### NN 74/2017 (28.7.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije prehrambeni tehničar (090524) u obrazovnom sektoru poljoprivreda, prehrana i veterina

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

1822

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/2009, 24/2010 i 22/2013) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE PREHRAMBENI TEHNIČAR (090524) U OBRAZOVNOM SEKTORU POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA

I.

Ovom odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije PREHRAMBENI TEHNIČAR u obrazovnom sektoru POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA.

II.

Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije PREHRAMBENI TEHNIČAR u obrazovnom sektoru POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA sastavni je dio ove odluke.

III.

Ova odluka primjenjivat će se od školske godine 2017./2018. za učenike prvoga razreda srednje škole. Učenici koji su se u eksperimentalni program obrazovanja za stjecanje kvalifikacije prehrambeni tehničar (090504) upisali ranijih godina, nastavljaju školovanje po programu i nazivu koji su ranije upisali.

IV.

Ovom odlukom stavlja se izvan snage nastavni plan i program za zanimanje prehrambeni tehničar (090404) objavljen u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 9, Zagreb, lipanj 1997. te donesen Odlukom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa za zanimanje prehrambeni tehničar u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina (klasa: 602-03/11-05/00060; urbroj: 533-09-11-0002 od 13. lipnja 2011. godine)

V.

Učenici koji su se u program obrazovanja iz točke IV. ove odluke upisali ranijih godina nastavljaju svoje obrazovanje po programu koji su ranije upisali.

VI.

Ova odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00079

Urbroj: 533-25-17-0008

Zagreb, 28. lipnja 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE
 PREHRAMBENI TEHNIČAR

Popis kratica

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

CMS – Classroom Management Software, programska potpora za upravljenje učionicom

EU – Europska unija

FAO − Food and Agriculture Organization, Organizacija za hranu i poljoprivredu

GOST – skup tehničkih standarda koji održava Euro-Azijski Savjet za standardizaciju, metrologiju i certifikaciju

GPS − Global Positioning System, Globalni pozicijski sustav

HACCP − Hazard Analysis Critical Control Points, Analiza opasnosti i kritične kontrolne točke

HALAL − standardi koji označavaju da je proizvod primjeren za konzumaciju osobama muslimanske vjeroispovijesti te da je proizveden u skladu s islamskim zakonima

ICT – Information and Communications Technology, Informacijska i komunikacijskijska tehnologija

IFS – International Food Standard, Norma za odabir robnih marki

KOSHER – standardi koji označavaju hranu koja je pripravljena po židovskim prehrambenim zakonima

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

PSE – Periodni sustav elemenata

RH – Republika Hrvatska

SI sustav – Système International d’Unités, Međunarodni sustav mjernih jedinica

WHO − World Health Organization, Svjetska zdravstvena organizacija

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Prehrambeni tehničar

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Osigurati polaznicima stjecanje kompetencija propisanih standardom kvalifikacije prehrambeni tehničar.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129840/images/20561.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129840/images/32285.jpg)

\* Napomena: U trećem razredu polaznik bira dva od deset ponuđenih izbornih nastavnih predmeta. U četvrtom razredu polaznik bira jedan od jedanaest ponuđenih nastavnih izbornih predmeta i jedan od dvaju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta (Catering ili Poslovna komunikacija).

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  • steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  • razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  • steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  • razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskome jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskoga jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova. Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskoga jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku uz pomoć bilježaka i grafičkih prikaza |
|  | 5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskoga jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje vezane za povijest hrvatskoga jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskoga jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatom književnom tekstu |
|  | Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ,  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje − opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje − pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje – opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje – pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice. Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvještaj |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvještaj |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje – dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi. .  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskoga jezika  Hrvatski jezik – službeni jezik Europske unije |
| Pisanje – dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje – upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje – upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitostima polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  • razumjeti opis događaja u osobnim pismima  • identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  • napisati jednostavan vezani tekst prema osobnom interesu  • komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  • jednostavno povezivati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  • usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  • usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  • prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  • uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  • ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu A2+, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, u skladu s Nastavnim planom i programom za osnovnu školu i Nacionalnim okvirnim kurikulumom za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezana s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumijeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje(ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (Piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  • ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti  • ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  • VEZNICI: and, or, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  • PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  • BROJEVI: glavni i redni  • PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena  • SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena  • GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova-s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom – ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continous za budućnost), pojam aktiva i pasiva. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika .  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja između osoba iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti. Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  Ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  • PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  • PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  • TVORBA RIJEČI: compounds  • PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici  • SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena  • GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense − Simple Continuous (odnos), Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-maila  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • tenses – ponavljanje, slaganje vremena, frazalni glagoli, pogodbene rečenice (tip I i II), -ing oblik glagola, pasivne rečenice. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastanovg predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnome jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • pasivne rečenice, bezlični oblici, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (tip I i II), ing oblik glagola; causative have. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  • razumjeti opis događaja u osobnim pismima  • identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  • napisati jednostavan vezani tekst o temi od osobnog interesa  • komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme |
|  | • jednostavno povezivati rečenice kako bi opisali događaje i svoje doživljaje  • usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči kroz sve jezične djelatnosti  • usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  • prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  • uočiti potrebu tolerantnoga ophođenja s osobama iz drugih kultura  • ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkoga jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje Europskog jezičnog portfolia i Nacionalnog okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te općeobvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te općeobvezno i srednjoškolsko obrazovanje nakon osam godina učenja prvog stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podaci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj  • ČLANOVI: određeni, neodređeni  • ZAMJENICE: osobne, pokazne i posvojne, deklinacija zamjenice, bezlična man  • PRIDJEVI: komparacija, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  • PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  • PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  • SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u zavisnoj objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (dass, weil, wenn, denn)  • GLAGOLI: pomoćni, modalni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu, povratni glagoli, preterit pomoćnih glagola, perfekt, imperativ. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnoga sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima |
|  | Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja između osoba iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  Ponavljanje i proširivanje:  • IMENICE: složenice  • PRIDJEVI: komparacija, deklinacija pridjeva  • PRIJEDLOZI: prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  • SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama  • GLAGOLI: pregled konjugacije u prezentu, preterit modalnih glagola, konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola i uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I., pasiv, rekcija glagola. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnoga sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivoga i neprikladnoga ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoge referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice, infinitiv sa zu, odnosne rečenice, nepravilne upitne rečenice, zamjenički prilozi (welcher, dieser), neupravni govor. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnome jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja i oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moje zanimanje u suvremenom društvu i europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura za njemački jezik:  • ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta kroz šest povijesnih razdoblja  • vrjednovati dokaze  • razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  • interpretirati povijesne podatke  • konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b)razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  • o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  • vještina kronološkog razmišljanja  • vještina razumijevanja povijesne naracije  • vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  • vještina povijesnog istraživanja  • vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina su kumulativnog karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti je strukturirano tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba – sastavni su dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem naslijeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturalna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postanu dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju i građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevni život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na današnjem hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista |
|  | Uspon i pad staroga svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama  3. raspraviti o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najznačajnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskom vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućeg europskog nasljeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na tri kontinenta  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene između triju kontinenata  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društava i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća |
| Razrada |  |
| Nastavne  cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura |
| Prijelomna vremena -inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju te u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i Židovska država |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracije u grčkim polisima  Grčka i Stari istok između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonog grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskog grada na istočnoj obali Jadrana |
| Susret i suživot tri svijeta na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena tri svijeta na Sredozemlju |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeuropskog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja – Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad staroga svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) – razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine, pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na tri kontinenta, te kako su nove države i različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene u euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći |
|  | 6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspraviti o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju «novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva među velikim silama kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka – Uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanlijskog Carstva – teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmanlijsko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| »Novi imperijalizam« moćnih nacionalnih država 1850. − 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta – problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskom ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske Unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja – Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće – razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva, kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova, u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  • osobito se usredotočiti na značenje kršćanske vjere za cjelovit rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući dakako svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek − religiozno biće | Vjera – iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist – vrhunac objave | Isus – povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist − pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja – govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzora vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomu  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima − dominikanci i franjevci (13. − 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretni život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek − polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest − norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| «Muško i žensko stvori ih« | Čovjek – žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba – sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj – odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenoga čovjeka s Bogom − izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Staroga zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novoga zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnoga Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvorenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnog normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  • razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina poput filozofske antropologije, političke, pravne i socijalne filozofije. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina poput psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju, bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja; pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju ralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko-religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtjeva (egoizam i altruizam, težnja ka sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja. Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva  Etičke kreposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije,borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa  Račun užitka  Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti; razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zlouporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealni zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealni zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike: normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja.  Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizacije prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unaprjeđenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. izdvojiti posebnosti među elementima prirodne osnove na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini te na slijepoj karti imenovati primjere  2. razlikovati prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini |
|  | 3. prepoznati interakcije među prirodnim pojavama pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. objasniti utjecaj prirodno-geografskih faktora na organizaciju prostora  5. predstaviti rezultate samostalnog istraživanja stanja okoliša (zraka, vode obližnjeg vodenog toka, tla)  6. navesti primjere mogućeg povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  7. navesti primjere racionalnog korištenja tla, pitke vode i drugih prirodnih bogatstava  8. objasniti koncept održivog razvoja i nužnost pravedne raspodjele prirodnih i stečenih dobara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Led na Zemlji  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, demonstracije, rada na tekstu, izravna grafička, neizravna grafička, pisanih radova, praktičnih radova, usmenog izlaganja, terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: Elementi su vrjednovanja usvojenost znanja, geografske vještine i kartografska pismenost. Opisno se prati odnos prema radu, napredovanje u radu i postignućima, samostalnosti i timski rad. Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. istražiti demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i u svijetu  2. analizirati prirodno, prostorno i opće kretanje stanovništva u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  3. analizirati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  4. usporediti organizaciju prostora i odnose među naseljima u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu |
|  | 5. izdvojiti prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  6. istražiti temeljne gospodarske pojmove, sustave i razvojne trendove  7. analizirati nejednaki regionalni razvoj na nacionalnoj i svjetskoj razini  8. analizirati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  9. istražiti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija te njihovo političko i gospodarsko značenje  10. obrazložiti važnost poznavanja i pozitivnoga vrjednovanja nasljeđa i vlastitoga identiteta kao hrvatskih, europskih građanina i građanina svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, demonstracije, rada na tekstu, izravna grafička, neizravna grafička, pisanih radova, praktičnih radova, usmenog izlaganja, terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: Elementi su vrednovanja usvojenost znanja, geografske vještine i kartografska pismenost. Opisno se prati odnos prema radu, napredovanje u radu i postignućima, samostalnost i timski rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  • provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik/djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  • poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje sa strane aktivacije lokomotornog sustava iziskuje dugotrajno stajanje i hodanje. Prilikom stajanja prisutno je značajno statičko naprezanje velikih mišićnih skupina gdje su najviše opterećeni mišići nogu i leđa. Preporuča se razvoj svih kinantopoloških obilježja, posebno onih koji utječu na statičku snagu, a provode se u sjedećem ili ležećem položaju radi rasterećenja prethodno navedenih mišićnih skupina.  Zbog uspravnog položaja tijela dolazi do nepovoljne raspodjele krvi u organizmu i razlike u krvnom tlaku što izaziva oticanje nogu i pojave kroničnog umora. Od kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja posebno se preporučuje poučiti polaznike vježbama istezanja u stojećem položaju.  Osjećaj za timski rad jedna je od temeljnih osobina za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj sposobnosti timskog rada posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti kao što su košarka, rukomet i sl.  Osjećaj za estetiku također je jedna od bitnih osobina za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj navedenog putem nastavnog procesa posebno su pogodne polistrukturne konvencionalne aktivnosti koje imaju za cilj dostići odgovarajuću estetsku razinu izvođenja. Primjerice, sadržaji sportske i ritmičke gimnastike, plesovi i sl.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu dinamičku i statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučaju se vožnja bicikla i plivanje. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  1. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  2. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  3. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  4. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interesa za njom  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela − povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava) |
|  | 5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnog tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok u dalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortex-a u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbojka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda) |
|  | IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi braai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1:1; 2:2; 3:3)  37. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:2, 4:4, 5:5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6:6, zaštita od protivničkog napada 1:2:3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje)  X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen«  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase) |
|  | II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti – timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20’ intenzitetom 50 %)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20’ s izmjenama intenziteta  2’ 40% i 2’ 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 x 20’’ s odmorom 10’’) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućiti sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Time je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama, jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel, jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijednatrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima se upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju, naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a da se pri tome ne pomiče lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena |
|  | VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod |
|  | 3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati je u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu, kuku, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenog izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda – postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodaci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 – 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortex-a u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. «Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi braai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana  38. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2:1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5+1 : 5+1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana «oštrih» lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji − pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6:6, zaštita vlastitog smeča 2:3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »polueret«  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5:1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 − 10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1 − 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2’)  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2’)  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 x 400 m, intenzitet 80 – 90%, odmor 4’)  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 x 6’, 30’’ maksimalni intenzitet, 30’’ 50 %, odmor 5’)  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12’, 1’ maksimalni intenzitet, 1’ 50%) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućiti sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora se organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena |
|  | VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu |
|  | 4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju, naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom, pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu |
|  | 4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenog izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 – 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje) |
|  | II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače «škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) – sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) – sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok  VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1:1  35. Driblinzi i fintiranja 1:1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1:1 i 2:2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2:1 i 2:2 s udarcima na vrata (vratar) te oduzimanja lopte  38. Igra 4+1 : 4+1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom «kuhanjem» iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku » skokšut polueret«  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5+1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njen smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40’’) |
|  | 4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornog sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed i natraške 6 x 5m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 x 5 m, odmor 30’’)  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnog masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30’ niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20’, 2’ visoki intenzitet, 2’  50 %)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60’’, a oporavak 20’’) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Time je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja, jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međusobno povezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Tako je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovog odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema vani i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom okretati dlan prema gore pa prema dolje, a da se ne pomiče lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV.Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja |
|  | 2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom, gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno obje  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenog izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski)  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do  10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije-Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 − 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranom tehnikom − motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5:5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:2 i 5:2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:4 i 5:5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4+1: 4+1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4-2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1:2:3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2:3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje) |
|  | IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela – povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međusobno povezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga predmetna nastava u srednjim strukovnim školama sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja mora se organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti mrđusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu |
|  | 3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovom korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolice ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom |
|  | 9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena |
|  | VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati je u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenog izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  • biti osposobljeni za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  • razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  • prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  • biti osposobljeni za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  • učinkovito primjenjivati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  • učinkovito primjenjivati tehnologiju  • steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja.  Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. povezati skupove N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u algebarskom izrazu  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s cjelobrojnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. odrediti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere  2. rabiti potencije s cjelobrojnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i jednostavnijim razlomcima  4. riješiti linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihove sustave te prikazati linearnu funkciju i funkciju apsolutne vrijednosti  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti podatke za statističko istraživanje  2. urediti prikupljene podatke prema planiranim kriterijima  3. predočiti prikupljene podatke na najprimjereniji način pomoću računala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s cjelobrojnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski jednostavnijim situacijama  Algebra i funkcije  1. primijeniti kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. rabiti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. analizirati prikupljene i prikazane podatke  2. odrediti srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. odrediti vrijednost trigonometrijskih funkcija pomoću trigonometrijske kružnice ili džepnog računala  2. rabiti n! (n faktorijela) u jednostavnijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. prikazati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. primijeniti binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. odrediti vjerojatnost složenog događaja za prikupljene i analizirane podatke  2. prikazati statistiku nizova podataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe i nejednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. zapisati broj u različitim brojevnim sustavima  Algebra i funkcije  1. koristiti nizove  2. istražiti elementarne funkcije  Podatci  1. analizirati utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  2. usporediti srodne skupove podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti limes niza koristeći teoreme o limesima  2. izračunati limes funkcije u točki  3. derivirati funkciju  4. primijeniti derivaciju funkcije pri određivanju jednadžbe tangente u točki grafa funkcije, ekstrema i točaka infleksije  5. prikazati graf racionalne funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći tablicu derivacija  7. izračunati površinu ispod grafa kvadratne funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi i redovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj i za prehrambenu tehnologiju. U fizici je važan i karakterističan eksperimentalni pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje, stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem brzine i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti opći zakon gravitacije i gibanje satelita oko Zemlje  5. prosuditi ravnotežu krutog tijela  6. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  7. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombovog zakona  8. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila |
|  | Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. primijeniti zakon očuvanja energije  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima.  8. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodni pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Tlak  Uzgon  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Plinski zakoni  Prijenos topline  Prvi zakon termodinamike  Rad u termodinamici  Drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog pedmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  4. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  5. prikazati i objasniti Oerstedov pokus  6. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  7. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  8. izložiti primjenu elektromagnetske indukcije  Titranje, valovi i zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i interferencije valova  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova  Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svjetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  5. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  6. primijeniti jednadžbu leće  7. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti)  Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad i opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja kod nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Elektromagnetska indukcija.  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Titranje, valovi, zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Ravno zrcalo  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  • obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  • usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  • komunicirati posredstvom različitih medija  • usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija  • analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  • razviti logičke misaone procese  • razviti algoritamski način razmišljanja  • biti osposobljeni za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  • steći osnovna znanja i vještine kako bi mogli usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  • poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  • steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti te njezinu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijsko komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvu društvu, temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, potrebno je djelotvorno koristiti informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata svog rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. opisati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati osnovne logičke sklopove  3. razlikovati i opisati komponente računalnog sustava (središnja jedinica, memorije, ulazno-izlazne jedinice)  4. koristiti operacijski sustav računala i napraviti osnovnu prilagodbu svojim potrebama  5. rukovati datotekama i mapama u grafičkome korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. sigurno koristiti računalo, mrežu i internet  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim se prilagođava slika, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju  4. modelirati problem iz struke i svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje |
| Razrada |  |
| Nastavne  cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | Prikaz podataka u računalu  • binarni brojevni sustav  • veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  • operacije s binarnim brojevima  • pojam količine podataka  • prikaz znakova te cijelih i realnih brojeva u računalu  Logički sklopovi  • osnovne logičke operacije i pripadajući sklopovi  • tablice istinitosti  • logički izrazi i minimizacija  • opis i crtanje logičkih sklopova  Građa računala  • osnovni dijelovi računala  • ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  • centralna procesorska jedinica  • vanjske memorije  Operacijski sustav  • pojam i svojstva OS-a  • grafičko sučelje  • postavke korisničkog sučelja  • rad s datotekama i mapama  • osnovno uređivanje crteža |
| Računalne mreže i Internet | Mreže računala  • mreže računala (definicija i vrste)  • dijelovi mreže računala  • brzina prijenosa podataka  • Internet  • načini spajanja na Internet  • protokoli – vrste i podešavanje  • davatelj usluga  • korisnički račun  • usluge interneta  Elektronička pošta  • e-pošta klijent, webmail  • poštanski sandučić – osnovna podešavanja  • komunikacija pomoću elektroničke pošte  Usluga WWW  • web preglednik − korištenje, podešavanje  • učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  • procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu  Računalna sigurnost i etičnost  • sigurnost i zaštita osobnih podataka  • štetni programi i zaštita  • kultura ponašanja na internetu  • autorska prava i njihova zaštita |
| Obrada i prikaz podataka | Obrada teksta  • osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  • unos teksta i osnovna podešavanja stila pisanja  • oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  • jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  • umetanje i oblikovanje tablice  • umetanje i oblikovanje slika  • pisanje matematičkih izraza  • izradba tablice sadržaja  • oblikovanje cijelog dokumenta  • priprema dokumenta za ispis  • izradba zadanog dokumenta  Obrada slike, zvuka i videa  • slika  • zvuk  • video  Prezentacije  • slajd, predložak, dizajn  • korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  • efekti na slajdu i prezentaciji  • izradba prezentacije na zadanu temu  Projektni zadatak  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Obrada i prikaz podataka  1. koristiti i primijeniti program za oblikovanje web stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  2. radom u timu modelirati problem iz struke i svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. opisati postupak nastajanja programa  2. objasniti pojam algoritma  3. opisati dijagram toka, njegove simbole i pseudokod  4. analizirati program zapisan u konkretnom programskom jeziku, dijagramu toka ili pseudokodu  5. osmisliti te kreirati program u konkretnom programskom jeziku koji rješava određeni problem uporabom slijedne strukture, strukture grananja i strukture ponavljanja  6. koristiti i primijeniti program za tablično računanje za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  7. osmisliti cjelokupno rješenje jednostavnijeg problema iz struke |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Obrada i prikaz podataka | Web-stranice  • osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web stranice  • osnovna podešavanja  • povezivanje stranica  • organizacija sadržaja  • postavljanje stranice na internet  Projektni zadatak  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam  • programski jezici  • koraci u programiranju  • algoritam – pojam i uloga  • dijagram toka i pseudokod  • slijedna struktura  • naredba grananja  • naredbe ponavljanja  • analiza algoritma  Osnovna obilježja programskog jezika (odabranog)  • upis i ispis podataka  • naredba pridruživanja  • tipovi podataka  • standardne funkcije  • naredba grananja  • naredbe ponavljanja  • osnovni algoritmi za rad s brojevima i znakovima  Tablično računanje  • osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  • unos i izmjena podataka  • oblikovanje ćelija i tablica  • adresiranje ćelija  • formule i osnovne funkcije  • izdvajanje podataka  • grafikoni  • priprema za ispis i ispis dokumenta  Projektni zadatak  • analiza problema  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  • razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  • usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  • usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  • usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  • razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  • usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  • prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  • shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona i aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. prepoznati različite političke sustave − demokracija, tiranija, aristokracija, diktatura, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje EU |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija ̶ neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast  Izvršna i sudska vlast |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika |
| Hrvatska i Europska Unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj EU i institucije EU |
| Ostalo |  |
| Metode i  oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živome svijetu, kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao svojinu i alat građanina suvremenog demokratskog društva  • proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  • stečena znanja staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstva prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Učenjem polaznici stječu znanja i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad, do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje ciljano utječe i na afektivnu domenu polazničkog razvoja usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornost za očuvanje prirode, okoliša, vlastitog i tuđeg zdravlja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastanvog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Istraživanje u biologiji  1. primijeniti glavne etape i primjerene metode u izvedbi vlastitog istraživanja  2. pokazati metodu promatranja korištenjem mjernih instrumenata i pomagala  3. prikazati grafički obrađene rezultate istraživanja  4. diskutirati o značenju bioloških otkrića za život čovjeka  5. protumačiti načela znanstvenog dokaza  Srodnost i raznolikost živog svijeta  1. razvrstati živa bića u carstva  2. istražiti osnovne karakteristike pojedinih carstava živog svijeta  3. usporediti uloge pojedinih grupa organizama u biosferi s obzirom na tipove ishrane  4. istražiti primjere prilagodbi živih bića staništu  5. istražiti značenje glavnih skupina životinja u biosferi i životu čovjeka  6. istražiti značenje ljekovitih, začinskih i jestivih biljaka u životu čovjeka  Čovjek i zdravlje  1. preispitati zdrave stilove življenja te važnost pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. povezati putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u tijelo čovjeka s mjerama prevencije  3. usporediti najčešće virusne i bakterijske bolesti i načine njihova liječenja  4. diskutirati o djelovanju sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravlje na primjerima različite ovisnosti  6. procijeniti opasnosti za zdravlje povezane sa specifičnosti zanimanja za koje se školuje  7. procijeniti posljedice poremećaja ravnoteže u organizmu |
|  | Spolnost i sazrijevanje čovjeka  1. povezati sazrijevanje i životna razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s njihovom građom i higijenom  3. analizirati prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće  4. analizirati proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice  6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornom spolnom ponašanju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Istraživanje u biologiji | Područja istraživanja u biologiji  Primjeri primjene biologije u svakodnevnom životu  Osnovne etape, tehnike i metode istraživanja u biologiji  Individualni i rad u skupini  Važna biološka otkrića i osobe koje su pridonijele razvoju biologije  Provođenje jednostavnog istraživanja u biologiji povezanog sa strukom  Znanstveni dokazi i neznanstvene tvrdnje (rasprava) |
| Srodnost i raznolikost živog svijeta | Sistematska raspodjela i srodnost živih bića  Rasprostranjenost i raznolikost carstava živog svijeta uz njihov ekološki položaj i uloge u biosferi  Prilagodbe živih bića staništu  Povezanost organizama u biosferi  Individualni i rad u skupini  Značenje glavnih skupina životinja u biosferi i životu čovjeka  Značenje jestivih, začinskih i ljekovitih biljaka u životu čovjeka |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmor i rekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Individualni i rad u skupini  Primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  Poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  Utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  Odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  Rizici za zdravlje povezani sa specifičnostima zanimanja i načinom života |
| Spolnost i sazrijevanje čovjeka | Životni ciklus čovjeka i razvoj spolnosti  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskog spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porod, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni i rad u skupini  Odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  Utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: drugi (2)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Biološke strukture i funkcije  1. protumačiti osobine i organizacijske razine živog svijeta  2. objasniti uloge najvažnijih anorganskih i organskih spojeva u organizmu  3. protumačiti osnovne osobine virusa, prokariotskih i eukariotskih stanica  4. razlikovati uloge staničnih dioba u životnome ciklusu višestaničnog organizma  5. razlikovati osnovne etape i procese razvitka u razvoju živih bića  6. protumačiti strukturnu i funkcionalnu organizaciju višestaničnog organizma  Promjenjivost živog svijeta i nasljeđivanje  1. interpretirati osnovne genetičke pojmove  2. opisati ulogu gena  3. razlikovati uzroke varijabilnosti živih bića  4. povezati sličnosti i razlike među ljudima s osnovama nasljeđivanja  5. razlikovati uzroke i posljedice evolucijskih procesa  6. diskutirati o dokazima evolucije  7. protumačiti primjenu genetike na različitim područjima ljudske djelatnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Biološke strukture i funkcije | Opća svojstva živih bića  Razine i odnosi u ustroju živog svijeta  Biogeni elementi  Voda i njezina važnost za život na Zemlji  Ugljikohidrati – podjela i uloga u živim bićima  Lipidi – podjela i uloga u živim bićima  Bjelančevine – podjela i uloga u živim bićima  Djelovanje i uloga enzima u živim bićima  Nukleinske kiseline – podjela i uloga u živim bićima  Virusi i bakterije – svojstva i umnožavanje  Građa eukariotske stanice i uloga glavnih struktura i organela  Životni ciklus stanice  Uloge mitoze i mejoze za razvoj organizma i živog svijeta  Uloge vegetativnih i generativnih biljnih organa (na primjeru kritosjemenjača)  Razvitak životinjskog organizma (na primjeru žabe)  Pregled osnovnih vrsta životinjskih tkiva, organa i organskih sustava  Individualni i rad u skupini  Razvitak biljnog organizma (praćenje promjena, vođenje dnevnika opažanja)  Nazočnost organskih spojeva u biljnom i životinjskom tkivu  Mikroskopiranje dioba eukariotske stanice  Mikroskopiranje životinjskih tkiva |
| Promjenljivost živog svijeta i nasljeđivanje | Područje istraživanja genetike i osnovni genetički pojmovi  Kemijska osnova i mehanizam djelovanja gena  Varijabilnost živih bića (razmnožavanje, mutacije, utjecaj okoliša) Križanje i umjetno odabiranje  Primjeri nasljeđivanja kod čovjeka  Čimbenici evolucijskih procesa  Primjeri prilagodbe i usložavanja građe i funkcija živih bića tijekom evolucije  Dokazi biološke evolucije  Individualni i rad u skupini  Mapa fenotipskih svojstva u obitelji/razredu  Primjena genetike u svakodnevnom životu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.3.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KEMIJA U STRUCI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Osnove kemijskog i gospodarskog računa  Kemijske tvari i postupci analize  Kemijski elementi i spojevi |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • stjecati znanja o kemijskoj građi tvari, vrstama tvari i uporabi u prehrambenoj industriji  • stjecati vještine rukovanja laboratorijskim priborom i uređajima u laboratorijskom radu. |
| Opis modula: | • steći vještine rukovanja laboratorijskim priborom i uređajima  • analizirati sastav tvari  • riješiti probleme i zadatake u području kemijskog i gospodarskog računa sa svrhom izradbe poslovnog plana |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjena kemija (1. razred, 4 sata, 6 bodova)  Primijenjena kemija (2 razred, 4 sata, 6 bodova)  Račun u struci (1. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA KEMIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prikazati kemijsku građu tvari, (atomi, molekule, kemijske veze, formule)  2. rukovati priborom, uređajima i zaštitnom opremom u kemijskom laboratoriju  3. primijeniti laboratorijske postupke razdvajanja sastojaka tvari  4. opisati sastav i svojstva disperznih sustava  5. objasniti kemijsku strukturu kiseline, baze i soli  6. analizirati sastav tvari kvalitativnom kemijskom analizom ̶ dokazivanje kationa i aniona taložnim reakcijama  7. objasniti vrste i brzinu kemijskih reakcija  8. izračunati sastav otopina i njihova priprema  9. primijeniti kvantitativne metode za određivanje sastava tvari  10. objasniti primjenu redoks procesa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tvari | Izvori tvari  Agregacijska stanja tvari  Odnosi između agregacijskih stanja tvari  Postupci razdvajanja tvari  Podjela tvari |
| Struktura atoma i periodni sustav elemenata | Atom, subatomske čestice, građa atoma  Izotopi i izobari  Elektronski omotač  Elektronska konfiguracija  Periodni sustav elemenata |
| Veze između atoma i molekula | Ionska veza  Kovalentna veza  Međumolekulske sile  Polarnost molekula  Vodikova veza |
| Osnove kemijskog računa | Fizikalne veličine i jedinice  Atomska jedinica mase  Relativna atomska masa i molekulska masa  Množina, molarne veličine |
| Kemijske formule i jednadžbe | Kemijski simboli, formule i jednadžbe  Određivanje empirijske i molekulske formule  Stehiometrija kemijskih reakcija |
| Vrste disperznih sustava | Disperzni sustavi  Koloidni sustavi, vrste i svojstva  Prave otopine  Proces otapanja  Energetske promjene pri otapanju  Vrste otopina  Iskazivanje sastava otopina  Masena koncentracija, množinska koncentracija, maseni udio, volumni udio, molalnost  Koligativna svojstva, sniženje ledišta i povišenje vrelišta, osmoza |
| Kemijska ravnoteža | Pojam kemijske ravnoteže  Konstanta kemijske ravnoteže ̶ zakon o djelovanju masa  Pomak kemijske ravnoteže |
| Kiseline, baze i soli | Pojam kiseline  Ionizacija kiselina i njihova jakost  Pojam baze  Hidroksidi i lužine  Konjugirani par kiselina-baza  Ionizacija vode i pH-vrijednost otopina  Određivanje kiselosti i bazičnosti otopina  Soli, vrste, dobivanje soli  Reakcije neutralizacije  Hidroliza soli  Puferi |
| Procesi oksidacije i redukcije | Oksidacijski broj  Oksidacija i redukcija  Redoks procesi u vodenim otopinama |
| Osnove elektrokemije | Galvanski članci  Elektrokemijski izvori električne struje  Korozija  Elektrolizni članci |
| Brzina kemijskih reakcija | Energija aktivacije  Brzina kemijske reakcije  Čimbenici koji utječu na brzinu kemijske reakcije |
| Uvod u laboratorijski rad (vježbe) | Mjere sigurnosti pri radu i pravila rada u laboratoriju  Izvori opasnosti  Pružanje prve pomoći  Instalacije, pribor i uređaji u laboratoriju  Osnovne laboratorijske operacije i postupci |
| Postupci odjeljivanja smjesa tvari (vježbe) | Postupci odjeljivanja smjese tvari (filtriranje, dekantiranje, sedimentiranje, destiliranje, prekristalizacija, centrifugiranje, sublimiranje, kromatografija) |
| Disperzni sustavi (vježbe) | Vrste i svojstva disperznih sustava  Suspenzije  Struktura, stabilnost koloidnih sustava  Priprava sola, gela i emulzije  Otapanje plinova u vodi  Energetske promjene pri otapanju  Primjeri prehrambenih koloidnih sustava, vrste i svojstva |
| Priprema otopina (vježbe) | Priprema otopina preko mase tvari i razrjeđenjem (masena koncentracija, množinska koncentracija, maseni udio)  Priprema prezasićenih otopina i krivulja topljivosti |
| Kiseline baze i soli (vježbe) | Ispitivanje pH-vrijednosti različitih otopina kiselina, lužina, soli  Dobivanje kiselina i lužina otapanjem oksida nemetala i metala  Dobivanje soli  Hidroliza soli, hidratne soli |
| Kemijske promjene i kemijske reakcije (vježbe) | Kemijska sinteza primjeri:  • Reakcija cinka i joda  • Reakcija amonijaka i klorovodika  • Kemijska analiza, primjeri :  • Reakcija analize živa (II) oksida  • Reakcija analize amonijevog dikromata  Otapanje soli u vodi, primjeri:  • Otapanje natrijevog klorida  • Otapanje kalijevog nitrata  Taložne reakcije dvostruke izmjene, primjeri:  • Reakcija natrijevog klorida i srebrova nitrata  • Reakcija olovo (II) nitrata i kalijevog jodida  Neutralizacija primjeri:  • Reakcija između kloridne kiseline natrijeve lužine  Oksido-redukcijske reakcije, primjeri:  • Reakcija kloridnog iona s kalijevim permanganatom  • Elektroliza vode |
| Kvalitativna kemijska analiza (vježbe) | Pribor i tehnika rada i metode za izvođenje kvalitativne kemijske analize  Dokazivanje karakterističnih kationa iz pojedinih analitičkih skupina  Dokazivanje karakterističnih aniona iz pojedinih analitičkih skupina |
| Kvantitativna kemijska analiza  Volumetrija (vježbe) | Volumetrija – princip, pribor, tehnika rada, metode izračunavanja  Metode neutralizacije (volumetrijske otopine, volumetrijski indikatori, krivulje neutralizacije)  Alkalimetrija i acidimetrija  Primjena metoda neutralizacije – primjena metode na uzorcima hrane-mlijeko, ulje  Argentometrija – određivanje mase korida u vodi i primjena metode na uzorcima hrane |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA KEMIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti svojstva elemenata po skupinama PSE  2. razlikovati metale i nemetale po svojstvima i uporabi  3. izdvojiti predstavnike tehnički važnih metala  4. provjeriti sastav vode, tla, zraka, anorganskih spojeva i smjesa  5. opisati uporabu važnih kiselina, soli, oksida i metala u proizvodnji ambalaže i prehrambenoj industriji  6. objasniti kemijsku strukturu organskih spojeva  7. protumačiti kemijske reakcije organskih spojeva  8. analizirati sastav organskih spojeva kvalitativnom analizom  9. klasificirati prirodne organske spojeve prema kemijskoj strukturi  10. objasniti biološko značenje organskih spojeva |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Periodni sustav elemenata | Kemijski elementi i njihovi spojevi po skupinama periodnog sustava elemenata |
| Nemetali, kemijski elementi i njihovi spojevi | Opća svojstva nemetala  17. skupina – halogeni elementi i njihovi spojevi  16. skupina – halkogeni elementi i njihovi spojevi  15. skupina – dušikova skupina elemenata, elementi i njihovi spojevi  14. skupina – ugljikova skupina elemenata, elementi i njihovi spojevi  Biološko značenje i biokemijska važnost nemetala |
| Voda | Voda, pitka voda  Priprema vode u prehrambenoj industriji  Otpadne vode |
| Zrak | Zrak  Dobivanje vodika i kisika  Onečišćenost zraka |
| Tlo i mineralna gnojiva | Tlo  Mineralna gnojiva |
| Staklo | Sastav stakla  Vrste stakla  Ambalažno staklo |
| Anorganski spojevi u prehrambenoj industriji | Upotreba važnih anorganskih spojeva u prehrambenoj industriji  Kiseline: karbonatna, sumporna, dušična  Oksidi: sumpora, ugljika  Soli: kloridi, nitrati, nitriti, fosfati, karbonati, sulfati |
| Metali ili kovine | Metalna veza. Svojstva metala  Alkalijski metali i njihovi spojevi  Zemnoalkalijski metali i nihovi spojevi |
| Tehnički važni metali | Željezo, čelik. Aluminij  Bakar  Legure  Upotreba tehnički važnih metala u prehrambenoj industriji |
| Teški metali | Otrovnost teških metala i njihovih spojeva  Živa, olovo, mangan, kadmij, arsen  Trovanje teškim metalima |
| Biokemijska važnost metala | Esencijalni mikroelementi |
| Uvod u organsku kemiju | Pojam organskog spoja  Kovalentna veza, nastajanje, vrste |
| Ugljikovodici | Ugljikovodici, struktura podjela, svojstva  Zasićeni ugljikovodici, alkani i cikloalkani  Dobivanje i uporaba najvažnijih predstavnika  Nezasićeni ugljikovodici, alkeni, alkini, alkani  Struktura, nomenklatura, fizička i kemijska svojstva nezasićenih organskih spojeva  Nafta – izvor ugljikovodika  Policiklički aromatski ugljikovodici  Ugljikovodici u prehrambenoj industriji |
| Halogenirani ugljikovodici | Halogenalkani, freoni  Dioksin i difenili – opasnosti iz okoliša |
| Alkoholi, fenoli, eteri | Organski spojevi s kisikom  Alkoholi, fenoli, eteri, struktura, nomenklatura, svojstva, dobivanje, uporaba  Etanol sastojak alkoholnih pića, vrste i dobivanje etanola  Fenoli kao antioksidansi u hrani |
| Aldehidi i ketoni | Aldehidi i ketoni, struktura, nomenklatura, svojstva, dobivanje  Arome na bazi aldehida i ketona |
| Karboksilne kiseline, esteri | Struktura, svojstva, podjela karboksilnih kiselina  Skupine karboksilnih kiselina  Alifatske i aromatske kiseline, glavni predstavnici, dobivanje i uporaba  Karboksilne kiseline i njihovi derivati kao prehrambeni aditivi  Tablice prehrambenih aditiva  Esteri, svojstva, dobivanje, uporaba u prehrambenoj industriji, umjetne prehrambene arome |
| Sapuni i deterdženti | Saponifikacija, sapuni i deterdženti, osnove, dobivanje i upotreba |
| Masti i ulja | Esteri, masti i ulja  Masne kiseline  Zasićene i nezasićene masne kiseline |
| Ugljikohidrati | Monosaharidi, aldoze i ketoze, kemijska struktura, svojstva, predstavnici glukoza, fruktoza, galaktoza  Oligosaharidi, disaharidi, predstavnici, struktura, glikozidna veza svojstva, maltoza, celobioza, laktoza, saharoza  Polisaharidi, struktura, građa  Biljni i životinjski, predstavnici polisaharida, škrob, celuloza, pektin glikogen |
| Amini  Aminokiseline  Proteini  Enzimi | Amini, bazična svojstva, struktura, predstavnici  Aminokiseline, struktura i svojstva, predstavnici  Proteini, peptidna veza  Podjela proteina  Enzimi, građa i djelovanje, podjela |
| Heterociklički spojevi | Alkaloidi u hrani  Vitamini, skupine i predstavnici |
| Laboratorijsko dobivanje anorganskih spojeva (vježbe) | Kemijska reaktivnost halogenih elemenata  Dokazivanje halidnih iona  Halogenovodici, dobivanje  Laboratorijsko dobivanje kisika elektrolizom vode  Dobivanje vodika |
| Voda u prehrambenoj industriji (vježbe) | Ispitivanje fizikalnih i kemijskih svojstava vode  Analiza otpadnih voda prehrambene industrije |
| Metali (vježbe) | Ispitivanje svojstava metala  Korozija metala, mramoriranost limenki |
| Kvalitativna organska analiza (vježbe) | Dokazivanje elemenata u organskom spoju  Određivanje formule spoja na temelju kemijske analize  Dokazivanje funkcionalnih skupina organskih spojeva  Dokazivanje etanola u alkoholnim pićima  Dokazivanje karboksilnih kiselina u hrani  Dokazivanje ugljikohidrata u hrani  Dokazivanje aminokiselina i bjelančevina |
| Izolacija i dokazivanje organskih spojeva iz prirodnih materijala (vježbe) | Izolacija eteričnih ulja iz aromatičnih biljaka  Izolacija klorofila iz biljnog zelenila  Izolacija limunske kiseline, laktoze, oleinske kiseline, piperina iz prirodnih materijala  Izolacija i djelovanje enzima |
| Dobivanje organskih spojeva (vježbe) | Laboratorijsko dobivanje etena, etina  Dobivanje etanola, etanske kiseline, estera |
| Primjena kvantitativne analize u prehrambenim tehnologijama (vježbe) | Određivanje kiselosti mlijeka  Određivanje kiselina u vinu  Određivanje kiselosti ulja |
| Instrumentalne metode u primijenjenoj kemiji (vježbe) | Polarimetrija  Spektrofotometrija |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUN U STRUCI

