## Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem kontrole stjecanjem većine dionica Hypo Alpe-Adria-Bank International AG, Republika Austrija, od strane Bayeris

### NN 116/2007 (12.11.2007.), Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem kontrole stjecanjem većine dionica Hypo Alpe-Adria-Bank International AG, Republika Austrija, od strane Bayeris

# HRVATSKA NARODNA BANKA

**3408**

Na temelju članka 39. stavka 2. pod i) Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci
(»Narodne novine«, br. 36/01. i 135./06.), a u vezi s člankom 40. Zakona o
bankama (»Narodne novine«, br. 84/02. i 141/06) i točkom 9.1.1. Odluke o zaštiti
tržišnog natjecanja unutar bankarskog sektora (»Narodne novine«, br. 48/03.),
odlučujući povodom prijave namjere provedbe koncentracije koju je podnijela
Bayerische Landesbank, sa sjedištem u Münchenu, Brienner Strasse 18, Republika
Njemačka, guverner Hrvatske narodne banke donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Ocjenjuje se dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem
kontrole stjecanjem većine dionica Hypo Alpe-Adria-Bank International AG, sa
sjedištem u Klagenfurtu, Alpen-Adria-Platz 1, Republika Austrija, od strane
Bayerische Landesbank, sa sjedištem u Münchenu, Brienner Strasse 18, Republika
Njemačka.
II. Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku.
III. Ovo će rješenje biti objavljeno u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

I. Dana 30. svibnja 2007. Bayerische Landesbank, sa sjedištem u Münchenu,
Brienner Strasse 18, Republika Njemačka (u nastavku teksta: BLB) podnijela je
Hrvatskoj narodnoj banci (u nastavku teksta: HNB) prijavu namjere provedbe
koncentracije BLB i Hypo Alpe-Adria-Bank International AG, sa sjedištem u
Klagenfurtu, Alpen-Adria-Platz 1, Republika Austrija (u nastavku teksta: Hypo
International). Navedena prijava podnesena je jer je Hypo International imatelj
100% udjela u temeljnom kapitalu dviju banaka koje posluju na bankarskom tržištu
Republike Hrvatske: Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb (u nastavku teksta: HAAB)
i Slavonske banke d.d., Osijek (u nastavku teksta: Slavonska banka).
Rješenjima guvernera Hrvatske narodne banke broj 505-020/07-07/ŽR i
506-020/07-07/ŽR od 11. srpnja 2007. odbijen je zahtjev BLB za izdavanje
prethodne suglasnosti za neizravno stjecanje kvalificiranog udjela koji čini
više od 75% udjela u temeljnom kapitalu HAAB i Slavonske banke. Međutim, budući
je podnositelj prijave iskazao želju da podnese novi zahtjev za izdavanje
prethodne suglasnosti za neizravno stjecanje kvalificiranog udjela u navedenim
bankama u kojem bi ispunio sve uvjete Hrvatske narodne banke, predmetna prijava
nije obrađivana. Sa obradom je nastavljeno nakon što je Hrvatska narodna banka
rješenjem z. br. 1484/2007 od 12. rujna 2007. izdala prethodnu suglasnost BLB za
neizravno stjecanje udjela u navedenim hrvatskim bankama.
II. Razmatrajući podatke dostavljene u prijavi te druge podatke kojima je
raspolagala Hrvatska narodna banka, utvrđeno je sljedeće:

***1. Sudionici koncentracije***

Kao direktni sudionici predmetne koncentracije pojavljuju se BLB iz Njemačke i
Hypo International iz Austrije. U navedenoj koncentraciji predmet kupoprodaje su
dionice Hypo Internationala, a BLB se pojavljuje kao stjecatelj udjela u toj
banci.

*1.1. Bayerische Landesbank*

Predmet poslovanja BLB jest obavljanje poslova državne i komunalne banke kao i
središnje banke bavarskih štedionica te obavljanje svih vrsta bankarskih
poslova. BLB je važan član grupe Sparkassen-Finanzgruppe Bayern.
U vlasničkoj strukturi BLB direktno postoji samo jedan dioničar, društvo
BayernLB Holding AG, a dioničari tog društva, koji su time indirektno dioničari
BLB, su: Freistaat Bayern (Slobodna država Bavarska) s 50% udjela u društvu i
Sparkassenverband Bayern (Bavarska udruga štedionica) s preostalih 50% udjela u
društvu.
Poslovanje BLB je uglavnom usmjereno na područje Njemačke kao i na tržišta u
susjednim europskim zemljama, uglavnom u središnjoj i istočnoj Europi, uz
sjevernu Ameriku i Aziju. S aktivom od približno 300 milijardi eura, BLB je osma
banka po veličini u njemačkom bankovnom sustavu s otprilike 5% tržišnog udjela,
a ujedno je i druga banka po veličini u čijem vlasništvu sudjeluje savezna
država Bavarska. U BLB je zaposleno oko 5.000 zaposlenika, a na razini grupe BLB
zapošljava oko 10 tisuća ljudi.

