## Uredba o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

### NN 112/1993 (17.12.1993.), Uredba o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 1. stavka 1. Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske
da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Zastupničkog doma Sabora
Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 94/93) Vlada Republike
Hrvatske je na sjednici održanoj 16. prosinca 1993. donijela

## UREDBU

### o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovom se uredbom uređuju izvori sredstava i financiranje poslova iz samoupravnog
djelokruga županije, općine, grada i kotara s posebnim samoupravnim položajem
(u daljem tekstu: jedinice lokalne samouprave i uprave), u granicama određenim
zakonom kojim se uređuju pojedina pitanja ako odredbama ove uredbe nije
određeno drugačije.

Članak 2.

Za obavljanje poslova iz samoupravnog djelokruga jedinica lokalne samouprave
i uprave, u skladu s vlastitim gospodarskim mogućnostima i prioritetnim
potrebama i interesima, ovisno o specifičnosti pojedinih područja, osigurava
sredstva u svojemu proračunu.

Članak 3.

Jedinica lokalne samouprave i uprave ima prihode razmjerne obavljanju
poslova iz samoupravnog djelokruga, kojima mora raspolagati u skladu s
načelima zakonitosti, svrsishodnosti i štedljivosti.

II. IZVORI SREDSTAVA

Članak 4.

Jedinica lokalne samouprave i uprave stječe prihode iz vlastitih izvora,
od zajedničkih poreza i od dotacija iz državnoga i županijskoga proračuna.

Članak 5.

Vlastiti izvori županije jesu:

1. prihodi od vlastite imovine, u smislu članka 68. stavka 3. točke
1., 2., 3. i 4. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi ("Narodne novine",
br. 90/92.),

2. županijski porezi, u skladu s ovom uredbom,

3. novčane kazne i oduzeta imovinska korist za prekršaje, koje sami
propišu,

4. drugi prihodi utvrđeni posebnim zakonom.

Članak 6.

Županijski porezi jesu:

1. porez na nasljedstva i darove,

2. porez na cestovna motorna vozila,

3. porez na plovne objekte te

4. porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba.

I. Porez na nasljedstva i darove

Članak 7.

(1) Porez na nasljedstva i darove plaća se na nekretnine, koje nasljednici
i daroprimci nasljeđuju, prime na dar ili steknu po drugoj osnovi bez naknade
te na gotov novac i novčana potraživanja, a na pokretne stvari ako im je
pojedinačna prometna vrijednost veća od dinarske protuvrijednosti 2.000
DEM prema srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan utvrđivanja obveze.

(2) Porez na nasljedstva i darove neće se platiti ako je na darovane
ili nasljedene pokretne stvari plaćen porez na promet proizvoda.

Članak 8.

(1) Obveznici poreza na nasljedstva i darove jesu pravne i fizičke osobe
koje na teritoriju Republike Hrvatske naslijede ili prime na dar imovinu
na koju se plaća porez na nasljedstva i darove.

(2) Obveznici poreza na nasljedstva i darove jesu i pravne i fizičke
osobe koje steknu imovinu na koju se plaća porez na nasljedstva i darove
na osnovi odluke tijela državne uprave ili suda o priznavanju prava vlasništva
na nekretnini stečenoj dosjelošću, uzurpacijom ili po drugoj osnovi.

(3) Tijela državne uprave i sudovi obvezni su rješenja o nasljeđivanju
i druge odluke o prijenosu nekretnina dostavljati nadležnoj Poreznoj upravi
u roku 15 dana od njihove pravomoćnosti.

Članak 9.

Ako se nasljednik odrekne nasljedstva ili ga ustupi, porez na nasljedstva
i darove plaća osoba kojoj je nasljedstvo pripalo ili joj je ustupljeno.

Članak l0.

Osnovicu poreza na nasljedstva i darove čini tržna vrijednost naslijeđene
ili na dar primljene imovine u času nastanka porezne obveze nakon odbitka
dugova i troškova što otpadaju na imovinu na koju se plaća taj porez.

Članak 11.

Tržnu vrijednost naslijeđene ili na dar primljene imovine utvrđuje jedinica
Porezne uprave ili drugo nadležno tijelo, i to po postupku propisanom za
utvrđivanje prometne vrijednosti za razrez poreza na promet nekretnina.

Članak 12.

(1) Obveza plaćanja poreza na nasljedstva i darove nastaje u času pravomoćnosti
rješenja o nasljeđivanju ili u času primitka dara.

(2) Dar se smatra primljenim u času potpisa ugovora o darovanju, a ako
nije sklopljen pismeni ugovor o darovanju, u času primitka dara.

(3) Porezna obveza u slučajevima iz članka 8. stavka 2. ove uredbe nastaje
u času pravomoćnosti odluke tijela državne uprave ili suda o priznavanju
prava vlasništva na nekretninama.

(4) Ako se ugovor o darovanju, rješenje o nasljeđivanju ili odluka tijela
državne uprave ili suda ne prijave ili se prijave nepravodobno, porezna
osnovica utvrđuje se prema tržnoj vrijednosti naslijeđene ili darovane
imovine na dan prijavljivanja odnosno otkrivanja porezne obveze.

Članak 13.

(1) Ako je naslijeđena ili na dar primljena imovina opterećena uživanjem
druge osobe, obveza plaćanja poreza na nasljedstva i darove za nasljednika
ili daroprimca nastaje u času prestanka uživanja.

(2) Uživatelj nekretnine plaća porez na nasljedstva i darove od vrijednosti
uživanja.

(3) Ako je trajanje uživanja neodređeno, za poreznu osnovicu uzima se
vrijednost deseterostrukog godišnjeg uživanja nekretnine, a ako je trajanje
uživanja vremenski određeno, za poreznu osnovicu uzima se zbroj godišnjih
vrijednosti uživanja.

(4) Kao jednogodišnja vrijednost uživanja uzima se prihod od nekretnine
u prvoj cijeloj kalendarskoj godini odnosno pedeseti dio prometne vrijednosti
nekretnine.

