## Zakon o sigurnosno-obavještajnom sustavu Republike Hrvatske

### NN 79/2006 (17.7.2006.), Zakon o sigurnosno-obavještajnom sustavu Republike Hrvatske

# HRVATSKI SABOR

1912

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SIGURNOSNO--OBAVJEŠTAJNOM SUSTAVU REPUBLIKE HRVATSKE

Proglašavam Zakon o sigurnosno-obavještajnom
sustavu Repub­like Hrvatske, kojega je Hrvatski sabor
donio na sjednici 30. lipnja 2006. godine.

Klasa: 011-01/06-01/26

Urbroj: 71-05-03/1-06-2

Zagreb, 5. srpnja 2006.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNOM SUSTAVU REPUBLIKE HRVATSKE

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom, radi sustavnog
prikupljanja, analize, obrade i ocjene podataka koji su od značaja za
nacionalnu sigurnost, u cilju otkrivanja i sprječavanja radnji pojedinaca ili
skupina koje su usmjerene: protiv opstojnosti, neovisnosti, jedinstvenosti i
suvereniteta Republike Hrvatske, nasilnom rušenju ustroja državne vlasti,
ugrožavanju Ustavom Republike Hrvatske i zakonima utvrđenih ljudskih prava i
temeljnih sloboda te osnova gospodarskog sustava Republike Hrvatske i koji su
nužni za donošenje odluka značajnih za ostvarivanje nacionalnih interesa u
području nacionalne sigurnosti, osnivaju sigurnosno-obavještajne agencije:

– Sigurnosno-obavještajna agencija (u daljnjem
tekstu: SOA),

– Vojna sigurnosno-obavještajna agencija (u daljnjem
tekstu: VSOA).

(2) Za poslove ostvarivanja suradnje između
Predsjednika Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Predsjednik Republike) i
Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada) u usmjeravanju rada
sigurnosno-obavještajnih agencija nadležno je Vijeće za nacionalnu sigurnost, a
za operativno usklađivanje rada sigurnosno-obavještajnih agencija Savjet za
koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija.

Članak 2.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije poslove iz
svog djelokruga provode na temelju: Strategije nacionalne sigurnosti,
Strategije obrane, Godišnjih smjernica za rad sigurnosno-obavještajnih
agencija, zakona, zahtjeva zakonom određenih državnih tijela, odnosno zahtjeva
korisnika rezultata rada sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Poslove iz svog djelokruga
sigurnosno-obavještajne agencije obavljaju u skladu s Ustavom Republike
Hrvatske, zakonima i drugim propisima.

(3) Rad sigurnosno-obavještajnih agencija
nadziru Hrvatski sabor, Predsjednik Republike, Vlada, Ured Vijeća za nacionalnu
sigurnost (u daljnjem tekstu: UVNS) i Vijeće za građanski nadzor
sigurnosno-obavještajnih agencija.

II. VIJEĆE ZA NACIONALNU
SIGURNOST, SAVJET ZA KOORDINACIJU SIGURNOSNO--OBAVJEŠTAJNIH AGENCIJA, URED
VIJEĆA ZA NACIONALNU SIGURNOST, ZAVOD ZA SIGURNOST INFORMACIJSKIH SUSTAVA,
OPERATIVNO-TEHNIČKI CENTAR ZA NADZOR TELEKOMUNIKACIJA

**Vijeće za nacionalnu sigurnost**

Članak 3.

(1) Vijeće za nacionalnu sigurnost:

– razmatra i procjenjuje obavještajne i
sigurnosne prijetnje i rizike, razmatra pitanja iz djelokruga ministarstava i
drugih državnih tijela koja se odnose na nacionalnu sigurnost te donosi
smjernice i zaključke o načinima zaštite i ostvarivanja interesa nacionalne
sigurnosti,

– razmatra pitanja iz djelokruga rada
sigurnosno-obavještajnih agencija i načine ostvarivanja suradnje Predsjednika
Republike i Vlade u usmjeravanju rada sigurnosno-obavještajnih agencija te
odobrava suradnju agencija s odgovarajućim službama drugih zemalja,

– utvrđuje Godišnje smjernice za rad
sigurnosno-obavještajnih agencija i druge odluke kojima Predsjednik Republike i
Vlada usmjeravaju rad sigurnosno-obavještajnih agencija i drugih tijela
sigurnosno-obavještajnog sustava,

– utvrđuje mjere koje poduzimaju Predsjednik
Republike i Vlada u svezi s rezultatima nadzora nad radom sigurnosno-obavještajnih
agencija i drugih tijela sigurnosno-obavještajnog sustava,

– utvrđuje prijedlog sredstava za rad
sigurnosno-obavještajnih agencija i drugih tijela sigurnosno-obavještajnog
sustava koja se osiguravaju u državnom proračunu,

– razmatra i druga pitanja u vezi s radom i
upravljanjem sigurnosno-obavještajnih agencija i drugih tijela
sigurnosno-obavještajnog sustava.

(2) Pod tijelima sigurnosno-obavještajnog
sustava misli se na državna tijela koja u smislu ovoga Zakona sudjeluju u
zaštiti nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske.

Članak 4.

(1) Vijeće za nacionalnu sigurnost čine:
Predsjednik Republike, predsjednik Vlade, član Vlade zadužen za nacionalnu
sigurnost, ministar nadležan za poslove obrane, ministar nadležan za unutarnje
poslove, ministar nadležan za vanjske poslove, ministar nadležan za pravosuđe,
savjetnik Predsjednika Republike za nacionalnu sigurnost, načelnik Glavnog
stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Oružane snage),
ravnatelj SOA-e, ravnatelj VSOA-e i predstojnik UVNS-a.

(2) U radu Vijeća za nacionalnu sigurnost
sudjeluje predsjednik Hrvatskoga sabora.

(3) Sjednicu Vijeća za nacionalnu sigurnost
zajednički sazivaju i pitanja o kojima će se raspravljati i odlučivati
zajednički utvrđuju Predsjednik Republike i predsjednik Vlade. Sjednicom Vijeća
za nacionalnu sigurnost predsjeda Predsjednik Republike, a odluke Vijeća za
nacionalnu sigurnost supotpisuju Predsjednik Republike i predsjednik Vlade.

(4) U doba ratnog stanja i stanja neposredne
ugroženosti opstojnosti, neovisnosti, jedinstvenosti i teritorijalne
cjelovitosti Republike Hrvatske u radu Vijeća za nacionalnu sigurnost sudjeluju
predsjednik odbora Hrvatskoga sabora nadležnog za nacionalnu sigurnost,
ministar nadležan za financije i ministar nadležan za gospodarstvo.

(5) Kada Vijeće za nacionalnu sigurnost
raspravlja o stanju nacionalne sigurnosti u Republici Hrvatskoj, osobito stanju
nacionalne sigurnosti u području obrane i unutarnje politike te u području
zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda, u slučajevima velikih prirodnih
nepogoda i tehnoloških katastrofa te kada raspravlja o prijedlogu Strategije
nacionalne sigurnosti, može na svoje sjednice pozivati i druge osobe.

(6) Vijeće za nacionalnu sigurnost pitanja
značajna za svoj rad uređuje poslovnikom.

**Savjet za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija**

Članak 5.

(1) Savjet za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija provodi odluke Predsjednika Republike i Vlade
o usmjeravanju rada sigurnosno-obavještajnih agencija, razrađuje odluke Vijeća
za nacionalnu sigurnost koje se odnose na rad sigurnosno-obavještajnih agencija
i drugih tijela sigurnosno-obavještajnog sustava, operativno usklađuje rad
sigurnosno-obavještajnih agencija i drugih tijela sigurnosno-obavještajnog
sustava, donosi mišljenja o suradnji s odgovarajućim službama drugih zemalja,
daje prijedloge Vijeću za nacionalnu sigurnost i poduzima druge mjere za
učinkovitost i unapređivanje rada sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Savjet za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih
agencija čine član Vlade zadužen za nacionalnu sigurnost, kao predsjednik
Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija, savjetnik
Predsjednika Republike za nacionalnu sigurnost, kao zamjenik predsjednika,
ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija i predstojnik UVNS-a. Sjednice
Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija sazivaju i pitanja o
kojima će se raspravljati i odlučivati zajednički utvrđuju predsjednik Savjeta
za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija i zamjenik predsjednika.
Sjednicom Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija predsjeda
predsjednik Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija, a odluke
Savjeta supotpisuju predsjednik Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih
agencija i zamjenik predsjednika. Pitanja o kojima će se raspravljati mogu
predložiti i ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija i predstojnik UVNS-a.

(3) Na sjednici Savjeta za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija po potrebi i pozivu predsjednika Savjeta za
koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija sudjeluju i druge osobe, a
osobito; Glavni državni odvjetnik, ravnatelj USKOK-a¸ ravnatelj Policije,
ravnatelj Carine, ravnatelj Financijske policije, ravnatelj Ureda za
sprječavanje pranja novca, predstavnik Ministarstva vanjskih poslova zadužen za
poslove sigurnosti, ravnatelj Uprave za zaštitu i spašavanje te čelnici drugih
odgovarajućih inspekcijskih i nadzornih tijela.

(4) Sjednice Savjeta za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija sazivaju se najmanje jednom mjesečno, a mogu
se sazvati i po potrebi, odnosno na prijedlog stalnih članova Savjeta za
koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija iz stavka 2. ovoga članka.

(5) Savjet za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija pitanja značajna za svoj rad uređuje
poslovnikom.

**Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost**

Članak 6.

(1) UVNS obavlja stručne i administrativne
poslove za Vijeće za nacionalnu sigurnost i Savjet za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija, obavlja poslove koji Vijeću za nacionalnu
sigurnost omogućavaju analizu izvješća sigurnosno-obavještajnih agencija i
ocjenu postizanja ciljeva rada sigurnosno-obavještajnih agencija, ocjenu
provođenja odluka Predsjednika Republike i Vlade u usmjeravanju rada sigurnosno-obavještajnih
agencija te poslove koji Predsjedniku Republike i Vladi omogućavaju nadzor nad
radom sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) UVNS objedinjava dostavljena izvješća i
informacije sigurnosno-obavještajnih agencija, izrađuje periodična izvješća po
područjima sigurnosno-obavještajnog djelovanja, te analizira i ocjenjuje
sigurnosno-obavještajne podatke od značaja za nacionalnu sigurnost Republike
Hrvatske bitne za obavljanje ustavnih i zakonskih ovlasti Predsjednika
Republike i Vlade.

(3) Na zahtjev Predsjednika Republike i
predsjednika Vlade UVNS surađuje sa sigurnosno-obavještajnim agencijama u
izradi strategijskih procjena i ocjena sigurnosnih pojava važnih za nacionalnu
sigurnost Republike Hrvatske.

Članak 7.

(1) UVNS je središnje državno tijelo odgovorno
za utvrđivanje i provedbu aktivnosti vezanih za primjenu mjera i donošenje
standarda informacijske sigurnosti u državnim tijelima u Republici Hrvatskoj,
kao i za usklađenost aktivnosti oko primjene mjera i standarda informacijske
sigurnosti u razmjeni klasificiranih podataka između Republike Hrvatske i
stranih zemalja i organizacija.

(2) Klasificirani podaci u smislu ovoga Zakona
su podaci označeni tajnim od strane nadležnih državnih tijela sukladno
propisima koji uređuju zaštitu i tajnost podataka.

(3) Mjere i standardi informacijske sigurnosti
primjenjuju se u okviru sigurnosnih područja informacijske sigurnosti:
sigurnosne provjere osoblja, fizička sigurnost, sigurnost podataka, sigurnost
informacijskih sustava i sigurnost vanjske suradnje (industrijska sigurnost) te
se propisuju u okviru posebnog zakona koji uređuje područje informacijske
sigurnosti.

(4) U sastavu UVNS-a djeluje Središnji registar
za prijam, pohranu i distribuciju informacija i dokumenata u razmjeni sa
stranim zemljama i organizacijama (u daljnjem tekstu: Središnji registar).

(5) Za provedbu poslova Središnjeg registra
ustrojavaju se u državnim tijelima podregistri
Središnjeg registra. Na zaposlenike podregistara
Središnjeg registra odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona kojima su
uređeni položaj, prava, obveze i odgovornosti te način utvrđivanja plaća
zaposlenika UVNS-a.

(6) UVNS izdaje uvjerenja (certifikate) o
obavljenim sigurnosnim provjerama za osobe koje u obavljanju svoje dužnosti
imaju pristup klasificiranim podacima.

(7) Uvjerenja (certifikati) iz stavka 6. ovoga
članka izdaju se i za pravne osobe kada obavljaju poslove od značaja za
nacionalnu sigurnost Republike Hrvatske i na zahtjev stranih zemalja i
organizacija.

Članak 8.

UVNS godišnja i izvanredna izvješća o svom radu,
godišnja i izvanredna izvješća o poslovima stručnog nadzora rada
sigurnosno-obavještajnih agencija i Operativno-tehničkog centra za nadzor
telekomunikacija (u daljnjem tekstu: OTC) dostavlja Predsjedniku Republike i
predsjedniku Vlade. Godišnja izvješća koja se odnose na poslove nadzora
poduzete u svrhu kontrole poštivanja Ustavom zajamčenih prava građana UVNS
dostavlja i predsjedniku Hrvatskoga sabora i odboru nadležnom za nacionalnu
sigurnost, a izvanredna izvješća o poslovima stručnog nadzora dostavljaju se
predsjedniku Hrvatskoga sabora i odboru nadležnom za nacionalnu sigurnost kada
se nadzor provodi na temelju njihovog zahtjeva.

Članak 9.