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. upotrijebiti mjerne jedinice i veličine SI sustava  2. objasniti relativnu atomsku i molekulsku masu i molarne veličine  3. primijeniti pravila i postupke računanja u stehiometriji  4. riješiti zadatke iz područja kemijske ravnoteže u otopinama elektrolita  5. objasniti omjere, razmjere i razmjernost veličina u gospodarskom računu  6. primijeniti omjere i razmjere – zaključni račun, prosječni račun, pravilo trojno, složeno pravilo trojno, račun smjese i račun diobe  7. primijeniti postotni račun, promilni i kamatni račun |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mjere i mjerne jedinice | Mjerenje i mjerne jedinice  Osnovne fizičke veličine i pripadne SI – jedinice  Izvedene fizičke veličine i pripadne SI – jedinice  Preračunavanje jedinica |
| Molarne veličine | Izračunavanje masa atoma i molekula  Sastav tvari  Izračunavanje Ar, N, Mr i molarnih veličina – množina i molarna masa |
| Stehiometrija kemijskih reakcija | Izračunavanje na temelju kemijske jednadžbe  Primjena stehiometrije u reakcijama neutralizacije, analize i sinteze |
| Kemijska ravnoteža u otopinama elektrolita | Konstanta disocijacije  Ionski produkt vode  pH-vrijednost otopina |
| Omjeri, razmjeri, razmjernost veličina | Omjeri, razmjeri, razmjernost veličina  Upravo razmjerne veličine  Obrnuto razmjerne veličine  Primjeri zadataka iz prehrambene struke |
| Primjena omjera i razmjera | Zaljučni račun, prosječni račun  Jednostavno pravilo trojno  Složeno pravilo trojno  Račun smjese  Račun diobe  Primjeri zadataka iz prehrambene struke |
| Postotni, promilni kamatni račun i kalkulacije u trgovini | Postotni račun  Promilni račun  Kamatni račun – jednostavni  Kamatni račun – složeni  Primjeri zadataka iz prehrambene struke  Kalkulacije u trgovini  Kalkulacije nabavne cijene  Kalkulacije prodajne cijene  Marža i PDV |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KEMIJA HRANE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Kemijski sastojci hrane  Dodaci hrani  Kemijske opasnosti u hrani  Metabolizam hranjivih tvari |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • objasniti kemijsku građu, svojstva sastojaka hrane, promjene na sastojcima u procesima pripreme, konzerviranja čuvanja i uporabe hrane  • poznavati skupine dodataka hrani i sastojke hrane koji predstavljaju opasnosti za zdravlje čovjeka  • objasniti metabolizam hranjivih tvari i dobivanje energije  • laboratorijskim metodama kemijske analize dokazati, izolirati i proučiti kemijsku građu sastojaka hrane radi razumjevanja promjena na sastojcima tijekom prerade i čuvanja |
| Opis modula: | • poznavati skupine dodataka hrani i njihove namjene tijekom proizvodnje i čuvanja hrane  • primijeniti znanja i vještine iz područja kemije hrane u procesu proizvodnje, prometa i kontrole hrane  • prepoznati skupine sastojaka hrane koji predstavljaju opasnost za zdravlje čovjeka  • objasniti ulogu sastojaka hrane i enzima u metabolizmu hranjivih tvari, dobivanja energije u stanici i omogućavanje života  • primjeniti znanja iz područja metabolizma hranjivih tvari radi razumijevanja enzimatskih reakcija u hrani, fermentacije kao posljedice djelovanje mikroorganizama u proizvodnji kruha, piva, vina, mliječnokiselih proizvoda i ostalih mikrobnih procesa |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Kemija hrane (3. razred, 5 sati, 10,5 bodova)  Biokemija (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA HRANE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. kategorizirati anorganske i organske sastojke hrane  2. objasniti kemijsku građu i svojstva pojedinih skupina sastojaka hrane  3. navesti sastojake hrane koji imaju energetsku, gradivnu i zaštitnu ulogu u organizmu  4. analizirati uzorke hrane sa svrhom dokazivanja i izolacije kemijskih sastojaka  5. prikazati promjene na sastojcima hrane pri procesima pripreme, konzerviranja, čuvanja i uporabe  6. povezati promjene na sastojcima hrane s djelovanjem enzima, mikroorganizama i vanjskih čimbenika; kisik, toplina, vlaga  7. prepoznati vrste interakcija sastojaka hrane tijekom prerade i čuvanja  8. objasniti fizikalno-kemijska svojstva dodataka hrani i njihovo djelovanje u hrani  9. procijeniti učinke djelovanja dodataka hrane  10. objasniti prehrambene aditive  11. grupirati kemijske opasnosti u hrani prema podrijetlu i vrsti  12. opisati djelovanje toksikanata u hrani koji su dospjeli ili nastali tijekom proizvodnje, prerade i čuvanja hrane; nabrojiti opasne tvari iz metalne i plasične ambalaže te strojeva i uređaja  13. opisati skupine industrijskih organskih onečišćivača iz okoliša, pesticida i kemijskih elemenata i spojeva  14. opisati skupine dodataka prehrani (suplementi) |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u kemiju hrane | Hrana kao disperzni sustav  Sastojci hrane: voda, ugljikohidrati, lipidi, aminokiseline, peptidi, proteini, vitamini, elementi, pigmenti, tvari arome, enzimi, kontaminanti |
| Voda | Voda: struktura, svojstva  Interakcije u hrani  Slobodna i vezana voda |
| Anorganske  tvari – ioni | Anorganske tvari – zastupljenost  Fiziološko djelovanje iona  Važnost u tehnološkom procesu  Utjecaj procesa prerade na sadržaj anorganskih tvari |
| Ugljikohidrati | Ugljikohidrati, kemijska struktura, podjela, predstavnici monosaharida, oligosaharida i polisaharida  Promjene na ugljikohidratima u tijeku prerade i pripreme hrane  Hidroliza škroba, pektina |
| Lipidi | Lipidi, kemijska struktura, podjela, predstavnici  Zastupljenost lipida u hrani, uloga, svojstva  Promjene u tijeku prerade i čuvanja  Procesi kvarenja masti i ulja |
| Amini, amonokiseline, peptidi i proteini | Amini, aminokiseline, peptidna veza, peptidi, proteini, kemijska građa  Esencijalne aminokiseline  Struktura proteina  Nutritivna vrijednost proteina  Koloidni sustavi, vrste, svojstva  Kemijske i fizičke promjene tijekom prerade i čuvanja hrane  Bjelančevine mesa, mlijeka, jaja  Biljne bjelančevine |
| Enzimi | Enzimi, kemijska građa, klasifikacija  Enzimske reakcije i čimbenici koji utječu na njih (reakcijski mehanizmi i kinetika degradacijskih promjena)  Enzimi i uloga koju imaju kao dio složenih biokemijskih sustava  Enzimi u transformacijama komponenata hrane  Uporaba enzima u prehrambenoj industriji |
| Vitamini | Vitamini topljivi u vodi i topljivi u mastima, struktura  Zastupljenost u hrani i uloga  Svojstva vitamina, stabilnost  Gubitci vitamina u hrani tijekom obrade |
| Dodaci hrani | Klasifikacija dodataka |
| Prehrambeni aditivi | Prehrambeni aditivi  Zakonska regulativa povezana s primjenom aditiva  Klasifikacija aditiva  Fizikalno-kemijska svojstva aditiva  Reakcije sa sastojcima hrane  Trendovi u primjeni aditiva u proizvodnji hrane |
| Funkcionalni dodaci | Funkcionalni dodaci (antioksidantni vitamini i minerali, prehrambena vlakna, masne kiseline, fitosteroli, inulin) |
| Suplementi – dodaci prehrani | Podjela po namjeni (za zaštitu od stresa i slobodnih radikala za izgradnju mišićne mase, za veću izdržljivost mišića, zaštita od karcinoma) |
| Esencijalni dodaci hrani i prehrani | Vitamini, mineralne tvari  Ljekovite trave, biljne tvari  Aminokiseline, koncentrati, metaboliti, sastojci i ekstrakti tih tvari  Oblici na tržištu, tablete, kapsule, prahovi, gelovi i tekućine |
| Promjene na sastojcima hrane | Promjene sastojaka kojima podliježu tijekom rukovanja hranom  Promjene uvjetovane procesima i čimbenicima okoline  Trajnost hrane  Kemijske i biokemijske reakcije i njihov utjecaj na kakvoću i sigurnost hrane u procesima prerade, konzerviranja i čuvanja  Kemijske i fizikalne interakcije između sastojaka hrane tijekom prerade i čuvanja  Čimbenici stabilnosti sastojaka (ugljikohidrata, lipida, proteina, enzima, vitamina, tvari boje i arome, anorganskih tvari) |
| Dokazivanje sastojaka  hrane (vježbe) | Dokazivanje i određivanje sastojaka hrane klasičnim metodama kvalitativne i kvantitativne analize:  • dokazivanje reducirajućih ugljikohidrata u hrani oksidoredukcijskim reakcijama  • dokazivanje pektina u voću i voćnim prerađevinama  • dokazivanje produkata hidrolize masti  • dokazivanje produkata oksidoredukcijskih proceasa u mastima u tijeku zagrijavanja  • dokazivanje aminokiselina obojenim i taložnim reakcijama  • dokazivanje vitamina u hrani  • dokazivnje vitamina C u svježem voću i u duže vremena skladištenom voću  • dokazivanje aditiva po skupinama |
| Ispitivanje svojstava sastojaka hrane (vježbe) | Ispitivanje karakterističnih svojstava masti i ulja, gustoća, topljvost  Interval topljenja i očvršćivanja čvrstih masti  Koagulacija bjelančevina reverzibilno i ireverzibilno  Izoelektrična točka i taloženje kazeina iz mlijeka  Taloženje albumina mlijeka – albuminski sir  Sol i gel stanje želatine, kolagen u mesnim proizvodima  Koloidna svojstva bjelančevina – procesi uklanjanja bjelančevina – bistrenje vina  Ispitivanje svojstava bjelančevina soje |
| Hidroliza sastojaka hrane (vježbe) | Hidroliza bjelančevina i dokazivanje produkata hidrolize  Hidroliza nereducirajućih ugljikohidrata i identifikacija produkata hidrolize  Hidroliza reducirajućih ugljikohidrata i identifikacija produkata hidrolize  Hidroliza saharoze i dobivanje umjetnog meda  Hidroliza škroba, enzimatska i kiselinska  Hidroliza celuloze |
| Izolacija sastojaka (vježbe) | Izolacija biljnih bjelančevina iz brašna, pšeničnog brašna  Izolacije enzima iz soje  Izolacija i hidroliza celuloze iz omotača žitarica  Izolacija škroba iz biljnih sirovina, kiselinska i enzimatska hidroliza  Izolacija kakaomaslaca iz čokolade  Klijanje žitarica i izolacija enzima |
| Promjene na sastojcima hrane (vježbe) | Promjena boje mioglobina djelovanjem vanjskih čimbenika tijekom čuvanja mesa  Spontano kiseljenje mlijeka djelovanjem mikroorganizama  Reakcije djelovanja enzima kateholaze na voće  Enzimsko i neenzimsko posmeđivanje hrane  Enzimi kvasaca i alkoholno vrenje šećera i fermentacija u tijestu  Djelovanje octenih bakterija u voćnim sokovima i vinu, dokazivanje produkata  Promjene uvjetovane visokim temperaturama, karamelizacija, karbonizacija, mineralizacija |
| Funkcionalni dodatci i suplementi (vježbe) | Funkcionalni dodatci – inulin, svojstva i nalazišta  Funkcionalni sastojci povrća – izolacija i djelovanje  Suplementi, upoznavanje asortimana na tržištu i namjena u prehrani |
| Proizvodnja gotovih i polugotovih jela (vježbe) | Promjene na sastojcima hrane u procesima industrijske prerade  Promjene u hrani tijekom čuvanja, skladištenja, konzerviranja  Promjene u hrani tijekom procesa pripreme gotovih i polugotovih proizvoda  Pomjene uvjetovane vanjskim čimbenicima: toplina, tlak, kisik, vlaga  Promjene uvjetovane kemijskmi reakcijama sastojaka hrane  Kemijske i fizikalne interakcije između sastojaka hrane tijekom prerade i čuvanja  Promjene u sastavu hrane djelovanjem mikroorganizama  Kemijske i fizikalne interakcije između sastojaka hrane tijekom prerade i čuvanja  Promjene koje dovode do neupotrebljivosti hrane u roku i izvan roka uporabe |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOKEMIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. procijeniti ulogu vode i minerala u organizmu  2. grupirati biološki važne spojeve prema kemijskoj građi i strukturi  3. povezati kemijski sastav i strukturu bjelančevina, masti ugljikohidrata s kemijskim reakcijama i promjenama u procesu metabolizma ili proizvodnji i pripremi hrane  4. objasniti ulogu enzima u biokemijskim procesima i u prehrambenoj industriji  5. opisati faze biosinteze bjelančevina i ulogu nukleinskih kiselina  6. protumačiti metabolitičke putove razgradnje masti, bjelančevina i ugljikohidrata u intermedijalnom metabolizmu  7. prikazati pojednostavljeni kemijski prikaz glikolize, citratnog ciklusa i razgradnje masti i masnih kiselina te izračunavanje dobivene energije  8. izvesti fermentativne procese zahvaljujući poznavanju biokemijskih procesa  9. objasniti potrebu živih bića za hranom i energijom  10. analizirati poremećaje u metabolizmu i njihov utjecaj na zdravlje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u biokemiju | Povijesni pregled biokemijskih otkrića  Organska kemija i biokemija  Deskriptivna i dinamička biokemija |
| Voda i minerali | Uloga vode i mineralnih tvari u organizmu |
| Aminokiseline, peptidi i proteini | Struktura aminokiselina, peptida i proteina te funkcije u stanici organizma |
| Enzimi i koenzimi | Uvod u enzime, kemijska građa, djelovanje, podjela  Kinetika i mehanizam djelovanja enzima  Koenzimi  Inhibitori |
| Nukleinske kiseline i biosinteza proteina | Nukleotidi  Nukleinske kiseline DNA i RNA  Duplikacija DNA  Biosinteza proteina, transkripcija i translacija |
| Metabolizam proteina i aminokiselina | Razgradnja proteina i aminokiselina  Ciklus uree |
| Ugljikohidrati-glavni predstavnici | Predstavnici i struktura monosaharida, oligosaharida, homopolisaharida i heteropolisaharida |
| Fotosinteza – nastajanje ugljikohidrata | Reakcije na svjetlu i u tami  Calvinov ciklus |
| Metabolizam ugljikohidrata | Biokemijski prikaz nastajanja piruvata  Razgradnja piruvata  Glukoneogeneza  Metabolizam fruktoze  Metabolizam glikogena |
| Citratni ciklus | Biokemijski prikaz – reakcije citratnog ciklusa  Oksidacijska fosforilacija |
| Lipidi | Skupina lipida – biokemijsko značenje, podjela i predstavnici  Masti, kemijska struktura  Masne kiseline, zasićene, nezasićene, esencijalne, cisi trans masne kiseline, Ω-3, Ω-6, Ω-9 masne kiseline  Voskovi, fosfatidi, steroidi i derivati, karotenoidi |
| Masti i metabolizam masti | Hidroliza masti  β-oksidacija masnih kiselina  Biosinteza masnih kiselina |
| Biokemija prehrane | Biokemija prehrane |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MIKROBIOLOGIJA U STRUCI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Opća mikrobiologija  Industrijska mikrobiologija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti temeljna znanja s obilježjima značajnih bakterija, kvasaca i plijesni; provođenje osnovne laboratorijske tehnike rada u mikrobiološkom laboratoriju  • mikroskopirati |
| Opis modula: | • provođenje osnovne laboratorijske tehnike rada u mikrobiološkom laboratoriju  • mikroskopiranje pripreme preparata i hranjivih podloga  • izvoditi propisane mikrobiološke analize po protokolu |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Prehrambena mikrobiologija (3. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PREHRAMBENA MIKROBIOLOGIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. usvojiti temeljna znanja o mikroorganizmima i njihov utjecaj na hranu, zdravlje i okoliš  2. sistematizirati mikroorganizme po skupinama i svojstvima  3. protumačiti ovisnost okolnih uvjeta na rast i razmnožavanje mikroorganizama  4. kontrolirati rast mikroorganizama  5. mikroskopirati različite preparate  6. sterilizirati pribor i hranjive podloge  7. pripremati mikrobiološke preparate  8. izolirati i determinirati broj mikroorganizama  9. odabrati radne mikroorganizme za proizvodnju hrane u procesima proizvodnje hrane  10. primijeniti mikroorganizme u industrijskim procesima proizvodnje hrane  11. razlikovati aerobne i anaerobne mikrobne procese  12. izvoditi fermentativne procese proćiščavanja (alkoholno, octeno i mliječno kiselo vrenje)  13. povezati mikrobiološke parametre i tehnološke procese proizvodnje hrane |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u svijet mikroorganizama | Povijesni razvoj mikrobiologije  Svijet mikroorganizama, njihov položaj u prirodi  Općenita svojstva mikroorganizama |
| Bakteriologija | Sistematika mikroorganizama  Bakterije: morfologija, fiziologija, metabolizam, rast i razmnožavanje, sistematika |
| Mikologija | Gljive: opća obilježja, morfologija, fiziologija i sistematika |
| Virologija | Virusi: osobine, građa, razmnožavanje i klasifikacija |
| Parazitologija | Paraziti: opća obilježja, morfologija, fiziologija |
| Fikologija | Alge: morfologija, uloga algi u prirodi i životu čovjeka |
| Mikrobni rast, uzgoj i metabolizam | Rast mikroorganizama u ovisnosti o okolnim uvjetima  Rast i razmnožavanje bakterija  Makromolekule, struktura i uzajamno djelovanje  Mikrobni metabolizam  Međusobno djelovanje mikroorganizama i okoliša |
| Kontrola mikroorganizama | Suzbijanje rasta mikroorganizama  Fizikalna inhibicija  Kemijska inhibicija |
| Mikroorganizmi u industriji | Proizvodnja hrane pomoću mikroorganizama  Mikroorganizmi i industrijski procesi  Proizvodnja etanola  Proizvodnja vina  Proizvodnja rakija  Proizvodnja piva  Mliječno kiselo vrenje  Ukiseljavanje povrća  Aerobni mikrobni procesi  Proizvodnja pekarskog kvasca  Proizvodnja organskih kiselina |
| Mikrobna proizvodnja vitamina, enzima, antibiotika | Proizvodnja riboflavina, cijanokobalamina, amilaza, invertaza, proteaza, glukozaoksidaze, celulaze, penicilina, streptomicina i oksitetraciklina |
| Mikrobiološka obrada otpadnih voda i čvrstog otpada | Postupci mikrobne obrade otpadnih voda i čvrstog otpada |
| Uvod u laboratorijaki rad (vježbe) | Organizacija rada u laboratoriju  Mjere opreza i zašita na radu  Laboratorijski pribor |
| Mikroskop i mikroskopiranje (vježbe) | Građa mikroskopa  Tehnika mikroskopiranja  Mikroskopiranje prirodnih i fiksnih preparata |
| Fizički i kemijski agensi u suzbijanju mikrobnog rasta (vježbe) | Visoke temperature  Osmotski tlak okolišem  Elektromagnetsko zračenje  Dezinficijensi i antiseptici |
| Hranjive podloge (vježbe) | Vrste hranjivih podloga  Priprema, sterilizacija, razlijevanje, čuvanje i nacjepljivanje |
| Pripremanje preparata za mikroskopiranje (vježbe) | Dokazivanje mikroorganizama u vodi  Određivanje bakterija u tlu  Dokazivanje mikroorganizama u našem okolišu  Mikroskopiranje kolonija plijesni, kvasaca,  Mikroskopiranje mikroorganizama uzgojenih u školskom praktikumu  Jednostavno i složeno bojanje |
| Izolacija i  determinacija mikrorganizama (vježbe) | Izolacija čiste kulture mikroorganizama  Određivanje broja mikroorganizama (izravno i neizravno)  Osmoza – djelovanje osmotskog tlaka na stanice  Određivanje antibiograma otopina  Ispitivanje bakteriološke čistoće radnih površina, pribora, posuđa, ruku |
| Pripremanje i praćenje procesa alkoholnog vrenja (tehnološke  vježbe) | Pripremanje alkoholnog vrenja fermentacijom šećera u školskom laboratoriju  Praćenje biokemijskog procesa od mošta do vina po fazama (u školi, kod kuće, u obližnjoj maloj ili industrijskoj vinariji)  Praćenje alkoholnog vrenja pri proizvodnji: kruha, u industrijskim laboratorijima ili školskim praktikumima  Priprema kvasca i tijesta – mikroskopiranje kvasca pri razmnožavanju |
| Pripremanje i praćenje mliječno kiselog vrenja (tehnološke  vježbe) | Praćenje spontanog kiseljenja mlijeka u školskom praktikumu – mikroskopiranje  Kiseljenje povrća u školskom praktikumu, praćenje procesa – mikroskopiranje  Dobivanje svježeg sira u školskom praktikumu  Praćenje mikrobne proizvodnje mliječno kiselih proizvoda u industriji  Mikrobiološka kontrola jogurta – mikroskopiranje |
| Pripremanje i praćenje octenog vrenja (tehnološke  vježbe) | Praćenje oksidacijskih procesa od etanola do octene kiseline  Pripremiti povrće kiseljenjem octom, pratiti promjene |
| Rad u fermentativnim pogonima (tehnološke  vježbe) | Praćenje fermentativnih procesa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SIROVINE U PREHRAMBENOJ INDUSTRIJI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Sirovine u prehrambenoj industriji  Ambalaža |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti znanja o sirovinama pri ulazu sirovina u prehrambenu industriji i/ili u prometu hranom  • primijeniti znanja o ambalaži u prehrambenoj industriji i/ili prometu hranom |
| Opis modula: | • primijeniti znanja o sirovinama i ambalaži |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Sirovine i ambalaža (1. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: SIROVINE I AMBALAŽA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati sirovine prema podrijetlu  2. odabrati sirovine za prehrambenu industriju  3. izabrati način i uvjete čuvanja sirovina  4. odabrati postupke za skladištenje sirovina uzimajući u obzir njihove različitosti i specifičnosti  5. provjeriti pripadajuću ulaznu dokumentaciju sirovina  6. izabrati postupke obrade vode za potrebe prehrambene industrije  7. razlikovati ambalažne materijale  8. razlikovati ambalažne oblike  9. poznavati funkcije ambalaže za prehrambene proizvode  10. poznavati interakciju ambalaže i proizvoda  11. zbrinjavati odbačenu ambalažu na ekološki prihvatljiv način |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sirovine biljnog podrijetla | Sirovine biljnog podrijetla – voće, povrće, žitarice, šećerna repa, uljarice, grožđe, kava, kakao  Kemijski sastav sirovina biljnog podrijetla  Svojstva i ponašanje sirovina biljnog podrijetla tijekom čuvanja s naglaskom na kemijski sastav važan za pojedini proizvod |
| Sirovine animalnog podrijetla | Sirovine animalnog podrijetla – mlijeko, meso, riba, jaja  Građa i kemijski sastav sirovina animalnog podrijetla  Čuvanje mlijeka, mesa, ribe, jaja |
| Postupak sa sirovinama | Organizacija primanja, rukovanja, čuvanja i skladištenja sirovina, poluproizvoda, ambalaže  Prateća dokumentacija sirovina |
| Voda u prehrambenoj industriji | Mekšanje vode – kemijske metode mekšanja vode, ionski izmjenjivači  Membranski procesi – vrste membrana, reverzna osmoza |
| Ambalažni materijali | Vrste, svojstva, upotreba  Drvo, papir, karton, ljepenka  Bijeli lim, crni lim, aluminijski lim, kromirani lim  Ambalažni materijali na bazi plastičnih masa  Višeslojni materijali (laminati)  Staklo |
| Ambalažni oblici | Vrste, svojstva, upotreba  Omoti  Kutije  Sanduci, bačve, kante, vjedra  Boce (staklene i plastične)  Limenke  Staklenke  Čaše, tube |
| Zbrinjavanje ambalaže | Zakonska regulativa  Zbrinjavanje odbačene ambalaže na ekološki prihvatljiv način |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEHNOLOŠKE OPERACIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Skladištenje i transport sirovina, gotovih proizvoda i ambalaže  Tehnološke operacije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • povezati vrste sirovina i ambalaže s uređajima za transport i skladištenje u prehrambenoj industriji  • poznavati tehnološki proces  • pratiti, nadzirati, kontrolirati i provesti pojedine operacije u procesu proizvodnje hrane |
| Opis modula: | • primijeniti znanja i vještine u poznavanju i povezivanju jediničnih operacija u tehnološki proces |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnološke operacije (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnološke operacije i procesi (3. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOŠKE OPERACIJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste skladišta prema uvjetima i opremljenosti  2. odrediti uvjete skladištenja sirovina, gotovih proizvoda i ambalaže uvažavajući njihovu specifičnost  3. povezati mehanička svojstva fluida sa dinamikom fluida, mjerenjem i regulacijom  4. usporediti količinu i svojstva sirovina, poluproizvoda, proizvoda i ambalaže s dokumentacijom  5. odabrati načine transporta prema agregatnom stanju sirovina  6. opisati opremu i uređaje za transport sirovina, gotovih proizvoda i ambalaže |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| SI sustav | SI i druge jedinice, pretvaranje jedinica |
| Vrste skladišta | Uloga skladišta  Kapacitet skladišta  Podjela skladišta prema načinu gradnje  Podjela prema namjeni (podna, silosi, hladnjače)  Klasična i automatizirana skladišta  Komisioniranje i paletizacija |
| Uvjeti i gubitci skladištenja | Temperatura i uređaji za mjerenje  Vlažnost zraka i uređaji za mjerenje  Gubitci skladištenja(rasip, kalo, lom) |
| Transport | Elementi za kružno gibanje i prijenos snage (osovine, vratila, ležajevi i spojke)  Zupčasti, remenski, lančani i tarni prijenos  Podjela i vrste transportera  Prijenosnici, transportne trake, pužni i lančani transporteri, elevatori, pneumatski transporteri |
| Statika i dinamika fluida | Svojstva fluida (gustoća, napetost, kapilarnost, viskoznost)  Skladištenje tekućina i plinova  Definicija tlaka i jedinice u primjeni  Vrste tlaka u tekućini (narinuti tlak, čisti hidrostatički tlak, ukupni tlak)  Zakon spojenih posuda  Vrste kretanja fluida (stacionarno i nestacionarno)  Zakon očuvanja mase (jednadžba kontinuiteta)  Zakon očuvanja količine gibanja  Zakon očuvanja energije  Strujanje tekućina (laminarno i turbulentno strujanje, Reynoldsov broj)  Gubitci energije pri protjecanju |
| Transport i miješanje fluida | Elementi za spajanje (zakovice, zavori, vijci i matice, lemljivi spojevi)  Elementi za protok (cijevi, ventili, zasuni, pipci)  Uređaji za transport fluida (centrifugalne, tlačne i strujne pumpe, stapne i rotacijske pumpe)  Važnost miješanja, karakteristike i vrste miješalica (brzohodna i sporohodna miješala)  Emulgiranje  Uređaji za transport plinova (kompresori i ventilatori) |
| Mjerenje i regulacija: tlaka, protoka, razine i napona | Mjerenje tlaka stupcem tekućina (piezometar, vakuumetar, manometar sa živom, diferencijalni manometar sa živom)  Deformacijski pretvornici tlaka (manometar s membranom, Bourdonovom cijevi i mijehom)  Mjerenje protoka: zaslon, mlaznica, Venturijeva cijev, rotametar, turbinski pretvornici protoka, pretvornici masenog protoka  Mjerenje razine (plovak, ronilo, pomoću hidrostatičkog tlaka)  Mjerenje električnim mjernim instrumentima (napon i jakost el. struje) |
| Skladištenje čvrste tvari  (vježbe) | Kapacitet skladišta  Interna, skladišna i transportna dokumentacija |
| Transportna sredstva (vježbe) | Transport čvrste tvari – proračun  Unutarnji transport, vrste transportera, viličari  Tehnološka dokumentacija – procesna dokumentacija, upute za rukovanje i održavanje strojeva |
| Fizikalna svojstva fluida (vježbe) | Određivanje gustoće tekućina  Određivanje viskoznosti tekućina  Određivanje napetosti površine tekućina |
| Statika i dinamika fluida (vježbe) | Tehnička dokumentacija i procesne sheme (crtanje simbola, shema)  Pad tlaka u cijevima |
| Transport i skladištenje fluida (vježbe) | Transport fluida  Transport i skladištenje plinova. Provjera plinskih zakona  Mjerni i kontrolni uređaji  Označivanje cjevovoda za plinove, hladnu i toplu vodu, paru i kondenzat  Dobava i raspodjela električne energije, tehnološke pare, vode i plina |
| Mjerenje i regulacija: tlaka, protoka, razine i napona (vježbe) | Mjerenje tlaka barometrom, manometrom i diferencijalnim manometrom  Mjerenje protjecanja rotametrom  Mjerenje protoka turbinskim mjeračem protoka (vodomjer)  Mjerenje razine staklenom cijevi (vodokaznim staklom)  Mjerenje jakosti struje i napona |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOŠKE OPERACIJE I PROCESI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja | 1. grupirati mehaničke operacije prema agregacijskim stanjima tvari  2. rastaviti heterogene sustave na komponente uvažavajući njihovu specifičnost  3. objasniti termodinamičke pojmove  4. razlikovati načine prijenosa topline  5. opisati uređaje za zagrijavanje i hlađenje tvari  6. primjenjivati difuzijske operacije prijenosa tvari  7. objasniti ravnotežne operacije prijenosa tvari |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Usitnjavanje, klasiranje i miješanje čvrste tvari | Teorija usitnjavanja, stupanj redukcije  Uređaji za usitnjavanje (udarne drobilice, mlinovi s drobećim tijelima, koloidni mlinovi)  Operacije guljenja, rezanja, uređaji  Prosijavanje, vrste sita, uređaji za prosijavanje (rotacijska, vibracijska i oscilirajuća sita)  Granulometrijska analiza meljave  Značajke i vrste mješala  Briketiranje i tabletiranje |
| Sedimentacija i filtracija heterogenih sustava | Zakonitosti gibanja čestica kroz fluid  Gravitacijska sedimentacija, uređaji za sedimentaciju  Centrifugalna sedimentacija  Zakonitosti strujanja kroz porozni sloj  Filtracija kroz kolač, učin filtra  Uređaji za filtraciju (vakuum-filtar, filtar-preša)  Dubinska filtracija |
| Klasiranje i separacija heterogenih sustava pomoću medija | Aeroklasiranje i aeroseparacija  Hidroklasiranje, hidrosepariranje  Flotacija, flotacijska sredstva i uređaji  Aglomeracija |
| Osnove termodinamike | Toplina i temperatura, instrumenti za mjerenje  Toplina taljenja i toplina isparavanja  Specifična toplina i toplinski kapacitet  Toplinsko širenje tvari  Zakoni idealnih plinova  Promjena stanja idealnih plinova  Termodinamička ravnoteža  Prvi zakon termodinamike  Drugi zakon termodinamike |
| Prijenos topline | Prijenos topline kondukcijom  Prijenos topline konvekcijom  Prijenos topline radijacijom  Prolaz topline |
| Isparavanje i kondenzacija | Ogrjevni mediji  Vodena para  Entropija i toplinski dijagram vodene pare  Izmjenjivači topline (cijevni, pločasti)  Isparivači, postrojenje za višestruko isparavanje |
| Rashladna tehnika | Osnovna načela rashladnog procesa  Vrste rashladnih procesa, uređaji i rashladni mediji |
| Prijenos tvari | Prijenos tvari difuzijom  Vrtložni prijenos tvari  Složeni prijenos tvari |
| Apsorpcija | Definicija i primjena, vrste kolona i uređaja za apsorpciju |
| Otapanje i kristalizacija | Definicija, vrste otopina, čimbenici koji utječu na topivost, dijagram topivosti anorganskih soli u vodi  Čimbenici koji utječu na kristalizaciju  Metode kristalizacije: hlađenjem, uparavanjem, kristalizacija u fluidiziranom sloju |
| Ekstrakcija | Definicija i primjena u prehrambenoj industriji  Ekstrakcija iz čvrstih tvari, vrste ekstraktora  Ekstrakcija iz tekućih smjesa, kolone za ekstrakciju |
| Adsorpcija | Definicija i primjena u prehrambenoj industriji  Desorpcija  Vrste i svojstva adsorbensa  Metode adsorpcije  Uređaji za adsorpciju  Izmjena iona |
| Destilacija | Pojam i vrste destilacije  Vrste tekućih smjesa  Uređaji za destilaciju, primjena  Višestruka destilacija  Rektifikacija |
| Sušenje i vlaženje | Definicija, brzine i faze sušenja  Uređaji za sušenje čvrste tvari (etažni, rotacijski, tunelni)  Uređaji za sušenje suspenzija i emulzija  Definicija i izražavanje vlažnosti  Svojstva vlažnog zraka  Dijagram vlažnosti zraka  Uređaji za mjerenje vlažnosti  Kondicionirani zrak  Ekstruzija i primjena ekstruzije u prehrambenoj industriji |
| Usitnjavanje, klasiranje i miješanje čvrste tvari (vježbe) | Usitnjavanje čvrste tvari (mlinom čekićarom, kugličnim mlinom)  Prosijavanje čvrste tvari i granulometrijska analiza meljave  Mjerenje broja okretaja bubnja kugličnog mlina  Homogenizacija čvrste tvari |
| Mehaničke operacije heterogenih sustava (vježbe) | Miješanje i sedimentacija  Centrifugiranje suspenzija  Filtriranje suspenzija filtar-prešom |
| Toplinske operacije (vježbe) | Mjerenje temperature tekućastim termometrima  Određivanje kalorimetrijske konstante kalorimetra  Određivanje specifičnog toplinskog kapaciteta čvrste tvari  Određivanje molarne entalpije otapanja soli  Određivanje koeficijenta prolaza topline u izmjenjivaču  Kondenzacija pare  Određivanje temperature vrelišta otopine pri sniženom tlaku  Uparavanje otopina |
| Operacije prijenosa tvari (vježbe) | Difuzija tvari u želatini, dijaliza |
| Apsorpcija (vježbe) | Apsorpcija plina u koloni  Analiza plina po Orsatu |
| Otapanje i kristalizacija (vježbe) | Određivanje topljivosti soli u ovisnosti o temperaturi |
| Ekstrakcija (vježbe) | Određivanje koeficijenta razdjeljenja  Određivanje pogodnih uvjeta za odvajanje ulja iz emulzije  Određivanje masenog udjela NaCl u uzorku prije i poslije ekstrakcije |
| Adsorpcija (vježbe) | Adsorpcija octene kiseline na aktivni ugljen  Demineralizacija vode |
| Destilacija | Destilacija  Rektifikacija |
| Sušenje i vlaženje (vježbe) | Mjerenje temperature sušenja ovisno o naponu  Sušenje čvrste tvari |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE HRANE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Nutritivna i energetska vrijednost hrane  Procesi proizvodnje  Osnove prehrambene tehnologije  Priprema hrane i konzerviranje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • usvojiti osnovna znanja o sastojcima hrane i energetskoj vrijednosti te ih primijeniti na metode za pripremu hrane i procese u proizvodnji (mlijeka i mliječnih proizvoda, mlinskih i pekarskih proizvoda, masti i ulja, ugljikohidrata i konditorskih proizvoda, prerađevina od voća i povrća, prerađevina od mesa i ribe, piva, vina, alkoholnih i bezalkoholnih pića) |
| Opis modula: | • usvojiti osnovna znanja o sastojcima hrane i energetskoj vrijednosti  • primijeniti znanja o sirovinama i procesima u prehrambenim tehnologijama  • steći osnovna znanja o kemijskim, fizikalnim i biološkim metodama konzerviranja hrane |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Hrana i prehrana (1. razred, 2 sata, 4 boda)  Prehrambena tehnologija (2. razred, 4 sata, 7.5 bodova)  Procesi pripreme hrane (4. razred, 3 sata, 5 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRANA I PREHRANA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati hranjive tvari i vrste hrane  2. izračunati energetsku vrijednost hranjivih tvari.  3. grupirati hranjive tvari temeljem energetske vrijednosti  4. opisati energetske potrebe organizma  5. objasniti principe pravilne prehrane |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Vrste hrane | Pojam hrane  Hrana biljnog podrijetla: žitarice, voće, povrće, šećeri, med, ulja i masti, začini, kava, čajevi, kakao, čokolada i sl.  Hrana animalnog podrijetla: meso, riba, jaja, mlijeko, ulja i masti |
| Hranjive tvari u hrani | Voda, mineralne tvari,  Bjelančevine, ugljikohidrati, masti vitamini, enzimi i organske kiseline  Ostali sastojci hrane |
| Probava hrane | Anatomija probavnog sustava  Kemijski i mehanički procesi probave |
| Energetske potrebe organizma | Bazalni metabolizam  Indeks tjelesne mase  Procjena energetskih potreba organizma ovisno o fizičkoj aktivnosti životnoj dobi, klimi |
| Energetska i nutritivna vrijednost hrane | Energetska vrijednost hrane  Nutritivna vrijednost hrane  Izračun energetskih vrijednosti hranjivih tvari |
| Osnove pravilne prehrane | Principi pravilne prehrane  Uravnotežena prehrana  Odabir biološki vrijedne hrane |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PREHRAMBENA TEHNOLOGIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati sirovine, tehnološke operacije i ambalažu u prehrambenim tehnologijama  2. razlikovati postupke prerade mlijeka i osnove proizvodnje mliječnih proizvoda  3. opisati načine mljevenja žitarica i osnove proizvodnje kruha  4. prepoznati osnovne postupke proizvodnje masti, ulja, šećera i konditorskih proizvoda  5. razlikovati načine proizvodnje prerađevina od voća i povrća  6. identificirati postupke prerade mesa i ribe  7. razlikovati proizvodnju piva, vina, alkoholnih i bezalkoholnih pića te područje biotehnologije (mlijeka i mliječnih proizvoda, mlinskih i pekarskih proizvoda, masti i ulja, ugljikohidrata i konditorskih proizvoda, prerađevina od voća i povrća, prerađevina od mesa i ribe, piva, vina, alkoholnih i bezalkoholnih pića, vode za potrebe prehrambene industrije)  8. organizirati tehnološki proces proizvodnje hrane  9. primijeniti tehnološke operacije i procese u prehrambenoj industriji  10. objasniti osnove zdravstvene ispravnosti hrane i osobne higijene osoba koje rade u proizvodnji i/ili prometu hranom, HACCP i druge standarde te higijenski minimum i zaštitu na radu  11. organizirati rad linije za proizvodnju  12. izvesti određene operacije i procese na strojevima i opremi  13. prepoznati manje kvarove i zastoje u tijeku proizvodnje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Zdravstvena ispravnost hrane | Hrana i zdravstvena ispravnost  Osobna higijena  Standardi, HACCP  Higijenski minimum |
| Žitarice i pekarski proizvodi | Mljevenja žitarica i vrste brašna  Vrste kruha i peciva s tehnologijom proizvodnje  Podjela brašneno-konditorskih proizvoda  Podjela tjestenine i tehnologija proizvodnje |
| Voće, povrće i proizvodi | Podjela proizvoda na bazi voća i povrća  Tehnologije proizvodnje prerađevina od voća i povrća |
| Ulja i masti | Postupci proizvodnje ulja i masti  Vrste proizvoda na bazi ulja (margarin, biljni mrs, majoneza, umaci i sl.)  Tehnologija proizvodnje margarina, majoneze, umaka, biljnog mrsa, svinjske masti i sl. |
| Šećeri i konditorski proizvodi | Tehnologija dobivanja šećera  Tehnologije dobivanja škroba, škrobnih hidrolizata, fruktoznog sirupa i sl.  Tehnologija proizvodnje čokolade, bombona, snack proizvoda |
| Voda | Osnove pripreme vode za potrebe prehrambene industrije |
| Pivo i vino | Tehnologija proizvodnje piva  Tehnologije proizvodnje vina |
| Alkoholna i bezalkoholnih pića | Sirovine za proizvodnju jakih alkoholnih pića  Osnove tehnologije dobivanja jakih alkoholnih pića  Sirovine u proizvodnji bezalkoholnih osvježavajućih pića  Osnove tehnologije bezalkoholnih pića |
| Mlijeko i mliječni proizvodi | Postupci prerade mlijeka  Tehnologije dobivanja mliječnih proizvoda |
| Meso, riba i proizvodi | Kategorizacija mesa  Vrste mesnih proizvoda s osnovama tehnologija  Metode konzerviranja ribe  Osnove tehnologije ribljih proizvoda |
| Biotehnologija | Industrijski mikroorganizmi (vrste, ishrana, rast i razmnožavanje mikroorganizma)  Mikrobni procesi s kvascima  (proizvodnja alkohola, pekarskog, prehrambenog kvasca i sl.) |
| Žitarice i pekarski proizvodi (tehnološke vježbe) | Skladištenje i mljevenja žitarica  Proizvodnja kruha i peciva  Proizvodnja keksa i keksima srodnih proizvoda  Proizvodnja tjestenine, tijesta i proizvoda od tijesta |
| Voće, povrće i proizvodi (tehnološke vježbe) | Proizvodnja voćnih poluproizvoda  Proizvodnja voćnih sokova i sirupa  Proizvodnja marmelade, džema, pekmeza i kompota  Proizvodnja proizvoda od povrća |
| Ulja i masti (tehnološke vježbe) | Proizvodnja ulja  Proizvodnja margarina i biljnih masti  Proizvodnja majoneze i umaka  Proizvodnja životinjskih masti |
| Šećeri i konditorski proizvodi (tehnološke vježbe) | Proizvodnja šećera  Proizvodnja škroba  Proizvodnja kakao proizvoda i čokoladnih proizvoda  Proizvodnja bombonskih i srodnih proizvoda  Proizvodnja kave, čaja i snack proizvoda |
| Voda (tehnološke vježbe) | Metode poboljšanja kemijskog sastava vode za piće  Procesi pripreme vode za potrebe prehrambene industrije  Metode obrade otpadnih voda |
| Pivo i vino (tehnološke vježbe) | Proizvodnja piva  Proizvodnja vina |
| Alkoholna i bezalkoholna pića (tehnološke vježbe) | Proizvodnja jakih alkoholnih pića  Proizvodnja bezalkoholnih pića |
| Mlijeko i mliječni proizvodi (tehnološke vježbe) | Prijem i primarna obrada mlijeka  Proizvodnja fermentiranih mliječnih proizvoda  Proizvodnja sira  Proizvodnja sladoleda i mliječnih deserta  Proizvodnja koncentriranog mlijeka i mlijeka u prahu |
| Meso, riba i proizvodi (tehnološke vježbe) | Klanje, obrada i konzerviranje mesa  Proizvodnja kobasica i suhomesnatih proizvoda  Proizvodnja mesnih konzervi  Konzerviranje ribe |
| Biotehnologija (tehnološke vježbe) | Priprema hranjivih podloga i vođenje procesa kod proizvodnje alkohola, pekarskog, prehrambenog kvasca i sl. |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PROCESI PRIPREME HRANE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. odabrati osnovne i pomoćne sirovine u pripremi hrane  2. izraditi meni, jelovnik i normativ  3. koristiti procese primarne obrade i pripreme hrane  4. proizvoditi industrijska polugotova i gotova jela  5. poznavati podjelu mikroorganizama i uvjete za njihov rast i razvoj  6. primjenjivati korisne mikroorganizme u prehrambenoj industriji  7. razlikovati uzroke kvarenja hrane  8. koristiti metode konzerviranja hrane  9. primjenjivati osnovna načela higijene hrane |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sirovine u pripremi hrane | Osnovne sirovine i njihove prehrambene i kulinarske značajke  Pomoćne sirovine: aditivi, začini  Promjene na sirovinama tijekom pripreme hrane |
| Meni, jelovnik, normativ | Vrste menija i jelovnika  Normativi u industrijskoj proizvodnji hrane i normativi u kuhinjama |
| Kuharstvo i kuhinje | Važnost kuharstva u ugostiteljstvu i društvenoj prehrani  Vrste kuhinja  Prostorije i oprema kuhinja  Centralne pripremnice hrane |
| Metode konzerviranja | Konzerviranje sniženim temperaturama  Konzerviranje toplinom, sušenjem  Konzerviranje koncentriranjem  Kemijske metode konzerviranja, soljenje, dimljenje, kiseljenje, ušećeravanje  Konzerviranje alkoholom  Konzerviranje zračenjem |
| Novi postupci konzerviranja hrane | Procesiranje hrane ultrazvukom, pulsirajućim električnim poljem, ohmskim zagrijavanjem, svjetlom jakog intenzitetna, visokim tlakom, oscilirajućim magnetskim poljem i primjena elektromagnetskog zračenja |
| Industrijska proizvodnja gotovih i polugotovih jela | Proizvodnja polugotovih jela  Proizvodnja gotovih jela |
| Sirovine u pripremi hrane, prijem i skladištenje sirovina (tehnološke vježbe) | Uvjeti u skladištu  Prijem sirovina (uzroci kvarenja i utjecaj uvjeta skladištenja)  Sladištenje voća i povrća, suhih sirovina (hrane), ohlađene i smrznute hrane |
| Meni, jelovnik, normativ (tehnološke vježbe) | Izradba menija  Izradba jelovnika  Izradba normativa |
| Procesi pripreme i konzerviranja hrane (tehnološke vježbe) | Pranje, čišćenje, guljenje, usitnjavanje i otkoštavanje sirovina  Promjene pri mehaničkoj i termičkoj obradi (voće, povrće, meso, mlijeko..)  Blanširanje i kuhanje  Pirjanje, pečenje i prženje  Sušenje  Hlađenje i smrzavanje  Dobivanje koncentrata  Soljenje, salamurenje, dimljenje, mariniranje, kiseljenje, ušećeravanje  Uređaji za pojedine procese  Pripremnica povrća, mesa i ribe |
| Industrijska proizvodnja gotovih i polugotovih jela (tehnološke vježbe) | Proizvodnja polugotovih jela  Proizvodnja gotovih jela |
| Priprema kruha i slastica (tehnološke vježbe) | Proizvodnja i/ili pečenje kruha i peciva  Proizvodnja slastica  Strojevi i uređaji za pripremu kruha, peciva i slastica |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OSIGURANJE KVALITETE I SIGURNOST HRANE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Higijena hrane  Mikrobiološka kontrola hrane  Zakonska regulativa, standardi i osiguranje kvalitete hrane  Analiza hrane i analitičke metode  Kontrola kvalitete hrane |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti teorijska znanja o mikroorganizmima i higijeni u prehrambenoj industriji i prometu hranom  • primjenjivati zakonske propise  • provoditi metodu analiza hrane |
| Opis modula: | • proširiti ranije stečena osnovna znanja o mikroorganizmima i objasniti njihovo djelovanje u hrani  • provesti mikrobiološke analize uzoraka hrane  • kontrolirati i održavati sigurnost u laboratoriju  • primijeniti načela dobre higijenske i dobre proizvođačke prakse  • poznavati sustave kvalitete: ISO 9001:2008, ISO 14001:2004, ISO 22000, HACCP, IFS, HALAL, KOSHER, GOST  • upotrijebiti metode, instrumente, alate i materijale u kontroli hrane  • provjeriti kvalitetu hrane u skladu sa zakonskim propisima |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Higijena hrane (4. razred, 4 sata, 6 bodova)  Osiguranje kvalitete hrane (4. razred, 1 sat, 2 boda)  Analiza i kontrola kvalitete hrane (4. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HIGIJENA HRANE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti zakonske propise koji se odnose na osoblje i higijenu hrane u procesu proizvodnje i distribucije  2. razlikovati tehničke i higijenske uvjete u prostorijama za proizvodnju i pripremu hrane  3. provoditi postupke održavanja čistoće i dezinfekcije u pogonima, skladištima, okolišu i pri transportu  4. kontrolirati kritične točke i primjenu principa HACCP-a  5. zbrinuti otpad na ekološki prihvatljiv način  6. opisati djelovanje uzročnika kvarenja hrane  7. objasniti procese mikrobnog kvarenja hrane  8. klasificirati postupke zaštite hrane od kvarenja  9. opisati bolesti izazvane higijenski neispravnom hranom  10. primijeniti osnovne postupke rada u mikrobiološkom laboratoriju  11. odrediti broj mikroorganizama u hrani  12. identificirati mikroorganizme nakon provođenja mikroskopske analize  13. identificirati mikroorganizme u hrani vegetabilnog podrijetla – voće povrće, žitarice  14. istražiti mikroorganizme u hrani animalnog podrijetla – meso, mlijeko, jaja  15. primjenjivati laboratorijske postupke rada prema standardnim metodama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Higijena u prometu hrane | Opća načela higijene hrane  Higijena pripreme i proizvodnje hrane  Osobna higijena zaposlenika i osoba u kontaktu s hranom  Higijena radnog okoliša (pogon, skladište, transport)  Higijenski uvjeti u prodajnom prostoru  Higijenski uvjeti u prostorima za proizvodnju hrane  Tehnički higijenski uvijeti za proizvodnju hrane  Čišćenje radnog okoliša  Dobra higijenska praksa  Analiza opasnosti kritičnih kontrolnih točaka (smjernice i primjena HACCP-a)  Inspekcijski nadzor |
| Kvarenje hrane | Procesi kvarenja hrane. Uzročnici kvarenja hrane  Zaštita hrane od kvarenja  Metode mikrobiološke pretrage hrane |
| Trovanje hranom | Mikroorganizmi i toksini koji izazivaju trovanje hranom  Egzotoksini, endotoksini, toksini plijesni, toksini gljiva i algi  Bolesti izazvane higijenski neispravnom hranom  Suzbijanje trovanja hranom |
| Higijena vode | Mikroorganizmi u vodi za piće  Voda u hrani – utjecaj na rast i razmnožavanje mikroorganizama |
| Higijena mlijeka i mliječnih proizvoda | Mikroorganizmi u svježem mlijeku  Fermentirani mliječni proizvodi i starter kulture  Probiotici i prebiotici |
| Higijena hrane animalnog podrijetla | Mikroorganizmi u mesu, kontaminacija mesa  Kvarenje mesa stoke za klanje, peradi i divljači  Kvarenje proizvoda od mesa, kobasica, konzervi i suhomesnatih proizvoda pod djelovanjem mikroorganizama  Mikrobiološka kontrola mesa i proizvoda od mesa  Mikrobiologija ribe, rakova i školjkaša  Mikrobiološka kontrola jaja |
| Higijena hrane biljnog podrijetla | Mikroorganizmi u žitaricama  Kvarenje žita, brašna i kruha uzrokovano djelovanjem mikroorganizama  Mikroorganizmi u svježem voću i povrću |
| Dezinfekcija (vježbe) | Čišćenje i dezinfekcija pribora i uređaja u prometu hranom  Dokazivanje prisutnosti mikroorganizama u okolini  Određivanje bakteriološke čistoće, metode brisa, ispirka |
| Voda (vježbe) | Mikrobiološka analiza prirodnih voda  Mikrobiološka analiza vode za piće |
| Mlijeko i mliječni proizvodi (vježbe) | Mikrobiološka pretraga mlijeka  Određivanje mikroorganizama u svježem mlijeku  Upotreba starter kultura |
| Meso, riba, jaja i njihove prerađevine (vježbe) | Mikrobiološka analiza mesa u komadima i mljevenog mesa  Mikrobiološka analiza paštete, kobasica i suhomesnatih proizvoda  Mikrobiološka pretraga ribljeg mesa  Mikrobiologija hrane iz mora  Mikroskopska struktura ljuske i membrane jajeta |
| Žitarice, voće, povrće i njihove prerađevine (vježbe) | Određivanje mikroflore brašna, kruha i tjestenine  Mikrobiološka analiza svježeg voća i povrća  Mikrobiološka analiza uskladištenog voća i povrća |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSIGURANJE KVALITETE HRANE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti zakonske propise u prometu hranom  2. opisati pojmove iz područja kvalitete hrane  3. nabrojiti čimbenike proizvodnje koji utječu na kvalitetu hrane  4. navesti norme i alate upravljanja kvalitetom  5. objasniti sljedivost i analizu rizika  6. objasniti ulogu međunarodnih tijela povezanih sa sigurnošću hrane  7. opisati specifičnosti standarda sustava kvalitete |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osiguranje kvalitete | Pojam kvalitete i razvoj na području kvalitete  Osiguranje kvalitete  Poboljšanje kvalitete  Upravljanje kvalitetom (norme i alati) |
| Upravljanje kvalitetom | Kakvoća hrane, autentičnost, zakonodavstvo  Sigurnost hrane ̶ zakonodavni aspekti |
| Analiza rizika i sljedivost | Analiza rizika, sljedivost |
| Nacionalne i internacionalne kontrolne institucije | Struktura i organizacija međunarodnih tijela povezanih sa sigurnošću hrane  Međunarodna trgovina hranom, harmonizacija, sporazumi  Nacionalne i internacionalne kontrolne institucije  Upravljanje sigurnošću hrane, norme, standardi  Kontrolirati i održavati sigurnost u laboratoriju  Načela dobre higijenske i dobre proizvođačke prakse  Sustavi kvalitete: i/ili ISO 9001:2008, ISO 14001:2004, ISO 22000, HACCP, IFS, HALAL, KOSHER, GOST |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ANALIZA I KONTROLA KVALITETE HRANE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. pripremati otopine i reagense zadanih sastava  2. provoditi uzorkovanje prema zadanom protokolu  3. analizirati uzorke hrane senzorskim metodama  4. povezati rezultate senzorskih analiza s kvalitetom hrane  5. rukovati priborom i uređajima za analizu hrane  6. provoditi postupke spaljivanja pri određivanju pepela  7. primijeniti metode određivanja i dokazivanja bjelančevina  8. koristiti klasične volumetrijske i gravimetrijske metode određivanja ugljikohidrata  9. koristiti ekstrakcijske metode određivanja masti  10. ispitati kemijski sastav hrane  11. analizirati uzorke hrane kvalitativnim i kvantitativnim metodama  12. izdvojiti uzorke za analizu prema propisima  13. procijeniti kvalitetu hrane temeljem senzorske analize  14. rukovati laboratorijskim priborom, uređajima i instrumentima  15. izvoditi laboratorijske postupke prema zadanim metodama  16. proračunati količine sastojaka na temelju dobivenih rezultata  17. usporediti dobivene rezultate s referentnim vrijednostima  18. kategorizirati ispitivane uzorke na temelju rezultata određivanja  19. napraviti graf temeljem dobivenih rezultata  20. primijeniti zakonske propise u kontroli kvalitete hrane |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Analiza hrane i analitičke metode | Zakonodavstvo hrane  Uvod u analizu hrane  Hrvatski i internacionalni propisi koji se odnose na analizu hrane  Ocjena analitičkih podataka  Uzorkovanje i priprema uzorka  Senzorske analize hrane  Analiza vode i suhe tvari  Analiza pepala  Analiza masti  Analiza ugljikohidrata  Analiza minerala  Karakterizacija masti  Razdvajanje i karakterizacija proteina  Analiza vitamina |
| Kontrola žitarica, brašna i proizvoda od brašna (vježbe) | Kontrola žitarica, brašna i proizvoda  Uzimanje i pripremanje uzoraka žitarica za analizu  Senzorska analiza žitarica  Kontrola mlinskih proizvoda: uzorkovanje, organoleptički pregled, određivanje osnovnih sastojaka  Određivanje vode u brašnu sušenjem  Određivanje pepela u raznim vrstama brašna i tip brašna  Određivanje količine fosfora iz pepela spektroskopski  Određivanje škroba u brašnu po Eversu polarimetrijski  Određivanje stupnja kiselosti brašna  Određivanje sirove celuloze u inegralnom brašnu po Kurscher-  -Hanacku  Izolacija lijepka iz brašna i ispitivanje svojstava  Kontrola proizvoda od brašna: organoleptička ocjena proizvoda od brašna  Određivanje vode u kruhu azeotropnom destilacijom po Dean-  -Starku  Ispitivanje svojstava tjestenine pri kuhanju  Izračunavanje količine jaja u tjestenini |
| Kontrola voća, povrća i proizvoda (vježbe) | Uzorkovanje voća, povrća i prerađevina  Senzorska analiza i ocjena voća, povrća proizvoda  Određivanje vode i suhe tvari u voću refraktometrom  Određivanje reducirajućih šećera po Lane Eynonu  Određivanje prirodnog inverta u voćnim prerađevinama s Fehlingovim reagensom gravimetrijski po Meisslu  Određivanje šećera volumetrijski po Luff-Schoorlu u voću i prerađevinama  Ekstrakcija ukupnih pektinskih tvari i dokazivanje pektina  Određivanje kiselina u voćnom soku potenciometrijskom titracijom i uz fenolftalein  Određivanje slobodnih masti u orahu, bademu ili lješnjaku po Soxhletu  Dokazivanje i određivanje vitamina u svježem voćnom soku  Određivanje ukupnih fenola u voću i voćnim sokovima  Određivanje askorbinske kiseline sa 2,6-diklor-indofenolom  Određivanje natrijevog klorida u prerađevinama od povrća po Mohru i Vohardu |
| Kontrola masti i ulja (vježbe) | Uzorkovanje masti i ulja  Senzorska analiza uzoraka masti i ulja  Određivanje gustoće ulja  Utvrđivanje intervala topljenja i očvršćivanja masti  Određivanje slobodnih masnih kiselina, kiselinski broj, kiselinski stupanj  Određivanje peroksidnog broja  Određivanje jodnog broja – identifikacija masti i ulja  Određivanje broja osapunjenja – identifikacija masti i ulja  Određivanje vitamina A u margarinu  Određivanje neosapunjenih tvari u mastima i uljima |
| Kontrola ugljikohidrata, konditorskih proizvoda i meda (vježbe) | Uzorkovanje konditorskih proizvoda  Senzorska analiza i ocjena konditorskih proizvoda  Određivanje kakao maslaca po Grossfeldu  Određivanje ukupnih masti u čokoladi po Weibul-Stoldu  Dokazivanje i određivanje aditiva u keksima i srodnim proizvodima  Određivanje ukupnih masti u snack proizvodima |
| Kontrola vode i bezalkoholnih pića (vježbe) | Uzorkovanje vode za piće  Senzorska analiza vode za piće  Određivane ukupne tvrdoće vode kompleksometrijski  Određivanje organskih tvari u vodi  Određivanje klorida u vodi po Mohru  Senzorska analiza bezalkoholnih pića  Određivanje šećera raličitim metodama  Određivanje natrijevog benzoata volumetrijski |
| Kava, čaj, začini (vježbe) | Određivanje natrijevog benzoata volumetrijski  Određivanje kofeina i kinina spektrofotometrijski  Određivanje sadržaja fosforne kiseline u bezalkoholnim pićima  Senzorska analiza kave, čaja, začina i mirodija  Određivanje ekstrakta u kavi i čaju  Određivanje kofeina u kavi  Određivanje pepela u kavi, cimetu, papru, crvenoj paprici i dokazivanje falsifikata |
| Kontrola piva, vina, jakih alkoholnih pića (vježbe) | Organoleptička ocjena piva, vina i jakih alkoholnih pića  Određivanje boje piva Hellige komparatorom  Određivanje stabilnosti pjene piva  Određivanje CO2 u pivu  Određivanje ekstrakta u sladovini i pivu  Određivanje alkohola u pivu destilacijskom metodom  Određivanje gustoće vina  Određivanje ekstrakta u vinu  Određivanje ukupnih i hlapljivih kiselina u vinu  Određivanje ukupnog SO2 u vinu  Određivanje vinske kiseline u vinu  Određivanje ukupnih fenola po Folin-Ciocalteu spektrofotometrijski  Određivanje flavonoida i neflavonoida u vinu spektrofotometrijski  Određivanje antocijana metodom izbjeljivanja |
| Kontrola mlijeka i proizvoda (vježbe) | Senzorska analiza i ocjena mlijeka i mliječnih proizvoda  Određivanje viskoziteta mlijeka  Određivanje gustoće mlijeka piknometrom i laktodenzimetrom  Određivanje masti u mlijeku po Gerberu  Određivanje masti po Rosse-Gottliebu  Određivanje aminokiselina formol titracijom po Sorensonu  Određivanje ukupnih bjelančevina po Kjeldahlu  Određivanje laktoze s Fehlingovim reagensom  Određivanje stupnja kiselosti mlijeka, jogurta i drugih proizvoda po Soxhlet-Henklu  Određivanje klorida po Drostu u mlijeku i proizvodima  Dokazivanje fosfataze i peroksidaze – dokazivanje stupnja pasterizacije mlijeka  Senzorska analiza sira, vrhnja, sladoleda i maslaca  Određivanje masti u siru acidobutirometrijski  Dokazivanje aditiva u mliječnokiselim proizvodima |
| Kontrola mesa, ribe, prerađevina i jaja (vježbe) | Senzorska analiza i ocjena svježine mesa i ribe  Određivanje vode sušenjem u sušioniku pod normalnim tlakom ili u vakuumu u mesu i prerađevinama  Određivanje vode u mesu, određivanje sposobnosti vezivanja vode  Određivanje bjelančevina po Kjeldahlu  Određivanje slobodnih i ukupnih masti ekstrakcijskim metodama po Soxhletu, Weibill-Stoldu i Grossfeldu  Određivanje masti u kobasicama po Grossfeldu  Određivanje natrijevog klorida po Mohru i Volhardu u proizvodima od mesa  Dokazivanje nitrata i nitrita  Određivanje nitrita s Grissovim reagensom  Određivanje aditiva u proizvodima od mesa  Određivanje natrijevog glutamata u mesnim koncentratima za juhu  Određivanje askorbinske kiseline u mesnim proizvodima kolorimetrijski s Folinovim reagensom  Određivanje dodane vode na osnovi Federovog broja  Utvrđivanje svježine jaja, senzorska analiza  Određivanje ukupne kiselosti u jajima u prahu |
| Kontrola ambalaže (vježbe) | Ispitivanja papirne, kartonske, drvene, tekstilne, plastične, staklene ambalaže i laminata na djelovanje različitih fizičko-kemijskih i mehaničkih utjecaja okoline |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ZAŠTITA ZDRAVLJA I OKOLIŠA |
| Popis strukovnih  skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Zaštita na radu i higijena  Zaštita okoliša i održivi razvoj |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti teorijska znanja o higijeni, pravilima zaštite na radu, pružanju prve pomoći, uz prepoznavanje potrebe za održivim razvojem i očuvanjem okoliša i biološke raznolikosti |
| Opis modula: | • provesti zakonske propise i načela zaštite na radu  • uočiti opasnosti i štetnosti za ljudsko zdravlje koje izaziva preveliko zagađivanje okoliša  • prepoznati potrebu za održivim razvojem te očuvanjem okoliša i biološke raznolikosti |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Zaštita na radu i higijena (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Zaštita okoliša (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ZAŠTITA NA RADU I HIGIJENA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primjenjivati zakonsko uređenje zaštite na radu  2. opisati vrste opasnosti i njihovo otklanjanje  3. opisati opasnosti od požara i eksplozija  4. objasniti opasnosti štetnih i otrovnih tvari  5. primjenjivati osobna zaštitna sredstva  6. primijeniti pravila pružanja prve pomoći ozlijeđenoj osobi  7. primjenjivati higijenska načela  8. prepoznati opasnosti od zaraznih bolesti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uloga i značenje zaštite na radu | Zakonski propisi i načela zaštite na radu  Prava, obveze i odgovornosti subjekata koji sudjeluju u realizaciji zaštite na radu |
| Vrste opasnosti i njihovo otklanjanje | Mehanički izvori opasnosti  Opasnosti od:  • padova i radova na visini  • električnog udara  • štetnih i otrovnih tvari  • buke i vibracije  • štetnih zračenja  • nepovoljnih mikroklimatskih uvjeta  Opasnosti od požara i eksplozija |
| Osobna zaštitna sredstva | Sredstva za zaštitu:  • glave, očiju i lica  • sluha  • organa za disanje  • ruku, nogu i tijela |
| Pružanje prve pomoći | Pravila i pregled ozlijeđene osobe  Nesvijest i postupak oživljavanja  Postupak pri krvarenju, postupak s ranom i opeklinama  Ozljede, imobilizacija, trovanje i prijenos ozlijeđenih osoba |
| Uvod u higijenu | Podjela higijene: osobna, kolektivna, školska, prehrambena, higijena okoliša i rada |
| Osobna higijena | Njega tijela, higijena zaposlenika u prehrani, sanitarni nadzor |
| Zarazne bolesti | Podjela zaraznih bolesti, uzročnici, nametnici, epidemiologija |
| Mjere za sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti | Izvori zaraze, dezinfekcija, sterilizacija, dezinsekcija i deratizacija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ZAŠTITA OKOLIŠA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primjenjivati zakonske propise i regulativu u zaštiti okoliša  2. opisati onečišćenja zraka, vode, tla  3. klasificirati onečišćenje hrane  4. opisati mjere i instrumente zaštite okoliša  5. objasniti načela održivog razvoja i zaštite okoliša  6. izvoditi praktičnu nastava na terenu |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Definicija i osnovni pojmovi zagađenja i zaštite okoliša  Zakonski propisi i regulative u zaštiti okoliša |
| Degradacija biosfere | Osnovni uzročnici onečišćenja i degradacije okoliša (prirodni i antropogeni)  Podjela onečišćivača  Prehrambeni lanac i poremećaji  Umjetni ekosustavi  Radioaktivna kontaminacija i dekontaminacija životne sredine |
| Onečišćenje hidrosfere | Vrste voda u prirodi i ekonomska važnost vode  Problemi onečišćenja voda  Otpadne vode (podjela i značajke)  Zagađenja mora, rijeka i jezera  Utjecaj onečišćenih voda na proizvodnju hrane  Mjere za zaštitu voda |
| Onečišćenje atmosfere | Sastav zraka, važnost zraka za život na Zemlji  Onečišćenje zraka: vrste, izvori i posljedice  Buka kao zagađivač okoliša  Promjena klime, ozonske rupe, kisele kiše, efekt staklenika  Utjecaj onečišćenog zraka na ljudsko zdravlje i proizvodnju hrane  Mjere sprječavanja zagađenja zraka |
| Onečišćenje litosfere | Vrste, svojstva i degradacija tla  Otpad (vrste, podjela i zbrinjavanje)  Recikliranje i korištenje raznih vrsta otpada (papira, kartona, gume, plastike, organskog i metalnog)  Termička obrada otpada i korištenje energije  Uporaba umjetnih gnojiva i pesticida, te njihov utjecaj na proizvodnju hrane i zdravlje  Ekološka proizvodnja hrane |
| Onečišćenje hrane | Prirodno i antropogeno onečišćenje hrane  Konvencionalna proizvodnja hrane i utjecaj na okoliš  Genetski modificirana hrana |
| Energija i energetska učinkovitost | Obnovljivi izvori energije (snaga vjetra, vode, sunca, plime i oseke, biogorivo, geotermalna energija)  Ekološki prihvatljivi energenti  Racionalno korištenje sirovina, vode, energije i ostalih resursa |
| Mjere i instrumenti zaštite okoliša | Ekološke, tehničke, ekonomske i upravne mjere  Pravno-regulativni instrumenti (ekološki standardi)  Ekonomsko-financijski instrumenti (pristojbe, polog, poticaji, dozvole, osiguranja) |
| Tehnološke vježbe | Upoznavanje osnovnih čimbenika ekosustava na terenu  Posjet deponiju čvrstih otpadaka  Posjet komunalnoj organizaciji i pogonu za pročišćavanje otpadnih voda  Uzimanje i analiza uzoraka voda  Posjet pogonu za recikliranje papira i plastične ambalaže |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PODUZETNIŠTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Poduzetništvo  Vježbenička tvrtka |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • prepoznati vlastite potencijale kao poduzetnika/obrtnika te u skladu s procijenjenim vlastitim sposobnostima i mogućnostima na tržištu  • organizirati i voditi poslovanje i poslovnu dokumentaciju |
| Opis modula: | • razviti svoju poslovnu ideju; odabrati odgovarajući oblik poslovanja te samostalno organizirati i voditi poslovanje i osnovnu poslovnu dokumentaciju  • samostalno voditi poslovanje od ideje do realizacije i prodaje proizvoda |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Poduzetništvo u prehrambenoj industriji (2. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Poduzetništvo u prehrambenoj industriji (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PODUZETNIŠTVO U PREHRAMBENOJ INDUSTRIJI