Članak 14.

Porez na nasljedstva i darove plaća se po stopi do 5 %.

Članak 15.

(1) Porez na nasljedstva i darove ne plaća nasljednik odnosno daroprimac
koji je u odnosu spram ostavitelja odnosno darodavca u prvomu nasljednom
redu.

(2) Ako je predmet nasljeđivanja ili darovanja obradivo poljoprivredno
zemljište, porez na nasljedstva i darove ne plaća nasljednik odnosno daroprimac
koji je u odnosu spram ostavitelja ili darodavca u drugomu nasljednom redu
ako mu je poljoprivreda osnovni izvor prihoda

(3) Ako je predmet nasljeđivanja ili darovanja poljoprivredno gospodarstvo
(zgrade, poljoprivredni inventar, stoka, pokretnine, zemljište, gotov novac
i novčana potraživanja), porez na nasljedstva i darove ne plaća nasljednik
odnosno daroprimac koji je u odnosu spram ostavitelja ili darodavca u drugomu
nasljednom redu, pod uvjetom da je s ostaviteljem živio u zajedničkom domaćinstvu
u času njegove smrti ili s darodavcem u času primitka dara i da mu je poljoprivreda
osnovni izvor prihoda.

(4) Ako je predmet nasljeđivanja ili darovanja obiteljska stambena zgrada
ili stan ili poslovna prostorija ili pokretnina ili gotov novac i novčana
potraživanja, nasljednik ili daroprimac koji je u odnosu spram ostavitelja
ili darodavca u drugomu nasljednom redu ne plaća porez na nasljedstva i
darove na jednu obiteljsku stambenu zgradu odnosno jedan stan i pokretnine
te na gotov novac i na novčana potraživanja, a na poslovne prostorije,
ako u njima obavlja djelatnost, pod uvjetom da je s ostaviteljem živio
u zajedničkomu domaćinstvu u času njegove smrti odnosno s darodavcem u
času primitka dara.

(5) Bračni supružnik, glede plaćanja poreza na nasljedstva i darove,
smatra se nasljednikom prvoga nasljednog reda, a zetovi i snahe, ako su
s ostaviteljem ili darodavcem živjeli u zajedničkomu domaćinstvu, u času
ostaviteljeve smrti odnosno u času primitka dara.

(6) Porez na nasljedstva i darove ne plaća se kada se uređuju imovinski
odnosi bivših bračnih supružnika.

(7) Porez na nasljedstva i darove ne plaćaju Republika, jedinice lokalne
samouprave i uprave, organizacije Crvenog križa, ustanove, zaklade i druge
humanitarne organizacije i udruženja.

(8) Porez na nasljedstva i darove ne plaćaju roditelji kada nasljeđuju
ili primaju na dar imovinu svoje djece i drugih potomaka u izravnoj liniji.

Članak 16.

(1) Porez na nasljedstva i darove ne plaća se na naslijeđenu ili primljenu
imovinu koju porezni obveznik bez naknade ustupi Republici ili jedinicama
lokalne samouprave i uprave.

(2) Porez uplaćen prije ustupanja nasljedstva ili dara, iz stavka 1.
ovoga članka vraća se ako je ustupanje obavljeno unutar roka od šest mjeseci
nakon primitka nasljedstva ili dara.

Članak 17.

(1) Obveznici poreza na nasljedstva i darove moraju Poreznoj upravi
dostaviti rješenje o nasljeđivanju, ugovor o darovanju ili odluku tijela
državne uprave odnosno suda u roku 15 dana od dana pravomoćnosti rješenja
o nasljeđivanju ili odluke, kojom se prenosi vlasništvo na nekretnini,
odnosno od dana zaključivanja ugovora o darovanju.

(2) Podatke iz stavka 1. ovoga članka treba dostaviti Poreznoj upravi
prema mjestu gdje se nalazi nekretnina odnosno za pokretne stvari i novac
- Poreznoj upravi prema prebivalištu odnosno sjedištu poreznog obveznika.

(3) Na zahtjev Porezne uprave porezni obveznik mora pružiti i druge
podatke potrebne za razrez poreza na nasljedstva i darove.

(4) Porez na nasljedstva i darove plaća se u roku 15 dana od dana dostave
rješenja o razrezu toga pore- za.

(5) Porez na nasljedstva i darove od nekretnina prihod je županije na
području koje se nalazi nekretnina, a porez na nasljedstva i darove od
novca, novčanih potraživanja i pokretnih stvari prihod je županije prema
prebivalištu odnosno sjedištu nasljednika odnosno daroprimca.

2. Porez na cestovna motorna vozila

Članak 18.

(1) Porez na cestovna motorna vozila plaćaju pravne i fizičke osobe
koje su vlasnici registriranih putničkih automobila i motocikla.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se godišnje u dinarskoj protuvrijednosti
DEM po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan donošenja rješenja
o razrezu toga poreza, i to:

1. za putničke automobile
2. b) za motocikle

Članak 19.

(1) Porez na cestovna motorna vozila ne plaća se za vozila koja se koriste
za potrebe saniteta, Hrvatske vojske i policije, vatrogasnih jedinica,
za posebna vozila koja služe za prijevoz umrlih te za vozila kojima vlasnici
obavljaju taksi-službu ili drugu registriranu prijevozničku djelatnost.

(2) Porez na cestovna motorna vozila ne plaćaju invalidi domovinskog
rata i invalidne osobe, koji su oslobođeni od plaćanja carine i poreza
na promet pri uvozu automobila.

Članak 20.

(1) Porez na cestovna motorna vozila plaća se prema rješenju o razrezu
poreza koje donosi Porezna uprava.

(2) Pri promjeni vlasništva cestovnog motornog vozila tijekom kalendarske
godine, novi vlasnik ne plaća porez na cestovna motorna vozila ako je taj
porez bio razrezan prijašnjemu vlasniku.

(3) Ako je tijekom kalendarske godine nabavljeno novo motorno vozilo,
vlasnik toga vozila plaća godišnji porez umanjen za dio godine prije nabave
vozila.