*1.2. Hypo Alpe-Adria-Bank International AG*

Hypo International koja danas posluje kao dioničko društvo sa sjedištem u
Klagenfurtu osnovana je 1896. godine kao Kärtner Landes-Hypothenbank. 1991.
godine pretvorena je u dioničko društvo u vlasništvu Savezne republike Koruške.
Osam godina kasnije, 1999. godine banka je promijenila naziv u Hypo Alpe-Adria-Bank
AG.
U vlasničkoj strukturi Hypo Internationala postoje četiri dioničara. Najveći
dioničar prije provedbe koncentracije je holding savezne pokrajine Koruške (Kärtner
Landes- und Hypothekenbank – Holding) s 44,91% udjela u temeljnom kapitalu, a
osim njega svaki po četvrtinu ukupnih vlasničkih udjela drže Grazer
Wechselseitige Versicherung AG (25,55%) i Berlin & Co Capital S. r.l. (25,00%).
Ostatak dionica (4,55%) u Hypo Internationalu jest raspoređen zaposlenicima Hypo
Grupe (Hypo Alpe Adria Mitarbeiter Privatstiftung).
Hypo Grupa svoje je poslovanje usmjerila na područje regije Alpe-Jadran te je
danas prisutna na tržištu 12 država. S ukupnom aktivom od 30,6 milijarde eura
Hypo Grupa zapošljava preko šest tisuća zaposlenika. U matičnoj zemlji Hypo
Grupa drži ukupnu imovinu od 6,8 milijardi eura, a zaposleno je 718 djelatnika.
Na području Republike Hrvatske konsolidirani rezultat Hypo Grupe iskazan je sa
5,4 milijarde eura imovine, a zaposleno je preko dvije tisuće djelatnika.

***2. Pravni oblik koncentracije***

Pravni oblik predmetne koncentracije je stjecanje kontrole od strane BLB nad
Hypo International koja će nastati stjecanjem većine redovnih dionica (50,22%)
Hypo International od strane BLB.

***3. Pravni temelj koncentracije***

Pravni temelj predmetne koncentracije predstavljaju ugovori o kupoprodaji
dionica sklopljeni 22. svibnja 2007. između više dioničara Hypo Internationala
kao prodavatelja i BLB kao kupca:
a. Ugovor o kupoprodaji dionica društva Hypo Alpe-Adria-Bank International AG
između Berlin & Co Capital S. r.l. i Bayerische Landesbank,
b. Ugovor o kupoprodaji dionica društva Hypo Alpe-Adria-Bank International AG
između Kärtner Landes- und Hypothekenbank – Holding i Bayerische Landesbank,
c. Ugovor o kupoprodaji dionica društva Hypo Alpe-Adria-Bank International AG
između Hypo Alpe Adria Mitarbeiter Privatstiftung i Bayerische Landesbank,
d. drugi Ugovor o kupoprodaji dionica društva Hypo Alpe-Adria-Bank International
AG između Berlin & Co Capital S. r.l. i Bayerische Landesbank,
e. Sindikalni ugovor između dioničara Hypo Alpe-Adria-Bank International AG i
Bayerische Landesbank.
Ispunjenje prva tri gore naznačena ugovora uvjetovano je ispunjenjem kumulativno
sva četiri uvjeta naznačena u ugovoru, a to su:
1. donošenje Odluke Europske komisije da je predmetna koncentracija usklađena s
propisima o kontroli koncentracija,
2. suglasnost svih nadležnih nadzornih tijela koja reguliraju tržišta na koja se
predmetna koncentracija odnosi,
3. istek svih ostalih rokova koje je odredilo neko nadzorno tijelo ili su
predviđeni primjenjivim pravnim propisima,
4. closing druga dva ugovora o kupoprodaji dionica prije ili najkasnije u isto
vrijeme.
Ispunjenje četvrtog ugovora uvjetovano je provedbom prethodna tri ugovora. Prava
i obveze iz gore navedenog Sindikalnog ugovora uvjetovani su stjecanjem većine
dionica u društvu Hypo International od strane BLB što znači da ovise o
ispunjenju prethodno navedena četiri ugovora.
Na dan potpisivanja ugovora o kupoprodaji dionica temeljni kapital Hypo
International podijeljen je na 4.848.685 redovnih dionica bez nominalne
vrijednosti i iznosi 38.789.480 eura. Kupoprodajna cijena dionica koju će BLB
isplatiti prodavateljima dionica iznosi 1,63 milijarde eura, a odnosi se na:
a. 805.409.559 eura dioničaru Berlin & Co Capital S. r.l. (prvi ugovor),
b. 809.544.534 eura dioničaru Kärtner Landes- und Hypothekenbank – Holding,
c. 10.046.899 eura dioničaru Hypo Alpe Adria Mitarbeiter Privatstiftung,
d. 7.091.613 eura dioničaru Berlin & Co Capital S. r.l. (drugi ugovor).
Prije provedbe koncentracije i ulaska BLB u vlasničku strukturu Hypo
International najveći dioničar austrijske banke bio je holding savezne pokrajine
Koruške (Kärtner Landes- und Hypothekenbank – Holding) s 44,91% udjela u
temeljnom kapitalu.
U nastavku je prikazana vlasnička struktura Hypo International prije provedbe
koncentracije.
Dioničar Brojdionica %
Kärtner Landes- und Hypothekenbank – Holding (Klagenfurt) 2.177.500 44,91%
Grazer Wechselseitige Versicherung AG (Graz) 1.238.617 25,55%
Berlin & Co Capital S.ŕ r.l. (Luxemburg) 1.212.173 25,00%
Hypo Alpe Adria Mitarbeiter Privatstiftung (Klagenfurt) 220.395 4,55%
Ukupno 4.848.685 100,00%