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. procijeniti vlastite potencijale i resurse za vođenje poslovanja  2. koristiti osnovna načela tržišnog poslovanja i poduzetništva  3. objasniti temeljne zakonitosti poslovanja, nabave, prodaje, financija i upravljanja ljudskim potencijalima  4. razlikovati različite organizacijske oblike poslovanja  5. objasniti pojam i svrhu poslovnog planiranja  6. učinkovito upravljati vremenom  7. voditi poslovne sastanke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tržišni principi poslovanja i poslovno planiranje | Pojam i principi tržišnog poslovanja  Pojam i svrha poslovnog planiranja  Planiranje kao menadžerska aktivnost  Načela upravljanje zadovoljstvom kupaca  E-poslovanje u odnosu na tradicionalne oblike poslovanja  Zakonodavstvo |
| Bazične poslovne funkcije i poslovna organizacija | Funkcija nabave (izvori nabave, dobavljači i strategija nabave, odabir i suradnja s dobavljačima, kontroling dobavljača)  Funkcija i principi organizacije proizvodnje (planiranje proizvodnje, usklađivanje prodaje i proizvodnje, kako pomiriti ograničenja proizvodnje i potrebe kupaca, optimalna iskoristivost kapaciteta, uloga nabave i zaliha)  Funkcija prodaje i logistika (skladišno poslovanje, maloprodaja i vođenje maloprodajnog mjesta, INCOTERMS 2000)  Funkcija financija i računovodstva (kontni plan, platni promet i blagajničko poslovanje, potraživanja, analitičko knjigovodstvo kupaca, upravljačko knjigovodstvo, porezi, analiza financijskih izvještaja, međunarodni standardi financijskog izvještavanja, obračun plaća, revizija)  Funkcija ljudskih potencijala (pribavljanje i selekcija, organizacija rada, opisi poslova, sustav nagrađivanja, obrazovanje i razvoj karijere...)  Razvoj znanosti o organizaciji: tehnički, sociološki i ekonomski pristup organizaciji  Čimbenici oblikovanja organizacija  Organizacija kao kompleksni sustav  Organizacija rada  Radno mjesto i njegovi elementi  Struktura radnog vremena  Pojam i uloga hijerarhije  Formalna i neformalna organizacija  Organizacijska struktura (elementi organizacijske strukture, pojam autoriteta, linijska os, funkcijska os, procesno orijentirana organizacija, fleksibilne organizacijske strukture) |
| Upravljanje vremenom i sastancima | Planiranje i priprema sastanaka  Tehnike i alati za upravljanje sastankom  Upravljanje problematičnim situacijama  Završetak sastanka  Upravljanje vremenom (određivanje prioriteta, postavljanje rokova, određivanje rasporeda, kradljivci vremena) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PODUZETNIŠTVO U PREHRAMBENOJ INDUSTRIJI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razviti poslovnu ideju  2. pripremiti poslovni plan prema određenom obrascu  3. provoditi tijek kolanja poslovne dokumentacije i knjigovodstvenih isprava u poslovanju  4. popunjavati različite obrasce u poslovanju  5. izrađivati osnovnu dokumentaciju iz dijela računovodstva i obračuna plaća  6. analizirati troškove poslovanja |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Teorija poduzetništva | Uvod u poduzetništvo  Poduzetnik u teoriji i praksi  Obrtničko poduzetništvo  Poduzetničke prilike i ideje, vizija  Menadžment malih i srednjih poduzeća  Poduzetničko odlučivanje |
| Poslovni plan | Što je poslovni plan  Vrste planova  Sadržaj poslovnog plana, značajke poslovnih planova  Tko sudjeluje u izradbi poslovnih planova  Poslovni plan kao skup poslovnih politika  Poslovna uspješnost  Sažetak projekta  Ocjena tržišnih mogućnosti  Planirani financijski elementi poslovanja  Planirani prihodi nakon proširenja poslovanja  Plan troškova nakon proširenja poslovanja  Tehničko – tehnološki elementi investicije  Primjeri iz prakse |
| Izradba poslovnog plana | Izradba dugoročnog poslovnog plana  Izradba kratkoročnog (godišnjeg) plana  Izradba operativnih poslovnih planova |
| Poslovna dokumentacija | Poslovna dokumentacija (ponude, upiti, narudžbe, narudžbenice, ugovori, zaključnice, komisijski zapisnici, reklamacije, opozivi, računi, virmani....)  Kadrovska administracija (natječaji, oglasi, molbe za zapošljavanje, životopis, ugovor o radu, ugovor o djelu, prijava/odjava s mirovinskog i zdravstvenog osiguranja)  Osnovna financijska i računovoedstvena dokumentacija (obračun plaće, analize...)  Pismohrana i registraturna građa  Urudžbeni zapisnik i prijem pošte  Razvrstavanje i arhiviranje dokumenata  Uredsko poslovanje |
| Financijski pokazatelji u poslovanju | Utvrđivanje financijske uspješnosti ulaganja  Pojam uspješnosti ulaganja  Pokazatelji uspješnosti poslovanja  Pokazatelji likvidnosti  Pokazatelji ekonomičnosti  Pokazatelji rentabilnosti  Pokazatelji zaduženosti |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PREHRAMBENE TEHNOLOGIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uvod u tehnologiju i priprema za preradu  Proizvodnja i čuvanje prehrambenih proizvoda |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti znanja o vrstama i sastavu osnovnih i pomoćnih sirovina u prehrambenim tehnologijama, o procesima, strojevima i uređajima u pripremi za proizvodnju, o liniji za proizvodnju te o pakiranju, čuvanju i stavljanju na tržište gotovog proizvoda |
| Opis modula: | • primijeniti znanja o liniji za proizvodnju prehrambenih proizvoda: mlijeka i mliječnih proizvoda, mlinskih i pekarskih proizvoda, masti i ulja, ugljikohidrata i konditorskih proizvoda, prerađevina od voća i povrća, prerađevina od mesa i ribe, piva, vina, alkoholnih i bezalkoholnih pića  • primijeniti znanja o pakiranju, čuvanju i stavljanju gotovog proizvoda na tržište  Nastavni predmet unutar modula Prehrambene tehnologije izvodi se u trećem razredu odabirom dviju tehnologija.  Nastavni predmet unutar modula Prehrambene tehnologije može se izvoditi u četvrtom razredu odabirom jedne tehnologije.  Modul predstavlja učinkovitu kombinaciju teorijske nastave i vježbi. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnologija mlijeka i mliječnih proizvoda (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija vode (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija žitarica i pekarstvo (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija ulja i masti (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija ugljikohidrata i konditorskih proizvoda (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija voća i povrća (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija mesa i ribe (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija piva i vina (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija alkoholnih i bezalkoholnih pića (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda)  Biotehnologija (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA MLIJEKA I MLIJEČNIH PROIZVODA