(4) Pravne i fizičke osobe obvezne su jedinici Porezne uprave, prema
mjestu sjedišta odnosno prebivališta, prijaviti podatke o snazi motora
vozila u kW i starosti vozila do 31. ožujka u godini za koju se utvrđuje
porez na cestovno motorno vozilo.

(5) Porez na cestovna motorna vozila prihod je županije u kojoj je to
vozilo registrirano.

(6) Porez na cestovna motorna vozila plaća se u roku 15 dana od dana
dostave rješenja o razrezu toga poreza.

3. Porez na plovne objekte

Članak 21.

(1) Porez na plovne objekte plaćaju pravne i fizičke osobe koje su vlasnici
plovnih objekata ovisno o dužini plovnog objekta, opremljenosti i godini
gradnje:

1.za plovne objekte bez kabine

2. za plovne objekte s kabinom

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se u dinarskoj protuvrijednosti
DEM po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan utvrđivanja poreza
u godišnjem iznosu.

Članak 22.

Porez na plovne objekte ne plaća se za plovne objekte kojima se obavlja
registrirana djelatnost.

Članak 23.

(1) Porez na plovne objekte plaća se prema rješenju o razrezu poreza,
koje donosi Porezna uprava.

(2) Porezni obveznici moraju, na zahtjev nadležnog tijela, dostaviti
potrebne podatke o mjestu gdje je registriran plovni objekt i o njegovoj
dužini.

(3) Porez na plovne objekte plaća se u roku 15 dana od dana dostave
rješenja o razrezu toga poreza.

(4) Porez na plovne objekte prihod je Županije u kojoj je plovni objekt
registriran.

4. Porez na priređivanje zabavnih i športskih

priredaba

Članak 24.

(1) Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba plaćaju priređivači
priredaba, kao što su kino-predstave, zabavne, športske i druge priredbe
za koje se naplaćuju ulaznice.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka ne plaća se na ulaznice za kazališne
predstave, muzeje i druge kulturne priredbe te na gospodarske priredbe
i izložbe.

Članak 25.

Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba plaća se po stopi
do 5 % od iznosa prodanih ulaznica.

Članak 26.

Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba obračunava i uplaćuje
priređivač ovih priredaba u roku sedam dana od dana održavanja priredbe.

Članak 27.

Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba prihod je županije
na području koje je priredba održana.

Članak 28.

Nadzor nad obračunavanjem i plaćanjem poreza na priređivanje zabavnih
i športskih priredaba obavlja Porezna uprava.

Članak 29.

Županijski porezi mogu se u cijelosti ili dijelom ustupiti gradu ili
općini na čijemu je području prebivalište odnosno sjedište poreznog obveznika.

Članak 30.

Vlastiti izvori općine i grada jesu:

1. prihodi od vlastite imovine, u smislu članka 68. stavka 3. točke
1., 2., 3. i 4. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi,

2. općinski odnosno gradski porezi u skladu s ovom uredbom,

3. novčane kazne i oduzeta imovinska korist za prekršaje koje sami propisu,

4. upravne pristojbe u skladu s posebnim zakonom,

5. boravišne pristojbe, u skladu s posebnim zakonom,

6. komunalne naknade, doprinosi i druge naknade utvrđene posebnim zakonom,

7. naknade za uporabu javnih općinskih ili gradskih površina,

8. drugi prihodi utvrđenim posebnim zakonom.

Članak 31.

Općinski i gradski porezi jesu:

1. porez na potrošnju,

2. porez na kuće za odmor,

3. porez na reklame,

4. porez na tvrtku odnosno naziv.

1. Porez na potrošnju

Članak 32.

Porez na potrošnju plaća se na potrošnju alkoholnih pića (prirodna vina,
specijalna vina, vinjak, rakiju i žestoka pića), piva i bezalkoholnih pića
u ugostiteljskim objektima.

Članak 33.

(1) Obveznik poreza na potrošnju jest pravna i fizička osoba koja pruža
ugostiteljske usluge.

(2) Osnovicu poreza na potrošnju čini prodajna cijena pića koje se proda
u ugostiteljskim objektima.

(3) Obračun i način plaćanja poreza na potrošnju uređuje se odlukom
grada odnosno općine.

Članak 34.

Stopu poreza na potrošnju propisuje grad odnosno općina, a ne može biti
veća od 2 % od osnovnice na koju se plaće porez na potrošnju.

Članak 35.

(1) Porez na potrošnju prihod je grada odnosno općine na području koje
je obavljena prodaja pića.

(2) Nadzor nad obračunavanjem i plaćanjem poreza na potrošnju obavlja
nadležno tijelo za utvrđivanje poreza.

2. Porez na kuće za odmor

Članak 36.

(1) Porez na kuće za odmor plaćaju pravne i fizičke osobe, koje su vlasnici
kuća za odmor.

(2) Porez na kuće za odmor ne plaća se na kuće za odmor ili odmarališta
oštećene ratnim razaranjima i za vrijeme dok su u njima smješteni izbjeglice
i prognanici.

(3) Odlukom grada odnosno općine mogu se propisati i druga oslobođenja
od plaćanja poreza na kuće za odmor.

Članak 37.

(1) Porez na kuće za odmor plaća se prema četvornom metru korisne površine.

(2) Visinu poreza iz stavka 1. ovoga članka propisuje grad odnosno općina,
tako da porez po jednom četvornom metru može godišnje iznositi u dinarskoj
protuvrijednosti od jedne do tri DEM po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske
na dan utvrđivanja obveze.

Članak 38.

(1) Kućom za odmor smatra se svaka zgrada ili dio zgrade (stan) koji
se koristi sezonski ili povremeno.

(2) Kućom za odmor smatra se i odmaralište.

(3) Kućom za odmor, u smislu ove uredbe, ne smatraju se gospodarske
zgrade koje služe za smještaj poljodjelskih strojeva, alata i slično.

Članak 39.