Nakon provedbe koncentracije BLB će postati najveći dioničar
Hypo International s 50,22% dionica.
U nastavku je prikazana vlasnička struktura Hypo International nakon provedbe
koncentracije.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Dioničar** | **Broj  dionica** | **%** |
| Kärtner Landes- und Hypothekenbank – Holding (Klagenfurt) | 2.177.500 | 44,91% |
| Grazer Wechselseitige Versicherung AG (Graz) | 1.238.617 | 25,55% |
| Berlin & Co Capital S.à r.l. (Luxemburg) | 1.212.173 | 25,00% |
| Hypo Alpe Adria Mitarbeiter Privatstiftung (Klagenfurt) | 220.395 | 4,55% |
| Ukupno | 4.848.685 | 100,00% |

Nakon provedbe koncentracije BLB će postati najveći dioničar
Hypo International s 50,22% dionica.
U nastavku je prikazana vlasnička struktura Hypo International nakon provedbe
koncentracije.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Dioničar** | **Broj  dionica** | **%** |
| Bayerische Landesbank (München) | 2.434.924 | 50,22% |
| Kärtner Landes- und Hypothekenbank – Holding (Klagenfurt) | 969.738 | 20,00% |
| Grazer Wechselseitige Versicherung AG (Graz) | 1.238.617 | 25,55% |
| Hypo Alpe Adria Mitarbeiter Privatstiftung (Klagenfurt) | 205.406 | 4,24% |
| Ukupno | 4.848.685 | 100,00% |

***4. Obrazloženje o ekonomskoj i financijskoj strukturi
koncentracije***

BLB namjerava kroz koncentraciju s Hypo International proširiti svoje poslovne
aktivnosti na nova tržišta, prije svega na austrijsko te na tržišta središnje i
jugoistočne Europe. Osim usmjeravanja svojih aktivnosti na spomenuta tržišta,
BLB bi kroz ulazak u vlasničku strukturu Hypo International dobila mogućnost
proširenja poslovanja s građanstvom kao i ulaska u specifični proizvodni segment
kao što je leasing.
Prednosti od provedbe koncentracije za Hypo International kao i za njezina
povezana društva očitovat će se u proširenju portfelja s novim proizvodima, a
strateška sinergija očitovat će se u korištenju iskustva i financijske snage
njemačke banke. Hypo International i njezina povezana društva bi preko BLB
dobila mogućnost pristupa značajnom broju korporativnih komitenata BLB kao i
izvorima financiranja na međunarodnoj razini.
Što se tiče domaćih banaka u vlasništvu Hypo International, HAAB i Slavonske
banke, predviđeno je da će BLB, čim se stvore uvjeti, aktivno pristupiti
uvođenju kvalitetnih promjena u poslovanju koje se tiču poslovne politike,
strukture uprave, korporativnog upravljanja, upravljanja rizicima, unaprjeđenja
informacijskog sustava, edukacije ljudskih resursa i drugo. Osim toga, BLB će
kroz koncentraciju s Hypo International u bankama kćerima u Republici Hrvatskoj
izvršiti dokapitalizaciju i to HAAB u protuvrijednosti od 250 milijuna eura i
Slavonsku banku u protuvrijednosti od 100 milijuna eura. Dosad je već izvršena
djelomična uplata navedenih sredstava (HAAB 150 milijuna eura i Slavonska banka
30 milijuna eura).
Financijska struktura predmetne koncentracije uključuje podmirenje troškova
ulaganja za preuzimanje 50,22% dionica u Hypo International. Sukladno ugovorima,
BLB će dioničarima isplatiti 1,625 milijardi eura, a osim toga...xx (označeno
kao poslovna tajna). Predviđene troškove BLB će podmiriti iz vlastitih
financijskih izvora za koje se, prema dostavljenim financijskim izvještajima,
može zaključiti da će biti dostatni za podmirenje navedenih transakcija.