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste i kemijski sastav mlijeka  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu mlijeka  3. čuvati mlijeko do prerade  4. poznavati faze pripreme mlijeka za proizvodnju  5. koristiti strojeve i uređaje u pripremi mlijeka za preradu |
|  | 6. poznavati liniju proizvodnje mliječnih proizvoda  7. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji mlijeka i mliječnih proizvoda  8. koristiti proizvodne procese specifične za tehnologiju mlijeka i mliječnih proizvoda  9. prepoznati greške u proizvodnji mliječnih proizvoda  10. izabrati ambalažu za mlijeko i mliječne proizvode  11. pravilno pakirati mlijeko i mliječne proizvode  12. pravilno skladištiti mlijeko i mliječne proizvode  13. transportirati mlijeko i mliječne proizvode  14. zbrinjavati otpad i nusproizvode nastale pri proizvodnji mlijeka i mliječnih proizvoda |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Proizvodnja i otkup mlijeka | Značaj proizvodnje mlijeka  Vrste mlijeka  Kemijski sastav mlijeka  Prijem mlijeka  Sanitacija u mljekari |
| Primarna obrada mlijeka | Postupci mehaničke obrade mlijeka (separacija, klarifikacija, baktofugacija, homogenizacija, deaeracija)  Načini toplinske obrade mlijeka (pasterizacija, sterilizacija)  Proizvodnja pasteriziranog i steriliziranog mlijeka (linija za proizvodnju, pakiranje, ambalaža, trajnost)  Osnove membranske obrade mlijeka |
| Fermentirani mliječni proizvodi | Podjela, prehrambena i zdravstvena vrijednost fermentiranih mliječnih napitaka  Mikrobne kulture u proizvodnji fermentiranih mliječnih napitaka  Tehnologija proizvodnje fermentiranih mliječnih napitaka (obrada mlijeka, inokulacija, inkubacija, hlađenje, pakiranje, čuvanje proizvoda)  Strojevi i uređaji na liniji za proizvodnju |
| Sirarstvo | Podjela i vrste sira  Grušanje i sirenje mlijeka  Mikrobne kulture u proizvodnji sireva  Tehnologija proizvodnje sira (obrada mlijeka, sirenje, obrada gruša, oblikovanje, prešanje i soljenje sira, zrenje sira, pakiranje, skladištenje)  Strojevi i uređaji u proizvodnji  Sirutka i prerada sirutke |
| Proizvodnja maslaca | Sirovine za proizvodnju maslaca  Proizvodnja maslaca (pasterizacija vrhnja, zrenje vrhnja, bućkanje, gnječenje maslaca, pakiranje maslaca)  Strojevi i uređaji u proizvodnji maslaca |
| Proizvodnja sladoleda i mliječnih deserta | Sastav sladoledne smjese  Osnove proizvodnje sladoleda |
| Proizvodnja koncentriranog mlijeka i mlijeka u prahu | Vrste koncentriranog mlijeka i mlijeka u prahu  Osnove proizvodnje koncentriranog mlijeka i mlijeka u prahu |
| Prijem i primarna obrada mlijeka (tehnološke vježbe) | Prijem mlijeka  Higijena i sanitacija u mljekari  Separacija, klarifikacija, baktofugacija, homogenizacija, deaeracija mlijeka  Strojevi i uređaji na liniji proizvodnje  Proizvodnja pasteriziranog i steriliziranog mlijeka (linija za proizvodnju i pakiranje) |
| Proizvodnja fermentiranih mliječnih proizvoda (tehnološke vježbe) | Proizvodnja jogurta, acidofila, kefira, vrhnja, probiotičkih napitaka  Strojevi i uređaji na liniji za proizvodnju i pakiranje |
| Proizvodnja sira (tehnološke vježbe) | Proizvodnja sira (obrada mlijeka, sirenje, obrada gruša, oblikovanje, prešanje i soljenje sira, zrenje sira, pakiranje, skladištenje)  Strojevi i uređaji u proizvodnji sira  Prerada sirutke |
| Proizvodnja sladoleda i mliječnih deserta | Proizvodnja sladoleda  Proizvodnja mlječnih deserta  Strojevi i uređaji u proizvodnji |
| Proizvodnja koncentriranog mlijeka i mlijeka u prahu (tehnološke vježbe) | Proizvodnja koncentriranog mlijeka i mlijeka u prahu  Strojevi i uređaji u proizvodnji |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA VODE