(1) Rješenje o razrezu poreza na kuće za odmor donosi nadležno tijelo
za utvrđivanje poreza prema mjestu gdje se nalazi imovina.

(2) Obveznici poreza na kuće za odmor moraju nadležnom tijelu iz stavka
1. ovoga članka dostaviti podatke o kućama za odmor, koji se odnose na
mjesto gdje se nalaze ti objekti, korisnu površinu te druge podatke potrebne
za razrez poreza na imovinu ako nadležno tijelo ne raspolaže tim podacima.

(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka porezni obveznici moraju dostaviti
do 31. ožujka godine za koju se razrezuje porez.

(4) Porez na kuće za odmor plaća se u roku 15 dana od dana dostave rješenja
o razrezu toga poreza.

(5) Porez na kuću za odmor pripada gradu odnosno općini na području
koje se nalazi imovina na koju se plaća ovaj porez.

3. Porez na reklame

Članak 40.

(1) Porez na reklame plaćaju pravne i fizičke osobe koje ističu reklame
na javnim mjestima.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se u godišnjem iznosu, a visinu
poreza utvrđuje grad odnosno općina svojom odlukom i ne može iznositi više
po svakoj reklami od dinarske protuvrijednosti 200 DEM prema srednjem tečaju
Narodne banke Hrvatske na dan utvrđivanja obveze.

Članak 41.

Porez na reklame ne plaća se na reklame objavljene u tisku i u javnim
medijima.

Članak 42.

(1) Pravne i fizičke osobe koje ističu reklame na javnim mjestima obvezne
su nadležnom tijelu za utvrđivanje poreza dostaviti podatke o mjestu gdje
se ističe reklama i o broju istaknutih reklama do 31. ožujka u godini za
koju se razrezuje porez.

(2) Porez na reklame prihod je grada odnosno općine na području koje
je reklama istaknuta.

(3) Porez na reklame plaća se u roku 15 dana od dana dostave rješenja
o razrezu toga poreza.

(4) Rješenje o razrezu poreza na reklame donosi nadležno tijelo za utvrđivanje
poreza prema mjestu gdje se ističe reklama.

4. Porez na tvrtku odnosno naziv

Članak 43.

(1) Porez na tvrtku odnosno naziv (u daljem tekstu: porez na tvrtku)
plaćaju pravne i fizičke osobe koje su obveznici poreza na dobit ili poreza
na dohodak.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se u godišnjem iznosu, koji
propisuje grad odnosno općina, a ne može po svakoj tvrtki iznositi više
od dinarske protuvrijednosti 500 DEM po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske
na dan utvrđivanja obveze.

(3) Porez na tvrtku prihod je grada odnosno općine na području koje
je sjedište odnosno prebivalište obveznika toga poreza.

(4) Porez na tvrtku plaća se u roku 15 dana od dana dostave rješenja
o razrezu toga poreza.

(5) Rješenje o razrezu poreza na tvrtku donosi nadležno tijelo za utvrđivanje
poreza prema sjedištu ili prebivalištu obveznika poreza na tvrtku.

5. Porez na korištenje javnih površina

Članak 44.

Porez na korištenje javnih površina plaća se u visini, na način i pod
uvjetima koje propiše grad odnosno općina.

Članak 45.

Glede razreza, naplate, žalbe, obnove postupka, zastare i drugih postupovnih
odredaba pri plaćanju županijskih i gradskih odnosno općinskih poreza shodno
se primjenjuju propisi o porezu na dohodak.

Članak 46.

(1) Zajednićki porezi jesu

1. porez na dohodak,

2. porez na dobit,

3. porez od priređivanja igara na sreću,

4. porez na promet nekretnina.

(2) Prihodi iz točaka 1. i 2. stavak 1. dijele se između države, općine,
grada i županije.

(3) Prihodi iz točaka 3. i 4. stavak 1. dijele se između države, općine
i grada.

(4) Udio općine i grada u porezu na dohodak iznosi 25 %, županije 5
%, a Grada Zagreba 45 %.

(5) Udio općine i grada u porezu na dobit iznosi 20 %, a županije l0
%.

(6) Udio općine i grada u porezu od priređivanja igara na sreću iznosi
50 %.

(7) Udio općine i grada u porezu na promet nekretnina iznosi 6o %.

(8) Jedinicama lokalne samouprave i uprave pripadaju zajednički porezi
u postocima utvrđenim ovom uredbom ostvareni na njihovu području.

Članak 47.

(1) Općina odnosno grad može obveznicima sa svoga područja na dio poreza
na dohodak koji mu pripada po odredbama ove uredbe propisati niže plaćanje
poreza na dohodak do 20 % (koeficijent 0,80).

(2) Grad iznad 10.000 stanovnika može obveznicima sa svoga područja
na dio poreza na dohodak koji mu pripada po odredbama ove uredbe propisati
dodatno plaćanje poreza na dohodak (prirez na porez na dohodak) do 30 %
(koeficijent 1,30).

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka Grad Zagreb može propisati
stopu prireza poreza na dohodak do 60 % (koeficijent 1,60).

(4) Prirez na porez na dohodak po odredbama ovoga članka plaća se po
stopi koju utvrdi jedinica lokalne samouprave i pripada jedinici lokalne
samouprave i uprave na čijem je području prebivalište obveznika prireza.

Članak 48.

Prihodi kotara s posebnim samoupravnim položajem jesu:

1. prihodi od vlastite imovine u smislu članka 53. stavak 1. točke 1.,
2., 4. i 5. Ustavnog Zakona o ljudskim pravima i slobodama i s pravima
etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u Republici Hrvatskoj (pročišćeni
tekst "Narodne novine", br. 34/92.),

2. posebni općinski i kotarski porezi i pristojbe, u skladu s posebnim
zakonom,

3. pomoć i dotacije Republike Hrvatske predviđene državnim proračunom
odnosno posebnim zakonom,

4. drugi prihodi utvrđeni posebnim zakonom.

Članak 49.