***5. Mjerodavno tržište***

Odredbama točke 1. Odluke određeno je da se za potrebe iste na odgovarajući
način primjenjuje definicija pojma mjerodavno tržište iz propisa koji reguliraju
zaštitu tržišnog natjecanja. Sukladno Uredbi o načinu utvrđivanja mjerodavnog
tržišta (»Narodne novine« br. 51/2004.) mjerodavno tržište, u smislu članka 7.
Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, br. 122/2003.), određuje
se kao tržište određenih proizvoda koji su predmet obavljanja djelatnosti
poduzetnika na određenom zemljopisnom području.
U navedenom predmetu dolazi do koncentracije poduzetnika nastale stjecanjem
većinskog udjela u temeljnom kapitalu Hypo International odnosno indirektnim
stjecanjem većinskog udjela u temeljnom kapitalu HAAB i Slavonske banke. Naime,
Hypo International, čije bi dionice BLB trebao kupiti, sa 100% udjela u
temeljnom kapitalu drži dvije banke koje posluju na hrvatskom tržištu, HAAB i
Slavonsku banku. Budući da BLB svojim poslovanjem trenutno nije prisutna na
hrvatskom bankovnom tržištu, u određivanju mjerodavnog tržišta polazi se
isključivo promatrajući djelatnost HAAB odnosno Slavonske banke. Iz ovoga
također proizlazi, s obzirom da stjecatelj udjela nije bio prisutan na
mjerodavnom tržištu, da provedbom koncentracije neće doći do promjene tržišnih
udjela niti da će se promijeniti broj poduzetnika na mjerodavnom tržištu. Za
potrebe definiranja mjerodavnog tržišta u proizvodnoj i geografskoj dimenziji
polazi se od usmjerenosti HAAB odnosno Slavonske banke na pojedinu grupu
komitenata odnosno na određeno geografsko područje. Također treba uzeti u obzir
da se HAAB i Slavonska banka i prije i poslije provedbe koncentracije promatraju
kao zasebni pravni entiteti, ali budući da su preko društva majke povezani, onda
se njihova prisutnost na mjerodavnom tržištu promatra kao grupa. Uzevši u obzir
prethodno navedeno mjerodavno se tržište definira kao tržište univerzalnog
bankarstva na području Republike Hrvatske.

*5.1. Analiza mjerodavnog tržišta u proizvodnoj dimenziji*

Kod definiranja mjerodavnog tržišta u proizvodnoj dimenziji polazi se od
strukture proizvoda i usluga koje banka nudi te od njezine usmjerenosti na
pojedinu grupu komitenata. Analizirajući strukturu depozita kao i strukturu
kreditnog portfelja dviju promatranih banaka dolazi se do zaključka da su banke
podjednako usmjerene na poslovanje sa stanovništvom kao i na poslovanje s
pravnim osobama pa se mjerodavno tržište definira kao tržište univerzalnog
bankarstva. Naime, kod obje promatrane banke, u strukturi depozita najveći udio
drže strane financijske institucije, a budući da su obje banke u 100%-tnom
vlasništvu društva majke iz Austrije, za očekivati je da će se dio depozita
odnositi na ulaganja stranih financijskih institucija. S dvostruko manjim
udjelom u ukupnim depozitima sudjeluje sektor stanovništva, dok je skupina
ostalih trgovačkih društava deponirala 12,67% od ukupno prikupljenih depozita u
HAAB odnosno 16,32% u strukturi depozita Slavonske banke. Od 19,1 milijardi kuna
depozita, koliko ih je prikupljeno u HAAB do 30. lipnja 2007., 17,1 milijardi
kuna odnosi se na depozite ova tri sektora. Kod Slavonske banke u spomenuta tri
sektora prikupljeno je 7,7 milijardi kuna, a na razini ukupnih depozita
deponenti su u banku uložili 7,9 milijardi kuna. Struktura depozita navedenih
dviju banaka prikazana je u nastavku.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Struktura depozita** | **HAAB** |  | **Slavonska banka** | |
|  | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** |
| Republika Hrvatska | 0,00% | 0,00% | 0,00% | 0,02% |
| Republički fondovi | 0,07% | 0,06% | 0,00% | 0,00% |
| Lokalna država | 1,08% | 1,17% | 1,53% | 1,65% |
| Banke | 0,33% | 0,56% | 0,06% | 0,07% |
| Ostale bankarske institucije | 0,20% | 1,49% | 0,03% | 0,01% |
| HBOR | 0,00% | 0,38% | 0,00% | 0,00% |
| Nebankarske financijske institucije | 2,08% | 1,58% | 0,02% | 0,04% |
| Banke u stečaju | 0,53% | 0,38% | 0,91% | 0,00% |
| Državna trgovačka društva | 0,35% | 0,56% | 0,13% | 0,12% |
| Ostala trgovačka društva | 15,18% | 12,67% | 11,87% | 16,32% |
| Neprofitne institucije | 0,47% | 0,35% | 0,29% | 0,25% |
| Stanovništvo | 25,46% | 21,39% | 29,90% | 27,79% |
| Strane financijske institucije | 50,47% | 55,26% | 54,89% | 53,14% |
| Ostali nerezidenti | 3,78% | 4,14% | 0,37% | 0,60% |
| Ukupno depoziti | 100,00% | 100,00% | 100,00% | 100,00% |

Na strani aktive jasno je uočljiva bančina usmjerenost kako
na sektor stanovništva tako i na sektor poslovanja s pravnim osobama. U
slobodnoj interpretaciji, moglo bi se zaključiti kako je gotovo polovica kredita
odobrena sektoru trgovačkih društava, dok je druga polovica odobrena sektoru
stanovništva. Ostali sektori, prema klasifikaciji kakvu je definirala HNB,
sudjeluju u ukupnim kreditima sa zanemarivim udjelima. U kreditima stanovništvu,
koji se klasificiraju u pet grupa, najveći ponder drže stambeni krediti, a zatim
ostali krediti stanovništvu. U diferenciranju HAAB i Slavonske banke ne postoje
neka značajnija odstupanja budući da su im strukture kredita, kao i strukture
depozita, gotovo identične. Takav sličan način strukturiranja portfelja navodi
na zaključak da su banke rukovođene sličnom poslovnom politikom koja je pod
utjecajem zajedničkog vlasnika. Jedina značajna razlika naglašena je u veličini
kreditnog portfelja HAAB i Slavonske banke. 16,2 milijarde kuna odobrenih
kredita u HAAB naspram 6,4 milijardi kuna odobrenih kredita u Slavonskoj banci
čine značajnu razliku među dvjema bankama.
U nastavku je prikazana struktura kredita HAAB i Slavonske banke

