## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 030-02/2008-01/80, urbroj: 580-02-11-70-131 od 24. veljače 2011.

### NN 88/2011 (27.7.2011.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 030-02/2008-01/80, urbroj: 580-02-11-70-131 od 24. veljače 2011.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

1892

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na temelju članaka 34. i 35. stavka 1. točki 2. i 5. te članka 57. točke 3. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj: 122/03) u upravnom postupku utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja, pokrenutom po zahtjevu poduzetnika KINO ZADAR FILM d.d., sa sjedištem u Zadru, Kraljskog Dalmatina 1/a, zastupanog po punomoćniku K. G., odvjetniku iz Z., protiv poduzetnika BLITZ FILM I VIDEO DISTRIBUCIJA d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Kamenarka 1, zastupanog po punomoćnicima I. G., odvjetniku iz Z. i B. P., odvjetniku iz Z. i poduzetnika DUPLICATO MEDIA d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Kamenarka 1, zastupanog po punomoćniku I. G., odvjetniku iz Z., na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr.sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Mladen Cerovac, mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća, Milivoj Maršić, dipl. oec., Vesna Patrlj, dipl. iur., i dr. sc. Mirna Pavletić-Župić, članovi Vijeća, sa 65. sjednice, održane 24. veljače 2011., donosi

RJEŠENJE

I. Odbija se zahtjev poduzetnika KINO ZADAR FILM d.d. protiv poduzetnika BLITZ d.o.o. i poduzetnika pod njegovom kontrolom, DUPLICATO MEDIA d.o.o., radi utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja na tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj, koja se očituje kao nametanje nepravednih trgovinskih uvjeta, u smislu članka 16. stavka 2. točke 1. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, odnosno kao primjena nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru, čime se poduzetnika KINO ZADAR FILM d.d. dovodi u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju, u smislu članka 16. stavka 2. točke 3. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, kao na zakonu neosnovan.

II. Poduzetnik KINO ZADAR FILM d.d. obveznik je plaćanja upravne pristojbe u iznosu od 5.050,00 kuna. Upravna pristojba uplaćuje se u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske.

Rok izvršenja: osam (8) dana od dana dostave ovoga rješenja.

III. Poduzetnik KINO ZADAR FILM d.d. dužan je nadoknaditi poduzetnicima BLITZ d.o.o. i DUPLICATO MEDIA d.o.o. troškove nastale vođenjem ovoga upravnog postupka u iznosu od 25.597,00 kuna, odnosno po 12.798,50 kuna svakom od navedenih poduzetnika.

Rok izvršenja: osam (8) dana od dana dostave ovoga rješenja.

IV. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

OBRAZLOŽENJE

1. Zahtjev za pokretanje postupka utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je 23. prosinca 2008. od poduzetnika KINO ZADAR FILM d.d., sa sjedištem u Zadru, Kraljskog Dalmatina 1/a (dalje: KINO ZADAR FILM), zastupanog po odvjetnicima, svakom pojedinačno, iz Odvjetničkog društva B. sa sjedištem u Z., zahtjev za pokretanje postupka utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja protiv poduzetnika BLITZ FILM I VIDEO DISTRIBUCIJA d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Kamenarka 1 (dalje: BLITZ) i poduzetnika DUPLICATO MEDIA d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Kamenarka 1 (dalje: DUPLICATO), zastupanih zajednički po punomoćniku I. G., odvjetniku iz Z.

KINO ZADAR FILM u podnesku od 23. prosinca 2008. u bitnome navodi kako je zahtjev protiv BLITZA i DUPLICATA podnio jer mu navedeni kino distributeri ne omogućavaju nabavljanje filmova pod jednakim uvjetima pod kojima filmove ustupaju poduzetniku BLITZ-CINESTAR ADRIA d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Branimirova 29 (dalje: BLITZ-CINESTAR ADRIA), odnosno ne omogućuju mu prikazivanje istog filma u isto vrijeme, kao i zato što su mu novim Ugovorom o javnom prikazivanju filmova nametnuli nepravedne trgovinske uvjete.

KINO ZADAR FILM bavi se isključivo prikazivanjem filmova u kino dvoranama u Gradu Zadru te nabavlja filmove od više distributera, no BLITZ ima najveći značaj za njegovo poslovanje, budući da ima isključivo pravo distribucije najznačajnijih proizvođača filmova čiji je udio u zbroju svih prikazanih filmova u kino dvoranama KINA ZADAR FILM najveći.

Poslovni odnos između KINA ZADAR FILM i BLITZA i DUPLICATA bio je korektan sve do otvaranja kina »Cinestar« u Gradu Zadru, koje je u vlasništvu BLITZ-CINESTARA ADRIJE, povezanog društva BLITZA. U naručivanju i isporuci filmova nije bilo zastoja, niti otkazivanja isporuka, a na upite KINA ZADAR FILM glede novih filmova, BLITZ je odgovarao brzo te nije tražio posebne uvjete za isporuku filmova, kao što su predujam ili procjena prihoda.

Desetak dana prije otvaranja kina »Cinestar«, prema tvrdnjama KINA ZADAR FILM, BLITZ je promijenio dotadašnji način poslovanja, na način da mu više nije nudio filmove istovremeno s ostalim kinima u Republici Hrvatskoj, uz nejasan izgovor kako je Ugovor o javnom prikazivanju filmova prekasno potpisan. Pojedini filmovi i dalje su se nudili na otvaranju, ali s prekratkim rokom i pod uvjetima koji su blokirali ostale filmove i distributere.

Nakon otvaranja kina »Cinestar«, taj se odnos dodatno promijenio te KINO ZADAR FILM znatno teže, a u pojedinim slučajevima i nikako, ne može pribaviti filmove od BLITZA i DUPLICATA, koji traže od njega procjene prihoda, garancije i ostale uvjete prikazivanja za svaki film na otvaranju, dok se svi komercijalno isplativi filmovi iz njihove distribucije najavljuju u kinu »Cinestar« u Zadru.

Osobito značajnom KINO ZADAR FILM smatra okolnost da od dana otvaranja kina »Cinestar« nije prikazivao niti jedan komercijalno isplativ film iz distribucije BLITZA i DUPLICATA isključivo u svojim dvoranama. U njegovim su dvoranama prikazivani samo oni filmovi koje je prikazivao i »Cinestar«, a prikazivanje filma koji je već ranije bio prikazan u drugom kinu smatra poslovno neprihvatljivim.

Poseban oblik zlouporabe vladajućeg položaja, prema mišljenju KINA ZADAR FILM, BLITZ i DUPLICATO čine time što mu isporuku filmova uvjetuju određenim brojem predstava i veličinom kino dvorane koju mora osigurati, dok istovremeno takav broj predstava i veličinu kino dvorane ne uvjetuju kinu »Cinestar« u Zadru, čime mu otežavaju poslovanje.

Nadalje, KINO ZADAR FILM navodi kako BLITZ-CINESTAR ADRIA na svojim internetskim stranicama znatno ranije najavljuje pojedine filmove, budući da ima sigurnost da će mu njegovo vladajuće društvo BLITZ omogućiti prikazivanje filma, čime ostvaruje prednost nad njime.

KINO ZADAR FILM također navodi kako nakon otvaranja kina »Cinestar« u Zadru od BLITZA više ne dobiva standardne promotivne materijale već samo male plakate, a svi plakati koje zaprima za promociju na sebi imaju otisnutu reklamu BLITZ-CINESTARA, čime je primoran reklamirati svog izravnog konkurenta.

Što se tiče sklapanja novog Ugovora o javnom prikazivanju filmova, KINO ZADAR FILM navodi kako su mu tijekom [...] BLITZ i DUPLICATO dostavili tekst izmijenjenog ugovora, nakon čega je [...] održan i sastanak, na njegovu inicijativu, na kojem je on dao primjedbe koje nisu bile usvojene te nije imao izbora osim da naknadno sklopi predmetne ugovore s predloženim sadržajem, budući da je BLITZ za slučaj neprihvaćanja novog ugovora najavio raskid poslovne suradnje, a dodatni je pritisak izvršio i tako što ga u razdoblju od ponude novog ugovora do trenutka potpisa nije redovito obavještavao o ponudi novih filmova.

U odnosu na DUPLICATO, KINO ZADAR FILM navodi kako je pisanim putem [...] bio obaviješten da poslovna suradnja neće biti nastavljena ako ne potpiše novi ugovor, a tada je bila obustavljena i isporuka filmova koja je trajala sve do trenutka sklapanja sadašnjeg ugovora.

Prema mišljenju KINA ZADAR FILM, Ugovor o javnom prikazivanju filmova također sadrži nepravedne odredbe, budući da je BLITZ na temelju tog ugovora ovlašten sam procijeniti hoće li pojedinu kopiju filma povjeriti njemu ili svojem ovisnom društvu BLITZ-CINESTARU ADRIJI, pri čemu nije vezan nikakvim konkretnim pokazateljima. Taj ugovor obiluje i drugim odredbama koje omogućuju distributeru da potpuno samostalno odlučuje hoće li uopće poslovati s njime i pod kojim uvjetima.

U tom smislu, KINO ZADAR FILM smatra kako bi distributer bio dužan svakom registriranom prikazivaču dostaviti kopiju filma pod jednakim uvjetima, odnosno dostaviti prikazivaču svaki film za koji uplati minimalnu garanciju.

U podnesku od 23. prosinca 2008., KINO ZADAR FILM zatražio je i donošenje privremene mjere kojom bi se naložilo BLITZU i DUPLICATU da za svaki film za koji imaju pravo distribucije dostave pravovremenu obavijest podnositelju zahtjeva s ponudom za njegovo javno prikazivanje, pod uvjetima koji su jednaki, poslovno opravdani i uobičajeni za sve prikazivače.

2. Stranke u postupku

2.1. KINO ZADAR FILM d.d.

Poduzetnik KINO ZADAR FILM d.d., sa sjedištem u Zadru, Kraljskog Dalmatina 1/a, upisan je pod matičnim brojem 060034582 u sudski registar Trgovačkog suda u Zadru. Između ostalih djelatnosti, registriran je za djelatnost prikazivanja filmova, koju obavlja isključivo u Gradu Zadru.

Tablica 1. Prikaz vlasničke strukture KINA ZADAR FILM

|  |  |
| --- | --- |
| Imatelj udjela u temeljnom kapitalu | Postotak udjela u temeljnom kapitalu |
| Jurica Peroš | 32,12 |
| Josip Peroš | 32,11 |
| Đenko Peroš | 16,76 |
| Zoran Kvartuč | 8,81 |
| Željka Baran | 3,12 |
| Gordana Veršić | 1,56 |
| Ante Duka | 1,56 |
| Šime Nikpalj | 1,56 |
| Mate Džaja | 1,56 |
| Grupa računa na kojima je uknjižena ista količina vrijednosnih papira | 0,23 |
| Sveukupno | 99,40 |

Izvor: Internetska stranica Središnjeg klirinškog depozitarnog društva (www.skdd.hr)

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

KINO ZADAR FILM vlasnik je Kina »Callegro«, koje se nalazi u Zadru na adresi Široka ulica 18. Kino je opremljeno s tri dvorane i raspolaže ukupnim kapacitetom od 450 sjedala.

2.2. BLITZ d.o.o.

Poduzetnik BLITZ film i video distribucija d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Kamenarka 1, upisan je pod matičnim brojem 080024936 u sudski registar Trgovačkog suda u Zagrebu. Između ostalih djelatnosti, registriran je za djelatnost proizvodnje, prometa i javnog prikazivanja audiovizualnih djela.

Jedini osnivač BLITZA i jedini imatelj udjela u temeljnom kapitalu jest g. Hrvoje Krstulović.

BLITZ je sklopio ugovore o licenciji filmova na teritoriju Republike Hrvatske s filmskim studijima WARNER BROS i UIP. Osim filmova tih filmskih studija, BLITZ distribuira i filmove nezavisne produkcije.

BLITZ je imatelj [...] posto udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika BLITZ-CINESTAR d.o.o.

2.3. DUPLICATO MEDIA d.o.o.

Poduzetnik DUPLICATO MEDIA d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Kamenarka 1, upisan je pod matičnim brojem 080047737 u sudski registar Trgovačkog suda u Zagrebu. Između ostalih djelatnosti, registriran je za djelatnost proizvodnje, prometa i javnog prikazivanja audiovizualnih djela.

Jedini osnivač DUPLICATA i jedini imatelj udjela u temeljnom kapitalu jest g. Tomislav Vinceković.

3. Primijenjeni propisi

Agencija je u predmetnoj upravnoj stvari primijenila odredbe Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj: 122/03) i Uredbu o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine«, broj: 51/04; dalje: Uredba o mjerodavnom tržištu) te odredbe Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj: 53/91 i 103/96; dalje: ZoUP) kojima se uređuju pitanja provedbe upravnog postupka pred Agencijom u dijelu koji nije propisan odredbama ZZTN-a kao posebnog zakona.

Iako je u tijeku predmetnog postupka stupio na snagu novi Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj: 79/09), sukladno članku 75. tog zakona zahtjevi za pokretanje postupaka za koje je nadležna Agencija zaprimljeni do 30. rujna 2010., kao i postupci koji su pokrenuti u Agenciji do 30. rujna 2010., okončat će se primjenom odredaba Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj: 122/03; dalje ZZTN).

Člankom 35. stavkom 3. ZZTN-a propisano je da Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja u ocjeni svih oblika sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja koji mogu utjecati na trgovinu između Republike Hrvatske i Europskih zajednica, u skladu s člankom 70. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Hrvatske (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj: 14/01; dalje: SSP), na odgovarajući način primjenjuje kriterije koji proizlaze iz pravilne primjene pravila o tržišnom natjecanju u Europskim zajednicama.

Naime, člankom 70. stavkom 2. SSP-a, sklopljenog 29. listopada 2001., koji je stupio na snagu 1. veljače 2005., određuje se da će se svako ponašanje suprotno pravilima tržišnog natjecanja ocjenjivati na temelju kriterija koji proizlaze iz primjene pravila o tržišnom natjecanju u Europskim zajednicama, posebice članaka 81., 82. i 86. Ugovora o osnivanju Europskih zajednica i instrumenata za tumačenje koje su usvojile njezine institucije, a koji su stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona o izmjenama i dopunama Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o uspostavi Europske zajednice (tzv. Lisabonski ugovor) postali članci 101., 102. i 106.

Polazeći od spomenutih odredbi SSP-a, cjelokupna pravna stečevina Europske unije (acquis communautaire), koju čini primarno i sekundarno zakonodavstvo Europske unije, ali i sudska praksa, prvenstveno praksa Europskog suda pravde, važan je interpretativni instrument za primjenu hrvatskih propisa u slučaju pravnih praznina ili dvojbi u tumačenju tih propisa.

Iz tih je razloga Agencija u provedbi ovog postupka izvršila uvid i u kriterije iz pravne stečevine Europske unije, i to u:

– Priopćenje Komisije – Uputu o provedbenim prioritetima Komisije u primjeni članka 82. Ugovora o EZ-u na postupanja poduzetnika u vladajućem položaju koja za posljedicu mogu imati zlouporabu u smislu isključivanja konkurenata s tržišta (2009/C 45/02), od 24. veljače 2009. te

– Obavijest Komisije – Smjernice za vertikalna ograničenja (SEC(2010) 411 final), od 10. svibnja 2010.

Navedeni dokumenti dostupni su u prijevodu na hrvatski jezik na službenim internetskim stranicama Agencije: http://www.aztn.hr/, pod naslovom: Tržišno natjecanje/Izvori prava EU/Prijevodi na hrvatski.

Agencija je također izvršila uvid i u presude Europskog suda (eng. Court of Justice) odnosno Općeg suda (eng. General Court), koji se do stupanja na snagu Lisabonskog ugovora nazivao Prvostupanjskim sudom (eng. Court of First Instance), u sljedećim predmetima:

– Istituto Chemioterapico Italiano and Commercial Solvents v Commission, broj 6,7/73 iz 1973. godine,

– Irish Sugar plc v Commission of the European Communities, broj T-228/97 iz 1999. godine,

– Radio Telefis Eireann (RTE) and Independent Television Publications Ltd (ITP) v Commission, brojevi: C-241/91 P i C-242/91 iz 1995.,

– IMS Health v NDC Health, broj C-418/01 iz 2004. te

– Microsoft v Commission, broj T-201/04 iz 2007.

Navedene presude dostupne su na internetskoj stranici: http://eur-lex.europa.eu.

3.1. Posebni propisi

Agencija je u provedbi ovog postupka također izvršila uvid i u posebne propise koji reguliraju obavljanje audiovizualne djelatnosti u Republici Hrvatskoj:

– Zakon o audiovizualnim djelatnostima (»Narodne novine«, broj 76/07),

– Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima (»Narodne novine«, broj 167/03),

– Zakon o ratifikaciji Europske konvencije o filmskoj koprodukciji broj 147 iz 1992, s konačnim prijedlogom zakona (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 4/04),

– Zakon o potvrđivanju Protokola o pristupanju Republike Hrvatske marakeškom ugovoru o osnivanju svjetske trgovinske organizacije (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 13/00, 14/00),

– Zakon o potvrđivanju Europske konvencije za zaštitu audiovizualne baštine (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 5/07),

– Uredba o objavi Ugovora o filmskoj koprodukciji između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Talijanske Republike (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 11/07),

– Pravilnik o kriterijima za utvrđivanje programa javnih potreba području filma i njihovom financiranju (»Narodne novine«, broj 62/03),

– Pravilnik o statusu i financiranju Festivala igranog filma u Puli (»Narodne novine«, broj 74/08),

– Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori kinematografskoj i ostaloj audiovizualnoj djelatnosti (»Narodne novine«, broj 46/08).

4. Prethodno ispitivanje stanja na mjerodavnom tržištu

Prije donošenja zaključka o pokretanju postupka, u smislu članka 41. stavka 1. i članka 46. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj 122/03; dalje: ZZTN), Agencija, na temelju ovlasti iz članka 37. točke 9. ZZTN-a, prikuplja podatke i obavijesti od poduzetnika, koji su bitni za ispitivanje tržišta i utvrđivanje stanja na tržištu, odnosno za utvrđivanje Agencije postoje li u konkretnom slučaju dostatni uvjeti za pokretanje postupka utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja protiv BLITZA i DUPLICATA, u smislu članka 16. ZZTN-a.

Slijedom navedenog, Agencija je 27. siječnja 2009. od BLITZA i DUPLICATA zatražila očitovanje na navode podnositelja zahtjeva te je tijekom postupka od njih zatražila i niz dodatnih očitovanja i podataka. U svojim podnescima od 13. veljače 2009., 9. ožujka 2009., 8. travnja 2009., 25. svibnja 2009., 1. lipnja 2009. i 19. lipnja 2009., navedeni poduzetnici u bitnome su se očitovali kako slijedi:

– BLITZ i DUPLICATO osporavaju navode i zahtjev KINA ZADAR FILM te ih smatraju u potpunosti neosnovanima i neutemeljenima;

– BLITZ smatra neopravdanima navode KINA ZADAR FILM kako nema konkurenata na tržištu jer posjeduje isključivu licenciju za određena audiovizualna djela. Osnovna potreba krajnjih potrošača koja se zadovoljava distribucijom audiovizualnih djela jest potreba za zabavom ili kulturom. Navedena se potreba može supstituirati različitim proizvodima ili uslugama, a unutar filmske industrije potreba za zabavom može se zadovoljiti različitim filmskim naslovima. Pojedini filmski naslovi zamjenjivi su drugim filmskim naslovima iste ili slične kvalitete, žanra i tematike;

– Unatoč svom visokom tržišnom udjelu, BLITZ navodi kako nema vladajući položaj na mjerodavnom tržištu jer nema stvarnu mogućnost ponašati se u značajnoj mjeri neovisno od svojih konkurenata, kupaca i potrošača te nema niti mogućnost podizanja cijena, a da istovremeno ne izgubi značajan dio tržišta;

– BLITZ i DUPLICATO ne djeluju zajednički na mjerodavnom tržištu niti su pod bilo čijom kontrolom u smislu članka 5. ZZTN-a, već su u međusobnom poslovnom odnosu na tržišnim principima, budući da DUPLICATO uz naknadu vrši poslove izvršne kino distribucije za određene filmove za koje je prava na distribuciju izvorno stekao BLITZ, na temelju Ugovora o izvršnoj distribuciji sklopljenog [...];

– BLITZ ističe da je s BLITZ-CINESTAROM ADRIA povezan vlasničkom strukturom, ali ne postoji njegova kontrola nad tim poduzetnikom;

– Promjena poslovanja BLITZA s KINOM ZADAR FILM, odnosno sklapanje novog ugovora o javnom prikazivanju filmova, nije potaknuto otvaranjem kina »Cinestar« u Zadru. Novi ugovor ponuđen je svim zainteresiranim prikazivačima na teritoriju Republike Hrvatske te ni na koji način nije diskriminirajući u odnosu na KINO ZADAR FILM, a njegovoj se izmjeni pristupilo zbog nepovoljnih pravnih, ekonomskih i tržišnih razloga. Odredbe navedenog ugovora nisu nametnute KINU ZADAR FILM već u potpunosti odražavaju raspodjelu poslovnog rizika i u identičnom su obliku prihvaćene od svih ostalih zainteresiranih poduzetnika na tržištu;

– U razdoblju nakon otvaranja kina »Cinestar« u Zadru, BLITZ je dao jednaku šansu za obojicu prikazivača koja djeluju na tom području, kako bi se pokazalo koji od njih ostvaruje bolje poslovne rezultate, odnosno ustupao im je iste filmove za koje su bili zainteresirani pod jednakim uvjetima, čime je svjesno preuzeo rizik da će u početnom razdoblju poslovati s gubitkom. Analizom financijskih podataka prikupljenih nakon prikazivanja filmova, BLITZ je utvrdio kako je KINO ZADAR FILM ostvario lošije rezultate, manju gledanost i manji povrat ulaganja u odnosu na kino »Cinestar«;

– U situaciji kada postoji ograničena količina filmskih kopija koje distribuira na tržištu, BLITZ ih distribuira prvenstveno onim poduzetnicima od kojih će ostvariti najveći prihod, a tek onda onim poduzetnicima koji mu osiguravaju manji prihod;

– Vezano za navode KINA ZADAR FILM kako mu isporučuje plakate s otisnutom reklamom njegova konkurenta, kina »Cinestar«, BLITZ navodi kako na temelju sklopljenog ugovora s BLITZ-CINESTAROM taj poduzetnik sudjeluje u trošku financiranja plakata i zauzvrat dobiva reklamni prostor na njima, što odražava poslovni odnos na tržišnim principima u situaciji u kojoj se od prikazivača ne zahtijeva da sudjeluje u troškovima marketinga;

– DUPLICATO navodi kako se počeo baviti kino distribucijom tek nakon sklapanja ugovora o izvršnoj distribuciji s BLITZOM [...]. Prvi film koji je distribuirao na temelju navedenog ugovora započeo je s prikazivanjem 31. srpnja 2008. Nakon početka poslovanja nastala je, kako navodi, logična, poslovno opravdana i uobičajena potreba da se poslovanje s prikazivačima uredi sklapanjem ugovora te je preuzeo primjerak ugovora koji je u to vrijeme sastavio BLITZ i svim svojim zainteresiranim partnerima, između ostalog i KINU ZADAR FILM, ponudio sklapanje ugovora o javnom prikazivanju filmova;

– DUPLICATO je od otvaranja kina »Cinestar« u gradu Zadru distribuirao samo jedan film na tom području i taj se film istovremeno otvorio u oba kina pod identičnim komercijalnim uvjetima, tako da nije moglo biti nikakve diskriminacije. Navedeni je film ostvario značajno bolji financijski rezultat u kinu »Cinestar« u odnosu na KINO ZADAR FILM;

– BLITZ smatra da BLITZ-CINESTAR ADRIA i KINO ZADAR FILM nisu slični trgovački partneri, već je BLITZ-CINESTAR ADRIA za njega daleko značajniji trgovački partner u financijskom smislu u odnosu na potonjeg poduzetnika, budući da ostvaruje značajno veće prihode, a osim toga navedeni poduzetnici nemaju istu kvalitetu objekata jer kino »Cinestar« u Zadru raspolaže s većim brojem kvalitetnijih kino dvorana;

– BLITZ ističe kako je od KINA ZADAR FILM zahtijevao procjene prihoda od filmova koje je želio prikazivati na nacionalnom otvaranju, što je isti uvijek odbijao davati, nakon čega je bio prisiljen vršiti samostalne procjene prihoda na temelju prethodnih rezultata sličnih filmova prikazanih u njegovom kinu, a po svim filmovima koji su se istovremeno otvorili u Gradu Zadru KINO ZADAR FILM ostvarivao je značajno manji prihod u odnosu na BLITZ-CINESTAR ADRIJU, što nije opravdavalo ulaganje u filmsku kopiju;

– KINO ZADAR FILM ima nižu cijenu ulaznice u odnosu na BLITZ-CINESTAR ADRIJU, čime je i prihod BLITZA niži;

– BLITZ i DUPLICATO nemaju nikakve veze s poslovnom politikom BLITZ-CINESTARA i BLITZ-CINESTARA ADRIJE glede cijena kino ulaznica te su navodi KINA ZADAR FILM iz njegovih kasnijih podnesaka, koji se odnose na predatorske cijene, promašeni.