(1) Općini i gradu na čijem se području prihodi općina i gradova, uz
prosječno porezno opterećenje, ostvaruju po stanovniku ispod županijskog
prosjeka, izuzevši gradove iznad 40.000 stanovnika, županija može osigurati
dotaciju iz županijskog proračuna.

(2) Dotaciju iz stavka 1. ovoga članka ne može osigurati općini i gradu
čija je visina prireza na porez na dohodak manja od 1,0, a i stope lokalnih
poreza i visina iznosa poreza niže od uredbom propisanih najviših stopa
odnosno visine iznosa poreza.

Članak 50.

(1) Županiji na čijem se području prihodi županije, općina i gradova,
uz prosječno porezno opterećenje, ostvaruju po stanovniku ispod republičkog
prosjeka, izuzevši Grad Zagreb, Republika osigurava dotaciju iz državnog
proračuna u visini razlike između ostvarenih prihoda po stanovniku i 65
% republičkog prosjeka prihoda po stanovniku.

(2) Dotaciju iz stavka 1. ovoga članka ne može osigurati županiji na
čijemu je području visina prireza na porez na dohodak manja od 1.0, a stope
poreza i visina iznosa poreza niže od uredbom propisanih najviših stopa
odnosno visine iznosa poreza.

Članak 51.

Za stanovite poslove od interesa za Republiku, Republika može jedinicama
lokalne samouprave i uprave odobriti namjensku dotaciju ili pomoć ovisno
o značaju i značenju stanovitoga posla.

Članak 52.

(1) Za poslove državne uprave koji se obavljaju u jedinicama lokalne
samouprave i uprave sredstva se osiguravaju u državnom proračunu.

(2) Ako se pojedini poslovi iz samoupravnog djelokruga prenose iz nadležnosti
jedne jedinice lokalne samouprave i upave u nadležnost druge jedinice lokalne
samouprave i uprave, prenositelj poslova mora za obavljanje tih poslova
osigurati sredstva.

III. NAČIN FINANCIRANJA

1. Proračun

Članak 53.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave ima proračun.

(2) U proračunu se moraju iskazivati svi prihodi koji pripadaju jedinici
lokalne samouprave i uprave te svi rashodi za poslove iz njezina samoupravnog
djelokruga.

(3) U proračunu iskazuju se svi primici i izdaci u svezi s imovinom
u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i uprave.

(4) Prihodi i rashodi proračuna moraju biti uravnoteženi.

Članak 54.

Jedinice lokalne samouprave i uprave sastavljaju bilancu imovine u kojima
iskazuju vrijednost svoje imovine u skladu s računovodstvenim propisima.

Članak 55.

Sredstva koja tijela jedinice lokalne samouprave i uprave te ostali
korisnici proračunskih sredstava ostvare obavljanjem vlastite djelatnosti
unose ih u svoj proračun.

Članak 56.

(1) Proračun donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave
i uprave.

(2) Proračun se donosi za kalendarsku godinu i vrijedi za godinu za
koju je donesen.

Članak 57.

Županijsko poglavarstvo daje smjernice za izradu proračuna jedinicama
lokalne samouprave na svojemu području.

Članak 58.

Prijedlog proračuna utvrđuje poglavarstvo jedinice lokalne samouprave
i uprave na osnovi zahtjeva korisnika proračunskih sredstava.

Članak 58.

(1) Proračun mora biti donesen prije početka godine na koju se odnosi.

(2) Ako proračun ne bude donesen prije početka godine, uvodi se privremeno
financiranje, i to najduže za razdoblje od tri mjeseca.

(3) Privremeno financiranje, prema odredbi stavka 2. ovoga članka, može
se vršiti najviše do svote koja odgovara prosječnoj mjesečnoj svoti ostvarenih
ukupnih proračunskih prihoda za zadnje tromjesečje protekle godine.

(4) Odluku o privremenom financiranju donosi predstavničko tijelo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

(5) Ako ni nakon protekla roka iz stavka 2. ovoga članka ne bude donesen
proračun, župan, gradonačelnik ili općinski načelnik može izvršavati neophodne
isplate tekućih izdataka u skladu sa statutarnim ovlaštenjima u iznimnim
okolnostima.

(6) Povjereniku Vlade, u smislu članke 71. Zakona o lokalnoj samoupravi
i upravi, koji je istovremeno i privremeni rukovoditelj proračuna, nadležna
tijela jedinice lokalne samouprave moraju, na njegov zahtjev, dati sve
podatke i informacije neophodne za raspored proračunskih sredstava.

(7) Privremeni rukovoditelj proračuna izvješćuje Vladu Republike Hrvatske
o mjesečnom izvršavanju proračuna po odredbama ovoga člana najkasnije 15
dana nakon isteka svakoga mjeseca.

Članak 60.

Proračun se objavljuje na način na koji se objavljuju odluke predstavničkog
tijela jedinice lokalne samouprave i uprave i mora biti dostupan građanstvu
toga područja.

Članak 61.

(1) Proračunska sredstva koriste se za namjene utvrđene posebnim zakonima
i odlukama jedinica lokalne samouprave i uprave.

(2) Svi korisnici proračunskih sredstava moraju sredstva koristiti za
utvrđene namjene, štedljivo i u skladu s propisima o korištenju odnosno
raspolaganju tim sredstvima.

(3) Nadzor korisnika proračunskih sredstava obavlja predstavničko tijelo
jedinice lokalne samouprave i uprave samostalno ili na način utvrđen statutom
i Državni ured za reviziju.

Članak 62.

(1) Proračun ima opći i posebni dio.

(2) Opći dio sadrži:

- ukupnu svotu predviđenih prihoda i rashoda,

- tekuću rezervu proračuna kao neraspoređeni dio prihoda za rashode
koje pri donošenju proračuna nije bilo moguće predvidjeti ili za njih nije
bilo moguće osigurati dostatna sredstva,

- visinu prihoda koji se izdvajaju u stalnu rezervu,

- bilancu prihoda i rashoda proračuna, u kojoj se prihodi iskazuju po
izvorima i vrstama prihoda, a rashodi po osnovnim namjenama, i to po grupama
konta i po kontima,

- račun financiranja u kojemu se iskazuju zaduživanje jedinice i otplata
duga što je povezano s financiranjem salda bilance prihoda i rashoda,

- odredbe o pravima i obvezama korisnika proračunskih sredstava glede
izvršavanja proračuna.

