## Međunarodni računovodstveni standard 2 (Zalihe) i Međunarodni računovodstveni standard 7 (Izvještaj o novčanim tijekovima) i međunarodni računovodstveni standard mrs 2 (promijenjen 1993.)

### NN 47/1995 (12.7.1995.), Međunarodni računovodstveni standard 2 (Zalihe) i Međunarodni računovodstveni standard 7 (Izvještaj o novčanim tijekovima) i međunarodni računovodstveni standard mrs 2 (promijenjen 1993.)

# HRVATSKI ODBOR ZA RAČUNOVODSTVO I RAČUNOVODSTVENE STANDARDE

Na temelju članka 15. stavka 1. Zakona o računovodstvu ("Narodne
novine", broj 90/92.) i članka 4. stavka 1. točke 9.) Pravila Hrvatskog
odbora za računovodstvo i računovodstvene standarde ("Narodne novine",
br. 39/94), Hrvatski odbor za računovodstvo i računovodstvene standarde
objavljuje

## MEĐUNARODNI RAČUNOVODSTVENI

### STANDARD 2 (Zalihe) i MEĐUNARODNI RAČUNOVODSTVENI STANDARD 7 (Izvještaj o novčanim tijekovima) i MEĐUNARODNI RAČUNOVODSTVENI STANDARD MRS 2 (promijenjen 1993.)

Zalihe

Ovaj promijenjeni Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu
za financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja od 1. siječnja 1995.
ili poslije toga i zamjenjuje Međunarodni računovodstveni standard 2, Vrednovanje
i prezentiranje zaliha u kontekstu sustava troškova nabave

#### MEĐUNARODNI RAČUNOVODSTVENI STANDARD MRS 2 (promijenjen 1992.)

Zalihe

Standard, koji je pisan kurzivnim tipom slova, treba se čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputama za primjenu u ovome Standardu, te u kontekstu
Predgovora međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi nisu namijenjeni primjenjivati se na beznačajne pozicije (vidjeti
točku 12. Predgovora).

Cilj

Cilj je ovoga Standarda propisati računovodstveni postupak za zalihe
prema sustavu povijesnog troška. Osnovno pitanje u računovodstvu zaliha
je iznos koji treba priznati kao sredstvo i knjižiti ga dalje sve dok se
priznaju prihodi. Ovaj Standard pruža praktičnu uputu u svezi odredivanja
troška i njegovog kasnijeg priznavanja kao rashoda, uključujući bilo koje
otpisivanje do neto vrijednosti koja se može realizirati. On također pruža
uputu u svezi metode troška koje se koriste da se odrede troškovi zaliha.

Djelokrug

l. Ovaj Standard treba se primjenjivati u financijskim izvještajima
sastavljenih u kontekstu sustava povijesnog troška, u računovodstvu zaliha,
osim:

a) proizvodnje u tijeku koja proizlazi iz ugovora o izgradnji uključujući
izravno povezane usluge ugovora (vidjeti Međunarodni računovodstveni standard
MRS ll, Ugovori o izgradnji);

b) financijskih instrumenata; i

c) proizvođača zaliha životinja, poljoprivrednih i šumskih proizvoda
i mineralnih ruda u veličini u kojoj se oni mjere po neto vrijednosti koja
se može realizirati, u skladu s dobro ustanovljenom praksom u određenlm
granama.

2. Ovaj Standard zamjenjuje Međunarodni računovodstveni standard MRS
2, Vrednovanje i prezentiranje zaliha u kontekstu sustava troškova nabave,
odobren 1975.

3. Zalihe navedene u točki 1(c) mjere se po neto vrijednosti koja se
može realizirati po određenim stupnjevima proizvodnje. To nastaje, primjerice,
kada su poljoprivredni usjevi ili požnjeveni ili mineralne rude izvadene,
a prodaja se utvrđuje prema terminskom ugovoru ili Državnom jamstvu ili
kada postoji homogeno tržište te gdje je zanemariv rizik u prodaji. Te
se zalihe isključuju iz djelokruga ovoga standarda.

Definicije

4. U ovom se Standardu koriste sljedeći izrazi s navedenim značenjima:

Zalihe jesu sredstva:

(a) koja se drže u redovnom tijeku poslovanja;

(b) u procesu proizvodnje za takvu prodaju ; ili

(c) u obliku materijala ili dijelova zaliha koja se troše u proizvodnom
procesu ili pružanja usluga.

Neto vrijednost koja se može realizirati je procijenjena prodajna cijena
u tijeku redovnog poslovanja minus procijenjeni troškovi dovršenja i procijenjeni
troškovi nužni da se obavi prodaja.

5. Zalihe obuhvaćaju kupljenu robu koja se drži za ponovnu prodaju uključujući,
primjerice, trgovačku robu koju je kupio kupac na malo i drži je za ponovnu
prodaju kao i zemljište i drugu nekretninu koja se drži za ponovnu prodaju.
Zalihe tako obuhvaćaju proizvedenu gotovu robu ili proizvodnju u tijeku
poduzeća te uključuju materijale i dijelove zaliha koje se očekuju koristiti
u procesu proizvodnje. U slučaju pružatelja usluga, zalihe uključuju troškove
usluga, kao što je opisano u točki za koje poduzeće još nije priznalo odnosne
prihode (vidjeti Međunarodni računovodstveni standard MRS 18, Prihodi).

Mjerenje zaliha

6. Zalihe se trebaju mjeriti po trošku ili neto vnjednosti koja se može
realizirati; ovisno o tome što je niže.

Trošak zaliha

7. Trošak zaliha treba obuhvatiti sve troškove kupnje, troškove konverzije
i druge troškove koji su nastali u dovođenju zaliha na sadašnju lokaciju
i sadašnje stanje.

Troškovi kupnje

8. Troškovi kupnje zaliha obuhvaćaju kupovnu cijenu uvozne carine i
druge poreze (osim onih koje kasnije poduzeće može povratiti od poreznih
vlasti), troškove prijevoza, troškove montaže i druge troškove koji se
mogu izravno pripisati nabavci gotovih roba, materijala i usluga. Trgovački
popusti, rabati i slične stavke oduzimaju se kod određivanja troškova kupnje.

9. Troškovi kupnje mogu uključiti tečajne razlike koje nastaju izravno
kod posljednje nabavke zaliha fakturirane u stranoj valuti u rijetko dopuštenim
okolnostima u dozvoljenom ternativnom postupku u Međunarodnom računovodstvenom
standardu MRS 21, Učinci promjena tečajeva stranih valuta su tečajne razlike
ograničene na one koje proizlaze iz velike devalvacije ili deprecijacije
valute protiv čega ne postoji praktična zaštita i koje utječe na obvezu
koja se ne može podmiriti i proizlazi kod posljednje nabavke zaliha.

Troškovi konverzije

10. Troškovi konverzije zaliha obuhvaćaju izravne troškove koji se odnose
na jedinice proizvodnje, kao što je izravan rad. Oni također obuhvaćaju
sustavni raspored fiksnih i varijabilnih općih troškova proizvodnje koji
su nastali u preobrazbi materijala u gotovu robu. Fiksni opći troškovi
proizvodnje jesu neizravni troškovi proizvodnje koji preostanu relativno
stalno neovisno od obujma proizvodnje, kao što je amortizacija i održavanje
proizvodnih zgrada i opreme te trošak managementa i administracije pogona.
Varijabilni opći troškovi jesu neizravni troškovi koji ovise izravno ili
gotovo izravno prema obujmu proizvodnje, kao što su neizravni materijali
i neizravni rad.