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste, sastav i svojstva vode  2. ocijeniti kvalitetu vode  3. razlikovati operacije i procese koji se koriste u pripremi za obradu voda  4. poznavati objekte za vodoopskrbu  5. provoditi unutarnji nadzor  6. poznavati strojeve i uređaje u obradi otpadnih voda  7. koristiti proizvodne procese specifične za obradu voda  8. koristiti postupke mekšanja vode  9. izabrati ambalažu za vode  10. pravilno pakirati vodu |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Svojstva vode | Voda u prirodi  Atmosferska voda, kisele kiše  Površinske i podzemne vode  Senzorska, fizikalna i kemijska svojstva vode  Mikrobiološki sastav vode  Tvrdoća vode |
| Voda za piće | Organske tvari u vodi  Filtracija vode, filteri  Dezinfekcija vode  Koagulacija i flokulacija  Deferizacija i demanganizacija  Ozoniranje vode |
| Mekšanje vode | Metode mekšanja vode  Kemijske metode mekšanja vode  Ionski izmjenjivači, vrste regeneracija |
| Membranski procesi | Vrste membrana  Reverzna osmoza  Nano, ultra i mikro filtracija |
| Opskrba vodom | Objekti za vodoopskrbu  Vodovod  Crpke  Cisterne  Bunari |
| Otpadne vode | Vrste otpadnih voda  Otpadne tvari u vodama  Metode obrade otpadnih voda, mehaničke, kemijske i bakteriološke |
| Analiza vode | Uzimanje uzoraka  Analiza vode za piće, kemijska i mikrobiološka  Analiza otpadnih voda |
| Metode poboljšanja kemijskog sastava vode za piće (tehnološke vježbe) | Filtracija vode  Dezinfekcija vode  Koagulacija i flokulacija  Deferizacija i demanganizacija  Ozoniranje vode  Uređaji za navedene procese |
| Procesi pripreme vode za potrebe prehrambene industrije (tehnološke vježbe) | Mekšanje vode  Ionski izmjenjivači, regeneracija  Reverzna osmoza – uređaji  Uređaji za nano, ultra i mikro filtraciju |
| Metode obrade otpadnih voda (tehnološke vježbe) | Obrada industrijskih otpadnih voda  Mehanička obrada industrijskih otpadnih voda  Kemijska i bakteriološka obrada industrijskih otpadnih voda |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA ŽITARICA I PEKARSTVO

