## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-II-468/2004 i dr. od 9. ožujka 2005.

### NN 41/2005 (30.3.2005.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-II-468/2004 i dr. od 9. ožujka 2005.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**809**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić,
predsjednik Suda, te suci Marijan Hranjski, Mario
Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko Potočnjak, Agata
Račan, Emilija Rajić, Smiljko
Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice Vukojević i Milan Vuković, odlučujući o prijedlogu za pokretanje postupka za
ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici održanoj 9.
ožujka 2005. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti
s Ustavom i zakonom Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje naknade za oduzeto
građevinsko zemljište i poslovni prostor (»Narodne novine« broj 204/03 i 3/04 -
ispravak) kojeg je donio ministar financija 30. prosinca 2003. godine.
II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Zajednički odvjetnički ured Lapaine & Ostrognaj iz Varaždina, odvjetnik Ivan Debelić
iz Raba, Zdenkica Flack,
Olga Pajtak i Ana Vuković
iz Varaždina, Petar Vlahović iz Zagreba, Vladimir Bogovac iz Bjelovara i Danijel Petrić
iz Trogira, podnijeli su prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom i zakonom pojedinih odredaba Pravilnika o mjerilima za
utvrđivanje naknade za oduzeto građevinsko zemljište i poslovni prostor, (u
nastavku: Pravilnik) kojeg je, pod klasom: 011-01/03-01/152 i urbrojem: 513-03/03-3 dana 22. prosinca 2003. godine donio
ministar financija i koji je objavljen u »Narodnim novinama«, broj 204/03 od
30. prosinca 2003. godine, a njegov ispravak u »Narodnim novinama«, broj 3/04
od 12. siječnja 2004. godine.
2. Podnositelji prijedloga ističu kako su odredbama osporenog Pravilnika
ovlaštenici povrata imovine (građevinskog zemljišta i poslovnog prostora), koji
se prema odredbama Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske
komunističke vladavine (»Narodne novine«, broj 92/96, 39/99, 2/99, 92/99,
43/00, 131/00, 27/01, 65/01, 118/01, 80/02 i 81/02 – u daljnjem tekstu: Zakon o
naknadi) ne vraćaju u vlasništvo, stavljeni u znatno nepovoljniji pravni
položaj od ostalih vlasnika takve imovine. Ovo stoga, jer da je člankom 2.
stavkom 2. Pravilnika »zamrznuta« maksimalna cijena m2
građevinskog zemljišta na 100,00 kn što smatraju protivnim odredbi članka 49.
stavka 1. Zakona o naknadi, kao i duhu cijelog zakona.
Na način kako je to propisano odredbama osporenog Pravilnika, navode dalje
podnositelji, maksimalna cijena m2 građevinskog
zemljišta jednaka je u cijeloj Hrvatskoj, tako da dovodi do apsurdnih situacija
po kojima je najviša cijena m2 građevinskog zemljišta
jednaka u Zagrebu, Lici ili na Stradunu u Dubrovniku.
Podnositelji smatraju da su odredbe osporenog Pravilnika, a posebno njegov
članak 2. stavci 2. i 5., u nesuglasju s odredbama članaka 3., 5., 14. stavka
2., 35., 48. stavaka 1. i 2., 50., 134. i 140. Ustava, kao i odredbama članka
49. stavka 1., te članka 78. Zakona o naknadi, pa predlažu da ovaj Sud ukine
osporene odredbe Pravilnika, odnosno isti u cijelosti.
Pored navedenog, ističu dalje podnositelji, odredbom članka 78. Zakona o
naknadi nadležni ministar bio je dužan donijeti poseban propis iz članka 63.
istog Zakona u roku od godine dana od dana stupanja na snagu tog Zakona, dok je
osporeni Pravilnik donijet tek u prosincu 2003. godine.
Podnositelj prijedloga Odvjetničko društvo Lapaine
& Ostrognaj, predlaže da Sud, suglasno članku 45.
Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj
99/99, 29/02, 49/02 – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) do
donošenja konačne odluke privremeno obustavi izvršenje pojedinačnih akata ili
radnji koje se poduzimaju na temelju osporenog Pravilnika.