11. Raspored fiksnih općih troškova proizvodnje na troškove konverzije
temelji se na normalnom kapacitetu proizvodnje. Normalni je kapacitet proizvodnja
koja se očekuje postići tijekom prosjeka nekih razdoblja ili sezona pod
normalnim uvjetima, uzimajući u obzir gubitak kapaciteta koji proizlazi
iz planiranog održavanja. Stvarna razina proizvodnje može se koristiti

ako je približna normalnom kapacitetu. Iznos fiksnih općih troškova
raspoređenih na svaku jedinicu proizvodnje ne povećava se jednako kako
se smanjuje proizvodnja ili ne radi postrojenje. Neraspoređeni opći troškovi
priznaju se kao rashod razdoblja u kojem su nastali. U razdobljima neuobičajeno
visoke proizvodnje, iznos fiksnih općih troškova raspoređenih na svaku
jedinicu proizvodnje, sman,juje se tako da se zalihe ne mjere kao gore
navedeni trošak. Varijabilni opći troškovi proizvodnje raspoređuju se na
svaku jedinicu proizvodnje na temelju stvarne uporabe proizvodnih kapaciteta.
,

12. Proizvodni postupak može rezultirati više od jednog proizvoda koji
se proizvodi istovremeno. To je u slučaju, primjerice, kada se proizvode
zajednički proizvodi iIi kada postoji glavni proizvod i nusproizvod. Kada
trošak konverzije svakog proizvoda nije moguće odvojeno odrediti, oni se
raspoređuju između proizvoda racionalno i dosljedno. Primjerice, raspored
se može osnivati na relativnoj vrijednosti prodaje svakog proizvoda ili
na stupnju proizvodnog postupka kada se proizvodi mogu odvojeno identificirati
ili na završetku proizvodnje. Većina nusproizvoda, po svojoj su prirodi
beznačajni. Kada je taj slučaj, oni se često mjere po neto vrijednosti
koja se može realizirati, a ova se vrijednost dobije iz troška glavnog
proizvoda. Kao rezultat navedenoga, knjigovodstveni iznos glavnog proizvoda
ne razlikuje se značajno od njegovog troška.

Ostali troškovi

13. Ostali troškovi uključuju se u troškove zaliha samo do veličine
do koje su nastali dovodenjem zaliha na njihovu sadašnju lokaciju i u sadašnje
stanje. Primjerice, može biti prikladno uključiti neproizvodne opće troškove
iIi troškove oblikovanja proizvoda za posebne kupce u troškove zaliha.

14. Primjeri troškova isključenih iz troškova zaliha i priznatih kao
rashod razdoblja u kojem su nastali, jesu:

(a) neuobičajeni iznos otpadnog materijal; rada ili drugih proizvodnih
troškova;

(b) troškovi skladištenja, osim ako su ti troškovi neophodni u proizvodnom
postupku prije daljnje faze proizvodnje;

(c) administrativni opći troškovi koji ne doprinose dovodenju zaliha
na sadašnju Iokaciju i sadašnje stanje; i

(d) troškovi prodaje.

15. U određenim uvjetima troškovi posudbe uključuju se u troškove zaliha.
Ti su uvjeti određeni u dozvoljenom alternativnom postupku u Međunarodnom
računovodstvenom standardu, MRS-u 23, Troškovi posudbe.

Troškovi zaliha pružatelja usluga

16. Troškovi zaliha pružatelja usluga jesu prvenstveno rad i drugi troškovi
osoblja izravno uključenih u pružanje usluga, u što ulazi nadzorno osoblje
i opći troškovi koji se mogu pridodati. Rad i drugi troškovi koji se odnose
na prodaju i opće administrativno osoblje ne uključuju se, ali se priznaju
kao rashod razdoblja u kojem su nastali.

Tehnike mjerenja troška

17. Tehnike mjerenja troškova zaliha, kao što su metoda standardnog
troška ili metoda trgovine na malo, mogu se dogovorno koristiti, ako su
rezultati približni trošku. Standardni troškovi uzimaju u obzir normalne
razine materijala i dijelova zaliha, rada, učinkovitost i proizvodni kapacitet.
Oni se redovito pregledavaju te, ako je neophodno, mijenjaju u svjetlu
tekućih uvjeta.

18. Metoda trgovine na malo često se koristi u trgovini na malo za mjerenje
zaliha velikog broja predmeta koji se hrzo mijenjaju, što ima,ju slične
marže i za koje je nepraktično koristiti druge troškovne metode. Trošak
zaliha se određuje smanjenjem vrijednosti prodaje zaliha odgovarajućim
postotkom bruto marže. Postotak koji se koristi uzima u obzir zalihu koja
je označena ispod njene izvorne prodajne cijene. Često se koristi prosječni
postotak za svaki prodajni odjel na malo.

Metode troška

19. Troškovi predmeta zaliha koji nisu redovito međusobno razmjenivi
te proizvedene i odvojene robe i usluge odvojene za posebne projekte trebaju.se
odrediti koristeći specifičnu idenrifikaciju njihovih pojedinačnih troškova.

20. Specifična identifikacija troška znači da se specifični troškovi
pridodaju identificiranim predmetima zaliha. To je prikladan postupak za
predmete koji su odvojeni za posebni projekt, neovisno jesu li kupljeni
ili proizvedeni. Međutim, specifična identifikacija troškova je neprikladna
za veliki broj predmeta zaliha, koji su redovito međusobno nerazmjenjivi.
U takvim okolnostima, mogla bi se koristiti metoda izabiranja predmeta
koji preostanu u zalihama da se dobiju predodređeni učinci kod neto profita
ili gubitka razdoblja.

Osnovni postupak

21. Trošak zaliha, osim onih obradenih u točki 19, treba se odrediti
korištenjem metode troška prvi ulaz - prvi izlaz (FIFO) ili prosječna ponderirana
cijena.

22. Metoda troška FIFO pretpostavlja da se predmeti zaliha koji su prvo
kupljeni prvo se i prodaju, a prema tome preostali predmeti zaliba na kraju
razdoblja su oni koji su posljednji kupljeni ili proizvedeni. Prema metodi
prosječne ponderirane cijene, trošak svakog predmeta se određuje od prosječnih
ponderiranin cijena sličnih predmeta na početku razdoblja i troška sličnih
predmeta kupljenih ili proizvedenih tijekom razdoblja. Prosjek se može
izračunati periodično ili kod svake dodatno primljene isporuke, što ovisi
od uvjeta u kojima posluje poduzeće.

Dozvoljeni alternativni postupak

23. Trošak zaliha, osim onih obrađenih u točki 19, treba se odrediti
korištenjem metode posljednji ulaz - prvi izlaz (LIFO).

24. Metoda LIFO pretpostavlja da predmeti zaliha koji su posljednji
kupljeni ili proizvedeni prvi se prodaju, a prema tome preostali predmeti
zaliha na kraju razdoblja su oni koji su prvi kupljeni ili proizvedeni.

Neto vrijednost koja se može realizirati

25. Trošak zaliha možda neće biti nadoknadiv ako su zalihe oštećene,
ako su u cijelosti ili djelomično zastarjele ili ako je smanjena njihova
prodajna cijena. Trošak zaliha također možda neće biti nadoknadiv ako procijenjeni
troškovi dovršenja ili procijenjeni troškovi koji trebaju nastati povećavaju
trošak prodaje. Praksa otpisivanja zaliha ispod troška do neto vrijednosti
koja se može realizirati u skladu je sa stajalištem da se u imovinu ne
trebaju knjižiti očekivani viškovi iznosa koji se trebaju realizirati od
njihove prodaje iIi uporabe.

26. Zalihe se obično otpisuju do neto vrijednosti koja se može realizirati
na nekom predmetu, primjenjujući predmet po predmet. Međutim, u nekim okolnostima
može biti prikladno grupirati slične ili povezane predmete. To može biti
slučaj s predmetima zaliha koji se odnose na istu proizvodnu liniju koje
imaju slične namjene ili krajnju uporabu te se proizvode i trguju u istim
zemljopisnim područjima i ne bi bilo praktično procjenjivati ih odvojeno
od drugih predmeta te proizvodne linije. Nije prikladno otpisivati zalihe
koje se temelje na klasifikaciji zaliha, primjerice, gotovih roba ili svih
zaliha pojedine djelatnosti ili zemljopisnog segmenta. Pružatelji usluga
obično skupljaju troškove svake usluge za koju će se teretiti odvojena
prodajna cijena. Prema tome, svaka takva usluga se tretira kao posebna
stavka.

27. Procjene neto vrijednosti koje se mogu realizirati temeIje se na
najpouzdanijem dokazu koji je raspoloživ u vrijeme kada se procjene utvrđuju
kao iznos zaliha koje se očekuje realizirati. Ove procjene uzimaju u obzir
fluktuacije cijena ili troška izravno se odnoseći na događaje koje nastaju
poslije završetka razdoblja u mjeri da takvi događaji potvrđuju uvjete
koji postoje na kraju razdoblja.

28. Procjene neto vrijednosti koja se može realizirati također uzimaju
u obzir namjenu zbog čega se zaliha drži. Primjerice, neto vrijednost koja
se može realizirati od količina zaliha što se drži da se udovolji ugovorima
o prodaji iIi pružanja usluga temelji se na ugovorenoj cijeni. Ako su ugovori
o prodaji manji od količina zaliha koja se drži, neto prodajna vrijednost
viška koja se može realizirati, temelji se na općim prodajnim cijenama.
Gubici od nepredviđenih obveza kod ugovora o prodaji količina viška zaliha
koja se drži i gubici od nepredviđenih obveza kod ugovora o kupnji obraduju
se u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 10, Nepredviđeni
događaji i događaji nastali nakon datuma bilance.

