## Zakon o naplati dospjelih a nenaplaćenih poreza, carina, doprinosa i državnih jamstava

### NN 117/2001 (24.12.2001.), Zakon o naplati dospjelih a nenaplaćenih poreza, carina, doprinosa i državnih jamstava

# HRVATSKI SABOR

1955

Na teme­lju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O NAPLATI DOSPJELIH A NENAPLAĆENIH POREZA, CARINA, DOPRINOSA I DRŽAVNIH JAMSTAVA

Proglašavam Zakon o naplati dospjelih a nenaplaćenih poreza, carina,
doprinosa i državnih jamstava, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 14.
prosinca 2001.

Broj: 01-081-01-3963/2
Zagreb, 21. prosinca 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O NAPLATI DOSPJELIH A NENAPLAĆENIH POREZA, CARINA, DOPRINOSA I DRŽAVNIH JAMSTAVA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom uređuju uvjeti i način naplate, odnosno plaćanja
dospjelih a nenaplaćenih, odnosno neplaćenih poreza, carina, doprinosa (za
mirovinsko i zdravstveno osiguranje, za zapošljavanje) i državnih jamstava
izdanih pravnim osobama u većinskom državnom vlasništvu nastalih do 31.
prosinca 2000. (u daljnjem tekstu: potraživanja).

(2) Potraživanja iz stavka 1. ovoga članka sastoje se od glav­nice i
kamata.

Članak 2.

(1) Pravne i fizičke osobe koje imaju dugovanja s osnove poreza, carina,
dopirnosa i protestiranih državnih jamstava (u daljnjem tekstu: dužnici), te
Ministarstvo financija, Porezna uprava, Carinska uprava, Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i Hrvatski
zavod za zapošljavanje (u daljnjem tekstu: vjerovnici) obvezni su pokrenuti
postupak radi razrješavanja međusobnih dužničko-vjerovničkih odnosa.

(2) Dužnici – pravne osobe čiji je dug veći od temeljnog kapitala te
nemaju više od pet zaposlenika na dan stupanja na snagu ovoga Zakona ne mogu
pokrenuti postupak nagodbe i na iste će se odmah primijeniti odredbe Stečajnog
zakona.

(3) Dužnici – pravne osobe kojima je osnivač u trenutku registracije bio
insolventan ne mogu pokrenuti postupak nagodbe i na iste će se odmah
primijeniti odredbe Stečajnog zakona.

(4) Dužnici i vjerovnici iz stavka 1. ovoga članka obvezni su pokrenuti
postupak nagodbe u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(5) Postupak iz stavka 4. ovoga članka pokreće se na način da dužnik
prijavi Poreznoj upravi prema mjestu svoga sjedišta, a fizička osoba u mjestu
boravka osnovu i iznos dugovanja, a ostale elemente nužne za postizanje nagodbe
najkasnije u roku od daljnjih 30 kalendarskih dana.

(6) Vjerovnik i dužnik zaključit će nagodbu najkasnije u roku od 180
kalendarskih dana od dana isteka rokova iz stavka 5. ovoga članka.

II. UVJETI I NAČINI NAPLATE POTRAŽIVANJA

Članak 3.

(1) Dužnicima koji su pretrpjeli direktne ratne štete i direktne štete
nastale kao posljedica boravka prognanika i izbjeglica u hotelima, pansionima i
sličnim smještajnim objektima otpisat će se kamate koje su obračunate na potraživanje
do 31. prosinca 2000.

(2) Dužnicima s područja posebne državne skrbi otpisat će se glavnica i
kamate na sva dugovanja osim glavnice poreza na dodanu vrijednost, posebnih
poreza i doprinosa za mirovinsko osiguranje.

(3) Dužnici iz stavka 1. i 2. ovoga članka obvezni su priložiti dokaze o
ispunjavanju uvjeta za otpis kamata obračunatih na potraživanja, odnosno
glavnice i kamata za dužnike s područja posebne državne skrbi.

Članak 4.

