## Rješenje kojim se ocjenjuje nedopuštenom koncentracija koja je nastala na tržištu univerzalnog bankarstva i tržištu stambenih štedionica u Republici Hrvatskoj kao posljedica preuzimanja Bayerische Hyp

### NN 153/2005 (28.12.2005.), Rješenje kojim se ocjenjuje nedopuštenom koncentracija koja je nastala na tržištu univerzalnog bankarstva i tržištu stambenih štedionica u Republici Hrvatskoj kao posljedica preuzimanja Bayerische Hyp

# HRVATSKA NARODNA BANKA

**2984**

Na temelju članka 39. stavka 2. pod i) Zakona o Hrvatskoj
narod­noj banci (»Narodne novine«, br. 36/2001.), a u
vezi s člankom 40. Zakona o bankama (»Narodne novine«, br.
84/2002.) i točkom 10.3. Odluke o zaštiti tržišnog natjecanja unutar bankarskog
sektora (»Narodne novine« br. 48/2003.), odlučujući povodom
prijave namjere provedbe koncentracije koju je podnio UniCredito
Italiano S.p.A., Genova, Via Dante 1, Republika Italija, guverner Hrvatske narodne
banke donosi sljedeće

## RJEŠENJE

1. Ocjenjuje se nedopuštenom koncentracija koja
je nastala na tržištu univerzalnog bankarstva i tržištu stambenih štedionica u
Republici Hrvatskoj kao posljedica preuzimanja Bayerische
Hypo und Vereinsbank AG i Bank Austria Creditanstalt
AG od strane UniCredito Italiano
S.p.A.

2. Nalaže se UniCredito
Italiano S.p.A. da poduzme aktivnosti koje će
najkasnije do roka kojeg je odredila Hrvatska narodna banka rezultirati
prodajom svih dionica Zagrebačke banke d.d. ili HVB Splitske banke d.d., te
svih dionica Prve stambene štedionice d.d. ili Wustenrot
stambene štedionice d.d., čiji su imatelji članice UniCredit
Grupe.

3. Do prodaje dionica banke i stambene
štedionice iz stavka 2. ovog rješenja zabranjuje se UniCredito
Italiano S.p.A. i njegovim povezanim osobama
sklapanje ugovora s Bayerische Hypo-und
Vereinsbank AG i s njim povezanim osobama, te
poduzimanje prav­nih i drugih radnji, koje bi mogle
utjecati na promjenu imovine, obveza i kapitala u njihovim podređenim društvima
i ostalim pove­zanim
osobama u Republici Hrvatskoj u odnosu na stanje od 2. rujna 2005.

4. Nalaže se UniCredito
Italiano S.p.A. da do trenutka prodaje naložene u
stavku 2. ovog rješenja osigura da HVB Splitska banka d.d. i Zagrebačka banka
d.d., te Prva stambena štedionica d.d. i Wustenrot
stambena štedionica d.d. ne djeluju koordinirano na tržištu, te da nastave
djelotvorno natjecanje na hrvatskom tržištu univerzalnog bankarstva i na
tržištu stambenih štedionica.

5. Stavlja se izvan snage privremeno rješenje
Hrvatske narodne banke urbroj 357-020/09-05/ŽR od 15.
rujna 2005.

6. Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku.

7. Ovo će rješenje biti objavljeno u »Narodnim
novinama«.

```
Obrazloženje
```

```

```

I. Dana 2. rujna 2005. Unicredito
Italiano S.p.A., Genova, Via Dante 1, Republika Italija (u nastavku teksta: UCI)
putem punomoćnika odvjetnika Tina Doličkog
iz odvjetničkog ureda Bogdanović, Dolički
i partneri, sa sjedištem u Zagrebu, A. von Humboldta 4b, podnio je Hrvatskoj narodnoj banci (u
nastavku teksta: HNB) zahtjev za izdavanje prethodne suglasnosti za neizravno
stjecanje kvalificiranih udjela u HVB Splitskoj banci d.d. sa sjedištem u
Splitu, Ruđera Boškovića 16 (u nastavku teksta: Splitska banka) i u Wüstenrot stambenoj štedionici d.d. sa sjedištem u Zagrebu,
Heinzelova 33a (u nastavku teksta: WSŠ) te, s tim u
vezi i obavijest o namjeri provedbe koncentracije banaka i stambenih štedionica
u Republici Hrvatskoj koja bi nastala navedenim neizravnim stjecanjima.

Kako u konkretnom slučaju dolazi do
koncentracije poduzetnika UCI, koji je većinski imatelj udjela u temeljnom
kapitalu Zagrebač­ke banke
d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Paromlinska 2 (u nastavku teksta: ZABA), i Bayerische Hypo und Vereinsbank Aktiengesellschaft (u
nastavku teksta: HVB), koji je preko Bank Austria Creditanstalt AG (u
nastavku teksta: BA-CA) većinski imatelj udjela u temeljnom kapitalu Splitske
banke, HNB je dopisom od 6. rujna 2005. izvijestio UCI da će se predmetna
Obavijest o namjeri koncen­tracije
banaka u Republici Hrvatskoj smatrati prijavom namjere provedbe koncentracije
poduzetnika UCI i HVB (u nastavku teksta: Prijava). Istim dopisom zatražena je
nadopuna Prijave i zahtjeva za izdavanje prethodne suglasnosti. Informacija o
zaprimanju nepot­pune Prijave objavljena je na
internetskoj stranici HNB-a dana 20. ruj­na 2005.

S obzirom da su preliminarne analize ukazivale
da bi namjerava­nom koncentracijom moglo doći do
narušavanja slobode tržišnog natjecanja na tržištu univerzalnog bankarstva i na
tržištu stambenih štedionica u Republici Hrvatskoj, ocijenjeno je da postoji
opasnost od poduzimanja radnji od strane sudionika koncentracije i njihovih
povezanih osoba koje bi mogle utjecati na promjenu stanja imovine, obveze i
kapitala podređenih društava i ostalih povezanih osoba u Republici Hrvatskoj,
što bi se moglo odraziti na promjenu financijskog položaja, stabilnosti,
tržišnog udjela i tržišne snage podređenih osoba i ostalih povezanih osoba
sudionika koncentracije u Republici Hrvatskoj. Stoga je dana 15. rujna 2005.
HNB izdala privremeno rješenje kojim se UCI-ju i njegovim povezanim osobama
zabranjuje sklapanje ugovora sa HVB-om i s njim povezanim osobama, kao i
poduzimanje pravnih i drugih radnji koje bi mogle utjecati na promjenu imovine,
obveza i kapitala u njihovim podređenim društvima i ostalim povezanim osobama u
Republici Hrvatskoj u odnosu na stanje od 2. rujna 2005.

Tijekom prethodnog postupka održani su sastanci
s punomoć­ni­kom podnositelja prijave i s predstavnicima UCI i BA-CA, na kojima
su predstavnici HNB informirali podnositelja Prijave o rezultatima
preliminarnih analiza utjecaja predmetne koncentracije na bankov­no
i s njime povezana financijska tržišta. Na tim su sastancima pred­stavnici podnositelja Prijave informirali HNB o
aktivnostima koje UCI i BA-CA namjeravaju poduzeti nakon preuzimanja HVB i
BA-CA od strane UCI-ja radi otklanjanja negativnih učinaka pred­metne
koncentracije na tržišno natjecanje na mjerodavnim tržištima u Republici
Hrvatskoj, odnosno o namjeri prodaje Splitske banke i WSŠ.