(3) Posebni dio proračuna sadrži potanak raspored rashoda po nositeljima,
korisnicima i namjenama.

Članak 63.

(1) Sredstva se raspodjeljuju tijekom godine, u pravilu, stavljaju na
raspolaganje svim nositeljima i korisnicima proračunskih sredstava u okviru
ostvarenih prihoda i ovisno o dospijeću obveza ako zakonom, općim dijelom
proračuna ili posebnim aktom jedinice lokalne samouprave i uprave ili ugovorom
s nositeljem i korisnikom proračunskih sredstava nije određeno drukčije.

(2) Proračun se izvršava od 1. siječnja do 31. prosinca godine za koju
se donosi.

Članak 64.

Jedinica lokalne samouprave i uprave kojoj druga jedinica lokalne samouprave
i uprave ili država osigurava namjenska sredstva za financiranje društvenih
djelatnosti mora ta sredstva držati odvojena od vlastitih sredstava i može
ih rabiti samo za namjene za koje su osigurana.

Članak 65.

(1) Za izvršenje proračuna odgovorno je poglavarstvo jedinice lokalne
samouprave i uprave.

(2) Naredbodavac za izvršenje proračuna u cjelini jest predsjednik poglavarstva
(župan, gradonačelnik, općinski načelnik) ili osoba ovlaštena za poslove
proračuna i financija, u skladu sa statutom jedinice lokalne samouprave
i uprave.

(3) Rukovoditelj korisnika proračuna i nositelja sredstava jest naredbodavac
za izvršavanje proračuna u okviru sredstava čiji je korisnik ili nositelj
zajedno s osobom ovlaštenom za računovodstvo ujedno i odgovoran za zakonitu
uporabu raspoređenih sredstava.

Članak 66.

Poglavarstvo mora predstavničkomu tijelu svoje jedinice lokalne samouprave
i uprave podnijeti izvješće o izvršenju proračuna u roku koji ono odredi.

Članak 67.

Izvješće o izvršenju proračuna poglavarstvo dostavlja tijelu nadležnom
za nadzor raspolaganja sredstvima, u skladu s posebnim propisima.

Članak 68.

(1) Tekuća rezerva proračuna (neraspoređeni dio prihoda) raspoređuje
se i koristi tijekom godine za nepredviđene i nedovoljno predviđene poslove
koji se financiraju iz proračuna.

(2) Sredstvima tekuće rezerve proračuna raspolaže poglavarstvo.

(3) Poglavarstvo može ovlastiti svoga predsjednika ili osobu ovlaštenu
za poslove proračuna i financije da do stanovite svote raspolaže neraspoređenim
prihodima.

Članak 69.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave može raspolagati onim prihodima
koji su bili uplaćeni u njen proračun do kraja godine.

(2) Tijekom godine jedinica lokalne samouprave i uprave može mijenjati
i dopunjavati svoj proračun.

(3) Izmjene proračuna obavljaju se po postupku koji je propisan za donošenje
proračuna.

(4) Proračun se može povećati ili smanjiti ako se prihodi ostvaruju
u većim ili manjim svotama od planiranih ili ako se planirani prihodi moraju
uskladiti s povećanim i smanjenim obujmom rashoda proračuna.

(5) Proračun se može izmijeniti ili dopuniti i onda ako u okviru ukupnog
obujma rashoda planirane proračunske rashode za pojedine namjene treba
rasporediti drugačije.

Članak 70.

(1) Ako prihodi tijekom godine ne pritječu u predviđenoj visini, poglavarstvo
može, da bi održalo uravnoteženost proračuna, privremeno smanjiti svote
sredstava koje su u posebnomu dijelu proračuna raspoređene za pojedine
namjene ili privremeno zadržati korištenje tih sredstava.

(2) O odluci iz prethodnoga stavka poglavarstvo mora izvijestiti predstavničko
tijelo na prvoj sljedećoj sjednici i predložiti izmjenu proračuna.

Članak 71.

(1) Poglavarstvo može u okviru ukupnog obujma proračunskih sredstava
mijenjati namjenu i visinu sredstava koja su u proračunu raspoređena za
posebne namjene ako se time bitno ne ugrožava obavljanje poslova za koje
su bila utvrđena.

(2) O odluci iz prethodnoga stavka poglavarstvo mora izvijestiti predstavničko
tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave na prvoj sljedećoj sjednici
i predložiti izmjenu proračuna.

Članak 72.

Ako se, radi neravnomjernog pritjecanja proračunskih prihoda, izvršavanje
proračuna ne može uravnotežiti, za privremeno pokriće rashoda rabe se sredstva
rezerve jedinice lokalne samouprave i uprave.

Članak 73.

Svaka isplata iz proračuna mora za podlogu imati odluku nadležnog tijela
jedinice lokalne samouprave i uprave utvrđenog statutom, kojom se određuje
obveznost i isplate i njezina visina.

2. Godišnji obračun proračuna

Članak 74.

(1) Nakon isteka godine za koju je proračun donesen, predstavničko tijelo
donosi godišnji obračun proračuna.

(2) Godišnji obračun proračuna ima opći i posebni dio.

(3) Opći dio sadrži:

- ukupnu svotu ostvarenih prihoda,

- ukupnu svotu izvršenih rashoda,

- razliku između ostvarenih prihoda i izvršenih rashoda,

- odredbu o rasporedu viška prihoda,

- odredbu o načinu pokrića proračunskog manjka,

- pregled izvršenja bilančnog dijela prihoda i rashoda proračuna.

(4) Godišnji obračun proračuna sadrži i pregled nepodmirenih proračunskih
obveza jedinice lokalne samouprave i uprave.

Članak 75.