Agencija je dopisima od 27. siječnja 2009., 17. veljače 2009. i 18. svibnja 2009. od KINA ZADAR FILM zatražila dostavu dodatnih očitovanja i dokumentacije, koji se u svojim podnescima od 29. siječnja 2009., 3. veljače 2009., 18. veljače 2009., 6. ožujka 2009., 12. ožujka 2009., 21. travnja 2009. i 3. lipnja 2009. u bitnome dodatno očitovao kako slijedi:

– Poslovanje KINA ZADAR FILM s BLITZOM i DUPLICATOM dodatno se pogoršalo, budući da filmove dobiva bez pravodobne obavijesti, odabira filma, utjecaja na broj predstava i dužinu prikazivanja, a iz zadnje korespondencije proizlazi da mu više neće dostavljati filmove na otvaranju te navodi primjere nekoliko filmova za koje je odbijen ili nije dobio odgovor na upit;

– Vezano za povezanost BLITZA i DUPLICATA, KINO ZADAR FILM navodi kako su Ugovori o javnom prikazivanju filmova br. 25 i br. 27 koje je sklopio s oba prijavljena distributera sadržajno identični. Prva poslovna isprava koju je zaprimio od DUPLICATA odaslana je s BLITZOVOG telefaks uređaja, a iz e-mail korespondencije koju je vodio s BLITZOM u pogledu Ugovora o javnom prikazivanju filmova br. 25. i 27. proizlazi da BLITZ nastupa u svoje ime i u ime DUPLICATA. Tomislav Vinceković, direktor i jedini imatelj udjela u DUPLICATU, istovremeno je i BLITZOV zaposlenik, a obojica poduzetnika imaju i zajedničko knjigovodstvo;

– Mjerodavno tržište u ovom konkretnom slučaju čine filmski naslovi iz studija koje isključivo distribuira BLITZ, a podredno i pojedini filmski naslovi, budući da je pojedini film neponovljiv i na određeni način uvijek nezamjenjiv;

– Distributer ne može imati diskrecijsko pravo odrediti kojem će prikazivaču dostaviti konkretan film na prikazivanje, već bi bio dužan dostaviti svakom prikazivaču na području Grada Zadra kopiju, odnosno više kopija filma, pod jednakim uvjetima. Tek u nedostatku odgovarajućeg broja kopija moglo bi se dopustiti da distributer unaprijed utvrđenom objektivnom metodom izračuna isplativost prikazivanja kod određenih prikazivača. Međutim, i u tom slučaju distributer, prema mišljenju KINA ZADAR FILM, mora pravodobno omogućiti prikazivaču kojem nije osigurao kopiju, u slučaju da isti to želi, nabavu dodatne kopije uz naknadu troška izrade od otprilike 9 tisuća kuna;

– BLITZ podmiruje troškove reklamiranja BLITZ-CINESTARA ADRIJE d.o.o. u određenim medijima, što KINO ZADAR FILM smatra još jednim dokazom njihove povezanosti;

– BLITZ je odlučio KINO ZADAR FILM ukloniti s mjerodavnog tržišta primjenom predatornih cijena, budući da su 2. travnja 2009. godine BLITZ-CINESTAR i BLITZ-CINESTAR ADRIA promijenili cijene prikazivanja filmova u »Cinestar« kinima (Zagreb, Novi Zagreb, Rijeka i Zadar), tako da su prema sadašnjoj strukturi cijene za iste usluge u ostalim gradovima veće i međusobno jednake u odnosu na cijene u Gradu Zadru. Pored toga, BLITZ-CINESTAR ADRIA samo za kino »Cinestar« u Zadru omogućava dodatan popust na svaki drugi i daljnji posjet kinu, a za svaki šesti posjet navedeni poduzetnik daje posjetitelju besplatnu ulaznicu.

Agencija je dopisima od 9. travnja 2009. zatražila očitovanja i podatke od tržišnih takmaca BLITZA i DUPLICATA, kino distributera CONTINENTAL FILM d.o.o., PA-DORA d.o.o., DISCOVERY d.o.o., MG FILM d.o.o. i VIDEO TOP INTERNATIONAL d.o.o., a zatražila je i očitovanje od poduzetnika BLITZ-CINESTAR ADRIA d.o.o. te od Hrvatskog audiovizualnog centra, kao javne ustanove koju je na temelju Zakona o audiovizualnim djelatnostima (»Narodne novine«, broj 67/07) osnovala Vlada Republike Hrvatske u svrhu sustavnog promicanja audiovizualnog stvaralaštva u Republici Hrvatskoj.

Zatražena očitovanja i podaci zaprimljeni su 30. travnja 2009. od poduzetnika DISCOVERY d.o.o. i CONTINENTAL FILM d.o.o., 4. svibnja 2009. od poduzetnika MG FILM d.o.o. i BLITZ-CINESTAR ADRIA d.o.o., 5. svibnja 2009. od poduzetnika PA-DORA d.o.o. te 20. svibnja 2009. od poduzetnika VIDEO TOP INTERNATIONAL d.o.o. Hrvatski audiovizualni centar nije se očitovao po zahtjevu Agencije.

5. Poseban ispitni postupak utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja BLITZA i DUPLICATA

Nakon prethodnog ispitivanja stanja na tržištu, sukladno odredbama članka 41. stavka 1. i članka 46. u svezi s člankom 16. ZZTN-a, Agencija je zaključkom klase: UP/I 030-02/2008-01/80, urbroja: 580-02-09-70-52, od 9. lipnja 2009., na zahtjev KINA ZADAR FILM pokrenula postupak utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja protiv BLITZA i DUPLICATA.

Naime, Agencija je iz dostavljenih očitovanja i podataka prikupljenih tijekom postupka prethodnog ispitivanja stanja na tržištu utvrdila kako se BLITZ nalazi u vladajućem položaju na mjerodavnom tržištu kino distribucije na teritoriju Republike Hrvatske te je, s obzirom na postojanje dostatnih indicija koje su ukazivale na stvarnu opasnost da BLITZ i DUPLICATO koriste svoj povlašteni položaj na tržištu kako bi spriječili, ograničili ili narušili tržišno natjecanje na mjerodavnom tržištu, pokrenula posebni ispitni postupak.

Agencija je tijekom postupka, u smislu članka 48. ZZTN-a, osim očitovanja i dokumentacije koje je u više navrata tražila od stranaka u postupku, zatražila i određene podatke od poduzetnika CONTINENTAL FILM d.o.o., DISCOVERY d.o.o., MG FILM d.o.o., PA-DORA d.o.o., VIDEO TOP INTERNATIONAL d.o.o., BLITZ-CINESTAR d.o.o., BLITZ-CINESTAR ADRIA d.o.o. te od Državnog zavoda za statistiku.

Zatražena očitovanja i dokumentacija zaprimljeni su od KINA ZADAR FILM 6. studenoga 2009., 17. prosinca 2009., 18. prosinca 2009., 23. prosinca 2009., 13. siječnja 2010., 18. veljače 2010., 18. ožujka 2010., 26. svibnja 2010. i 29. rujna 2010., od BLITZA i DUPLICATA 26. lipnja 2009., 6. srpnja 2009., 24. srpnja 2009., 21. prosinca 2009., 24. prosinca 2009., 29. prosinca 2009., 12. siječnja 2010., 13. travnja 2010., 18. svibnja 2010. i 1. listopada 2010., od CONTINENTAL FILMA 16. prosinca 2009., 15. ožujka 2010. i 2. studenoga 2011., od BLITZ-CINESTARA ADRIJE 18. prosinca 2009., od BLITZ-CINESTARA 15. ožujka 2010., od PA-DORE 18. prosinca 2009., od DISCOVERYJA 22. prosinca 2009., od MG FILMA 23. prosinca 2009. te od Državnog zavoda za statistiku 30. ožujka 2010. VIDEO TOP INTERNATIONAL nije se očitovao po zahtjevu Agencije.

5.2. Usmena rasprava

Agencija je sukladno odredbi članka 54. stavka 1. ZZTN-a, kojom je propisano da je održavanje usmene rasprave obvezno u svim slučajevima kada je riječ o strankama sa suprotnim interesima, dana 15. prosinca 2009. održala usmenu raspravu, a 29. prosinca 2009. i 15. rujna 2010. nastavak usmene rasprave. Usmena rasprava određena je radi pružanja mogućnosti strankama da se izjasne o svim činjenicama i okolnostima koje su od važnosti za donošenje rješenja.

Raspravi održanoj 15. prosinca 2009. prisustvovali su član uprave, voditeljica komercijale i punomoćnik KINA ZADAR FILM te punomoćnici BLITZA i DUPLICATA. KINO ZADAR FILM ostao je kod podnesenog zahtjeva i podnesaka dostavljenih Agenciji tijekom postupka. Na prijedlog punomoćnika BLITZA i DUPLICATA usmena rasprava odgođena je za 29. prosinca 2009.

Na nastavku usmene rasprave saslušani su svjedoci, gđa. I. J., zaposlena u BLITZU kao direktorica kino distribucije te gđa. S. P., zaposlena u KINU ZADAR FILM kao voditeljica komercijale.

BLITZ je istaknuo kako se kod distribucije filmova radi o izuzetno rizičnom poslu, čak i na svjetskoj razini, budući da vrlo mali broj filmova ostvaruje pozitivan rezultat, a neki se filmovi kupuju na temelju jedne stranice sinopsisa. Kod nezavisnih filmova distributer kupuje pravo na distribuciju filma prije samog snimanja. Prvo se plati jamčevina koja obično iznosi oko 20 do 30 posto ugovorene vrijednosti filma, nakon čega se čeka snimanje, a nakon dovršetka samog filma plaća se ostatak. Nakon toga distributer plaća sve ostale popratne materijale te zakupljuje medije, pri čemu mora vrlo pažljivo raspolagati troškovima.

Kod velikih studija, napominje BLITZ, situacija je drugačija, budući da je distributer konstantno izložen provjeravanju na dnevnom, tjednom, mjesečnom, kvartalnom i godišnjem razdoblju. S velikim studijima sklopljeni su isključivo godišnji ugovori te stoga distributer nije siguran za buduće poslovanje što je pokazala i praksa. Ključan pokazatelj za kojim se ravnaju veliki studiji jest profitabilnost po kopiji i po filmu.

Drugi nastavak usmene rasprave održan je 15. rujna 2010. KINO ZADAR FILM ostao je kod svih navoda iznesenih tijekom postupka te je naveo kako je ključan problem u ovom slučaju odbijanje dostavljanja filmova i nametanje nepravednih uvjeta. Nedostavljanje ili nepravodobno dostavljanje kataloga filmova, odbijanje potpisivanja zaključnica, potvrđivanje prikazivanja filmova u neprimjerenom kratkom roku i slično pojavni su oblici odbijanja ili otežavanja dostavljanja filmova. BLITZ i DUPLICATO ostali su kod svih navoda iznesenih tijekom postupka.

6. Povezanost BLITZA s BLITZ-CINESTAROM i BLITZ-CINESTAROM ADRIA

6.1. BLITZ-CINESTAR d.o.o.

Poduzetnik BLITZ-CINESTAR, društvo za kinoprikazivačke usluge, d.o.o. sa sjedištem u Zagrebu, Branimirova 29, upisan je pod matičnim brojem 080462348 u sudski registar Trgovačkog suda u Zagrebu. Između ostalih djelatnosti, registriran je i za djelatnost prikazivanja filmova.

BLITZ-CINESTAR osnovan je Ugovorom o zajedničkom ulaganju sklopljenom [...] između BLITZA i poduzetnika KIEFT PROJEKTENTWICKLUNGS GmbH, sa sjedištem u Njemačkoj.

Temeljni kapital društva od 21.375.000,00 kuna uplatili su BLITZ i KIEFT u iznosima od [...] i [...] kuna, što znači da BLITZ i KIEFT raspolažu s [...] i [...] udjela u temeljnom kapitalu BLITZ-CINESTARA, odnosno s [...] i [...] glasova na skupštini društva.

Sukladno odredbama društvenog ugovora BLITZ-CINESTARA, organi društva su uprava i skupština.

Uprava se sastoji od dva do tri direktora koje imenuje skupština. Svaki član društva ima isključivo pravo predložiti jednog direktora kao člana uprave te će se članovi osigurati da skupština imenuje tu osobu za člana uprave. Trećeg člana uprave članovi društva izabiru i opozivaju suglasno te će članovi društva osigurati da skupština opozove tog člana uprave ako to zatraži bilo koji od članova društva.

Svaki član društva ovlašten je predložiti da član uprave koji je imenovan na njegov prijedlog bude opozvan, a članovi će se osigurati da skupština opozove tog člana uprave.

Članovi uprave zastupaju društvo na način da jedan član uprave zastupa društvo zajedno s još jednim članom uprave. U pogledu izvanrednog poslovanja, direktori moraju pribaviti prethodnu suglasnost skupštine.

U skupštini društva svakih [...] kuna poslovnog udjela daje članu društva pravo na jedan glas. Skupština donosi odluke većinom svih glasova, odnosno većinom koja se zahtijeva zakonom.

6.2. BLITZ-CINESTAR ADRIA d.o.o.

Poduzetnik BLITZ-CINESTAR ADRIA, društvo za kinoprikazivačke usluge, d.o.o. sa sjedištem u Zagrebu, Branimirova 29, upisan je pod matičnim brojem 080581395 u sudski registar Trgovačkog suda u Zagrebu. Između ostalih djelatnosti, registriran je za djelatnost prikazivanja filmova.

Jedini osnivač BLITZ-CINESTARA ADRIJE i jedini imatelj udjela u njegovom temeljnom kapitalu jest BLITZ-CINESTAR. Slijedom navedenog, BLITZ-CINESTAR ostvaruje kontrolu nad poslovanjem BLITZ-CINESTARA ADRIJE u smislu članka 5. stavka 1. i stavka 2. točki 1., 2. i 3. ZZTN-a. Stoga se oni, u smislu kriterija iz pravne stečevine Europske unije, koji služe kao pomoćno sredstvo za tumačenje hrvatskih propisa, u konkretnom slučaju smatraju jednim gospodarskim subjektom ili jednim poduzetnikom.

Sukladno odredbama društvenog ugovora, organi BLITZ-CINESTARA ADRIJE su uprava i skupština. Uprava društva sastoji se od dva direktora koje imenuje skupština. Direktori zastupaju društvo skupno, a mogu biti razriješeni u svako doba odlukom skupštine. U pogledu izvanrednog poslovanja, direktori moraju pribaviti prethodnu suglasnost skupštine.

6.3. Zaključak

Agencija je utvrdila kako su BLITZ i BLITZ CINESTAR kapitalno povezani putem BLITZOVIH [...] posto udjela u temeljnom kapitalu BLITZ-CINESTARA, kao i personalno povezani putem Hrvoja Krstulovića, istovremeno jedinog člana uprave BLITZA te jednog od članova uprave BLITZ-CINESTARA i BLITZ-CINESTARA ADRIJE.

Slika 1. Prikaz povezanosti BLITZA s BLITZ-CINESTAROM i BLITZ-CINESTAROM ADRIA

![](dodatni/416535.jpg)

Izvor: Podnesci BLITZA

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Agencija nije detaljno utvrđivala ostvaruje li BLITZ kontrolu nad BLITZ-CINESTAROM u smislu članka 5. ZZTN-a, budući da se u konkretnom slučaju ekonomski interes BLITZA na distribuciju što većeg broja filmskih naslova putem svog povezanog poduzetnika BLITZ-CINESTARA, od čijeg poslovanja nedvojbeno ostvaruje korist preko svog vlasničkog udjela, nesporno podudara s interesom BLITZ-CINESTARA na ostvarivanje što većeg udjela na lokalnom tržištu, nauštrb poduzetnika KINO ZADAR FILM koji mu je jedini konkurent na području Grada Zadra.

Takve okolnosti slučaja dovoljno ukazuju na mogući povlašteni položaj BLITZ-CINESTARA, odnosno na mogućnost BLITZOVE primjene nejednakih uvjeta u poslovanju s KINOM ZADAR FILM, koje potencijalno ima za cilj isključenje KINA ZADAR FILM s tržišta javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

7. Povezanost BLITZA i DUPLICATA

Hrvoje Krstulović imatelj je 100 posto poslovnog udjela u BLITZU i jedini član uprave tog poduzetnika te jedan od članova uprave BLITZ-CINESTARA i BLITZ-CINESTARA ADRIJE. Osim navedenog, Hrvoje Krstulović nije član uprave ili nadzornog odbora drugih društava.

Tomislav Vinceković imatelj je 100 posto poslovnog udjela i jedini član uprave DUPLICATA. Osim članstva u upravi DUPLICATA, Tomislav Vinceković nije član uprave ili nadzornog odbora drugih društava, a zaposlen je u BLITZU kao izvršni direktor prodaje i marketinga.

Poslovna povezanost BLITZA i DUPLICATA temelji se na Ugovoru o izvršnoj distribuciji, koji je sklopljen između tih poduzetnika dana [...].

7.1. Pravna analiza ugovora o izvršnoj distribuciji

Ugovorom o izvršnoj distribuciji DUPLICATO se obvezuje u svoje ime i za korist BLITZA izvršavati prava distribucije u odnosu na određena audiovizualna djela koja se definiraju u [...] razdobljima, za što mu se BLITZ obvezuje isplaćivati naknadu u iznosu od [...].

DUPLICATO [...] za naplatu naknade od svojih klijenata i njegova obveza plaćanja naknade BLITZU [...].

Agencija je prvenstveno razmatrala može li se u konkretnom slučaju DUPLICATO smatrati BLITZOVIM zastupnikom.

Pojam ugovora o zastupanju u smislu propisa o zaštiti tržišnog natjecanja uređuju Smjernice za vertikalna ograničenja (2010/C 130/01), od 19. svibnja 2010., prema kojima je zastupnik pravna ili fizička osoba kojoj je druga osoba (nalogodavac) dala ovlast za pregovaranje i/ili sklapanje ugovora za račun nalogodavca, bilo to u zastupnikovo ime ili u ime nalogodavca.

Odlučujući čimbenik u ocjeni je li riječ o odnosu zastupstva jest financijski ili komercijalni rizik koji snosi nalogoprimac u odnosu na aktivnosti za koje je imenovan zastupnikom od strane nalogodavca. U slučaju da nalogoprimac snosi financijski i/ili komercijalni rizik u odnosu na te aktivnosti, tada se on ne može smatrati nalogodavčevim zastupnikom.

Agencija je utvrdila kako u konkretnom slučaju nije riječ o ugovoru o zastupanju, budući da DUPLICATO snosi dio financijskog rizika prilikom poslovanja koje se odvija na temelju sklopljenog ugovora te se prema tome u konkretnom slučaju DUPLICATO ne može smatrati BLITZOVIM zastupnikom.