Dana 12. listopada 2005. UCI je povukao zahtjev
za izdavanje prethodne suglasnosti za neizravno stjecanje kvalificiranog udjela
u Splitskoj banci i u WSŠ, te je postupak pokrenut povodom tog zahtjeva
obustavljen.

Dana 30. studenoga 2005. HNB je zaprimila
nadopunu Prijave, te se u skladu s točkom 8.4. Odluke o zaštiti tržišnog
natjecanja unutar bankarskog sektora taj dan smatra danom podnošenja Prijave, o
čemu je HNB izdala potvrdu podnositelju Prijave.

S obzirom da je u prethodnom postupku ocijenjeno
da bi pred­met­na koncentracija mogla imati za
posljedicu značajno ograničava­nje, sprječavanje i narušavanje slobode tržišnog
natjecanja na tržiš­tu pružanja bankarskih i financijskih usluga ili na
njegovom dijelu, is­punjeni su uvjeti iz točke 9.1.2. Odluke o zaštiti tržišnog
natjecanja za pokretanje posebnog ispitnog postupka ocjene predmetne koncentracije,
te je dana 7. prosinca 2005. HNB donijela zaključak ur. br.
470-020/12-05/ŽR o pokretanju posebnog ispitnog postupka ocjene predmetne
koncentracije.

Preliminarna analiza učinka predmetne koncentracije
na mjero­davno tržište nije dostavljena na očitovanje podnositelju Prijave,
budući da je tijekom niza konzultativnih sastanaka podnositelj Prijave upoznat
sa svim rezultatima analiza stručne službe i stavom HNB, te mu je tijekom
cijelog ispitnog postupka (i ispitivanja Prijave i ocjene koncentracije)
omogućeno iznošenje očitovanja, dokaza i obraz­loženja o okolnostima i
činjenicama potrebnim za donošenje odluke o dopuštenosti predmetne
koncentracije. Podnositelj prijave u postupku je izrazio spremnost na
rješavanje ovog problema proda­jom dionica Splitske
banke i WSŠ.

II. U provedenom postupku utvrđeno je sljedeće:

*1. Sudionici koncentracije*

Sudionici koncentracije su UCI i HVB.

Podnositelj je u Prijavi naveo sljedeći popis
društava koja su izravno ili neizravno povezana s njim:

• Auges SPA SIM in liquidazione, Piazza Bra 26/D, Verona, Italy (100%),

• Banca dell Umbria 1462 SPA, C.so Vannucci 39, Perugia, Italy (99,97%),

• Bank Pekao SA, 53/57
Grzybowska Street, 00-950
P.O. Box 1008, Warzsawa, Poland (52,93%),

• Bulbank AD,7 Sveta Nedelya Square, Sofia, Bulgary(86,13%),

• C.R. Trieste Ireland Ltd, in voluntary liquidation, Harbourmaster Place, Cusrom House Dock, Dublin,
Ireland (100%),

• Cassa & Assicurazioni SPA, in liquidazione,
P.za Bra 26D, Verona, Italy
(65%),

• Cassa Risparmio Carpi SPA, Piazza dei Martiri
3, Carpi, Italy (100%),

• Cordusio Immobiliare SPA, Via Calabria 31, Milano, Italy(100
%),

• Locat SPA, Via Zamboni 20, Bologna, Italy (99,83%),

• Pioneer Global Asset Management SPA, Galleria S. Carlo 6, Milano, Italy (100%),

• Tyrerescom Limited, LaTouche House, Dublin, Ireland (100%),

• Unibanka AS, Vajnorska 21, Bratislava, Republic
of Slovakia (77,21%),

• UniCredit Audit SPA, Via Calabria 31, Milano, Italy
(100%),

• UniCredit Banca D´Impresa SPA, Via Garibaldi 1, Verona, Italy
(100%),

• UniCredit Banca Mediocredito SPA, Via Alassio 11C, Torino, Italy (96,06%),

• UniCredit Banca Mobiliare SPA, Via Tommaso Grossi
10, Milano, Italy (100%),

• UniCredit Banca SPA, Via Zamboni 20, Bologna, Italy (100%),

• UniCredit Delaware Inc, 9 East Loockerman Street, Dover, Delaware, USA (100%),

• UniCredit International Bank (Luxembourg) SA, 1 Allee Schaeffer L-2025, Luxembourg
(100%),

• UniCredi Leasing Romania SA, Calea 13 Septembrie, Bucharest, Romania (100%),

• UniCredit Private Banking SPA, Via Alfieri 7, Torino, Italy (100%),

• UniCredit Produzioni Accentrate SPA, Via Alessandro Volta 1, Cologno Monzese, Milano, Italy (99,01%),

• UniCredit Real Estate SPA, Via Calabria 31, Milano, Italy (100%),

• UniCredit Romania SA, Splaiul Unirii 16, Bucharest, Romania (99,95%),

• UniCredit Servizi Informativi SPA, Via Livio Cambi
1, Milano, Italy (100%),

• UniCredit Xelion Banca SPA, Via Pirelli 32, Milano, Italy (100%),

• UniCredito Gestione Crediti SPA, Piazzetta Monte 1, Verona, Italy (97,81%),

• UniCredito Italiano Bank (Ireland) PLC, Dublin, Ireland (100%),

• UniCredito Italiano Capital Trust I, White Clay Center,
Route 273, New York, USA (100%),

• UniCredito Italiano Capital Trust II, White Clay Center,
Route 273, New York, USA (100%),

• UniCredito Italiano Funding LLC I, 615 South DuPont Highway,
Dover, Delaware, USA
(100%),

• UniCredito Italiano Funding LLC II, 615 South DuPont Highway,
Dover, Delaware, USA
(100%),

• Uniriscossioni SPA, Via dell Arcivescovado
6, Torino, Italy (100%),

• Xelion Doradcy Finansowi Sp. Zoo, Ul. Pulawska
107, Warszawa, Poland
(50%),

• Zagrebačka banka d.d., Paromlinska 2, Zagreb,
Croatia(81,69%),

• Živnostenska Banka
as, Na Prikope 858/20, Prague,
Czech Republik (96,63%).

Osim navedenih povezanih osoba, u Hrvatskoj
posluje i Locat Leasing
Croatia d.o.o. koje je članica grupe UCI.

Što se tiče društava u Hrvatskoj s kojima je
izravno ili neizravno povezan HVB, podnositelj je u Prijavi naveo sljedeća
društva:

• HVB Splitska banka (99,74% udjela u temeljnom
kapitalu),

• Wüstenrot stambena
štedionica d.d. (25% udjela u temeljnom kapitalu),

• ALLIB Leasing d.o.o.
za leasing (xx% udjela u
temeljnom kapitalu),

• CAIB d.d. (xx%
udjela u temeljnom kapitalu),

• CAIB Invest d.o.o. (xx% udjela u temeljnom kapitalu),

• HVB Leasing Croatia
d.o.o. za leasing (xx%
udjela u temeljnom kapitalu),

• INPROX Osijek d.o.o. (xx%
udjela u temeljnom kapitalu),

• Leasfinanz d.o.o. za
leasing automobila i trgovinu (xx%
udjela u temeljnom kapitalu),

• Tržište novca i kratkoročnih vrijednosnica
d.d. (xx% udjela u temeljnom kapitalu),

• Zagra Leasing d.o.o. za financiranje (xx%
udjela u temeljnom kapitalu).

