa na
dužnost daju svečanu izjavu pred Saborom. Nije, medutim, točan
zakljućak, da je davanje spomenute svečane izjave pred Saborom,
jedna od pretpostavki za legalno konstituiranje Vlade. Zakon o Vladi Republike
Hrvatske donesen je 5. listopada 1990. godine ("Narodne novine",
broj 41/1890). što znači prije donošenja Ustava Republike Hrvatske
od 22. prosinca 1990. godine i za vrijeme važenja Ustava Republike Hrvatske
od 1974. (sa amandmanima). U to vrijeme Sabor. sva tri Vijeća, birao
je Vladu i Vlada je odgovarala za svoj rad samo Saboru, (čl. 2.
citiranog Zakona). Donošenjem Ustava Republike Hrvatske od 1990. godine
i Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske derogirane su odredbe
svih propisa, pa time i odredbe Zakona o Vladi Republike Hrvatske koje
su bile u suprotnosti sa ustavnim odredbama za čiju primjenu se
ne moraju donijeti ustavni zakoni ili zakon, jer se odredbe Ustava primjenjuju
neposredno (čl. 2. Ustavnog Zakona). Ustavni sud Republike Hrvatske
je, iz svih navedenih razloga. utvrdio da je osporenu Odluku donijela Vlada
Republike Hrvatske imenovana na način određen Ustavom i zakonom,
pa je prijedlog HSLS-a, kao neosnovan odbijen. Iz istih razloga odbijen
je prijedlog za pokretanje postupka ocjene ustavnosti i zakonitosti Obvezatnog
upute i odbijen je prijedlog za privremenu obustavu izvršenja.

Broj: U-11-246/1992.

Zagreb, 3. rujna 1992.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić, v. r.**

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Odluka, NN 54/1992-1433