Pravna narav Ugovora o izvršnoj distribuciji najbliža je ugovoru o komisiji iz Zakona o obveznim odnosima, u kojem se komisionar obvezuje u svoje ime i za račun komitenta obaviti jedan ili više poslova uz proviziju, odnosno pravni položaj DUPLICATA najbliži je pojmu komisionara, s time da je u ovom slučaju riječ o trajnijem odnosu u kojem većinu ekonomske koristi iz navedenog odnosa ostvaruje BLITZ.

7.2. Ekonomska analiza ugovora o izvršnoj distribuciji

Smisao i namjera sklapanja navedenog ugovora, kako je naveo BLITZ, jest u tome da [...].

DUPLICATO je istaknuo kako u budućnosti ima namjeru [...].

U odnosu na sve filmove koje DUPLICATO distribuira na temelju Ugovora o izvršnoj distribuciji [...].

Prihod od djelatnosti kino distribucije DUPLICATO ostvaruje [...].

Slika 2. Prikaz odnosa između BLITZA i DUPLICATA

[...]

Izvor: Podnesci BLITZA i DUPLICATA

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz navedenih podataka Agencija je utvrdila kako, prema trenutnom stanju stvari, DUPLICATO bez posredovanja BLITZA uopće ne bi obavljao djelatnost kino distribucije u Republici Hrvatskoj.

Nadalje, Agencija je utvrdila kako na temelju Ugovora o izvršnoj distribuciji [...].

Slijedom navedenog, Agencija je zaključila kako BLITZ potpuno kontrolira opseg filmova u distribuciji DUPLICATA.

Pritom, Agencija nije uvažila BLITZOVE navode kako se Ugovorom o izvršnoj distribuciji zapravo potiče konkurencija između njega i DUPLICATA, budući da DUPLICATO radi ostvarivanja što većeg prihoda iz naknade koju mu plaća BLITZ, a koja je vezana uz prihod pojedinog filma, ulaže veće napore u distribuciju takvih filmova nego što bi uložio BLITZ, koji se koncentrirao na distribuciju filmova velikih studija.

U konkretnom slučaju ne radi se o konkurenciji tih poduzetnika, već je riječ o tome da BLITZ [...] na DUPLICATO nastoji ostvariti veću dobit no što bi je ostvario kad bi [...]. Nije međutim vjerojatno da bi se ta veća dobit ostvarila nauštrb filmova koje distribuira sam BLITZ.

Naime, razumno je pretpostaviti kako BLITZ neće ustupiti DUPLICATU film koji želi sam distribuirati, a ako i to učini, razumno je pretpostaviti kako će DUPLICATO prilagoditi strategiju distribucije tog filma trenutnoj BLITZOVOJ ponudi filmova, budući da je BLITZ jedini izvor njegove nabave u djelatnosti kino distribucije.

Agencija je stoga mišljenja kako odnos DUPLICATA i BLITZA u djelatnosti kino distribucije predstavlja odnos posvemašnje ovisnosti DUPLICATA o BLITZU.

7.3. Ostale okolnosti međusobne povezanosti

Pored navedene ekonomske ovisnosti u djelatnosti kino distribucije, Agencija je utvrdila kako se DUPLICATO u svom radu služi identičnim tekstom Ugovora o javnom prikazivanju filmova kao i BLITZ, ima sjedište na istoj adresi, dijeli s njim računovodstvo i uredske uređaje, a jedini osnivač i direktor DUPLICATA u isto je vrijeme zaposlen u BLITZU i to kao izvršni direktor za prodaju i marketing, što dodatno upućuje na međusobnu povezanost tih poduzetnika.

7.4. Zaključak

Agencija je utvrdila kako je DUPLICATO u obavljanju djelatnosti kino distribucije u potpunosti ovisan o BLITZU te ga se stoga na tom tržištu ne može promatrati kao samostalnog poduzetnika s autonomnom tržišnom snagom, već kao poduzetnika pod BLITZOVOM kontrolom u smislu članka 5. stavka 1. i stavka 2. točke 4. ZZTN-a. Stoga se BLITZ i DUPLICATO, u smislu kriterija iz pravne stečevine Europske unije, koji služe kao pomoćno sredstvo za tumačenje hrvatskih propisa o zaštiti tržišnog natjecanja, u konkretnom slučaju smatraju jednim gospodarskim subjektom ili jednim poduzetnikom. U tom smislu, postupanje DUPLICATA smatra se postupanjem poduzetnika koji nad njime ima kontrolu, odnosno postupanjem BLITZA.

8. Mjerodavno tržište

Mjerodavno tržište, u smislu članka 7. ZZTN-a, određuje se kao tržište određene robe i/ili usluga koje su predmet obavljanja djelatnosti poduzetnika na određenom zemljopisnom području.

Sukladno članku 3. stavku 2. Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine«, broj 51/04; dalje: Uredba o mjerodavnom tržištu), svrha utvrđivanja mjerodavnog tržišta određivanje je proizvoda s kojima se poduzetnici tržišno natječu te područja na kojem se natječu.

Mjerodavno tržište, sukladno članku 4. stavku 1. Uredbe o mjerodavnom tržištu, utvrđuje se na način da se utvrdi njegova proizvodna dimenzija (mjerodavno tržište u proizvodnom smislu) i zemljopisna dimenzija (mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu).

8.1. Utvrđivanje mjerodavnog tržišta u proizvodnom smislu

Sukladno članku 5. Uredbe o mjerodavnom tržištu, mjerodavno tržište u proizvodnom smislu obuhvaća sve proizvode za koje potrošači smatraju da su međusobno zamjenjivi s obzirom na njihove bitne značajke, cijenu ili način uporabe (zamjenski proizvodi odnosno supstituti).

Pri utvrđivanju mjerodavnog tržišta u proizvodnom smislu polazi se od kriterija zamjenjivosti potražnje za određenim proizvodom odnosno o zamjenjivosti ponude za određenim proizvodom, a po potrebi i od kriterija postojanja mogućih tržišnih takmaca.

Primjenjujući navedene kriterije, mjerodavno tržište određuje se s ciljem utvrđivanja i razlikovanja segmenata tržišta određenih proizvoda na kojem se poduzetnici međusobno natječu.

Kao audiovizualno djelo, film prelazi put od proizvodnje u sklopu nekog filmskog studija preko distributera do kino prikazivača te na kraju do gledatelja u kinima. Tržišta koja je potrebno posebno analizirati u konkretnom predmetu jesu tržište kino distribucije i tržište javnog prikazivanja filmova u kino dvoranama.

8.1.1. Zamjenjivost potražnje

Prvi element koji se uzima u obzir prilikom definiranja mjerodavnog tržišta u proizvodnom smislu jest zamjenjivost potražnje, odnosno utvrđivanje asortimana proizvoda koje prosječan potrošač smatra međusobno zamjenjivima.

U konkretnom slučaju, Agencija je analizirala mogu li filmove prosječni gledatelji smatrati međusobno zamjenjivima s obzirom na medij putem kojeg se distribuiraju, žanr i produkciju.

8.1.1.1. Zamjenjivost potražnje s obzirom na medij distribucije

U literaturi prevladava stajalište kako je tržište distribucije filmova namijenjenih javnom prikazivanju u kinima potrebno smatrati zasebnim tržištem, budući da ne postoji zamjenjivost između tih filmova i filmova koji se distribuiraju putem nekih drugih medija, kao što su televizijski signal ili DVD, koji su prvenstveno namijenjeni privatnom prikazivanju.

Naime, prosječnom gledateljstvu gledanje filma u kinu predstavlja drugačiji doživljaj od gledanja filma u svojem domu, budući da je prvenstveno riječ o društvenom događaju koji obuhvaća i dodatno iskustvo od samog čina gledanja filma.

U istraživanju tržišta kino distribucije u Velikoj Britaniji koje je u listopadu 1994. provelo neovisno tijelo »Monopolies and Mergers Commission«, istaknuto je kako se filmski naslovi koje kino distributeri distribuiraju za javno prikazivanje u kino dvoranama u pravilu:

– distribuiraju u posebnoj formi (primjerice 35 mm ili 70 mm filmske kopije),

– prikazuju u posebnim objektima od kojih je većina dizajnirana posebno za tu namjenu,

– projiciraju na široke ekrane s odgovarajućom opremom za zvuk te su

– namijenjeni za kolektivno gledanje od velikih grupa ljudi.

Pored toga, razdoblje između projekcije novog filma u kinu i distribucije tog istog filma na nekom drugom mediju često iznosi i više od nekoliko mjeseci, uz značajne razlike u cijenama.

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako filmovi namijenjeni javnom prikazivanju u kinima nisu zamjenjivi s filmovima koji su prvenstveno namijenjeni privatnom prikazivanju (DVD, BLU-Ray, IPTV i sl.) te je u tom smislu opravdano odrediti zasebno tržište kino distribucije filmova.

8.1.1.2. Zamjenjivost potražnje s obzirom na filmski žanr

U slučaju audiovizualnih djela potrebno je također utvrditi mogu li se sva audiovizualna djela, u konkretnom slučaju ona namijenjena za javno prikazivanje u kinima, smatrati međusobnim supstitutima, odnosno potrebno je utvrditi opravdava li razlika u filmskim žanrovima uže određivanje tržišta, na što se u svojim podnescima poziva KINO ZADAR FILM.

Agencija je utvrdila kako u europskoj poredbenoj praksi prevladava stajalište kako razlika u filmovima s obzirom na njihov žanr u pravilu nije dovoljna da bi se utvrdilo i zasebno tržište za pojedini filmski žanr.

U prethodno navedenom istraživanju tržišta kino distribucije u Velikoj Britaniji navodi se kako kino prikazivači procjenjuju koji će od filmova trenutno dostupnih za prikazivanje ostvariti najveći prihod te one s najvećim procijenjenim prihodom nastoje i prikazati u svojim kino dvoranama. Navedena odluka ovisit će o ponudi i potražnji za trenutno dostupnim filmskim naslovima, kao i broju dostupnih filmskih zaslona na određenoj lokaciji, odnosno ovisit će o konkurentnosti drugih filmskih naslova. Stoga se zaključuje kako, usprkos nedvojbenoj jedinstvenosti svih filmova, s aspekta tržišnog natjecanja ne bi bilo ispravno podijeliti tržište kino distribucije u različite kategorije filmova.

Nadalje, u Izvješćima o definiciji tržišta u medijskom sektoru, objavljenima na internetskoj stranici Europske komisije (http://ec.europa.eu/competition/sectors/media/documents/index.html) navodi se sljedeće:

– »Utvrđeno je da se svi filmovi namijenjeni prikazivanju u kinima, usprkos njihovoj podjeli u kategorije kao što su romantični filmovi, akcije, drame, komedije, itd., moraju uzeti u razmatranje kao jedinstvena cjelina, budući da se i sa strane publike i sa strane prikazivača filmova smatraju kao gotovo savršeni supstituti.«

– »Zamjenjivost između svih filmova, neovisno o njihovoj posebnoj kategoriji, mora se pretpostaviti, budući da prosječna publika gleda sve vrste filmova i ne daje nekakvu posebnu prednost pojedinoj kategoriji. Pored toga, prikazivači filmova mogu se prebacivati s jedne kategorije filmova na drugu bez dodatnih prilagodbi ili dodatnih troškova. Iznimke u odnosu na ovo shvaćanje predstavljaju pojedini dokumentarni filmovi i kratki filmovi, kao i određeni posebni filmovi koji privlače zasebnu i odvojenu publiku. Shvaćajući ove iznimne slučajeve kao odstupanje od pravila, zaključeno je da prosječna publika odlazi u kino kako bi vidjela uspješnu produkciju dobro znanih holivudskih studija, a ne kako bi vidjela točno određeni film.«

– »U oba slučaja definirano je mjerodavno tržište distribucije filmova namijenjenih prikazivanju u kinima. S iznimkom određenih filmova koji se mogu smatrati jedinstvenima, dokumentarnih filmova i kratkih filmova, većina filmova pruža 90 minuta zabave i stoga ih se treba smatrati zamjenjivima iz potrošačeve perspektive, kao i iz perspektive poduzetnika koji upravljaju kinima. Prosječni gledatelj prati sve vrste filmova i ne ide za time da prati posebne vrste filmova kao što su komedije, policijske akcije, grčki ili strani filmovi.«

Slijedom navedenog, Agencija za potrebe konkretnog slučaja tržište kino distribucije nije dodatno segmentirala s obzirom na filmski žanr.

8.1.1.3. Zamjenjivost potražnje s obzirom na filmsku produkciju

KINO ZADAR FILM smatra da se pojedini filmovi ne mogu supstituirati drugim filmovima budući da gledatelji preferiraju određene filmove u kojima nastupaju proslavljeni glumci, koje su režirali nagrađivani režiseri, u čiju je produkciju uloženo više novaca, odnosno koji su došli iz većih i poznatijih studija, te bi stoga mjerodavno tržište u konkretnom predmetu trebali činiti filmski naslovi iz studija koje isključivo distribuira BLITZ, pa čak i pojedina filmska djela.

Agencija je u pogledu zamjenjivosti filmova s obzirom na njihovu produkciju utvrdila kako je prevladavajući stav u praksi da se tržište distribucije filmova u proizvodnom smislu određuje ili na način da obuhvaća sve filmove namijenjene prikazivanju u kinima, ili na način da se podijeli na dva uža segmenta – tržište filmova velikih filmskih studija i tržište nezavisnih filmova.

Naime, u spomenutim Izvješćima o definiciji tržišta u medijskom sektoru navodi se sljedeće:

– »Komisija je razmatrala mogu li mainstream filmovi za širu internacionalnu publiku predstavljati zasebnu kategoriju u odnosu na arthouse filmove, za čiju su proizvodnju potrebna manja sredstva i koji nisu nužno namijenjeni široj (internacionalnoj) publici. Pitanje opravdavaju li znatna financijska sredstva potrebna za produkciju mainstream filmova, kao što su oni velikih holivudskih studija, uže definiranje tržišta, ostavljeno je, međutim, otvorenim.«

– »Briselski prizivni sud, nadalje, definirao je zasebno tržište za blockbuster filmove, kao i zasebna tržišta za engleske i nizozemske verzije jednog te istog filma.«

U predmetnom postupku Agencija nije uže segmentirala tržište prema ovom kriteriju, budući da se zahtjev KINA ZADAR FILM odnosi na uskratu komercijalnih filmova koje distribuiraju BLITZ i DUPLICATO, što uključuje kako filmove velikih filmskih studija, tako i nezavisne filmove.

U tom smislu, iako proizvodnja filma u velikom filmskom studiju u određenoj mjeri ukazuje na mogući uspjeh filma na tržištu, nije opravdano zaključiti kako je uspješnost pojedinog filmskog naslova nužno uvijek vezana za velike filmske studije, budući da postoje brojni primjeri filmova iz nezavisne produkcije koji su postigli zapažen rezultat na tržištu, odnosno brojni primjeri filmova velikih studija koji nisu ostvarili očekivani uspjeh.

Pored navedenog, prilikom odabira filma prosječni gledatelj ne vrši selekciju s obzirom na njegovog producenta, već s obzirom na svoje osobne preferencije. U većini slučajeva prosječnom gledatelju filma producent uopće nije poznat.

Stoga je Agencija zaključila kako za potrebe konkretnog postupka nezavisni filmovi predstavljaju supstitut filmovima velikih filmskih studija.

8.1.2. Zamjenjivost ponude

Zamjenjivost ponude obuhvaća sposobnost dobavljača određenog proizvoda da, kao reakciju na male i trajne promjene relativnih cijena tog proizvoda, prebaci proizvodnju na druge odgovarajuće proizvode i kratkoročno ih prodaje bez izlaganja većim dodatnim troškovima ili rizicima.

U konkretnom slučaju, Agencija je analizirala zamjenjivost ponude u djelatnosti kino distribucije kako bi se dodatno utvrdilo mogu li se svi filmski naslovi smatrati zamjenjivima i sa stajališta ponuditelja, odnosno prosječnog kino distributera, prilikom čega je utvrdila kako se kino distributeri mogu prebacivati s jedne kategorije filmova na drugu bez dodatnih prilagodbi ili dodatnih troškova, budući da se distribucija filmova u pravilu odvija na filmskim 35 mm rolama, bez obzira na filmskog producenta i filmski žanr.

Ovdje je potrebno istaknuti iznimku u vidu sinkroniziranih animiranih filmova, koji iziskuju dodatni distributerov trošak sinkronizacije te distribuciju filmova digitalnim putem odnosno distribuciju 3D filmova. Međutim, Agencija nije te iznimke uzimala u obzir budući da je kod potonjih riječ o novim tehnologijama koje još ne predstavljaju standard u poslovanju, dok animirani sinkronizirani filmovi ipak ne povećavaju trošak u mjeri koja bi sprječavala prosječnog distributera da pored ostalih filmova distribuira i takve filmove.

8.1.3. Moguća konkurencija

Budući da je Agencija primjenom prva dva kriterija, zamjenjivosti potražnje i zamjenjivosti ponude, sa sigurnošću utvrdila mjerodavno tržište i nije imala dodatnih dvojbi, dodatni kriterij definiranja mjerodavnog tržišta, moguću konkurenciju, nije posebno analizirala.

8.1.4. Zaključak

Imajući u vidu sve gore navedeno, Agencija je mjerodavnim tržištem u proizvodnom smislu utvrdila tržište kino distribucije.

8.2. Utvrđivanje mjerodavnog tržišta u zemljopisnom smislu

Sukladno članku 6. stavka 1. Uredbe o mjerodavnom tržištu, mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu obuhvaća cjelokupan ili dio teritorija Republike Hrvatske, na kojem se tržišni takmaci natječu u prodaji i/ili nabavi proizvoda pod jednakim ili dovoljno ujednačenim uvjetima koji to tržište bitno razlikuju od susjednih tržišta.

U ovom postupku Agencija je utvrdila kako kino distributeri u pravilu pribavljaju licenciju za teritorij Republike Hrvatske, a i sama se marketinška kampanja, datum nacionalnog otvaranja filmova, kao i titlovanje i sinkroniziranje pojedinog filmskog naslova odvijaju na toj razini, što upućuje na zaključak da se kino distributeri međusobno natječu na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske.

Slijedom navedenog, mjerodavnim tržištem u zemljopisnom smislu Agencija je utvrdila teritorij Republike Hrvatske.

9. Povezano tržište javnog prikazivanja filmova

Agencija je prilikom definiranja mjerodavnog tržišta kino distribucije na teritoriju Republike Hrvatske utvrdila kako je s njim neraskidivo povezano i tržište javnog prikazivanja filmova, budući da kino distributeri ne mogu ostvarivati prihod u tom dijelu svog poslovanja bez kino prikazivača, dok kino prikazivačima distributeri predstavljaju jedini izvor nabave filmskih kopija.

Imajući u vidu navedeno, tržište prikazivanja filmova u kino dvoranama čini zasebno tržište koje je potrebno dodatno analizirati.

9.1. Proizvodna dimenzija povezanog tržišta

Što se tiče proizvodne dimenzije povezanog tržišta, Agencija je utvrdila kako ona obuhvaća javno prikazivanje svih filmova, bez obzira na njihov žanr i podrijetlo.

Razlozi za takvo utvrđenje isti su kao i kod utvrđivanja mjerodavnog tržišta u proizvodnom smislu (točka 8.1.) pa ih se ovdje neće posebno navoditi.

9.2. Zemljopisna dimenzija povezanog tržišta

Kod povezanog tržišta javnog prikazivanja filmova riječ je o međusobnom odnosu konkurencije između kino prikazivača koji se međusobno natječu glede prihoda koji će ostvariti javnim prikazivanjem filmova u svojim dvoranama.

U konkretnom slučaju Agencija je utvrdila kako se KINO ZADAR FILM natječe isključivo s njegovim konkurentom na području Grada Zadra, BLITZ-CINESTAROM ADRIA, budući da se može zaključiti kako prosječan gledatelj iz Zadra u situaciji kad se najbliži kino prikazivači nalaze u Šibeniku i Splitu, koji su od Zadra udaljeni 72 km odnosno 169 km, neće odlučiti prelaziti takvu udaljenost kako bi pojedini film pogledao u njihovim kino dvoranama. Drugim riječima, kino prikazivači u pravilu su geografski izolirani i ne trpe konkurentski pritisak od prikazivača koji se nalaze na nekoj udaljenijoj lokaciji, o čemu je u konkretnom slučaju riječ.

Slijedom navedenog, Agencija je kao zemljopisnu dimenziju povezanog tržišta javnog prikazivanja filma utvrdila područje Grada Zadra.

10. Utvrđivanje vladajućeg položaja poduzetnika na mjerodavnom tržištu

Članak 15. stavak 1. ZZTN-a propisuje kako se poduzetnik nalazi u vladajućem položaju ako se zbog svoje tržišne snage može ponašati na mjerodavnom tržištu u značajnoj mjeri neovisno od svojih stvarnih ili mogućih konkurenata, potrošača, kupaca ili dobavljača, naročito ako:

1. nema konkurenata na mjerodavnom tržištu, i /ili

2. ima značajnu tržišnu snagu na mjerodavnom tržištu u odnosu na stvarne ili moguće konkurente, a naročito s obzirom na:

– tržišni udjel i položaj,

– financijsku snagu,

– pristup izvorima nabave ili tržištu,

– povezanost s drugim poduzetnicima,

– pravne ili činjenične zapreke za ulazak drugih poduzetnika na tržište,

– poduzetnikovu sposobnost diktiranja tržišnih uvjeta s obzirom na njegovu ponudu ili potražnju, i poduzetnikovu sposobnost isključivanja ostalih konkurenata s tržišta usmjeravanjem na druge poduzetnike.

Budući da je Agencija u konkretnom slučaju prethodno utvrdila kako je DUPLICATO u djelatnosti kino distribucije potpuno ekonomski ovisan o BLITZU te se nalazi pod njegovom kontrolom u smislu članka 5. stavka 1. i stavka 2. točke 4. ZZTN-a, Agencija je analizirala položaj BLITZA kako bi se utvrdilo nalazi li se taj poduzetnik u vladajućem položaju na mjerodavnom tržištu u smislu članka 15. stavka 1. ZZTN-a.