U Prijavi su navedena sljedeća društva koja su
izravno ili ne­izravno povezana sa ZABOM:

• Allianz Zagreb d.d.
(19,90% udjela u temeljnom kapitalu);

• Allianz ZB d.o.o. za
upravljanje obveznim mirovinskim fondom (49% udjela u temeljnom kapitalu)

• Allianz ZB d.o.o. za
upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondovima (49% udjela u temeljnom
kapitalu)

• Hrvatski registar obveza po kreditima d.o.o.
(14% udjela u temeljnom kapitalu)

• Centar Gradski podrum d.o.o. (100% udjela u
temeljnom kapitalu)

• Centar Kaptol d.o.o. (100% udjela u temeljnom
kapitalu)

• Istraturist Umag,
hotelijerstvo i turizam d.d. (71,80% udjela u temeljnom kapitalu)

• Marketing Zagrebačke banke d.o.o. (100% udjela
u temeljnom kapitalu)

• Pominvest d.d.
(88,66% udjel u temeljnom kapitalu)

• Prva stambena štedionica d.d. (100% udjela u
temeljnom kapitalu)

• ZABA turizam d.o.o. (100% udjela u temeljnom
kapitalu)

• Zagreb nekretnine d.o.o. (100% udjela u
temeljnom kapitalu)

• ZB Invest d.o.o.
(100% udjela u temeljnom kapitalu)

• UniCredit Zagrebačka
banka d.d. (93,98% udjela u temeljnom kapitalu)

• UPI poslovni sistem d.o.o. (48,79% u vlasništvu
UniCredit Zagrebačka banka d.d.)

• Zane BH d.o.o.
(100,00% u vlasništvu Zagreb nekretnine d.o.o.)

Prema podacima HNB-a navedenom popisu osoba
povezanih sa ZABOM treba dodati i:

• Istra Golf d.o.o. (100% udjela u vlasništvu Istraturist d.d.) te

• Allianz reosiguranje
d.d. za reosiguranje (jedini osnivač je Allianz
Zagreb d.d.).

Prema podacima HNB-a, Splitska banka je na dan
30. lipnja 2005. imala udjele u sljedećim društvima:

• SB Nekretnine d.o.o. (100% glasačkih prava),

• Marivaturist d.d.
(81,75% glasačkih prava),

• HVB Leasing Croatia
d.o.o. (25% glasačkih prava),

• Tržište novca i kratkoročnih vrijednosnica
d.d. (3,95% glasačkih prava),

• Hrvatski registar obveza po kreditima d.o.o.
(10% glasačkih prava),

• MBU d.o.o. (8,25% glasačkih prava),

• Adria Bank AG (4,16% glasačkih prava),

• Središnja depozitarna agencija d.d. (0,001%
glasačkih prava),

• Zagrebačka burza d.d. (2,22% glasačkih prava),

• Udjeli u fondu Select,
novčani otvoreni investicijski fond.

Osim kapitalne razgranata je i personalna
povezanost ZABE, i to kako među društvima unutar Grupe ZABA, tako i u odnosu na
druga, nepovezana društva. Poduzetnici koji nisu dio Grupe ZABA, a u čije
uprave ili nadzorne odbore su imenovane osobe koje su članovi uprave ili
nadzornih odbora Grupe ZABA su sljedeći:

• Medika d.d. Zagreb;

• Coca-Cola Beverages Hrvatska d.d., Zagreb;

• Vetropack Straža
tvornica stakla d.d., Hum na Sutli;

• Elektro-kontakt d.d., Zagreb;

• Ingra d.d., Zagreb;

• Sunčani Hvar d.d., Hvar;

• Puris d.d., Pazin;

• Holcim (Hrvatska)
d.o.o., Koromačno;

• Pliva d.d., Zagreb;

• Zagrebačka pivovara d.d., Zagreb.

Iz navedenih podataka o društvima povezanim sa
sudionicima koncentracije proizlazi da je posljedica predmetne koncentracije na
hrvatskom tržištu stvaranje ekonomskog jedinstva ZABE i Splitske banke, te
njihovih povezanih osoba i podređenih društava.

*2. Pravni oblik koncentracije*

Pravni oblik predmetne koncentracije je
stjecanje većine dionica poduzetnika HVB od strane poduzetnika UCI.

*3. Pravni temelj koncentracije*

Pravni temelj koncentracije je Ugovor o
poslovnom udruživanju (u prijevodu istoga stoji: Ugovor o poslovnom pripajanju)
koji su UCI i HVB su sklopili 12. lipnja 2005. U predmetnom ugovoru UCI i HVB
su se sporazumjeli da će udružiti svoje bankarske poslove. U skladu s uvjetima
tog ugovora, UCI je dao javnu ponudu za preuzimanje svih udjela u temeljnom
kapitalu HVB-a.

U okviru ove transakcije UCI je dao i javne
ponude po načelu »dionica za dionicu« s varijantom plaćanja u novcu za ukupni
temeljni kapital BA-CA i BPH S.A. (supsidijar HVB u
Poljskoj). Ponuda koja se odnosi na BA-CA ovisi o uspješnom zaključenju ponude
za HVB.

Po okončanju predmetne transakcije UCI će
preuzeti kontrolu nad HVB-om, a tako i nad BA-CA i BPH S.A..

Ponuda za preuzimanje HVB je objavljena 26.
kolovoza 2005. s rokom ponude koji je trebao biti zaključen 10. listopada 2005.
Ponuda za preuzimanje BA-CA je objavljena istog dana kad i za HVB sa rokom
ponude koji je započeo 29. kolovoza 2005. i trebao je biti zaključen 17.
listopada 2005. Ugovorom je određeno da će do preuzimanja doći ako UCI stekne
najmanje 65% dionica HVB.

Naknadno je rok ponude za otkup dionica HVB
produžen do 24. listopada 2005., a rok dobrovoljne ponude za otkup dionica
BA-CA je produžen do 31. listopada 2005.

U predviđenom roku više od 80% dioničara HVB-a
prihvatilo je ponudu UCI-a, iz čega proizlazi da je preuzimanje uspješno
provedeno.

*4. Analiza mjerodavnog tržišta*

Preuzimanje HVB-a od strane UCI-a predstavlja ekstrateritorijalnu koncentraciju koja ima značajan učinak na
domaće (hrvatsko) tržište.

Odredbama točke 1. Odluke je određeno da se za
potrebe iste na odgovarajući način primjenjuje definicija pojma mjerodavno
tržište iz propisa koji reguliraju zaštitu tržišnog natjecanja. Sukladno Uredbi
o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine« br.
51/2004) mjerodavno tržište, u smislu članka 7. Zakona o zaštiti tržišnog
natjecanja (»Narodne novine«, br. 122/2003), određuje
se kao tržište određenih proizvoda koji su predmet obavljanja djelatnosti
poduzetnika na određenom zemljopisnom području.