UVNS ne smije obavljati poslove koji su prema
odredbama ovoga Zakona poslovi sigurnosno-obavještajnih agencija i ne smije u
obavljanju svojih poslova primjenjivati mjere koje su ovlaštene primjenjivati
sigurnosno-obavještajne agencije.

Članak 10.

(1) Radom UVNS-a upravlja predstojnik Ureda koji
se imenuje, odnosno razrješuje rješenjem koje supotpisuju Predsjednik Republike
i predsjednik Vlade. Predstojnik UVNS-a imenuje se na vrijeme od četiri godine.
Ista osoba može na dužnost predstojnika UVNS-a biti imenovana najviše dva puta
uzastopno.

(2) Predstojnik UVNS-a može prije isteka mandata
biti razriješen: ako to sam zatraži; ako trajno izgubi sposobnost obavljati
svoju dužnost; ako ne osigura provođenje poslova iz djelokruga UVNS-a; zbog
povrede Ustava, zakona ili drugih propisa, zlouporabe položaja ili prekoračenja
ovlasti, povrede tajnosti klasificiranih podataka te osude za kazneno djelo
koje ga čini nedostojnim za obavljanje dužnosti.

(3) Predstojnik UVNS-a državni je dužnosnik u
smislu Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika.

Članak 11.

Unutarnje ustrojstvo UVNS-a, poslovi njegovih
ustrojstvenih jedinica, okvirni broj potrebnih zaposlenika za obavljanje
poslova, izgled, sadržaj i pravo uporabe službene iskaznice i službene značke i
druga pitanja od značaja za rad UVNS-a uredit će se uredbom koju donosi Vlada,
uz prethodnu suglasnost Predsjednika Republike. Način rada, potreban broj
zaposlenika s opisom njihovih poslova te potrebnim uvjetima za obavljanje
poslova, njihovim ovlastima i odgovornostima, pravima iz radnog odnosa, te
druga pitanja od značaja za rad UVNS-a uredit će se Pravilnikom o unutarnjem
redu koji donosi predstojnik UVNS-a uz suglasnost Vijeća za nacionalnu
sigurnost.

Članak 12.

Na predstojnika i zaposlenike UVNS-a
odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona, kojima su uređeni položaj,
prava, obveze te odgovornosti i način utvrđivanja plaća dužnosnika i
zaposlenika sigurnosno-obavještajnih agencija (Glava VII.), a u pitanjima koja
nisu uređena ovim Zakonom odredbe Zakona o državnim službenicima, odnosno
Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika.

**Zavod za sigurnost informacijskih sustava**

Članak 13.

Ovim se Zakonom kao središnje državno tijelo za
obavljanje poslova u tehničkim područjima informacijske sigurnosti državnih
tijela Republike Hrvatske osniva Zavod za sigurnost informacijskih sustava (u
daljnjem tekstu: ZSIS).

Članak 14.

(1) ZSIS obavlja poslove u područjima sigurnosti
informacijskih sustava i mreža državnih tijela, sigurnosnih akreditacija
informacijskih sustava i mreža državnih tijela, upravljanja kriptomaterijalima
koji se koriste u razmjeni klasificiranih podataka između državnih tijela
Republike Hrvatske i stranih zemalja i organizacija te koordinacije prevencije
i otklanjanja problema vezanih uz sigurnost računalnih mreža u državnim
tijelima.

(2) ZSIS obavlja i poslove istraživanja, razvoja
i ispitivanja tehnologija namijenjenih zaštiti klasificiranih podataka te
izdaje uvjerenja (certifikate) za uporabu istih.

(3) Akreditacije iz stavka 1. i certifikate iz
stavka 2. ovoga članka, ZSIS izdaje i sukladno sporazumima o razmjeni klasificiranih
podataka (sigurnosni sporazumi) između Republike Hrvatske i stranih zemalja i
organizacija.

Članak 15.

(1) Radom ZSIS-a upravlja ravnatelj koji se
imenuje i razrješuje rješenjem Vlade, a na prijedlog Savjeta za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija. Ravnatelj se imenuje na vrijeme od četiri
godine pri čemu ista osoba može biti ponovo imenovana.

(2) Ravnatelj ZSIS-a može prije isteka mandata
biti razriješen: ako to sam zatraži; ako trajno izgubi sposobnost obavljati
svoju dužnost; ako ne osigura provođenje poslova iz djelokruga ZSIS-a; zbog
povrede Ustava, zakona ili drugih propisa, zlouporabe položaja ili prekoračenja
ovlasti, povrede tajnosti klasificiranih podataka; te osude za kazneno djelo
koje ga čini nedostojnim za obavljanje dužnosti.

(3) Ravnatelj ZSIS-a izvješća o svom radu
dostavlja predstojniku UVNS-a.

(4) Ravnatelj ZSIS-a imenuje svog zamjenika, uz
suglasnost Vlade.

Članak 16.

(1) Unutarnje ustrojstvo ZSIS-a, poslovi njenih
ustrojstvenih jedinica, okvirni broj potrebnih zaposlenika za obavljanje
poslova ZSIS-a uredit će se Uredbom o unutarnjem ustrojstvu koju donosi Vlada
na prijedlog ravnatelja ZSIS-a, uz suglasnost Savjeta za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Način rada ZSIS-a, potreban broj zaposlenika
s opisom njihovih poslova te potrebnim uvjetima za obavljanje poslova, njihovim
ovlastima i odgovornostima, pravima iz radnog odnosa, te druga pitanja od
značaja za rad ZSIS-a koja nisu uređena uredbom iz stavka 1. ovoga članka,
uredit će se Pravilnikom o unutarnjem redu koji donosi ravnatelj ZSIS-a uz
suglasnost Vlade.

Članak 17.

Na ravnatelja i zaposlenike ZSIS-a odgovarajuće
se primjenjuju odredbe ovoga Zakona, kojima su uređeni položaj, prava, obveze i
odgovornosti i način utvrđivanja plaća dužnosnika i zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija (Glava VII.), a u pitanjima koja nisu uređena
ovim Zakonom odredbe Zakona o državnim službenicima, odnosno Zakona o obvezama
i pravima državnih dužnosnika.

**Operativno-tehnički centar za nadzor telekomunikacija**

Članak 18.

(1) Radi obavljanja aktivacije i upravljanja
mjerom tajnog nadzora telekomunikacijskih usluga, djelatnosti i prometa te
ostvarivanja operativno-tehničke koordinacije između pravnih i fizičkih osoba
koje raspolažu javnom telekomunikacijskom mrežom i pružaju javne
telekomunikacijske usluge i usluge pristupa u Republici Hrvatskoj i tijela koja
su ovlaštena za primjenu mjera tajnog nadzora telekomunikacija sukladno ovom
Zakonu i Zakonu o kaznenom postupku, osniva se Operativno-tehnički centar za
nadzor telekomunikacija (u daljnjem tekstu: OTC).

(2) OTC u suradnji s tijelima koja su ovlaštena
za primjenu mjera tajnog nadzora telekomunikacija sukladno ovom Zakonu i Zakonu
o kaznenom postupku ima ovlast nadzora rada davatelja telekomunikacijskih
usluga u smislu izvršenja obveza iz ovoga Zakona.

(3) OTC za potrebe sigurnosno-obavještajnih
agencija i redarstvenih tijela aktivaciju i upravljanje mjerom tajnog nadzora
telekomunikacijskih usluga, djelatnosti i prometa obavlja putem odgovarajućega
tehničkog sučelja.

Članak 19.

(1) Pravne i fizičke osobe iz članka 18. stavka
1. ovoga Zakona obvezne su o vlastitom trošku osigurati i održavati funkciju
tajnog nadzora telekomunikacijskih usluga, djelatnosti i prometa iz članka 33.
stavka 3. točke 1. ovoga Zakona, kao i komunikacijske vodove do OTC-a. Funkcija
tajnog nadzora ostvaruje se ugradnjom odgovarajuće tehničke opreme i programske
podrške u telekomunikacijski sustav pravnih i fizičkih osoba iz članka 18.
stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Pravne i fizičke osobe iz članka 18. stavka
1. ovoga Zakona dužne su osigurati OTC-u uvjete za trajan i izravan pristup
objektima i tehničkoj opremi te uvjete za samostalnu provedbu mjera iz članka
33. stavka 3. točke 1. ovoga Zakona uporabom odgovarajućih tehničkih sučelja.

(3) Ministarstvo obrane i Oružane snage i državna
tijela koja raspolažu vlastitim telekomunikacijskim mrežama dužni su omogućiti
OTC-u provedbu mjera tajnog prikupljanja podataka i osigurati uvjete za izravan
pristup objektima i tehničkoj opremi te uvjete za samostalnu provedbu mjera.

(4) Pravne i fizičke osobe iz članka 18. stavka
1. ovoga Zakona, u suradnji s OTC-om, dužne su OTC-u osigurati autonoman i
isključiv pristup podacima o aktiviranim mjerama. Pristup podacima o
aktiviranim mjerama omogućit će se i nadležnim nadzornim i istražnim tijelima u
okviru njihovih zakonom utvrđenih ovlasti i postupaka.

(5) Pravne i fizičke osobe iz članka 18. stavka
1. ovoga Zakona dužne su čuvati podatke o ostvarenom telekomunikacijskom
prometu koji se odnose na korisnike usluga kroz vremensko razdoblje od godinu dana.

(6) Pravne i fizičke osobe iz članka 18. stavka
1. ovoga Zakona dužne su na zahtjev OTC-a dostaviti podatke o svim sredstvima
za komuniciranje koja su se pojavljivala na određenoj zemljopisnoj, fizičkoj
ili logičkoj lokaciji, bez obzira na postojanje telekomunikacijske aktivnosti,
u razdoblju od posljednjih 48 sati.

Članak 20.

(1) Obveze iz ovoga Zakona za pravne i fizičke
osobe, koje raspolažu javnom telekomunikacijskom mrežom i pružaju javne
telekomunikacijske usluge i usluge pristupa, koje se odnose na funkciju tajnog
nadzora propisat će se Uredbom Vlade o obvezama iz područja nacionalne
sigurnosti za pravne i fizičke osobe u telekomunikacijama, koju Vlada donosi na
prijedlog Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Obveze iz ovoga Zakona za Ministarstvo
obrane i Oružane snage, ukoliko raspolažu vlastitim telekomunikacijskim
mrežama, a koje se odnose na funkciju tajnog nadzora, propisat će Ministar
obrane na prijedlog ravnatelja VSOA-e.

(3) SOA-a i VSOA u suradnji s drugim tijelima
koja su ovlaštena za primjenu mjera tajnog nadzora telekomunikacija sukladno
Zakonu o kaznenom postupku, uz suglasnost Savjeta za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija, donose pravila koja se odnose na tehničke
zahtjeve, odnosno razvoj odgovarajuće tehničke opreme i programske podrške,
pitanja tehničkih sučelja i druga pitanja od važnosti za aktivaciju i primjenu
mjera tajnog nadzora telekomunikacija.

Članak 21.

(1) Radom OTC-a upravlja ravnatelj koji se
imenuje i razrješuje rješenjem Vlade, a na prijedlog Savjeta za koordinaciju
rada sigurnosno-obavještajnih agencija. Ravnatelj se imenuje na vrijeme od
četiri godine pri čemu ista osoba može biti ponovo imenovana.

(2) Ravnatelj OTC-a može prije isteka mandata
biti razriješen: ako to sam zatraži; ako trajno izgubi sposobnost obavljati
svoju dužnost; ako ne osigura provođenje poslova iz djelokruga OTC-a; zbog
povrede Ustava, zakona ili drugih propisa, zlouporabe položaja ili prekoračenja
ovlasti, povrede tajnosti klasificiranih podataka te osude za kazneno djelo
koje ga čini nedostojnim za obavljanje dužnosti

(3) Ravnatelj OTC-a izvješća o radu dostavlja
UVNS-u.

Članak 22.

(1) Unutarnje ustrojstvo OTC-a, poslovi
ustrojstvenih jedinica OTC-a, okvirni broj zaposlenika potrebnih za obavljanje
poslova uredit će se Uredbom o unutarnjem ustrojstvu koju donosi Vlada na
prijedlog Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Način rada OTC-a, potreban broj zaposlenika
s opisom njihovih poslova te potrebnim uvjetima za obavljanje poslova, njihovim
ovlastima i odgovornostima, pravima iz radnog odnosa te druga pitanja od
značaja za rad OTC-a koja nisu uređena ovim Zakonom ili uredbom iz stavka 1.
ovoga članka, uredit će se Pravilnikom o unutarnjem redu koji donosi ravnatelj
OTC-a uz suglasnost Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija.

(3) Na ravnatelja i zaposlenike OTC-a
odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona kojima su uređeni položaj,
prava, obveze i odgovornosti i način utvrđivanja plaća dužnosnika i zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija (Glava VII.), a u pitanjima koja nisu uređena
ovim Zakonom odredbe Zakona o državnim službenicima, odnosno Zakona o obvezama
i pravima državnih dužnosnika.

III.
SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNE AGENCIJE

**Sigurnosno-obavještajna agencija (SOA)**

Članak 23.

(1) Djelovanje SOA-e na području Republike
Hrvatske usmjereno je na sprječavanje aktivnosti ili radnji koje se poduzimaju
radi ugrožavanja Ustavom utvrđenog poretka, ugrožavanja sigurnosti državnih
tijela, građana i nacionalnih interesa putem:

– terorizma i drugih oblika organiziranog
nasilja,

– obavještajne djelatnosti stranih obavještajnih
službi, organizacija i pojedinaca,

– ekstremističkog organiziranja i djelovanja
skupina i pojedinaca,

– ugrožavanja sigurnosti najviših državnih
dužnosnika te štićenih objekata i prostora,

– organiziranog i gospodarskog kriminala,

– neovlaštenog ulaska u zaštićene informacijske
i komunikacijske sustave državnih tijela,

– odavanja klasificiranih podataka od čelnika i
zaposlenika državnih tijela, znastvenih institucija i
pravnih osoba s javnim ovlastima,

– drugih aktivnosti usmjerenih na ugrožavanje
nacionalne sigurnosti.