Prilikom utvrđivanja BLITZOVA vladajućeg položaja Agencija je, pored njegova tržišnog udjela, dodatno analizirala i alternativno navedene kriterije iz članka 15. stavka 1. točke 2. ZZTN-a: financijsku snagu, pristup izvorima nabave ili tržištu, povezanost s drugim poduzetnicima te pravne ili činjenične zapreke za ulazak drugih poduzetnika na tržište kino distribucije u Republici Hrvatskoj, kako bi se potpuno utvrdila BLITZOVA tržišna snaga na mjerodavnom tržištu.

10.1. Tržišni udjel i položaj poduzetnika u vladajućem položaju

U spomenutom izvještaju o kino distribuciji u Velikoj Britaniji iz listopada 1994. istaknuto je kako tržišni udjel nije primjeren pokazatelj snage na tržištu kino distribucije, budući da uspjeh distributera uvelike ovisi o individualnom filmu, odnosno uspjeh prošlih filmova nije garancija uspjeha filmova u budućnosti. Međutim, zaključeno je kako veliki filmski studiji iz SAD-a već duži niz godina dominiraju filmskom industrijom te stoga distributeri njihovih filmova imaju znatan utjecaj na kino prikazivače.

BLITZ i DUPLICATO naveli su kako svojim tržišnim takmacima na tržištu kino distribucije smatraju poduzetnike CONTINENTAL FILM d.o.o., PA-DORA d.o.o., DISCOVERY d.o.o., MG FILM d.o.o. i VTI d.o.o. Jednako tako, i navedeni su kino distributeri naveli iste poduzetnike kao tržišne takmace.

U prijašnjim godinama djelovalo je još nekoliko kino distributera koji više nisu aktivni, kao što je to primjerice poduzetnik ISSA KINA d.o.o.

Budući da je zahtjev za pokretanjem postupka podnesen 23. prosinca 2008., mjerodavnom godinom u smislu članka 42. stavka 2. točke 5. ZZTN-a utvrđena je 2007. godina, kao godina koja je prethodila podnošenju zahtjeva.

Međutim, kako na mjerodavnom tržištu kino distribucije tržišni udjeli pojedinih kino distributera izravno ovise o uspjehu pojedinih filmskih naslova, kao i o tome jesu li pojedini kino distributeri sklopili ugovor o licenciji s velikim filmskim studijima, što upućuje na povećanu mogućnost osciliranja tržišnog udjela, Agencija je, sukladno članku 13. stavcima 3. i 4. Uredbe o mjerodavnom tržištu, analizirala podatke u razdoblju od 2005. do 2009. godine.

Tablica 2. Prikaz tržišnog udjela poduzetnika na mjerodavnom tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2005. do 2009. godine

![](dodatni/416536.jpg)

Izvor: Podnesci BLITZA, DUPLICATA, CONTINENTAL FILMA, PA-DORE, DISCOVERYJA, MG FILMA i VTI-ja

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Slika 3. Prikaz kretanja tržišnog udjela poduzetnika na mjerodavnom tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2005. do 2009. godine

[...]

Izvor: Podnesci BLITZA, DUPLICATA, CONTINENTAL FILMA, PA-DORE, DISCOVERYJA, MG FILMA i VTI-ja

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Članak 15. stavak 3. ZZTN-a utvrđuje pravnu presumpciju kako se u vladajućem položaju nalazi poduzetnik čiji tržišni udjel na mjerodavnom tržištu iznosi više od 40 posto.

Prema podacima iskazanima u tablici 2. i slici 3. može se zaključiti kako je BLITZOV tržišni udjel u promatranom razdoblju kontinuirano premašivao prag od 40 posto iz članka 15. stavka 3. ZZTN-a te je bio viši od udjela najvećeg konkurenta CONTINENTAL FILMA, osim u 2006. godini kada je tržišni udjel BLITZA iznosio 40-50 posto, a CONTINENTAL FILMA 40-50 posto.

DUPLICATO u mjerodavnoj 2007. godini nije ostvarivao prihod od kino distribucije, dok je u 2008. godini njegov tržišni udjel iznosio 5-10 posto, a u 2009. 5-10 posto, pa zajednički tržišni udjel BLITZA i DUPLICATA u 2008. iznosi 60-70 posto, a u 2009. se smanjuje na 60-70 posto.

Ostali poduzetnici ostvarivali su tržišne udjele koji skupno za pojedinu godinu ne iznose više od 10 posto.

10.2. Financijska snaga BLITZA

Financijska snaga utvrđuje se primjenom klasifikacije financijskih pokazatelja. Prilikom analize BLITZOVOG financijskog stanja Agencija je koristila pokazatelje financijske stabilnosti, zaduženosti, financiranja i ekonomičnosti.

Izračunom pokazatelja BLITZOVE financijske stabilnosti utvrđeno je kako je on nizak te u 2009. nije došlo do njegovog povećanja, što je pozitivna tendencija i znači da je zadržan dio kratkotrajne imovine koji se financira iz dugoročnih izvora.

BLITZOV pokazatelj zaduženosti pokazuje kako je njegov financijski rizik nizak te se u 2009. godini, u odnosu na 2008., dodatno smanjio, što predstavlja pozitivnu tendenciju.

Koeficijent financiranja izrazito je povoljan za BLITZ te se on i smanjio u 2009. godini u odnosu na 2008. godinu, što također predstavlja pozitivnu tendenciju.

BLITZOV pokazatelj ekonomičnosti ukupnog poslovanja ukazuje kako je njegova financijska situacija poboljšana u 2009. u odnosu na 2008., budući da se više prihoda ostvaruje po jedinici rashoda.

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako je BLITZ poduzetnik jake financijske snage i moći.

10.3. Pristup izvorima nabave ili tržištu

Izvor nabave za kino distributera jest filmska proizvodnja koja se odvija u filmskim studijima. Kino distributeri natječu se kako osvojiti pravo na kino distribuciju pojedinih filmskih naslova.

Filmski studiji dijele se na manji broj velikih filmskih studija (tzv. »velika šestorka«), odnosno poduzetnike WARNER BROS PICTURES, PARAMOUNT PICTURES, WALT DISNEY/TOUCHSTONE PICTURES, COLUMBIA PICTURES, UNIVERSAL PICTURES i 20th CENTURY FOX, koji kontinuirano proizvode veliki broj filmskih naslova za sve vrste publike i konstantno ostvaruju visoke prihode, te veći broj nezavisnih filmskih studija koji proizvode manji broj filmova i nerijetko su specijalizirani za pojedini filmski žanr.

Veliki filmski studiji u pravilu na značajnim nacionalnim tržištima svoje filmove distribuiraju samostalno, putem svojih odjela za distribuciju, dok na manjim tržištima kao što je Republika Hrvatska angažiraju lokalne distributere putem ugovora o licenciji.

Budući da konstantno proizvode veliki broj filmova, potrebna im je kontinuirana distribucija kako bi ostvarili maksimalan prihod.

S druge strane, filmski studiji nezavisne produkcije u pravilu ne proizvode veliki broj filmskih naslova pa nemaju potrebe sklapati dugoročne ugovore o distribuciji te stoga distribuciju dogovaraju od slučaja do slučaja sa zainteresiranim distributerima.

U pravilu, potpisivanjem ugovora o licenciji filmova s jednim od velikih filmskih studija kino distributer stječe pravo na isključivu distribuciju njegovih filmskih naslova za određeno zemljopisno područje kroz određeno vremensko razdoblje.

Navedeno znači da se filmovi tih studija ne mogu na pojedinom području distribuirati putem drugih distributera, već isključivo putem distributera koji ima sklopljen ugovor o licenciji s pojedinim filmskim studijem.

U Republici Hrvatskoj distribuciju filmova velikih filmskih studija putem ugovora o licenciji vrše isključivo dva poduzetnika, BLITZ i CONTINENTAL FILM

BLITZ je sklopio ugovore o licenciji filmova s poduzetnikom UNITED INTERNATIONAL PICTURES te poduzetnikom WARNER BROS, na temelju kojih je postao isključivi distributer njihovih filmova za teritorij Republike Hrvatske.

Ugovor s UIP-om stupio je na snagu [...], a s WARNER BROSOM [...]. Trajanje tih ugovora ograničeno je na razdoblje od [...], s mogućnošću produženja roka važenja ugovora za [...]. Oba su ugovora i dalje na snazi.

Slika 4. Prikaz distributera u Republici Hrvatskoj koji distribuiraju filmove velikih filmskih studija

![](dodatni/416537.jpg)

Izvor: Podnesci BLITZA i CONTINENTAL FILMA

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako BLITZ na teritoriju Republike Hrvatske kroz duže vremensko razdoblje ostvaruje izravan i isključivi pristup značajnom izvoru nabave, filmovima iz proizvodnje velikih filmskih studija UIP i WARNER BROS, čime isključuje ostale konkurente od pristupa značajnom dijelu tržišta.

10.4. Povezanost s drugim poduzetnicima

BLITZ ima vlasnički udio od [...] posto u BLITZ-CINESTARU, najvećem kino prikazivaču u Republici Hrvatskoj, s kapacitetom od 41 kino dvorane i 8307 sjedećih mjesta.

Povezivanje distribucijske i prikazivačke djelatnosti nije neuobičajeno u svijetu filmske industrije, a nije novost niti u Republici Hrvatskoj, budući da osim BLITZA i BLITZ-CINESTARA postoji i povezanost distributera CONTINENTAL FILMA i prikazivača filmova MOVIEPLEX, personalno povezanih putem g. Envera Hadžiabdića, jedinog osnivača i člana uprave tih poduzetnika.

Učinci vertikalne povezanosti osobito se očituju u slučaju BLITZA i BLITZ-CINESTARA, budući da je riječ o najvećem kino distributeru u Republici Hrvatskoj i najvećem kino prikazivaču u Republici Hrvatskoj.

Povezivanje poduzetnika s takvom tržišnom snagom može predstavljati prepreku normalnom odvijanju tržišnog natjecanja odnosno može dovesti do zatvaranja dijela tržišta i sprječavanja pristupa tržištu drugim poduzetnicima.

10.5. Pravne ili činjenične zapreke za ulazak drugih poduzetnika na tržište

Uvidom na internetske stranice Ministarstva kulture Republike Hrvatske utvrđen je sljedeći zakonski okvir za audiovizualne djelatnosti:

1. Zakon o audiovizualnim djelatnostima (»Narodne novine«, broj 76/07; dalje: ZAD),

2. Pravilnik o kriterijima za utvrđivanje programa javnih potreba području filma i njihovom financiranju (»Narodne novine«, broj 62/03),

3. Pravilnik o statusu i financiranju Festivala igranog filma u Puli (»Narodne novine«, broj 74/08),

4. Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori kinematografskoj i ostaloj audiovizualnoj djelatnosti (»Narodne novine«, broj 46/08),

5. Zakon o ratifikaciji Europske konvencije o filmskoj koprodukciji broj 147 iz 1992, s konačnim prijedlogom zakona (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 4/04),

6. Zakon o potvrđivanju Protokola o pristupanju Republike Hrvatske marakeškom ugovoru o osnivanju svjetske trgovinske organizacije (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 13/00, 14/00),

7. Zakon o potvrđivanju Europske konvencije za zaštitu audiovizualne baštine (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 5/07),

8. Uredba o objavi Ugovora o filmskoj koprodukciji između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Talijanske Republike (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 11/07).

Navedenim propisima potrebno je također dodati odredbe Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima (»Narodne novine«, broj 167/03), budući da audiovizualna djela predstavljaju autorsko djelo zaštićeno odredbama tog zakona.

Sukladno članku 28. ZAD-a, promet audiovizualnih djela može obavljati fizička ili pravna osoba registrirana za promet audiovizualnih djela koja je upisana u očevidnik koji vodi Hrvatski audiovizualni centar.

Imajući u vidu navedeno, utvrđeno je kako ne postoje zakonske odredbe koji bi potencijalnim distributerima sprječavali ili otežavali ulazak na mjerodavno tržište kino distribucije u Republici Hrvatskoj.

Što se tiče činjeničnih zapreka, Agencija je kao značajne činjenične zapreke pristupa mjerodavnom tržištu utvrdila izravan i isključivi pristup BLITZA značajnom izvoru nabave te njegovu povezanost s drugim poduzetnicima, međutim kako je ta problematika razrađena u zasebnim točkama 10.3. i 10.4., ovdje se neće posebno obrazlagati.

10.6. Zaključak

Analizom BLITZOVOG tržišnog položaja, Agencija je utvrdila kako je taj poduzetnik u promatranom petogodišnjem razdoblju kontinuirano prelazio prag tržišnog udjela od 40 posto u smislu članka 15. stavka 3. ZZTN-a.

Nadalje, utvrđeno je kako je riječ o poduzetniku sa značajnom tržišnom snagom u smislu članka 15. stavka 1. ZZTN-a, odnosno poduzetniku jake financijske snage i moći, koji ima izravan i isključivi pristup značajnom izvoru nabave te je kapitalno i personalno povezan s najvećim kino prikazivačem u Republici Hrvatskoj, što predstavlja značajnu činjeničnu zapreku za pristup stvarnih ili potencijalnih konkurenata na mjerodavno tržište.

Imajući u vidu sve navedeno, Agencija je utvrdila kako se BLITZ nalazi u vladajućem položaju na mjerodavnom tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj u smislu članka 15. stavaka 1. i 3. ZZTN-a.

11. Tržišni položaj KINA ZADAR FILM i BLITZ-CINESTARA ADRIJE na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru

Na području Grada Zadra djeluju dva kino prikazivača, KINO ZADAR FILM s kinom »Callegro« i BLITZ-CINESTAR ADRIA s kinom »Cinestar«.

BLITZ-CINESTAR ADRIA svoje je multipleks kino otvorio u studenome 2008., dok je KINO ZADAR FILM već godinama aktivan u Zadru te je u trenutku dolaska novog kino prikazivača bio jedini kino prikazivač na tom području.

Kino »Callegro« opremljeno je s tri kino dvorane ukupnog kapaciteta od 450 sjedala, dok je kino »Cinestar« opremljeno sa šest kino dvorana ukupnog kapaciteta od 980 sjedala.

Obojica prikazivača nalaze se u užem središtu Grada Zadra.

Tablica 3. Prikaz prihoda ostvarenih od djelatnosti javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru u razdoblju od 2005. do 2009. godine

![](dodatni/416538.jpg)

Izvor: Podnesci KINA ZADAR FILM i BLITZ-CINESTARA ADRIJE

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz prikazanih podataka vidljivo je kako je BLITZ-CINESTAR ADRIA već nakon godine dana poslovanja postao vodeći prikazivač u Gradu Zadru, s tržišnim udjelom od 60-70 posto, dok je KINO ZADAR FILM s položaja monopolista u razdoblju od dvije godine pao na tržišni udjel od 30-40 posto.

Slika 5. Kretanje tržišnog udjela na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru u razdoblju od 2005. do 2009. godine

[...]

Izvor: Podnesci KINA ZADAR FILM i BLITZ-CINESTARA ADRIJE

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Slika 6. Ukupni prihod od javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru u razdoblju od 2005. do 2009. godine

![](dodatni/416539.jpg)

Izvor: Podnesci KINA ZADAR FILM i BLITZ-CINESTARA ADRIJE

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Podaci u slici 6. ukazuju na nagli rast tržišta javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru koji se podudara s ulaskom BLITZ-CINESTARA ADRIJE na to tržište. Naime, dok je u razdoblju od 2005. do 2007., kada je KINO ZADAR FILM bio jedini prikazivač na području Grada Zadra, ukupni prihod varirao između [...] i [...] kuna, u 2008. godini on je porastao na [...] kuna, a u 2009. na [...] kuna, što je u toj godini prvenstveno ostvareno poslovanjem BLITZ-CINESTARA ADRIJE. Slijedom navedenog, može se zaključiti kako KINO ZADAR FILM nije bio u mogućnosti iskoristiti sav tržišni potencijal na području Grada Zadra.

Također je potrebno naglasiti kako se prihod KINA ZADAR FILM u 2009. godini nalazi na razini prihoda iz 2007., kada je bio jedini prikazivač u Gradu Zadru.

Tablica 4. Prikaz prihoda od prodaje kino ulaznica KINA ZADAR FILM u razdoblju od 2007. do 2009. godine

![](dodatni/416540.jpg)

Izvor: Podnesci KINA ZADAR FILM

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz podataka prikazanih u tablici 4. vidljivo je kako KINO ZADAR FILM u razdoblju od 2007. do 2009. konstantno smanjuje udio prihoda ostvarenog od javnog prikazivanja filmova u ukupnom poslovnom prihodu, što znači da svoje poslovanje širi i na druge djelatnosti. Naime, od [...] posto udjela u ukupnom prihodu u 2005. godini, taj je postotak spao na [...] posto u 2009. godini. Slijedom navedenog, djelatnost javnog prikazivanja filmova trenutno ne predstavlja temelj poslovanja i preduvjet opstanka KINA ZADAR FILM kao poduzetnika.

Tablica 5. Ostvareni rashodi KINA ZADAR FILM prema njihovoj strukturi u razdoblju od 2007. do 2009. godine

[...]

Izvor: Podnesak KINA ZADAR FILM od 18. ožujka 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Prikaz ostvarenih rashoda KINA ZADAR FILM u razdoblju od 2007. do 2009. godine ukazuje na sve veću razinu rashoda, što se osobito može zamijetiti u 2008. godini, kada je ostvareno povećanje rashoda od [...] posto u odnosu na 2007. godinu.

BLITZ-CINESTAR ADRIA počeo je poslovati u Gradu Zadru tek u studenome 2008. godine, stoga se ne može zaključiti kako je povećanje rashoda KINA ZADAR FILM povezano isključivo s ulaskom tog poduzetnika na tržište javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

11.1. Tržište javnog prikazivanja filmova u Republici Hrvatskoj

U sljedećoj tablici prikazani su tržišni udjeli poduzetnika na tržištu javnog prikazivanja filmova u Republici Hrvatskoj za 2007. i 2008. godinu, kako bi se utvrdila tržišna snaga KINA ZADAR FILM i BLITZ-CINESTARA ADRIJE i s obzirom na teritorij Republike Hrvatske. Naime, iako je kod prikazivanja filmova prvenstveno riječ o lokalnom tržištu, kod odabira strategije za pojedine filmove distributeri prvenstveno kreću od procjene potencijalne potražnje na teritoriju Republike Hrvatske kao cjeline pa je stoga opravdano sagledati tržište javnog prikazivanja filmova i s nacionalne razine.

Tablica 6. Prikaz prihoda ostvarenih javnim prikazivanjem filmova u Republici Hrvatskoj za 2007. i 2008. godinu

![](dodatni/416541.jpg)

Izvor: FININA baza podataka

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Navedeni podaci ukazuju na značajnu tržišnu snagu »Cinestar« grupe, odnosno BLITZ-CINESTARA i njegovog povezanog društva BLITZ-CINESTARA ADRIJE, koji u 2008. godini na teritoriju Republike Hrvatske ostvaruju tržišni udjel od 70-80 posto, dok KINO ZADAR FILM u istoj godini ostvaruje tržišni udjel od 0-5 posto.

Tržište javnog prikazivanja filmova na teritoriju Republike Hrvatske izrazito je koncentrirano, budući da je jedini poduzetnik s velikim tržišnim udjelom »Cinestar« grupa, uz niz malih poduzetnika s tržišnim udjelom nižim od 10 posto.

12. Analiza postupanja BLITZA i DUPLICATA

Sukladno članku 16. ZZTN-a, zabranjena je svaka zlouporaba vladajućeg položaja jednog ili više poduzetnika na mjerodavnom tržištu. Zlouporaba vladajućeg položaja očituje se naročito kao:

1. izravno ili neizravno nametanje nepravednih kupovnih ili prodajnih cijena, odnosno drugih nepravednih trgovinskih uvjeta,

2. ograničavanje proizvodnje, tržišta ili tehnološkog razvitka na štetu potrošača,

3. primjena nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima, čime ih se dovodi u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju,

4. uvjetovanje sklapanja ugovora pristankom drugih ugovornih strana na dodatne obveze, koje po svojoj prirodi ili običajima u trgovini nisu u nikakvoj vezi s predmetom tih ugovora.

Agencija je u konkretnom predmetu utvrđivala je li BLITZ koristio svoju tržišnu snagu kako bi bez opravdanog razloga na području Grada Zadra u nepovoljniji položaj doveo KINO ZADAR FILM u odnosu na svoje povezano društvo BLITZ-CINESTAR ADRIJU.

Pored analize BLITZOVA postupanja, Agencija je u obzir uzela i postupanje DUPLICATA, budući da je u postupku utvrđeno kako je taj poduzetnik pod kontrolom BLITZA u smislu članka 5. stavka 2. točke 4. ZZTN-a te stoga može predstavljati efektivno sredstvo putem kojeg BLITZ može zlouporabiti svoj vladajući položaj. Naime, BLITZ i DUPLICATO, u smislu kriterija iz pravne stečevine Europske unije, koji služe kao pomoćno sredstvo za tumačenje hrvatskih propisa o zaštiti tržišnog natjecanja, u konkretnom slučaju smatraju se jednim gospodarskim subjektom ili jednim poduzetnikom. U tom smislu, postupanje DUPLICATA smatra se postupanjem poduzetnika koji nad njime ima kontrolu, odnosno postupanjem BLITZA.

Prema navodima KINA ZADAR FILM, radnje BLITZA i DUPLICATA koje predstavljaju zlouporabu vladajućeg položaja obuhvaćaju:

– odbijanje poslovanja,

– izravno nametanje nepravednih trgovinskih uvjeta,

– primjenu nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima,

– sastavljanje kino programa za pojedini film,

– isporuku reklamnih materijala s otisnutom oznakom konkurenta,

– predatorne cijene koje primjenjuje BLITZ-CINESTAR ADRIA na tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

12.1. Karakteristike tržišta kino distribucije i javnog prikazivanja filmova

Kako bi se pravilno ocijenili navodi KINA ZADAR FILM Agencija je izvršila detaljnu analizu funkcioniranja tržišta kino distribucije i javnog prikazivanja filmova u Republici Hrvatskoj te detaljno analizirala način i tijek ugovaranja prikazivanja filmskih naslova između distributera i prikazivača.