3. Članak 2. osporenog Pravilnika u cijelosti glasi:
»Naknada za oduzeto građevinsko zemljište, a koja se utvrđuje u postupku prava
na naknadu prijašnjem vlasniku, utvrđuje se uz primjenu osnovice koju
predstavlja parametarska vrijednost m2 zemljišta i
korektivnog faktora te vrijednosti koja se određuje ovisno o pogodnosti
položaja određenog područja.
Parametarska vrijednost zemljišta iz stavka 1. ovog članka je 100,00 kuna.
Pogodnost položaja određenog područja iskazuje se kao koeficijent položaja (Kp)
u tablici, koja je sastavni dio ovog Pravilnika.
U slučaju kada koeficijent položaja nije određen tablicom iz stavka 3. ovog
članka, za procjenu vrijednosti te nekretnine primjenjuje se najniži utvrđeni
koeficijent položaja na području jedinice područne (regionalne) samouprave u
kojoj se nalazi oduzeta nekretnina.
Naknada za oduzeto građevinsko zemljište utvrđuje se na način da se
parametarska jedinica m2 množi s koeficijentom
položaja (Kp) iz tablice.«
4. Sukladno odredbama članaka 25. i 42. Ustavnog zakona, prijedlozi su dostavljeni
na očitovanje donositelju Pravilnika, ministru financija, te Ministarstvu
pravosuđa.
if !supportLineBreakNewLine
endif

*Prijedlozi nisu osnovani.
if !supportLineBreakNewLine
endif*

5. Osporeni Pravilnik donio je ministar financija pozivom na odredbu članka
63. stavka 6. Zakona o naknadi. Tom je zakonskom odredbom propisano:
Ako sadašnju vrijednost imovine nije moguće utvrditi primjenom mjerila iz
stavka 2., 3. i 4. ovoga članka, mjerila za procjenu vrijednosti takve imovine
utvrđuje ministar financija.
Iz mjerodavne odredbe članka 63. stavka 6. Zakona o naknadi nedvojbeno
proizlazi da je nadležni ministar imao zakonsku ovlast za donošenje osporenog
Pravilnika. Isto tako, nadležni ministar imao je zakonsku ovlast i dužnost
propisati mjerila za procjenu vrijednosti imovine čiju vrijednost nije moguće
utvrditi primjenom Zakonom propisanih mjerila.
Razmatranjem sadržaja članka 2. osporenog Pravilnika, Ustavni sud ocjenjuje da
je nadležni ministar uredio navedeno pitanje u granicama zakonske ovlasti.
Ustavni sud pri tome utvrđuje da propisivanjem parametarske vrijednosti m2 zemljišta u novčanom iznosu, kao jednog od mjerila za
utvrđivanje visine naknade za oduzeto građevinsko zemljište, ministar nije
prekoračio granice zakonske ovlasti iz članka 63. stavka 6. Zakona o naknadi.
Ustavni sud pritom ističe da sama visina parametarske vrijednosti propisane
osporenim Pravilnikom nije ustavnopravno pitanje, pa Ustavni sud taj dio
prijedloga predlagatelja nije razmatrao.
6. Predlagatelji se neosnovano pozivaju na nesuglasnost osporene odredbe članka
2. stavka 2. Pravilnika s člancima 48. stavkom 1. i 50. Ustava.
Navedeni članci Ustava odnose se na jamstvo prava vlasništva, odnosno na
pretpostavke pod kojima je pravo vlasništva dopušteno oduzeti ili ograničiti.
Nasuprot tome, odredbe osporenog Pravilnika odnose se na ovlaštenike naknade za
oduzeto građevinsko zemljište, koji nisu vlasnici tog zemljišta, pa ne
potpadaju pod jamstva propisana člancima 48. stavkom 1. i 50. Ustava.
Zakonom o naknadi, naime, nisu utvrđeni ništavim pravni propisi i pojedinačni
akti kojima je prijašnjim vlasnicima oduzeta imovina za vrijeme jugoslavenske
komunističke vladavine, niti je prijašnjim vlasnicima tim Zakonom iznova
priznato pravo vlasništva ili neko drugo stvarno pravo na toj imovini.