29. Materijali i drugi oblici zaliha koji se drže za korištenje u proizvodnji
zaliha ne otpisuju se ispod troška, ako se očekuje da će gotovi proizvodi
u kojima će biti sadržani ti materijali i drugi oblici zaliha biti prodani
po cijeni, u visini troška ili iznad troška. Međutim, kada smanjenje cijene
materijala ukazuje da će trošak gotovih proizvoda prijeći neto vrijednost
koja se može realizirati, materijali se otpisuju do neto vrijednosti koja
se možc realizirati. U takvim okolnostima, trošak zamjene materijala može
biti najpogodnija mjera njihove neto vrijednosti koja se može realizirati.

30. Novo određivanje neto vrijednosti koja se može realizirati provodi
se u svakom kasnijem razdoblju. Kada više ne postoje okolnosti koje su
ranije uvjetovale otpisivanje zaliha ispod troška, iznos koji je otpisan
se vraća tako da je novi knjigovodstveni iznos niži od troška i promijenjene
neto vrijednosti koja se može realizirati. Ovo nastaje, primjerice, kada
predmet zaliha, koji je knjižen po neto vrijednosti koja se može realizirati
zbog svoje prodajne cijene je bio smanjen, te se još drži u kasnijem razdoblju,
a njegova prodajna cijena je povećana.

Priznavanje kao rashod

31. Kada se zalihe prodaju, knjigovodstveni iznos tih zaliha treba se
priznati kao rashod razdoblja u kojem se pninaju odnosni prihodi. Iznos
bilo kojeg otpisivanja zaliha do neto vrijednosti koja se može realizirati
i svi gubici zaliha trebaju se priznati kao rashod u razdoblju kad je nastalo
otpisivanje ili gubitak.

Iznos bilo kojeg povrata otpisanih zaliha, koji proizlazi iz pove ćanja
neto vrijednosti koja se može realizirati, treba se priznati kao smanjenje
iznosa zaliha priznatih kao rashod u razdoblju u kojem je nastao povrat.

32. Postupak pciznavanja kao rashod knjigovodstvenog iznosa prodanih
zaliha rezultira povezivanjem troškova i prihoda

33. Neke zalihe se mogu rasporediti na druge račune sredstava, primjerice,
zalihe koje su korištene kao dio gradnje nekretnine, postrojenja i opreme
u vlastitoj izvedbi. Zalihe raspoređene na drugo sredstvo na ovaj način
priznaje se kao rashod tijekom korisnog vijeka trajanja tog sredstva.

Objavljivanje

34. U financijskim izvještajima treba se objaviti

(a) usvojene računovodstvene politike za mjerenje zalih uključujući
korištenu metodu troška;

(b) ukupni knjigovodstveni iznos zaliha i knjigovodstveni iznos u klasifikacijama
prikladnim za poduzeće;

(c) knjigovodstveni iznos zaliha knjižen po neto vrijednosti koja se
može realizirati;

(d) knjigovodstveni iznos bilo kojeg povrata otpisanih zaliha koji je
priznat kao prihod razdoblja, u skladu s točkom 3,

(e) okolnosti ili događaje koji su doveli do povrata otpisanih zaliha,
u skladu s točkom 31.; i

(f) knjigovodstveni iznos zaliha založenih kao jamstvo obveze.

35. Informacija o knjigovodstvenim iznosima koji se drže različitim
klasifskacijama zaliha i obujam promjena u tim sredstvima je prikladna
korisnicima financijskih izvještaja. Uobičajena klasifikacija zaliha jest
trgovačka roba, dijelovi zaliha proizvodnju, materijali, proizvodnja u
tijeku i gotova roba. Zalihe pružatelja usluge mogu se jednostavno opisati
kao proizvodnja u tijeku.

36. Kada su zalihe određene korištenjem metode LIFO, skladu s dozvoljenim
alternativnim postupkom u točki 23., u financijskim izvještajima trebaju
se objaviti razlike između iznosa zaliha kao što je prikazano u bilanci
te:

(a) niži iznos dobiven u skladu s točkom 21. i neto vriijednost koja
se može realizirati ili

(b) niži iznos od tekućeg troška na datum bilance i neto vrijednost
koja se može realizirati.

37. U financijskim izvještajima treba se objaviti

(a) trošak zaliha priznatih kao rashod tijekom razdoblja

(b) troškovi poslovanja primjenjivi na prihode priznati kao rashod razdoblja
i klasificirani po vrsti.

38. Trošak zaliha priznatih kao rashod tijekom razdobja sastoje se od
onih troškova koji su prije uključeni u mjere predmeta zaliha prodanih
i neraspoređenih općih troškova proizvodnje i neobičnih iznosa troškova
proizvodnje zaliha. Uvjeti poslovanja poduzeća također mogu različito utjecati
na uključivanje drugih troškova, kao što je raspored troškova.

39. Neka poduzeća usvajaju različite oblike izvještaja o dobiti što
ima za posljedicu različito objavljene iznose umjesto troška zaliha priznatih
kao rashod tijekom razdoblja. Zbog ovog različitog oblika, poduzeće objavljuje
iznose troškova poslovanja primjenjive na prihode razdoblja i klasificirano
po vrsti ovom slučaju, poduzeće objavljuje troškove priznate kao rashodza
sirovine i potrošni materijal, troškove rada i druge troškove poslovanja
zajedno s iznosom neto promjena zaliha razdoblja.

40. Otpis do neto vrijednosti koja se može realizirati može biti takve
veličine, okolnosti ili vrste da zahtijeva objavljivanje prema Međunarodnom
računovodstvenom standardu MRS 8, Neto profit ili gubitak razdoblja, temeljne
pogreške i promjene računovodstvenih politika.

Datum stupanja na snagu

41. Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za financijške
izvještaje koji se odnose na razdoblja koja počinju 1. siječnja 1995. ili
poslije toga.

#### MEĐUNARODNI RAČUNOVODSTVENI STANDARD 7 (promijenjen 1992.)

Izvještaji o novčanim tijekovima

Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za financijske
izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja poslije 1. siječnja 1994. i zamjenjuje
Međunarodni računovodstveni standard 7, Izvještaj o promjenama u financijskom
položaju.

Standardi koji su označeni kurzivnim tipom slova trebaju se čitati u
kontekstu osnovnog materijala za primjenu ovog Standarda, a u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi nisu namijenjeni da se primjenjuju na beznačajne stavke (vidjeti
točku 12. Predgovora).

Cilj

Informacija o novčanlm tijekovima poduzeća pomaže korisnicima financijskih
izvještaja u pružanju osnove da se ocijeni mogućnost poduzeća da ostvaruje
novac i novčane ekvivalente i potrebe poduzeća da iskoristi te novčane
tijekove. Gospodarske odluke koje poduzimaju korisnici, zahtijeva. procjenu
mogućnosti poduzeća da ostvaruje novac i novčane ekvivalente, te vremenski
okvir i izvjesnost njihova ostvarenja.

Cilj je ovog Standarda da zahtijeva informaciju o povijesnim promjenama
novca i novčanih ekvivalenata poduzeća, prema izvještaju o novčanim tijekovima
koji razvrstava novčane tijekove kroz razdoblja od poslovnih, ulagateljskih
i financijskih aktivnosti.

Djelokrug

1. Poduzeće treba sastaviti izvještaj o novčanim tijekovima u skladu
sa zahtjevima ovog Standarda i prezentirati ga kao sastavni dio svojih
financijskih izvještaja za svako razdoblje za koje se prezentiraju financijski
izvještaji.

2. Ovaj Standard zamjenjuje Međunarodni računovodstveni standard MRS
7, Izvještaj o promjenama u financijskom položaju, koji je usvojen srpnja
1977.

3. Korisnici financijskih izvještaja poduzeća se zanimaju kako poduzeće
ostvaruje novac i koristi novac i novčane ekvivalente. To se dogada neovisno
od vrste aktivnosti poduzeća i bez obzira na to da li se novac može promatrati
kao proizvod poduzeća, kao što je to slučaj kod financijske institucije.
Poduzeća trebaju novac u suštini za iste razloge, međutim mogu se razlikovati
njihove glavne proizvodne aktivnosti koje stvaraju novac. Ona trebaju novac
da vode svoja poslovan,ja, da plaćaju svoje obveze i da ga vraćaju svojim
ulagateljima. Prema tome, ovaj Standard zahtijeva da sva poduzeća prezentiraju
izvještaj o novčanim tijekovima.