Posebni dio godišnjeg obračuna u okviru bilance izvršenja proračuna
sadrži rashode izvršene po korisnicima i nositeljima sredstava i po osnovnim
i potankim namjenama.

Članak 76.

(1) Prijedlog godišnjeg obračuna proračuna utvrđuje poglavarstvo jedinice
lokalne samouprave i uprave i dostavlja ga predstavničkom tijelu do 15.
svibnja tekuće godine.

(2) Prijedlog godišnjeg obračuna proračuna treba dostaviti tijelu nadležnomu
za nadzor raspolaganja sredstvima do 15. travnja tekuće godine.

Članak 77.

(1) Uz godišnji obračun proračuna predstavničkomu tijelu treba dostaviti
i račune dobiti i gubitka javnih poduzeća, javnih ustanova i stalne rezerve
jedinice lokalne samouprave i uprave te stanje bilance imovine.

(2) Dio godišnjeg obračuna proračuna, u kome je iskazano izvršenje općeg
dijela proračuna, objavljuje se na isti način na koji se objavljuje i proračun.

3. Stalna rezerva

Članak 78.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave ustanovljuje stalnu rezervu
izdvajanjem dijela sredstava od ukupno ostvarenih godišnjih izvornih prihoda
u visini utvrđenoj proračunom.

(2) Dio proračunskih prihoda unosi se u rezervu privremeno svaki mjesec,
a konačno po godišnjem obračunu proračuna za proteklu godinu.

Članak 79.

Sredstva stalne rezerve mogu se koristiti za:

1. podmirenje rashoda što nastanu zbog izvanrednih okolnosti za koje
sredstva nisu osigurana u proračunu, kao što su napose: poplava. požar,
potres i druge prirodne nepogode, ekološke nesreće, suzbijanje zaraza,
suzbijanje stočnih zaraza, biljnih štetočina i izvanredne djelatnosti tijela
zaštite,

2. pozajmice proračunu ako se njegovi prihodi ne ostvaruju ravnomjerno,

3. za pokriće proračunskog manjka.

Članak 80.

(1) Sredstva stalne rezerve mogu se davati u obliku pozajmice ili bez
obveze vraćanja.

(2) Sredstva za namjene iz točaka 1. i 3. članka 79. ove uredbe u pravilu
se daju bez obveze vraćanja.

(3) Pozajmice za namjene iz točke 2. članka 78. ove uredbe moraju se
vratiti stalnoj rezervi najkasnije do kraja godine u kojoj su dana.

Članak 81.

(1) O korištenju sredstava stalne rezerve za namjene iz članka 79. točke
1. i 3. ove uredbe odlučuje predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave
i uprave.

(2) Predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave može ovlastiti
poglavarstvo da do stanovite svote odlučuje o sredstvima stalne rezerve
za namjene iz točke 1. članka 79. ove uredbe.

(3) O korištenju sredstava stalne rezerve za namjene iz točke 2. članka
79. odlučuje poglavarstvo jedinice lokalne samouprave i uprave.

Članak 82.

Uporaba sredstava stalne rezerve iskazuje se u godišnjem obračunu proračuna
jedinice lokalne samouprave i uprave.

4. Posebni računi

Članak 83.

(1) Stanoviti rashodi utvrđeni posebnim zakonima i odlukom predstavničkog
tijela jedinice lokalne samouprave i uprave mogu se financirati preko posebnih
računa.

(2) Preko posebnih računa financiraju se neobvezni rashodi što zahtijevaju
utvrđivanje financijskih sredstava za više od jedne godine, poseban način
upisivanja i korištenja sredstava.

(3) O otvaranju posebnih računa odlučuje predstavničko tijelo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

5. Zaduživanje

Članak 84.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave može se zadužiti jedino ako
Državni ured za reviziju ocijeni da vraćanje duga po osnovi zajma neće
ugroziti financiranje njenih rashoda.

(2) Jedinica lokalne samouprave i uprave može raspisati javni zajam
ili izdati obveznice (blagajničke zapise) po odobrenju Ministarstva financija.

Članak 85.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave ne može se zadužiti radi financiranja
redovne djelatnosti tijela i korisnika svoga proračuna, osim kratkoročno,
i to ako se prihodi proračuna ne ostvaruju ravnomjerno tijekom godine.

(2) Jedinica lokalne samouprave i uprave može se zadužiti za financiranje
izgradnje, dogradnje, preustrojbe ili prilagodbe objekata te nabave opreme
radi ostvarivanja trajnijih uvjeta za rad i djelovanje svojih tijela i
korisnika njezina proračuna.

Članak 86.

(1) O višegodišnjemu zaduživanju odlučuje predstavničko tijelo, a o
kratkoročnomu zaduživanju (za razdoblje do 6 mjeseci), poglavarstvo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

(2) Ugovore o kreditu na osnovi odluke iz stavka 1. ovoga članka za
proračun zaključuje predsjednik poglavarstva ili osoba nadležna za poslove
proračuna i financija, na osnovi ovlaštenja predstavničkoga tijela jedinice
lokalne samouprave i uprave.

Članak 87.

Jedinica lokalne samouprave i uprave može jamstva davati korisnicima
proračuna i zaključivati zajmove do 20 % vrijednosti vlastite imovine uz
prethodno mišljenje Državnog ureda za reviziju i odobrenje Ministarstva
financija.

6. Nadzor

Članak 88.

(1) Predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave samostalno
ili na način utvrđen statutom obavlja nadzor nad izvršavanjem proračuna
i njenim financijskim poslovanjem te svrsishodnom uporabom sredstava što
se proračunom raspoređuju za pojedine namjene.

(2) Poglavarstvo samostalno ili na način utvrđen statutom nadzire financijsko,
materijalno i računovodstveno poslovanje korisnika proračuna glede namjena,
opsega i dinamike korištenja sredstava.

Članak 89.

(1) Ministarstvo financija nadzire uporabu prihoda jedinica lokalne
samouprave i uprave.