(1) Obveze iz članka 1. ovoga Zakona mogu se podmiriti:

– jednokratnom uplatom uz popust,

– prijebojem s potraživanjima prema korisnicima državnog proračuna i
izvanproračunskih fondova,

– ustupanjem nekretnine,

– reprogramom potraživanja na rok od 1 godine do 7 godina, uz mogućnost
počeka, a kriteriji će se utvrditi naputkom iz članka 6. stavka 2. ovoga
Zakona,

– ustupanjem potraživanja iz drugih poslovnih odnosa, uz prihvatljiv
instrument osiguranja plaćanja,

– multilateralnom kompenzacijom.

(2) Dužnici koji su u većinskom državnom vlasništvu ili će to postati
primjenom ovoga Zakona osim načina iz stavka 1. ovoga članka mogu svoje obveze
podmiriti i:

– pretvaranjem potraživanja u vlasnički udjel (ulog prava)
dokapitalizacijom o čemu je potrebno pribaviti mišljenje mjerodavnog
ministarstva i Hrvatskog fonda za privatizaciju.

(3) Iznimno, Vlada Republike Hrvatske može na prijedlog Ministarstva
financija odobriti pretvaranje državnog potraživanja u vlasnički udjel (ulog
prava) dokapitalizacijom i kod dužnika gdje je državno vlasništvo manje od
većinskog ukoliko je to od interesa za Republiku Hrvatsku.

(4) Prilikom utvrđivanja reprograma potraživanja za fizičke osobe koje
se oporezuju prema Zakonu o porezu na dohodak uzeti će se u obzir odnos iznosa
potraživanja i ostvarenog dohotka.

(5) Država kao vjerovnik može svoja potraživanja prodati na javnom tržištu
putem javnog objavljivanja.

Članak 5.

(1) Na reprogramirani dio duga obračunavat će se kamata u visini
eskontne stope Hrvatske narodne banke uvećana za tri indeksna poena, a obračun
će se vršiti proporcionalnom metodom.

(2) Procjenu ustupljene imovine iz članka 4. stavka 1. ovoga Zakona
obavlja sudski vještak kojeg odredi Ministarstvo financija, odnosno Porezna
uprava, a troškove u svezi s procjenom snosi dužnik.

III. POSTUPAK NAPLATE POTRAŽIVANJA

Članak 6.

(1) Prijedlog o namirenju obveza s osnove državnih jamstava podnosi se
Ministarstvu financija.

(2) Način obrade prijedloga iz stavka 1. ovoga članka uredit će se
naputkom ministra financija.

(3) Protiv dužnika koji u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona ne podnese prijedlog o načinu izmirenja obveze, Porezna uprava
poduzet će radnje za naplatu prema Općem poreznom zakonu.

Članak 7.

(1) Prijedlog iz članka 2. stavka 5. ovoga Zakona sadrži jedan ili više
uvjeta i načina plaćanja iz članka 4. stavka 1. i 2. ovoga Zakona.

(2) Dužnik je obvezan predložiti jedan ili više od sljedećih
instrumenata osiguranja:

– zalog na nekretninama,

– jamstvo banke,

– ugovor o pristupanju duga solventnog jamca,

– mjenice avalirane od banke, osiguravajućeg društva, štedno-kreditne
zadruge ili kojega drugoga solventnog subjekta,

– običnu zadužnicu u visini potraživanja uvećanog za kamatu i
pripadajuće troškove.

(3) Dužnik koji dug namiruje na način iz članka 4. stavka 2. ovoga
Zakona dužan je uz prijedlog nagodbe priložiti poslovni plan i razvojni
program.

Članak 8.

(1) Poljoprivrednici dužnici za mirovinsko osiguranje koji ne mogu
namiriti dugovanje ostaju bez mirovinskog staža do 31. prosinca 2000. Od 1.
siječnja 2001. plaćaju obveze i nastavlja im se mirovinski staž.

(2) Za poljoprivrednike dužnike koji će namiriti dug vrijede odredbe
ovoga Zakona, osim članka 7. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 9.

(1) Porezna uprava usklađuje stanje s dužnikom te upućuje prijedlog
Komisiji za državna potraživanja na daljnji postupak.

(2) Nakon što Komisija za državna potraživanja analizira pod­­neseni
prijedlog s priloženom dokumentacijom i ocijeni osnovanost predloženih uvjeta,
načina i mogućnosti naplate duga, Ministarstvo financija predložit će Vladi
Republike Hrvatske donošenje odluke.