Koristi od informacije o novčanom tijeku

4. Kada se koristi s ostalim financijskim izvještajima, izvještaj o
novčanom tijeku pruža informaciju koja korisnicima omogućuje da procijene
promjene neto imovine poduzeća, njegovu financijsku strukturu (uključujući
likvidnost i solventnost), te njegovu mogućnost da utječe na iznose i vremensko
određenje novčanih tijekova da bi se prilagodilo u okolnostima koje se
mijenjaju i promjene mogućnosti. Informacija o novčanom tijeku je korisna
u procjenjivanju mogućnosti poduzeća da ostvaruje novac i novčane ekvivalente
i omogućuje korisnicima da razvijaju modele u procjeni i usporedbi sadašnje
vrijednosti budućih novčanih tijekova različitih poduzeća. Ona također
povećava usporedivost kojom različita poduzeća izvješćuju poslovnu uspješnost,
budući da eliminira učinke različitih računovodstvenih postupaka istih
transakcija i poslovnih događaja.

5. Povijesna informacija o novčanom tijeku često se koristi kao pokazatelj
iznosa, vremenskog okvira i izvjesnosti budućih novčanih tijekova. Ona
je također korisna u provjeravanju točnosti prijašnjih procjena budućih
novčanih tijekova i u ispitivanju povezanosti izmedu profitabilnosti i
neto novčanog tijeka, te utjecaja promjena cijena.

Definicije

6. U ovom se Standardu upotrebljavaju sljedeći izrazi s određenim značenjima:

Novac obuhvaća novac u blagajni i potraživanje depozita. Novčani ekvivalenti
jesu kratkotrajna, visokolikvidna ulaganja koja se brzo konvertiraju u
poznate iznose novca i koja nisu pod značajnim utjecajem rizika promjena
vnjednosti.

Novčani troškovi jesu priljevi i odljevi novca i novčanih ekvivalenata.

Poslovne aktivnosti jesu glavne aktivnosti koje stvaraju prihod poduzeća
i druge aktivnosti; osim ulagateljskih i financijskih aktivnosti.

Ulagateljske aktivnosti jesu stjecanje i otuđivanje dugotrajne imovine
i drugih ulaganja, koja nisu uključena u novčane ekvivalente.

Financijske aktivnosti jesu aktivnosti koje imaju za posljedicu veličinu
i sastav glavnice i posudbi poduzeća.

Novac i novčani ekvivalenti

7. Novčani ekvivalenti se drže za svrhe ispunjenja kratkoročnih novčanih
obveza, osim za ulaganja ili za druge svrhe. Da bi se ulaganje kvalificiralo
kao novčani ekvivalent, ono mora biti brzo konvertibilno u poznati novac
i da nije pod utjecajem značajnog rizika promjena vrijednosti. Stoga, ulaganje
se uobičajeno kvalificira kao novčani ekvivalent samo kada ono ima kratko
dospijeće od, recimo, tri mjeseca ili manje od datuma stjecanja. Ulaganja
u glavnicu su isključena iz novčanih ekvivalenata, osm ako su pretežno
novčani ekvivalenti, primjerice, u slučaju povlaštenih dionica stečenih
u okviru kraćeg razdoblja od njihova dospijeća i s navedenim datumom iskupa.

8. Obično se smatra da se bankovnim posudbama financiraju aktivnosti.
Međutim, u nekim zemljama prekoračenja na bankovnim računima koji se otplaćuju
na zahtjev, oblikuju sastavni dio novca za upravljanje poduzeća. U tim
su slučajevima prekoračenja na bankovnim računima ukljućena kao sastavni
dio novca i novčanih ekvivalenata. Obilježje takvih bankovnih aranžmana
je da bankovna salda često fluktuiraju od pozitivnog do dozvoljenog prekoračenja.

9. Novčani tijekovi isključuju promjene između stavaka koje predstavljaju
novac ili novčane ekvivalente, budući da su elementi dio novca za upravljanje
poduzeća, osim dijela njegovih poslovnih, ulagateljskih i financijskih
aktivnosti. Novac za upravljanje uključuje višak ulaganja novca i novčanih
ekvivalenata.

Prezentiranje izvještaja o novčanom tijeku

10. Izvještaj o novčanom tijeku treba izvjestiti novčane tijekove tijekom
razdoblja, razvrstane na poslovne, ulagateljske i financijske aktivnosti.

11. Poduzeće prezentira svoje novčane tijekove od poslovnih, ulagateljskih
i financijskih aktivnosti, na način koji je najprikladniji za njegovo poslovanje.
Razvrstavanje na aktivnosti pruža informaciju koja omogućuje korisnicima
da ocijene utjecaj tih aktivnosti na financijski položaj poduzeća, te iznos
njegova novca i novčanih ekvivalenata. Ova se informacija također može
koristiti da se procijene međuodnosi izmedu aktivnosti.

12. Jedna transakcija može obuhvatiti novčane tijekove koji se različito
razvrstavaju. Primjerice, kada novčana otplata zajma sadrži i kamatu i
glavnicu, kamata se može razvrstati kao poslovna aktivnost, a glavnica
se može razvrstati kao financijska aktivnost.

Poslovne aktivnosti

13. Iznos novčanih tijekova koji proizlazi od poslovnih aktivnosti,
ključni je pokazatelj obujma u kojem su djelatnosti poduzeća ostvarile
dostatne novčane tijekove da otplate zajmove, da očuvaju poslovnu sposobnost
poduzeća, plate dividende i ostvare nova ulaganja bez vanjskih izvora financiranja.
Informacija o posebnim elementima prijašnjih poslovnih novčanih tijekova
je korisna kod drugih informacija u predviđanju Mogućih poslovnih novčanih
tijekova.

14. Novčani tijekovi od poslovnih aktivnosti prvenstveno proizlaze od
glavnih aktivnosti poduzeća koja stvaraju prihode. Stoga, one obično proizlaze
iz transakcija i drugih poslovnih događaja, koji određuju neto profit ili
gubitak. Primjeri novčanih tijekova od poslovnih aktivnosti jesu:

a) novčani primici od prodaje roba i pružanja usluga;

b) novčani primici od tantijema, naknada, provizija i drugi prihodi
;

c) novčane isplate dobavljačima za isporučenu robu i pružene usluge
;

d) novčane isplate zaposlenima i za račun zaposlenih;

e) novčani primici i novčane isplate osiguravajućeg poduzeća za premije
i odštetne zahtjeve, anuitete i druge police osiguranja;

f) novčane isplate ili povrati poreza na dobit, osim ako se ne mogu
posebno identificirati kao financijske i ulagateljske aktivnosti ; i

g) novčani primici i isplate prema ugovorima koji služe za poslovne
ili trgovačke svrhe.

Neke transakcije, kao što je prodaja predmeta postrojenja mogu dovesti
do dobitka ili gubitka, koji se uključuje u određivanje neto profita ili
gubitka. Međutim, novčani tijekovi koji se odnose na takve transakcije
jesu novčani tijekovi od ulagateljskih aktivnosti.

15. Poduzeće može držati vrijednosne papire i zajmove i poslovne iIi
trgovačke svrhe, u kojem slučaju su slični zalihama koji su posebno nabavljeni
za preprodaju. Prema tome, novčani tijekovi koji proizlaze od kupnje ili
prodaje poslovnih ili trgovačkih vrijednosnih papira razvrstavaju se kao
poslovne aktivnosti. Slično tome, novčani predujmovi i zajmovi dobiveni
od financijskih institucija obično se razvrstavaju kao poslovne aktivnosti,
jer se one odnose za glavnu aktivnost poduzeća koja stvara prihod.