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Struktura  kredita** | **HAAB** |  | **Slavonska banka** | |
|  | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** |
| Republika Hrvatska | 2,67% | 2,06% | 1,66% | 2,03% |
| Republički fondovi | 0,20% | 0,18% | 0,00% | 0,00% |
| Lokalna država | 0,51% | 0,37% | 1,02% | 1,22% |
| Banke | 4,39% | 0,69% | 0,00% | 0,00% |
| Ostale bankarske institucije | 0,02% | 0,02% | 0,00% | 0,00% |
| HBOR | 0,48% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
| Nebankarske financijske institucije | 0,81% | 0,67% | 0,00% | 0,00% |
| Banke u stečaju | 0,00% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
| Državna trgovačka društva | 5,96% | 6,81% | 0,41% | 0,33% |
| **Ostala trgovačka društva** | **42,00%** | **43,21%** | **45,76%** | **42,44%** |
| Neprofitne institucije | 0,62% | 0,51% | 0,12% | 0,08% |
| **Stambeni krediti** | **27,25%** | **30,91%** | **28,56%** | **29,60%** |
| Hipotekarni krediti | 0,00% | 0,00% | 0,18% | 0,46% |
| Krediti za kupnju automobila | 2,93% | 3,89% | 1,70% | 2,02% |
| Krediti po kreditnim karticama | 0,00% | 0,01% | 0,00% | 0,00% |
| **Ostali krediti stanovništvu** | **11,92%** | **10,42%** | **20,25%** | **21,47%** |
| Strane financijske institucije | 0,00% | 0,00% | 0,01% | 0,00% |
| Ostali nerezidenti | 0,24% | 0,24% | 0,33% | 0,36% |
| Ukupno krediti | 100,00% | 100,00% | 100,00% | 100,00% |

*5.2. Analiza mjerodavnog tržišta u geografskoj dimenziji*

U geografskoj dimenziji definiranja mjerodavnog tržišta krenulo se od
usmjerenosti poslovanja dviju banaka na određena geografska područja. Budući da
se HAAB i Slavonska banka promatraju kao dio grupe, u njihovoj geografskoj
raspoređenosti na razini Republike Hrvatske točno se uočava da ni u jednoj od
županija ne dolazi do preklapanja. Županije koje svojim poslovnicama pokriva
Slavonska banka nisu zastupljene u poslovnoj mreži HAAB i obrnuto. Prema
teritorijalnoj podjeli Republike Hrvatske, ove dvije banke imaju poslovnice u 16
od ukupno 20 županija. HAAB drži poslovne jedinice u 11 županija, dok je
Slavonska banka zastupljena u svih pet županija istočne Hrvatske.
Od ukupno 35 poslovnica, HAAB ima najveći broj poslovnica (11) u Gradu Zagrebu i
u Zagrebačkoj županiji. U usporedbi sa stanjem godinu ranije HAAB je do 30.
lipnja 2007. otvorila šest novih poslovnica. Slavonska banka ima nešto manji
broj poslovnica (27 poslovnica) od kojih je njih 15 u Osječko-baranjskoj
županiji gdje je ujedno i sjedište banke. U odnosu na stanje godinu ranije,
Slavonska banka je otvorila jednu novu poslovnicu, i to u Osječko-baranjskoj
županiji.

*5.3. Analiza mjerodavnog tržišta preko alternativnih kanala distribucije*

S aspekta alternativnih kanala distribucije koje koriste HAAB i Slavonska banka,
komitentima su na raspolaganju bankomati. Kao i kod poslovnica, postoji stroga
podjela među bankama pa tamo gdje su zastupljeni bankomati HAAB nisu prisutni i
bankomati Slavonske banke i obrnuto. HAAB je u odnosu na prošlu godinu
instalirala 12 novih bankomata te sada ima 75 bankomata, a kod Slavonske banke
je broj bankomata ostao nepromijenjen te on iznosi 55 i pokriva županije gdje se
nalaze i poslovnice.
5.4. Analiza mjerodavnog tržišta preko tržišnih udjela
Na bankovnom tržištu Republike Hrvatske sa aktivom od 25,6 milijardi kuna, prema
podacima za 30. lipnja 2007., HAAB zauzima šesto mjesto među 33 banke. Povećavši
aktivu za 5,3 milijarde kuna (+26,25%) u odnosu na 2006. godinu njezin se
položaj u ukupnom redoslijedu nije promijenio premda je rasla brže od ukupnog
bankovnog sustava koji je narastao za 17,08%. Slavonska banka je u godinu dana
povećala aktivu za 1,4 milijarde kuna na ukupno 9,7 milijarde kuna. Takvim
rastom Slavonska je banka slijedila trend povećanja ukupne aktive bankovnog
sustava (+17,51%). Navedena kretanja su u relativnom iskazu prikazana u
sljedećoj tablici.
U nastavku su prikazani tržišni udjeli banaka prema kriteriju aktive.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Udio u aktivi** | **HAAB** |  | **Slavonska banka** | |
|  | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** |
| na razini Republike Hrvatske | 7,31% | 7,88% | 2,96% | 2,97% |