(2) SOA prikuplja, analizira, obrađuje i
ocjenjuje podatke političke, gospodarske, znanstveno-tehnološke i sigurnosne i
prirode koji se odnose na strane države, organizacije, političke i gospodarske
saveze, skupine i osobe, osobito one koji ukazuju na namjere, mogućnosti,
prikrivene planove i tajna djelovanja usmjerena na ugrožavanje nacionalne
sigurnosti, odnosno podatke koji su od značaja za nacionalnu sigurnost
Republike Hrvatske.

**Vojna sigurnosno-obavještajna agencija (VSOA)**

Članak 24.

(1) VSOA je ustrojstvena jedinica Ministarstva
obrane za planiranje i provođenje potpore Ministarstvu obrane i Oružanim snagama
za izvršenje zadaća obrane opstojnosti, suvereniteta, neovisnosti i
teritorijalne cjelovitosti Republike Hrvatske.

(2) VSOA prikuplja, analizira, obrađuje i
ocjenjuje podatke o vojskama i obrambenim sustavima drugih zemalja, o vanjskim
pritiscima koji mogu imati utjecaj na obrambenu sigurnost te aktivnostima u
inozemstvu koje su usmjerene na ugrožavanje obrambene sigurnosti zemlje.

(3) VSOA na području Republike Hrvatske
prikuplja, analizira, obrađuje i ocjenjuje podatke o namjerama, mogućnostima i
planovima djelovanja pojedinih osoba, grupa i organizacija u zemlji kojima je
cilj ugrožavanje obrambene moći države te poduzima mjere otkrivanja, praćenja i
suprotstavljanja ovakvim aktivnostima.

IV. POSLOVI I OVLASTI
SIGURNOSNO-

-OBAVJEŠTAJNIH AGENCIJA

**Prikupljanje podataka**

Članak 25.

Sigurnosno-obavještajne agencije, u okviru svog
djelokruga rada, prikupljaju podatke, korištenjem javnih izvora, komunikacijom
s građanima i potraživanjem službenih podataka od državnih tijela, tijela
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnih osoba,
uključujući i uvid u registre i zbirke podataka i službenu dokumentaciju, te
primjenom tajnih postupaka i mjera.

Članak 26.

(1) VSOA u obavljanju poslova iz članka 24.
stavka 3. ovoga Zakona mjere i radnje propisane ovim Zakonom smije
primjenjivati samo prema zaposlenicima, odnosno pripadnicima Ministarstva
obrane i Oružanih snaga.

(2) Kada VSOA, postupajući prema odredbi stavka
1. ovoga članka, sazna i ocijeni da bi mjere i radnje propisane ovim Zakonom trebalo
primjenjivati i prema drugim osobama, odmah o tome obavještava SOA-u s kojom
zajedno utvrđuje načine daljnjeg postupanja.

Članak 27.

(1) Kada službene osobe sigurnosno-obavještajnih
agencija prikupljaju podatke komunikacijom s građanima te tom prigodom
postavljaju službene upite ili traže drugu pomoć, službene osobe
sigurnosno-obavještajnih agencija dužne su se legitimirati službenom iskaznicom
i značkom.

(2) Razgovori s građanima u službenim
prostorijama sigurnosno-obavještajnih agencija mogu se obaviti samo uz njihovu
izričitu suglasnost. Takvi se razgovori tehnički snimaju, a građani potpisom na
zapisnik ovjeravaju dobrovoljnost razgovora te istinitost i potpunost
snimljenog razgovora.

(3) Zapisnici i snimke razgovora iz stavka 2.
ovoga članka čuvaju se u nadležnim ustrojstvenim jedinicama
sigurnosno-obavještajnih agencija te su dostupni nadležnim sudskim i nadzornim
tijelima.

(4) Ako se osnovano može pretpostaviti da
građanin, koji nije dao pristanak za razgovor sa službenim osobama sigurnosno-obavještajnih
agencija, ima saznanja o podacima značajnim za nacionalnu sigurnost,
sigurnosno-obavještajna agencija će zatražiti od Ministarstva unutarnjih
poslova, odnosno policije da s građaninom obavi obavijesni razgovor na način
propisan posebnim zakonom. U slučaju obavljanja takvoga obavijesnog razgovora u
njemu tada sudjeluje i djelatnik nadležne sigurnosno-obavještajne agencije.

Članak 28.

(1) Ako postoje osnove sumnje da strane
obavještajne ili sigurnosne službe, pojedine osobe ili grupe pripremaju ili
poduzimaju radnje koje mogu dovesti do ugrožavanja obrambene sigurnosti zemlje,
VSOA je ovlaštena pozivati na obavijesne razgovore zaposlenike odnosno
pripadnike Ministarstva obrane i Oružanih snaga te ostvariti uvid u
dokumentaciju i podatke Ministarstva obrane i Oružanih snaga.

(2) Zaposlenici, odnosno pripadnici Ministarstva
obrane i Oružanih snaga dužni su se odazvati pozivu iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 29.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije mogu
prikupljati podatke korištenjem tajnih suradnika. Nije dopušteno bilo koga
prisiljavati da bude tajni suradnik sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Sigurnosno-obavještajne agencije dužne su
osobama evidentiranim kao tajni suradnici zaštititi identitet, po potrebi
osigurati njihovu tjelesnu sigurnost i sigurnost obitelji i imovine.

(3) Sigurnosno-obavještajne agencije za
evidentirane tajne suradnike mogu ugovoriti životno osiguranje za rizike koji
se pretpostavljaju u svezi sa zadaćama koje obavljaju za potrebe agencija.

(4) Evidentirani tajni suradnik koji bude
ozlijeđen ili se razboli obavljajući poslove određene od strane
sigurnosno-obavještajnih agencija, a nije osiguran po drugoj osnovi, za vrijeme
liječenja ima prava iz zdravstvenog osiguranja kao da je zaposlen u
sigurnosno-obavještajnoj agenciji, a za slučaj invalidnosti prouzročene
ozljedom ili bolešću nastalim pri obavljanju poslova određenih od strane
sigurnosno-obavještajne agencije ima prava iz mirovinskog osiguranja kao da je
zaposlen u sigurnosno-obavještajnoj agenciji.

(5) Ostvarivanje prava iz stavka 4. ovoga članka
pobliže će se urediti pravilnikom koji donose ravnatelji
sigurnosno-obavještajnih agencija.

(6) U slučaju smrtnog stradavanja, nastalog u
svezi s obavljanjem poslova određenih od strane sigurnosno-obavještajnih agencija
obitelj evidentiranoga tajnog suradnika ostvaruje prava iz članka 81. stavka 2.
i 3. ovoga Zakona.

Članak 30.

Čelnici i zaposlenici državnih tijela i tijela
jedinica područne (regionalne) samouprave i pravnih osoba s javnim ovlastima
kao i zaposlenici, odnosno pripadnici Ministarstva obrane i Oružanih snaga,
dužni su udovoljiti zahtjevima sigurnosno-obavještajnih agencija glede podataka
kojima raspolažu u okviru zakonom određenog djelokruga.

Članak 31.

Uvid u registre i zbirke podataka ili dokumentaciju
obavlja se neposrednim uvidom službenih osoba sigurnosno-obavještajnih agencija
koje se tom prigodom legitimiraju službenom značkom i iskaznicom ili trajnim
pristupom računalnoj ili na sličan način ustrojenoj zbirci podataka, uporabom
odgovarajućih sučelja.

Članak 32.

(1) Državna tijela, tijela jedinica područne
(regionalne) samouprave i pravne osobe kao i Ministarstvo obrane i Oružane
snage mogu voditi evidencije izvršenih uvida u vlastite baze podataka, registre
ili dokumentaciju, koje mogu sadržavati samo brojeve znački odnosno brojeve
službenih iskaznica službenih osoba sigurnosno-obavještajnih agencija.
Evidencije po brojevima znački ili iskaznica službenih osoba
sigurnosno-obavještajnih agencija moraju se voditi odvojeno od ostalih
evidencija.

(2) Čelnici i zaposlenici tijela iz stavka 1.
ovoga članka dužni su kao tajnu čuvati sva saznanja o predmetima interesa
sigurnosno-obavještajnih agencija.

Članak 33.

(1) SOA može prema građanima primjenjivati mjere
tajnog prikupljanja podataka kojima se privremeno ograničavaju neka ustavna
ljudska prava i temeljne slobode. VSOA može primjenjivati mjere tajnog
prikupljanja podataka kojima se privremeno ograničavaju neka ustavna ljudska
prava i temeljne slobode samo prema zaposlenicima, odnosno pripadnicima
Ministarstva obrane i Oružanih snaga.

(2) Mjere tajnog prikupljanja podataka kojima se
privremeno ograničavaju neka ustavna ljudska prava i temeljne slobode mogu se
provoditi ako se podaci ne mogu prikupiti na drugi način ili je njihovo
prikupljanje povezano s nerazmjernim teškoćama. Ako postoji mogućnost izbora
između više mjera tajnog prikupljanja podataka, primijenit će se mjera kojom se
manje zadire u Ustavom zaštićena prava i slobode.

(3) Mjere tajnog prikupljanja podataka jesu:

1. tajni nadzor telekomunikacijskih usluga,
djelatnosti i prometa:

a) tajni nadzor sadržaja komunikacija,

b) tajni nadzor podataka o telekomunikacijskom
prometu,

c) tajni nadzor lokacije korisnika,

d) tajni nadzor međunarodnih telekomunikacijskih
veza,

2. tajni nadzor nad poštanskim i drugim
pošiljkama,

3. tajni nadzor i tehničko snimanje
unutrašnjosti objekata, zatvorenih prostora i predmeta,

4. tajno praćenje i motrenje uz svjetlosno
snimanje osoba u otvorenom prostoru i na javnim mjestima,

5. tajno praćenje i motrenje uz zvučno snimanje
sadržaja komunikacija osoba u otvorenom prostoru i na javnim mjestima,

6. tajni otkup dokumenata i predmeta.

Članak 34.

Ministarstvo obrane i Oružane snage, kao i
pravne i fizičke osobe koje obavljaju poslove dostave poštanskih i drugih
pošiljaka moraju omogućiti sigurnosno-obavještajnim agencijama provedbu mjera
tajnog prikupljanja podataka i osigurati uvjete za izravan pristup objektima i
tehničkoj opremi te uvjete za samostalnu provedbu mjera.

Članak 35.

Čelnici, odnosno odgovorne osobe i drugi
zaposlenici pravnih osoba, zaposlenici državnih tijela i pripadnici Oružanih
snaga i ostale fizičke osobe koje imaju saznanja o primjeni mjera tajnog
prikupljanja podataka od sigurnosno-obavještajnih agencija u svezi s odredbama
članka 33. i 34. ovoga Zakona dužni su ta saznanja čuvati kao tajnu.

Članak 36.

(1) Mjere tajnog prikupljanja podataka iz članka
33. stavka 3. točke 1. a), točke 2., točke 3. i točke 6. ovoga Zakona mogu se
poduzimati samo na temelju pisanog obrazloženog naloga za njihovo provođenje
koje izdaje sudac Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Suce ovlaštene za izdavanje
pisanog naloga za provođenje mjera tajnog prikupljanja podataka određuje
predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Pisani obrazloženi prijedlog za primjenu
mjere tajnog prikupljanja podataka podnose ravnatelji sigurnosno-obavještajnih
agencija.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
ako bi odgoda provedbe mjera tajnog prikupljanja podataka onemogućila
postizanje cilja, poduzimanje mjera može započeti na temelju naloga ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija, koji o tome odmah izvješćuju ovlaštenog suca
Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Ovlašteni sudac Vrhovnog suda, u roku od 24
sata od početka primjene mjere odlučit će hoće li izdati pisani nalog kojim
dopušta provođenje mjere. Ako ovlašteni sudac Vrhovnog suda u roku od 24 sata
nije izdao ili odbije izdati pisani nalog za provođenje mjere,
sigurnosno-obavještajne agencije dužne su prekinuti s primjenom mjera i moraju
uništiti dokumente i sredstva na kojima su zabilježeni podaci koje su saznali u
provođenju mjere i o tome sačiniti zapisnik koji dostavljaju ovlaštenom sucu
Vrhovnog suda.

(3) Kada ovlašteni sudac Vrhovnog suda Republike
Hrvatske ne izda ili odbije izdati nalog za provođenje mjera tajnog
prikupljanja podataka, o razlozima odbijanja obavijestit će UVNS.

(4) Prijedlog za primjenu mjera i nalog za
primjenu mjera tajnog prikupljanja podataka moraju sadržavati oznaku mjere koja
će se primjenjivati, oznaku fizičke ili pravne osobe prema kojoj će se mjera
primjenjivati, obrazloženje razloga zbog kojih se mjera provodi i potrebe
njezinog poduzimanja i rok trajanja mjere. Ako se predlaže i dopušta
poduzimanje više mjera, moraju biti navedeni podaci za svaku mjeru. Prijedlog
za poduzimanje mjera i nalog za poduzimanje mjera tajnog prikupljanja podataka
klasificirani su. Službene i druge osobe koje sudjeluju u postupku odlučivanja
i u poduzimanju mjera dužne su kao tajnu čuvati sve podatke koje su saznale.

Članak 37.

(1) Mjere tajnog prikupljanja podataka iz članka
33. stavka 3. točke 1. a), točke 2. i točke 3. ovoga Zakona mogu trajati
najdulje četiri mjeseca.

(2) U slučaju potrebe za produženjem ili
primjenom novih mjera nad istom osobom o izdavanju naloga odlučuje vijeće od
tri ovlaštena suca Vrhovnog suda.