Ulagateljske aktivnosti

16. Važno je odvojeno objaviti novčane tijekove koji proizlaze od ulagateljskih
aktivnosti, budući da novčani tijekovi pre stavljaju veličinu nastalih
izdataka za resurse koji su namijenjeni da ostvare buduću dobit i novčane
tijekove. Primjeri novčanih tijekova koji proizlaze od ulagateljskih aktivnosti
jesu:

a) novčane isplate za nabavku nekretnina, postrojenja i opreme, nematerijalne
imovine i druge dugotrajne imovine. Navedene isplate obuhvaćaju one koje
se odnose na kapitalizaciju troškova razvoja i izgradnju nekretnina, postrojenja
i opreme vlastitoj izvedbi ;

b) novčani primici od prodaje nekretnine, postrojenja i opreme, nematerijalne
imovine i druge dugotrajne imovine;

c) novčane isplate za stjecanje glavnice ili dužničkih instrumenata
drugih poduzeća i udjela u zajedničke pothvate (izuzev isplata za instrumente
koji se smatraju da će biti novčani ekvivalenti ili za one koje se drže
za poslovne ili trgovačke svrhe

d) novčani primici od prodaje glavnice ili dužničkih instrumenata drugih
poduzeća i udjela u zajedničkim pothvatima (izuzev primitaka za instrumente
koji se smatraju da će biti novčani ekvivalenti ili oni koji se drže za
poslovne ili trgovačke svrhe

e) novčani predujmovi i zajmovi dani drugim strankan (izuzev predujmova
i zajmova koje je dala financijska institu ja);

f) novčani primici od otplata predujmova i zajmova koji dani trećim
strankama (izuzev predujmova i zajmova financijske institucije);

g) novčane isplate za buduće ugovore, terminske ugovori ugovore s opcijom
i kompenzacijske ugovore, izuzev kada se ugovori drže za poslovne ili trgovačke
svrhe ili za otplate, razvrstavaju se kao financijske aktivnosti; i

h) novčani primici od budućih ugovora, terminskih ugovora, ugovora s
opcijom i kompenzacijskih ugovora, izuzev kad se ti ugovori drže za poslovne
ili trgovačke svrhe ili za primitke razvrstavaju se kao financijske aktivnosti

Kada se ugovor obračunava kao zaštita identificiranog položaja, novčani
tijekovi tog ugovora se razvrstavaju na isti način kao novčani tijekovi
položaja koji je bio zaštićen.

Financijske aktivnosti

17. Odvojeno objavljivanje novčanih.tijekova koji proizla od financijskih
aktivnosti je važno jer koristi u procjenjivan očekivanja od budućih novčanih
tijekova od onih koji osiguravaju kapital poduzeću. Primjeri novčanih tijekova
koji proizlaze od financijskih aktivnosti jesu:

a) novčani utršci od izdavanja dionica ili drugih instrumenata glavnice
;

b) novčane isplate vlasnicima za stjecanje ili iskup dionica poduzeća;

c) novčani utršci od izdavanja zadužnica, zajmova, pozajmica, obveznica,
hipoteke i druge kratkoročne ili dugoročne posudbe;

d) novčane otplate posuđenih iznosa; i

e) novčane otplate najmoprimca za smanjenje nepodmirene obveze koja
se odnosi na financijski najam.

Izvješćivanje o novčanim tijekovima od poslovnih aktivnosti

18. Poduzeće treba izvijestiti o novčanim tijekovima od poslovnih aktivnosti
za što se koristi:

a) direktna metoda, pri čemu se objavljuju glavne skupine bruto novčanih
primitaka i bruto novčanih isplata; ili

b) indirektna metoda, pri ćemu se neto profit ili gubitak uskladuje
za ućinke transakcija nenovčane prirode, bilo koja razgraničenja ili iskazivanja
nastanka dogadaja proteklih ili budućih poslovnih novčanih primitaka ili
isplata, te za pozicrje prihoda ili rashoda koji su vezani za ulaganje
ili financiranje novčanog tijeka.

19. Poduzeća se potiču da izvijeste novčane tijekove od poslovnih aktivnosti
koristeći direktnu metodu. Direktna metoda pruža informaciju koja može
biti korisna u procjenjivanju budućih novčanih tijekova, a što ne omogućuje
indirektna metoda. Prema direktnoj metodi, informacija o glavnim skupinama
bruto novčanih primitaka i bruto novčanih isplata može se dobiti:

a) iz računovodstvenih evidencija poduzeća; ili

b) usklađivanjem prihoda od prodaje, troškova prodaje (kamate i sličan
prihod i rashode za kamate i slični troškovi financijskih institucija)
i drugih stavaka izvještaja o dobiti za:

(i) promjene zallha i poslovnih potraživanja i obveza tijekom razdoblja
;

(ii) druge nenovčane stavke; i

(iii) druge stavke za koje se ulažu novčani učinci ili financiranje
novčanih tijekova.

20. Prema indirektnoj metodi, neto novčani tijek od poslovnih aktivnosti
utvrđuje se usklađivanjem neto profita ili gubitka za učinke:

a) promjena zaliha i poslovnih potraživanja i obveza tijekom razdoblja
;

b) nenovčanih stavaka kao što je amortizacija, provizija, odgodeni porezi,
nerealizirani dobici i gubici u stranoj valuti, neraspodijeljeni profiti
povezanih poduzeća i udjeli manjine; i

c) svih drugih stavaka za koje se novčani učinci ulažu ili financiraju
novčani tijekovi.

Alternativno, neto novčani tijek od poslovnih aktivnosti može se prezentirati
prema indirektnoj metodi prikazujući prihode i rashode, koji se objavljuju
u izvještaju o dobiti, te promjene zaliha i poslovna potraživanja i obveze
tijekom razdoblja.

Izvješćivanje o novčanim tijekovima od ulagateljskih i financijskih
aktivnosti

21. Poduzeće treba izvjestiti odvojeno glavne skupine bruto novčanih
primitaka i bruto novčanih isplata koje proizlaze od ulagateljskih i financijskih
aktivnosti osim u opsegu koje novčane tijekove opisuju točke 22. i 24,
izvješćene na neto osnovi.

Izvješćivanje o novčanim tijekovima na neto osnovi

22. Novčani tijekovi koji proizlaze iz sljedećih poslovnih, ulagateljskih
ili financijskih aktivnosti mogu se izvijestiti na neto osnovi:

a) novčani primici i isplate za račun kupaca kada novčani tijek odražava
aktivnosti kupaca, osim onih od poduzeća; i

b) novčani primici i isplate za predmete s brzim obrtom, velikim iznosima
i kratkim dospijećima.

23. Primjeri novčanih primitaka i isplata navedenih u točki 22.a)jesu:

a) akcepti i otplate bankovnih depozita na zahtjev;

b) sredstva što ih ulagateljsko poduzeće drži za kupce;

c) najamnine skupljene za račun vlasnika nekretnina i koje su im isplaćene.

Primjeri novčanih primitaka i isplata navedenih u točki 22. b) jesu
predujmovi dani za dolje navedeno i njihovu otplatu:

a) glavni iznosi koji se odnose na kupce s kreditnim karticama;

b) kupnja i prodaja ulaganja; i

c) druga kratkoročna ulaganja, primjerice, ona koja imaju razdoblje
dospijeća do tri mjeseca ili kraće.

24. Novčani tijekovi koji proizlaze iz svake od sljedećih aktivnosti
financijske institucije, mogu se izvjestiti na neto osnovi:

a) novčani primici i isplate za akcepte i otplatu depozita s utvrđenim
datumom dospijeća;

b) plasmani depozita s povlačenjem depozita iz drugih financijskih institucija
; i

c) novčani predujmovi i zajmovi dani kupcima i otplata tih predujmova
i zajmova.

Novčani tijekovi u inozemnoj valuti

25. Novčani tijekovi koji proizlaze iz transakcija u inozemnoj valuti
trebaju se evidentirati u izvještajnoj valuti poduzeća primjenjujući na
iznos u inozemnoj valuti tečaj koji vrijedi između izvještajne valute i
inozemne valute na datum novčanog tijeka.

26. Novčani tijekovi inozemne podružnice trebaju se prevesti po tečajevima
koji vrijede između izvještajne valute i inozemne valute po datumima novčanih
tijekova.

27. Novčani tijekovi iskazani u inozemnoj valuti izvješćuju se na način
koji je u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom MRS 21, Računovodstvo
učinaka promjena tečajeva stranih valuta. On dozvoljava korištenje tečaja
koji je približan stvarnom tečaju. Primjerice, prosječni ponderirani tečaj
može se koristiti za evidentiranje transakcija inozemne valute ili prevodenje
novčanih tijekova podružnice. Međutim, MRS 21 ne dozvoljava korištenje
tečaja na datum bilance kod prevodenja novčanih tijekova inozemne podružnice.