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste i kemijski sastav žitarica  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu zrna žita  3. čuvati žitarice do prerade  4. poznavati pomoćne sirovine u pekarstvu  5. razlikovati sve vrste proizvoda u pekarstvu  6. opisati faze pripreme žitarica za mljevenje  7. koristiti strojeve i uređaje u mljevenju žitarica  8. proizvoditi brašno  9. prepoznati kvalitetno brašno  10. čuvati brašno do prerade  11. razlikovati operacije i procese koji se koriste u meljavi  12. poznavati liniju proizvodnje kruha, peciva, keksa i tjestenine  13. provoditi unutarnji nadzor  14. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji  15. koristiti proizvodne procese specifične za pekarstvo  16. koristiti postupke dorade pekarskih proizvoda  17. prepoznati greške u proizvodnji pekarskih proizvoda  18. izabrati ambalažu za pekarske proizvode  19. poznavati strojeve i uređaje na liniji za pakiranje pekarskih proizvoda  20. pravilno skladištiti pekarske proizvode  21. transportirati pekarske proizvode |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehnologiju žitarica | Važnost kemijskog sastava žitarica u preradi žitarica  Ocjena tehnološke kvalitete zrna |
| Mljevenja žitarica i vrste brašna | Skladištenje i čuvanje žitarica  Mljevenje pšenice (postupci i uređaji)  Sheme mljevenja pšenice, raži i kukuruza  Skladištenje, transport i pakiranje brašna  Kriteriji kvalitete mlinskih proizvoda (reološka svojstva tijesta i pecivna kvaliteta brašna) |
| Postupci proizvodnje kruha i peciva | Osnovne i pomoćne sirovine (brašno, voda, pekarski kvasac, poboljšivači i aditivi i sl.)  Faze u proizvodnji kruha i peciva (priprema sirovina, zamjes, fermentacija, oblikovanje, pečenje, pakiranje i skladištenje)  Strojevi i uređaji u proizvodnji  Proizvodnja peciva i drugih pekarskih proizvoda  Oprema i procesi smrzavanja pekarskih proizvoda |
| Postupci proizvodnje keksa i keksima srodnih proizvoda | Sirovine u proizvodnji keksa i keksima srodnih proizvoda  Vrste keksa i keksima srodnih proizvoda (keksi, vafli, krekeri i slastice)  Kvaliteta brašna za proizvodnju keksa i keksima srodnih proizvoda  Operacije i procesi u proizvodnji (strojevi i uređaji) |
| Osnove tehnologije tjestenine, tijesta i proizvoda od tijesta | Sirovine u proizvodnji tjestenine, tijesta i proizvoda od tijesta  Postupci proizvodnje tjestenine (strojevi i uređaji na liniji za proizvodnju)  Proizvodnja lisnatih tijesta i tijesta za savijače  Izradba proizvoda od tijesta  Oprema i procesi smrzavanja tijesta i proizvoda od tijesta |
| Skladištenje i mljevenje žitarica (tehnološke vježbe) | Skladištenje i uvjeti čuvanja žitarica  Silosi, oprema i transport  Postupci mljevenja žitarica  Strojevi i uređaji u mlinu  Čuvanje i pakiranje brašna  Strojevi i uređaji za pakiranje brašna |
| Proizvodnja kruha i peciva (tehnološke vježbe) | Proizvodnja kruha  Proizvodnja peciva i drugih pekarskih proizvoda  Strojevi i uređaji u proizvodnji kruha i peciva  Smrzavanje pekarskih proizvoda  Strojevi i uređaji za smrzavanje i pakiranje |
| Proizvodnja keksa i keksima srodnih proizvoda (tehnološke vježbe) | Proizvodnja keksa  Proizvodnja vafla  Proizvodnja krekera  Proizvodnja ostalih keksa  Proizvodnja keksima srodnih proizvoda  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja tjestenine, tijesta i proizvoda od tijesta (tehnološke vježbe) | Proizvodnja tjestenine  Proizvodnja tijesta  Proizvodnja proizvoda od tijesta  Strojevi i uređaji u proizvodnji, smrzavanju i pakiranju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA ULJA I MASTI

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste uljarica i kemijski sastav ulja  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu uljarica  3. čuvati uljarice do prerade  4. razlikovati sve vrste ulja i masti  5. opisati faze pripreme uljarica za proizvodnju  6. koristiti strojeve i uređaje u pripremi uljarica  7. razlikovati operacije i procese koji se koriste u pripremi za preradu uljarica  8. poznavati liniju proizvodnje ulja, masti, margarina i majoneze  9. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji ulja, masti, margarina i majoneze  10. koristiti proizvodne procese u tehnologiji ulja i masti  11. koristiti postupke dorade ulja  12. pravilno pakirati proizvode od ulja i masti  13. poznavati strojeve i uređaje na liniji za pakiranje proizvoda ulja i masti  14. pravilno skladištiti ulja, masti, margarin i majonezu  15. zbrinjavati otpad i nusproizvode u proizvodnji ulja, masti, margarina i majoneze |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehnologiju ulja | Parametri kvalitete sirovina u proizvodnji ulja  Vrste i kemijski sastav ulja |
| Postupci proizvodnje ulja | Skladištenje i priprema uljarica (čišćenje, ljuštenje, mljevenje, kondicioniranje)  Tehnološki postupci za proizvodnju ulja (predprešanje, prešanje, hladno prešanje, ekstrakcija)  Sheme i uređaji u proizvodnji ulja  Rafinacija ulja (degumiranje, neutralizacija, dekoloracija, vinterizacija, dezodorizacija)  Sheme i uređaji u rafinaciji ulja  Stabilizacija i pakiranje ulja  Ambalaža za ulje, strojevi i uređaji na liniji za pakiranje |
| Postupci za proizvodnju čvrstih, plastičnih i miješanih masti te emulzija | Procesi hidrogenacije ulja, masti i masnih kiselina  Procesi interesterifikacije i frakcioniranja ulja  Proizvodnja vodika i katalizatora, sheme procesa |
| Proizvodnja margarina, biljnih masti, majoneze, umaka i sl. | Sirovine u proizvodnji margarina, biljnih masti, majoneza, umaka i sl.  Proizvodnja biljnih masti i biljnog mrsa (faze u proizvodnji, strojevi i uređaji na liniji)  Proizvodnja margarina (faze u proizvodnji, važnost emulgiranja, strojevi i uređaji na liniji)  Proizvodnja majoneze, salatnih i laganih majoneza |
| Proizvodnja životinjskih masti te masti i ulja morskih sisavaca i riba | Sirovine za proizvodnju životinjskih masti te masti i ulja morskih sisavaca i riba  Proizvodnja svinjske masti (faze u proizvodnji, strojevi i uređaji na liniji)  Proizvodnja ribljeg ulja ili masti |
| Proizvodnja ulja (tehnološke vježbe) | Proces proizvodnje suncokretova ulja  Proizvodnja biljnog ulja  Proizvodnja maslinova ulja  Proizvodnja bučina ulja  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja margarina i biljnih masti (tehnološke vježbe) | Proizvodnja margarina  Proizvodnja biljnih masti  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja majoneze i umaka (tehnološke vježbe) | Proizvodnja majoneze i salatnih krema  Proizvodnja salata s majonezom  Proizvodnja umaka  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja životinjskih masti (tehnološke vježbe) | Proizvodnja svinjske masti  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju  Proizvodnja ribljeg ulja ili masti |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA UGLJIKOHIDRATA I KONDITORSKIH PROIZVODA

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste i kemijski sastav sirovina za proizvodnju šećera, kave, čaja, škroba i konditorskih proizvoda  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu sirovina za proizvodnju šećera, škroba i konditorskih proizvoda  3. čuvati sirovine za proizvodnju šećera, škroba i konditorskih proizvoda do prerade  4. poznavati pomoćne sirovine u konditorskoj industriji  5. razlikovati sve vrste proizvoda u konditorskoj industriji  6. opisati faze pripreme šećerne repe za proizvodnju šećera  7. koristiti strojeve i uređaje u pripremi šećerne repe  8. proizvoditi kakao poluproizvode  9. razlikovati operacije i procese koji se koriste u pripremi za preradu ovisno o vrsti gotovog proizvoda  10. poznavati liniju proizvodnje šećera, čokolade i bombona  11. provoditi unutarnji nadzor u konditorskoj industriji  12. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji šećera, čokolade i bombona  13. koristiti proizvodne procese specifične za tehnologiju šećera i konditorskih proizvoda  14. koristiti postupke dorade u tehnologiji šećera i konditorskih proizvoda  15. prepoznati greške u proizvodnji šećera i konditorskih proizvoda  16. izabrati ambalažu za konditorske proizvode  17. pravilno pakirati konditorske proizvode  18. poznavati strojeve i uređaje na liniji za pakiranje konditorskih proizvoda  19. pravilno skladištiti konditorske proizvode |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehnologiju ugljikohidrata i konditorskih proizvoda | Sirovine za proizvodnju šećera, škroba i konditorskih proizvoda  Vrste i kemijski sastav proizvoda |
| Proizvodnja saharoze iz šećerne repe | Šećerna repa, priprema za ekstrakciju  Proces proizvodnje šećera (ekstrakcija soka i čišćenje, koncentriranje, kristalizacija, centrifugiranje, skladištenje)  Strojevi i uređaji u proizvodnji  Nusproizvodi, otpadne vode  Proizvodnje šećera iz trske |
| Proizvodnja škroba, škrobnih hidrolizata, fruktoznog sirupa i sl. | Sirovine u proizvodnji škroba  Proizvodnja škroba iz kukuruza  Proizvodnja škrobnih hidrolizata  Proizvodnja fruktoznog sirupa i fruktoze  Proizvodnja modificiranih škrobova  Proizvodnja škroba iz krumpira i pšenice  Strojevi i uređaji u proizvodnji |
| Proizvodnja kakao proizvoda i čokoladnih proizvoda | Kemijski sastav i tehnološke osobine kakao zrna  Vrste i kemijski sastav kakao proizvoda  Proizvodnja kakao proizvoda (čišćenje, prženje, drobljenje kakao zrna)  Strojevi i uređaji u proizvodnji  Izradba kakao mase (mljevenje kakao loma, alkalizacija kakao proizvoda)  Strojevi i uređaji u izradbi kakao mase  Izradba kakao praha i kakao maslaca (strojevi i uređaji)  Izradba čokoladne mase (priprema sastojaka, valcanje, končiranje, temperiranje, oblikovanje, hlađenje čokoladne mase)  Strojevi i uređaji u izradbi čokoladne mase  Proizvodnja čokoladnih proizvoda |
| Proizvodnja bombonskih i srodnih proizvoda | Sirovine u proizvodnji bombona  Izradba tvrdih bombona (miješanje sastojaka, ukuhavanje, dodavanje aditiva, hlađenje i temperiranje bombonske mase, oblikovanje, valjanje, punjenje, završno oblikovanje, hlađenje i pakiranje bombona)  Sheme procesa, strojevi i uređaji  Izradba karamela (sirovine, miješanje sastojaka, kuhanje, hlađenje karamelne mase, izvlačenje i oblikovanje karamelne mase, hlađenje i pakiranje karamela)  Sheme procesa, strojevi i uređaji  Proizvodnja ostalih bombona i proizvoda  Proizvodnja guma za žvakanje |
| Tehnologija kave, čaja i snack proizvoda | Vrste i kemijski sastav kave  Prženje kave, pakiranje kave  Vrste čaja, pakiranje  Tehnologija proizvodnje snack proizvoda |
| Proizvodnja šećera (tehnološke vježbe) | Proizvodnja šećera iz šećerne repe  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju  Melasa (skladištenje) |
| Proizvodnja škroba (tehnološke vježbe) | Proizvodnja škroba iz kukuruza  Proizvodnja škrobnih hidrolizata  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja kakao proizvoda i čokoladnih proizvoda (tehnološke vježbe) | Proizvodnja kakao proizvoda (kakao mase)  Proizvodnja kakao praha i kakao maslaca  Proizvodnja čokolade i čokoladnih proizvoda  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja bombonskih i srodnih proizvoda (tehnološke vježbe) | Proizvodnja tvrdih i tvrdih punjenih bombona  Proizvodnja karamela  Proizvodnja komprimata  Proizvodnja žvakaćih guma  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja kave, čaja i snack proizvoda (tehnološke vježbe) | Proizvodnja kave  Proizvodnja čaja  Proizvodnja snack proizvoda  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA MESA I RIBE