(3) Prije donošenja naloga iz stavka 2. ovoga
članka vijeće od tri ovlaštena suca ovlašteno je tražiti od ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija dodatna obrazloženja i razloge te mišljenje
UVNS-a o stručnoj utemeljenosti zahtjeva sa stajališta primijenjene
metodologije i ozbiljnosti sigurnosnih ugroza.

Članak 38.

(1) Primjenu mjera iz članka 33. stavka 3. točke
1. b), c), d), točke 4. i točke 6. ovoga Zakona odobravaju ravnatelji
sigurnosno-obavještajnih agencija pisanim i obrazloženim nalogom u okviru
propisanog djelokruga.

(2) O izdatim nalozima
ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija jednom mjesečno dužni su izvjestiti UVNS, a o mjeri iz članka 33. stavka 3. točke 6.
ovoga Zakona izvješćuje se i Glavni državni odvjetnik.

**Evidencije podataka i njihovo korištenje**

Članak 39.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije
uspostavljaju i vode zbirke i registre osobnih podataka i druge evidencije
prikupljenih podataka i dokumenata o podacima koji su u svezi s poslovima iz
djelokruga rada sigurnosno-obavještajnih agencija te druge evidencije o
njihovim poslovima i aktivnostima.

(2) Osobe koje su upoznate s podacima iz
evidencija sigurnosno-obavještajnih agencija i dokumentima o tim podacima dužne
su ih čuvati kao tajnu.

Članak 40.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije dužne su na
zahtjev građanina u roku od 15 dana pisanim putem obavijestiti ga jesu li prema
njemu poduzimane mjere tajnog prikupljanja podataka te vode li se evidencije o
njegovim osobnim podacima i, na njegov zahtjev, staviti mu na uvid dokumente o
prikupljenim podacima.

(2) Dokumenti koji se stavljaju na uvid
građanima ne smiju sadržavati podatke o zaposlenicima sigurnosno-obavještajnih
agencija, kao ni podatke o izvorima sigurnosno-obavještajnih agencija i trećim
osobama.

(3) Sigurnosno-obavještajne agencije nisu dužne
postupiti prema odredbama stavka 1. ovoga članka:

– ako bi obavijest dovela u opasnost izvršenje
zadaća agencije,

– ako bi obavijest mogla dovesti do ugrožavanja
sigurnosti druge osobe,

– ako bi obavijest mogla dovesti do štetnih
posljedica za nacionalnu sigurnost ili nacionalni interes Republike Hrvatske.

(4) Čim prestanu razlozi za primjenu odredbe
stavka 3. podstavka 1. i 2. ovoga članka, sigurnosno-obavještajne agencije
dužne su postupiti prema odredbi stavka 1. ovoga članka. U slučaju iz stavka 3.
podstavka 3. ovoga članka nisu dužne postupiti prema odredbi stavka 1. ovoga
članka do isteka roka od 10 godina od dana prestanka poduzimanja mjere.

Članak 41.

(1) Dokumenti o podacima koji se ne odnose na
svrhu radi koje su prikupljani komisijski se uništavaju u roku od 30 dana, o
čemu se sastavlja zapisnik u roku od 30 dana.

(2) Podaci, dokumenti i informacije koje su
prikupljene na nezakonit način uništavaju se u roku od 30 dana, o čemu se sastavlja
zapisnik koji potpisuju osobe koje su prisustvovale uništenju podataka,
dokumenata i informacija u roku od 30 dana.

(3) Podaci, dokumenti i informacije koje se ne
odnose na svrhu radi koje su prikupljeni, odnosno koji su prikupljani radom
sigurnosnih službi tijekom proteklih godina, a na nezakonit način, danom
stupanja na snagu ovoga Zakona, moraju se izlučiti i ne smiju se koristiti a
moraju se uništiti u roku od dvije godine.

**Sigurnosne provjere i protuobavještajna zaštita**

Članak 42.

Sigurnosna provjera provodi se za dužnosnike i
zaposlenike sigurnosno-obavještajnih agencija, predstojnika i zaposlenike
UVNS-a, ravnatelja i zaposlenike ZSIS-a i OTC-a, predsjednika i članove Vijeća
za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija te druge osobe za koje je
to određeno odredbama ovoga i drugih zakona, odnosno uredbom Vlade, u postupku
njihovog imenovanja na dužnost, odnosno prijama na rad. Sigurnosna provjera
provodi se i za osobe koje se primaju u hrvatsko državljanstvo i za strance u
Republici Hrvatskoj čiji je boravak važan za sigurnost države.

Članak 43.

U provođenju poslova protuobavještajne zaštite
VSOA, sukladno odredbama ovoga Zakona, obavlja sigurnosne provjere zaposlenika
odnosno pripadnika Ministarstva obrane i Oružanih snaga i osoba koje su
zaposlene ili će se zaposliti u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama.

Članak 44.

U okviru sigurnosne provjere može se obaviti
razgovor s osobom koja se provjerava, mogu se saslušati osobe koje su s njom u
vezi, mogu se koristiti podaci iz službenih evidencija koje vode druge službe,
institucije i tijela, a mogu se poduzeti i mjere tajnog prikupljanja podataka
te poligrafsko testiranje.

Članak 45.

Sigurnosne provjere obavljaju se i za domaće i
strane fizičke i pravne osobe s kojima sigurnosno-obavještajne agencije i
ostala državna tijela od značaja za nacionalnu sigurnost namjeravaju sklopiti
ugovor o nabavi roba i usluga ili izvođenju radova, a kojim se fizičkoj i
pravnoj osobi omogućava pristup klasificiranim podacima, odnosno pristup štićenim
osobama ili objektima na način koji može utjecati na sigurnost spomenutih osoba
ili objekata.

Članak 46.

(1) VSOA sudjeluje u protuobavještajnoj zaštiti
i skrbi za sigurnost štićenih zaposlenika odnosno pripadnika, objekata i
prostora Ministarstva obrane i Oružanih snaga koje odredi ministar obrane, a u
svrhu potpore sigurnosti sudjeluje i u zaštiti drugih pripadnika, objekata i
prostora Oružanih snaga te sudjeluje u protuobavještajnoj zaštiti i sigurnosti
proizvodnje naoružanja i vojne opreme za potrebe Oružanih snaga.

(2) VSOA skrbi o protuobavještajnoj sigurnosti
zaposlenika, odnosno pripadnika i objekata Ministarstva obrane i Oružanih snaga
u inozemstvu i u tom cilju može surađivati s odgovarajućom ustrojstvenom
jedinicom Ministarstva vanjskih poslova zaduženom za poslove sigurnosti.

Članak 47.

(1) U obavljanju protuobavještajne zaštite
štićenih osoba, objekata i institucija sigurnosno-obavještajne agencije u
okviru svog djelokruga rada izrađuju sigurnosne prosudbe moguće ugroženosti
štićenih osoba i objekata, obavljaju sigurnosno provjeravanje osoba koje imaju
pristup štićenim osobama, objektima i prostorima, primjenjuju mjere protuprislušne zaštite za objekte i prostore te sudjeluju u
planiranju, provođenju i nadzoru tehničkih i fizičkih mjera sigurnosti.

(2) Vlada posebnom uredbom te ministar obrane u
svom djelokrugu pravilnikom određuju štićene osobe, objekte i prostore te način
primjene i provođenja mjera iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 48.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije u okviru
svog djelokruga rada provode mjere protuprislušne
zaštite i protuprislušnih pregleda objekata iz članka
47. stavka 2. ovoga Zakona, obavljaju nadzor građevinsko-tehničkih radova,
tehničke dokumentacije objekata, instalacija, telekomunikacijske i informatičke
opreme te sudjeluju u planiranju, provođenju i nadzoru tehničkih i fizičkih
mjera sigurnosti tih objekata.

(2) Sigurnosno-obavještajne agencije obavljaju
sigurnosno provjeravanje osoba zaposlenih na poslovima fizičke i tehničke
zaštite, tehničkog i informatičkog održavanja u objektima iz članka 47. stavka
2. ovoga Zakona te sigurnosno provjeravanje drugih pravnih osoba i njihovih
zaposlenika koji sudjeluju u izvođenju poslova koji utječu na mjeru protuprislušne zaštite iz stavka 1. ovoga članka.

(3) SOA skrbi o protuobavještajnoj sigurnosti
državljana i institucija Republike Hrvatske u inozemstvu i u tom cilju surađuje
s odgovarajućom ustrojstvenom jedinicom Ministarstva vanjskih poslova zaduženom
za poslove sigurnosti.

(4) Sigurnosno-obavještajne agencije sudjeluju u
protuobavještajnoj zaštiti i skrbe za sigurnost vlastitih djelatnika, objekata
i predmeta te drugih štićenih osoba, objekata i predmeta.

(5) Sigurnosno-obavještajne agencije, ovisno o
procjenama ugroženosti, skrbe i za sigurnost bivših djelatnika agencije ukoliko
su ugroze posljedica njihovog rada u sigurnosno-obavještajnim agencijama.

Članak 49.

U provedbi poslova iz članka 48. stavka 4. i 5.
ovoga Zakona djelatnici sigurnosno-obavještajnih agencija primjenjuju prava i
ovlasti sukladno zakonskim propisima koji uređuju postupanje osoba koje
obavljaju poslove privatne zaštite osoba i imovine.

Članak 50.

Sukladno sigurnosnim interesima i potrebama
SOA-e, posebnim sporazumom o suradnji između SOA-e i Ministarstva unutarnjih
poslova RH (u daljnjem tekstu: MUP RH) uredit će se oblici i načini suradnje
SOA-e i MUP-a RH.

Članak 51.

(1) Poslovi informacijske sigurnosti koje
obavljaju sigurnosno-obavještajne agencije su poslovi redovitog nadzora
organizacije i implementacije propisanih mjera informacijske sigurnosti u
državnim tijelima te izvještavanja nadležnih tijela o stanju i učinkovitosti
propisanih standarda informacijske sigurnosti u tijelima državne vlasti te o
mogućim poboljšanjima istih.

(2) Sigurnosno-obavještajne agencije obavljaju i
poslove sigurnosnih provjera fizičkih i pravnih osoba iz članka 7. stavka 3. i
6. ovoga Zakona.

(3) Poslove iz stavka 1. i 2. ovoga članka
obavlja SOA osim u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama gdje ove poslove
obavlja VSOA.

(4) Na zahtjev sigurnosno-obavještajnih
agencija, UVNS i ZSIS dužni su dati na raspolaganje podatke iz područja
informacijske sigurnosti koji su sigurnosno-obavještajnim agencijama potrebni
pri obavljanju poslova iz njihove nadležnosti.

**Mjere prikrivanja**

Članak 52.

U obavljanju poslova iz svog djelokruga
sigurnosno-obavještajne agencije mogu poduzeti mjere prikrivanja vlasništva nad
stvarima, mjere prikrivanja vlasništva nad pravnim osobama, mjere prikrivanja
stvarnog identiteta svojih zaposlenika i drugih osoba, mjere prikrivanja svrhe
prikupljanja podataka te mogu, kada je to potrebno, uz naknadu koristiti tajne
usluge pravnih i fizičkih osoba.

Članak 53.

Podaci o mjerama i troškovima za provođenje
mjera iz članka 52. ovoga Zakona tajni su i mogu biti dostupni tijelima i
osobama određenima odlukom koju donosi Vijeće za nacionalnu sigurnost na
prijedlog predsjednika Savjeta za koordinaciju obavještajno-sigurnosnih
agencija.

Članak 54.

(1) Djelatnost i materijalno-financijsko
poslovanje u prikrivenim pravnim osobama obavlja se prema propisima važećim za
tu vrstu djelatnosti. Prikrivena pravna osoba ne može biti osoba koja se
financira neposredno iz proračuna Republike Hrvatske. Prikrivena pravna osoba
osniva se i održava iz sredstava sigurnosno-obavještajnih agencija. Tako nastali
troškovi vode se na poziciji proračuna sigurnosno-obavještajne agencije
namijenjenoj posebnim troškovima.

(2) Sva imovina prikrivene pravne osobe
vlasništvo je Republike Hrvatske, a prihod nastao iz djelatnosti koriste
sigurnosno-obavještajne agencije kao sredstvo posebne namjene za obavljanje
svoje djelatnosti.

**Izvješćivanje**

Članak 55.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije o svim
važnijim podacima koje su prikupile u svom radu te svojim procjenama
sigurnosnih situacija izvješćuju Predsjednika Republike, predsjednika
Hrvatskoga sabora, predsjednika Vlade i UVNS. VSOA izvješća dostavlja i
ministru obrane, a načelniku Glavnog stožera Oružanih snaga samo kada se to
odnosi na Oružane snage. Ministrima i drugim državnim dužnosnicima dostavljaju
se oni podaci koji se odnose na njihov djelokrug rada.

(2) Godišnja izvješća o svom radu
sigurnosno-obavještajne agencije dostavljaju Predsjedniku Republike,
predsjedniku Hrvatskoga sabora, predsjedniku odbora Hrvatskoga sabora nadležnog
za nacionalnu sigurnost, predsjedniku Vlade i predstojniku UVNS-a, a na njihov
zahtjev dostavljaju im i izvanredna izvješća o stanju u području nacionalne
sigurnosti iz vlastitog djelokruga rada.

Članak 56.

(1) Ako prikupljeni podaci ukazuju na
pripremanje ili počinjenje kaznenog djela koje se progoni po službenoj
dužnosti, sigurnosno-obavještajne agencije izvješćuju Državno odvjetništvo.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka iznimno
može sadržavati i podatke o načinu prikupljanja podataka.

