## Zakon o športu

### NN 60/1992 (1.10.1992.), Zakon o športu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o športu

Proglašavam Zakon o športu, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici 25. rujna 1992.

Broj : PA4-73/ 1-92.

Zagreb, 25. rujna 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON O ŠPORTU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuje se djelatnost športa koja obuhvaća: dio tjelesne
i zdravstvene kulture djece i mladeži, aktivnosti športaša, športsko-rekreacijske
aktivnosti građana i kineziterapijske aktivnosti.

Republika Hrvatska potiče i pomaže skrb o športu, a posebno javne potrebe
u športu od interesa za Republiku.

Članak 2.

Športsku djelatnost obavljaju športske organizacije, športska poduzeća,
obrazovne ustanove, učenička i studentska športska društva, te druge pravne
osobe i građani samostalnim osobnim radom.

Članak 3

U smislu ovoga Zakona:

- dio tjelesne i zdravstvene kulture djece i mladeži obuhvaća kraće
programe aktivnosti djece predškolske dobi i izvannastavne i izvanškolske
aktivnosti učenika i studenata;

- aktivnosti športaša obuhvaćaju trening i natjecanja športaša radi
osposobljavanja za postizanje športskih rezultata;

- športsko-rekreacijske aktivnosti građana obuhvaćaju organizirane aktivnosti
radi očuvanja i unapređenja zdravlja, osmišljenog korištenja odmora i slobodnog
vremena;

- kineziterapijske aktivnosti obuhvaćaju tjelesno vježbanje radi poboljšanja
životnih funkcija i unapređenja zdravlja.

Športske aktivnosti djece i mladeži temelj su svekolike djelatnosti
športa.

Članak 4.

Športska djelatnost pridonosi zdravom životu građana, odgoju i obrazovanju,
gospodarskom promicanju društva, te je činitelj razvoja humanih odnosa
među ljudima i narodima.

Članak 5.

Športska djelatnost temelji se na dobrovoljnosti, sklonosti i sposobnosti,
gospodarskim postignućima, etićkim i moralnim načelima, znanstvenim i stručnim
spoznajama, te načelima olimpijskog pokreta i pravilima športa.

Članak 6.

Osnovu financiranja u športu čine sredstva ostvarena vlastitom djelatnošću,
prodajom usluga na tržištu, članarinom, donacijom i iz drugih izvora u
skladu sa zakonom.

Zakonom i na osnovi zakona određuju se aktivnosti, poslovi i djelatnosti
u športu koje predstavljaju javne potrebe, a financiraju se, osim sredstvima
iz stavka 1. ovoga članka, i sredstvima iz proračuna Republike, općine,
odnosno Grada Zagreba.

Športsko-rekreacijske aktivnosti zaposlenih i građana, kada su u funkciji
neposrednog unapređenja radnih sposobnosti i očuvanja zdravlja, mogu financirati
poduzeća, sindikati i druge organizacije u kojima su zaposleni, odnosno
neposredno građani.

Članak 7.

Poslovi tjelesne kulture i športa koje, prema ovom Zakonu, ne obavljaju
tijela državne vlasti i državne uprave i ne obavljaju ih pravne osobe koje
imaju javne ovlasti, lokalni su poslovi koje obavljaju tijela jedinica
lokalne samouprave i Grada Zagreba.

II. OBAVLJANJE DJELATNOSTI

1. Športske organizacije

Članak 8.

Športske organizacije oblik su slobodnog udruživanja građana, koje se
osnivaju, ustrojavaju, djeluju i prestaju u skladu s propisima kojima se
uređuje slobodno udruživanje građana, ako ovim Zakonom, za pojedina pitanja,
nije drukčije određeno.

Svoje ustrojstvo i način djelovanja športska organizacija uređuje statutom
i drugim aktom u skladu sa zakonom i drugim propisima.

Športske organizacije imaju svojstvo pravne osobe koje stječu upisom
u registar kod zakonom određenog tijela državne uprave, odnosno lokalne
samouprave.

Članak 9.

Pod športskom organizacijom, u smislu ovoga Zakona, smatra se klub,
odnosno društvo jedne športske grane ili aktivnosti.

Športske organizacije iz stavka 1. ovoga članka mogu se udruživati u
športska društva.

Članak 10.

Športske organizacije mogu, radi ostvarivanja svojih ciljeva i zadaća,
te radi pribavljanja sredstava neposredno obavljati gospodarske i druge
djelatnosti u skladu s propisima.

Članak 11.

Učenička i studentska športska društva osnivaju se i djeluju pri školama
i fakultetima, kao oblik izvannastavnih i izvanškolskih aktivnosti učenika
i studenata, u skladu s posebnim propisima.

2. Športska poduzeća i druge pravne osobe

Članak 12.

Športska poduzeća osnivaju se kako bi se bavila športskom djelatnošću
te koristila i održavala športske objekte i upravljala njima.

Članak 13.

Na športska poduzeća primjenjuju. se propisi koji se primjenjuju na
poduzeća koja obavljaju gospodarsku djelatnost, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 14.

Poduzeća i druge pravne osobe koje obavljaju gospodarsku ili društvenu
djelatnost, mogu obavljati športsku djelatnost ukoliko ispunjavaju uvjete
određene ovim Zakonom.

Članak 15.

Športske organizacije, športska poduzeća i građani koji samostalnim
osobnim radom obavljaju športsku djelatnost, mogu provoditi kraće programe
aktivnosti djece predškolske dobi, te izvannastavne i izvanškolske aktivnosti
učenika i studenata, ako im to povjere organizacije predškolskog odgoja,
osnovne, srednje i više škole i fakulteti.

3. Samostalni osobni rad

Članak 16.

Pod uvjetima utvrđenim odredbama ovoga Zakona samostalni rad mogu obavljati:

1) osobe koje imaju odgovarajuću stručnu spremu odnosno koje su stručno
osposobljene za obavljanje stručnih poslova u športu;

2) vrhunski športaši.