U skladu s navedenom Uredbom, nakon detaljnih
analiza utvrđena su područja preklapanja poslovnih aktivnosti UCI i HVB i s
njima povezanih društava na području Republike Hrvatske. Polazeći od toga, a uvažavajući
posebnosti svakog segmenta bankarsko-financijskog sektora i njegovo pravno
uređenje u Republici Hrvatskoj, mjerodavno je tržište u konačnici određeno kao:

• tržište univerzalnog bankarstva na području
Republike Hrvat­ske,

• tržište stambene štednje i stambenih kredita
kod stambenih štedionica u Republici Hrvatskoj,

• tržište mirovinskih fondova u Republici
Hrvatskoj,

• tržište investicijskih fondova u Republici
Hrvatskoj i

• tržište leasinga u
Republici Hrvatskoj.

U predmetnom slučaju mjerodavno tržište čini
više segmenata. Razlog tome je opseg poslovnih aktivnosti ZABE i Splitske
banke, odnosno njihova direktna i indirektna prisutnost (u smislu poslov­nih aktivnosti) i na
drugim tržištima izvan bankovnog u kojima se svojim poslovanjem, odnosno poslovnom
prisutnošću preklapaju. Sukladno navedenom, posljedice tih bankovnih aktivnosti
će se odra­ziti i na tržišta izvan bankovnog, preko
društava koja su poveza­na s tim istim bankama.

Nastavno na određenje mjerodavnog tržišta,
ispitani su učinci predmetne transakcije na svakom od dijelova mjerodavnog
tržišta.

Najveći dio analiza izrađen je prije zaprimanja
Prijave, s obzirom da HNB kroz redovita izvješća banaka prikuplja i podatke
potrebne za izračun tržišnih udjela i drugih pokazatelja koncentriranosti
tržišta. Nadalje, HNB prima podatke i nekih drugih institucija koji su bili
potrebni za obradu ovog predmeta, a konstantno i prati i analizira stanje i
kretanja na pojedinim segmentima bankarsko-fi­nancijske
industrije. Uvidom u dokumentaciju dostavljenu uz Prija­vu
utvrđeno je da podnositelj Prijave nije podnio nikakve dokaze ili odgovarajuća
obrazloženja kojima bi opovrgnuo rezultate analiza stručne službe HNB.

4.1.
Tržište univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske

U prethodnom postupku analizirani su vjerojatni
učinci pred­metne koncentracije na tržište univerzalnog bankarstva na
nacionalnom nivou i na nivou županija, tako da su analizirani tržišni udjeli
banaka-sudionica koncentracije, tržišni udjeli glavnih konkurenata, struktura
tržišta, te indeksi koncentracije (tržišni udio dviju najvećih banaka, CR2, i
tržišni udio pet najvećih banaka, CR5) i Herfindahl-Hirschmanov indeks (u
nastavku teksta: HHI), prema stanju na dan 31. prosinca 2004. i 30. lipnja
2005.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| banka | tržišni udjeli  31. 12. 2004. | | | | | tržišni udjeli  30. 6. 2005. | | |
| aktiva | poslovna mreža | depoziti | krediti | aktiva | poslovna mreža | depoziti | krediti |
| ZABA | 25,12% | 12,63% | 28,33% | 23,92% | 25,15% | 12,80% | 27,15% | 24,32% |
| Splitska | 9,36% | 10,70% | 6,45% | 9,43% | 9,36% | 10,60% | 6,58% | 9,29% |
| Ukupno | 34,48% | 23,34% | 34,78% | 33,35% | 34,51% | 23,40% | 33,73% | 33,61% |

Iz prethodne tablice vidljivo je da bi poslovni
entitet ZABA+ Splitska banka imao više od 30% tržišnog udjela na tržištu
univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske prema sva tri (3) ključna
pokazatelja. Analizom je nadalje utvrđeno da prvi najveći konkurent na dan 30.
lipnja 2005. ima 19,02% tržišnog udjela prema aktivi, drugi konkurent 10,89%,
treći 10,77%, a četvrti 10,21%, što znači da bi realizacijom namjeravane koncentracije najveća banka, odnos­no bankarska
grupacija veličinom tržišnih udjela znatno nadmašila svoje konkurente.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | mjerila tržišne koncentracije – 31. prosinca 2004. | | | | | |
| CR2 | CR2 grupni | CR5 | CR5 grupni | HHI 1 | HHI 2 |
| sadašnje stanje | 43,00% | 44,29% | 74,26% | 76,06% | 1.363,15 | 1.447,05 |
| ZABA+Splitska | 52,36% | 53,65% | 81,71% | 85,42% | 1.832,57 | 1.917,40 |
| promjena | 9,36 p.b. | 9,36 p.b. | 7,45 p.b. | 9,36 p.b. | 469,42 | 470,35 |
|  | mjerila tržišne koncentracije – 30. lipnja 2005. | | | | | |
| CR2 | CR2 grupni | CR5 | CR5 grupni | HHI 1 | HHI 2 |
| sadašnje stanje | 43,26% | 44,17% | 74,28% | 76,04% | 1.371,22 | 1.445,30 |
| ZABA+Splitska | 52,62% | 53,53% | 81,75% | 85,39% | 1.841,85 | 1.915,92 |
| delta | 9,36 p.b. | 9,36 p.b. | 7,47 p.b. | 9,36 p.b. | 470,63 | 470,62 |

U slučaju ostvarivanja ekonomskog jedinstva ZABE
i Splitske banke došlo bi do velikih skokova i u pokazateljima CR2, CR5, a
posebno u HHI 1 i HHI 2 (pri čemu HHI 1 predstavlja pokazatelj kon­centriranosti s obzirom na individualne banke, a HHI 2
s obzirom na grupe banaka).

U Smjernicama Europske komisije za ocjenu
horizontalnih kon­centracija
u skladu s Uredbom Vijeća o kontroli koncentracija između poduzetnika (2004/C
31/03), navodi se da koncentracije u kojima zajednički tržišni udio sudionika
koncentracije ne iznosi više od 25% u načelu ne vode sprječavanju,
ograničavanju ili narušavanju tržišnog natjecanja. Navedenim se smjernicama
između ostalog preporuča da se, osim u određenim slučajevima, mogu ocijeniti
dopuštenima one horizontalne koncentracije kod kojih se rezultirajući
HHI kreće u rasponu od 1000 do 2000 i njegova promjena (delta) iznosi manje od
250.

U skladu s navedenim može se zaključiti da u
konkretnom slučaju provedbom koncentracije po svim kriterijima (aktiva,
depoziti, krediti) dolazi do povećanja tržišnog udjela na više od 25%, te do
promjene HHI 1 i HHI 2 za više od 250, pri čemu rezultirajući
HHI raste iznad 1800, što znači da koncentriranost tržišta raste do razmjera
koji stvaraju razloge za zabrinutost tijela za zaštitu tržišnog natjecanja.