(3) U izvješću iz stavka 1. ovoga članka ravnatelji
sigurnosno-obavještajnih agencija mogu predložiti Glavnom državnom odvjetniku
odgađanje daljnjeg postupanja iz njegove nadležnosti ukoliko bi se time dovelo
u pitanje daljnje izvršenje zadaća iz djelokruga sigurnosno-obavještajnih
agencija ili sigurnost zaposlenika i izvora sigurnosno-obavještajnih agencija.

**Strategijsko elektroničko izviđanje za potrebe
sigurnosno-obavještajnih agencija**

Članak 57.

(1) Strategijsko elektroničko izviđanje za
potrebe SOA-e i VSOA-e provodi Središnjica elektroničkog izviđanja Glavnog
stožera Oružanih snaga. Planove provođenja strategijskoga elektroničkog
izviđanja za potrebe ovih agencija donosi Savjet za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija na prijedlog ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija. Za provedbu ovih planova zadužuje se
ministar obrane.

(2) Ministar obrane je dužan u okviru Glavne
inspekcije obrane osigurati provođenje nadzora nad zakonitošću rada Središnjice
elektroničkog izviđanja Glavnog stožera Oružanih snaga i izvješća o nadzoru
Glavne inspekcije dostavljati odboru Hrvatskoga sabora nadležnom za nacionalnu
sigurnost.

V. SURADNJA
SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNIH AGENCIJA

Članak 58.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije surađuju u
obavljanju svojih poslova.

(2) Sigurnosno-obavještajna agencija kada
prikupi podatke iz djelokruga rada druge sigurnosno-obavještajne agencije ili
kada ima saznanja koja mogu biti značajna za rad druge sigurnosno-obavještajne
agencije dužna je istu o tome izvijestiti.

(3) Sigurnosno-obavještajna agencija može, kada
ocijeni da je to potrebno radi obavljanja poslova iz njezinog djelokruga,
tražiti od druge sigurnosno-obavještajne agencije podatke o praćenim osobama i
činjenicama koje je saznala te dokumente kojima raspolaže.

(4) Sigurnosno-obavještajne agencije u neposrednoj
suradnji ili u okviru Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija
rješavaju moguće sukobe nadležnosti, uvažavajući zajedničke ciljeve nacionalne
sigurnosti i ekonomičnosti u radu.

(5) Ako nije moguće postići potreban stupanj
suradnje sigurnosno-obavještajnih agencija i riješiti pitanja iz stavka 2., 3.
i 4. ovoga članka, Savjet za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija
obavijestit će Vijeće za nacionalnu sigurnost o potrebi donošenja odluka o
usklađenom djelovanju sigurnosno-obavještajnih agencija.

Članak 59.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije mogu, na
temelju međunarodnih obveza, surađivati sa stranim sigurnosnim, obavještajnim i
drugim odgovarajućim službama razmjenom podataka, opreme, zajedničkim
provođenjem poslova iz svog djelokruga te edukacijom djelatnika.

(2) Uspostavu i prekid suradnje s pojedinom
stranom službom odobrava Vijeće za nacionalnu sigurnost na temelju prijedloga
ravnatelja sigurnosno-obavještajnih agencija i pribavljenog mišljenja Savjeta
za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih agencija.

Članak 60.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije mogu
dostavljati odgovarajućim stranim službama podatke o građanima Republike
Hrvatske ako su im pruženi relevantni podaci da takva osoba ugrožava nacionalnu
sigurnost države kojoj se podaci dostavljaju ili vrijednosti zaštićene
međunarodnim pravom. Podaci se neće dostaviti ako bi to bilo u suprotnosti s
interesima Republike Hrvatske ili je zaštita interesa osobe o kojoj bi se
dostavili podaci od veće važnosti.

(2) Ukoliko sigurnosno-obavještajne agencije
obavljaju sigurnosne provjere za potrebe odgovarajućih stranih službi ili
međunarodnih organizacija radi zaposlenja u tijelima stranih država, odnosno
tijelima međunarodnih organizacija, iste će se izvršiti na temelju dostavljene
suglasnosti provjeravanih osoba.

(3) Dostavljeni podaci moraju se evidentirati.
Zajedno s podacima dostavljenima stranoj službi pridodaje se i naputak da se
dostavljeni podaci mogu koristiti samo u svrhu za koju su dostavljeni, te da
sigurnosno-obavještajna agencija koja dostavlja podatke pridržava pravo
traženja povratne informacije o načinu uporabe dostavljenih podataka.

VI. USTROJSTVO I
UPRAVLJANJE SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNIM AGENCIJAMA

Članak 61.

(1) U sigurnosno-obavještajnim agencijama mogu
se ustrojavati unutarnje ustrojstvene jedinice za obavljanje određenih poslova
iz njihovog djelokruga i službe za obavljanje administrativnih i tehničkih
poslova za potrebe sigurnosno-obavještajnih agencija i njihovih ustrojstvenih
jedinica.

(2) U sigurnosno-obavještajnim agencijama mogu
se ustrojiti područne jedinice, ispostave i privremene ispostave.

Članak 62.

(1) Unutarnje ustrojstvo
sigurnosno-obavještajnih agencija, djelokrug rada ustrojstvenih jedinica i
njihovih ispostava, način upravljanja tim jedinicama i ispostavama, okvirni
broj zaposlenika, izgled, sadržaj i pravo uporabe službene iskaznice i službene
značke, pravo na nošenje i uporabu oružja, unutarnji nadzor rada, korištenje i
raspolaganje financijskim i drugim sredstvima, ustrojavanje disciplinskih,
odnosno stegovnih sudova i druga pitanja od osobitog značaja za rad
sigurnosno-obavještajnih agencija utvrđuju se uredbom koju donosi Vlada, a uz
prethodnu suglasnost Predsjednika Republike.

(2) Prijedlog uredbi iz stavka 1. ovoga članka
za SOA-u utvrđuje ravnatelj SOA-e, a za VSOA-u prijedlog utvrđuje ministar
obrane.

(3) Uredbe o unutarnjem ustrojstvu, djelokrugu
rada i načinu upravljanja ustrojstvenim jedinicama i okvirnom broju zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija klasificirane su i ne objavljuju se.

Članak 63.

(1) Na temelju uredbi iz članka 62. ovoga
Zakona, pravilnicima o unutarnjem redu sigurnosno-obavještajnih agencija
utvrđuje se način rada sigurnosno-obavještajnih agencija i njihovih
ustrojstvenih jedinica, potreban broj zaposlenika s naznakom njihovih osnovnih
poslova i zadaća i potrebnih uvjeta za obavljanje poslova, njihove ovlasti i
odgovornosti, prava iz radnog odnosa te druga pitanja od značaja za rad koja
nisu propisana ovim Zakonom ili uredbama iz članka 62. ovoga Zakona.

(2) Pravilnik o unutarnjem redu SOA-e donosi
ravnatelj SOA-e uz suglasnost predstojnika UVNS-a. Pravilnik o unutarnjem redu
VSOA-e donosi ministar obrane na prijedlog ravnatelja VSOA-e, uz suglasnost
predstojnika UVNS-a.

(3) Pravilnici o unutarnjem redu
sigurnosno-obavještajnih agencija klasificirani su i ne objavljuju se.

Članak 64.

(1) Pravilnicima o načinu
sigurnosno-obavještajnog postupanja sigurnosno-obavještajnih agencija pobliže
se određuju postupci, mjere i sredstva u radu te način planiranja,
programiranja, provedbe, evidentiranja i izvješćivanja u poslovima iz djelokruga
sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Pravilnik o načinu sigurnosno-obavještajnog
postupanja donosi ravnatelj SOA-e uz suglasnost predstojnika UVNS-a, a druge podzakonske akte kojima se pobliže određuju postupci, mjere
i sredstva u radu te način planiranja, programiranja, provedbe, evidentiranja i
izvješćivanja u poslovima iz djelokruga SOA-e donosi ravnatelj SOA-e. Pravilnik
o načinu sigurnosno-obavještajnog postupanja VSOA-e donosi ministar obrane na
prijedlog ravnatelja VSOA-e, uz suglasnost predstojnika UVNS-a, a druge podzakonske akte kojima se pobliže određuju postupci, mjere
i sredstva u radu te način planiranja, programiranja, provedbe, evidentiranja i
izvješćivanja u poslovima iz djelokruga VSOA-e donosi ravnatelj VSOA-e.

(3) Pravilnici o načinu obavještajno-sigurnosnog
postupanja klasificirani su i ne objavljuju se.

Članak 65.

(1) Radom sigurnosno-obavještajnih agencija
upravljaju ravnatelji, a u slučaju njihove spriječenosti ili izbivanja
zamjenici ravnatelja. Radom ustrojstvenih jedinica sigurnosno-obavještajnih
agencija upravljaju pomoćnici ravnatelja ili načelnici.

(2) Ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija
i njihovi zamjenici državni su dužnosnici u smislu Zakona o obvezama i pravima
državnih dužnosnika.

Članak 66.

(1) Ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija
imenuju se, odnosno razrješuju rješenjem koje supotpisuju Predsjednik Republike
i predsjednik Vlade.

(2) Postupak imenovanja ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija pokreću Predsjednik Republike i predsjednik Vlade
utvrđivanjem prijedloga kandidata i dostavljanjem prijedloga na prethodno
mišljenje odboru Hrvatskoga sabora nadležnom za nacionalnu sigurnost. Kandidata
za ravnatelja VSOA-e Predsjedniku Republike i predsjedniku Vlade predlaže
ministar obrane. Odbor Hrvatskoga sabora nadležan za nacionalnu sigurnost može
obaviti razgovor s kandidatom za čelnika sigurnosno-obavještajne agencije.

(3) Ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija
imenuju se na vrijeme od četiri godine. Ista osoba može biti ponovo imenovana
na dužnost ravnatelja sigurnosno-obavještajne agencije.

(4) Ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija
mogu prije isteka mandata biti razriješeni: ako to sami zatraže; ako trajno
izgube sposobnost obavljati svoju dužnost; ako ne provode odluke Predsjednika
Republike i Vlade kojima se usmjerava rad sigurnosno-obavještajnih agencija ili
ne provode njihove mjere u svezi s nadzorom rada; zbog povrede Ustava, zakona
ili drugih propisa; zlouporabe položaja ili prekoračenja ovlasti; zbog povrede
tajnosti klasificiranih podataka te osude za kazneno djelo koje ih čine
nedostojnima obavljanja dužnosti.

(5) Postupak za razrješenje ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija mogu pokrenuti Predsjednik Republike,
predsjednik Vlade i Hrvatski sabor. Kada postupak za razrješenje pokreću
Predsjednik Republike ili predsjednik Vlade, prije donošenja rješenja o
razrješenju može se zatražiti mišljenje Hrvatskoga sabora. Kada postupak
razrješenja pokreće Hrvatski sabor, zbog u postupku nadzora utvrđene
nezakonitosti rada sigurnosno-obavještajne agencije ili njezinih djelatnika,
Predsjednik Republike i predsjednik Vlade donijet će rješenje o razrješenju
ravnatelja sigurnosno-obavještajne agencije.

(6) Zamjenici ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija imenuju se i razrješuju na način i pod
uvjetima propisanim odredbama stavka 1. do 5. ovoga članka, s time da se
postupak imenovanja zamjenika ravnatelja pokreće na prijedlog ravnatelja
sigurnosno-obavještajne agencije, a u postupku razrješenja zamjenika ravnatelja
pribavlja se mišljenje ravnatelja sigurnosno-obavještajne agencije.

Članak 67.

(1) Unutarnja organizacija, pravila obavljanja
poslova i način davanja naloga za obavljanje poslova u sigurnosno-obavještajnim
agencijama i njihovim ustrojstvenim jedinicama moraju biti uspostavljeni na
takav način da se uvijek može utvrditi individualna odgovornost.

(2) Službene osobe sigurnosno-obavještajnih
agencija dužne su provoditi naloge nadređenih, osim ako smatraju da je nalog
nezakonit o čemu trebaju staviti pisanu primjedbu, a ponovljeni pisani nalog
dužne su izvršiti te su u tom slučaju oslobođene odgovornosti za posljedice
njezinog izvršenja. Ako službena osoba ocjenjuje da bi izvršenjem naloga,
odnosno ponovljenoga pisanog naloga učinila kazneno djelo, nije ga dužna izvršiti,
ali mora o tome odmah obavijestiti predsjednika Savjeta za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija, predsjednika odbora Hrvatskoga sabora
nadležnog za nacionalnu sigurnosti i predstojnika UVNS-a.

(3) Protiv službenih osoba koje su prijavile nalog
iz stavka 2. ovoga članka ne smije se provoditi nikakav postupak koji bi bio
posljedica prijave i koji bi štetio interesima službenih osoba.

VII. POLOŽAJ, PRAVA,
OBVEZE I ODGOVORNOSTI TE NAČIN UTVRĐIVANJA PLAĆA DUŽNOSNIKA i ZAPOSLENIKA
SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNIH AGENCIJA, UREDA VIJEĆA ZA NACIONALNU SIGURNOST, ZAVODA
ZA SIGURNOST INFORMACIJSKIH SUSTAVA I OPERATIVNO--TEHNIČKOG CENTRA ZA NADZOR
TELEKOMUNIKACIJA

**Primjena propisa**

Članak 68.

(1) U pitanjima koja nisu uređena ovim Zakonom
na dužnosnike i zaposlenike SOA-e, VSOA-e, UVNS-a, ZSIS-a i OTC-a primjenjuju
se odredbe Zakona o državnim službenicima odnosno Zakona o obvezama i pravima
državnih dužnosnika, a na zaposlenike VSOA-e koji su djelatne vojne osobe
odredbe Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske.