Vrhunski športaš stječe pravo na obavljanje djelatnosti samostalnim
osobnim radom upisom u registar vrhunskih športaša koji vodi Hrvatski olimpijski
odbor.

Članak 17.

Osobe koje ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom, a nalaze se u
radnom odnosu, mogu obavljati športsku djelatnost osobnim radom kao sporedno
zanimanje.

Članak 18.

Djelatnost športa samostalnim osobnim radom ne mogu obavljati osobe
koje su pravomoćno osuđene za kaznena djela protiv ličnosti i morala.

Članak 19.

Osoba koja ima stručnu spremu odnosno stručnu osposobljenost propisanu
člankom 57. stavkom 3. ovoga Zakona za obavljanje stručnih poslova u športu,
može samostalnim osobnim radom obavljati poslove iz članka 57. stavka 1.
ovoga Zakona.

Članak 20.

Vrhunski športaš koji samostalnim osobnim radom obavlja natjecateljsku
športsku djelatnost može se natjecati samo u športskoj grani u kojoj je
postigao stupanj vrhunskog športaša prema kategorizaciji Hrvatskog olimpijskog
odbora.

Članak 21.

Vrhunski športaš, koji samostalnim osobnim radom obavlja športsku djelatnost,
može sudjelovati u športskim natjecanjima pod uvjetima koje utvrđuje odgovarajući
nacionalni športski savez sukladno međunarodnim športskim pravilima.

Članak 22.

Osoba koja obavlja djelatnost samostalnim osobnim radom za obavljanje
stručnih poslova u športu može zaposliti djelatnike koji ispunjavaju uvjete
propisane člankom 57. ovoga Zakona.

Članak 23.

Osoba koja će obavljati samostalnu djelatnost dužna je prljaviti njezin
početak s podacima o: vrsti poslova, stručnoj spremi, odnosno stručnoj
osposobljenosti, poslovnom prostoru, djelatnicima i njihovoj stručnoj spremi,
odnosno stručnoj osposobljenosti i nazivu tvrtke pod kojom će se djelatnost
obavljati, organu uprave općine, odnosno Grada Zagreba, nadležnom za poslove
športa na području gdje će je obavljati, a ako djelatnost obavlja na području
više općina, organu uprave nadležnom za poslove športa u općini svog prebivališta.

Članak 24.

Pravo na obavljanje djelatnosti samostalnim osobnim radom prestaje odjavom
obavljanja djelatnosti ili rješenjem nadležnog organa uprave.

Članak 25.

Organ uprave nadležan za poslove športa općine, odnosno Grada Zagreba,
na području gdje je prebivalište osobe koja športsku djelatnost obavlja
samostalnim osobnim radom, rješenjem će utvrditi prestanak obavljanja djeletnosti,
ako osoba koja obavlja djelatnost:

a) umre,

b) izgubi potpuno ili djelomično poslovnu sposobnost,

c) izgubi opću zdravstvenu sposobnost ili posebnu zdravstvenu sposobnost
tamo gdje je ona uvjet za obavljanje djelatnosti,

d) zasnuje radni odnos,

e) bude pravomoćno osuđena za kaznena djela protiv dostojanstvs ličnosti
i morala ili joj bude izrečena mjera sigurnosti ili zaštitna mjera zabrane
obavljanja djelatnosti.

Organ uprave iz stavka 1. ovoga članka zabranit će obavljanje športske
djelatnosti osobi koja obavlja djelatnost protivno odredbama ovoga Zakona
i uvjetima za obavljanje djelatnosti.

Organ uprave koji u obavljanju nadzora utvrdi nedostatak u ispunjavanju
uvjeta ili u obavljanju djelatnosti, može prije donošenja rješenja o zabrani
obavljanja djelatnosti odrediti rok za uklanjanje nedostataka.

Članak 26.

U slučajevima bolesti, vojne obveze, specijalizacije, stručnog osposobljavanja
ili drugih sličnih uzroka, obavljanje športske djelatnosti samostalnim
osobnim radom, može nastaviti djelatnik koji ispunjava uvjete u pogledu
stručne spreme, odnosno stručne osposobljenosti, propisane člankom 57.
ovoga Zakona.

Članak 27.

Za obavljanje djelatnosti športa samostalnim osobnim radom odgovarajuće
se primjenjuju odredbe zakona kojima se uređuje samostalno obavljanje gospodarskih
djelatnosti osobnim radom, ako nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

III. JAVNE POTREBE U ŠPORTU

Članak 28.

Republika Hrvatska, općine, odnosno Grad Zagreb prihvaćaju programe
javnih potreba u športu, te osiguravaju sredstva iz svog proračuna u skladu
s ovim Zakonom.

Pri utvrđivanju programa iz stavka 1. ovoga članka polazi se od potreba
i mogućnosti tržišnih odnosa i dostignuća u športu suvremenog svijeta.

Članak 29.

Javne potrebe u športu za koje se sredstva osiguravaju i iz proračuna
Republike jesu aktivnosti, poslovi i djelatnosti u svezi s:

1) poticanjem i promicanjem svekolikog športa, a osobito športa djece
i mladeži,

2) djelovanjem Hrvatskog olimpijskog odbora i nacionalnih športskih
saveza,

3) organiziranjem i provođenjem nacionalnih prvenstava i međunarodnih
športskih natjecanja reprezentativne razine,

4) posebnom skrbi o vrhunskim športašima,

5) održavanjem i izgradnjom objekata od značenja za Republiku,

6) dodjeljivanjem Republičke nagrade športa "Franjo Bučar",

7) obavljanjem stručnog nadzora u športu,

8) istraživačko-razvojnim i stručnim radom te obrazovnom i informacijskom
djelatnošću u športu, što predstavlja osnovu ili je u funkciji realizacije
javnih potreba iz stavka 1. točke 1 -7. ovoga članka.

Prijedlog programa javnih potreba utvrđuje Vlada Republike Hrvatske,
a donosi ga Sabor Republike Hrvatske s godišnjim proračunom.