(2) Ministarstvo financija može zahtijevati da Državni ured za reviziju
pregleda financijsko poslovanje jedinice lokalne samouprave i uprave glede
sigurnosti, pouzdanosti, ekonomičnosti, djelotvornosti, svrsishodnosti
uporabe sredstava općinskoga, gradskog i županijskog proračuna, glede na
njih prenesenih poslova države.

(3) Predsjednik poglavarstva mora izvještaj o pregledu predložiti predstavničkomu
tijelu i odboru iz stavka 1. članka 88. ove uredbe i u roku tri mjeseca
Ministarstvo financija izvijestiti o poduzetim mjerama na osnovi izvješća
o pregledu.

IV. KAZNENE ODREDBE

Članak 90.

(1) Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 1.000 DEM
kaznit će se za prekršaj:

1. porezni obveznik koji ne dostavi podatke za razrez poreza na nasljedstvo
i darove (članak 17. stavci 1. i 3.).

2. porezni obveznik koji ne dostavi podatke za razrez poreza na cestovna
motorna vozila i na plovne objekte (članak 20. stavak 4. i članak 23. stavak
2.),

3. porezni obveznik koji ne obračuna ili ne uplati porez na priređivanje
zabavnih i športskih priredaba u propisanomu roku (članak 26.).

4. porezni obveznik koji ne obračuna ili ne uplati porez na potrošnju
u propisanomu roku (članak 33. stavak 3.),

5. porezni obveznik koji ne dostavi podatke za razrez poreza na kuće
za odmor (članak 39. stavci 2. i 3.),

6. porezni obveznik koji ne dostavi podatke o isticanju reklame (članak
42. stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba u pravnoj
osobi kaznit će se novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 50 do
300 DEM.

Članak 91.

Iznosi novčanih kazni iz članka 90. ove uredbe izriču se u hrvatskim
dinarima prema srednjem tečaju DEM Narodne banke Hrvatske na dan izricanja
kazne.

Članak 92.

(1) Postupak za izricanje kazne u prvom stupnju za prekršaje zbog povreda
odredaba ove uredbe pokreće, vodi i rješenje o prekšaju donosi ispostava
Porezne uprave.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti žalba
Središnjem uredu Porezne uprave.

(3) Postupak zbog povreda odredaba ove uredbe vodi se u skladu s odredbama
Zakona o porezu na dohodak.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 93.

(1) Porez koji se, prema odredbama ove uredbe, plaća u godišnjem iznosu,
iznimno u 1994. godini razrezuje se za cijelu godinu u iznosu propisanom
odlukom grada odnosno općine.

(2) Odluke iz stavka 1. ovoga članka grad odnosno općina mora donijeti
do 28. veljače 1994.

Članak 94.

Općina odnosno grad mora odluku kojom propisuje visinu i način plaćanja
poreza dostaviti Ministarstvu financija u roku 8 dana od dana njezina donošenja.

Članak 95.

Proračun, rebalans proračuna i godišnji obračun, jedinica lokalne samouprave
i uprave mora Ministarstvu financija dostaviti u roku 15 dana od dana njihova
donošenja.

Članak 96.

Odluka grada o prirezu na porez na dohodak mora se objaviti u "Narodnim
novinama" i stupa na snagu osmog dana od objave.

Članak 97.

Pravilnu primjenu ove uredbe i propisa donesenih na osnovi zakona nadziru
Ministarstvo financija i tijela nadležna za kontrolu korisnika javnih prihoda.

Članak 98.

Ministarstvo financija donijet će po potrebi pravilnike i naredbe za
provedbu uredbe.

Članak 99.

(1) Sredstva za materijalne rashode u osnovnom školstvu iz članka 11.
Zakona o osnovnom školstvu ("Narodne novine", br. 59/90. i 27/93.)
osiguravaju se u državnomu proračunu.

(2) Sredstva za troškove produženoga boravka i prehrane učenika te ostale
materijalne troškove koji nisu utvrđeni u državnom pedagoškom standardu
osiguravaju se u gradskom ili općinskom proračunu.

(3) Nositelj sredstava raspoređenih u Posebnom dijelu Državnog proračuna
za namjene iz stavka 1. ovoga članka jest Ministarstvo kulture i prosvjete.

(4) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka raspoređivat će i školama doznačivati
Ministarstvo kulture i prosvjete.

(5) Upute za provedbu ovoga članka daje Ministarstvo kulture i prosvjete.

Članak 100.

Završne račune o izvršenju proračuna dosadašnjih općina za 1993. donosi
vijeće nove općine i grada na čijem području se nalazi sjedište dosadašnje
općine, ukoliko predstavnička tijela novih općina ili gradova sporazumno
ne odluče drugačije.

Članak 101.

Prijedlog odluke o privremenom financiranju za 1994. izrađuje tijelo
ili osoba nadležna za poslove proračuna i financija dosadašnje općine.

Članak 102.

Naknadno uplaćeni prihodi proračuna dosadašnjih općina za 1993., nakon
1. siječnja 1994. uplaćivat će se na račune proračuna dosadašnjih općina
za 1994. godinu, na koje su uplaćivani prije primjene ove uredbe.

Članak 103.

Danom početka primjene ove uredbe prestaje važiti Zakon o komunalnim
taksama ("Narodne novine", br 11/73, 13/88. i 16/90.) i Zakon
o pripadnosti javnih prihoda Republici Hrvatskoj i jedinicama lokalne samouprave
i stopama republičkih poreza "Narodne novine", br. 73/91, 18/92.
i 43/93.). Zakon o financiranju javnih potreba ("Narodne novine",
br. 58/90), osim u dijelu što se odnosi na proračun Republike i Uredba
o privremenom financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave "Narodne
novine", br. 22/93., 42/93. i 100/93.).

Članak 104.

Ova uredba stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 1994. godine.

Klasa: 015-01/93-01/04

Urbroj :5030105-93-15

Zagreb, 16. prosinca 1993.

Predsjednik

**Nikica Valentić, v. r.**

Uredba, NN 112/1993-2139