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste i kemijski sastav mesa i ribe  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu mesa i ribe  3. čuvati meso i ribu do prerade  4. opisati faze pripreme mesa i ribe za preradu  5. prepoznati kvalitetu mesa i ribe  6. razlikovati operacije i procese koji se koriste u pripremi mesa i ribe za preradu  7. poznavati liniju proizvodnje mesnih i ribljih prerađevina  8. provoditi unutarnji nadzor u proizvodnji mesnih i ribljih prerađevina  9. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji mesnih i ribljih prerađevina  10. koristiti proizvodne procese specifične za tehnologiju prerade mesa i ribe  11. koristiti postupke dorade u proizvodnji mesnih i ribljih prerađevina  12. prepoznati greške u proizvodnji mesnih i ribljih prerađevina  13. izabrati ambalažu za gotove mesne i riblje prerađevine  14. poznavati strojeve i uređaje na liniji za pakiranje mesnih i ribljih prerađevina  15. pravilno skladištiti mesne i riblje prerađevine  16. zbrinjavati otpad i nusproizvode pri proizvodnji mesnih i ribljih prerađevina |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Meso | Pojam i vrste mesa  Kemijski sastav mesa  Vrste stoke za klanje  Kategorizacija mesa |
| Klanje i obrada mesa | Postupci klanja stoke  Obrada mesa nakon klanja  Zrenje mesa |
| Konzerviranje mesa | Postupci konzerviranja mesa  Konzerviranje mesa: hlađenjem, smrzavanjem, soljenjem, salamurenjem, sušenjem, dimljenjem |
| Proizvodnja kobasica i suhomesnatih proizvoda | Vrste kobasica i ovitaka  Proizvodnja trajnih, polutrajnih i obarenih kobasica, nadjevi, uređaji  Proizvodnja suhomesnatih proizvoda, pršut |
| Proizvodnja mesnih konzervi | Konzerviranje mesa povišenim temperaturama  Proizvodnja trajnih i polutrajnih konzervi  Greške u proizvodnji, bombaža |
| Riba | Kemijski sastav mesa riba  Vrste riba  Mekušci, rakovi i školjkaši  Postmortalne promjene na mesu riba  Kvarenje ribe i ocjena njene kvalitete |
| Konzerviranje ribe | Konzerviranje ribe hlađenjem, smrzavanjem, soljenjem, salamurenjem, sušenjem, dimljenjem  Proizvodnja ribljih konzervi |
| Klanje i obrada mesa (tehnološke vježbe) | Klanje stoke i obrada mesa nakon klanja  Strojevi i uređaji pri klanju i hlađenju mesa |
| Konzerviranje mesa (tehnološke vježbe) | Hlađenje, smrzavanje, soljenje, salamurenje, sušenje i dimljenje mesa  Strojevi i uređaji u postupcima konzerviranja mesa  Pakiranje mesa |
| Proizvodnja kobasica i suhomesnatih proizvoda (tehnološke vježbe) | Proizvodnja trajnih, polutrajnih i obarenih kobasica  Proizvodnja suhomesnatih proizvoda  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja mesnih konzervi (tehnološke vježbe) | Proizvodnja trajnih i polutrajnih konzervi  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Konzerviranje ribe (tehnološke vježbe) | Hlađenje, smrzavanje, soljenje, salamurenje, sušenje i dimljenje ribe  Proizvodnja ribljih konzervi  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA PIVA I VINA

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste i kemijski sastav sirovina za proizvodnju piva i vina  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu sirovina za proizvodnju piva i vina  3. čuvati sirovine za proizvodnju piva i vina do prerade  4. poznavati pomoćne sirovine u proizvodnji vina i piva  5. opisati faze pripreme sirovine za proizvodnju vina i piva  6. koristiti strojeve i uređaje u pripremi sirovina za proizvodnju piva i vina  7. čuvati poluproizvode do prerade  8. razlikovati operacije i procese koji se koriste u pripremi za preradu u pivo i vino  9. poznavati liniju proizvodnje piva i vina  10. provoditi unutarnji nadzor u proizvodnji vina i piva  11. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji vina i piva  12. koristiti proizvodne procese specifične za tehnologiju piva i vina  13. koristiti postupke dorade piva i vina  14. prepoznati greške u proizvodnji piva i vina  15. izabrati ambalažu za pivo i vino  16. poznavati strojeve i uređaje na liniji za pakiranje piva i vina  17. zbrinjavati otpad i nusproizvode u proizvodnji vina i piva |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sirovine u proizvodnji piva | Vrste i kemijski sastav sirovina  Važnost pripreme vode |
| Proizvodnja slada | Faze u proizvodnji slada (čišćenje, sortiranje, čuvanje ječma, močenje i klijanje zrna, sušenje, dorada i čuvanje slada)  Strojevi i uređaji u proizvodnji slada |
| Dobivanje piva | Faze u proizvodnji sladovine (usitnjavanje slada, ukomljavanje slada, cijeđenje, kuhanje sladovine, hlađenje i bistrenje sladovine)  Strojevi i uređaji u proizvodnji sladovine  Umnožavanje čiste kulture kvasca  Vođenje procesa glavnog i naknadnog vrenja  Tankovi za vrenje  Filtracija i pasterizacija piva |
| Punjenje piva | Načini punjenja i vrste ambalaže za pivo  Strojevi i uređaji na liniji za punjenje piva  Važnost pranja i dezinfekcije opreme i pogona |
| Sirovine u proizvodnji vina | Kemijski sastav grožđa i mošta  Razlika u proizvodnji bijelih i crnih vina |
| Proizvodnja vina | Proizvodnja mošta i masulja (berba grožđa, muljanje, runjenje, prešanje, sumporenje mošta, strojevi i uređaji)  Vrenje mošta  Stabilizacija, pretakanje i bistrenje vina (strojevi i uređaji)  Proizvodnja specijalnih i pjenušavih vina (desertna, likerska i voćna vina) |
| Punjenje vina | Načini punjenja i vrste ambalaže za vino  Strojevi i uređaji na liniji za punjenje vina |
| Proizvodnja piva (tehnološke vježbe) | Proizvodnja slada  Proizvodnja piva  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju piva  Proizvodnja specijalnih piva |
| Proizvodnja vina (tehnološke vježbe) | Proizvodnja bijelih vina  Proizvodnja crnih vina  Proizvodnja specijalnih vina  Proizvodnja pjenušavih vina  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju vina |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA VOĆA I POVRĆA

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati podjelu i kemijski sastav voća i povrća  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu voća i povrća  3. čuvati voće i povrće do prerade  4. opisati faze pripreme sirovine za proizvodnju  5. koristiti strojeve i uređaje u pripremi  6. proizvoditi voćne poluproizvode  7. prepoznati kvalitetan poluproizvod  8. čuvati voćne poluproizvode do prerade  9. razlikovati operacije i procese koji se koriste u pripremi za preradu voća i povrća  10. poznavati liniju proizvodnje prerađevina od voća i povrća  11. provoditi unutarnji nadzor u proizvodnji prerađevina od voća i povrća  12. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji prerađevina od voća i povrća  13. koristiti proizvodne procese specifične za tehnologiju voća i povrća  14. prepoznati greške u proizvodnji prerađevina od voća i povrća  15. izabrati ambalažu za gotov proizvod  16. poznavati strojeve i uređaje na liniji za pakiranje prerađevina od voća i povrća  17. pravilno skladištiti dobiveni proizvod  18. zbrinjavati otpad i nusproizvode |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Voće | Pojam i podjela voća  Kemijski sastav voća  Specifični sastojci voća (pigmenti, pektinske tvari, enzimsko i neenzimsko posmeđivanje) |
| Konzerviranje voća | Voćni poluproizvodi  Konzerviranje voća hlađenjem, smrzavanjem, sterilizacijom,  sušenjem, kandirano voće |
| Voćni proizvodi | Proizvodnja voćnih sokova,  Proizvodnja voćnih sirupa  Proizvodi na bazi pektinskog gela i kompota |
| Povrće | Pojam i podjela povrća  Kemijski sastav povrća  Specifični sastojci povrća |
| Konzerviranje povrća | Konzerviranje povrća hlađenjem, blanširanjem, smrzavanjem, pasterizacijom, mariniranjem, sterilizacijom, sušenjem |
| Proizvodi od povrća | Proizvodnja kiselog kupusa  Proizvodi od rajčice |
| Proizvodnja voćnih poluproizvoda (tehnološke vježbe) | Hlađenje, smrzavanje, sterilizacija  Sušenje voća  Proizvodnja voćnih poluproizvoda  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja voćnih sokova i sirupa (tehnološke vježbe) | Proizvodnja mutnih sokova  Proizvodnja bistrih sokova  Proizvodnja kašastih sokova  Proizvodnja sirupa  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja marmelade, džema, pekmeza i kompota (tehnološke vježbe) | Proizvodnja marmelade i džema  Proizvodnja pekmeza  Proizvodnja kompota  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja proizvoda od povrća (tehnološke vježbe) | Proizvodnja steriliziranog povrća  Proizvodnja mariniranog povrća  Proizvodnja sušenog povrća  Proizvodnja kiselog kupusa  Proizvodi od rajčice  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA ALKOHOLNIH I BEZALKOHOLNIH PIĆA

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste i kemijski sastav osnovnih sirovina za proizvodnju alkoholnih i bezalkoholnih pića  2. ocijeniti tehnološku kvalitetu sirovina  3. čuvati sirovine do prerade  4. poznavati pomoćne sirovine u proizvodnji alkoholnih i bezalkoholnih pića  5. opisati faze pripreme sirovina za proizvodnju  6. koristiti strojeve i uređaje u pripremi sirovina za proizvodnju  7. razlikovati operacije i procese koji se koriste u pripremi sirovina za proizvodnju  8. poznavati liniju proizvodnje alkoholnih i bezalkoholnih pića  9. provoditi unutarnji nadzor  10. poznavati strojeve i uređaje u proizvodnji alkoholnih i bezalkoholnih pića  11. koristiti proizvodne procese specifične za pojedinu tehnologiju  12. koristiti postupke dorade ukoliko ih zahtjeva tehnologija  13. prepoznati greške u proizvodnji alkoholnih i bezalkoholnih pića  14. izabrati ambalažu za alkoholna i bezalkoholna pića  15. poznavati strojeve i uređaje na liniji za pakiranje  16. zbrinjavati otpad i nusproizvode |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehnologiju | Podjela jakih alkoholnih pića obzirom na sirovine i način proizvodnje  Sirovine za proizvodnju jakih alkoholnih pića |
| Proizvodnja jakih alkoholnih pića | Prerada sirovina: maceracija aromatskog bilja, voća i skladištenje macerata i destilata  Sastavljanje jakih alkoholnih pića  Proizvodnja različitih slatkih likera  Sheme proizvodnje jakih alkoholnih pića  Strojevi, uređaji na liniji proizvodnje  Ambalaža i pakiranje jakih alkoholnih pića |
| Proizvodnja voćnih rakija | Vrste i kemijski sastav voćnih rakija  Sirovine u proizvodnji voćnih rakija  Proizvodnja šljivovice, vinjaka, komovice, viljamovke i sl.  Sheme proizvodnje, strojevi i uređaji u proizvodnji |
| Proizvodnja žitnih rakija | Vrste i kemijski sastav žitnih rakija  Sirovine u proizvodnji žitnih rakija  Proizvodnja viskija, votke, genevera i džina  Sheme proizvodnje i strojevi i uređaji u proizvodnji |
| Proizvodnja šećernih rakija | Vrste i kemijski sastav šećernih rakija (rum i arak)  Sirovine u proizvodnji šećernih rakija |
| Proizvodnja bezalkoholnih pića | Sirovine za proizvodnju bezalkoholnih pića  Vrste sladila i njihova primjena u proizvodnji bezalkoholnih pića  Proizvodnja bezalkoholnih pića od: voćnog soka, voćne baze, biljnih ekstrakata te umjetna osvježavajuća pića  Sheme proizvodnje, strojevi i uređaji u proizvodnji  Ambalaža i linije za punjenje |
| Proizvodnja jakih alkoholnih pića (tehnološke vježbe) | Proizvodnja šljivovice, komovice, viljamovke  Proizvodnja vinjaka, džina, votke viskija i genevera  Proizvodnja ruma  Proizvodnja likera  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Proizvodnja bezalkoholnih pića (tehnološke vježbe) | Proizvodnja bezalkoholnih pića od: voćnog soka, voćne baze  Proizvodnja bezalkoholnih pića od biljnih ekstrakata  Proizvodnja umjetnih osvježavajućih pića  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOTEHNOLOGIJA

Razred: treći ili četvrti (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati vrste industrijskih mikroorganizama i podjelu biotehnoloških procesa  2. poznavati sastav hranjive podloge  3. opisati faze pripreme hranjivih podloga  4. koristiti uređaje u pripremi hranjivih podloga  5. poznavati vođenje bioprocesa  6. provoditi unutarnji nadzor u vođenju bioprocesa  7. poznavati uređaje u proizvodnji mikrobne biomase  8. koristiti mikrobne i enzimske procese  9. prepoznati greške u bioprocesima  10. pravilno skladištiti dobiveni proizvod  11. zbrinjavati otpad i nusproizvode |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Biotehnologija | Podjela biotehnoloških procesa prema biokemijskim reakcijama  Industrijski mikroorganizmi (vrste, ishrana, rast i razmnožavanje mikroorganizma) |
| Priprema hranjivih podloga i biokatalizatora | Sastojci za pripremu hranjivih podloga za mikrobni uzgoj  Sastavljanje hranjive podloge za mikrobne procese  Priprema hranjivih podloga  Sterilizacija hranjivih podloga  Priprema biokatalizatora: enzima, cjepiva (inokuluma) |
| Vođenje bioprocesa | Vrste bioreaktora  Vođenje tehnološkog procesa u bioreaktoru  Načini rada: šaržni, kontinuirani  Izdvajanje biokatalizatora: enzima, cjepiva (inokuluma)  Izdvajanje i pročišćavanje proizvoda |
| Mikrobni i enzimski procesi | Mikrobni procesi s plijesnima (proizvodnja limunske, glukonske kiseline, enzima, antibiotika, sirila i sl.)  Mikrobni procesi s kvascima (proizvodnja vina, piva, alkohola, pekarskog, prehrambenog kvasca i sl.)  Mikrobni procesi s bakterijama (proizvodnja mliječne, octene kiseline, proizvodnja fermentirane hrane, probiotika, antibiotika, vitamina, rDNA tehnologija i sl.)  Mikrobni procesi s enzimima (proizvodnja fruktoznog sirupa) |
| Genetičko inženjerstvo | Zakonska regulativna  Tehnologija rekombinantne DNK  Genetski modificirana hrana |
| Priprema hranjivih podloga, biokatalizatora i vođenje procesa (tehnološke vježbe) | Priprema hranjivih podloga  Sterilizacija hranjivih podloga  Priprema biokatalizatora: enzima, cjepiva (inokuluma)  Vođenje tehnološkog procesa u bioreaktoru  Izdvajanje biokatalizatora i proizvoda  Pročišćavanje proizvoda |
| Mikrobni i enzimski procesi (tehnološke vježbe) | Proizvodnja limunske, glukonske kiselina, enzima, antibiotika, sirila  Proizvodnja alkohola, pekarskog i prehrambenog kvasca  Proizvodnja mliječne, octene kiseline, proizvodnja fermentirane hrane, probiotika, antibiotika, vitamina  Strojevi i uređaji u proizvodnji i pakiranju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | CATERING I INDUSTRIJA HRANE |
| Popis strukovnih  skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Catering i industrija hrane |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • steći znanja i vještine za pripremanje, prezentiranje i distribuciju hrane u cateringu |
| Opis modula: | • klasificirati ulazne sirovine i gotove proizvode te ih pravilno skladištiti i čuvati u skladu sa zahtjevima  • pripremiti hranu prema internim normativima i specifikacijama |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Catering (4. razred, 3 sata, 6 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: CATERING

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. organizirati poslovni proces (prilagoditi i voditi pojedine dijelove pripreme cateringa i hrane)  2. ispunjavati tehničko-tehnološku dokumentaciju  3. pripremiti potreban pribor za obradbu i pripremu hrane  4. klasificirati ulazne sirovine i gotove proizvode, te sukladno zahtjevima, pravilno ih skladištiti i čuvati  5. odrediti slijed procesa u pripremi hrane  6. pripremiti hranu prema internim normativima i specifikacijama  7. prezentirati gotovu hranu u pravilnom slijedu  8. osigurati ispravan rad s hranom kako bi se dobio zdravstveno ispravan proizvod. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u catering (pripremnica obroka) | Komercijalni catering  Servisni catering (catering u transportu, catering za polaznike, bolesnike, socijalni catering) |
| Organizacija rada u cateringu | Ljudski potencijal, ugostiteljski objekt, oprema kuhinje  Normativi, jelovnici  Financijsko i administrativno poslovanje |
| Prijem sastojaka | Higijena i sanitacija kuhinjskih prostora  Sigurnost hrane  Nabava sirovina i poluproizvoda  Skladištenje sirovina i poluproizvoda biljnog i animalnog porijekla |
| Priprema hrane | Pribor za pripremu i obradu hrane  Priprema hladnih i toplih predjela  Priprema glavnih jela  Priprema priloga i salata  Priprema desertnih jela  Priprema jela po narudžbi klijenta  Dekoracija gotove hrane  Skladištenje, pakiranje i prijevoz gotove hrane |
| Organizacija posebnih događanja | Odabir prostora ili lokacije, razmještaj inventara, uređenje interijera i eksterijera  Izbor i posluživanje hrane i pića  Organizacija poslovnih događanja, vjenčanja  Organizacija događanja na otvorenom |
| Organizacija, priprema i dekoracija u cateringu (tehnološke vježbe) | Organizacija rada u cateringu  Nabava i skladištenje sirovina i poluproizvoda  Priprema hladnih i toplih predjela  Priprema glavnih jela  Priprema priloga i salata  Priprema desertnih jela  Dekoracija gotove hrane  Skladištenje, pakiranje i prijevoz gotove hrane  Organizacija događanja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | POSLOVNA KOMUNIKACIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Poslovna komunikacija  Poslovno dopisivanje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • prepoznati komunikacijske strategije primjerene nakani i situaciji u poslovnom kontekstu  • izvesti učinkovitu prezentaciju ili izlaganje  • primijeniti pravila učinkovite timske komunikacije  • primijeniti pravila poslovnog bontona i pravila učinkovitog pisanog poslovnog dopisivanja |
| Opis modula: | • izvesti učinkovitu prezentaciju ili izlaganje te primijeniti pravila učinkovite timske komunikacije  • primijeniti pravila poslovnog bontona  • razlikovati različite poslovne običaje zemalja i kultura |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Poslovna komunikacija (4. razred, 3 sata, 6 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POSLOVNA KOMUNIKACIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti pravila i kodekse poslovnog bontona u različitim poslovnim situacijama  2. razlikovati formalnu od neformalne komunikacije  3. voditi konverzaciju koristeći se pravilima uljudnog ponašanja, upotrebljavajući kritičko i empatičko aktivno slušanje, postavljati pitanja i davati povratnu informaciju  4. demonstrirati prezentaciju služeći se jasnom strukturom prezentacije i vizualnim pomagalima  5. opisati teoriju timskog rada  6. identificirati ponašanja koja dobro/loše utječu na tim  7. koristiti tehnike upravljanja sukobom  8. koristiti osnovna pravila pisane poslovne komunikacije (točnost, preciznost, poslovna tajna)  9. sastaviti memorandum, faks ili elektroničku poštu, ponudu, upit, narudžbu, životopis, molbu i druge poslovne dopise |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove komunikacije | Pojam komunikacije  Vrste komunikacije unutar organizacije  Selekcija i filtriranje informacija |
| Alati za uspješno komuniciranje | Neverbalna komunikacija  Glas, dikcija, artikulacija  Aktivno slušanje  Šumovi u komuniciranju  Ja-ti poruke  Umijeće davanja pohvale i kritike  Umijeće davanja povratne informacije |
| Nesporazumi i prepreke te konflikti u komunikaciji | Stres i kontrola emocija u komunikaciji  Tehnike za postupanje u konfliktima  Uvažavanje sugovornika i njegovih potreba  Razgovor s iznimno teškim klijentima  Argumentiranje i verbalno sučeljavanje  Verbalni napadi i strategija obrane  Kako upravljati vremenom i zadržati pristojnost |
| Vođenje dijaloga | Osnovni tipovi klijenata i strategije razgovora  Postupak vođenja poslovnih razgovora  Priprema i izvedba poslovnog razgovora |
| Poslovno komuniciranje: tradicionalni i novi oblici korespondencije | Klasično poslovno pismo: oblikovanje i dijelovi  Pravila za dobar sadržaj pisma  Elektroničko pismo: oblikovanje i dijelovi  Pravila za dobar sadržaj e-pošte  Funkcionalna stilistika poslovnog dopisivanja  Jezične i pravopisne zamke  Telefonsko komuniciranje – što da, što ne  Društvene mreže – prednosti i nedostaci |
| Poslovno prezentiranje i javni nastup | Tehnike pripreme govora i prezentacije  Priprema poslovne prezentacije  Shema, kompozicija i redoslijed izlaganja  Prevladavanje straha i treme pred javni nastup  Pravilna uporaba glasa i dikcije kao uvjeravajućih sredstava  Pravilna uporaba govora tijela u prezentiranju  Razvoj samopouzdanja i sigurnosti u nastupu  Osnove dobre argumentacije  Efekti i stilska sredstva u prezentacijama  Korištenje audiovizualnih pomagala  Pažnja, percepcija i vizualizacija  Načini rješavanja problema u interakciji s publikom |
| Poslovni bonton | Pojam poslovnog bontona  Čimbenici uspješnosti: pojava i nastup  Formalni i neformalni bonton  Pravila i načini uljudnog ponašanja  Poslovna kultura organizacije  Etičnost u poslovanju  Bonton pisanog, usmenog i telefonskog komuniciranja |
| Timski rad | Pojam timskog rada  Uloge u timu i uloga voditelja tima  Tehnike upravljanja konfliktom u timu  Grupna dinamika i upravljanje grupnom dinamikom  Donošenje odluka u timu  Upravljanje sastancima u timu  Postavljanje timskih ciljeva  Model izgradnje i karakteristike učinkovitih timova |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitostima polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MARKETING U PREHRAMBENOJ INDUSTRIJI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Marketing u prehrambenoj industriji |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti marketinške aspekte poslovanja s hranom  • poznavati osnove upravljanja robnom markom  • poznavati osnove marketinške komunikacije |
| Opis modula: | • oblikovati marketinšku strategiju određenog proizvoda  • analizirati i kreirati strategiju marketinga za određeni proizvod |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Marketing (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MARKETING