(2) U slučaju stavljanja na raspolaganje,
službenici i namještenici VSOA-e stavljaju se na raspolaganje Vladi i imaju
prava propisana Zakonom o državnim službenicima, a djelatne vojne osobe
stavljaju se na raspolaganje Ministarstvu obrane i Oružanim snagama i imaju
prava propisana Zakonom o službi u Oružanim snagama.

**Prijam u službu**

Članak 69.

(1) Za prijam na rad u sigurnosno-obavještajne
agencije nije obvezan natječaj.

(2) Osobe koje se primaju na rad u
sigurnosno-obavještajne agencije, osim općih uvjeta za prijam propisanih
Zakonom o državnim službenicima, moraju ispunjavati i posebne uvjete za prijam
i raspoređivanje na pojedine poslove (određena stručna sprema i struka, radni
staž, posebne stručne vještine i znanja, posebna zdravstvena i psihička
sposobnost i dr.) propisane pravilnicima o unutarnjem
redu sigurnosno-obavještajnih agencija.

(3) Osobe koje se primaju na rad u
sigurnosno-obavještajne agencije moraju ispunjavati i sigurnosne uvjete koji se
utvrđuju postupkom sigurnosne provjere. Sigurnosna provjera provodi se
pristankom osobe koja se prima na rad u sigurnosno-obavještajne agencije, i u
odnosu na užu obitelj osobe, te na osobe s kojima živi u bračnoj ili
izvanbračnoj zajednici, odnosno s kojima živi u zajedničkom kućanstvu. Ukoliko
osoba koja se prima na rad ne pristane na ove sigurnosne provjere, s njom se ne
može zasnovati službenički odnos.

(4) Ne mogu se primiti na rad u
sigurnosno-obavještajne agencije osobe za koje postoji zapreka za prijam u
državnu službu.

(5) Ako na rad u sigurnosno-obavještajne
agencije neka osoba nije primljena jer ne ispunjava uvjete, odnosno jer postoje
zapreke za prijam, sigurnosno-obavještajne agencije nisu dužne obrazložiti
razloge zbog kojih nije primljena na rad.

Članak 70.

(1) Rješenje o prijamu
u službu i o rasporedu na radno mjesto donosi ravnatelj sigurnosno-obavještajne
agencije.

(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka ne
dostavlja se središnjem tijelu državne uprave nadležnom za službeničke odnose,
osim rješenja o stavljanju zaposlenika na raspolaganje Vladi.

(3) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka
žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 71.

(1) Osobama koje su u sigurnosno-obavještajnu
agenciju primljene na rad kao vježbenici radni odnos može prestati tijekom
vježbeničkog staža ako se tijekom vježbeničkog staža ocijeni da ne pokazuju
sposobnosti nužne za obavljanje poslova u sigurnosno-obavještajnoj agenciji.

(2) Protiv rješenja o prestanku radnog odnosa iz
stavka 1. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni
spor.

(3) Osobe koje su u sigurnosno-obavještajnu
agenciju primljene na rad kao službene osobe, službenici i namještenici primaju
se uz obvezni probni rad u trajanju od jedne godine.

**Plaće**

Članak 72.

Plaće dužnosnika i zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija, utvrđuju se odlukom Vlade sukladno odredbama
ovoga Zakona.

Članak 73.

(1) Plaću dužnosnika i zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija čini umnožak koeficijenta složenosti poslova
radnog mjesta na koje su raspoređeni i osnovice za izračun plaće.

(2) Koeficijenti složenosti poslova radnog
mjesta utvrđuju se odlukom Vlade o plaćama.

(3) Osnovica za izračun plaće iz stavka 1. ovoga
članka je osnovica utvrđena prema propisima o državnim službenicima, nakon čega
se uvećava za 0,5% za svaku godinu navršenog radnog staža.

Članak 74.

(1) Dužnosnici i službene osobe osim plaće
utvrđene prema odredbi članka 74. ovoga Zakona imaju za posebne uvjete rada i
opasnost te odgovornost u obavljanju poslova pravo i na dodatke na plaću.

(2) Dodatke iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje
Vlada u postotku od plaće dužnosnika odnosno službene osobe.

**Prava, obveze i odgovornosti**

Članak 75.

(1) Službene osobe sigurnosno-obavještajnih
agencija dužne su izvršavati poslove na koje su raspoređene i kada je to
povezano s opasnošću za njihov život, zdravlje ili njihovu imovinu.

(2) Službene osobe sigurnosno-obavještajnih
agencija dužne su na temelju naloga nadređene im osobe poslove obavljati i duže
od punog radnog vremena, ako je to nužno radi uspješnog i pravodobnog
obavljanja službenog posla.

(3) Službenim osobama sigurnosno-obavještajnih
agencija za rad iz stavka 2. ovoga članka pripada pravo na novčanu naknadu ili
im se određuju slobodni dani, sukladno pravilniku o unutarnjem redu
sigurnosno-obavještajne agencije.

Članak 76.

(1) Dužnosnici i službene osobe
sigurnosno-obavještajnih agencija imaju pravo na staž osiguranja u povećanom
trajanju, tako da se svakih 12 mjeseci stvarno provedenih na dužnosti, odnosno
radu može računati kao 15, 16, 17 ili 18 mjeseci staža osiguranja,

(2) Na prijedlog ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija Vlada će odrediti radna mjesta sa stažem
osiguranja u povećanom trajanju.

Članak 77.

(1) Zaposlenici sigurnosno-obavještajnih
agencija i ostalih tijela sigurnosno-obavještajnog sustava ne smiju biti
članovi političkih stranaka, niti smiju sudjelovati u njihovim aktivnostima ili
politički djelovati u sigurnosno-obavještajnim agencijama, a ne smiju obavljati
niti neku drugu javnu ili profesionalnu dužnost.

(2) Zaposlenici sigurnosno-obavještajnih
agencija ne smiju biti članovi uprava ili nadzornih odbora trgovačkih društava
niti odgovarajućih tijela drugih pravnih osoba.

Članak 78.

Zaposlenici sigurnosno-obavještajnih agencija ne
smiju, bez suglasnosti Savjeta za koordinaciju sigurnosno-obavještajnih
agencija, javno istupati i komentirati rad službe i drugih tijela i osoba u
pitanjima nacionalne sigurnosti, niti upoznavati neovlaštene osobe s podacima i
dokumentima sigurnosno-obavještajnih agencija.

Članak 79.

(1) Dužnosnici, odnosno čelnici i zaposlenici
sigurnosno-obavještajnih agencija i drugih tijela sigurnosno-obavještajnog
sustava koji su imali pristup podacima i dokumentima sigurnosno-obavještajnih
agencija ili drugih tijela sigurnosno-obavještajnog sustava dužni su čuvati
podatke i dokumente koji su zakonom određeni kao klasificirani, bez obzira na
način na koji su ih doznali, dok na zakonom propisan način ne budu oslobođeni
čuvanja tajne.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka ne smiju
prisvajati dokumente sigurnosno-obavještajnih agencija i drugih tijela
sigurnosno-obavještajnog sustava.

(3) Povreda odredbi stavka 1. i 2. ovoga članka
predstavlja razlog za razrješenje odnosno prestanak rada čelnika odnosno
dužnosnika i zaposlenika iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Protiv rješenja o prestanku radnog odnosa iz
stavka 3. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni
spor.

(5) Obveza čuvanja tajne traje i nakon prestanka
rada čelnika, odnosno dužnosnika i zaposlenika iz stavka 1. ovoga članka.

(6) Ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija
donijet će propise o označavanju tajnosti podataka, načinu postupanja s tajnim
podacima i posebnim zaštitnim mjerama čuvanja tajnih podataka.

Članak 80.

(1) Zaštita tajnosti identiteta zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija, tajnih suradnika, osoba koje pomažu
sigurnosno-obavještajnim agencijama i drugih izvora podataka te zaštita načina
na koji je podatak prikupljen, obveza je sigurnosno-obavještajnih agencija i
drugih tijela sigurnosno-obavještajnog sustava.

(2) U slučaju potrebe svjedočenja službenih
osoba sigurnosno-obavještajnih agencija ili tajnih suradnika u postupcima pred
pravosudnim tijelima, a postupci su vezani za procesuiranje osoba koje su
uhićene zahvaljujući aktivnostima službenih osoba sigurnosno-obavještajnih
agencija ili tajnih suradnika, pravosudna tijela dužna su održati u tajnosti
njihov identitet.

Članak 81.

(1) Službene osobe sigurnosno-obavještajnih
agencija koje su odlukom nadležne zdravstvene komisije proglašene nesposobnima
za obavljanje poslova na koje su raspoređene, zbog ozljede ili oboljenja koje
je nastupilo u obavljanju zakonom i drugim propisima određenih poslova,
raspoređuju se na druge poslove koje mogu obavljati s time da zadržavaju plaću i
druga prava iz službeničkog odnosa, a ako se ne mogu rasporediti, zadržavaju
plaću i druga prava iz službeničkih odnosa do donošenja konačnog rješenja o
pravu na mirovinu, a najdulje tri godine od dana donošenja odluke o
nesposobnosti.

(2) Službene osobe koje u obavljanju poslova ili
povodom obavljanja tih poslova izgube život sahranit će se u mjestu koje odredi
njihova obitelj na teret sredstava državnog proračuna.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka obitelji
službenih osoba imaju pravo na jednokratnu novčanu pomoć u visini posljednje
neto plaće isplaćene službenoj osobi uvećane 12 puta.

Članak 82.

(1) Osoba koja pruži pomoć službenim osobama
sigurnosno-obavještajnih agencija u obavljanju njihovih poslova i tim povodom
bude ozlijeđena ili se razboli, a nije osigurana po drugoj osnovi, za vrijeme
liječenja ima prava iz zdravstvenog osiguranja kao da je zaposlena u
sigurnosno-obavještajnoj agenciji, a za slučaj invalidnosti prouzročene
ozljedom ili bolešću nastale za vrijeme pružanja pomoći službenoj osobi ima
prava iz mirovinskog osiguranja na teret državnog proračuna.

(2) Obitelj osobe koja prilikom pružanja pomoći
službenim osobama sigurnosno-obavještajnih agencija u obavljanju njenih poslova
izgubi život ima prava iz članka 81. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

Članak 83.

Ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija
imenuju povjerenstvo koje utvrđuje okolnosti pod kojima su službena osoba ili
osoba koja je pružala pomoć službenim osobama sigurnosno-obavještajnih agencija
u obavljanju njihovih poslova izgubile život, narušile zdravlje ili se
razboljele.

Članak 84.

(1) Ako je protiv službenih osoba
sigurnosno-obavještajnih agencija pokrenut kazneni postupak zbog radnji
počinjenih u obavljanju poslova sigurnosno-obavještajnih agencija,
sigurnosno-obavještajne agencije će službenim osobama osigurati odvjetničku ili
drugu pravnu pomoć, osim ako je kazneni postupak pokrenut na temelju kaznene
prijave sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) Pod uvjetima iz stavka 1. ovoga članka
sigurnosno-obavještajne agencije će osigurati pravnu pomoć službenim osobama i
nakon što im je prestao radni odnos.

Članak 85.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije za svoje
zaposlenike ugovaraju životno osiguranje ili osiguranje za slučaj smrti ili
gubitka radne sposobnosti u svezi s radom te njihove imovine u svezi s radom.

(2) Službene osobe sigurnosno-obavještajnih
agencija ovisno o složenosti poslova imaju pravo na dopunsko, odnosno dodatno
zdravstveno osiguranje na teret sredstava državnog proračuna.

Članak 86.

(1) Na temelju rješenja ministra obrane,
ravnatelja SOA-a, odnosno predstojnika UVNS-a o prestanku službe zbog potreba
službe, zaposlenik VSOA-e, SOA-e i UVNS-a može ostvariti pravo na starosnu
mirovinu, bez obzira na godine života, kada navrši mirovinski staž od najmanje
30 godina, od toga najmanje 15 godina mirovinskog staža na dužnostima, odnosno
poslovima na kojima se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem sukladno
odredbama Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba,
policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba.

(2) Zaposlenicima sigurnosno-obavještajnih
agencija kojima prestaje radni odnos zbog ostvarivanja prava na mirovinu
pripada otpremnina. Visina otpremnine odredit će se pravilnikom koji donose
ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija.

(3) Kao vrijeme provedeno na radnom mjestu
sigurnosno-obavještajnih agencija računa se i vrijeme provedeno na
odgovarajućim poslovima u sigurnosno-obavještajnim agencijama koje prestaju s
radom na temelju ovoga Zakona.

Članak 87.

(1) Za štetu nastalu građanima ili pravnim
osobama nezakonitim, namjernim ili krajnje nepažljivim postupanjem zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija odgovorna je Republika Hrvatska.

(2) Republika Hrvatska ima pravo od zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija za kojega se utvrdi da je kriv za nastanak
štete iz stavka 1. ovoga članka tražiti povrat iznosa isplaćenog trećim
osobama.

(3) Službenu osobu koja je odgovorna za štetu
može se iz opravdanih razloga u cijelosti ili djelomično osloboditi obveze naknade
štete.

(4) Opravdani razlozi su postupanje službene
osobe u izvanrednim uvjetima ili pod okolnostima kada je štetu bilo otežano ili
nemoguće izbjeći.

(5) Postojanje okolnosti iz stavka 2. ovoga
članka utvrđuju i rješenje o djelomičnom ili potpunom oslobađanju od štete
donose ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija.

**Povrede službene dužnosti**

Članak 88.

(1) Zaposlenici sigurnosno-obavještajnih
agencija za povrede službene, odnosno radne dužnosti odgovaraju sukladno Zakonu
o državnim službenicima, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

(2) Zaposlenici VSOA-e za povrede službene,
odnosno radne dužnosti, odnosno stegovne pogreške ili prijestupe odgovaraju
sukladno Zakonu o državnim službenicima, odnosno Zakonu o službi u Oružanim
snagama Republike Hrvatske, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Članak 89.