Budući da se zahtjev KINA ZADAR FILM prvenstveno odnosi na filmove velikih filmskih studija s kojima je BLITZ sklopio ugovore o licenciji za teritorij Republike Hrvatske, u nastavku se daje prikaz značajki spomenutih ugovora te način i tijek ugovaranja prikazivanja takve vrste filmova.

12.1.1. Ugovori o licenciji filmova koje je BLITZ sklopio s UIP-om i WARNER BROSOM

Ugovor s UIP-om sklopljen je [...], a s WARNER BROSOM [...]. Riječ je o zasebnim ugovorima kojima navedeni poduzetnici ustupaju BLITZU licenciju prema kojoj je taj poduzetnik ovlašten vršiti isključivu distribuciju njihovih filmskih naslova na teritoriju Republike Hrvatske.

Ugovori su sklopljeni na razdoblje od [...], s opcijom produženja za [...].

Troškovi distribucije alocirani su na način da [...].

Od ukupnog bruto prihoda ostvarenog prikazivanjem pojedinog filma, distributeru u pravilu pripada [...], a prikazivaču [...]. [...].

Distributer od svojeg dijela [...].

Slika 7. Prikaz raspodjele bruto prihoda ostvarenog javnim prikazivanjem filmova

[...]

Izvor: Ugovori BLITZA s UIP-om i WARNER BROSOM

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Pojedinosti distribucije svakog filma, uključujući [...], [...],[...] te [...], podliježu prethodnom odobrenju producenta, što uključuje i [...].

BLITZ se nalazi pod strogim nadzorom producenata, koji u svako doba imaju pravo uvida u njegovu poslovnu dokumentaciju, a mora im redovito dostavljati i mjesečna knjigovodstvena i statistička izvješća.

Potrebno je istaknuti da [...] ugovora s [...] sadrži detaljne odredbe o [...].

[...]

[...]

[...]

[...]

Iz navedenih odredbi predmetnih ugovora može se zaključiti da je na distributera prenesen veliki dio rizika u vertikalnom lancu filmske industrije. Budući da se radi o djelatnosti koja se bazira na pravu intelektualnog vlasništva, distributer se nalazi pod strogom kontrolom nositelja tog prava koji detaljno propisuje sam način distribucije te se ugovor može vrlo lako raskinuti na distributerovu štetu u slučaju da se tih pravila dosljedno ne pridržava.

12.1.2. Razlika između nacionalnog otvaranja, otvaranja i nastavnog prikazivanja filma

Producent filma, kao nositelj licencije, određuje datum početka prikazivanja određenog filma u Republici Hrvatskoj. Kad pojedini prikazivač prikazuje film na nacionalnom otvaranju, to znači da prikazuje film na najraniji mogući datum u Republici Hrvatskoj.

Nakon što prikazivač koji prikazuje film na nacionalnom otvaranju prikaže film sukladno ugovorenim uvjetima i vremenskom trajanju, šalje predmetnu filmsku kopiju drugom prikazivaču kojeg je odredio distributer na nastavno prikazivanje, odnosno na prikazivanje filma nakon nacionalnog otvaranja.

Navedena distinkcija važna je iz razloga što se većina prihoda od prikazivanja filma ostvari u prvom i drugom tjednu prikazivanja, tako da su prikazivači koji film dobiju na nacionalnom otvaranju u značajnoj prednosti nad onima koji taj isti film dobiju na nastavno prikazivanje.

Međutim, kako se tržište prikazivanja filmova u Republici Hrvatskoj sastoji od niza manjih lokalnih tržišta, u obzir je potrebno uzeti i mogućnost da distributer određenom prikazivaču ne ustupi film na nacionalno otvaranje, ali ga ustupi na nastavno prikazivanje prije nego nekom drugom prikazivaču na tom području.

Takvo prvo prikazivanje na pojedinom lokalnom tržištu naziva se otvaranje. Učinak otvaranja sličan je učinku nacionalnog otvaranja, budući da je zbog lokalne prirode tržišta javnog prikazivanja filmova prikazivač koji je prvi prikazao film na određenom području u značajnoj prednosti nad konkurentom.

Slika 8. Prikaz razlike između nacionalnog otvaranja, otvaranja i nastavnog prikazivanja

![](dodatni/416542.jpg)

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Na slici 8. može se uočiti navedena razlika. Distributer je Prikazivaču 1 i Prikazivaču 2 ustupio filmske kopije na nacionalno otvaranje. Prikazivač 1 je nakon prikazivanja filma ustupio svoju kopiju na nastavno prikazivanje Prikazivaču 3, dok je Prikazivač 2 svoju kopiju ustupio Prikazivaču 4. Prikazivač 4 je u prednosti pred svojim konkurentom, Prikazivačem 5, budući da je film dobio na otvaranje na Tržištu 2, iako nije dobio film na nacionalno otvaranje već ga je nastavno prikazivao. S druge strane, iako je Prikazivač 6 dobio filmsku kopiju nakon što je taj film već duže prikazivan u Republici Hrvatskoj, budući da na Tržištu 3 nema konkurencije učinak je sličan kao da je film dobio na nacionalno otvaranje.

12.1.3. Tijek ugovaranja prikazivanja filma u slučaju filmova velikih filmskih studija

Strategiju distribucije pojedinog filmskog naslova u Republici Hrvatskoj određuju zajednički producent i distributer. Polazna stavka jest da prikazivanje tog filma mora biti profitabilno, odnosno prikazivanje tog filma mora osigurati pokrivanje svih troškova vezanih uz nabavu filma i marketing, kao i određenu dobit svakome od sudionika u vertikalnom lancu (producent, distributer i prikazivač).

U slučaju da je inicijalna procjena prikazivanja na teritoriju Republike Hrvatske negativna, odnosno ako producent i distributer zajednički procijene da prikazivanje navedenog filmskog naslova u hrvatskim kinima ne bi bilo isplativo, taj se filmski naslov neće distribuirati u kinima, već će se izravno distribuirati putem drugih medija (DVD, Blu-Ray, IPTV VOD, itd.).

Ako je ta procjena pozitivna, distributer [...].

Nakon što producent [...].

Slika 9. Struktura raspodjele bruto prihoda ostvarenog prikazivanjem nesinkroniziranog filma

[...]

Izvor: Podnesak BLITZA od 13. travnja 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Bruto prihod prikazivača u pravilu iznosi [...]. Ostatak od [...].

Navedena shema raspodjele preuzeta je iz procjena koje je BLITZ dostavio producentu [...], a koje je isti naposljetku i odobrio. Riječ je o dokumentu naziva [...], koji sadrži procjenu troška i prihoda pojedinog filmskog naslova. U obzir je uzeto više navedenih procjena iz kojih su izračunate prosječne vrijednosti pojedinih stavki. Stavke troška filmske kopije i marketinga te bruto prihod producenta mijenjaju se od slučaja do slučaja, dok je distributerova naknada u pravilu [...].

Potrebno je istaknuti kako se navedeni postotak raspodjele značajno mijenja kada je riječ o sinkroniziranom filmu, budući da se u troškovnu stavku moraju uračunati i troškovi sinkronizacije, koji prema BLITZOVIM navodima iznose oko [...] po filmskom naslovu, što značajno uvećava troškove filmske kopije i smanjuje postotni prihod distributera i producenta.

Usporedno s dogovaranjem uvjeta distribucije pojedinog filmskog naslova, distributer kino prikazivačima u Republici Hrvatskoj šalje katalog filmova koje ima u distribuciji te oni iskazuju svoj interes za prikazivanje pojedinog filma.

Nakon što prikupi povratne informacije od kino prikazivača, odnosno komercijalne uvjete pod kojima su pojedini prikazivači spremni prikazivati određeni film (postotak raspodjele prihoda, broj dnevnih predstava, trajanje prikazivanja, itd.), distributer raspoređuje filmske kopije na nacionalno otvaranje onim prikazivačima koji mu, sukladno njegovoj procjeni i ugovorenim uvjetima, jamče najveći prihod od prikazivanja, pri čemu s tim prikazivačima sastavlja ugovor pod nazivom zaključnica, u kojemu se navodi oznaka filmske kopije, dogovoreni omjer raspodjele prihoda, duljina trajanja prikazivanja, broj filmskih predstava i ostale posebnosti prikazivanja pojedinog filmskog naslova.

BLITZ procjenjuje prihod od prikazivanja pojedinog filma na način da [...].

Tablica 7. Hipotetski primjer BLITZOVE procjene prihoda

[...]

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U navedenom hipotetskom primjeru, BLITZ bi navedenom kino prikazivaču ustupio filmsku kopiju na nacionalno otvaranje, budući da bi distributerov procijenjeni bruto prihod od tog prikazivača bio veći od jediničnog troška filmske kopije koju mu je ustupio. Na taj bi način BLITZ bio u mogućnosti pokriti trošak te filmske kopije i ostvariti određenu dobit za sebe i producenta.

BLITZ je istaknuo kako u jedinični trošak filmske kopije ne ubraja i [...].

U slučaju da procijenjeni distributerov bruto prihod od prikazivanja filma ne bi pokrio niti jedinični trošak filmske kopije bez troškova marketinga, tada BLITZ ne bi ustupio prikazivaču film na prikazivanje, budući da od tog prikazivanja ne bi bio u mogućnosti pokriti niti osnovni trošak filmske kopije, odnosno ostvario bi gubitak.

U sljedećoj je tablici na konkretnom primjeru prikazan način izračuna isplativosti prikazivanja koji primjenjuju BLITZ i DUPLICATO.

Tablica 8. Primjer BLITZOVE procjene prihoda za film [...]

[...]

Izvor: Podnesak BLITZA od 13. travnja 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U konkretnom primjeru, za film [...], BLITZOVA procjena bila je pozitivna za obojicu kino prikazivača u Gradu Zadru, odnosno procijenjeni prihod od svakog kino prikazivača bio je viši od jediničnog troška filmske kopije bez troškova marketinga pa je svaki od njih dobio primjerak kopije tog filma na nacionalno otvaranje.

12.1.4. Procjena prikazivača i minimalna garancija

Ako se prikazivač ne složi s BLITZOVOM procjenom o neisplativosti prikazivanja filma na nacionalnom otvaranju, BLITZ mu pruža mogućnost da dostavi svoju procjenu prihoda na temelju koje smatra da će prikazivanje filma u njegovom kinu biti isplativo, kako bi se izvršila dodatna revizija prvotne BLITZOVE procjene.

KINO ZADAR FILM odbio je u više navrata dati takvu procjenu, smatrajući da to nije njegova obveza iz Ugovora o javnom prikazivanju filma.

Međutim, čak i u slučaju ponovljene negativne BLITZOVE procjene, prikazivač i dalje može dobiti filmsku kopiju na nacionalno otvaranje ako pristane unaprijed uplatiti BLITZU određeni iznos novca kao njegovo osiguranje od rizika ostvarivanja gubitka. To osiguranje od rizika ostvarivanja gubitka BLITZ naziva minimalnom garancijom.

Naime, po normalnom tijeku stvari distributer snosi sav rizik prikazivanja pojedinog filma kod prikazivača, budući da unaprijed pokriva sve troškove pribavljanja filmskih kopija i podmiruje ih nakon prikazivanja filma od svog dijela bruto prihoda od prodaje kino ulaznica. U slučaju da film ne postigne procijenjeni uspjeh, distributer je taj koji snosi posljedice pogrešne procjene.

Prikazivač, s druge strane, osim redovitih troškova vezanih uz svoje poslovanje, ne snosi unaprijed nikakav trošak vezan za filmsku kopiju. U slučaju da film ne postigne procijenjeni uspjeh, on neće pretrpjeti nikakav gubitak, odnosno pretrpjet će gubitak jedino u slučaju da prihod od tog filma ne uspije pokriti niti njegove operativne troškove.

Minimalna garancija stoga predstavlja mehanizam kojim prikazivač preuzima dio rizika prikazivanja filma na sebe. Naime, u slučaju uplate minimalne garancije prikazivač je ovlašten zadržati sav prihod od naplate ulaznica za taj filmski naslov dok god iznos ugovorenog distributerovog bruto prihoda od prikazivanja filma iznosi manje od uplaćene minimalne garancije.

Ako iznos ugovorenog distributerovog bruto prihoda premaši iznos uplaćene minimalne garancije, on se naplaćuje samo u dijelu koji prelazi iznos minimalne garancije. S druge strane, ako distributerov prihod ne pređe iznos minimalne garancije, distributer je ovlašten zadržati sav iznos minimalne garancije čime amortizira rizik neuspjeha prikazivanja filma kod određenog prikazivača.

12.2. Utvrđivanje BLITZOVOG odbijanja opskrbe prema KINU ZADAR FILM

Analizom zahtjeva KINA ZADAR FILM Agencija je utvrdila kako se on u svojem glavnom dijelu odnosi na institut odbijanja opskrbe. Odbijanje opskrbe jedan je od oblika zlouporabe vladajućeg položaja poduzetnika koji se očituje u odbijanju poduzetnika u vladajućem položaju da proizvod i/ili uslugu proda drugom poduzetniku. Navedeni postupak u biti podrazumijeva odbijanje koje se ne može opravdati objektivnim gospodarskim razlozima.

Sukladno stajalištu Europske komisije izraženom u Uputi o provedbenim prioritetima Komisije u primjeni članka 82. Ugovora o EZ-u na postupanja poduzetnika u vladajućem položaju koja za posljedicu mogu imati zlouporabu u smislu isključivanja konkurenata s tržišta (2009/C 45/02), od 24. veljače 2009., svaki poduzetnik, bio on u vladajućem položaju ili ne, treba imati pravo birati svoje poslovne partnere i slobodno raspolagati svojom imovinom pa intervencija na temelju prava tržišnog natjecanja uvjetuje pomno ispitivanje kada bi primjena propisa o zlouporabi vladajućeg položaja za posljedicu imala nametanje obveze opskrbe poduzetniku u vladajućem položaju.

Postojanje takve obveze, čak i uz određenu naknadu, može umanjiti poticaje poduzetnika u vladajućem položaju za ulaganjem i inovacijama te tako negativno utjecati na dobrobit potrošača. Saznanje da bi mogli imati dužnost opskrbljivanja protiv svoje volje moglo bi navesti poduzetnike u vladajućem položaju, ili poduzetnike koji to tek postaju, na odustanak od ulaganja, ili na smanjenje ulaganja u djelatnost kojom se bave.

Karakteristični problemi tržišnog natjecanja javljaju se kada se poduzetnik u vladajućem položaju natječe na silaznom tržištu s kupcem kojem odbija opskrbu. Pojam silazno tržište koristi se za tržište na kojem je proizvodni čimbenik koji dobavljač odbija isporučiti potreban za proizvodnju proizvoda ili pružanje usluge.

Odbijanje opskrbe odnosi se na širok raspon postupanja, od kojih valja razlikovati izravno odbijanje opskrbe i posredno odbijanje opskrbe, koje primjerice može poprimiti oblik neosnovanog odlaganja ili nekog drugog načina ignoriranja opskrbe proizvodom ili nametanja nerazumnih uvjeta opskrbe.

U predmetnom slučaju BLITZ u određenim slučajevima odbija isporučiti kopiju pojedinog filma KINU ZADAR FILM na otvaranje u Gradu Zadru, ustupajući je njegovom konkurentu, svom povezanom društvu BLITZ-CINESTAR ADRIA, čime KINO ZADAR FILM, prema njegovim navodima, dovodi u nepovoljniji položaj u odnosu na konkurenta.

U tom smislu, iako je KINU ZADAR FILM uvijek dostupno nastavno prikazivanje filma, s obzirom na činjenicu da prikazivač većinu prihoda ostvaruje u prvom i drugom tjednu prikazivanja, BLITZOVO kontinuirano odbijanje isporuke filmova KINU ZADAR FILM na otvaranje u Gradu Zadru bez opravdanog razloga, uz istovremeno ustupanje BLITZ-CINESTARU ADRIJI, moglo bi predstavljati zlouporabu njegova vladajućeg položaja u smislu članka 16. stavka 2. točke 3. ZZTN-a.

12.2.1. Utvrđivanje izravnog odbijanja opskrbe BLITZA prema KINU ZADAR FILM

Kako bi utvrdila je li BLITZ izravno odbijao opskrbljivati KINO ZADAR FILM, Agencija je analizirala podatke o prikazivanju filmova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA na području Grada Zadra, odnosno o tome koliki je postotak filmova iz distribucije navedenih poduzetnika prikazivan u dvoranama KINA ZADAR FILM.

12.2.1.1. Razdoblje od otvaranja kina »Cinestar« u Zadru do kraja 2008. godine

KINO ZADAR FILM je do otvaranja kina »Cinestar«, 4. studenoga 2008., bio jedini kino prikazivač u Gradu Zadru, odnosno nalazio se u vladajućem položaju na tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

BLITZ je naveo kako je nakon otvaranja kina »Cinestar« u Zadru u razdoblju od gotovo dva mjeseca i jednom i drugom prikazivaču davao na usporedno prikazivanje sve filmove koje su tražili, kako bi mogao ocijeniti njihove rezultate u promijenjenim okolnostima na tržištu.

Tablica 9. Filmovi iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije prikazivani u Zadru u razdoblju od otvaranja kina »Cinestar« do kraja 2008. godine

[...]

Izvor: Podnesci BLITZA i DUPLICATA od 24. srpnja 2009. i CONTINENTAL FILMA od 2. studenog 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz podataka navedenih u tablici 9. Agencija je utvrdila kako je u tom razdoblju [...] od [...] filmova iz BLITZOVE distribucije KINO ZADAR FILM prikazivao u isto vrijeme kad i BLITZ-CINESTAR ADRIA. Ostala [...] filma BLITZ-CINESTAR ADRIA prikazao je prije nego navedeni poduzetnik. Nadalje, [...] od [...] filmova iz DUPLICATOVE distribucije KINO ZADAR FILM prikazivao je u isto vrijeme kad i BLITZ-CINESTAR ADRIA, a ostala [...] filma BLITZ-CINESTAR ADRIA prikazao je prije KINA ZADAR FILM.

Agencija je zatim izvršila analizu broja gledatelja i bruto prihoda BLITZ-CINESTARA ADRIJE i KINA ZADAR FILM ostvarenih u usporednom prikazivanju pojedinih filmova kako bi se utvrdilo koji je od njih prema tim kriterijima bio uspješniji u navedenom razdoblju. Ostvareni rezultati važni su iz tog razloga što u slučaju manjeg broja kopija predviđenih za nacionalno otvaranje određenog filma u Republici Hrvatskoj, distributer za područje Grada Zadra može predvidjeti samo jednu kopiju, koju prema ugovornoj obvezi iz ugovora o licenciranju filmova mora alocirati na onog prikazivača koji mu može jamčiti veći prihod.

Slika 10. Broj gledatelja ostvaren u usporednom prikazivanju filmova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA u razdoblju od 4. studenoga 2008. do 25. prosinca 2008.

![](dodatni/416543.jpg)

Izvor: Podnesci BLITZA i DUPLICATA od 13. veljače 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Slika 11. Bruto prihod od prodaje kino ulaznica ostvaren u usporednom prikazivanju filmova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA u razdoblju od 4. studenog 2008. do 25. prosinca 2008.

![](dodatni/416544.jpg)

Izvor: Podnesci BLITZA i DUPLICATA od 13. veljače 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz podataka analiziranih u slikama 10. i 11. utvrđeno je kako je u promatranom razdoblju BLITZ-CINESTAR ADRIA ostvario bolje rezultate od KINA ZADAR FILM prema kriteriju broja gledatelja i ostvarenog bruto prihoda u svih [...] usporedno prikazivanih filmova. Međutim, kako je bila riječ o relativno kratkom razdoblju u kojem su gledatelji mogli biti privučeni samom pojavom novog kina, koje je nudilo i promotivne akcije povodom otvaranja, postoji mogućnost da rezultati ne odražavaju pravi odnos tržišne snage između dvaju konkurentskih prikazivača te je stoga Agencija izvršila analizu podataka za 2009. i 2010. godinu.

12.2.1.2. Razdoblje od siječnja do prosinca 2009.

Tablica 10. Filmovi iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije u 2009. godini prikazivani u Gradu Zadru

[...]

Izvor: Podnesci KINA ZADAR FILM od 17. prosinca 2009., BLITZA i DUPLICATA od 29. prosinca 2009., BLITZ-CINESTARA ADRIJE od 4. svibnja 2009. i 18. prosinca 2009. te CONTINENTAL FILMA d.o.o. od 2. studenog 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Sukladno analiziranim podacima, u 2009. godini BLITZ i DUPLICATO distribuirali su [...] filmska naslova, od čega je KINO ZADAR FILM u svojim kino dvoranama prikazao [...] filmski naslov odnosno 60-70 posto, a BLITZ-CINESTAR ADRIA [...] filmskih naslova ili 80-90 posto. KINO ZADAR FILM prikazao je [...] filmova na nacionalnom otvaranju (30-40 posto), [...] filmova na otvaranju u Zadru (5-10 posto), [...] filmova prikazivao je nastavno (10-20 posto), a [...] film nije prikazivao (30-40 posto). BLITZ-CINESTAR ADRIA prikazao je [...] filmova na nacionalnom otvaranju (70-80 posto), [...] filmova na otvaranju u Zadru (10-20 posto), [...] film prikazivao je nastavno (0-5 posto), a [...] filmova nije prikazivao (10-20 posto).

U 2009. godini BLITZ-CINESTAR ADRIA u [...] je navrata pojedini film iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije prikazao prije od KINA ZADAR FILM (50-60 posto), u [...] je navrata film prikazan istodobno (30-40 posto), dok je KINO ZADAR FILM u [...] navrata pojedini film prikazao prije BLITZ-CINESTARA ADRIJE (10-20 posto). U obzir nisu uzeta [...] filmska naslova koji nisu prikazivani u Zadru ([...]).