28. Nerealizirani dobici i gubici proizašli iz promjena tečajeva inozemne
valute nisu novčani tijekovi. Međutim, učinak promjena tečajeva na novac
i novčane ekvivalente koji se drže ili se duguju u inozemnoj valuti, izvješćuju
se u izvještaju o novčanom tijeku da bi se povezao novac i novčani ekvivalenti
na početku i na kraju razdoblja. Ovaj se iznos prezentira odvojeno odnovčanog
tijeka od poslovnih, ulagateljskih i financijskih aktivnosti i obuhvaća
tečajne razlike, ako postoje, onih novčanih tijekova koji su bili izvješćeni
na kraju razdoblja.

Izvanredne stavke

29. Novčani tijekovi u svezi izvanrednih stavaka trebaju se prikladno
razvrstati kako su proizašli od poslovnih, ulagateljskih ili financijskih
aktivnosti, te ih odvojeno objaviti.

30. Novčani tijekovi u svezi izvanrednih stavaka objavljuju se odvojeno
u izvještaju o novčanom tijeku kako proizlaze od poslovnih, ulagateljskih
ili financijskih aktivnosti, da omoguće korisnicima razumijeti njihovu
prirodu i učinak na sadašnje i buduće novčane tijekove poduzeća. Ova objavljivanja
se dodaju odvojenim objavljivanjima prirode i iznosa izvanrednih stavaka
što zahtijeva Međunarodni računovodstveni standard MRS 8, Izvanredne stavke,
temeljne pogreške i promjene računovodstvenih politika.

Kamate i dividende

31. Novčani tijekovi otprimljenih i isplaćenih kamata i dividendi trebaju
se svaki odvojeno objaviti. Kamate i dividende trebaju se razvrstati na
dosljedan način od razdoblja do razdobIja Milo da proizlaze od poslovnih,
ulagateljskih ili financijskih aktivnosti.

32. Ukupan iznos kamata isplaćen tijekom razdoblja objavIjuje se u izvještaju
o novčanom tijeku bilo da je priznat kao rashod u izvještaju o dobiti ili
je kapitaliziran u skladu s dozvoljenim alternativnim postupkom u Međunarodnom
računovodstvenom standardu MRS 23, Troškovi posudbe.

33. Plaćene kamate te primljene kamate i dividende obično se razvrstavaju
kao poslovni novčani tijekovi financijske institucije. Međutim, ne postoji
suglasje za razvrstavanje tih novčanih tijekova za druga poduzeća. Plaćene
kamate te primljene kamate i dividende mogu se razvrstati kao poslovni
novčani tijekovi, budući da ulaze u neto proflt ili gubitak. Alternativno,
plaćene kamate te primljene kamate i dividende mogu se razvrstati kao financijski
novčani tijekovi odnosno ulagateljski novčani tijekovi, budući da su troškovi
dobivanja financijskih resursa ili prihoda od ulaganja.

34. Isplaćene dividende mogu se razvrstati kao financijski novčani tijek
budući da su trošak dobivanja financijskih resursa. Alternativno, isplaćene
dividende mogu se razvrstati kao element novčanog tijeka od poslovnih aktivnosti
da se pomogne korisnicima u određivanju mogućnosti poduzeća da isplati
dividende iz poslovnih novčanih tijekova.

Porezi na dobit

35. Novčani tijekovi koji proizlaze od poreza na dobit trebaju se odvojeno
objaviti, te se trebaju razvrstati kao novčani tijekovi od poslovnih aktivnosti,
osim ako se ne mogu posebno identificirati s financijškim i ulagateljskim
aktivnostima.

36. Porezi na dobit proizašli na transakcijama koje dovode do novčanih
tijekova razvrstavaju se kao poslovne, ulagateljske ili financijske aktivnosti
u izvještaju o novčanom tijeku. Dok se porezni rashod može lako identiflcirati
s ulagateljskim ili financijskim aktivnostima, odnosni porezni novčani
tijekovi su često nepraktični za identificiranje, te mogu proizaći u različitom
razdoblju od novčanih tijekova odnosne transakcije. Stoga, plaćeni porezi
se obično razvrstavaju kao novčani tijekovi od poslckvnil aktivnosti. Međutim,
kada se može praktično identificirati porezni novčani tijek pojedinačne
transakcije koja dovodi do novčanih tijekova, oni se razvrstavaju kao ulagateljske
ili financijske aktivnosti, a porezni novčani tijek se razvrstava kao priklad
na ulagateljska ili financijska aktivnost. Kada se porezni novčani tijekovi
raspoređuju na više od jedne skupine aktivnosti, ob javljuje se ukupan
iznos plaćenih poreza.

Ulaganja u podružnice, pridružene kompanije i zajedničke pothvate

37. Kada računovodstvo ulaganja u pridružene kompaniji ili podružnice
u obračunu koristi metodu udjela ili metodu troška, ulagatelj ograničava
svoje izvješćivanje u izvještaju o novčanom tijeku na novčane tijekove
izmedu njega samoga i primatelja ulaganja, primjerice, na dividende i predujmove.

38. Poduzeće koje izvješćuje svoje udjele u zajednički kontroliranom
subjektu (vidjeti Međunarodni računovodstveni stai dard MRS 31, Financijsko
izvješćivanje o udjelima u zajedničkim pothvatima) koristeći odgovarajuću
konsolidaciju, uključuje u svoj konsolidirani izvještaj o novčanom tijeku
svoj odgovarajući udjel novčanih tijekova zajednički kontroliranoga subjekta.
Poduzeće koje izvješćuje takav udjel koristeći metodu udjela uključuje
u svoje izvještaj o novčanom tijeku te novčane tijekove u pogledu svojih
ulaganja u zajednički kontrolirani subjekt, raspodjele i druge isplate
ili primitke izmedu njega i zajednički kontroliranog subjekta.

Stjecanja i otuđivanja podružnica i drugih poslovnih jedinica

39. Zbrojni novčanl tijekovi koji proizlaze iz stjecanja i c otuđenja
podružnica ili drugih poslovnih jedinica trebaju se prezentirati odvojeno
i razvrstati kao ulagateljske aktivnosti.

40. U vezi zbrojnih iznosa stjecanja i otuđenja podružnica i drugih
poslovnih jedinica, poduzeće treba objaviti tijekom razdoblja svaku od
sljedećih podtočki:

a) ukupna naknada za kupnju,ili otuđenje;

b) udjel naknade za kupnju ili otuđenje koji tereti novac i novčane
ekvivalente;

c) iznos novca i novčanih ekivalenata stečene ili otuđene podružnice
ili druge poslovne jedinice;

d) iznos sredstava i obveza, osim novca i novčanih ekviva nata stečene
ili otuđene podružnice ili druge poslovne jedini u ukupnosti za svaku glavnu
kategoriju.

41. Odvojeno prezentiranje učinaka novčanog tijeka stjecanja i otuđenja
podružnica i drugih poslovnih jedinica na pojedinačnim stavkama, zajedno
s odvojenim objavljivanjem iznosa stečenih ili otuđenih sredstava i obveza
pomaže da se razlikuju ti novčani tijekovi od novčanih tijekova proizašlih
od drugih poslovnih, ulagateljskih i financijskih aktivnosti. Učinci novčanog
tijeka od otuđenja se ne umanjuju od onih od stjecanja.

42. Zbrojni iznos plaćenog ili primljenog novca kao naknada za kupnju
ili prodaju, izvješćuje se u izvještaju o novčanom tijeku bez stečenog
ili otuđenog novca ili novčanih ekvivalena

Nenovčane transakcije

43. Ulagateljske i financijske transakcije koje ne zahtijevaju upotrebu
novca ili novčanih ekvivalenata trebaju se isključiti iz izvještaja o novčanom
tijeku. Takve.se transakcije trebaju obaviti na drugom mjestu financijskih
izvještaja na način koji pruža sve relevantne informacije o tim ulagateljskim
i financijskim aktivnostima.

44. Mnoge ulagateljske i financijske aktivnosti nemaju izravan utjecaj
na tekuće novčane tijekove, premda utječu na strukturu kapitala i sredstava
poduzeća. Isključivanje nenovčanih transakcija iz izvještaja o novčanom
tijeku u skladu je s ciljem izvještaja o novčanom tijeku, jer te stavke
ne obuhvaćaju novčane tijekove tekućeg razdoblja. Primjeri nenovčanih transakcija
jesu:

a) stjecanje sredstava bilo da se izravno preuzimaju odnosne obveze
bilo financijskim najmom;

b) stjecanje poduzeća pomoću emisije glavnice; i

c) konverzija duga u glavnicu.

Dijelovi novca i novčanih ekvivalenata

45. Poduzeće treba objaviti sastavne dijelove novca i novčanih ekvivalenata
i prezentirati usklađene iznose u svojem izvještaju o novčanom tijeku s
ekvivalentnim stavkama koje su izvješćene u bilanci.