Od 1153 poslovnice svih banaka na teritoriju Republike
Hrvatske, na kraju prvog polugodišta 2007. HAAB je imala 35, a Slavonska banka
27 poslovnica. Budući da je HAAB u odnosu na podatke iz 2006. povećala broj
poslovnica za 6 jedinica, njezin se tržišni udio u tom segmentu malo povećao.
Slavonska je banka s otvaranjem svega jedne poslovnice u godinu dana prema ovom
kriteriju smanjila svoj tržišni udio.
U nastavku su prikazani tržišni udjeli banaka prema broju poslovnih jedinica.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Udio u br. podruž. i poslov.** | **HAAB** |  | **Slavonska banka** | |
|  | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** | **30. 6. 2006.** | **30. 6. 2007.** |
| na razini Republike Hrvatske | 2,67% | 3,04% | 2,40% | 2,34% |

Obzirom da se u predmetnoj koncentraciji radi o
ekstrateritorijalnoj koncentraciji te s obzirom da jedan od sudionika
koncentracije dosad nije bio prisutan na hrvatskom bankovnom tržištu, provedbom
predmetne koncentracije neće doći do promjena na hrvatskom bankovnom tržištu.
Stoga, budući da se niti jedan od pokazatelja koncentracije neće promijeniti, u
ekonomskom okviru koncentracije se nije dublje ulazilo u analizu poslovanja i
tržišnog položaja banaka obuhvaćenih provedbom ove koncentracije.

***6. Udjeli sudionika koncentracije u drugim poduzetnicima***

U analizi predmetne koncentracije, osim analize mjerodavnog tržišta, razmatrana
je kapitalna i personalna povezanost sudionika koncentracije s drugim
poduzetnicima. Kod pojma sudionici koncentracije prvenstveno se misli na
direktne sudionike koncentracije, a to su: BLB i Hypo International.
Izjavom od 4. lipnja 2007. BLB je potvrdila da trenutno nema izravnih niti
neizravnih udjela od strateške važnosti u hrvatskim financijskim institucijama,
a osim toga s aspekta personalne povezanosti u istoj se izjavi navodi da niti
jedan član upravnog odbora niti član nadzornog odbora BLB nije ujedno član
upravnog ili nadzornog tijela niti jedne hrvatske financijske institucije. U
izjavi Hypo International od 6. lipnja 2007. potvrđeno je da društvo, osim u
potpuno konsolidiranim društvima Hypo Alpe Adria Grupe: Hypo Alpe-Adria-Bank
d.d., Slavonska banka d.d., Hypo-Leasing Kroatien d.o.o., Jadran Jahte d.o.o.,
Hypo Alpe-Adria-Vrijednosnice d.o.o. i Hypo Alpe-Adria-Invest d.d., nema
izravnih niti neizravnih udjela od strateške važnosti u drugim hrvatskim
financijskim institucijama niti da je bilo koji član upravnog i nadzornog odbora
Hypo International ujedno član upravnog ili nadzornog tijela drugih hrvatskih
financijskih institucija.

*6.1. Kapitalna povezanost*

S obzirom na veličinu BLB kao osme po veličini njemačke banke, kapitalna
povezanost BLB s drugim pravnim osobama je dosta opsežna. Stoga je u analizi
kapitalne povezanosti napravljen pregled vlasničkih udjela koje BLB drži u
kreditnim institucijama. Kao što se može uočiti, BLB je direktni vlasnik dviju
banaka u Njemačkoj, zatim banke u Luksemburgu i banke u Madžarskoj. Indirektno,
preko društava kćeri, BLB drži vlasništvo u još jednoj njemačkoj banci, kao i u
bankama iz Bugarske i Rumunjske.
U nastavku su prikazani vlasnički udjeli BLB u drugim kreditnim institucijama.

|  |  |
| --- | --- |
| **Društva kćeri koja ulaze u konsolidaciju** | **%** |
| Banque LBLux S.A., Luxembourg (Luksemburg) | 75,00% |
| BayernInvest Kapitalanlagegesellschaft mbH, München | 100,00% |
| Deutsche Kreditbank Aktiengesellschaft, Berlin | 100,00% |
| Landesbank Saar, Saarbrücken | 75,10% |
| MKB Bank Nyrt., Budimpešta (Madžarska) | 89,62% |
| SKG BANK GmbH, Saarbrücken  (indirektno) | 100,00% |
| **Društva kćeri koja ne ulaze u konsolidaciju** |  |
| BayernInvest Luxembourg S.A., Luxembourg (Luksemburg) | 100,00% |
| MKB Unionbank AD, Sofia (Bugarska) (indirektno) | 60,00% |
| MKB Romexterra Bank S.A., Bukurešt (Rumunjska) (indirektno) | 55,37% |
| **Zajednički pothvat** |  |
| LB(Swiss) Privatbank AG, Zürich (Švicarska) | 50,00% |
| **Pridruženo društvo** |  |
| TxB Transaktionsbank GmbH, Aschheim-Dornach | 37,45% |
| **Ostala društva s vlasničkim udjelom većim od 20%** |  |
| Deutsche Factoring Bank Deutsche Factoring GmbH & Co., Bremen | 27,50% |
| Hauck & Aufhäuser Privatbankiers KGaA, Frankfurt/Main  (indirektno) | 25,00% |