(1) Zbog lakše povrede službene, odnosno radne
dužnosti, odnosno zbog stegovne pogreške zaposlenika VSOA-e postupak, na
prijedlog nadređene osobe, vode i rješenje donose ravnatelji sigurnosno-obavještajnih
agencija, odnosno osobe koje oni odrede.

(2) Zbog teže povrede službene, odnosno radne
dužnosti, odnosno zbog stegovnog prijestupa postupak, na prijedlog ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija ili osoba koje oni odrede, vode i rješenja
donose posebni disciplinski, odnosno stegovni sudovi.

(3) Prvostupanjski disciplinski, odnosno
stegovni sudovi imaju predsjednika i pet članova koje ravnatelji
sigurnosno-obavještajnih agencija ili osobe koje oni odrede imenuju iz reda
zaposlenika sigurnosno-obavještajnih agencija, od kojih su predsjednik i
najmanje dva člana diplomirani pravnici. Prvostupanjski sudovi odlučuju u
vijeću od tri člana koje određuje predsjednik prvostupanjskog suda za svaki
pojedini slučaj. Vijeću uvijek predsjeda član određen iz reda diplomiranih
pravnika, a može mu predsjedati i predsjednik suda.

(4) Drugostupanjski disciplinski, odnosno
stegovni sudovi imaju predsjednika i sedam članova koje ravnatelji
sigurnosno-obavještajnih agencija, odnosno osobe koje oni odrede imenuju iz
reda zaposlenika sigurnosno-obavještajne agencije, od kojih su predsjednik i
najmanje četiri člana diplomirani pravnici. Drugostupanjski sud odlučuje u
vijeću od tri člana koje određuje predsjednik drugostupanjskog suda za svaki
pojedini slučaj. Vijeću uvijek predsjeda član određen iz reda diplomiranih
pravnika, a može mu predsjedati i predsjednik drugostupanjskog suda.

(5) U postupcima protiv zaposlenika
sigurnosno-obavještajnih agencija zbog povrede službene odnosno radne dužnosti
javnost je isključena.

Članak 90.

Lake povrede službene dužnosti su uz lake
povrede službene dužnosti propisane Zakonom o državnim službenicima, odnosno
stegovne pogreške su uz stegovne pogreške propisane Zakonom o službi u Oružanim
snagama Republike Hrvatske i:

– neprofesionalno ponašanje djelatnika
sigurnosno-obavještajnih agencija prema građanima, odnosno djelatnicima drugih
tijela državne uprave,

– priopćavanje podataka, bez odobrenja
neposrednog rukovoditelja, iz djelokruga rada određene ustrojstvene jedinice
sigurnosno-obavještajne agencije nenadležnim zaposlenicima drugih ustrojstvenih
jedinica.

Članak 91.

Teže povrede službene dužnosti su uz teže
povrede službene dužnosti propisane Zakonom o državnim službenicima, odnosno
stegovni prijestupi su uz stegovne prijestupe propisane Zakonom o službi u
Oružanim snagama Republike Hrvatske i:

– nepravilno ili nenamjensko korištenje
povjerenih sredstava,

– iznošenje neistina o sigurnosno-obavještajnoj
agenciji,

– poduzimanje ili nepoduzimanje bilo koje radnje
s ciljem onemogućavanja ili otežavanja izvršavanja poslova
sigurnosno-obavještajne agencije,

– davanje neistinitih i nepotpunih iskaza
nadležnim nadzornim tijelima,

– priopćavanje podataka sigurnosno-obavještajnih
agencija, bez obzira na stupanj tajnosti, neovlaštenim osobama,

– iznošenje službenih dokumenata s oznakom
tajnosti izvan radnih prostorija agencija, osim po odobrenju neposrednog
rukovoditelja.

Članak 92.

Zaposlenicima sigurnosno-obavještajnih agencija
se za tešku povredu službene dužnosti, odnosno stegovnog prijestupa uz kazne za
povredu službene dužnosti određene Zakonom o državnim službenicima, odnosno
stegovne kazne određene Zakonom o službi u Oružanim snagama mogu izreći i
disciplinska, odnosno stegovna kazna prestanka radnog odnosa uvjetno na vrijeme
od 3 do 12 mjeseci.

Članak 93.

Kada je službena osoba udaljena iz službe,
oduzima joj se službena iskaznica, značka, oružje i druga sredstva koja su joj
povjerena za obavljanje posla.

**Premještaj**

Članak 94.

(1) Radi potrebe obavljanja poslova službena
osoba može privremeno ili trajno biti premještena na drugo radno mjesto u istoj
ili drugoj ustrojstvenoj jedinici sigurnosno-obavještajne agencije, u istom ili
drugom mjestu rada.

(2) Premještaj do jedne godine smatra se
privremenim premještajem.

(3) Trajni premještaj u drugo mjesto rada moguć
je samo uz suglasnost službene osobe.

(4) Žalba protiv rješenja o premještaju nije
dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 95.

(1) Službena osoba koja se premješta u drugo
mjesto rada udaljeno više od 50 kilometara od mjesta njegova stanovanja,
ostvaruje prava predviđena Zakonom o državnim službenicima.

(2) Službena osoba premještena na vlastiti
zahtjev nema prava iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 96.

(1) Na temelju sporazuma između ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija i čelnika drugog državnog tijela, službena
osoba može, bez vlastite suglasnosti, privremeno ili trajno biti premještena na
rad u drugo državno tijelo, na odgovarajuće radno mjesto za koje je propisana
ista stručna sprema.

(2) Sporazum o premještaju iz stavka 1. ovoga
članka sklapa se na temelju potreba sigurnosno-obavještajnih agencija i drugih
državnih tijela za djelatnicima posebnih stručnih vještina i znanja te
odgovarajućih sigurnosnih uvjeta utvrđenih kroz postupak sigurnosne provjere.

(3) Službena osoba koja se premješta na rad u
drugo državno tijelo ne može se bez vlastite suglasnosti trajno premjestiti u
drugo mjesto rada koje je udaljeno više od 50 kilometara od mjesta njegova
stanovanja.

(4) Žalba protiv rješenja o premještaju nije
dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 97.

Službene osobe sigurnosno-obavještajnih agencija
mogu biti upućene na rad u inozemstvo u okviru suradnje sa stranom sigurnosnom
ili drugom odgovarajućom službom ili na temelju međunarodnog ugovora.

Članak 98.

Ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija
pobliže će urediti prava, obveze i odgovornosti službene osobe za vrijeme
premještaja u drugo državno tijelo ili za vrijeme rada u inozemstvu.

**Prestanak službe**

Članak 99.

(1) Službenim osobama SOA-e uz slučajeve
prestanka državne službe propisane Zakonom o državnim službenicima služba će
prestati ako se utvrdi da su nesavjesnim obavljanjem poslova ili povredom
propisa kojima se uređuje rad SOA-e onemogućavale obavljanje poslova iz
djelokruga SOA-e.

(2) Službenim osobama VSOA-e uz, slučajeve
prestanka državne službe propisane Zakonom o državnim službenicima, odnosno
Zakonom o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, služba će prestati ako
se utvrdi da su nesavjesnim obavljanjem poslova ili povredom propisa kojima se
uređuje rad VSOA-e onemogućavale obavljanje poslova iz djelokruga VSOA-e.

(3) Pod onemogućavanjem obavljanja poslova iz
stavka 1. i 2. ovoga članka smatra se prekoračenje ovlasti ili neprimjenjivanje
ovlasti, uslijed čega je nastupila šteta za fizičke ili pravne osobe,
sigurnosno-obavještajne agencije, državne tijela ili Republiku Hrvatsku.

(4) Rješenje o prestanku službe u slučaju iz
stavka 1. i 2. ovoga članka donose ravnatelji na prijedlog ovlaštenih službenih
osoba koje su utvrdile postojanje činjenica iz stavka 3. ovoga članka.

(5) Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka
žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

(6) Kada rješenje o prestanku službe u slučaju
iz stavka 2. ovoga članka donosi ravnatelj VSOA-e za službene osobe koje su
djelatne vojne osobe, o njihovom djelatnom statusu i drugim pravima iz radnog
odnosa izvan VSOA-e odlučuje Ministarstvo obrane ili Oružane snage.

Članak 100.

Službenim osobama SOA-e uz slučajeve prestanka
službe po sili zakona propisane Zakonom o državnim službenicima, a službenim
osobama VSOA-e uz slučajeve prestanka službe po sili zakona propisane Zakonom o
državnim službenicima, odnosno Zakonom o službi u Oružanim snagama, služba po
sili zakona prestaje:

– kada joj nadležno tijelo utvrdi pravo na
mirovinu zbog opće ili profesionalne nesposobnosti za rad – danom pravomoćnosti
rješenja,

– kada se utvrdi da je zaposlenik kod primanja
na rad iznio neistinite podatke – danom saznanja za neistinitost podataka,

– kada je osuđena za kazneno djelo za koje se
progoni po službenoj dužnosti, osim za kaznena djela iz glave XX. Kaznenog
zakona Republike Hrvatske koja se odnose na sigurnost prometa – danom
pravomoćnosti presude,

– ako odbije zakoniti premještaj – danom kojim
se morao javiti na dužnosti,

– kada se sazna da je postupila suprotno odredbi
članka 77. i 78. ovoga Zakona – danom saznanja o povredi ovih odredbi,

– kada se sazna da je postupila suprotno odredbi
članka 79. stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

– danom saznanja o povredi ove odredbe.

Članak 101.

Ako nadležna zdravstvena povjerenstva
sigurnosno-obavještajnih agencija, odnosno UVNS-a proglase zaposlenika
nesposobnim za daljnji rad ovlašteni vještak iz članka 113. stavka 1. Zakona o
mirovinskom osiguranju utvrdit će kod tog zaposlenika postojanje profesionalne
ili opće nesposobnosti za rad prema Zakona o mirovinskom osiguranju.

Članak 102.

(1) Na temelju odluke ravnatelja
sigurnosno-obavještajnih agencija, odnosno predstojnika UVNS-a zaposlenicima
sigurnosno-obavještajnih agencija, odnosno UVNS-a koji imaju 20 godina staža
osiguranja od čega su stvarno proveli najmanje 10 godina na dužnostima, odnosno
poslovima na kojima se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem, a za koje
se u odgovarajućem postupku utvrdi nemogućnost daljnjega profesionalnog
razvoja, služba može prestati zbog profesionalne nesposobnosti za rad s pravom
na invalidsku mirovinu.

(2) Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka
žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

VIII. NADZOR NAD
SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNIM AGENCIJAMA

Članak 103.

Nadzor nad sigurnosno-obavještajnim agencijama
provode:

– Hrvatski sabor

– Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost

– Vijeće za građanski nadzor
sigurnosno-obavještajnih agencija.

Članak 104.

(1) Nadzor nad sigurnosno-obavještajnim
agencijama obavlja Hrvatski sabor neposredno i putem odbora Hrvatskoga sabora
nadležnog za nacionalnu sigurnost te putem Vijeća za građanski nadzor
sigurnosno-obavještajnih agencija.

(2) U provedbi nadzora iz stavka 1. ovoga članka
Hrvatski sabor može zatražiti:

– od sigurnosno-obavještajne agencije izvješća o
radnjama i mjerama koje provodi sigurnosno-obavještajna agencija,

– od predsjednika Vrhovnog suda Republike
Hrvatske izvješća o poduzetim mjerama tajnog prikupljanja podataka ili o
poduzetim mjerama tajnog prikupljanja podataka prema određenim osobama,

– od sigurnosno-obavještajnih agencija izvješća
o provođenju mjera tajnog prikupljanja podataka ili o provođenju mjera tajnog
prikupljanja podataka prema određenim osobama,

– izvješće o tome prikupljaju li
sigurnosno-obavještajne agencije podatke koji se tiču zastupnika ili osobe koja
je član njegovog obiteljskog kućanstva,

(3) U provedbi nadzora nad
sigurnosno-obavještajnim agencijama Hrvatski sabor, odnosno odbor nadležan za
nacionalnu sigurnost može zatražiti od UVNS-a dostavljanje izvješća i
obavijesti i/ili obavljanje stručnog nadzora nad sigurnosno-obavještajnim
agencijama.

(4) Odbor Hrvatskoga sabora nadležan za
nacionalnu sigurnost može obaviti i neposredan nadzor sigurnosno-obavještajnih
agencija.

(5) U slučaju obavljanja neposrednog nadzora od
strane odbora Hrvatskoga sabora nadležnog za nacionalnu sigurnost primjenjuju
se odredbe ovoga Zakona koje određuju postupanje UVNS-a pri obavljanju stručnog
nadzora.

Članak 105.

(1) Osim pitanja iz članka 104. stavka 2. ovoga
Zakona o kojima će raspravu provoditi odbor Hrvatskoga sabora nadležan za
nacionalnu sigurnost, odbor je ovlašten i saslušavati ravnatelje i službene
osobe sigurnosno-obavještajnih agencija o tome jesu li neke mjere i radnje tih
agencija bile nezakonite, raspravljati o zakonitosti financijskog i
materijalnog poslovanja sigurnosno-obavještajnih agencija, razmatrati izvješće
pučkog pravobranitelja o zaštiti ustavnih i zakonskih prava građana u
postupcima koje poduzimaju sigurnosno-obavještajne agencije te razmatrati rad
sigurnosno-obavještajnih agencija u svezi s vanjskom politikom Republike
Hrvatske.