Članak 30.

Sredstva za zadovoljavanje potreba iz članka 29. stavka 1. ovoga Zakona
izdvajaju se iz proračuna Republike na račun Ministarstva kulture i prosvjete,
koje i raspolaže tim sredstvima.

Članak 31.

Javne potrebe u športu za koje se sredstva osiguravaju i iz proračuna
općine, odnosno Grada Zagreba jesu aktivnosti, poslovi i djelatnosti, za
koje je određeno da su lokalnog značenja, u svezi s:

1. poticanjem i promicanjem športa,

2. provođenjem dijela programa tjelesne i zdravstvene kulture djece
i mladeži,

3. djelovanjem općinskih, odnosno gradskih športskih saveza i udruženja
športskih organizacija i saveza,

4. treningom, organiziranjem i provođenjem sustava domaćih i međunarodnih
natjecanja, te opću i posebnu zdravstvenu zaštitu športaša,

5. športsko-rekreacijskim aktivnostima građana, kineziterapijskim aktivnostima,
kao i drugim športskim aktivnostima koje su u funkciji unapređenja i čuvanja
zdravlja i postizanja psihofizičke sposobnosti pučanstva,

6. tjelesnom kulturom i športskim aktivnostima invalida i drugih osoba
oštećena zdravlja,

7. održavanjem i izgradnjom objekata od značenja za općinu, odnosno
Grad Zagreb,

8. stručnim radom u športu, te obrazovnom i informacijskom djelatnošću
u športu, što predstavlja osnovu ili je u funkciji realizacije javnih potreba
iz stvka 1. točke 1-7 ovoga članka.

Prijedlog programa javnih potreba utvrđuje izvršno vijeće, a donosi
ga skupština općine, odnosno Grada Zagreba, s godišnjim proračunom.

Članak 32.

Sredstva za zadovoljavanje potreba iz članka 31. stavka 1. ovoga Zakona
izdvajaju se iz proračuna općine, odnosno Grada Zagreba, na račun općinskog,
odnosno gradskog organa uprave nadležnog za poslove športa koji i raspolaže
tim sredstvima.

Članak 33.

Ministar kulture i prosvjete, na prijedlog Hrvatskog olimpijskog odbora,
propisat će kriterije za programiranje i dodjelu sredstava iz članka 29.
stavka 1. ovoga Zakona, način njihovog raspoređivanja i dodjele, te način
praćenja njihovog korištenja.·

Rukovoditelj općinskog, odnosno gradskog organa uprave nadležnog za
poslove športa, na prijedlog općinskog, odnosno gradskog udruženja športskih
organizacija i saveza, propisat će kriterije za programiranje i dodjelu
sredstava iz članka 31. stavka 1. ovoga Zakona, način njihovog raspoređivanja
i dodjele, te način praćenja njihovog korištenja.

Članak 34.

Ministarstvo kulture i prosvjete, te organ uprave općine, odnosno Grada
Zagreba, nadležan za poslove športa mogu, određene stručne i druge poslove
u svezi s proračunskim financiranjem športa, povjeriti Hrvatskom olimpijskom
odboru, odnosno udruženju športskih organizacija i saveza ili stručnoj
službi druge organizacije.

IV. ŠPORTSKI SAVEZI

Članak 35.

Radi ostvarivanja potreba i interesa športskih organizacija, te ukupnih
aktivnosti u području športa, osnivaju se športski savezi i udruženja športskih
organizacija i saveza općine, odnosno Grada Zagreba.

Športski savezi i udruženja športskih organizacija i saveza općine,
odnosno Grada Zagreba mogu se udruživati u područne športske saveze i područna
udruženja športskih organizacija i saveza.

Športski savezi osnivaju se na području Republike kao nacionalni športski
savezi.

Članak 36.

Športski savezi i udruženja športskih organizactja i saveza, iz članka
35. ovoga Zakona, imaju svojstvo pravne osobe i upisuju se u registar zakonom
određenog tijela državne uprave, odnosno lokalne samouprave.

Članak 37.

Članovi općinskog, odnosno gradskog športskog saveza su športske organizacije
odgovarajuće športske grane.

Članovi općinskog, odnosno gradskog udruženja športskih organizacija
i saveza su sve športske organizacije i športski savezi općine, odnosno
Grada Zagreba.

Članovi općinskog, odnosno gradskog udruženja športskih organizacija
i saveza, sukladno pravilima tih udruženja, mogu biti i druge organizacije
i udruženja s područja općine, odnosno Grada Zagreb, čija je djelatnost
od značenja za sport.

Članovi nacionalnog športskog saveza su športske organizacije i športski
savezi iste športske grane općina i Grada Zagreba.

Članak 38.

Općinski, odnosno gradski športski savez osniva se ako na području općine,
odnosno Grada Zagreba djeluju najmanje tri športske organizacije iste športske
grane.

Nacionalni športski savez osniva se ukoliko na području Republike Hrvatske
i to u različitim općinama djeluju najmanje tri športske organizacije iste
športske grane.

U jednoj športskoj grani može se osnovati samo jedan nacionalni športski
savez.

Članak 39.

Športski savezi, u svom djelokrugu na odgovarajućoj razini, osobito:

- potiču i promiču odgovarajući šport, odnosno športsku aktivnost,

- usklađuju aktivnosti svojih članica,

- organiziraju i provode sustav natjecanja,

- skrbe o unapređenju stručnog rada i osposobljavanja stručnih djelatnika,
te unapređenju športskih dostignuća,

- skrbe o vrhunskim športašima,

- obavljaju i druge poslove i zadaće određene zakonom, njihovim statutima
i pravilima nacionalnog športskog saveza.

Nacionalni športski savezi, osim zadaća iz stavka 1. ovoga članka, nadgledaju
svoju športsku granu, organiziraju nacionalna športska prvenstva, skrbe
o nacionalnoj športskoj ekipi, te predstavljaju svoju športsku granu pred
odgovarajućim međunarodnim športskim udruženjima.