Kapitalna povezanost Hypo International s drugim
poduzetnicima je također dosta opsežna pa se je, s ciljem analize učinka
predmetne koncentracije na domaće tržište, uzela u razmatranje samo kapitalna
povezanost s pravnim osobama koje posluju na domaćem tržištu. Isto tako, budući
da svaka od tih pravnih osoba ima daljnje vlasničke udjele, nije se išlo u
dublju analizu kapitalne povezanosti. U izravnom vlasništvu, Hypo International
drži udio u HAAB i Slavonskoj banci. Nadalje, u 100%-tnom vlasništvu HAAB se
nalaze dva dolje navedena društva, dok je društvo Hypo-Leasing Kroatien d.o.o. u
vlasništvu Hypo Alpe Adria Leasing AG iz Austrije.
U nastavku je prikazana kapitalna povezanost Hypo International s domaćim
društvima.

|  |  |
| --- | --- |
| **Izravno vlasništvo** | % |
| Hypo Alpe-Adria-Bank d.d. Zagreb | 100,00% |
| Slavonska banka d.d. Osijek | 100,00% |
| **Neizravno vlasništvo** |  |
| Hypo Alpe-Adria Vrijednosnice d.o.o. Zagreb | 100,00% |
| Hypo Alpe-Adria Invest d.d. Zagreb | 100,00% |
| Hypo-Leasing Kroatien d.o.o. Zagreb | 73,17% |

*6.2. Personalna povezanost*

Iz izjava oba sudionika koncentracije proizlazi da članovi njihove uprave i
nadzornog odbora nisu ujedno i članovi upravnog ili nadzornog tijela niti jedne
hrvatske financijske institucije osim kod Hypo International u već spomenutim
potpuno konsolidiranim društvima Hypo Alpe Adria Grupe. Stoga se u analizi
predmetne koncentracije nije niti istraživala daljnja personalna povezanost
budući da ona nema učinka na hrvatsko bankovno tržište.