(2) Kada Hrvatski sabor ili odbor Hrvatskoga
sabora nadležan za nacionalnu sigurnost zatraži izvješća i dokumentaciju ili
potrebne podatke od sigurnosno-obavještajnih agencija, Savjeta za koordinaciju
sigurnosno-obavještajnih agencija i predsjednika Vrhovnog suda Republike
Hrvatske u slučaju iz članka 104. stavka 2. podstavka 3. ovoga Zakona, o tome
će obavijestiti UVNS te će predstojnika UVNS-a i ravnatelja nadležne
sigurnosno-obavještajne agencije pozvati da prisustvuje sjednici na kojoj se
raspravlja o pitanjima iz rada sigurnosno-obavještajne agencije.

(3) Informacije Hrvatskome saboru, odnosno
odboru Hrvatskoga sabora nadležnom za nacionalnu sigurnost, ne mogu sadržavati
podatke o osobama s kojima je surađivala sigurnosno-obavještajna agencija u
provođenju svoje djelatnosti i podatke dobivene od stranih obavještajnih ili
sigurnosnih službi/agencija osim po dopuštenju tih službi/agencija ili odluci
Vijeća za nacionalnu sigurnost.

(4) Radom odbora Hrvatskoga sabora nadležnog za
nacionalnu sigurnost predsjedava zastupnik iz redova najzastupljenije oporbene
stranke.

**Stručni nadzor nad radom sigurnosno-obavještajnih agencija**

Članak 106.

Stručni nadzor nad radom
sigurnosno-obavještajnih agencija i OTC-a obavlja UVNS.

Članak 107.

(1) U obavljanju poslova stručnog nadzora UVNS:

– prati i nadzire zakonitosti rada,

– prati i nadzire ostvarivanje propisanih
ciljeva i djelokruga rada,

– prati i nadzire djelotvornost i svrsishodnost
rada,

– nadzire primjenu mjera tajnog prikupljanja
podataka kojima se ograničavaju ustavna ljudska prava i temeljne slobode,

– nadzire uporabu financijskih sredstava,

– nadzire koordinaciju i suradnju među
sigurnosno-obavještajnim agencijama i odgovarajućim službama drugih zemalja.

(2) U obavljanju poslova iz stavka 1. ovoga
članka UVNS može vršiti uvid u izvješća i druge dokumente sigurnosno-obavještajnih
agencija i OTC-a, obavljati razgovore s ravnateljima i zaposlenicima
sigurnosno-obavještajnih agencija i OTC-a, kada je to nužno radi utvrđenja
činjenica odlučnih za ocjenu zakonitosti rada.

Članak 108.

(1) Sigurnosno-obavještajne agencije dužne su službenim
osobama UVNS-a na njihov obrazloženi zahtjev omogućiti i uvid u podatke o
identitetu izvora agencija samo u slučaju ako je to neophodno radi ostvarivanja
ciljeva nadzora u konkretnom slučaju.

(2) U slučaju izričitog neslaganja sa zahtjevom
iz stavka 1. ovoga članka ravnatelji sigurnosno-obavještajnih agencija zatražit
će da odluku o konkretnom slučaju donese Vijeće za nacionalnu sigurnost

Članak 109.

(1) Kada UVNS, obavljajući poslove iz članka
107. stavka 1. ovoga Zakona utvrdi postupanja sigurnosno-obavještajnih agencija
kojima se kršio ili krši Ustav i zakoni Republike Hrvatske, predstojnik UVNS-a
dužan je poduzeti mjere kojima će se trenutačno otkloniti uočene nepravilnosti
i o tome izvijestiti Predsjednika Republike i predsjednika Vlade, te predsjednika
Hrvatskoga Sabora ukoliko je nadzor obavljen na zahtjev Hrvatskoga sabora,
odnosno odbora Hrvatskoga sabora nadležnog za nacionalnu sigurnost.

(2) Mjere iz stavka 1. ovoga članka koje
poduzima UVNS pobliže će se odrediti uredbom iz članka 11. ovoga Zakona.

**Građanski nadzor nad radom sigurnosno-obavještajnih agencija**

Članak 110.

(1) U cilju ostvarivanja građanskog nadzora nad
radom sigurnosno-obavještajnih agencija osniva se Vijeće za građanski nadzor
sigurnosno-obavještajnih agencija (u daljnjem tekstu: Vijeće).

(2) Vijeće se sastoji od predsjednika i šest
članova koje imenuje Hrvatski sabor.

(3) Za članove Vijeća mogu biti imenovani
hrvatski državljani visoke stručne spreme, pri čemu najmanje po jedan član
Vijeća moraju biti diplomirani pravnik, diplomirani politolog i dipl.ing. elektrotehnike.

(4) Predsjednik i članovi Vijeća imenuju se na
četiri godine i nakon isteka mandata mogu biti ponovno imenovani.

(5) Predsjednik i članovi Vijeća za zakonitost
svog rada odgovorni su Hrvatskom saboru, a nadzor nad zakonitošću njihova rada
provodi odbor Hrvatskoga sabora nadležan za nacionalnu sigurnost.

(6) Pitanja bitna za rad Vijeća koja nisu
uređena ovim Zakonom, i obavljanje administrativnih poslova za Vijeće, uredit
će se aktom Hrvatskoga sabora na prijedlog odbora Hrvatskoga sabora nadležnog
za nacionalnu sigurnost.

Članak 111.

(1) Vijeće obavlja sljedeće poslove:

– prati zakonitost rada sigurnosnih službi,

– prati i nadzire primjenu mjera tajnog
prikupljanja podataka kojima se ograničavaju ustavna ljudska prava i temeljne
slobode,

– prikupljena saznanja i podatke iz prethodnih
točki dostavlja u formi obavijesti Vijeću za nacionalnu sigurnost, predsjedniku
Hrvatskoga sabora, predsjedniku odbora Hrvatskoga sabora nadležnog za
nacionalnu sigurnost, te ravnateljima sigurnosno-obavještajnih agencija, te

– daje obavijest i o načinu podnošenja zahtjeva
iz članka 112. ovoga Zakona.

(2) U obavljanju poslova iz stavka 1. ovoga
članka Vijeće može vršiti uvid u izvješća i druge dokumente sigurnosno-obavještajnih
agencija, obavljati razgovore s čelnicima i službenim osobama
sigurnosno-obavještajnih agencija, kada je to nužno radi utvrđenja činjenica
odlučnih za ocjenu zakonitosti rada agencija.

Članak 112.

Vijeće poslove iz članka 111. ovoga Zakona
obavlja na temelju programa koji donosi odbor za nacionalnu sigurnost; na
temelju zahtjeva građana, državnih tijela i pravnih osoba o zamijećenim
nezakonitim postupcima ili nepravilnostima u radu sigurnosno-obavještajnih
agencija, osobito u slučajevima kršenja Ustavom zajamčenih ljudskih prava i
temeljnih sloboda.

Članak 113.

(1) O izvršenom nadzoru izvješćuje se
podnositelj zahtjeva.

(2) Vijeće će se u odgovoru na zahtjev
ograničiti isključivo na primjedbe postavljene u zahtjevu.

(3) Ukoliko se izvršenim nadzorom utvrdi
postojanje nezakonitosti predsjednik Vijeća izvijestit će o rezultatima nadzora
Predsjednika Republike Hrvatske, predsjednika Hrvatskoga sabora, predsjednika
Vlade i Glavnoga državnog odvjetnika.

(4) Na zahtjev predsjednika Hrvatskoga sabora, a
najmanje jednom u šest mjeseci, predsjednik Vijeća podnosi izvješća o radu
Vijeća.

Članak 114.

(1) Predsjednik i članovi Vijeća dužni su kao
tajnu čuvati sve podatke koje saznaju u obavljanju poslova Vijeća.

(2) Obveza iz stavka 1. ovoga članka traje i po
prestanku obnašanja te dužnosti.

IX. SREDSTVA ZA RAD
SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNIH AGENCIJA, UREDA VIJEĆA ZA NACIONALNU SIGURNOST, ZAVODA
ZA SIGURNOST INFORMACIJSKIH SUSTAVA I OPERATIVNO-TEHNIČKOG CENTRA ZA NADZOR
TELEKOMUNIKACIJA

Članak 115.

(1) Sredstva za rad sigurnosno-obavještajnih
agencija, UVNS-a, ZSIS-a i OTC-a osiguravaju se u državnom proračunu.

(2) U okviru sredstava za rad
sigurnosno-obavještajnih agencija, UVNS-a, ZSIS-a i OTC-a osiguravaju se i
posebna sredstva za radni prostor, tehničku opremu, posebne namjene u
obavljanju obavještajnih i protuobavještajnih poslova, školovanje, obuku i
osposobljavanje zaposlenika sigurnosno-obavještajnih agencija te za mjere
prikrivanja.

Članak 116.

Na financijsko i materijalno poslovanje sigurnosno-obavještajnih
agencija, UVNS-a, ZSIS-a i OTC-a odgovarajuće se primjenjuju propisi koji
uređuju poslovanje tijela državne uprave. Podaci o financijskom i materijalnom
poslovanju su tajni.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 117.

(1) Uredbe koje se odnose na unutarnje
ustrojstvo sigurnosno-obavještajnih agencija, UVNS-a, ZSIS-a i OTC-a te druge
uredbe propisane ovim Zakonom, Vlada će donijeti u roku od 30 dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Pravilnici o unutarnjem redu i pravilnici o načinu
sigurnosno-obavještajnog postupanja sigurnosno-obavještajnih agencija,
Pravilnici o unutarnjem redu i drugi pravilnici UVNS-a donijet će se u roku od
60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 118.

Ravnatelj SOA-e, ravnatelj VSOA-e i predstojnik
UVNS-a imenovat će se u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 119.

(1) Ravnatelj ZSIS-a imenovat će se u roku od 30
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Pravilnik o unutarnjem redu i ostali
pravilnici ZSIS-a donijet će se u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Članak 120.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona
započinju s radom SOA, VSOA i ZSIS, a prestaju s radom Obavještajna agencija
(OA), Protuobavještajna agencija (POA) i Vojna sigurnosna agencija (VSA) te
Zavod za informacijsku sigurnost i kripto-zaštitnu tehnologiju.

(2) Unutarnje ustrojstvene jedinice OA-e i POA-e
nastavljaju s radom kao unutarnje ustrojstvene jedinice SOA-e, do stupanja na
snagu Uredbe o unutarnjem ustrojstvu SOA-e.

(3) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona
zaposlenici Obavještajne agencije (OA) i zaposlenici Protuobavještajne agencije
(POA) postaju zaposlenici SOA-e, a zaposlenici Vojne sigurnosne agencije (VSA)
postaju zaposlenici VSOA-e i do donošenja Pravilnika o unutarnjem redu SOA-e,
odnosno VSOA-e, obavljaju poslove na kojima su zatečeni na dan stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 121.

(1) Zaposlenici Obavještajne agencije (OA),
Protuobavještajne agencije (POA) i Vojne sigurnosne agencije (VSA) nastavljaju
s radom na poslovima radnih mjesta na kojima su zatečeni na dan stupanja na
snagu ovoga Zakona i zadržavaju plaću i dodatke na plaću utvrđene dosadašnjim
rješenjima do donošenja rješenja o rasporedu na poslove utvrđene pravilnicima o
unutarnjem redu SOA-e i VSOA-e.

(2) Zaposlenici sigurnosno-obavještajnih
agencija mogu se rasporediti na radna mjesta za koja se traži jedan stupanj
viša stručna sprema od one koju imaju uz uvjet da u roku od četiri godine od
dana prethodnog rasporeda steknu traženu stručnu spremu.

(3) Zaposlenici SOA-e koji odbiju raspored i
djelatnici VSO-e koji odbiju raspored ili ne budu raspoređeni stavit će se na
raspolaganje Vladi, osim djelatnih vojnih osoba zaposlenika VSOA-e koji se
stavljaju na raspolaganje Ministarstvu obrane i Oružanim snagama.

Članak 122.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona,
prostor, opremu, uređaje, pismohranu i dokumentaciju i druga sredstva
Obavještajne agencije i Protuobavještajne agencije preuzima SOA, Vojne
sigurnosne agencije preuzima VSOA, a Zavoda za informacijsku sigurnost i
kripto-zaštitnu tehnologiju preuzima ZSIS, ako Predsjednik Republike i Vlada
suglasno ne odrede drukčije.

(2) Do dana stupanja na snagu Pravilnika o
načinu obavještajno-sigurnosnog postupanja i drugih provedbenih propisa SOA-e i
VSOA-e ogovarajuće će se primjenjivati odredbe postojećih akata kojima je
uređen način obavještajnog, odnosno sigurnosnog djelovanja Obavještajne
agencije, Protuobavještajne agencije i Vojne sigurnosne agencije, ako nisu
suprotne odredbama ovoga Zakona.

Članak 123.

OTC će se ustrojiti najkasnije u roku od godinu
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona. Do ustrojavanja OTC-a poslove iz
nadležnosti OTC-a obavlja Operativno-tehnički centar za nadzor telekomunikacija
SOA-e.

Članak 124.

Odredbe iz članka 105. stavka 4. ovoga Zakona
primjenjivat će se od dana konstituiranja novog saziva Hrvatskoga sabora, nakon
održanih sljedećih parlamentarnih izbora.

Članak 125.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona
prestaje važiti Zakon o sigurnosnim službama Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 32/02. i 38/02.).

(2) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona
prestaje važiti Uredba Vlade Republike Hrvatske o osnivanju Zavoda za
informacijsku sigurnost i kripto-zaštitnu tehnologiju.

(3) Danom stupanja na snagu Uredbe iz članka 20.
stavka 1. ovoga Zakona prestaje važiti Uredba o obvezama iz područja nacionalne
sigurnosti Republike Hrvatske za pravne i fizičke osobe u telekomunikacijama.

Članak 126.

Ovaj Zakon stupa na snagu 30 dana od dana objave
u »Narod­nim novinama«.

Klasa: 215-01/06-01/04

Zagreb, 30. lipnja 2006.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks, v. r.**

Zakon, NN 79/2006-1912