46. U pogledu različite prakse upravljanja novcem i različitih bankovnih
aranžmana diljem svijeta, a da bi udovoljilo Međunarodnom računovodstvenom
standardu MRS 1, Objavljivanje računovodstvenih politika, poduzeće objavljuje
politiku koju je usvojifo za određivanje sastava novca i novčanih ekvivalenata.

47. Učinak bilo koje promjene politike za određivanje sastava novca
i novčanih ekvivalenata, primjerice, promjena razvrstavanja financijskih
instrumenata koji su prije naknađeni, trebaju biti dio portfelja ulaganja
poduzeća, te se izvješćuje u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom
MRS 8, Izvanredne stavke, temeljne pogreške i promjene računovodstvenih
politika.

Druga objavljivanja

48. Poduzeće treba objaviti, zajedno s komentarom managementa, značajne
iznose salda novca i novčanih ekvivalenata što drži poduzeće, koji nisu
raspoloživi da ih koristi grupa.

49. Postoje različite okolnosti u kojima salda novca i novčanih ekvivalenata
što ih drži poduzeće nisu raspoloživa da ih koristi grupa. Primjeri uključivanja
salda novca i novčanih ekvivalenata što ih drži podružnica, koja posluje
u zemlji gdje postoje kontrole razmjene ili druga zakonska ograničenja,
primjenjuju se kada salda nisu raspoloživa za opću upotrebu matice ili
drugih podružnica.

50. Dodatna informacija može biti relevantna korisnicima u razumijevanju
fnancijskog položaja i likvidnosti poduzeća. Objavljivanje ove informacije
se potiče, zajedno s komentarom managementa, te može sadržavati:

a) iznos nepovučenih odobrenih posudbi, koji mogu biti raspoloživi za
buduće poslovne aktivnosti i da se podmire kapitalne obveze, prikazujući
bilo koja ograničenja za korištenje tih posudbi;

b) zbrojne iznose novčanih tijekova iz svake od poslovnih i ulagateljskih
aktivnosti koji se odnose na udjele u zajedničkim pothvatima, a koji su
izvješteni koristeći razmjernu konsolidaciju;

c) zbrojni iznos novčanih tijekova koji predstavljaju povećanje poslovne
sposobnosti, odvojeno od onih novčanih tijekova koji se zahtjevaju za održavanje
poslovne sposobnosti; i

d) iznos novčanih tijekova koji proizlaze od poslovnih, ulagateljskih
i financijskih aktivnosti svake djelatnosti - grane koja se izvješćuje
i svakog zemljopisnog segmenta izvješćivanja (vidjeti Međunarodni računovodstveni
standard MRS 14, Izvještavanje financijske informacije po segmentu).

51. Odvojeno objavljivanje novčanih tijekova koji predstavljaju povećanja
poslovne sposobnosti i novčanih tijekova koji se zahtjevaju za održavanje
poslovne sposobnosti je korisno, jer omogućuje korisnicima da utvrde je
li poduzeće odgovarajuće ulagalo u održavanje svoje poslovne sposobnosti.
Poduzeće koje ne ulaže odgovarajuće za održavanje svoje poslovne sposobnosti,
može prejudicirati buduću profitabilnost radi tekuće likvidnosti i raspodjele
vlasnicima.

52. Objavljivanje segmentalnih novčanih tijekova omogućuje korisnicima
da dobiju razumljiviji međuodnos izmedu novčanih tijekova poslovanja kao
cjeline i njegovih sastavnih dijelova, te raspoloživost i različitost segmentalnih
novčanih tijekova.

Datum stupanja na snagu

53. Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za financijske
izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja od 1. siječnja 1994. ili poslije toga.

#### Dodatak 1

Izvještaj o novčanom tijeku poduzeća, osim financijske

institucije

Ovaj dodatak samo objašnjava i nije oblik standarda. Svrha je dodatka
da objasni primjenu standarda i da pomogne u razjašnjenju njegova značenja.

1. Ovi primjeri prikazuju samo iznose tekućeg razdoblja. Podudarni iznosi
prethodnog razdoblja se zahtijevaju da bi se prezentirali u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom MRS 5, Informacija koju treba objaviti u financijskim
izvještajima.

2. Informacija iz izvještaja o dobiti i bilance se pruža da se prikaže
kako su dobiveni izvještaji o novčanim tijekovima prema direktnoj i indirektnoj
metodi. Niti izvještaj o dobiti niti bilanca se ne prezentiraju u skladu
sa zahtjevima za objavljivanje i prezentiranje Međunarodnih računovodstvenih
standarda.

3. Sljedeća dodatna informacija također je relevantna za sastavljanje
izvještaja o novčanim tijekovima:

- sve dionice podružnice su nabavljene za 590. Fer vrijednosti nabavljenih
sredstava i obveza uzeti su kako slijedi:

zalihe                                                            100

računi potraživanja                                        100

novac                                                             40

nekretnina, postrojenje i oprema                    650

obveze iz poslovanja                                     100

dugoročni dug                                               200

- 250 je bilo povećanje od emitiranog dioničkog kapitala i daljnjih
250 je povećanje od dugoročnih posudbi.

- rashod za kamate je bio 400 od čega je 170 bilo plaćeno tijekom razdoblja.
100 se odnosi na - - rashod za kamate prethodnog razdoblja, koje su također
plaćene tijekom ovog razdoblja.

- isplaćene dividende jesu 1,200.

- obveza za porez na početku razdoblja bila je 1000 odnosno na kraju
razdoblja 400. Tijekom razdoblja daljnjih 200 je bilo predviđeno za porez.
Zadržani porez na primljene dividende procjenjuje se na 100. tijekom razdoblja
grupa je nabavila nekretnine, postrojenja i opreme u ukupnom iznosu 1,250,
od čega je 900 nabavljeno pomoću financijskih najmova. Novčane isplate
od 350 su izvršene za kupnju nekretnina, postrojenja i opreme.

- postrojenje s izvornom vrijednošću od 80 i akumuliranom amortizacijom
(ispravkom vrijednosti) 60, je prodano za 20.

- računi potraživanja na kraju 19-2 sadrže 100 na ime potraživanja od
kamata.

#### Konsolidirani izvještaj o dobiti razdoblja koje završava 19-2.

Prihodi od prodaje
            30650

Troškovi prodaje
            (26,000)

Bruto profit
               4650

Amortizacija
               (450)

Administrativni rashodi i rashodi prodaje
                           (910)

Rashodi za kamate
              (400)

Prihod od ulaganja
                               500

Negativna tečajna razlika
                                     (40)

Neto profit prije oporezivanja i izvanredne stavke
             3,350

lzvanredna stavka - utržak od osiguranja za podmireni izvanredni događaj
          180

Neto profit poslije izvanredne stavke
                                 3,530

Porezi na dobit
                                      300

Neto profit                                                                                                       3,230

#### Konsolidirana bilanca na kraju 19-2.

Sredstva
                     19-2                  19-1

Novac i novčani ekvivalenti
 1410                    160

Računi potraživanja
          11,900                 1,200

Zalihe                                                                                   11,000
                1,950

Ulaganja u portfelj
           12,500                  2,500

Nekretnina,postrojenja i oprema po trošku (nabave)               3,730
                 1,910

lspravak vrijednosti
          (1,450)                (1,060)

Nekretnina,postrojenja i oprema - sadašnja vrijednost            2,280
                     850

Ukupna sredstva (imovina)                                                   18,090
                  6,660

Obveze

Obveze iz poslovanja (dobavljači)                                            1250
                 1,890

Obveze po osnovi kamata
   1230                    100

Obveze za poreze na dobit
  1400                 1,000

Dugoročni dug                                                                       12,300
               1,040

Ukupne obveze                                                                     13,180
                4,030

Dioničarska glavnica

Dioničarski kapital
             11,500                1,250

Zadržane zarade
               13,410                1,380

Ukupna dioničarska glavnica                                                 14,910
               2,630

Ukupne obveze i dioničarska glavnica
  18,090               6,660

#### Izvještaj o novčanom tijeku - direktna metoda

#### (točka 18a.)

  19-2.