***7. Opis i obrazloženje očekivanih pogodnosti predmetne koncentracije za
potrošače***

Provedba predmetne koncentracije ima neizravni učinak i na hrvatski bankovni
sustav kao i na komitente banaka koje su obuhvaćene ovom koncentracijom. Kao što
je već u obrazloženju o ekonomskoj strukturi koncentracije spomenuto, učinci
provedbe ove koncentracije trebali bi biti višestruki. S aspekta potrošača,
ulaskom BLB u vlasničku strukturu Hypo International, HAAB i Slavonska banka
dobit će novog vlasnika s bogatim iskustvom i velikom financijskom snagom što će
zasigurno utjecati na stabilno bankovno poslovanje. U prilog tome ide i odluka
banke o planiranoj dokapitalizaciji banaka, HAAB u iznosu 250 milijuna eura i
Slavonske banke u iznosu 100 milijuna eura.
Osim toga, BLB je predvidio u narednom razdoblju posebno ojačati segment
poslovanja sa stanovništvom i uz to proširiti mrežu poslovnica. S obzirom na
financijsku snagu BLB može se očekivati da će u bankama doći i do proširenja
portfelja s novim i inovativnim proizvodima što će također omogućiti koristi za
potrošače.
III. Razmatranjem navedenih činjenica vezanih uz analizu predmetne koncentracije
utvrđeno je sljedeće:
Koncentracija između Bayerische Landesbank iz Njemačke i Hypo Alpe-Adria-Bank
International AG iz Austrije ima za cilj stjecanje 50,22% udjela u temeljnom
kapitalu Hypo International od strane BLB. Postupak ocjene koncentracije
direktno je povezan s izdavanjem prethodnih suglasnosti za indirektno stjecanje
više od 50% dioničkog kapitala Hypo Alpe-Adria-Bank d.d. Zagreb i Slavonske
banke d.d. Osijek, čiji je postupak okončan 12. rujna 2007. kada je Savjet HNB
donio odluku kojom se izdaje prethodna suglasnost BLB za neizravno stjecanje
udjela u dvije navedene banke. Naime, stjecanjem dionica Hypo International BLB
je, između ostalog, trebao ishoditi suglasnost HNB za indirektno stjecanje
udjela u bankama koje su u vlasništvu Hypo International.
BLB je osma po veličini njemačka banka s otprilike 5% tržišnog udjela, a ujedno
i druga banka po veličini u čijem vlasništvu sudjeluje savezna država Bavarska.
Trenutno u Republici Hrvatskoj BLB nije vlasnički prisutna ni u jednom društvu,
međutim u razdoblju od svibnja 2000. do travnja 2002. BLB je bila većinski
dioničar Riječke banke d.d. u vrijeme kada su u toj banci otkriveni gubici iz
područja deviznog poslovanja. Hypo International je austrijska banka u čijem
vlasništvu sudjeluje pokrajina Koruška. Osim prisutnosti na austrijskom
bankovnom tržištu Hypo grupa je svoje poslovanje usmjerila na područje regije
Alpe-Jadran te je danas prisutna na tržištu 12 država. U Republici Hrvatskoj je
prisutna od 1994. godine osnivanjem društva Hypo-Leasing Kroatien d.o.o., a
1996. je utemeljena i banka. Osim u HAAB, Hypo International drži 100%
vlasničkih udjela u Slavonskoj banci.
Stjecanjem većinskog udjela u Hypo International BLB ima za cilj proširiti svoje
aktivnosti na tržišta srednje i istočne Europe. Financijska snaga BLB omogućit
će stečenoj banci kao i svim društvima kćerima pristup izvorima financiranja te
proširenju portfelja s novim i inovativnim proizvodima. Za domaće banke, HAAB i
Slavonsku banku, to znači da će doći do kvalitetnih promjena u poslovanju kao i
do pridobivanja svježeg kapitala. Naime, planira se, a dio je već i uplaćen,
izvršiti dokapitalizaciju HAAB u vrijednosti 250 milijuna eura i
dokapitalizaciju Slavonske banke u vrijednosti 100 milijuna eura.
Budući da u predmetnom stjecanju dionica Hypo International dolazi do
indirektnog stjecanja udjela u temeljnom kapitalu HAAB i Slavonske banke,
mjerodavno tržište se definiralo s obzirom na opseg poslovanja dviju banaka u
proizvodnom i geografskom kontekstu. S obzirom na strukturu proizvoda i usluga
koje nude ove dvije banke te s obzirom na strukturu njihovih komitenata
mjerodavno se tržište definiralo kao tržište univerzalnog bankarstva, a u
geografskoj dimenziji je ono obuhvaćalo područje Republike Hrvatske. U strukturi
depozita je dobro vidljiva prisutnost stranog vlasništva budući da su više od
polovice prikupljenih sredstava deponirale strane financijske institucije. Na
aktivnoj strani bilance uočljiva je bančina usmjerenost na tržište univerzalnog
bankarstva budući da su jednako zastupljeni krediti stanovništvu kao i krediti
ostalim trgovačkim društvima. S aspekta rasprostranjenosti poslovanja na
teritoriju Republike Hrvatske, HAAB i Slavonska banka su učinile strogu
međusobnu podjelu kako ni u jednoj županiji ne bi došlo do preklapanja njihovih
prodajnih mjesta i ostalih kanala distribucije. HAAB je zastupljena u 11
županija, a Slavonska banka u 5 županija Istočne Hrvatske pa se može zaključiti
da ove dvije banke zajedno pokrivaju gotovo čitav teritorij Republike Hrvatske.
Kako BLB u ovom trenutku preko vlasničkih udjela nije prisutna na hrvatskom
bankovnom tržištu, provedbom koncentracije neće doći do promjene niti jednog
pokazatelja koncentracije pa se s ovog aspekta zaključuje da ne postoje
negativni učinci na efikasno tržišno natjecanje.
Analizom kapitalne i personalne povezanosti sudionika koncentracije s drugim
poduzetnicima uočeno je da su dioničari BLB i Hypo International jedna od
saveznih država Njemačke odnosno jedna od saveznih država Austrije (Bavarska,
odnosno Koruška), a osim toga da banke svojim poslovanjem nadilaze nacionalne
okvire te da je njihova kapitalna povezanost s drugim poduzetnicima dosta
opsežna. Za ocjenu predmetne koncentracije bilo je važno utvrditi da BLB
trenutno nema izravnih ili neizravnih udjela u hrvatskim financijskim
institucijama, a s aspekta personalne povezanosti da njezino rukovodstvo nije
povezano s upravljačkim ili nadzornim tijelom niti jedne hrvatske financijske
institucije. Kapitalna i personalna povezanost Hypo International na području
Republike Hrvatske utvrđena je samo u društvima koja ulaze u konsolidaciju Hypo
Alpe Adria Grupe pa se na temelju analizirane kapitalne i personalne povezanosti
sudionika koncentracije s drugim poduzetnicima može utvrditi da provedba
predmetne koncentracije neće narušiti efikasnost tržišnog natjecanja na
mjerodavnom tržištu.
Slijedom iznesenoga, Hrvatska narodna banka je predmetnu koncentraciju ocijenila
dopuštenom, kako je odlučeno u točki I. izreke ovog rješenja.

POUKA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku i protiv njega nije dopuštena žalba,
već se može pokrenuti upravni spor tužbom neposredno kod Upravnog suda Republike
Hrvatske u roku od 30 dana od dana dostave ovog rješenja.

O. br. 668-020 /10-07/ŽR
Zagreb, 4. listopada 2007.

Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. sc. Željko Rohatinski**, v. r.

Rješenje, NN 116/2007-3408
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)