Imajući na umu da su gore opisana pravila opće
prirode, odnosno primjenjiva za sve sektore, a da se bankarski sektor u ovom
smislu treba smatrati bitno osjetljivijim (pa čak i važnijim) sektorom u odnosu
na sve druge, te da se efekti iz njega prelijevaju u sve druge sektore,
navedeni pokazatelji imaju još veći značaj.

Analiziranjem podataka na nivou županija, opća
slika se još više pogoršava. Iako ne ulazi u definiciju mjerodavnog tržišta,
analizirano je i tržište županija radi dobivanja detaljnije slike utjecaja
predmetne transakcije. Naime, UCI u Prijavi navodi da preklapanje ZABE i
Splitske banke postoji samo u četiri (4) županije. Analize pokazuju da u
slučaju nastanka ekonomskog jedinstva ZABA+ Splitska banka dolazi do
preklapanja poslovne mreže u gotovo svim županijama, a da u četiri (4) županije
koje spominje UCI zbrojeni tržišni udjeli ovih banaka prelaze 40, pa čak i 50%
tržišnih udjela. Ovdje je važno napomenuti da se radi o četiri (4) gospodarski
vrlo aktivne županije (Zagrebačka i Grad Zagreb, Krapinsko-zagorska,
Varaždinska i Splitsko-dalmatinska) čiji je udio u ukupnim depozitima u
Republici Hrvatskoj 70,43%, a udio u ukupnim kreditima u Republici Hrvatskoj
58,36%.

Iako je kao mjerodavno tržište u proizvodnoj
dimenziji utvrđeno tržište univerzalnog bankarstva, da bi se dobila detaljnija
slika disperzije kredita i depozita analizirani su i tržišni udjeli prema
vrstama kredita i depozita. Kod kredita odobrenih Republici Hrvatskoj,
republičkim fondovima i javnim poduzećima zajednički udjel ZABE i Splitske
banke prelazio bi 40%, no to su specifični i relativno ograničeni tržišni
segmenti. Isto tako, ZABA i Splitska banka imaju i veoma značajne udjele u
depozitima lokalne države i HBOR-a, ali za sada se čini da to ne spada u
najvažnija pitanja politike konkurencije u bankarskom sektoru Hrvatske.

Što se tiče tržišta stambenih kredita,
zajednički udjel ZABE i Splitske banke prelazio bi 50% u tom važnom segmentu
koji u ukup­nim kreditima
stanovništvu sudjeluje s jednom trećinom. ZABA sa­ma na tom tržištu ima udjel
od približno 40%. Osim toga, zajednič­ki udjel ZABE i Splitske banke u tekućim i žiroračunima
stanovništva također prelazi 40%. S obzirom da su krediti stanovništvu često
veza­ni za žiro ili tekuće račune, taj podatak upućuje na zaključak da će ZABA
i Splitska banka zajedno imati znatno veću tržišnu moć u seg­mentu
poslovanja sa stanovništvom.

UCI u Prijavi ističe da xx
(označeno kao poslovna tajna).. .Po njemu su konkurenti voljni xx (označeno kao poslovna tajna),.. Analizom je utvrđeno da
xx (poslovna tajna), ali nije provođena detaljna
analiza razloga tog xx (označeno kao poslovna tajna),
jer je ocijenjeno da to nije odlučno za ocjenu predmetne koncentracije.

UCI također tvrdi da komitenti nisu lojalni
bankama u Hrvatskoj, nego da su veoma osjetljivi na cijene. Tu tvrdnju pobija
činjenica da na hrvatskom bankarskom tržištu nema puno prostora za standardnu
lojalnost jednoj banci budući da komitenti uglavnom moraju biti kod određene
banke. Analizom je utvrđeno da potražnja za kreditima u Hrvatskoj raste i pada
ovisno o kamatnim stopama. No, premda je vjerojatno točno da su korisnici
osjetljivi na kamatne stope, na izbor banke kod koje će se realizirati kredit
veliku ulogu imaju i sredstva osiguranja koja pojedina banka traži od klijenata
kao uvjet za odobravanje kredita. Osim toga, depoziti su vrlo često vezani uz
kredite, primjerice kad banke zahtijevaju depozite kako bi uopće prihvatile
odobravanje kredita. Iako nije provedena detaljnija analiza lojalnosti
klijenata bankama, ima mjesta za sumnju o stup­nju pokretljivosti klijenata i
lakoći kojom mijenjaju banke.

Primjedbe o slaboj pokretljivosti klijenata
odnose se ponajviše na stanovništvo, što se vidi iz činjenice da su kamatne
stope na depozite stanovništva uglavnom niže od onih na depozite poduzeća, a da
su kamatne stope na kredite više za stanovništvo nego za podu­zeća. Realizacijom predmetne koncentracije nastala bi
bankovna grupacija koja bi bila najjača upravo u segmentu stanovništva, što
daje razloga za zabrinutost da bi ta grupacija imala tržišnu moć koju bi mogla
upotrijebiti da poveća kamatne marže za stanovništvo.

4.2. Tržište stambene štednje i stambenih
kredita kod stambenih štedionica u Republici Hrvatskoj

Tržište na kojem posluju stambene štedionice
uređeno je poseb­nim
zakonom, postoje vrlo visoke zapreke pristupa istome, socijalno je osjetljivo i
na njemu posluju samo četiri (4) konkurenta: Prva stambena štedionica d.d.
(društvo-kćer ZABE – u nastavku teksta: PSŠ), Raiffeisen
stambena štedionica d.d., PBZ stambena štedionica d.d. i WSŠ.

Sve stambene štedionice, osim WSŠ, vlasnički su
povezane s bankama sa sjedištem u Republici Hrvatskoj i pripadaju grupama
banaka. WSŠ ne pripada niti jednoj grupi banaka na teritoriju Republike
Hrvatske jer su većinsko vlasništvo preuzele stambene štedionice iz Njemačke i
Austrije, a 25% udjela u njezinom temeljnom kapitalu ima BA-CA.

U nastavku su prikazani tržišni udjeli stambenih
štedionica prema aktivi na dan 31. prosinca 2004. i 30. lipnja 2005.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stambena štedionica | 31. 12. 2004. | | 30. 6. 2005. | |
| Aktiva (u tis.) | Trž. udio | Aktiva (u tis.) | Trž. udio |
| Prva stambena štedionica d.d. | 2.020.753 | 38,69% | 2.069.670 | 38,93% |
| Raiffeisen stambena štedionica d.d. | 2.092.865 | 40,07% | 2.052.246 | 38,60% |
| Wüstenrot stambena štedionica d.d. | 716.392 | 13,71% | 723.643 | 13,61% |
| PBZ stambena štedionica d.d. | 393.533 | 7,53% | 471.253 | 8,86% |
| Ukupno | 5.223.543 | 100,00% | 5.316.812 | 100,00% |

Provedba predmetne koncentracije na ovo tržište
bi se odrazila ostvarivanjem preko 50% udjela od strane stambenih štedionica u
grupi UCI-HVB. Ovakva promjena tržišne strukture na tržištu koje je i sad vrlo
koncentrirano negativno će se odraziti na tržišno natjecanje.