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati osnove marketinškog miksa  2. koristiti tehnike istraživanja tržišta  3. prepoznati ponašanje potrošača  4. oblikovati marketing strategiju određenog proizvoda  5. opisati, primijeniti politiku proizvoda i dizajn  6. osmisliti promociju određenog proizvoda  7. razlikovati kanale prodaje i primijeniti umijeće pregovaranja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Marketinški miks | Marketinški miks  4P u marketinškom miksu  7P u marketinškom miksu (proizvod, cijena, promocija, prodaja i distribucija, odnosi, procesi, progres)  Kanali distribucije  Maloprodaja, veleprodaja, franšiza – osnove |
| Istraživanje tržišta | Ocjena veličine tržišta  Definiranje segmenta potrošača  Određivanje kanala distribucije  Formiranje cijene proizvoda  Spoznaja zadovoljstva klijenata  Određivanje tržišne vrijednosti maraka |
| Ponašanje potrošača | Motivi, čimbenici i procesi odlučivanja o kupovini na tržištu osobne i poslovne potrošnje  Što motivira ljude na kupovinu proizvoda?  Zašto se odlučuju za određeni proizvod?  Zašto se odlučuju za određenu marku proizvoda?  Koliki je stupanj zadovoljstva u poslijekupovnom razdoblju? |
| Strategija marketinga | Analiza vanjskih i unutarnjih čimbenika  Identifikacija i odabir strategije  Kreiranje strategije  Kreiranje novih strategija  Promjene postojećih strategija |
| Politika proizvoda i dizajn | Procesi odlučivanja u upravljanju proizvodom  Strateška područja u odlučivanju upravljanja proizvodom i/ili uslugom  Razvoj i uvođenje proizvoda  Faze životnog ciklusa proizvoda  Osnove dizajna |
| Promocija | Definicije, koncepti i teorije promotivne komunikacije  Specifični aspekti oglašavanja, unaprjeđenja prodaje, osobne prodaje i direktnog marketinga  Interni marketing  Internet marketing  Odnosi s javnošću |
| Prodaja i pregovaranje | Osobna prodaja  Pregovaranje i metode  Upravljanje prodajom  Pozicioniranje  Segmentacija  e-poslovanje  Odnosi s klijentom (CRM)  Istraživanje zadovoljstva klijenata  Odnosi s ključnim kupcima (KAM) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se temeljem Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor hrvatskog jezika i književnosti  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  • diplomirani kroatolog  • profesor hrvatske kulture  • diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. godine pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  • magistar hrvatskog jezika i književnosti  • magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  • magistar kroatologije  • magistar edukacije kroatologije  • magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor engleskog jezika i književnosti  • diplomirani anglist  • magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskoga jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor njemačkoga jezika i književnosti  • magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkoga jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani povjesničar  • profesor povijesti  • magistar edukacije povijesti  • magistar povijesti  • magistar geografije i povijesti  • profesor geografije i povijesti |
| Katolički vjeronauk | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani vjeroučitelj teologije  • diplomirani kateheta  • profesor vjeronauka  • magistar religiozne pedagogije i katehetike  • diplomirani teolog  • magistar teologije |
| Etika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor filozofije  • magistar edukacije filozofije  • diplomirani filozof  • magistar filozofije  • profesor sociologije  • magistar sociologije  • diplomirani politolog  • magistar politologije  • diplomirani teolog  • magistar teologije  • diplomirani kateheta  • magistar religiozne pedagogije i katehetike  • profesor hrvatske kulture  • magistar edukacije kroatologije  • diplomirani kroatolog  • magistar kroatologije  • profesor religijske kulture  • magistar edukacije religijskih znanosti  • diplomirani religiolog  • magistar religijskih znanosti |
| Geografija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor geografije  • profesor geografije i povijesti  • profesor geografije i geologije  • diplomirani geograf  • profesor geografije i drugog predmeta  • magistar edukacije geografije  • magistar edukacije geografije i povijesti  • magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar kineziologije  • profesor kineziologije  • profesor tjelesnog odgoja  • profesor fizičke kulture  • profesor fizičkog odgoja |
| Matematika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije matematike  • magistar matematike  • magistar edukacije matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar edukacije matematike i fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • profesor matematike  • diplomirani inženjer matematike  • profesor matematike i informatike  • diplomirani inženjer računarstva i matematike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Fizika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije fizike  • magistar fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • magistar edukacije fizike i politehnike  • magistar edukacije fizike i informatike  • magistar fizike – geofizike  • magistar edukacije fizike i tehnike  • magistar edukacije fizike i kemije  • profesor fizike  • diplomirani inženjer fizike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Računalstvo | • nastavnik općeobrazovnog predmeta  • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar informatike |
|  |  | • magistar edukacije informatike  • magistar edukacije informatike i tehnike  • magistar edukacije informatike i matematike  • magistar edukacije fizike i informatike  • magistar informacijskih znanosti  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist računarstva  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Politika i gospodarstvo | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor sociologije, magistar sociologije  • diplomirani politolog, magistar politologije  • diplomirani ekonomist, magistar ekonomije  • diplomirani pravnik, magistar prava |
| Biologija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor biologije  • magistar biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • diplomirani inženjer biologije – smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije – smjer molekularna biologija  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Primijenjena kemija | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • profesor kemije  • magistar kemije |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Račun u struci | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije,  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva |
| Kemija hrane | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije,  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar nutricionizma  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizma |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Biokemija | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar nutricionizma  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva  • profesor kemije  • magistar kemije |
| Prehrambena mikrobiologija | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva  • magistar inženjer molekularne biotehnologije  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • profesor biologije  • magistar biologije i kemije |
| Sirovine i ambalaža | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva |
| Tehnološke operacije | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • profesor strojarstva  • diplomirani inženjer strojarstva  • magistar inženjer strojarstva |
| Tehnološke operacije i procesi | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Hrana i prehrana | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar nutricionizma  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu |
| Prehrambena tehnologija | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Procesi pripreme hrane | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar nutricionizma  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Analiza i kontrola kvalitete hrane | • nastavnik stručno-  -teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu  • magistar inženjer upravljanja sigurnošću hrane  • sveučilišni specijalist kvalitete i sigurnosti hrane |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Osiguranje kvalitete hrane | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu  • magistar inženjer upravljanja sigurnošću hrane  • sveučilišni specijalist kvalitete i sigurnosti hrane |
| Higijena hrane | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu  • magistar inženjer upravljanja sigurnošću hrane  • sveučilišni specijalist kvalitete i sigurnosti hrane |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Zaštita na radu i higijena | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu  • magistar inženjer upravljanja sigurnošću hrane  • sveučilišni specijalist kvalitete i sigurnosti hrane |
| Zaštita okoliša | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar zaštite okoliša, |
| Poduzetništvo u prehrambenoj industriji | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • magistar inženjer upravljanja sigurnošću hrane  • sveučilišni specijalist kvalitete i sigurnosti hrane |
| Tehnologija mlijeka i mliječnih proizvoda | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija vode | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija žitarica i pekarstvo | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija ulja i masti | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija ugljikohidrata i konditorskih proizvoda | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija voća i povrća | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija mesa i ribe | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija piva i vina | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Tehnologija alkoholnih i bezalkoholnih pića | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Biotehnologija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Catering | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva  • magistar nutricionizma  • magistar inženjer znanosti o hrani i nutricionizmu |
| Poslovna komunikacija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva  • magistar komunikologije |
| Marketing | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • magistar inženjer procesnog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva  • magistar ekonomije |

\* Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinog nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novog akademskog ili stručnog naziva i sl.) suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinog nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za povijest |
| Katolički  vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za vjeronauk |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za etiku |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, računalna tehnologija i multimedijalne prezentacije, internet, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i GPS uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju  školsko dvorište |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala sukladno državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), – sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Matematika | geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela, računalo s pristupom internetu i potrebnim matematičkim softverom, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, LCD projektor, zaslon,  pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Računalstvo | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu i potrebnim projektorom,zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Biologija | projektor, zaslon, računalo s internetskom vezom, DVD player, flex kamera, svjetlosni mikroskop, 1 lupa ili povećalo, trajni mikropreparati (1 komplet od 10-15 različitih trajnih preparata), model unutarnjih organa čovjeka (torso), modeli ili slike spolnih organa čovjeka, stetoskop, tlakomjer, dalekozor, terenski set za određivanje fizikalno-kemijskih značajki vode, pribor za laboratorijski rad (Erlenmeyerove tikvice, epruvete s čepovima (metalni ili plastični), stalak i pipete (staklene, plastične ili automatske), staklene čaše, menzure, stakleni štapići, satna stakalca, lijevci, cjevčice, žlice, pH-metar, boca štrcaljka, termometri, kapaljke, predmetna i pokrovna stakalca, plamenici, drvene štipaljke, pincete, staničevina, filtar-papir, flomasteri, etikete, lakmus papir) | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Primijenjena kemija | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijalne prezentacije, oprema i uređaji u laboratoriju za fizikalno-kemijske analize u skladu s važećim propisima, standardima i normama, osnovni standardni laboratorijski pribor i posuđe izrađeni od stakla, metala, porculana, drveta, gume, plastičnih masa i papira, pribor i reagensi za kvalitativnu kemijsku analizu, pribor i reagensi za kvantitativnu kemijsku analizu, pribor i reagensi za analizu organskih spojeva instrumenti i uređaji za mjerenje mase tvari, gustoće, temperature, tlaka, vlažnosti zraka, napona i jakosti struje, areometri, piknometri, viskozimetar uređaji i aparati za izvođenje kemijskih analiza i postupaka razdvajanja i izolacija spojeva: | standardna učionica, specijalizirana učionica, laboratorij za fizikalno-kemijske analize sa standardnim instalacijama, digestorom laboratorijskim priborom, uređajima i inventarom |
|  | vage, kupelji i plamenici, električni grijači, miješalice, centrifuge, vakuum sisaljka, sušionik, peć za žarenje, polarimetar, refraktometar, konduktometar, pH-metar, kolorimetar, spektrofotometar uređaj za elektrolizu, galvanski članak, aparatura za elektrolizu po Hoffmanu, aparatura za određivanje CO2 po Tillmanu, aparatura za određivanje formaldehida, aparatura za određivanje cijanida, aparatura za određivanje alkohola, aparatura za određivanje arsena, pribor i uređaj za tankoslojnu i papirnu, kromatografiju, računalo s programom za obradu analitičkih izvještaja i datotekom zbirke realnih uzoraka i kemijski reagensi |  |
| Račun u struci | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, multimedijske prezentacije | standardna učionica,  specijalizirana informatička učionica za izvođenje pojedinih nastavnih tema |
| Kemija hrane | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, opremljen laboratorij za primijenjenu kemiju opremljen praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane, laboratoriji opremljeni najsuvremenijim uređajima za analizu hrane u industriji i zavodima za kontrolu kvalitete | standardna učionica,  laboratorij za fizikalno-kemijske analize – primjenjenu kemiju,  praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane,  laboratoriji Zavoda za javno zdravstvo, ovlašteni laboratoriji za kontrolu hrane,  laboratoriji u industriji i proizvodnim pogonima |
| Biokemija | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije | standardna učionica, specijalizirana učionica,  laboratorij za primjenjenu kemiju za realizaciju određenih nastavnih sadržaja |
| Prehrambena mikrobiologija | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijalne prezentacije,  oprema i uređaji u laboratoriju za mikrobiološke analize u skladu s važećim propisima, standardima i normama: mikroskop i pribor za mikroskopiranje, stakleno, metalno, porculansko posuđe i pribor, digitalna vaga, sterilizator, mikroskopi i kamere za mikroskope, autoklav, Kochov lonac, hladnjak, ultraljubičasta svjetiljka, brojač kolonija, računalo s programom za obradbu analitičkih izvještaja i datotekom | standardna učionica, specijalizirana učionica,  laboratorij za mikrobiološke analize,  laboratoriji Zavoda za javno zdravstvo,  ovlašteni laboratoriji za mikrobiološku kontrolu hrane |
| Sirovine i ambalaža | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, zbirka realnih uzoraka ambalaže, ambalažnog materijala i sirovina, pribor i reagensi za osnovna ispitivanja ambalaže: vaga, milimetarski vijak, plamenik, pH-metar, kronometar, osnovni kemijski pribor, pribor za organoleptičku ocjenu sirovina, pribor za kreiranje i izradbu ambalaže | standardna učionica,  laboratorij za primjenjenu kemiju za realizaciju određenih nastavnih sadržaja |
| Tehnološke operacije | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u laboratoriju za tehnološke operacije i procese u skladu s važećim propisima, standardima i normama: stakleno, metalno, porculansko posuđe i pribor, digitalna vaga, instrumenti i uređaji za mjerenje temperature, tlaka, razine, protoka i vlažnosti zraka, uređaji za mjerenje napona i jakosti struje, areometri, piknometri, viskozimetri, stalagmometri, mlinovi, sita, centrifuge, filter-preše, miješalice, ionski izmjenjivači, modeli vakuum pumpe, računalo s programom za obradbu analitičkih izvještaja i datotekom | standardna učionica,  laboratorij za tehnološke operacije i procese |
| Tehnološke operacije i procesi | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u laboratoriju za tehnološke operacije i procese u skladu s važećim propisima, standardima i norma: stakleno, metalno, porculansko posuđe i pribor, digitalna vaga, instrumenti i uređaji za mjerenje temperature, tlaka, razine, protoka i vlažnosti zraka, uređaji za mjerenje napona i jakosti struje, areometri, piknometri, viskozimetri, stalagmometri, mlinovi, sita, centrifuge, filter-preše, miješalice, ionski izmjenjivači, modeli vakuum pumpe, računalo s programom za obradbu analitičkih izvještaja i datotekom | standardna učionica, specijalizirana učionica,  laboratorij za tehnološke operacije i procese |
| Hrana i prehrana | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, DC player, DVD player i multimedijske prezentacije | standardna učionica, specijalizirana učionica,  praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane za realizaciju određenih nastavnih sadržaja |
| Prehrambena tehnologija | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama: posuđe i pribor za pripremu hrane, štednjak s električnom pećnicom, sudoper, napa, hladnjak sa zamrzivačem, sušionik, mikrovalna pećnica, mikser, autoklav, sokovnik, friteza, uređaji i pribor za guljenje, usitnjavanje i otkoštavanje te pakiranje, multipraktik, vaga, pH-metar, termometri za hranu, DualtempRpo infracrveni HACCP – termometar | standardna učionica, specijalizirana učionica,  praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane,  prehrambena industrija i obrtničke radionice,  prodavaonice prehrambenih proizvoda |
| Procesi pripreme hrane | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama: posuđe i pribor za pripremu hrane, štednjak s električnom pećnicom, sudoper, napa, hladnjak sa zamrzivačem, sušionik, mikrovalna pećnica, mikser, autoklav, sokovnik, friteza, uređaji i pribor za guljenje, usitnjavanje i otkoštavanje te pakiranje, multipraktik, vaga, pH-metar, termometri za hranu DualtempRpo infracrveni HACCP – termometar | standardna učionica, specijalizirana učionica,  praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane,  odjeli za pripremu i prigotovljavanje hrane u prodajnim centrima,  centralne pripremnice hrane |
| Analiza i kontrola kvalitete  hrane | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, propisani pribor za senzorske analize, računalo s programom za obradbu analitičkih izvještaja i datotekom, oprema i uređaji u laboratoriju za fizikalno-kemijske analize u skladu s važećim propisima, standardima i normama osnovna oprema analitičkog laboratorija i laboratorija za kontrolu kvalitete hrane sa pripadajućim instalacijama, priborom i uređajima: vage, sušionik, mufolna peć, oprema i pribor za volumetrijske i gravimetrijske analize, polarimetar, refraktometar, konduktometar, pH-metar, kolorimetar, spektrofotometar, Gerberova centrifuga, aparatura Pregl-Parnas-Wagner (macro Kjeldahl aparat), aparatura za određivanje eteričnih ulja po Ungeru, aparatura za određivanje tališta po Thieleu, aparatura po Žukovu, aparatura za određivanje vode po Dean-Starku, aparatura za ekstrakciju po Soxletu, aparatura za određivanje tvrdoće vode po Boutron-Boudetu, aparatura za određivanje dušika, aparatura za ekstrakciju A i E vitamina, aparatura za destilaciju po Engleru, DualtempRpo infracrveni HACCP – termometar.  Garniture – kompleti pribora i reagensa za kontrolu pojedinih skupina hrane – namirnica, računalo s programom za obradbu analitičkih izvještaja i datotekom | standardna učionica, laboratorij za senzorske analize (prostorija za prijam, evidentiranje i pripravu uzoraka i prostorija za obavljanje senzorskih analiza),  laboratorij za kontrolu kvalitete hrane ili labratorij za primijenjenu kemiju s dodatnom opremom za kontrolu kvalitete |
| Osiguranje kvalitete hrane | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Higijena hrane | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u laboratoriju za fizikalno-kemijske analize u skladu s važećim propisima, standardima i normama oprema i uređaji u laboratoriju za mikrobiološke analize u skladu s važećim propisima, standardima i normama | standardna učionica, specijalizirana učionica,  laboratorij za fizikalno kemijske analize,  laboratorij za kontrolu ispravnosti hrane,  laboratorij za mikrobiološke analize,  carinske ispostave, mjesto pretovara robe |
| Zaštita na radu i higijena | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor i zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Zaštita okoliša | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijalne prezentacije.  Mjerači u zaštiti okoliša:  uređaji za mjerenje vlage, temperature, tlaka, UV -zračenja, radioaktivnog zračenja, plinomjeri, mjerači količine soli | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Poduzetništvo u prehrambenoj industriji | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijalne prezentacije, minimalno 14 umreženih računala s pristupom internetu, projektor, pisač, skener, programska podrška | standardna učionica, specijalizirana učionica, specijalizirana učionica s minimalno 14 umreženih računala s pristupom internetu |
| Tehnologija mlijeka i mliječnih proizvoda | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju mlijeka i mliječnih proizvoda | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija vode | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju vode | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija žitarica i pekarstva | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju žitarica i pekarstva | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija ulja i masti | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju ulja i masti | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija ugljikohidrata i konditorskih proizvoda | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane, u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju ugljikohidrata i konditorskih proizvoda | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija mesa i ribe | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju mesa i ribe | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija piva i vina | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju piva i vina | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija voća i povrća | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju voća i povrća | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Tehnologija alkoholnih i bezalkoholonih pića | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama za tehnologiju alkoholnih i bezalkoholonih pića | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Biotehnologija | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor i zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane, u skladu s važećim propisima, standardima i normama za biotehnologiju | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Catering | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, oprema i uređaji u praktikumu za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane u skladu s važećim propisima, standardima i normama | standardna učionica, specijalizirana učionica, praktikum za prehrambenu tehnologiju i procese pripreme hrane |
| Poslovna komunikacija | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu, projektor, pisač, skener, programska podrška | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Marketing | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player i multimedijske prezentacije, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu, projektor, pisač, skener, programska podrška | standardna učionica, specijalizirana učionica |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0102/11-01-42/11-01

Naziv obrazovnog sektora: Poljoprivreda, prehrana i veterina

Šifra obrazovnog sektora: 01

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci, Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

III. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Biologija

mr. sc. Zrinka Pongrac Štimac, prof., V. gimnazija, Zagreb

Dalibor Sumpor, prof., Srednja škola Tina Ujevića i Tehnička škola, Kutina

Marina Ništ, prof., AZOO, Osijek

prof. dr. sc. Ines Radanović, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za biologiju, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

IV. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo/Informatika

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija, Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

V. Društveno-humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

VI. Umjetničko područje:

/

VII. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr.sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr.sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Ružica Budimir, dipl. ing., Srednja škola »Braća Radić« Kaštel Štafilić-Nehaj

mr. sc. Vlatka Dajčić, Kraš, prehrambena industrija d. d., Zagreb

Daška Domljan, prof., Gavrilović d.o.o., Petrinja

Jadranka Herceg, prof., ASOO, Zagreb

prof. dr. sc. Branka Levaj, Prehrambeno-biotehnološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb

Anastazia Milardović, dipl. ing., Poljoprivredna, prehrambena i veterinarska škola Stanka Ožanića, Zadar

Dean Pašiček, dipl. ing. Nova zeelandia, gmbh, Zagreb

Ligija Prpa-Blažeković, dipl. ing., Prehrambeno-tehnološka škola, Zagreb

Jasna Rep, dipl. ing., Prehrambeno-tehnološka škola, Zagreb

mr. sc. Zdenka Ribić Dugandžić, Graditeljska, prirodoslovna i rudarska škola, Varaždin

Dragica Vrgoč, dipl. ing., ASOO, Zagreb

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih