### NN 33/2024 (20.3.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2019/2023 od 6. veljače 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

535

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Miroslav Šeparović, predsjednik, te suci Andrej Abramović, Ingrid Antičević Marinović, Mato Arlović, Snježana Bagić, Branko Brkić, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić, Goran Selanec i Miroslav Šumanović, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnijela Petra Jovičić iz Rijeke, koju zastupa Vlado Vladika, odvjetnik u Rijeci, na sjednici održanoj 6. veljače 2024. donio je

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Utvrđuje se da je zbog dugotrajnosti pravomoćno okončanog parničnog postupka koji se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci pod brojem Pn-235/2017 i ovršnog postupka koji je u tijeku pred istim sudom pod brojem Ovr-5043/2018 podnositeljici ustavne tužbe Petri Jovičić iz Rijeke povrijeđeno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.).

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Petri Jovičić iz Rijeke, Put Murata 22A, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava u iznosu od 1.800,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Petra Jovičić iz Rijeke (u daljnjem tekstu: podnositeljica), koju zastupa Vlado Vladika, odvjetnik u Rijeci, podnijela je 7. rujna 2017. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), a kojom prigovara da joj je zbog dugotrajnosti pravomoćno okončanog parničnog postupka koji se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci pod brojem Pn-235/2017 i ovršnog postupka koji je u trenutku podnošenja ustavne tužbe u tijeku pred istim sudom pod brojem Ovr-5043/2018, povrijeđeno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona pribavljeni su spisi Općinskog suda u Rijeci broj: Pn-235/2017 i broj: Ovr-5043/2018.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

1) Parnični postupak

3. Petar Jovičić (otac podnositeljice, u daljnjem tekstu: tužitelj) podnio je 26. lipnja 2017. Općinskom sudu u Rijeci tužbu protiv Milana Rakića radi naknade štete, te je istoga dana podnio i zahtjev za odobravanje korištenja pravne pomoći.

Parnični sud dostavio je 26. rujna 2017. tužbu na odgovor tuženiku.

Tužitelj je 16. studenoga 2017. dostavio sudu rješenje o oslobađanju od plaćanja sudskih pristojbi.

Pripremno ročište održano je 5. ožujka 2018., dok je ročište određeno za 8. svibnja 2018. zbog bolesti sutkinje odgođeno za 22. svibnja 2018.

Prvostupanjski sud zatražio je 13. lipnja 2018. potrebne spise predmeta od Županijskog suda u Rijeci, koji je traženo dostavio 3. srpnja 2018.

Ročišta su održana 5. srpnja 2018., 10. rujna 2018. i 3. listopada 2018., kada je rasprava zaključena.

Presuda broj: Pn-235/2017-13 donesena je 9. listopada 2018., njome je djelomično usvojen tužbeni zahtjev, te je tuženome naloženo da tužitelju isplati 15.000,00 kuna zajedno sa zakonskim zateznim kamatama, te mu je naloženo i da tužitelju naknadi parnični trošak od 3.493,75 kuna.

Presuda je postala pravomoćna 3. studenoga 2018., a ovršna 19. studenoga 2018.

2) Ovršni postupak

4. Općinski sud u Rijeci zaprimio je 7. prosinca 2018., na temelju pravomoćne i ovršne presude Općinskog suda u Rijeci broj: Pn-235/2017-13 od 9. listopada 2018. (u daljnjem tekstu: ovršna isprava), prijedlog Petra Jovičića, oca podnositeljice za ovrhu na ovršenikovim pokretninama.

Rješenje o ovrsi doneseno je 19. veljače 2019.

Rješenjem Općinskog suda u Rijeci broj: Ovr-5043/18 od 24. svibnja 2019. utvrđen je prekid postupka jer je ovrhovoditelj umro, te je određeno da će se postupak nastaviti kada nasljednik preuzme postupak.

Podneskom od 7. siječnja 2020. podnositeljica je sudu dostavila rješenje o nasljeđivanju iza pokojnog ovrhovoditelja od 3. srpnja 2019., gdje je ona proglašena zakonskom nasljednicom, te je u istom podnesku predložila nastavak predmetnog postupka.

Naredbom predsjednika suda od 12. lipnja 2020. predmet je dodijeljen u rad drugom sucu.

Rješenjem Općinskog suda u Rijeci od 22. rujna 2020. određen je nastavak postupka, a kako rješenje nije moglo biti dostavljeno ovršeniku to je taj sud zaključkom od 26. siječnja 2021. odredio dostavu navedenog rješenja za ovršenika isticanjem na e-oglasnoj ploči. Rješenje je postalo pravomoćno 24. veljače 2021.

Podnositeljica je 4. srpnja 2022. podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Općinski sud u Rijeci je 22. srpnja 2022. izdao naredbu da se rješenje o nastavku ovrhe dostavi ovrhovoditelju.

Zaključkom od 22. srpnja 2022. taj je sud pozvao podnositeljicu da dostavi prijedlog za ovrhu spram »nasljednika ovršenika«.

Podneskom od 25. srpnja 2022. podnositeljica je odgovorila da je nakon smrti ovrhovoditelja već poduzela sve potrebne radnje radi nastavka postupka.

Rješenjem predsjednice Općinskog suda u Rijeci broj: Su Gzp I-48/2022-4 od 29. kolovoza 2022. zahtjev podnositeljice za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku odbijen je kao neosnovan, na koje je podnositeljica 2. rujna 2002. izjavila žalbu.

Rješenjem Županijskog suda u Rijeci broj: Su-Gžzp I-15/2022-2 od 6. rujna 2023. usvojena je žalba podnositeljice te je određen rok od šest (6) mjeseci za donošenje odluke u predmetu broj: Ovr-5043/2018.

Podnositeljica je 11. travnja 2023. podnijela ustavnu tužbu Ustavnom sudu.

Rješenjem Općinskog suda u Rijeci od 16. listopada 2023. utvrđen je prekid postupka zbog smrti ovršenika, te je pozvana nasljednica Jasmina Borikić kao nasljednica da preuzme postupak te je određeno da se postupak nastavlja.

Zaključkom od istog dana pozvana je podnositeljica da se očituje u roku od osam (8) dana, na način da naznači gdje se nalaze pokretnine ovršenika s obzirom na to da mu je adresa u Srbiji, Smederevska Palanka, Jezerska 40, a sve kako bi ovršitelj izašao na lice mjesta.

Podnositeljica je podneskom od 31. listopada 2023. dostavila adresu ovršenika radi pljenidbe pokretnina, te je 6. studenoga 2023. Općinski sud u Rijeci izdao naredbu da se spis dostavi sudskom ovršitelju na provedbu.

Sudski ovršitelj izašao je na lice mjesta 21. studenoga 2023. gdje se zajedno s punomoćnikom podnositeljice uputio prema stanu, gdje je prezime ovršenice, a u stanu su zatekli podstanarku koja je izjavila da je ovršenica u Srbiji te da pokretnine u stanu nisu od ovršenice te je sudski ovršitelj naveo da je iz navedenih razloga uredovanje bezuspješno.

Općinski sud u Rijeci je 5. prosinca 2023. donio rješenje o obustavi postupka u skladu s odredbom članka 144. Ovršnog zakona.

Na navedeno rješenje podnositeljica je 6. prosinca 2023. izjavila žalbu. Navedeno rješenje u trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi nije postalo pravomoćno.

III. KORIŠTENJE SREDSTAVA ZA ZAŠTITU PRAVA NA SUĐENJE U RAZUMNOM ROKU

5. Podnositeljica je prethodno koristila dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka, te je rješenjem Županijskog suda u Rijeci broj: Su-Gžzp I-15/2022-2 od 6. rujna 2023. zahtjev usvojen kao osnovan te je određen rok od šest (6) mjeseci za donošenje odluke u predmetu broj: Ovr-5043/2018.

IV. MJERODAVNO PRAVO

6. U odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016., u točkama 4. – 11. (»Narodne novine« broj 50/16.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.) sve do 14. ožujka 2013., kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 82/16. - Uredba, 67/18., 126/19. – rješenje USRH broj: U-I-4658/2019 i dr. i 21/22.; u daljnjem tekstu: ZoSud:28/13-21/22).

V. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

7. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.), jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku je ta da su podnositelji prethodno koristili dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

8. U konkretnom slučaju podnositeljica je koristila pravna sredstva koja su joj bila na raspolaganju na temelju ZoSuda:28/13-21/22.

9. Budući da je podnositeljica prije podnošenja ustavne tužbe koristila dopuštena pravna sredstva sa svrhom ubrzanja sudskog postupka, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

VI. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

10. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i nadležnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

10.1. U konkretnom slučaju podnositeljica prigovara nerazumnoj duljini parničnog postupka koji je prethodio ovršnom postupku, kao i duljini ovršnog postupka, sagledavajući ta dva postupka kao cjelinu. Pravno stajalište da se parnični i ovršni postupak sagledavaju kao jedinstvena cjelina Ustavni sud izrazio je u svojim odlukama broj: U-IIIA-324/2005 od 23. studenoga 2006. (www.usud.hr) i broj: U-IIIVs-3126/2008 od 5. ožujka 2009. (»Narodne novine« broj 38/09.).

10.2. Budući da je podnositeljica, odnosno njezin prednik podnio prijedlog za ovrhu u roku manjem od 30 dana od primitka pravomoćne presude, Ustavni sud zaključuje da su ispunjeni uvjeti za sagledavanje parničnog i ovršnog postupka kao jedinstvene cjeline.

Pri tome Ustavni sud podsjeća na pravno stajalište izraženo u svojoj odluci broj: U-IIIA-573/2018 od 5. studenoga 2019. (www.usud.hr) prema kojem kada je prednik podnositelja ustavne tužbe umro prije podnošenja ustavne tužbe, podnositelj (kao nasljednik) u slučaju preuzimanja postupka ima pravo na naknadu od dana kada bi imao pravo i njegov prednik.

10.3. U konkretnom je slučaju Ustavni sud posebno razmatrao postupanje nadležnih sudova i podnositelja (razmatrano razdoblje) od pokretanja parničnog postupka podnošenjem tužbe (26. lipnja 2017.) do donošenja odluke Ustavnog suda (6. veljače 2024.).

10.4. Pritom Ustavni sud ističe da je parnični postupak od njegovog pokretanja (26. lipnja 2017.) do dostave pravomoćne odluke tužitelju odnosno predniku podnositeljice (19. studenoga 2018.) trajao jednu (1) godinu, četiri (4) mjeseca i dvadeset i četiri (24) dana, a ovršni postupak od njegovog pokretanja (7. prosinca 2018.) do donošenja odluke Ustavnog suda (6. veljače 2024.) traje ukupno pet (5) godina, jedan (1) mjesec i trideset (30) dana.

1) Duljina sudskog postupka

11. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi ovršni postupak još uvijek nije okončan te od podnošenja tužbe (26. lipnja 2017.) do donošenja odluke Ustavnog suda (6. veljače 2024.) parnični i ovršni postupak, sagledavajući ih kao cjelinu, traju ukupno šest (6) godina, sedam (7) mjeseci i jedanaest (11) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

12. U odnosu na parnični postupak, Ustavni sud utvrđuje da se u tom postupku nisu pojavila složena ni činjenična ni pravna pitanja.

13. U odnosu na ovršni postupak, Ustavni sud primjećuje da je u ovršnom postupku bio određen prekid postupka zbog smrti ovrhovoditelja, no Ustavni sud unatoč tome procjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom ovršnom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

a) U parničnom postupku

14. Iz opisanog tijeka parničnog postupka, koji je trajao jednu (1) godinu, četiri (4) mjeseca i dvadeset četiri (24) dana, proizlazi da u postupku pred prvostupanjskim parničnim sudom nisu postojala dulja razdoblja postupovne neaktivnosti i da nije prekoračen zakonom propisani rok za izradu i otpremu pisanog otpravka presude.

b) U ovršnom postupku

15. Iz opisanog tijeka ovršnog postupka, koji traje preko pet godina razvidno je da su u postupanju prvostupanjskog suda postojala dulja razdoblja postupovne neaktivnosti i zastoji u odlučivanju, propuštanja donošenja odluka o prijedlozima podnositelja. Naime, iako je podnositeljica podneskom od 7. siječnja 2020. sudu dostavila rješenje o nasljeđivanju i predložila nastavak postupka, sud je tek 22. rujna 2020. odredio nastavak postupka, a rješenje je tek 24. veljače 2021. postalo pravomoćno. Nadalje, u razdoblju od 24. veljače 2021. kada je rješenje o nastavku postalo pravomoćno Općinski sud u Rijeci sve do 22. srpnja 2022. nije poduzeo ni jednu sudsku radnju, već je tada izdao naredbu radi dostave podnositeljici rješenja o nastavku postupka. Sljedeće dulje razdoblje neaktivnosti Općinskog suda u Rijeci je ono od kada je zaključkom od 22. srpnja 2022. pozvao podnositeljicu da dostavi ispravljeni prijedlog za ovrhu (na koji je podnositeljica odgovorila već 25. srpnja 2022.) pa sve do 16. listopada 2023. kada je utvrđen prekid postupka zbog smrti ovršenika. Dakle u razdoblju od jedne (1) godine i dva (2) mjeseca nije poduzimana ni jedna sudska radnja.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

16. U parničnom i ovršnom postupku ni tužitelj kao prednik podnositeljice ni podnositeljica ni s čim nisu doprinijeli trajanju postupka.

VII. OCJENA USTAVNOG SUDA

17. S obzirom na to da su u postupanju Općinskog suda u Rijeci postojala dulja razdoblja neopravdane postupovne neaktivnosti i zastoji u odlučivanju, da ovršni postupak u pravno relevantnom razdoblju traje preko pet (5) godina, kao i okolnost da se radi o ovršnom postupku koji je hitne naravi, te u konačnici da parnični i ovršni postupak, sagledavajući ih kao jedinstvenu cjelinu, ukupno traju dulje od šest (6) godina, Ustavni sud utvrđuje da je zbog nerazumne duljine parničnog i ovršnog postupka došlo do povrede članka 29. stavka 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

18. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u izreci s obzirom na to da u trenutku donošenja ove odluke rok od šest (6) mjeseci određen rješenjem Županijskog suda u Rijeci broj: Su-Gžzp I-15/2022-2 od 6. rujna 2023. za donošenje odluke u predmetu broj: Ovr-5043/2018. nije istekao.

18.1. Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju Ustavni sud uzeo je u obzir da je u ovršnom postupku zbog smrti ovrhovoditelja, a potom i smrti ovršenika bio određen prekid postupka, kao i to da predmetni ovršni postupak još uvijek nije okončan.

19. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-2019/2023

Zagreb, 6. veljače 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
 dr. sc. Miroslav Šeparović, v. r.