4.3. Tržište mirovinskih
fondova u Republici Hrvatskoj

Prema podacima kojima raspolaže HNB, direktni i
indirektni tržišni udjeli UCI i direktni i indirektni tržišni udjeli HVB na
trži­štima dobrovoljnih i obveznih mirovinskih fondova u Republici Hrvatskoj,
prikazani u tisućama kuna i u postocima, su sljedeći:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto imovina dobrovoljnih mirovinskih fondova – ukupno | 31. 12. 2003. | 30. 6. 2004. | 31. 12. 2004. | 30. 6. 2005. |
| 29.591 | 46.923 | 96.916 | 132.406 |
| AZ Profit | 2.482 | 6.246 | 17.247 | 25.307 |
| AZ Benefit | 366 | 1.433 | 1.433 | 7.533 |
| Ukupno AZ fondovi (dobrovoljni otvoreni) | 2.848 | 7.679 | 18.680 | 32.840 |
| Udjel AZ fondova (dobrovoljnih otvorenih) | xx% | xx% | xx% | xx% |
| AZ-VIP ZDMF | 0 | 27 | 322 | 699 |
| AZ-Dalekovod ZDMF | 0 | 0 | 487 | 2.007 |
| AZ-HKZP | 0 | 0 | 0 | 1.169 |
| Ukupno AZ fondovi (ZDMF) | 0 | 27 | 809 | 3.875 |
| AZ DMF SVEUKUPNO | 2.848 | 7.706 | 19.489 | 36.715 |
| Udjel svih AZ fondova | xx% | xx% | xx% | xx% |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto imovina obveznih mirovinskih fondova – ukupno | 31. 12. 2003. | 30. 6. 2004. | 31. 12. 2004. | 30. 6. 2005. |
|  | 4.677.339 | 5.916.752 | 7.913.237 | 9.464.355 |
| A-Z OMF | 1.983.689 | 2.509.820 | 3.314.903 | 3.933.546 |
| Udjel A-Z OMF | xx% | xx% | xx% | xx% |

HVB nije prisutan u ovom tržišnom segmentu, dok
je UCI prisutan preko mirovinskih fondova ZABE i Allianza
AG – A-Z fondova, koji imaju značajne tržišne udjele na ovom tržištu.

Podrška banke na tržištu mirovinskih fondova je
vrlo bitna jer je banka jedan od distribucijskih kanala za sudionike na ovom
tržištu. Stoga utjecaj predmetne koncentracije na ovo tržište treba promatrati
s aspekta ostvarivanja ekonomskog jedinstva ZABE i Splitske banke koje bi tako
zajednički i koordinirano nastupale i na ovom tržišnom segmentu. Činjenica je
da A-Z fond ima preko 40% tržišnog udjela na tržištu obveznih mirovinskih
fondova, ali taj tržišni udjel je vjerojatno rezultat efikasnosti tog poslovnog
subjekta, velikih marketinških napora i dobrih poslovnih odluka managementa (primjerice, strateški savez s Allianzom AG).

Na ovom dijelu mjerodavnog tržišta nije za
očekivati značajne konkurentske promjene kao posljedicu predmetne
koncentracije.

4.4. Tržište
investicijskih fondova u Republici Hrvatskoj

Posljednjih godina došlo je do snažnog razvoja fondovske industrije u Hrvatskoj općenito. U segmentu
investicijskih fondova (otvorenih i zatvorenih) posluje veliki broj subjekata.
Banke su također vrlo aktivne u ovom tržištu. Uobičajeno je da društvo koje
upravlja investicijskim fondovima upravlja i zatvorenim i otvorenim fondovima
koji se međusobno razlikuju s obzirom na strukturu ulaganja, a samim time i
prema očekivanim prinosima po udjelima.

U nastavku je prikazana prisutnost UCI-a i HVB-a
u postocima i tisućama kuna na ovom tržištu:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiva investicijskih fondova – ukupno | 31. 12. 2003. | 30. 6. 2004. | 31. 12. 2004. | 30. 6. 2005. |
| 4.286.192 | 4.875.684 | 6.061.849 | 10.382.591 |
| Select Eurobond | 93.198 | 82.911 | 91.327 | 91.920 |
| Select Europe | 52.210 | 53.216 | 57.307 | 57.457 |
| Select Novčani | 61.436 | 136.621 | 156.332 | 254.194 |
| Ukupno Select fondovi | 206.844 | 272.748 | 304.966 | 403.571 |
| Udjel Select fondova | xx% | xx% | xx% | xx% |
| ZB Plus | 541.430 | 863.721 | 919.105 | 1.547.461 |
| ZB Europlus | 329.090 | 241.037 | 287.381 | 154.582 |
| ZB Global | 80.488 | 89.565 | 116.176 | 260.248 |
| ZB Bond | 347.281 | 255.811 | 245.196 | 241.056 |
| ZB Trend | 206.094 | 275.767 | 281.119 | 334.085 |
| ZB Euroaktiv | 0 | 42.823 | 44.756 | 74.759 |
| Ukupno ZB fondovi | 1.504.383 | 1.768.724 | 1.893.733 | 2.612.191 |
| Udjel ZB fondova | xx% | xx% | xx% | xx% |
| Ukupno Select fondovi i ZB fondovi | 1.711.227 | 2.041.472 | 2.198.699 | 3.015.762 |
| Udjel Select fondova i ZB fondova zajedno | xx% | xx% | xx% | xx% |

UCI je preko ZABE vrlo aktivan na ovom tržištu,
iako ZB fondovi od 30. lipnja 2004. bilježe trend pada tržišnog udjela. Razlog
tome je u činjenici da je aktiva industrije rasla brže od aktive ZB fondova.
HVB je ovdje prisutan preko fondova kojima upravlja CAIB Invest
d.o.o. (društvo-sestra Splitske banke) – Select
fondovi, koji također od 30. lipnja 2004. bilježe trend pada tržišnih udjela,
pa 30. lipnja 2005. na ovom tržištu sudjeluju s udjelom xx%
(poslovna tajna).

Učinak predmetne koncentracije na ovo tržište
bio bi u ostvarivanju ekonomskog jedinstva ZB fondova i Select
fondova, koji bi zajedno imali xx% (poslovna tajna)
tržišnog udjela (prema podacima na dan 30. lipnja 2005.). Međutim, budući da je
Splitska banka, koja ima izuzetno razgranatu mrežu poslovnica, jedan od
distribucijskih kanala Select fondova, a ujedno i
njihova depozitna banka, stvaranjem ekonomskog jedinstva ZABE i Splitske banke
i spajanjem njihovih mreža poslovnica znatno bi ojačala tržišna pozicija ZB
fondova i Select fondova.

Promatranjem učinaka predmetne koncentracije bez
ostvarivanja ekonomskog jedinstva ZABE i Splitske banke razumno je za­ključiti da na ovom tržišnom segmentu ne bi došlo do
značajnih antikonkurentskih učinaka. Ovdje je vrlo
bitna i činjenica da se tržište investicijskih fondova ne može promatrati
zasebno, odnosno da, s obzirom na zamjenjivost na strani ponude ovdje postoji
dosta veliki broj supstituta – supstitut za udjele u investicijskim fondovima
predstavljaju proizvodi osiguravajućih društava (posebno životno osiguranje),
proizvodi stambenih štedionica i proizvodi dobrovoljnih mirovinskih fondova, pa
je samim time tržište šire od samog tržišta investicijskih fondova. Zapreke
pristupa istome, iako postoje u obliku zakonske regulative, nisu tako velike
kao u slučaju drugih prethodno razmatranih tržišnih segmenata. O tome svjedoči
i značajan porast broja sudionika na ovom tržištu kroz nekoliko proteklih
godina.

4.5. Tržište leasinga u Republici Hrvatskoj

U nastavku su prikazani tržišni udjeli u
postocima i tisućama kuna UCI i HVB leasing društava
koja posluju u Republici Hrvatskoj.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiva leasing društava – ukupno | 31. 12. 2003. | 30. 6. 2004. | 31. 12. 2004. | 30. 6. 2005. |
| ALLIB Leasing | 14.393,00 | 27.196,00 | 32.672,00 | 34.095,00 |
| ZAGRA Leasing | 89.014,00 | 159.141,00 | 329.405,00 | 709.873,00 |
| Locat Leasing | 247.119,00 | 365.446,00 | 692.924,00 | 826.309,00 |
| HVB Leasing Croatia | 698.518,00 | 695.324,00 | 669.595,00 | 683.715,00 |
| UKUPNO (sva leasing društva u RH) | 12.605.690,00 | 13.639.825,00 | 16.492.716,00 | 18.439.438,00 |
| HVB + UCI leasing društva | 1.049.044,00 | 1.247.107,00 | 1.724.596,00 | 2.253.992,00 |
| Udjel | xx% | xx% | xx% | xx% |

Provedba predmetne koncentracije rezultirala bi
ostvarivanjem xx% (poslovna tajna) tržišnog udjela
prema aktivi na tržištu leasinga u Hrvatskoj. Na
temelju toga, razumno je pretpostaviti da provedba predmetne koncentracije neće
rezultirati značajnim antikonkurentskim učincima na
ovom tržišnom segmentu. Ovome u prilog govori i činjenica da ovo tržište
općenito ima niske zapreke pristupa, te da na istome posluje veliki broj poduzetnika,
od kojih su neki kapital­no povezani s bankama. Nadalje, supstitut za proizvode
leasing društava, koja su u Hrvatskoj još uvijek
uglavnom usmjerena na leasing automobila,
predstavljaju bankovni krediti za kupnju motornih vozila.

III. U točki 7.1. Odluke o zaštiti tržišnog
natjecanja unutar ban­karskog sektora propisana je
obveza prijave namjere provedbe koncentracije koja, u skladu s točkom 6.1. ista
odluke, može nastati pripajanjem, spajanjem, stjecanjem kontrole ili vladajućeg
utjecaja, stjecanjem većine dionica ili većinskog prava glasa u glavnoj
skupštini banke, odnosno stjecanjem kontrole ili prevladavajućeg utjecaja na
drugi način u skladu sa Zakonom o trgovačkim društvima, Zakonom o bankama i
propisima iz područja zaštite tržišnog natjecanja. Zakon o bankama u članku 11.
stavku 2. propisuje da se smatra da kontrola postoji, između ostalog, ukoliko
vladajuće društvo ima izravan ili neizravan većinski udjel u kapitalu ili
izravnu ili neizravnu većinu glasačkih prava. Preuzimanjem HVB od strane UCI,
UCI je posredno stekao kontrolu nad Splitskom bankom i posredno kvalificirani
udjel koji mu omogućuje prevladavajući utjecaj u WSŠ, čime je nastala
koncentracija u smislu točke 6.1. Odluke o zaštiti tržišnog natjecanja unutar
bankarskog sektora. Tako se u ovom slučaju radi o ekstrateritorijalnoj
koncentraciji koja ima za učinak koncentraciju na tržištima u Republici
Hrvatskoj koju je potrebno prijaviti HNB-u.

Točka 1.5. Odluke o zaštiti tržišnog natjecanja
unutar bankarskog sektora propisuje da su koncentracije kojima se stvara ili
jača vladajući položaj jedne ili više banaka pojedinačno ili skupno, te one
koje mogu značajno utjecati na sprječavanje, ograničavanje ili narušavanje
tržišnog natjecanja jedan od oblika sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja
tržišnog natjecanja unutar bankarskog sektora. Navedena odredba predstavlja
temeljne testove koje je potrebno provesti u postupku ispitivanja prijave
namjere provedbe koncentracije, odnosno u postupku ocjene koncentracije: test
vladajućeg položaja i test značajnog sprječavanja, ograničavanja ili
narušavanja tržišnog natjecanja.

Odluka o zaštiti tržišnog natjecanja unutar
bankarskog sektora ne definira vladajući položaj, već u točki 1.3. upućuje na
definiciju vladajućeg položaja iz Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narod­ne
novine« br. 122/03).

Vladajući položaj definiran je u članku 15.
stavku 1. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja kao položaj koji omogućava
poduzetniku da se zbog svoje tržišne snage ponaša na mjerodavnom tržištu u značajnoj
mjeri neovisno od svojih konkurenata, potrošača, kupaca ili dobavljača,
naročito ako:

1. nema konkurenata na mjerodavnom tržištu,
i/ili

2. ima značajnu tržišnu snagu na mjerodavnom
tržištu u odnosu na stvarne ili moguće konkurente, a naročito s obzirom na:

– tržišni udjel i položaj,

– financijsku snagu,

– pristup izvorima nabave ili tržištu,

– povezanost s drugim poduzetnicima,

– pravne ili činjenične zapreke za ulazak drugih
poduzetnika na tržište,

– poduzetnikovu sposobnost diktiranja tržišnih uvjeta
s obzirom na njegovu ponudu ili potražnju, i

– poduzetnikovu sposobnost isključivanja ostalih
konkurenata s tržišta usmjeravanjem na druge poduzetnike.

U skladu sa stavkom 2. istog članka
pretpostavlja se da se u vladajućem položaju nalazi poduzetnik čiji tržišni
udjel na mjerodavnom tržištu iznosi više od 40%. Navedena odredba predstavlja
oborivu presumpciju, što znači da se vladajući položaj određuje ovisno o
okolnostima svakog konkretnog slučaja, te da se, ukoliko se utvrdi postojanje
okolnosti navedenih u definiciji vladajućeg položaja, može ocijeniti da
vladajući položaj postoji i ako tržišni udio poduzetnika iznosi manje od 40%.

Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja u članku 15.
stavku 3. tako­đer propisuje da se pretpostavlja da
se više poduzetnika nalazi u vladajućem položaju kada tri ili manje poduzetnika
imaju zajed­nič­ki tržišni udjel na mjerodavnom tržištu veći od 60%,
odnosno ka­da pet ili manje poduzetnika imaju zajednički tržišni udjel na mje­rodavnom tržištu veći od 80%.
Ako bi se provela namjeravana koncentracija, prve tri
banke bi imale zajednički tržišni udjel od 64,42%, a prvih pet banaka bi
zajedno imalo tržišni udjel od 85,4%, pa se može govoriti i o stvaranju i
jačanju vladajućeg položaja više banaka skupno.