Ustavni sud osobito ističe, da priznavanje prava na naknadu za oduzetu imovinu
za vrijeme jugoslavanske komunističke vladavine,
uključujući određivanje njezine visine za pojedine vrste oduzete imovine, ovisi
o volji zakonodavca uz obvezu poštivanja temeljnih vrednota ustavnopravnog
poretka Republike Hrvatske.
Stoga se različit zakonski pristup pojedinim različitim vrstama oduzete imovine
ne može ni ocjenjivati s aspekta jednakosti svih pred zakonom, zajamčene
člankom 14. stavkom 2. Ustava.
S ustavnopravnog aspekta relevantna je činjenica da su ovlaštenici prava na
naknadu za jednu vrstu imovine (u konkretnom slučaju, ovlaštenici prava na
naknadu za oduzeto građevinsko zemljište) u jednakom pravnom položaju pred
zakonom u smislu članka 14. stavka 2. Ustava, što predlagatelji u svojim
podnescima ne osporavaju
7. Člankom 78. Zakona o naknadi propisano je da će nadležni ministri posebne
propise iz članka 63. istog Zakona donijeti u roku od godine dana od dana
stupanja na snagu tog Zakona.
Zakon o naknadi donijet je 11. listopada 1996. godine, objavljen je 30.
listopada 1996. godine (»Narodne novine«, broj 92/96), a stupio je na snagu 1.
siječnja 1997. godine.
Osporeni Pravilnik donijet je 22. prosinca 2003. godine, objavljen je u
»Narodnim novinama«, broj 204 od 30. prosinca 2003. godine, stupio je na snagu
7. siječnja 2004. godine, a primjenjuje se od 1. travnja 2004. godine.
Iz navedenog proizlazi da je osporeni Pravilnik trebao biti donesen najkasnije
do 1. siječnja 1998. godine. Nadležni ministar donio je osporeni Pravilnik,
međutim, 6 godina i 4 mjeseca nakon isteka zakonskog roka.
Osporeni Pravilnik donesen je sa znatnim vremenskim zakašnjenjem, no
sagledavajući značenje Pravilnika za provedbu Zakona o naknadi, Ustavni sud
ocjenjuje da zbog osiguranja načela pravne sigurnosti objektivnog pravnog
poretka nema ustavnopravnog oprav­danja da se zbog
navedenog propusta on ukine u cijelosti.
Uvažavajući, međutim, težinu i raširenost navedene neustavne i nezakonite
pojave u hrvatskom pravnom poretku, Ustavni sud je, u skladu s člankom 104.
Ustavnog zakona, o toj pojavi upozorio Hrvatski sabor svojim Izvješćem broj:
U-X-835/2005 od 24. veljače 2005. godine, objavljenim u »Narodnim novinama«,
broj 30 od 4. ožujka 2005. godine.
8. Slijedom iznijetog, a utvrdivši kako osporeni propis nije u nesuglasju s, u
prijedlozima predlagatelja, navedenim odredbama Ustava te odredbama Zakona o
naknadi, rješeno je kao u točki I. izreke.
Točka I. izreke ovog rješenja temelji se na odredbama članka 43. Ustavnog
zakona.
Točka II. izreke ovog rješenja temelji se na odredbama članka 29. Ustavnog
zakona.
9. O prijedlozima predlagatelja za privremenom obustavom izvršenja pojedinačnih
akata ili radnji koje se poduzimaju na osnovi drugog propisa, čija se
suglasnost s Ustavom i zakonom ocjenjuje, nije odlučivano
s obzirom na sadržaj izreke ovog rješenja.
Broj: U-II-468/2004
U-II-510/2004
U-II-595/2004
U-II-1027/2004
U-II-523/2005
U-II-691/2005
Zagreb, 9. ožujka 2005.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Suda
**dr****. sc. Petar Klarić, v. r.**

Rješenje, NN 41/2005-809
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)