(3) Za društva u kojima je državni portfelj veći od 50%, ocjenu
prijedloga nagodbe daje mjerodavno ministarstvo i Hrvat­ski fond za
privatizaciju.

(4) Pri razmatranju osnovanosti prijedloga namirenja duga na način iz
članka 4. stavka 2. ovoga Zakona ocjenjivat će se:

– postojanje tržišta,

– raspoloživost radne snage,

– broj zadržanih radnih mjesta,

– procjena povećanja broja zaposlenih,

– izvozne mogućnosti,

– interes za izravna inozemna ulaganja,

– postojanje kvalitetnoga strateškog partnera,

– tehnološka opremljenost.

(5) Ugovor o nagodbi, osim kod gotovinskog plaćanja, solemnizira se kod
javnog bilježnika i sadrži ovršnu izjavu sukladno kojoj se provodi ovrha na
temelju sklopljenog ugovora. Trošak solemnizacije snosi dužnik.

(6) Zastarijevanje dospjelog duga iz članka 1. stavka 1. ovoga Zakona ne
teče za vrijeme trajanja ugovora.

Članak 10.

(1) Na temelju odluke iz članka 9. stavka 2. ovoga Zakona Ministarstvo
financija – Porezna uprava zaključuje ugovor o nagodbi u ime svih vjerovnika
navedenih u članku 2. stavku 1. ovoga Zakona.

(2) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka potpisuje:

– za iznose do 10.000,00 kuna voditelj ispostave Porezne uprave,

– za iznose od 10.000,00 do 50.000,00 kuna voditelj područnog ureda
Porezne uprave,

– za iznose od 50.000,00 do 500.000,00 kuna ravnatelj Porezne uprave,

– za iznose iznad 500.000,00 kuna ministar financija.

(3) Ugovorom o nagodbi uredit će se pitanje prava raspolaganja dužnikovom
imovinom (nekretnine i zemljište), te pitanje podjele ostvarene dobiti iz
poslovanja.

(4) Nakon zaključenja ugovora o nagodbi Porezna uprava vodi cjelokupno
potraživanje u svojim poslovnim knjigama, a Ministarstvo financija – Carinska
uprava, Hrvatski zavod za zdrav­stveno osiguranje, Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje i Hrvatski zavod za zapošljavnje isknjižuju svoja potraživanja.

Članak 11.

(1) Ako dužnik svoje obveze podmiruje jednokratnom uplatom, ima pravo na
popust:

– za obveze iz 2000. godine 5%,

– za obveze iz 1999. godine 15%,

– za obveze iz 1998. godine 30%.

– za obveze iz 1997. godine 40%,

– za obveze iz 1996. godine 50%,

– za obveze iz 1995. godine 60%.

(2) Popust iz stavka 1. ovoga članka ne može biti veći od iznosa kamata
za neplaćeni dug.

Članak 12.

Ako dužnik ima dospjelih a nepodmirenih obveza prema drugim
vjerovnicima, a iste su u blokadi žiroračuna dužnika, obvezan je s njima
postići nagodbu o podmirivanju potraživanja, koju prilaže do dana zaključena
ugovora o nagodbi.

Članak 13.

(1) S danom zaključenja ugovora o nagodbi obustavljaju se svi ovršni
postupci radi naplate potraživanja.

(2) U slučaju nepoštivanja odredbi ugovora o nagodbi isti se raskida, a
postupci iz stavka 1. ovoga članka nastavit će se prema odredbama Općega
poreznog zakona i Stečajnog zakona.

Članak 14.

Vjerovnici će stupanjem na snagu ovoga Zakona otpisat sva potraživanja
nastala do 31. prosinca 1994., osim ako nije u tijeku postupak ovrhe ili
upravni spor.

IV. KAZNENE ODREDBE

Članak 15.

Ako dužnik ne izvršava obveze iz ugovora o nagodbi te zbog toga dođe do
raskida istoga kaznit će se za prekršaj pojedinačno, odnosno kao uprava te
članovi nadzornog odbora novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do 100.000,00
kuna.

Članak 16.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«, a odredbe
članka 8. ovoga Zakona primjenjuju se od 1. svibnja 2002.

Klasa: 415-01/01-01/01
Zagreb, 14. prosinca 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 117/2001-1955