Slika 12. Bruto prihod od prodaje kino ulaznica ostvaren u Gradu Zadru u usporednom prikazivanju filmova iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije u 2009. godini

![](dodatni/416545.jpg)

Izvor: Podnesci BLITZA i DUPLICATA

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz navedenih je podataka utvrđeno kako je od [...] usporedno prikazanih filmova iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije u 2009. godini, BLITZ-CINESTAR ADRIA ostvario bolji rezultat prema kriteriju bruto prihoda kod [...] filma, dok je KINO ZADAR FILM ostvario bolji rezultat jedino kod filma [...].

12.2.1.3. Razdoblje od siječnja do kolovoza 2010.

Tablica 11. Filmovi iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije prikazivani u Gradu Zadru u razdoblju od siječnja do kolovoza 2010.

[...]

Izvor: Podnesci KINA ZADAR FILM od 22. rujna 2010., BLITZA i DUPLICATA od 1. listopada 2010. te CONTINENTAL FILMA od 2. studenog 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Sukladno analiziranim podacima, u razdoblju od siječnja do kolovoza 2010. BLITZ i DUPLICATO distribuirali su [...] filmskih naslova, od čega je KINO ZADAR FILM u svojim kino dvoranama prikazao [...] filmska naslova odnosno 70-80 posto, a BLITZ-CINESTAR ADRIA [...] filmskih naslova ili 80-90 posto.

KINO ZADAR FILM prikazao je [...] filmova na nacionalnom otvaranju (20-30 posto), [...] filmova na otvaranju u Zadru (10-20 posto), [...] filmova prikazivao je nastavno (20-30 posto), a [...] filmova nije prikazivao (20-30 posto).

BLITZ-CINESTAR ADRIA prikazao je [...] filmova na nacionalnom otvaranju (60-70 posto), [...] filmova na otvaranju u Zadru (10-20 posto), [...] film je prikazivao nastavno (0-5 posto), a [...] filmova nije prikazivao (10-20 posto).

U navedenom je razdoblju BLITZ-CINESTAR ADRIA u [...] navrata pojedini filmski naslov iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije prikazao prije od KINA ZADAR FILM (50-60 posto), u [...] je navrata filmski naslov prikazan istodobno (30-40 posto), dok je KINO ZADAR FILM u [...] navrata određeni film prikazao prije BLITZ-CINESTARA ADRIJE (10-20 posto). U obzir nisu uzeta [...] filma koji nisu prikazivani u Zadru ([...]).

12.2.1.4. Analiza utvrđenih podataka

Agencija je utvrdila kako postoji izravna veza između broja kopija s kojima se pojedini filmski naslov distribuira u Republici Hrvatskoj i dostupnosti filmskih kopija za kino prikazivače na području Grada Zadra.

Naime, ako se određeni filmski naslov na teritoriju Republike Hrvatske distribuira s velikim brojem kopija, to znači da su distributer i producent procijenili da će isti biti gledan u Republici Hrvatskoj te od njega očekuju veliki prihod.

Kako je procijenjena gledanost velika, film se nastoji u što ranijem vremenskom razdoblju učiniti dostupnim što većem broju prikazivača, a time obuhvatiti najširi opseg gledatelja. U takvim okolnostima, kad BLITZ i DUPLICATO film otvaraju s većim brojem kopija, KINO ZADAR FILM u pravilu dobiva film na nacionalno otvaranje.

Navedeno se može zaključiti iz podataka o najuspješnijim BLITZOVIM i DUPLICATOVIM filmskim naslovima koji su u pravilu prikazivani na nacionalnom otvaranju u kino dvoranama KINA ZADAR FILM.

Tablica 12. Prikaz četrdeset najuspješnijih filmova u Republici Hrvatskoj u 2009. godini prema ostvarenom bruto prihodu

[...]

Izvor: Podnesak CONTINENTAL FILMA od 2. studenog 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

BLITZ i DUPLICATO su od 40 najuspješnijih filmova u Republici Hrvatskoj u 2009. godini distribuirali [...] filmska naslova ili 50-60 posto. Od tog broja filmskih naslova KINO ZADAR FILM prikazao je na nacionalnom otvaranju [...] filmova ili 60-70 posto, dok je nastavno prikazivao [...] filma ili 10-20 posto, a [...] filmska naslova ili 10-20 posto nije prikazivao.

Tablica 13. Prikaz četrdeset najuspješnijih filmova u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 1. siječnja 2010. do rujna 2010. prema ostvarenom bruto prihodu

[...]

Izvor: Podnesak CONTINENTAL FILMA od 2. studenog 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

BLITZ i DUPLICATO su od 40 najuspješnijih filmova u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 1. siječnja 2010. do rujna 2010. distribuirali [...] filmskih naslova ili 70-80 posto. Od tog broja filmskih naslova KINO ZADAR FILM prikazao je na nacionalnom otvaranju [...] filmova ili 50-60 posto, dok je nastavno prikazivao [...] filmova ili 30-40 posto, a [...] filmska naslova ili 10-20 posto nije prikazivao.

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako su KINU ZADAR FILM u pravilu dostupni najuspješniji filmovi iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije na datum nacionalnog otvaranja.

S druge strane, filmovi koje su distributer i producent procijenili manje komercijalno isplativima u pravilu se nacionalno otvaraju s manjim brojem kopija i tada se može dogoditi da za područje Grada Zadra nije namijenjeno više kopija. U takvom slučaju distributer se mora odlučiti kojem će kino prikazivaču ustupiti filmsku kopiju.

Budući da je prvenstveni cilj distributera i producenta ostvarivanje što većeg prihoda od prikazivanja, ta se kopija u pravilu ustupa onom prikazivaču koji distributeru može osigurati veći potencijalni prihod.

Kriteriji koje BLITZ uzima u obzir pri toj odluci jesu: prijašnji rezultati prikazivanja sličnih filmova kod pojedinog prikazivača, cijena ulaznice i ugovoreni postotak raspodjele bruto prihoda između distributera i prikazivača.

Agencija je uvidom u dostupne rezultate prikazivanja filmova u razdoblju od otvaranja kina »Cinestar« u Zadru do kraja 2009. godine utvrdila kako je BLITZ-CINESTAR ADRIA od [...] usporedno prikazivana filma iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije na nacionalnom otvaranju u [...] navrat ostvario bolji rezultat od KINA ZADAR FILM po kriteriju bruto prihoda od prodaje kino ulaznica, dok je KINO ZADAR FILM samo [...] bio uspješniji od BLITZ-CINESTARA ADRIJE, i to kod [...].

KINO ZADAR FILM osporava točnost navedenih zaključaka smatrajući kako su njegovi lošiji rezultati uzrokovani isključivo zlouporabom BLITZOVA vladajućeg položaja te stoga ne odražavaju pravu ravnotežu snaga između njega i konkurentskog prikazivača BLITZ-CINESTARA ADRIJE.

Stoga je Agencija od CONTINENTAL FILMA, najvećeg BLITZOVOG konkurenta na tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj, zatražila podatke o prikazivanju filmova iz njegove distribucije na području Grada Zadra te o bruto prihodu koji su ostvarili KINO ZADAR FILM i BLITZ-CINESTAR ADRIA u usporednom prikazivanju pojedinih filmova, kako bi se utvrdilo je li navedena razlika između uspješnosti dvaju konkurentskih kina posljedica razlike u kvaliteti pružanja usluga, što tvrdi BLITZ, ili rezultat pogodovanja BLITZA kino prikazivaču u kojem ima vlasnički udio, što tvrdi KINO ZADAR FILM.

12.2.1.5. Analiza poslovanja CONTINENTAL FILMA na području Grada Zadra

Slika 13. Usporedba bruto prihoda BLITZ-CINESTARA ADRIJE i KINA ZADAR FILM ostvarenog u usporednom prikazivanju filmova iz distribucije CONTINENTAL FILMA na nacionalnom otvaranju

[...]

Izvor: Podnesak CONTINENTAL FILMA od 2. studenog 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz podataka u slici 13. može se zaključiti kako je KINO ZADAR FILM od [...] filmska naslova iz distribucije CONTINENTAL FILMA prikazivanih na nacionalnom otvaranju usporedno s BLITZ-CINESTAROM ADRIA, u razdoblju od otvaranja kina »Cinestar« u Zadru do mjeseca rujna 2010., kod svakog filma ostvario lošiji rezultat prema kriteriju ostvarenog bruto prihoda od prodaje kino ulaznica.

Približno jednak rezultat ostvaren je jedino kod prikazivanja filma [...], međutim kod tog je filmskog naslova BLITZ-CINESTAR ADRIA ponudio bolje uvjete raspodjele bruto prihoda za distributera ([...] posto u odnosu na [...] posto KINA ZADAR FILM) pa je i prihod CONTINENTAL FILMA od BLITZ-CINESTARA ADRIJE u tom slučaju bio veći u odnosu na ostvareni prihod od KINA ZADAR FILM.

Tablica 14. Filmovi iz distribucije CONTINENTAL FILMA prikazivani u Gradu Zadru u razdoblju od otvaranja kina »Cinestar« do 9. rujna 2010.

[...]

Izvor: Podnesak CONTINENTAL FILMA od 2. studenog 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Sukladno analiziranim podacima, u promatranom je razdoblju CONTINENTAL FILM distribuirao [...] filmska naslova, od čega je KINO ZADAR FILM u svojim kino dvoranama prikazao [...] filmskih naslova odnosno 80-90 posto, a BLITZ-CINESTAR ADRIA [...] filmskih naslova ili 70-80 posto.

KINO ZADAR FILM prikazao je [...] filmova na nacionalnom otvaranju (50-60 posto), [...] filmova na otvaranju u Zadru (10-20 posto), [...] filmova prikazivao je nastavno (20-30 posto), a [...] filmova nije prikazivao (10-20 posto).

BLITZ-CINESTAR ADRIA prikazao je [...] filmova na nacionalnom otvaranju (70-80 posto), [...] filma na otvaranju u Zadru (0-5 posto), niti jedan film nije prikazivao nastavno, a [...] filmova nije prikazivao (20-30 posto).

U promatranom razdoblju BLITZ-CINESTAR ADRIA u [...] je navrata pojedini filmski naslov iz distribucije CONTINENTAL FILMA prikazao prije od KINA ZADAR FILM (30-40 posto), u [...] je navrata filmski naslov prikazan istodobno (40-50 posto), dok je KINO ZADAR FILM u [...] navrata određeni film prikazao prije BLITZ-CINESTARA ADRIJE (10-20 posto).

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako i CONTINENTAL FILM u slučaju raspolaganja s jednom filmskom kopijom za područje Grada Zadra tu kopiju u pravilu ustupa BLITZ-CINESTARU ADRIJI te se u tom smislu njegovo postupanje s konkurentskim prikazivačima podudara s postupanjem BLITZA i DUPLICATA. Navedeno je najbolje vidljivo iz gore navedenih prikazanih filmova na nacionalnom otvaranju (70-80 posto BLITZ-CINESTAR ADRIA, a 50-60 posto KINO ZADAR FILM).

12.2.1.6. Zaključak

Agencija je utvrdila kako je KINO ZADAR FILM u promatranom razdoblju od gotovo dvije godine prikazivao 60-70 posto filmova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA, od čega 30-40 posto na datum nacionalnog otvaranja.

Ako se u obzir uzmu samo podaci o najuspješnijim filmovima iz 2009. i 2010. godine, KINO ZADAR FILM prikazivao je 80-90 posto filmova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA, od čega 60-70 posto na datum nacionalnog otvaranja.

Navedeni podaci ukazuju na dostupnost filmskih naslova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA, pogotovo onih najuspješnijih, KINU ZADAR FILM te stoga ne može biti riječ o izravnom odbijanju opskrbe.

U usporednom prikazivanju istih filmskih naslova, uzevši skupno filmove iz distribucije BLITZA, DUPLICATA i CONTINENTAL FILMA, KINO ZADAR FILM je u 90-100 posto slučajeva ostvario manji bruto prihod od svog konkurenta BLITZ-CINESTARA ADRIJE, a u slučaju ograničenog broja filmskih kopija i CONTINENTAL FILM, koji ni na koji način nije povezan s prikazivačima na području Grada Zadra, u pravilu ustupa filmsku kopiju BLITZ-CINESTARU ADRIJI prije nego KINU ZADAR FILM.

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako postupanjem BLITZA i DUPLICATA nije moglo doći do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

12.2.2. Utvrđivanje neizravnog odbijanja opskrbe BLITZA prema KINU ZADAR FILM

U ovom dijelu Agencija je analizirala navode KINA ZADAR FILM koji se odnose na institut minimalne garancije, nepravodobnu dostavu zaključnica, sastavljanje kino programa te dostavu reklamnih materijala s otisnutom oznakom konkurenta, kako bi se utvrdilo je li BLITZ neizravnim putem odbijao opskrbljivati KINO ZADAR FILM te na taj način zlouporabio svoj vladajući položaj na mjerodavnom tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj.

12.2.2.1. Minimalna garancija

KINO ZADAR FILM smatra da plaćanje minimalne garancije nije prihvatljivo budući da niti od jednog drugog kino prikazivača nije bilo zatraženo da uplati minimalnu garanciju radi osiguranja kopije za prikazivanje te stoga nije mogao dopustiti da ga se dovede u neravnopravan položaj.

Kako je jedan od glavnih kriterija prema kojem se utvrđuje visina minimalne garancije jedinični trošak filmske kopije, Agencija je izvršila analizu troška filmske kopije. Taj trošak distributer i producent uzimaju u obzir prilikom odluke s kolikim će brojem kopija otvoriti određeni filmski naslov u Republici Hrvatskoj te o njemu izravno ovisi dostupnost određenog filma za pojedine kino prikazivače.

12.2.2.1.1. Trošak filmske kopije

Tablica 15. Očitovanje BLITZA o fiksnim i varijabilnim troškovima filmske kopije

[...]

Izvor: Podnesak BLITZA od 21. prosinca 2009.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Ukupni troškovi alociraju se po pojedinoj filmskoj kopiji, odnosno ukupan trošak podijeljen po broju raspoloživih filmskih kopija određenog filma čini jedinični trošak te filmske kopije.

Poduzetnik [...] je u dopisu od [...] naveo kako varijabilne troškove filmske kopije predstavljaju troškovi izrade i opremanja filmske kopije, transporta i uvoza filmske kopije, titlovanja, klišeja, marketinga i reklamnih materijala. Fiksne troškove predstavljaju troškovi licencije, prijevoda, sinkronizacije, zaposlenika i materijalni troškovi.

Poduzetnik [...] je u dopisu od [...] naveo kako se naručivanjem dodatne filmske kopije povećavaju troškovi za kupnju dodatne filmske kopije te dodatne kopije filmskih najava, čije jedinične cijene s povećanom narudžbom kopija ne padaju, troškovi transporta i špedicije, koji se povećavaju sa svakom dodatnom kopijom čija je težina u prosjeku 25 kg, troškovi PDV-a na povećanu cijenu transporta, troškovi utiskivanja podnaslova na dodatnu kopiju filma i filmske najave te troškovi promocije i marketinga, koji rastu s povećanjem ulaznog troška. Fiksne troškove predstavljaju iznos plaćen za distributerska prava, troškovi prijevoda i lekture filma, troškovi izrade klišeja za utiskivanje podnaslova te drugi nezavisni troškovi poslovanja.

Poduzetnik [...] je u dopisu od [...] naveo kako se naručivanjem dodatne filmske kopije troškovi po filmu povećavaju za cijenu dodatne 35 mm kopije, dodatne transportne i špediterske troškove, te troškove titlovanja svake dodatne kopije. U cijeni izrade kopija fiksni su troškovi prijevod i izrada klišeja (do određenog broja kopija), a svi su ostali troškovi varijabilni i povećavaju se s brojem kopija u obradi i distribuciji.

Analizom podataka koje je na zahtjev Agencije dostavio BLITZ, utvrđeno je kako se ukupni trošak za [...] filmskih naslova iz njegove distribucije bez troška marketinga kretao u rasponu od [...] kn do [...] kn, a jedinični trošak pojedine filmske kopije u rasponu od [...] kn do [...] kn.

Kako bi se provjerili BLITZOVI navodi o trošku filmske kopije, Agencija je dopisom od 24. veljače 2010. od CONTINENTAL FILMA, izravnog i najznačajnijeg konkurenta BLITZA, zatražila podatke o troškovnoj strukturi filmova iz njegove distribucije.

Tablica 16. Prikaz troškova filmskih kopija za filmove iz distribucije CONTINENTAL FILMA

| Filmski naslov | Jedinični trošak filmske kopije bez troška marketinga \* | Ukupni trošak bez marketinga |
| --- | --- | --- |
| 2012 | [...] | [...] |
| Quantum of Solace | [...] | [...] |
| Angels and Demons | [...] | [...] |
| Terminator | [...] | [...] |
| Ugly Truth | [...] | [...] |
| Confessions of a Shopaholic | [...] | [...] |
| Up \*\* | [...] | [...] |
| Bolt \*\* | [...] | [...] |
| Proposal | [...] | [...] |
| Ice Age 3 | [...] | [...] |
| Australia | [...] | [...] |
| The Day the Earth Stood Still | [...] | [...] |
| Night at the Museum 2 | [...] | [...] |

\* CONTINENTAL FILM naveo je kako, osim spomenutih troškova distribucije, u izračun valja uračunati troškove izrade filmskih kopija koji u prosjeku iznose od [...] do [...] EUR.

\*\* U slučaju filmova »Bolt« i »Up« producent je direktno platio i pokrio troškove sinkronizacije u procijenjenoj vrijednosti od [...] kuna po filmu.

Izvor: Podnesak CONTINENTAL FILMA od 15. ožujka 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Usporedbom navedenih podataka, Agencija je utvrdila kako se troškovi BLITZA i CONTINENTAL FILMA kreću u približno jednakom rasponu, a jednako kao i BLITZ, i CONTINENTAL FILM kod animiranih filmova snosi značajno veće ukupne troškove zbog dodatnog troška sinkronizacije.

12.2.2.1.2. Analiza BLITZOVE primjene minimalne garancije u praksi

Vezano za navode KINA ZADAR FILM o neprihvatljivosti plaćanja minimalne garancije, Agencija ističe kako minimalna garancija za prikazivača predstavlja dodatnu mogućnost pribavljanja filmske kopije unatoč distributerovoj negativnoj procjeni pa stoga ne predstavlja otegotnu ugovornu odredbu, već ugovornu odredbu određenu u njegovu korist.

Minimalnu garanciju BLITZ je u praksi primijenio samo jednom, i to za film [...], kada je njegova procjena za obojicu prikazivača u Gradu Zadru bila negativna. Međutim, kako su obojica prikazivača izrazili želju prikazivati taj film na nacionalnom otvaranju, uplatili su minimalnu garanciju u jednakom iznosu od [...] kn te dobili filmsku kopiju na nacionalno otvaranje.

Tablica 17. Prikaz ostvarenog bruto prihoda od prikazivanja filma [...]

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Broj gledatelja | Bruto prihod | Distributerov udio |
| Cinestar | [...] | [...] | [...] |
| Callegro | [...] | [...] | [...] |

Izvor: Podnesak BLITZA od 1. listopada 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U usporednom prikazivanju filma [...], BLITZ-CINESTAR ADRIA ostvario je 60-70 posto višu gledanost te 110-120 posto viši prihod u odnosu na KINO ZADAR FILM.

Tablica 18. Prikaz dobiti/gubitka u hipotetskom slučaju neplaćanja minimalne garancije

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Trošak kopije | Bruto prihod na blagajnama | Distributerov udio od bruto prihoda | Distributerova dobit/gubitak po kopiji \* |
| Cinestar | [...] | [...] | [...] | + [...] |
| Callegro | [...] | [...] | [...] | – [...] |

\* Distributerova dobit/gubitak po kopiji = Distributerov udio od bruto prihoda – trošak kopije

Izvor: Podnesak BLITZA od 1. listopada 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz navedenih podataka može se zaključiti kako bi u slučaju distribucije dvije filmske kopije na području Grada Zadra bez primjene instituta minimalne garancije, BLITZ pretrpio ukupni gubitak od [...] kn, budući da bi trošak dvije filmske kopije iznosio [...] kn, dok bi distributerov udio od ukupne prodaje kino ulaznica u oba kina iznosio [...] kn. Od svog udjela u prihodu od prikazivanja u kinu »Cinestar« BLITZ bi pokrio trošak kopije i ostvario dobit od [...], dok bi udio u prihodu od prikazivanja u kinu »Callegro« bio dovoljan tek za pokrivanje 50-60 posto troška filmske kopije.

Slijedom navedenog, može se zaključiti kako je BLITZOVA procjena o potrebi uplate minimalne garancije za kino »Callegro« bila opravdana budući da distributerov prihod od tog kina ne bi bio dovoljan ni za pokriće troška filmske kopije. Za kino »Cinestar« procjena je bila granična, budući da je navedeno kino ostvarilo dobit za distributera u iznosu od [...] kn, što je iznos koji minimalno prelazi trošak filmske kopije.

Tablica 19. Prikaz dobiti/gubitka u slučaju plaćanja minimalne garancije

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Minimalna garancija | Trošak kopije | Bruto prihod | Distributerov udio | Dobit/ gubitak distributera \* | Dobit/gubitak prikazivača \* |
| Cinestar | [...] | [...] | [...] | [...] | +[...] | + [...] |
| Callegro | [...] | [...] | [...] | [...] | +[...] | + [...] |

\* Dobit/gubitak distributera = Minimalna garancija – trošak kopije

\* Dobit/gubitak prikazivača = Bruto prihod – Minimalna garancija

Izvor: Podnesak BLITZA od 1. listopada 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Uplatom minimalne garancije u iznosu od [...] kn u jednakom iznosu od oba kina, BLITZ je ostvario dobit od [...] kn na području Grada Zadra te se u konkretnom slučaju njegova procjena pokazala opravdanom, budući da bi u slučaju neplaćanja minimalne garancije ostvario gubitak od [...] kn.