Novčani tijekovi od poslovnih aktivnosti

Novčani primici od kupaca                                                     30,150

Novac isplaćen dobavljačima i zaposlenima                           (27,600)

Novac ostvaren poslovanjem                                                   2,550

Plaćene kamate                                                                         (270)

Plaćeni porezi na dobit                                                              (900)

Novčani tijek prije izvanredne stavke
  1,380

Utršci od podmirenog izvanrednog događaja                               180

Neto novac od poslovnih aktivnosti
                               1,560

Novčani tijekovi od ulagateljskih aktivnosti

Stjecanje podružnice X, bez stečenog novca (bilješka A)          (550)

Kupnja nekretnine, postrojenja i opreme (bilješka B)                (350)

Utršci od prodaje opreme                                                           20

Primljene kamate
                 200

Primljene dividende
              200

Neto novac korišten u ulagateljskim aktivnostima
                 (480)

Novčani tijekovi od financijskih aktivnosti

Utršci od emitiranja dioničkog kapitala
   250

Utršci od dugoročnih posudbi                                                 250

Isplata obveza za financijski najam
         (90)

Isplaćene dividende\*: '                                                       (1,200)

Neto novac korišten u financijskim aktivnostima
  (790)

Neto povećanje novca i novčanih ekvivalenata
  290

Novac i novčani ekvivalenti na početku razdoblja (bilješka C)
          120

Novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja (bilješka C)                                 410

#### Izvještaj o novčanom tijeku - indirektna metode

#### (točka 18b.)

                                                            19-2

Novčani tijekovi od poslovnih aktivnosti

Neto profit prije oporezivanja i izvanredne stavke                 3,350

Usklađivanja za:

Amortizaciju
        450

Negativnu tečajnu razliku
      40

Prihod od ulaganja
           (500)

Rashod za kamate
             400

Profit od poslovanja prije promjena radnog kapitala              3,740

Povećanje poslovnih i drugih potraživanja
(500)

Smanjenje zaliha
1,050

Smanjenje obveza iz poslovanja (dobavljači)                       (1,740)

Novac ostvaren poslovanjem                                               2,550

Plaćene kamate
          (270)

Plaćeni porezi na dobit                                                         (900)

Novčani tijek prije izvanredne stavke
  1,380

Utršci od podmirenog izvanrednog događaja                          180

Neto novac od poslovnih aktivnosti
                               1,560

Novčani tijekovi od ulagateljskih aktivnosti

Stjecanje podružnice X,bez stečenog novca (bilješka A)      (550)

Kupnja nekretnine,postrojenja i opreme (bilješka B)            (350)

Utršci od prodaje opreme                                                      20

Primljene kamate                                                                 200

Primljene dividende                                                             200

Neto novac korišten u ulagateljskim aktivnostima
                (480)

Novčani tijekovi od financijskih aktivnosti

Utršci od emitiranja dioničkog kapitala                               250

Utršci od dugoročnih posudbi                                            250

Isplata obveza za financijski najam
    (90)

Isplaćene dividende\*
(1,200)

Neto novac korišten u financijskim aktivnostima                                                 (790)

Neto povećanje novca i novčanih ekvivalenata
                 290

Novac i novčani ekvivalenti na početku razdoblja (bilješka C)                             120

Novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja (bilješka C)                                 410

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

\* Ovo bi se također moglo prikazati kao poslovni novčani tijek.

#### Bilješke uz izvještaj o novčanom tijeku (direktna i indirektna metoda)

A. Stjecanje podružnice

Tijekom razdoblja grupa je stekla podružnicu X. Fer vrijednost stečenih
sredstava i obveza uzeti su kako slijedi:

Novac
                                                40

Zalihe
                                                    100

Računi potraživanja ,
                                          100

Nekretnina, postrojenja i oprema
                                      650

Obveze iz poslovanja (dobavljači)
                                    (100)

Dugoročni dug
                                             (200)

Ukupna cijena nabavke
                                      590

Minus: novac od X
                                             (40)

Novčani tijek kod stjecanja bez stečenog novca
                      550

B. Nekretntna, postrojenje i oprema

Tijekom razdoblja grupa je nabavila nekretnine, postrojenja i opremu
u ukupnom trošku (nabave) 1,250, od čega je 900 nabavljeno pomoću financijskih
najmova. Novčane isplate od 350 su izvršene za kupnju nekretnine, postrojenja
i opreme.

C. Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti čine novac u blagajni i salda kod banaka,
te ulaganja u novčane tržišne instrumente. Novac i novčani ekvivalenti
uključeni u izvještaj o novčanom tijeku obuhvaćaju sljedeće bilančne iznose:

         19-2                 19-1

Novac u blagajni i salda kod banaka
            40                    25

Kraktoročna ulaganja
                 370                   35

Novac i novčani ekvivalenti prethodno evidentirani                        410
160

Učinak promjena tečajeva -
                              (40)

Novac i novčani ekvivalenti kao prepravljeni
  410                 120

Novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja uključuju depozite kod
banaka od 100 koje drži podružnica, koji nisu prenosivi holding kompaniji
zbog ograničenja valutne razmjene.

Grupa ima nepovučenih posudbi 2,000, od kojih se 700 može koristiti
samo za buduću ekspanziju.

D. Segmentna informacija

Segment           Segment              Ukupno

    A                      B

Novčani tijekovi od:

Poslovnih aktivnosti                                                   1,700
                 (140)                  1,560

Ulagateljskih aktivnosti                                                (640)
                 160                    (480)

Financijskih aktivnosti                                                 (570)
                 (220)                  (190)

                                                                                   490
                   (220)                  290

Alternativna prezentacija (indirektna metoda)

Kao alternativa, izvještaj o novčanom tijeku prema indirektnoj metodi,
neki puta prezentira profit od poslovanja prije promjena radnog kapitala,
kako slijedi:

Prihodi, isključujući prihode od ulaganja                  30.650

Poslovni rashodi, isključujući amortizaciju             (26.910)

Profit od poslovanja prije promjena radnog kapitala                     3,740

#### Dodatak 2

Izvještaj o novčanom tijeku financijske institucije

Ovaj dodatak samo objašnjava i nije oblik standarda. Svrha je dodatka
da objasni primjenu standarda, te da pomogne u razjašnjenju njegova značenja.

1. Ovaj primjer prikazuje iznose samo tekućeg razdoblja. Podudarni iznosi
prethodnog razdoblja se zahtijevaju da bi se prezentirali u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom MRS 5, Informacija koju treba objaviti u financijskim
izvještajima.

2. Ovaj se primjer prezentira promjenom direktne metode.

Novčani tijekovi od poslovnih aktivnosti
                           19-2

Primljene kamate i provizije.
                         28,447

Isplaćene kamate
                      (23,463)

Nadoknade od prije otpisanih zajmova
              231

Novčane isplate zaposlenima i dobavljačima
                      (997)

Profit od poslovanja prije promjena poslovnih sredstava                                4,224

(Povećanje) smanjenje poslovnih sredstava:

Kratkotrajna sredstva
                      (65)

Depoziti koji se drže prema propisu ili za svrhe monetarne kontrole
234

Sredstva predujmljena komitentima
                         (288)

Neto povećanje potraživanja po osnovu kreditnih kartica
   (360)

Drugi kratkoročni prenosivi vrijednosni papiri
                      (120)

Povećanje (smanjenje) poslovnih obveza:

Depoziti komitenata
                                    600

Prenosivi certifikati depozita
                                       (200)

Neto novac od poslovnih aktivnosti prije poreza na dobit
    3,440

Plaćeni porezi na dobit
                                       (100)

Neto novac od poslovnih aktivnosti
                                                       3,340

Novčani tijekovi od ulagateljskih aktivnosti

Otuđenje podružnice Y
       50

Primljene dividende
                        200

Primljene kamate
                           300

Utršci od prodaje neposlovnih vrijednosnih papira
       1,200

Kupnja neposlovnih vrijednosnih papira                                                        (600)

Kupnja nekretnine,postrojenja i opreme                                                       (500)

Neto novac od ulagateljskih aktivnosti
                                                   650

Novčani tijekori od financijskih aktivnosti

Emisija zajmovnog kapitala
                           1,000

Emisija povlaštenih dionica podružnice
       800

Otplata dugoročnih posudbi
                            (200)

Neto povećanje drugih posudbi
                    (1,000)

Isplaćene dividende
                       (400)

Neto novac od financijskih aktivnosti
                                                    200

Učinci promjena tečajeva na novac i novčane ekvivalente
                                       600

Neto povećanje novca i novčanih ekvivalenata
                                                   4.790

Novac i novčani ekvivalenti na početku razdoblja
                                               4,050

Novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja
                                                    8.840

Ostalo, NN 47/1995-985
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)