Članak 40.

Udruženja športskih organizacija i saveza općine, odnosno Grada Zagreba,
u svom djelokrugu, osobito:

- potiču i promiču svekoliki šport na svom području, a osobito šport
djece i mladeži,

- usklađuju aktivnosti svojih članica,

- objedinjuju i usklađuju programe športa na svom području, te predlažu
program javnih potreba i skrbe o njegovom ostvarivanju,

- sudjeluju u stvaranju uvjeta za pripreme vrhunskih športaša za Olimpijske
igre, svjetska i europska prvenstva i druga međunarodna natjecanja,

- skrbe o športskim objektima,

- obavljaju i druge poslove i zadaće određene zakonom i njihovim statutima.

Članak 41.

Športskim savezima i udruženjima športskih organizacija i saveza upravlja
skupština, koju čine predstavnici članica saveza, odnosno udruženja.

Pravilima športskog saveza i udruženja športskih organizacija i saveza
uređuju se pitanja sastava, djelokruga i načina rada skupštine športskog
seveza, odnosno udruženja športskih organizacija i saveza, te druga pitanja
u svezi s njihovim radom i zadaćama.

V. HRVATSKI OLIMPIJSKI ODBOR

Članak 42.

Hrvatski olimpijski odbor je najviše nacionalno športsko tijelo u koje
se udružuju nacionalni športski savezi i druge organizacije i udruženja
čija je djelatnost od značenja za promicanje športa, sukladno pravilima
Hrvatskog olimpijskog odbora.

Hrvatski olimpijski odbor osniva svoje podružne pododbore.

Članak 43.

Hrvatski olimpijski odbor stvara uvjete za nesmetan razvoj športa i
olimpijskog pokreta u Republici.

Hrvatski olimpijski odbor je u svom djelovanju samostalan.

Članak 44.

Hrvatski olimpijski odbor ima svojstvo pravne osobe i upisuje se u registar
koji se vodi u Ministarstvu pravosuda i uprave.

Članak 45.

Hrvatski olimpijski odbor ustrojava se prema načelima olimpijskog pokreta,
Olimpijske povelje Međunarodnog olimpijskog komiteta i potrebama hrvatskog
športa.

Hrvatski olimpijski odbor svojim pravilima određuje ustrojstvo i način
rada, članstvo i način ostvarivanja prava i obveza članova, način uporabe
i zaštite simbola i obilježja Međunarodnog olimpijskog komiteta i Hrvatskog
olimpijskog odbora, te druga pitanja u svezi s djelokrugom i zadaćama Hrvatskog
olimpijskog odbora iz članka 46.ovoga Zakona.

Članak 46.

Zadaće Hrvatskog olimpijskog odbora su da:

- potiče, promiče, nadgleda i štiti svekoliki šport u Republici Hrvatskoj,

- sudjeluje u utvrđivanju i ostvarivanju politike promicanja športa
u Republici,

- predlaže program svekolikih športskih aktivnosti i posebno program
javnih potreba športa u Republici Hrvatskoj, sukladno članku 29. ovoga
Zakona,

- skrbi i sudjeluje u organiziranju Olimpijskih igara i drugih važnih
međunarodnih športskih natjecanja i priredbi,

- usklađuje aktivnosti nacionalnih športskih saveza na ostvarivanju
ukupnog programa športa,

- provodi i skrbi o primjeni međunarodnih športskih pravila, te donosi
akte u svezi s njihovom primjenom,

- djeluje na promicanju stručnog rada u športu i skrbi o osposobljavanju
stručnih djelatnika,

- skrbi o promicanju vrhunskih športskih dostignuća hrvatskih športaša,

- promiče povezivanje Republike Hrvatske putem športa s drugim demokratskim
državama radi većeg zbližavanja s drugim narodima, zbližavanja športaša
i drugih sudionika na športskim priredbama,

- skrbi o širenju olimpijskih načela, etičkih i moralnih normi u športu,

- skrbi o zaštiti simbola i obilježja Međunarodnog olimpijskog komitete
i Hrvatskog olimpijskog odbora,

- predstavlja svekoliki hrvatski šport pred Međunarodnim olimpijskim
komitetom i odgovarajućim međunarodnim športskim organizacijama i udruženjima,

- obavlja i druge zadaće koje su utvrđene ovim Zakonom, drugim propisima
i pravilima Hrvatskog olimpijskog odbora.

Članak 47.

Radi sustavnog poticanja i promicanja športa djece i mladeži, kao temelja
svekolikog razvoja športa u Republici Hrvatskoj, u sastavu Hrvatskog olimpijskog
odbora djeluje Savjet za športske aktivnosti djece i mladeži.

Pravilima Hrvatskog olimpijskog odbora uređuju se pitanja u svezi s
ustrojstvom, djelokrugom i načinom rada Savjeta iz stavka 1. ovoga članka.

VI. SUDIONICI U ŠPORTSKIM AKTIVNOSTIMA

Članak 48.

Sudionicima u športskim aktivnostima smatraju se: športaši, osobe koje
obavljaju stručne poslove u športu (u daljnjem tekstu: stručne osobe u
športu) i športski djelatnici koji organizirano i aktivno djeluju u športu.

Status sudionika u športskim aktivnostima utvrđuje Hrvatski olimpijski
odbor.

Športske aktivnosti obavljaju se amaterski i profesionalno.

Članak 49.

Športske organizacije, športski savezi i udruženja športskih organizacija
i saveza mogu sudionicima u športskim aktivnostima, koji športske aktivnosti
obavljaju amaterski, osigurati besplatno korištenje objekata i opreme te
nadoknaditi izgubljenu plaću, snositi putne troškove i troškove smještaja
i prehrane za vrijeme športskih natjecanja i priprema za natjecanje.

Sudionicima u športskim aktivnosima, koji športsku aktivnost ovavljaju
amaterski, mogu se dati novčane i druge naknade i nagrade za ostvarene
športske rezultate i za obavljanje športskih aktivnosti.

Hrvatski olimpijski odbor utvrđuje kriterije za davanje iz stavka 2.
ovoga članka.

Članak 50.

Športaši, koji športske aktivnosti obavljaju profesionalno, svoja prava
i obveze ostvaruju sukladno kolektivnom ugovoru, aktima nacionalnih športskih
saveza i propisima Ministarstva kulture i prosvjete.

Članak 51.

Vrhunskim športašima, ako nisu osigurani po drugoj osnovi, osiguravaju
se prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja i pravo na zdravstvenu
zaštitu i zdravstveno osiguranje u skladu sa zakonom.

Kategoriju vrhunskih športaša koji ostvaruju, prava iz stavka 1. ovoga
članka, utvrđuje Hrvatski olimpijski odbor.

Doprinose za ostvarenje prava iz stavka 1. ovoga članka plaćaju vrhunski
športaši ili športske organizacije ili športski savezi, odnosno udruženja
športskih organizacija i saveza čiji članovi su vrhunski športaši.

Članak 52.

Športske organizacije, športski savezi i udruženja športskih organizacija
i saveza mogu, radi obavljanja športske djelatnosti, zasnovati radni odnos
na neodređeno ili određeno vrijeme sa sudionicima u športskim aktivnostima.

Radi zasnivanja radnog odnosa, iz stavka 1. ovoga članka, ne mora se
oglasiti potreba za djelatnikom.

VII. ŠPORTSKA NATJECANJA I PRIREDBE

Članak 53.

Načela i osnovne uvjete sustava športskih natjecanja u Republici Hrvatskoj
utvrđuje Hrvatski olimpijski odbor.

Sustav, uvjete i organizaciju športskih natjecanja u pojedinoj športskoj
grani utvrđuje nacionalni športski savez u skladu s načelima i osnovnim
uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, te pravilima športa i normama međunarodnih
športskih udruženja.

Odluku o organizaciji športskih natjecanja za područje jedne ili više
općina, odnosno Grada Zagreba, u skladu s aktom iz stavka 2. ovoga članka,
donose i organiziraju natjecanja športski savezi osnovani za ta područja,
a za područje Republike nacionalni športski savez.

Članak 54.

Međunarodna športska natjecanja i priredbe organiziraju se u skladu
s uvjetima koje propisuju međunarodna športska udruženja.

Prijedlog za održavanje Olimpijskih igara, svjetskih i europskih prvenstava,
Sredozemnih igara i Svjetskih studentskih igara daje Hrvatski olimpijski
odbor.

Suglasnost za održavanje međunarodnih športskih priredbi iz stavka 2.
ovoga članka daje Vlada Republike Hrvatske nakon što je utvrdila izvore
financiranja.

Članak 55.

Organizatori športskog natjecanja i priredbe dužni su osigurati njihovo
uredno i neometano održavanje uz primjenu mjera sigurnosti, te su odgovorni
za održavanje reda na športskim objektima za vrijeme športskih natjecanja
i priredbi u skladu sa zakonom i aktima nacionalnih športskih saveza.

Članak 56.

Športske organizacije i športaši ne mogu sudjelovati na međunarodnim
športskim natjecanjima I međunarodnim športskim priredbama, bez prethodne
suglasnosti nacionalnog športskog saveza.

Odluku o sudjelovanju nacionalne športske ekipe na međunarodnim športskim
natjecanjima i međunarodnim športskim priredbama donosi nacionalni športski
savez.

Odluku o sudjelovanju nacionalnih športskih ekipa na Olimpijskim i Sredozemnim
igrama donosi Hrvatski olimpijski odbor u dogovoru s nacionalnim športskim
savezima.

VIII. STRUČNI POSLOVI U ŠPORTU

Članak 57.

Stručnim poslovima u športu, u smislu ovoga Zakona, smatraju se:

- programiranje i vođenje športskih aktivnosti djece i mladeži,

- poduka i trening djece i mladeži,

- programiranje i vođenje športske rekreacije građana,

- podučavanje i osposobljavanje građana u športskim znanjima i vještinama,

- dijagnosticiranje i kontrola psihofizičkih i funkcionalnih sposobnosti
sudionika u športskim aktivnostima,

- kineziterapijsko vježbanje.

Stručne poslove iz stavka 1. ovoga članka mogu obavljati osobe koje
imaju odgovarajuću stručnu spremu, odnosno stručnu osposobljenost, te koje
nisu pravomoćno osuđivane za kaznena djela protiv dostojanstva ličnosti
i morala.

Stručnu spremu, odnosno stručnu osposobljenost potrebnu za obavljanje
stručnih poslova u športu iz stavka 1. ovoga članka, propisuje Ministarstvo
kulture i prosvjete.

Članak 58.

Stručno osposobljavanje osoba za obavljanje stručnih poslova u športu
obavljaju obrazovne ustanove na temelju odobrenja Mfnistarstva kulture
i prosvjete.

Ministarstvo kulture i prosvjete propisuje programe osposobljavanja
iz stavka 1. ovoga članka, način njihova izvođenja i utvrđivanja osposobljenosti
polaznika, te sadržaj i oblik isprave (svjedodžbe) o položenom ispitu,
te strućnu osposobljenost.

IX. ZDRAVSTVENA ZAŠTITA SUDIONIKA U ŠPORTSKIM AKTIVNOSTIMA

Članak 59.

Športske organizacije, športska poduzeća i druge pravne osobe koje obavljaju
športsku djelatnost, građani koji samostalnim osobnim radom obavljaju športsku
djelatnost i organizatori športskih natjecanja i priredbi dužni su osigurati
zdravstvenu zaštitu sudionika športshih aktivnosti za vrijeme treninga,
priprema za športska natjecanja i športskih natjecanja, odnosno održavanja
športskih priredbi.

Organizator športskog natjecanja, odnosno športske priredbe dužan je
za vrijeme natjecanja, odnosno priredbe, osigurati uvjete za pružanje medicinske
pomoći sudionicima i gledateljima.

Članak 60.

Športske organizacije, druge pravne osobe i osobe koje samostalnim osobnim
radom obavljaju športsku djelatnost, dužne su osigurati utvrđivanje opće
i posebne zdravstvene sposobnosti sudionika u športskim aktivnostima koje
obavljaju, u skladu s aktom koji donosi Ministarstvo zdravstva u suglasnosti
s Ministarstvom kulture i prosvjete, a na prijedlog Hrvatskog olimpijskog
odbora, te aktima nacionalnih športskih saveza.

Sudionik se ne smije obvezivati da trenira ili sudjeluje u športskom
natjecanju ili športskoj priredbi za vrijeme bolesti ili ozljede.

Članak 61.

Zabranjeno je davati i uzimati stimulativna sredstva, te primjenjivati
stimulativne postupke za koje je propisana takva zabrana.

Športske organizacije, športski savezi, organizatori športskih natjecanja
i športskih priredbi i nadležni zdravstveni i športski organi imaju pravo
i dužnost kontrolirati davanje i uzimanje zabranjenih stimulativnih sredstava
(doping kontrola), te primjenu zabranjenih stimulativnih postupaka na način
utvrđen aktom Hrvatskog olimpijskog odbora, u skladu s međunarodnim konvencijama.

Doping kontrola i kontrola primjene zabranjenih stimulativnih postupaka
mora se provoditi i kada to zahtijevaju međunarodna športska udruženja
i Međunarodni olimpijski komitet.

Članak 62.

Oblici i način pružanja zdravstvene zaštite sudionicima u športskim
aktivnostima ostvaruju se sukladno propisima kojima se uređuju pitanja
organizacije zdravstva i zdravstvene zaštite.

Članak 63.

Način organiziranja i pružanja posebnih zdravstvenih usluga sudionicima
u športskim aktivnostima uređuje se ugovorom između pravne ili fizičke
osobe iz članka 59. ovoga Zakona i organizacije zdravstva.

X. INFORMACIJSKI SUSTAV U ŠPORTU

Članak 64.

Infornacijski sustav u športu omogućave ostvarivanje zadaća u šporuu,
a naročito:

- prikupljanje, čuvanje, obrađivanje i razašiljanje podataka od značenja
za šport;

- pravodobno utvrđivanje stanja i praćenje zbivanja u športu,

- uočavanje nastalih promjena i mogućnosti utjecanja na njih,

- osiguravanje potrebnih elemenata za ostvarivanje politike i promicanje
športa,

- protok podataka i informacija za djelotvornu javnu uporabu.

Ustrojstvo informacijskog sustava u športu utvrđuje Hrvatski olimpijski
odbor, uz suglasnost Ministarstva kulture i prosvjete.

Članak 65.

U športu se uspostavljaju evidencije:

1. športskih organizacija,

2. poduzeća u području športa,

3. osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost,

4. športskih sveza i udruženja športskih organizacija i saveza,

5. športaša i drugih sudionika u športu,

6. stručnih djelatnika u športu,

7. športskih objekata,

8. sustava športskih natjecanja,

9. međunarodnih športskih aktivnosti,

10. velikih športskih priredbi,

11. znanstveno-istraživačkog i stručnog rada u športu,

12. nakladničke djelatnosti u športu,

13. financijskog poslovanja.

Ministarstvo kulture i prosvjete donosi akt kojim se uređuju pitanja
u svezi s uspostavljanjem evidencija u športu.

XI. NADZOR U ŠPORTU

Članak 66.

Nadzor nad stručnim radom u športu je sustavno i organizirano praćenje
stručnog rada u športskim organizacijama, poduzećima i drugim fizičkim
i pravnim osobama koje se bave djelatnošću športa.

Postupak u nadzoru i osobe koje provode nadzor nad stručnim radom u
športu propisuje svojim aktom Ministarstvo kulture i prosvjete.

Članak 67.

O obavljenom nadzoru nad stručnim radom podnosi se izvješće Ministarstvu
kulture i prosvjete.

Izvješće iz stavka 1. ovoga članka sadrži prikaz utvrđenog stanja, prijedlog
mjera koje treba poduzeti za otklanjanje utvrđenih nedostataka i rokove
u kojima se ti nedostaci moraju otkloniti.

Ministarstvo kulture i prosvjete zabranit će obavljanje djelatnosti
športskoj organizaciji, odnosno drugoj pravnoj ili fizičkoj osobi, koja
se bavi športskom djelatnošću, ako se na osnovi izvješća o izvršenom nadzoru
nad stručnim radom utvrdi da su nedostaci u njihovom radu takve naravi
da bi nastavljanje djelatnosti moglo prouzročiti štetne posljedice i opasnost
za život i zdravlje sudionika u športu.

O donesenoj odluci Ministarstvo kulture i prosvjete obavijestit će organ
uprave općine, odnosno Grada Zagreba, nadležan za poslove športa radi poduzimanja
mjera u njihovoj nadležnosti.

Članak 68.

Nadzor nad zakonitošću rada športskih organizacija, športskih saveza
i udruženja športskih organizacija i saveza, športskih poduzeća i drugih
pravnih i fizičkih osoba koje se bave športskom djelatnošću, obavlja organ
uprave nadležan za poslove športa općine, odnosno Grada Zagreba, na području
kojeg je sjedište športskih organizacija, športskih saveza i udruženja
športskih organizacija i saveza, športskih poduzeća i pravnih i fizičkih
osoba, koje obavljaju djelatnost športa.

Nadzor nad zakonitošću rada nacionalnih športskih saveza, Hrvatskog
olimpijskog odbora i organizacija u športu koje obavljaju športsku djelatnost
od značaja za Republiku Hrvatsku, obavlja Ministarstvo kulture i prosvjete.

Ako se na osnovi izvješća o obavljenom nadzoru nad zakonitošću rada
utvrdi da nisu ispunjeni zakonski i drugi uvjeti utvrđeni za obavljanje
športske djelatnosti, organ uprave nadležan za poslove športa, odnosno
Ministarstvo kulture i prosvjete, utvrdit će rok za otklanjanje utvrđenih
nedostataka, a ako nedostaci ne budu otklonjeni, donijet će rješenje o
zabrani obavljanja djelatnosti.

XII. ŠPORTSKI OBJEKTI

Članak 69.

Športskim objektima u smislu ovoga Zakona, smatraju se zatvoreni i otvoreni
objekti kao i prirodne uređene površine koje su u javnoj uporabi i udovoljavaju
uvjetima za obavljanje djelatnosti športa (u daljnjem tekstu športski objekti).

Članak 70.

Radi planske izgradnje i obnove športskih objekata, te promicanja športa
na određenom području, u postupku prostornog planiranja i uređivanja prostora,
izrađuje se sustav športskih objekata.

Ministarstvo kulture i prosvjete, uz prethodno pribavljeno mišljenje
Ministarstva graditeljstva i zaštite okoliša, propisuje prostorne uvjete,
standarde i normative za izradu sustava športskih objekata.

Pri planiranju izgradnje stambenih naselja, obavezno se planira izgradnja
športskih objekata koji služe djeci, mladeži i građanima za športsku i
športsko-rekreacijsku djelatnost.

Članak 71.

Ministarstvo kulture i prosvjete, uz prethodno pribavljeno mišljenje
Ministarstva graditeljstva i zaštite okoliša, propisuje uvjete u svezi
s projektiranjem, izgradnjom, opremanjem i održavanjem športskih objekata.

Za uređena skijališta i kupališta, Ministarstvo kulture i prosvjete
propisuje uvjete koji se odnose na sigurnost korisnika tih objekata.

Članak 72.

Skupština općine, odnosno skupština Grada Zagreba, u skladu s kriterijima,
utvrđuje športske objekte od značenja za općinu, odnosno Grad Zagreb.

Kriterije iz stavka l. ovoga članka utvrđuje općinski, odnosno gradski
organ uprave nadležan za poslove športa u skladu sa stupnjem iskorištenosti
objekata i brojem korisnika.

Športski objekt od značenja za Republiku Hrvatsku je Hrvatski olimpijski
centar "Bjelolasica".

Sabor Republike Hrvatske može, na prijedlog Vlade Republike Hrvatske
utvrditi i druge športske objekte od značenja za Republiku na osnovi posebnih
kriterija.

Kriterije za utvrđivanje športskih objekata od značenja za Republiku
donosi Ministarstvo kulture i prosvjete.

Kada se održavanje, odnosno izgradnja športskih objekata od značenja
za Republiku, općinu, odnosno Grad Zagreb financira iz proračuna Republike,
općine, odnosno Grada Zagreba, a športski objekt nije u njihovom vlasništvu,
ugovorom između vlasnika objekta i Republike, općine, odnosno Grada Zagreba
uredit će se način upravljanja, korištenja i održavanja objekta.

Članak 73.

Športskim objektima upravljaju pravne i fizičke osobe koje su stekle
pravo vlasništva nad tim objektima u skladu s propisima kojima se uređuje
stjecanje prava vlasništva, odnosno pravne i fizičke osobe koje su zaključile
ugovor o zakupu s vlasnikom objekta ili upravljaju objektom na temelju
odobrenja vlasnika.

Športskim objektima koji su izgrađeni na površinama koje su, prema prostornim
planovima, namijenjene športu, namjena se može mijenjati u skladu s posebnim
propisima i uz suglasnost organa uprave nadležnog za poslove športa općine,
odnosno Grada Zagreba, na području na kojem se nalaze.

XIII. REPUBLIČKA .NAGRADA ŠPORTA "FRANJO BUČAR"

Članak 74.

Republička nagrada športa "Franjo Bučar" (u daljnjem tekstu:
nagrada) najviše je priznanje što ga Republika Hrvatska dodjeljuje za iznimna
postignuća i doprinos od osobitog znaćenja za razvoj športa u Republici
Hrvatskoj.

Članak 75.

Nagrada se dodjeljuje stručnim i javnim djelatnicima u športu, športašima,
športskim organizacijama, športskim poduzećima i drugim pravnim i fizičkim
osobama iz članka 2. ovoga Zakona, te školskim i drugim organizacijama
i poduzećima.

Članak 76.

Nagrada se dodjeljuje kao godišnja nagrada i nagrada za životno djelo.

Godišnje se dodjeljuje jedna nagrada za životno djelo. Nagrada se dodjeljuje
u obliku medalje, posebnog priznanja i u novcu.

Nagrada se dodjeljuje svake godine u mjesecu studenom, a u povodu obljetnice
rođenja Franje Bučara.

Članak 77.

Nagrada za životno djelo dodjeljuje se pojedincima za trajan doprinos
u promicanju športa i ugledu Republike Hrvatske.

Godišnja nagrada se dodjeljuje za neprekidno višegodišnje uspješno djelovanje
u području športa a može se dodijeliti i za pojedino izuzetno znanstveno,
stručno i pedagoško ostvarenje ili športsko dostignuće.

Članak 78.

O dodjeli nagrade odlučuje Odbor Republičke nagrade športa. "Franjo
Bučar" (u daljnjem tekstu: Odbor).

Odbor ima devet članova. Predsjednika i članove Odbora imenuje Sabor
Republike Hrvatske iz reda športaša, športskih i javnih djelatnika, na
prijedlog ministra kulture i prosvjete.

Članak 79.

Ministarstvo kulture i prosvjete donosi Pravilnik o Republičkoj nagradi
športa "Franjo Bučar", kojim se pobliže uređuju uvjeti za dodjelu
nagrade, izgled medaje, način rada Odbora, te druga pitanja u svezi s nagradom.

Članak 80.

Sredstva za dodjeljivanje nagrade i materijalne troškove, svake godine
osiguravaju se u proračunu Republike Hrvatske i vode se na računu Ministarstva
kulture i prosvjete.

XIV. KAZNENE ODREDBE

Članak 81.

Novčanom kaznom od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj športska organizacija, športsko poduzeće i druga pravna osoba
i građani koji:

1) daju novčane i druge naknade i nagrade protivno kriterijima za davanje
tih naknada i nagrada sudionicima u športskim aktivnostima (članak 49.
stavak 3.)

2) ne osiguraju uredno i neometano održavanje športskih natjecanja i
priredbi (članak 55.),

3) povjere obavljanje stručnih poslova u športu osobi koja nema odgovarajuću
stručnu spremu, odnosno stručnu osposobljenost ili osobi koja je pravomoćno
osuđena za kaznena djela protiv dostojanstva ličnosti i morala (članak
57. stavak 2.),

4) ne osiguraju zdravstvenu zaštitu ili pružanje medicinske pomoći ili
utvrđivanje opće i posebne zdravstvene sposobnosti (članak 59. i članak
60. stavak 1.),

5) na uređenim skijalištima i kupalištima ne osiguraju propisane uvjete
koji se odnose na sigurnost korisnika tih objekata (članak 71. stavak 2.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
50.000 do 90.000 hrvatskih dinara odgovorna osoba određena aktom pravne
osobe.

Članak 82.

Novčanom kaznom od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj:

1) osoba koja u samostalnoj djelatnosti obavlja stručne poslove u športu,
a nema odgovarajuću stručnu spremu, odnosno stručnu osposobljenost ili
je pravomoćno osuđena za kazneno djelo protiv dostojanstva ličnosti i morala
(članak 16. stavak 1. točka 1. i članak 18.),

2) osoba koja obvezuje sudionika u športskim aktivnostima da bolestan
ili ozlijeđen trenira ili sudjeluje u športskom natjecanju ili športskoj
priredbi (članak 60. stavak 2.),

3) osoba koja daje i osoba koja uzima zabranjena stimulativna sredstva
ili primjenjuje zabranjene stimulativne postupke (članak 61. stavak 1.).

Članak 83.

Za prekršaje propisane člankom 81. i 82. ovoga Zakona, uz novčanu kaznu,
mogu se izreči i zaštitna mjera oduzimanja imovinske koristi ostvarene
prekršajem ili zaštitne mjere zabrane rada, obavljanja djelatnosti i održavanja
natjecanja, odnosno priredbi.

Zaštitne mjere zabrane rada, obavljanja djelatnosti i održavanja natjecanja,
odnosno priredbi mogu se izreči na rok od 3 mjeseca do 5 godina.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 84.

Pravne i fizičke osobe iz članka 8., 35. i 42. ovoga Zakona uskladit
će svoju organizaciju i akte s odredbama ovoga Zalsona u roku od 180 dana
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 85.

Ministarstvo kulture i prosvjete i Ministarstvo zdravstva donijet će
propise za koje su ovlašteni ovim Zakonom u roku od 180 dana od dana njegovog
stupanja na snagu.

Članak 86.

Do donošenja propisa iz članka 85. ovoga Zakona primjenjuju se postojeći
propisi.

Članak 87.

Hrvatski športski savez prestaje s radom najkasnije u roku od 180 dana
od dana stupanja na snagu ovog Zakona, a njegova sredstva, prava i obveze,
te djelatnike preuzima Hrvatski olimpijski odbor kao njegov pravni sljednik.

Članak 88.

Sabor Republike Hrvatske može, u roku od 120 dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona, odlučiti da neki športski objekt, za kojeg je utvrđeno
da je od značenja za Republiku Hrvatsku, postaje vlasništvo Republike Hrvatske.

Skupština općine, odnosno Grada Zagreba može svojom odlukom preuzeti
u svoje vlasništvo športski objekt za koji je utvrđeno da je od značenja
za razvoj športa u općini ili Gradu Zagrebu, u roku od 90 dana od zadnjeg
dana kad je Sabor mogao odlučiti u skladu sa stavkom 1. ovoga članka.

Športski objekti za koje nisu donesene odluke iz stavka 1. i 2. ovoga
članka, te drugi športski objekti i sredstva u društvenom vlasništvu, kojima
se koristi i na kojima pravo raspolaganja ima društvena športska organizacija,
postaju istekom rokova iz stavka 1. i 2. ovoga članka, sredstva u vlasništvu
športske organizacije organizirane prema odredbama ovoga Zakona, a koja
je pravni sljednik odgovarajuće društvene športske organizacije.

Športske organizacije, koje prema odredbi stavka 3. ovoga članka postaju
vlasnici športskih objekata, te objekte ne mogu otuđivati iz svojeg vlasništva
bez suglasnosti organa uprave općine, odnosno Grada Zagreba nadležnog za
poslove športa, a u slučaju prestanka i zabrane djelovanja športske organizacije,
ti objekti postaju vlasništvo općine, odnosno Grada Zagreba, na području
na kojem se nalaze.

Do isteka rokova iz stavka 1. i 2. ovoga članka postojeće društvene
športske organizacije, odnosno športske organizacije organizirane kao udruženja
građana, pravni sljednci postojećih društvenih organizacija, imaju pravo
koristiti sredstva u društvenom vlasništvu, uz uvjet da nepokretnu imovinu
ne mogu otuđiti iz društvenog vlasništva.

Članak 89.

Odredbe članka 88. ovoga Zakona primjenjuju se i na imovinu športskih
saveza, udruženja športskih organizacija i saveza i Hrvatskog športskog
saveza, odnosno Hrvatskog olimpijskog odbora.

Članak 90.

Danom stupanja na snagu ovoga.Zakona prestaje važiti Zakon o športu
("Narodne novine", br. 59/90.).

Članak 91.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa:620-01/91-01/01

Zagreb, 25. rujna 1992.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 60/1992-1584