S uplaćenim iznosom minimalne garancije BLITZ mora pokriti troškove filmske kopije i trošak marketinga te zadržati naknadu za distribuciju, a ostatak mora isplatiti producentu.

S druge strane, po uplati minimalne garancije kino prikazivači ovlašteni su zadržati sav prihod naplaćen od prikazivanja filma sve dok ugovoreni BLITZOV udio bruto prihoda iznosi manje od uplaćene minimalne garancije.

Drugim riječima, minimalna garancija nije iznos koji prikazivač nepovratno plaća distributeru, već je to iznos koji prikazivač odbija od predviđene naknade za distributera i zapravo predstavlja prebacivanje rizika neuspjeha ostvarivanja procjene s distributera na prikazivača.

To u konkretnom slučaju znači da su obojica kino prikazivača mogli zadržati sav prihod naplaćen od gledatelja za film [...], budući da je ugovoreni distributerov udio ([...] kn za BLITZ-CINESTAR ADRIJU, a [...] kn za KINO ZADAR FILM) u ukupnom bruto prihodu kod obojice bio niži od iznosa uplaćene minimalne garancije, čime je BLITZ-CINESTAR ADRIA ostvario prihod od [...] kn, a KINO ZADAR FILM prihod od [...] kn.

Iznos minimalne garancije za film [...], kako navodi BLITZ, izračunat je uzimanjem u obzir troška filmske kopije za taj film, kao i ranijih rezultata sličnih filmova kod KINA ZADAR FILM.

Budući da je bila riječ o animiranom igranom filmu, minimalna garancija utvrđena je u visini ostvarenog prihoda od sličnog animiranog filma koji je prikazivan u KINU ZADAR FILM, [...], koji je kod tog prikazivača ostvario prihod od [...] kn, pri čemu je ugovoreni BLITZOV dio bruto prihoda iznosio [...] kn. Stoga je, prema BLITZOVIM navodima, iznos minimalne garancije od [...] kn osiguravao povrat troška filmske kopije ([...] kn), kao i očekivani dodatni prihod distributera od otprilike [...] kn.

12.2.2.1.3. Zaključak

Agencija je utvrdila kako je film [...] KINO ZADAR FILM prikazivao u razdoblju kad je bio jedini prikazivač na području Grada Zadra te stoga kriterij ostvarenog prihoda od prikazivanja tog filma nikako ne može predstavljati polaznu točku za određivanje minimalne garancije u promijenjenim okolnostima kad na tom istom tržištu djeluje više poduzetnika.

Međutim, uzevši u obzir činjenice kako iznos uplaćene minimalne garancije nije bio znatno veći od iznosa jediničnog troška filmske kopije za film [...], kako je taj isti iznos naplaćen od BLITZ-CINESTARA ADRIJE te kako je riječ o izoliranom slučaju, budući da KINO ZADAR FILM prvenstveno odbija prihvatiti sam institut minimalne garancije, a tek se podredno žali na njegovu visinu, utvrđeno je kako postupanjem BLITZA nije došlo do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

Pritom Agencija ističe kako poduzetnik u vladajućem položaju, kao što je BLITZ, zbog objektivnosti i transparentnosti izračuna mora temeljiti minimalnu garanciju isključivo primjenom kriterija jediničnog troška dodatne filmske kopije.

Jedinični trošak filmske kopije samo u iznimnim slučajevima doseže iznos od [...] kuna, kao kod filma [...], odnosno u pravilu je riječ o višestruko nižem iznosu koji bilo kojem prikazivaču, pa tako i KINU ZADAR FILM, ne bi trebao predstavljati nepremostivu prepreku u slučaju da određeni film želi prikazivati na nacionalnom otvaranju unatoč negativnoj procjeni distributera.

12.2.2.2. Nepravodobna dostava zaključnica

KINO ZADAR FILM navodi kako mu BLITZ i DUPLICATO dostavljaju zaključnice za filmove neposredno prije početka prikazivanja filma što mu stvara poteškoće u poslovanju, budući da je u Ugovoru o javnom prikazivanju filmova sklopljenom s tim poduzetnicima određeno kako je zaključnica [...].

BLITZ i DUPLICATO priznali su točnost navoda KINA ZADAR FILM o tome da je Ugovorom o javnom prikazivanju filmova propisano kako je zaključnica potvrda o dogovoru oko prikazivanja određenog filma, međutim tvrde da se ugovorne strane nikad nisu pridržavale takve odredbe u međusobnom poslovanju, odnosno nikad se nije dogodio slučaj da bi BLITZ ili DUPLICATO uskratio prikazivanje nekog filma nakon što je prethodno postignut dogovor oko prikazivanja odnosnog filma.

Pored toga, BLITZ i DUPLICATO navode kako nije riječ o novoj odredbi koja je uvedena u poslovanje nakon otvaranja kina »Cinestar« u Zadru, već je i u prethodno važećem Ugovoru o javnom prikazivanju filmova i raspodjeli prihoda koji je zamijenjen novim Ugovorom o javnom prikazivanju filmova [...] bila sadržana u bitnome jednaka odredba.

Slijedom navedenog, BLITZ i DUPLICATO smatraju kako su dogovori oko potvrde prikazivanja pojedinog filma na nacionalnom otvaranju dovoljna sigurnost KINU ZADAR FILM da će se određeni film i prikazati u njegovom kinu.

Na usmenoj raspravi održanoj 29. prosinca 2009. godine KINO ZADAR FILM potvrdio je navode BLITZA i DUPLICATA kako u dosadašnjoj praksi nije došlo do toga da ono što je bilo dogovoreno usmeno ili putem elektroničke pošte kasnije nije bilo poštivano u zaključnici.

BLITZ je istaknuo kako je glavni razlog skraćivanja rokova dostave zaključnica istovremeno otvaranje filmova u Republici Hrvatskoj i ostatku svijeta radi nastojanja da se smanji utjecaj piratstva, zbog čega filmske kopije dolaze u Republiku Hrvatsku neposredno prije njihova nacionalnog otvaranja. Budući da se podaci o serijskom broju kopije ne mogu prije njenog primitka upisati u zaključnicu, zaključnicu nije moguće ranije poslati pojedinom prikazivaču.

Povodom tih navoda, Agencija je usporedila datume primitaka filmskih kopija s datumom nacionalnog otvaranja za određen broj filmskih naslova iz BLITZOVE distribucije, kako bi se utvrdilo je li BLITZ bio u mogućnosti poslati zaključnicu KINU ZADAR FILM znatno prije samog datuma prikazivanja filma.

Tablica 20. Prikaz primitka kopija za 10 najuspješnijih filmova iz BLITZOVE distribucije

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Filmski naslov | Datum primitka filmske kopije od producenta | Datum slanja filmske kopije KINU ZADAR FILM | Datum prikazivanja filma kod KINA ZADAR FILM |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...]\* | [...]\* | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...]\* | [...]\* | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |

\* napomena – datume označene zvjezdicom BLITZ je naznačio tako kako su napisani. Međutim, uvidom u priloženu dokumentaciju, Agencija je utvrdila kako je riječ o omašci, budući da se cjelokupna korespondencija glede dostave kopija između BLITZA i njegovih principala odvijala u 2008. godini, a ne u 2009. Slijedom navedenog, umjesto godine 2009. treba stajati 2008.

Izvor: Podnesak BLITZA od 13. travnja 2010.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz prikazanih podataka u tablici 20. Agencija je utvrdila točnost BLITZOVIH navoda kako filmske kopije stižu u Republiku Hrvatsku neznatno prije datuma nacionalnog otvaranja te u navedenim slučajevima BLITZ nije mogao poslati zaključnicu KINU ZADAR FILM znatno prije samog datuma prikazivanja filma.

Agencija je zatim izvršila uvid u zaključnice koje je BLITZ sklopio s BLITZ-CINESTAROM ADRIA, kako bi se utvrdilo postupa li BLITZ na jednak način i sa svojim povezanim društvom. Rezultati analize prikazani su u sljedećoj tablici.

Tablica 21. Usporedba datuma sklapanja zaključnica za BLITZOVE filmove koje su istodobno prikazivali KINO ZADAR FILM i BLITZ-CINESTAR ADRIA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Filmski naslov | Datum prikazivanja | Zaključnica – KINO ZADAR FILM | Zaključnica – BLITZ-CINESTAR ADRIA |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |

Izvor: Podnesak BLITZA od 21. prosinca 2009.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Uvidom u navedene podatke o filmovima koje su KINO ZADAR FILM i BLITZ-CINESTAR ADRIA prikazivali u isto vrijeme, utvrđeno je kako je BLITZ s obojicom konkurentskih kino prikazivača sklopio zaključnice u približno jednakom vremenskom razdoblju.

Nadalje, uvidom u dostavljene ugovore o javnom prikazivanju filmova koje je KINO ZADAR FILM sklopio s poduzetnicima [...], [...] i [...], Agencija je utvrdila kako je u sva tri ugovora zaključnica uređena istovjetnom odredbom koja glasi:

»[...]«

Navedena odredba u bitnome je identična odredbi iz ugovora o javnom prikazivanju filmova koje je KINO ZADAR FILM sklopio s BLITZOM i DUPLICATOM.

Osim toga, i sam je KINO ZADAR FILM u tijeku postupka naveo kako je praksa ostalih distributera da šalju zaključnicu s dostavom filmske kopije ili nakon dostave kopije, dok se datum prikazivanja ugovara prethodno usmenim putem.

U sljedećoj tablici prikazani su podaci o datumima potvrde prikazivanja za određen broj filmskih naslova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA koje je prikazivao KINO ZADAR FILM, a za koje je Agencija raspolagala dokazima o danoj potvrdi.

Tablica 22. Prikaz datuma potvrde prikazivanja filmskih naslova iz BLITZOVE i DUPLICATOVE distribucije

[...]

Izvor: Podnesci BLITZA, DUPLICATA i KINA ZADAR FILM

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Analizom navedenih podataka Agencija je utvrdila kako BLITZ i DUPLICATO potvrđuju prikazivanje pojedinog filma KINU ZADAR FILM znatno prije samog datuma prikazivanja.

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako postupanjem BLITZA i DUPLICATA nije moglo doći do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru, budući da BLITZ i DUPLICATO na jednak način postupaju s obojicom konkurentskih kino prikazivača na području Grada Zadra, a usmeno ugovaranje detalja prikazivanja pojedinog filmskog naslova uz dostavljanje zaključnice neposredno prije dostave filmske kopije predstavlja ustaljenu praksu na tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj, koju primjenjuju i drugi distributeri.

U tom smislu, utvrđeno je kako KINO ZADAR FILM u poslovanju s BLITZOM i DUPLICATOM ne trpi nikakve dodatne otegotne okolnosti u odnosu na poslovanje s drugim distributerima, niti je postupanjem BLITZA i DUPLICATA stavljen u nepovoljniji položaj u odnosu na konkurentskog prikazivača BLITZ-CINESTARA ADRIJU.

12.2.2.3. Sastavljanje kino programa

Kao jedan od oblika zlouporabe BLITZOVOG vladajućeg položaja, KINO ZADAR FILM navodi i sastavljanje kino programa, budući da prema njegovim riječima BLITZ isporuku filma uvjetuje određenim brojem predstava i veličinom kino dvorane, dok istovremeno takav broj predstava i veličinu kino dvorane ne uvjetuje kinu »Cinestar« u Zadru, čime bitno utječe na njegovo poslovanje.

Povodom tih navoda, Agencija je dopisom od 9. travnja 2009. od BLITZOVIH konkurenata na tržištu kino distribucije zatražila dostavu očitovanja o tome mogu li prikazivači filmova sami uređivati svoj kino program ili pri tome postoje određena ograničenja.

Poduzetnik [...] je u podnesku od [...] naveo kako distributer zajedno sa prikazivačem pokušava ugovoriti termin, trajanje i broj predstava prikazivanja pojedinog filmskog naslova te se ovisno o rezultatu broj predstava i trajanje mogu modificirati na obostranu korist.

Poduzetnik [...] je u podnesku od [...] naveo kako prikazivači kojima distribuira svoje filmove sami uređuju svoj kino program u dogovoru s njime.

Poduzetnik [...] je u podnesku od [...] naveo kako bi kino prikazivač trebao samostalno uređivati svoj program jer mu o tome ovisi poslovanje, no nerijetko je uvjetovan zahtjevima distributera. Taj odnos nije određen nikakvim propisima, već ovisi o tržišnim pozicijama pojedinog sudionika.

Poduzetnik [...] je u podnesku od [...] naveo kako kino prikazivačima ne uvjetuje nikakva ograničenja u kreiranju kino programa te kako nema potrebe intervenirati budući da obje strane imaju interes ostvariti što veću dobit, tako da prepušta kino prikazivaču odluku o terminima i broju predstava svojih filmova.

Poduzetnik [...] je u podnesku od [...] naveo kako kino prikazivači sami uređuju kino program, s time da bi trebali u sluhu dobrih poslovnih odnosa i pravila struke voditi računa da veći film ima veću dvoranu, manji film manju dvoranu te da u prvom tjednu prikazivanja veći film ima termine za predstave koje su najposjećenije.

Slijedom navedenog, Agencija je utvrdila kako zajedničko dogovaranje distributera i prikazivača oko rasporeda prikazivanja pojedinog filmskog naslova predstavlja ustaljenu poslovnu praksu.

Vezano za navode KINA ZADAR FILM kako BLITZ isti broj predstava ne uvjetuje i kinu »Cinestar«, potrebno je istaknuti kako dva prikazivača s različitim kapacitetima i različitim rezultatima prikazivanja filmskih naslova niti ne mogu imati istovjetan raspored prikazivanja pojedinog filma te u tome Agencija nije utvrdila ništa sporno.

12.2.2.4. Isporuka reklamnog materijala s otisnutom oznakom konkurenta

KINO ZADAR FILM u svom zahtjevu kao jedan od oblika BLITZOVE zlouporabe vladajućeg položaja navodi činjenicu da svi plakati koje od njega zaprima za promociju na sebi imaju otisnutu reklamu kina »Cinestar« te je na taj način primoran reklamirati svog izravnog konkurenta.

U očitovanju na zahtjev KINA ZADAR FILM, BLITZ je naveo [...].

BLITZ ističe da se na takvim plakatima i promotivnim materijalima koje dostavljaju veliki filmski studiji ne nalazi oznaka »Cinestar« jer je riječ o materijalima za međunarodno tržište na engleskom jeziku koji se ne tiskaju u Republici Hrvatskoj te su u tom smislu navodi KINA ZADAR FILM netočni.

U odnosu na sve filmove nezavisnih producenata, kao i određene rijetke filmove velikih filmskih studija, BLITZ navodi kako samostalno snosi sve troškove pribavljanja reklamnih materijala ako smatra da ih je potrebno lokalizirati na hrvatski jezik. U takvim slučajevima [...].

Vezano za oznaku kina »Cinestar« na koju se žali KINO ZADAR FILM, BLITZ navodi kako je riječ o minimalnoj oznaci u donjem lijevom kutu plakata. Ta oznaka po svojoj veličini, smještaju, a time i uočljivosti, smatra BLITZ, ne pripada u sastavne dijelove plakata koje prosječno usredotočeni potencijalni gledatelj zamjećuje pri čitanju poruke plakata. Osim toga, riječ je o oznaci podobnoj za prekrivanje, što KINO ZADAR FILM u praksi i radi, a takva se oznaka lako može i ukloniti bez oštećivanja samog plakata.

Zaključno, BLITZ ističe kako je nakon pokretanja postupka pred Agencijom, kada je i prvi puta saznao za zamjerke KINA ZADAR FILM glede navedenih plakata, dao naputak svojim radnicima da se predmetni znakovi režu i takvi plakati s uklonjenim oznakama šalju KINU ZADAR FILM.

Agencija iz zaprimljenih materijala nije mogla sa sigurnošću utvrditi jesu li točne tvrdnje KINA ZADAR FILM ili BLITZOVE tvrdnje. Naime, obojica poduzetnika dostavili su samo plakate, bez dodatnih dokaza o isporuci i primitku plakata iz kojih bi bilo vidljivo koje je plakate BLITZ isporučio, odnosno koje je plakate KINO ZADAR FILM zaprimio za reklamiranje pojedinih filmskih naslova.

Međutim, uvidom u sadržaj tih plakata Agencija je utvrdila kako se sporna oznaka »Cinestar« nalazi u donjem lijevom kutu plakata i u odnosu na cjelinu plakata predstavlja zanemarivi dio koji se nalazi izvan predmeta pažnje prosječnog potrošača te se može vrlo lako prekriti ili ukloniti, što BLITZ nije ni na koji način onemogućavao KINU ZADAR FILM. Također je utvrđeno kako je BLITZ u tijeku predmetnog postupka navedenu oznaku prestao tiskati na plakate koje dostavlja KINU ZADAR FILM.

Slijedom navedenog, iako je riječ o određenim nepravilnostima koje su trajale određeno vrijeme i koje nisu poželjne, a koje su tijekom postupka otklonjene, Agencija je utvrdila kako takvim postupanjem BLITZA nije došlo do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

12.3. Nametanje nepravednih trgovinskih uvjeta

KINO ZADAR FILM u podnesku od 23. prosinca 2008. navodi kako mu je BLITZ Ugovorom o javnom prikazivanju filmova nametnuo nepravedne trgovinske uvjete. Podneskom od 6. ožujka 2009. KINO ZADAR FILM dodatno se očitovao na pojedine stavke Ugovora o javnom prikazivanju filmova koje smatra nepravednima, navodeći kao primjer članak 6. stavak 1. i 2., članak 7., članak 23., članak 30., članak 37. te ugovorne odredbe o naknadi štete.

Očitujući se na navode KINA ZADAR FILM, BLITZ je istaknuo kako su razlozi sklapanja novih ugovora značajne pravne, ekonomske i tržišne promjene koje su uvjetovale sklapanje osuvremenjenog ugovora koji će odgovarati takvim promijenjenim uvjetima poslovanja, kao što su:

– donošenje novog Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima (»Narodne novine«, broj 167/2003) te Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima (»Narodne novine«, broj 79/2007), kojim je navedeni zakon usklađen s pravnom stečevinom Europske unije,

– ugovaranje naknada za korištenje glazbenih djela u kinematografima s Hrvatskim društvom skladatelja – Zaštita autorskih prava,

– donošenje Zakona o audiovizualnim djelatnostima (»Narodne novine«, broj 76/2007), kojim je stavljen izvan snage stari Zakon o kinematografiji iz vremena bivše SR Hrvatske (»Narodne novine«, broj 47/1980, 20/1990 i 53/1990), a koji je uredio pitanje prometa audiovizualnih djela (distribucije) kao i ostala značajna pitanja važna za distributere i prikazivače, odnosno pitanje jezika, prijevoda, kategorizacije, hrvatskog filma te novih nameta na prihode sudionika na tržištu (naknada za Hrvatski audiovizualni centar), kao i prekršajne odredbe,

– povećanje broja novih medija koji su uzrokovali povećanje piratstva (širokopojasni internet, veće brzine interneta, skidanje filmova, razvoj računalnih programa i standarda koji omogućuju gledanje filmova i slično),

– povećanje broja novih oblika zabave koji konkuriraju kvalitetom i mogućnostima kinu i kino distribuciji (DVD, Blu-Ray, veliki widescreen Plazma i LCD televizori, kućna kina, video igre i slično),

– pooštravanje uvjeta ugovora s velikim filmskim studijima koji zahtijevaju sve strože i strože uvjete poslovne suradnje (npr. dnevno izvještavanje, tjedno plaćanje, protokoli zaštite od piratstva),

– pojava prvih multipleks kina u Republici Hrvatskoj,

– opadanje broja malih kina zbog pada prihoda i nerentabilnosti,

– prijeteća financijska kriza na svjetskom tržištu koja se polovicom [...] godine počela nazirati.

BLITZ nadalje navodi kako se osnovne izmjene novog ugovora, osim sporednih i manje važnih izmjena, odnose na raspodjelu poslovnog rizika između kino prikazivača i kino distributera, i to:

– uvođenjem instrumenta osiguranja plaćanja u obliku zadužnice,

– uvođenjem mogućnosti uplaćivanja minimalne garancije kao sigurnosti prikazivaču da može dobiti pojedini film na nacionalnom otvaranju ako preuzme dio rizika,

– utvrđivanjem ugovorne kazne radi osiguranja poslovne discipline glede postupanja s BLITZOVOM imovinom (filmskim 35 mm kopijama i reklamnim materijalima) i imovinskim pravima (licencijama za prikazivanje filmova),

– reguliranjem prava i obveza ugovornih strana vezanih za postojanje odnosno gubitak prava na prikazivanje filmova,

– reguliranjem prava i obveza ugovornih strana vezanih za zaštitu od piratstva,

– reguliranjem mogućnosti procjene financijske isplativosti prikazivanja pojedinog filma kod određenog prikazivača i slično.

Kako zaključno navodi BLITZ, promjena Ugovora nije se odnosila samo na KINO ZADAR FILM, već je tijekom [...] novi Ugovor ponuđen svim kino prikazivačima u Republici Hrvatskoj.

Uvidom u pribavljenu dokumentaciju, Agencija je utvrdila kako se pravni odnos između KINA ZADAR FILM i BLITZA temelji na Ugovoru o javnom prikazivanju filmova broj 27, sklopljenom [...]. Takav tipski ugovor BLITZ je sklopio i s ostalim kino prikazivačima, uključujući i BLITZ-CINESTAR i BLITZ-CINESTAR ADRIJU.

Prije navedenog ugovora, između BLITZA i KINA ZADAR FILM na snazi je bio Ugovor o javnom prikazivanju filmova i raspodjeli zajedničkog prihoda broj 005. Agencija je usporedila sporne odredbe iz novog ugovora, koje je istaknuo KINO ZADAR FILM, s odredbama koje su bile predviđene u starom ugovoru te utvrdila kako se novi ugovor suštinski ne razlikuje od starog ugovora, na koji KINO ZADAR FILM nije imao primjedbi, a koji je bilo potrebno dopuniti zbog bitno promijenjenih ekonomskih i pravnih okolnosti na tržištu, kako je to obrazložio BLITZ.

Navodi KINA ZADAR FILM u ovom se dijelu prvenstveno odnose na nesrazmjer između prava i obveza koje ostvaruje prema ugovornim odredbama u odnosu na BLITZ i na njegovu nemogućnost da utječe na sadržaj tih odredbi, što Agencija nije smatrala spornim budući da je distributer nositelj licencijskih prava i obveza koje mora osigurati i na silaznom tržištu, pa je stoga nesporno jača ugovorna strana u tom ugovornom odnosu.

Slijedom navedenog, Agencija nije utvrdila bilo kakve dokaze kojim bi postupanje BLITZA prilikom sklapanja spomenutog novog ugovora s KINOM ZADAR FILM mogla ocijeniti narušavanjem tržišnog natjecanja, odnosno oblikom zlouporabe vladajućeg položaja u smislu članka 16. stavka 2. točke 1. ZZTN-a.

Ugovor o javnom prikazivanju filmova broj 25, koji je KINO ZADAR FILM sklopio [...] s DUPLICATOM, sadržajno je identičan tekstu Ugovora o javnom prikazivanju filmova broj 27 pa se prethodno utvrđenje Agencije odnosi i na taj ugovor.

12.4. Cijene BLITZ-CINESTARA i BLITZ-CINESTARA ADRIJE

U podnesku od 21. travnja 2009. KINO ZADAR FILM naveo je kako ga BLITZ putem svojih povezanih društava BLITZ-CINESTARA i BLITZ-CINESTARA ADRIJE nastoji ukloniti s tržišta javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru primjenom predatornih cijena.

Naime, prema navodima KINA ZADAR FILM, navedeni su poduzetnici dana 2. travnja 2009. snizili cijene kino ulaznica isključivo u Gradu Zadru te su sada cijene kino ulaznica u svim drugim gradovima u kojima posluju jednake ili veće u odnosu na cijene koje naplaćuju u Gradu Zadru.

Drugim riječima, KINO ZADAR FILM smatra kako snižavanje cijena kino ulaznica isključivo u Gradu Zadru, a ne u drugim gradovima u kojima posluje »Cinestar« grupa, predstavlja predatornu strategiju BLITZA koju vrši preko svojih povezanih poduzetnika BLITZ-CINESTARA i BLITZ-CINESTARA ADRIJE, a kojom ga se nastoji ukloniti s tržišta javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

Predatorno određivanje cijena jest postupanje poduzetnika u vladajućem položaju koji kratkoročnim spuštanjem cijena ispod prosječnih ukupnih troškova nastoji ukloniti postojeće konkurente s tržišta ili obeshrabriti ulazak novih konkurenata na tržište, kako bi nakon njihova izlaska s tržišta ili odustanka od ulaska dugoročno podigao cijene i time nadoknadio troškove pretrpljene smanjivanjem cijena te ostvario dodatan profit zbog smanjene razine tržišnog natjecanja.

Agencija je uvidom na službene internetske stranice KINA ZADAR FILM utvrdila da su cijene kino ulaznica koje naplaćuje taj poduzetnik, unatoč navedenom sniženju cijena »Cinestar« grupe, i dalje niže od tih cijena, čime se nije ostvarila glavna pretpostavka koja treba biti ispunjena kod utvrđivanja predatornih cijena.

Naime, ako određeni poduzetnik ukazuje na primjenu predatornih cijena poduzetnika u vladajućem položaju koje za cilj imaju njegovo isključenje s tržišta, tada cijene koje primjenjuje poduzetnik u vladajućem položaju moraju biti niže od njegovih, jer jedino na taj način predatorna strategija može polučiti uspjeh.

Tablica 23. Cijene kino ulaznica u kinima »Cinestar« grupe

|  | Cinestar Zagreb | Cinestar Novi Zagreb | Cinestar Rijeka | Cinestar Zadar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| pon. – ned., do 17 h | 25,00 kn | 25,00 kn | 25,00 kn | 22,00 kn |
| pon. – čet., od 17 h | 29,00 kn | 29,00 kn | 29,00 kn | 26,00 kn |
| pet. – ned., i praznici od 17 h | 33,00 kn | 33,00 kn | 33,00 kn | 26,00 kn |
| Skrivena pretpremijera | 29,00 kn | 29,00 kn | 29,00 kn | 23,00 kn |
| Pretpremijera | 37,00 kn | 37,00 kn | 37,00 kn | 32,00 kn |
| Ponoćna pretpremijera | 37,00 kn | 37,00 kn | 37,00 kn | 32,00 kn |
| Studentska kartica | 25,00 kn | 25,00 kn | 25,00 kn | 22,00 kn |
| Školske projekcije | 20,00 kn | 20,00 kn | 20,00 kn | 17,00 kn |
| Matineje | 20,00 kn | 20,00 kn | 20,00 kn | 20,00 kn |

Izvor: Podnesak KINA ZADAR FILM od 21. travnja 2009.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Tablica 24. Cijene kino ulaznica u kinu »Callegro«

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | do 17 h | od 17 h |
| Redovne cijene | 20,00 kn | 25,00 kn |
| Ponedjeljak, obiteljski dan | 18,00 kn | 20,00 kn |
| Callegro školski i studentski klub | 18,00 kn | 20,00 kn |
| Subota i nedjelja prijepodne | 20 kn | |

Izvor: Internetska stranica KINA ZADAR FILM posjećena u travnju 2009.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Stoga se navedeno ponašanje BLITZ-CINESTARA ADRIJE ne može ocijeniti kao primjena predatornih cijena već isključivo kao cjenovno usklađivanje s konkurentom na tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru, što predstavlja legitimnu strategiju poduzetnika, pa i onog koji se nalazi u vladajućem položaju.

13. Odluka Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

Na temelju činjenica koje je Agencija utvrdila savjesnom i brižljivom ocjenom svakog dokaza posebno i svih dokaza zajedno te na temelju rezultata cjelokupnog postupka, Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće), na temelju članaka 34. i 35. stavka 1. točke 2. i 5. ZZTN-a, na 65. sjednici, održanoj 24. veljače 2011. godine, razmatralo je navedeni predmet te je odlučilo kako u postupku nije dokazano da su poduzetnici BLITZ d.o.o. i poduzetnik pod njegovom kontrolom, DUPLICATO MEDIA d.o.o., spriječili, ograničili ili narušili tržišno natjecanje zlouporabom vladajućeg položaja na tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj izravnim ili neizravnim nametanjem nepravednih trgovinskih uvjeta u smislu članka 16. stavka 2. točke 1. ZZTN-a, odnosno primjenom nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima na povezanom tržištu javnog prikazivanja filmova u gradu Zadru, čime bi poduzetnika KINO ZADAR FILM d.d. doveli u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenta, poduzetnika BLITZ-CINESTAR ADRIA d.o.o., u smislu članka 16. stavka 2. točke 3. ZZTN-a. Stoga zahtjev podnositelja treba odbiti kao na zakonu neosnovan.

Vijeće svoju odluku obrazlaže kako slijedi:

Zahtjev KINA ZADAR FILM zaprimljen je u trenutku kad je navedeni poduzetnik bio u vladajućem položaju na tržištu javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru te se zabrinuo za svoj položaj zbog dolaska velikog konkurenta povezanog s vodećim kino distributerom na području Republike Hrvatske.

U Republici Hrvatskoj povezivanje kino distributera i prikazivača nije ograničeno posebnim zakonskim propisima, što omogućuje njihovo povezivanje i zajedničko djelovanje. Negativna posljedica takvog vertikalnog povezivanja očituje se u smanjenju broja nezavisnih kino prikazivača, koji na malim tržištima teško mogu opstati pored velikih kino prikazivača vertikalno povezanih s kino distributerima. Iz tog razloga, zabrinutost KINA ZADAR FILM zbog dolaska BLITZ-CINESTARA ADRIJE bila je sasvim opravdana.

U postupku koji je proveden, analizirane su sve relevantne činjenice i provedeni svi raspoloživi dokazi te je utvrđeno kako zahtjev KINA ZADAR FILM koji se tiče odbijanja opskrbe nije utemeljen, budući da je u promatranom razdoblju od otvaranja kina »Cinestar« u Zadru do mjeseca kolovoza 2010., od ukupno [...] filmova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA prikazivao [...] filmska naslova, odnosno 60-70 posto, od čega [...] filmski naslov na datum nacionalnog otvaranja, odnosno 30-40 posto.

Ako se uzmu u obzir podaci o 40 najuspješnijih filmova u 2009. i 2010. godini, KINO ZADAR FILM prikazivao je 80-90 posto filmova iz distribucije BLITZA i DUPLICATA, od čega 60-70 posto filmova na dan nacionalnog otvaranja, što ukazuje na zaključak da su KINU ZADAR FILM najuspješniji filmski naslovi iz distribucije BLITZA i DUPLICATA u pravilu bili dostupni na najraniji mogući datum, datum nacionalnog otvaranja.

Vezano za pojedine filmske naslove koje je BLITZ odbio ustupiti KINU ZADAR FILM na nacionalno otvaranje, Vijeće je utvrdilo kako je BLITZ pritom primijenio kriterije koji su isključivo ekonomske prirode, a koje je [...], što je detaljno obrazloženo u točki 12.2.1. obrazloženja ovoga rješenja.

Vijeće je pomno ispitalo i navode KINA ZADAR FILM koji se tiču primjene instituta minimalne garancije, nepravodobne dostave zaključnica, sastavljanja kino programa i dostave reklamnih materijala s otisnutom oznakom konkurenta te je zaključilo kako u postupanju BLITZA i DUPLICATA nisu utvrđeni elementi neizravnog odbijanja opskrbe odnosno nije utvrđeno kako je BLITZOVA namjera bila dovesti u povoljniji položaj svoje povezano društvo BLITZ-CINESTAR ADRIJU u odnosu na KINO ZADAR FILM, u smislu članka 16. stavka 2. točke 3. ZZTN-a, s ciljem isključivanja KINA ZADAR FILM s tržišta javnog prikazivanja filmova u Gradu Zadru.

Vijeće je također utvrdilo kako BLITZ potpisivanjem Ugovora o javnom prikazivanju filmova nije KINU ZADAR FILM nametnuo nepravedne trgovinske uvjete u smislu članka 16. stavka 2. točke 1. ZZTN-a.

Slijedom navedenog, iako su u postupku utvrđene određene nepravilnosti, koje se tiču utvrđivanja visine minimalne garancije neopravdanim uzimanjem u obzir i kriterija rezultata ostvarenih prikazivanjem sličnih filmova te isporuke reklamnog materijala s otisnutom oznakom konkurenta, što je detaljno obrazloženo u točkama 12.2.2.1. i 12.2.2.4. obrazloženja ovoga rješenja, one nisu za posljedicu imale značajno narušavanje tržišnog natjecanja na promatranim tržištima te je stoga Vijeće odlučilo odbiti zahtjev KINA ZADAR FILM kao na zakonu neosnovan.

Međutim, unatoč navedenome, BLITZ kao poduzetnik u vladajućem položaju na tržištu kino distribucije u Republici Hrvatskoj, ne smije ubuduće pobuditi nikakvu sumnju u opravdanost svog postupanja te ima posebnu odgovornost, kako osobno tako i putem poduzetnika nad kojim ima kontrolu, odnosno putem svog izvršnog distributera DUPLICATA, jednako postupati prema svim prikazivačima, kojima mora pravodobno osigurati dovoljan broj kopija pojedinog filmskog naslova te u slučaju negativne procjene isplativosti ponuditi minimalnu garanciju utvrđenu isključivo u iznosu jediničnog troška predmetne dodatne filmske kopije, bez uzimanja u obzir bilo kakvih nepouzdanih kriterija kao što su, primjerice, rezultati prethodnog prikazivanja sličnog filma. Na takav se način svakom prikazivaču može osigurati pristup filmskoj kopiji, a da istovremeno BLITZ nije prisiljen snositi nikakve dodatne troškove.

Nadalje, s obzirom na činjenicu da u Republici Hrvatskoj povezivanje kino distributera i prikazivača nije ograničeno posebnim zakonskim propisima, Vijeće ovim putem posebno upozorava BLITZ kako će zbog visoke koncentriranosti tržišta kino distribucije i javnog prikazivanja filmova na teritoriju Republike Hrvatske te BLITZOVE kapitalne i personalne povezanosti s BLITZ-CINESTAROM, kao i kontrole nad DUPLICATOM, Agencija i nadalje sukladno važećim propisima o zaštiti tržišnog natjecanja pozorno pratiti način poslovanja tih poduzetnika.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki I. izreke ovoga rješenja.

14. Upravna pristojba i troškovi postupka

Člankom 117. stavkom 1. i 2. ZoUP-a propisano je kako u rješenju kojim se postupak završava tijelo koje donosi rješenje određuje tko snosi troškove postupka, njihov iznos i kome se i u kojem roku imaju isplatiti te kako se u rješenju mora posebno navesti hoće li onaj tko snosi troškove morati naknaditi troškove drugoj stranci u smislu članka 114. stavka 2. i 3. ZoUP-a.

14.1. Upravna pristojba

Izdavanje rješenja kojim se okončava postupak utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja poduzetnika pred Agencijom podliježe naplati upravnih pristojbi sukladno odredbi članka 2. stavka 1. Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 88/96, 77/96, 95/97, 131/97, 68/98, 66/99, 145/99, 30/00, 116/00, 163/03, 17/04, 110/04, 141/04, 150/05, 153/05, 129/06, 117/07, 25/08, 60/08 i 20/10; dalje: Zakon o upravnim pristojbama), te članka 2. točke 1d. Uredbe o izmjeni Tarife upravnih pristojbi iz Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 141/04; dalje: Uredba o izmjeni Tarife upravnih pristojbi).

Upravna pristojba u iznosu od 5.000,00 kuna za zahtjev za pokretanjem postupka u kojem sudjeluju stranke sa suprotnim interesima, u smislu članka 42. ZZTN-a, a naročito za zahtjev za utvrđivanjem zlouporabe vladajućeg položaja na tržištu, naplaćuje se sukladno članku 2. točki 1d., odnosno tarifnom broju 106. točki 1d. Uredbe o izmjeni Tarife upravnih pristojbi.

Sukladno članku 3. stavcima 2. i 3. Zakona o upravnim pristojbama te tarifnom broju 2. Tarife upravnih pristojbi, koja je sastavni dio Zakona o upravnim pristojbama, za predmetno rješenje plaća se upravna pristojba u iznosu od 50,00 kuna.

Navedeni iznos uplaćuje se u roku od osam (8) dana od dana dostave ovoga rješenja posebnom uplatnicom u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske na račun broj 1001005-1863000160, pretpolje model »64«, poziv na broj odobrenja: 5002-20833-2011.

Prema odredbi članka 16. stavka 4. Zakona o upravnim pristojbama, nakon izvršene uplate obveznik uplate dužan je presliku posebne uplatnice, kao dokaz o obavljenoj uplati upravne pristojbe, žurno, a najkasnije u roku od osam (8) dana, dostaviti Agenciji s pozivom na klasu: UP/I 030-02/2008-01/80.

U slučaju da obveznik uplate upravne pristojbe ne izvrši uplatu upravne pristojbe, Agencija će po proteku roka od nadležne Porezne uprave, sukladno članku 10. stavku 2. Zakona o upravnim pristojbama, zatražiti prisilnu naplatu upravne pristojbe.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki II. izreke ovoga rješenja.

14.2. Troškovi postupka

Punomoćnik BLITZA i DUPLICATA pravovremeno je podnio zahtjev za naknadu troškova postupka. Navedeni zahtjev za naknadu troškova Agencija je zaprimila 1. listopada 2010.

U svom je zahtjevu punomoćnik BLITZA i DUPLICATA iznos odvjetničke nagrade iz tarifnog broja 20. točke 1. Tarife o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika (»Narodne novine«, broj 148/09; dalje: Tarifa), na temelju tarifnog broja 41. točke 2. Tarife (predmeti gdje se vrijednost predmeta spora ne može na drugi način utvrditi) uvećao na 100 bodova. Navedeni je iznos prema tarifnom broju 37. točki 1. Tarife dalje uvećao za 100 posto budući da predmet zahtijeva stručno i specijalističko znanje, kao i poznavanje i proučavanje stranog prava. Taj je iznos zatim na temelju tarifnog broja 36. točke 1. Tarife uvećao za 10 posto iz razloga što odvjetnik zastupa dvije osobe te tako vrijednost svake poduzete radnje u postupku procijenio na 220 bodova.

Kako vrijednost boda prema važećoj odvjetničkoj tarifi iznosi 10 kuna, punomoćnik BLITZA i DUPLICATA iznos bodova preračunao je u kune te dobio iznos od 41.800,00 kuna, na što je dodao porez na dodanu vrijednost po stopi od 22 posto na radnje pod rednim brojem 1. do 10. (4,840,00 kuna), odnosno po stopi od 23 posto na radnje pod rednim brojem 11. do 19. (4.554,00 kuna), te tako ukupan trošak odvjetničke usluge izračunao kao iznos od 51.194,00 kune. Sukladno tarifnom broju 36. točki 1. Tarife, iznos povišene nagrade podijelio je na jednake dijelove prema broju zastupanih osoba te utvrdio kako BLITZU pripada trošak odvjetničke usluge u iznosu od 25.597,00 kuna, a DUPLICATU iznos od 25.597,00 kuna.

Kao ostale izdatke učinjene u tijeku i u povodu postupka, BLITZ je zatražio naknadu troškova prijevoda ugovora o licenciji u iznosu od 6.758,00 kuna.

Slijedom navedenog, sveukupno BLITZ potražuje naknadu troškova u iznosu od 32.355,00 kuna, a DUPLICATO u iznosu od 25.597,00 kuna.

Agencija je punomoćniku BLITZA i DUPLICATA priznala pravo na nagradu i naknadu za zastupanje u predmetnoj upravnoj stvari za svih 19 radnji. Navedene su radnje bile nužne i opravdane u smislu članka 114. stavka 2. i 3. ZoUP-a, budući da su u postupku sudjelovale stranke sa suprotnim interesima te je bila riječ o troškovima pravnog zastupanja pred Agencijom, međutim punomoćniku BLITZA i DUPLICATA nije priznata visina tih troškova.

Primjenom tarifnog broja 20. točke 1., tarifnog broja 36. točke 1., tarifnog broja 37. točke 1., tarifnog broja 42. te tarifnog broja 50. Tarife, na temelju dostavljenog troškovnika, punomoćniku BLITZA i DUPLICATA priznato je pravo na nagradu i naknadu troškova za rad u iznosu od 25.597,00 kuna.

Naime, sukladno tarifnom broju 20. točki 1. Tarife propisano je da se u upravnom postupku podnesci kojima se pokreće upravni postupak te podnesci s činjeničnim navodima i obrazloženi prijedlozi u neprocjenjivim predmetima obračunavaju s 50 bodova.

Primjenom tarifnog broja 36. stavka 1. Tarife iznos naknade uvećan je za 10 posto budući da je punomoćnik u istom postupku zastupao više osoba.

Kako je u konkretnom slučaju riječ o upravnom postupku koji zahtijeva posebno stručno i specijalističko znanje te potrebu poznavanja i proučavanja stranog prava, punomoćniku BLITZA i DUPLICATA priznato je uvećanje osnovnog iznosa za 100 posto, sukladno tarifnom broju 37. točki 1. Tarife.

Tarifnim brojem 50. Tarife propisano je da vrijednost boda iznosi 10,00 kuna, a sukladno tarifnom broju 42. Tarife, navedeni je iznos uvećan za pripadajući iznos poreza na dodanu vrijednost. Ukupan iznos, sukladno tarifnom broju 36. točki 1. Tarife, podijeljen je na jednake dijelove prema broju zastupanih osoba.

Stoga je u smislu članka 117. ZoUP-a odlučeno kao u točki III. izreke ovog rješenja, odnosno kako je KINO ZADAR FILM dužan nadoknaditi troškove postupka BLITZU i DUPLICATU u ukupnom iznosu od 25.597,00 kuna, odnosno po 12.798,50 kn svakom od navedenih poduzetnika.

Tarifni broj 41. točka 2. Tarife na koji se poziva punomoćnik BLITZA i DUPLICATA nije primjenjiv u konkretnom slučaju jer isti uređuje naknadu u neprocjenjivim predmetima koji nisu predviđeni tarifnim odredbama Tarife, a u konkretnom je slučaju riječ o neprocjenjivom predmetu upravnog postupka koji je predviđen zasebnim tarifnim brojem 20. točkom 1. Tarife.

Agencija također nije uvažila BLITZOV zahtjev za naknadom troška prijevoda ugovora o licenciji u iznosu od 6.758,00 kuna, budući da se, sukladno članku 14. stavku 1. ZoUP-a, a vezano uz članak 12. Ustava Republike Hrvatske, upravni postupak pred Agencijom vodi na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu, stoga su stranke u postupku dužne dostaviti podneske i dokumentaciju na hrvatskom jeziku, odnosno u prijevodu na hrvatski jezik ako je izvornik na stranom jeziku.

Zahtjev KINA ZADAR FILM za naknadu troškova zastupanja nije uvažen budući da navedeni poduzetnik nije uspio sa svojim zahtjevom te stoga nema pravo na naknadu troškova zastupanja.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki III. izreke ovoga rješenja.

15. Objava rješenja u »Narodnim novinama»

Sukladno odredbi članka 59. stavka 1. ZZTN-a, u svezi s člankom 57. točkom 3. ZZTN-a, ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama».

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki IV. izreke ovoga rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja nije dopuštena žalba, ali nezadovoljna stranka može, sukladno članku 58. ZZTN-a, pokrenuti upravni spor kod Upravnog suda Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/I 030-02/2008-01/80

Urbroj 580-02-11-70-131

Zagreb, 24. veljače 2011.

Predsjednica Vijeća
za zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v r.

Napomena:

Budući da podaci označeni [...] i podaci u rasponima predstavljaju službenu tajnu u smislu članka 51. ZZTN-a, isti su izuzeti od objavljivanja te su izostavljeni iz teksta, odnosno koriste se skraćenice naziva i postoci u rasponu.

Rješenje, NN 88/2011-1892