Analize koje su prethodile prijavi namjere
provedbe predmetne koncentracije i koje su napravljene uvidom u dostavljenu dokumen­ta­ciju iz Prijave
nesporno su pokazale da, iako predmetna trans­ak­cija
na tržištu univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske neće rezultirati
zauzimanjem točno 40% tržišnog udjela od strane ZABE i Splitske banke, u
konkretnom slučaju se može govoriti o stvaranju i jačanju vladajućeg položaja
na dijelovima tržišta univerzalnog bankarstva Hrvatske, odnosno na nivou
županija i u pojedinim proiz­vodnim segmentima.

Nadalje, u provedenom postupku je utvrđeno da bi
predmetna transakcija dovela i do sprječavanja, ograničavanja i narušavanja
tržišnog natjecanja na tržištu univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske i na
njegovim dijelovima. Ovaj se zaključak temelji na sljedećim činjenicama:

• struktura tržišta univerzalnog bankarstva koja
bi rezultirala provedbom predmetne transakcije – vrlo visoki iznosi pokazatelja
CR2, HHI, tržišni udjel ZABE i Splitske banke prema aktivi 34,51%, a prvog
konkurenta 19,02%, prve tri banke bi imale zajednički tržiš­ni udjel veći od
60%, a prvih pet banaka bi zajedno imalo tržišni udjel veći od 80%, pa se može
govoriti i o stvaranju i jačanju vladaju­ćeg položaja
više banaka skupno, nestanak s tržišta jakog tržišnog igrača koji je ujedno
peta banka po veličini s tržišnim udjelom od oko 9%, što sve govori o
pogoršanju oligopolističkih obilježja ovog tržišta;

• za sada nema naznaka o mogućem ulasku novih
konkurenata na isto tržište;

• postoje zakonski uvjeti za pristup tržištu
(visoke zapreke pristupa tržištu);

• provođenjem namjeravane
koncentracije još bi više ojačala financijska snaga, položaj i poslovanje
sudionika koncentracije;

• ostvarivanjem ovog ekonomskog jedinstva nestaje
konkurentski pritisak u međusobnom odnosu ZABE i Splitske banke, a tržišni
udjel koji će ostvariti daje im snagu da se u velikoj mjeri ponašaju neovisno
od drugih tržišnih konkurenata.

Slijedom svega navedenog, u provedenom postupku
je utvrđeno da će se predmetna koncentracija negativno odraziti na sljedeće
segmente mjerodavnog tržišta:

1. tržište univerzalnog bankarstva na području
Republike Hrvatske i

2. tržište stambene štednje i stambenih kredita
kod stambenih štedionica u Republici Hrvatskoj.

Ostvarivanje ekonomskog jedinstva ZABE i
Splitske banke, od­nosno PSŠ i WSŠ, sigurno vodi značajnom slabljenju tržišnog
na­tjecanja na navedena dva tržišta, a indirektno
čini prijetnju i za slobodno tržišno natjecanje na tržištima mirovinskih
fondova i inve­sticijskih
fondova. Ovo posebno zbog apsolutno superiorne distribucijske mreže (poslovnice
i podružnice) kojom bi raspolagao ovaj entitet.

Pri donošenju takve ocjene HNB je imala u vidu
ciljeve i učinke predmetne namjere provedbe koncentracije.

Provedeno preuzimanje HVB-a od strane UCI-a, na
hrvatskom tržištu dovodi do kreiranja ekonomskog jedinstva ZABE i Splitske
banke i s njima povezanih društava (PSŠ + WSŠ, Locat Leasing d.o.o. + HVB Leasing
Croatia d.o.o., ZB fondovi + Select fondovi). Isti bi
posljedično ojačali svoje postojeće tržišne udjele, a u nekim tržišnim
segmentima bi došlo i do ostvarivanja vladajućeg tržišnog položaja ili daljnjeg
jačanja već postojećeg vladajućeg položaja.

Taj entitet bi nesporno imao značajnu tržišnu
snagu, a u nekim tržišnim segmentima mjerodavnog tržišta i vladajući tržišni
položaj. Imajući na umu značaj i osjetljivost, te zapreke pristupa na dijelove
bankarsko-financijskih tržišta u obliku zakonskih uvjeta i odobrenja, koji čine
mjerodavno tržište, učinci predmetne koncentracije neće imati pozitivne efekte
na zaštitu i razvoj slobodnog tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu, a
posebno u segmentima tržiš­ta univerzalnog bankarstva i tržišta stambene
štednje i stambenih kredita kod stambenih štedionica u Republici Hrvatskoj.
Naprotiv, u određenim segmentima mjerodavnog tržišta bi došlo do značajnog i
trajnog jačanja ili stvaranja vladajućeg položaja jednog entiteta(ZABA+Splitska
banka i PSŠ+WSŠ), što bi rezultiralo ograničavanjem slobodnog tržišnog
natjecanja i u konačnici ne bi bilo u interesu potrošača zbog jačanja tržišne
snage ovog entiteta.

Nadalje, mreža podružnica i poslovnica ZABE i
Splitske banke i s njima povezanih društava koja bi rezultirala iz predmetne
koncentracije, pokrivala bi cijelo područje RH u znatno većem opsegu nego
konkurentske mreže, što bi ovom entitetu nesporno dalo veliku prednost i
privilegirani položaj na tržištu u odnosu na ostale natjecatelje.

Također je utvrđeno da predmetna koncentracija,
po realizaciji prodaje Splitske banke ili ZABE i udjela u WSŠ ili PSŠ, neće
dovesti do stvaranja ili jačanja vladajućeg položaja društava iz Grupe UCI-HVB
na mjerodavnom tržištu u Hrvatskoj, odnosno da provedbom iste neće doći do
sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja na mjerodavnom
tržištu u Hrvatskoj u cjelini, ili na nekim njegovim dijelovima.

Na temelju iznijetog ocijenjeno je da se radi o
zabranjenoj koncentraciji u smislu točke 1.5. Odluke o zaštiti tržišnog
natjecanja unutar bankarskog sektora, koja se može otkloniti samo na način da
se prodaju dionice jedne od banaka sudionica koncentracije (ZABE ili Splitske
banke) i dionice jedne od stambenih štedionica sudionica koncentracije (PSŠ ili
WSŠ), te je stoga odlučeno kao u izreci.

S obzirom da je ocijenjeno da i dalje postoje razlozi
zbog kojih je doneseno Privremeno rješenje urbroj
357-020/09-05/ŽR od 15. rujna 2005., odlučeno je kao u točki 3. izreke. Budući
da je preuzimanje HVB od strane UCI realizirano, banke i stambene štedionice
sudionice koncentracije u Republici Hrvatskoj postale su time dio iste
međunarodne bankarske grupe, pa je do prodaje dionica jedne od banaka i jedne
od stambenih štedionica bilo potrebno zabraniti njihovo koordinirano djelovanje
na tržištu univerzalnog bankarstva i tržištu stambenih štedionica u Republici
Hrvatskoj.

POUKA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku i
protiv njega nije dopuštena žalba, već se može pokrenuti upravni spor tužbom
neposredno kod Upravnog suda Republike Hrvatske u roku od 30 dana od dana
dostave ovog rješenja.

Urbroj: 479-020/12-05/ŽR

Zagreb, 13. prosinca 2005.

Guverner

Hrvatske narodne banke

**dr****. sc. Željko Rohatinski**, v. r.

Rješenje, NN 153/2005-2984