### NN 44/2017 (5.5.2017.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2581/2016 od 5. travnja 2017.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1044

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Antun Palarić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Branko Brkić, Mario Jelušić, Lovorka Kušan i Josip Leko, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Antun Džinić iz Županje, kojeg zastupa Dražen Štivić, odvjetnik u Županji, na sjednici održanoj 5. travnja 2017. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Ured državne uprave u Vukovarsko-srijemskoj županiji, Služba za gospodarstvo i imovinsko-pravne poslove, Ispostava Županja, dužan je donijeti odluku u predmetu klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-01-06-02/6-16 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od tri (3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Antunu Džiniću određuje se primjerena naknada zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01. i 76/10.) u iznosu od 5.700,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Antun Džinić iz Županje (u daljnjem tekstu: podnositelji) podnio je 2. lipnja 2016. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da mu je trajanjem upravnog postupka koji se vodi pred Uredom državne uprave u Vukovarsko-srijemskoj županiji, Službi za gospodarstvo i imovinsko-pravne poslove, Ispostavi Županja u predmetu klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-01-06-02/6-16; a u vezi s rješenjem Ministarstva pravosuđa Republike Hrvatske, Uprave za građansko, trgovačko i upravno pravo klasa: UP/II-943-04/15-01/06; urbroj: 514-04/01-15-05 od 10. lipnja 2015., povrijeđeno pravo na suđenje u razumnom roku.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljen je spis Ureda državne uprave u Vukovarsko-srijemskoj županiji, Službe za gospodarstvo i imovinsko-pravne poslove, Ispostave Županja klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-01-06-02/6-16.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Rješenjem Ureda državne uprave u Vukovarsko-srijemskoj županiji, Službi za prostorno uređenje, zaštitu okoliša, graditeljstvo i imovinsko pravne poslove, Ispostava Županja, klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-03/2-03-05-11 od 15. lipnja 2005. (u daljnjem tekstu: prvostupanjsko tijelo) prihvaćen je prijedlog korisnika izvlaštenja HEP-Operator prijenosnog sustava d.o.o. Zagreb, Sektor za tehničku potporu, Služba za pripremu izgradnje i izgradnju, Odjel za izgradnju Osijek (u daljnjem tekstu: korisnik izvlaštenja), te je za korist predlagatelja određeno nepotpuno izvlaštenje ustanovljenjem prava služnosti na kčbr. 2007/1 oranica površine 46349 m2, upisanih u zk.ul. 4332 k.o. Županja, vlasnika Antuna Džinića, radi izgradnje DV 110 kV dalekovoda i održavanja dalekovoda na navedenoj nekretnini, korisnik izvlaštenja obvezan je isplatiti na ime umanjenja tržišne vrijednosti te nekretnine iznos od 125.143,30 kuna dok je zahtjev vlasnika (podnositelja) za potpuno izvlaštenje cjelokupne nekretnine odbijen.

Podnositelj je protiv navedenog rješenja podnio žalbu 4. srpnja 2005.

Ministarstvo pravosuđa Uprava za građansko pravo rješenjem klasa: UP/II-943-04/05-01/155; urbroj: 514-03-07/10-07-2 od 24. svibnja 2007. (u daljnjem tekstu: drugostupanjsko tijelo) odbilo je žalbu podnositelja izjavljenu protiv rješenja prvostupanjskog tijela od 15. lipnja 2005. kao neosnovanu.

3.1. Podnositelj je protiv rješenja drugostupanjskog tijela od 24. svibnja 2007. podnio tužbu Županijskom sudu u Vukovaru.

Županijski sud u Vukovaru je presudom broj: P-3/07 od 18. prosinca 2007. odbio tužbu podnositelja kao neosnovanu.

Podnositelj je protiv presude Županijskog suda u Vukovaru od 18. prosinca 2007. podnio reviziju.

Vrhovni sud Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vrhovni sud) je presudom broj: Rev-206/08-2 od 29. listopada 2008. odbio reviziju podnositelja kao neosnovanu.

Podnositelj je protiv presude Vrhovnog suda broj: Rev-206/08-2 od 29. listopada 2008. podnio ustavnu tužbu.

Ustavni sud je odlukom broj: U-III-66/2009 od 29. svibnja 2013. usvojio ustavnu tužbu podnositelja i ukinuo presudu Vrhovnog suda broj: Rev-206/08-2 od 29. listopada 2008. i presudu Županijskog suda u Vukovaru broj: P-3/07 od 18. prosinca 2007. te vratio predmet Županijskom sudu u Vukovaru na ponovni postupak.

3.1.1. Županijski sud u Vukovaru se rješenjem broj: P-1/13-18 od 10. lipnja 2013. oglasio stvarno nenadležnim i predmet ustupio nadležnom Upravnom sudu u Osijeku.

Podnositelj je 4. rujna 2013. Upravnom sudu u Osijeku podnio zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Predsjednik Upravnog suda u Osijeku rješenjem broj: SuUzpl-2/13-4 od 25. listopada 2013. usvojio je zahtjev podnositelja i odredio sudu da u roku od šest (6) mjeseci od dana dostave rješenja donese odluku u predmetu broj: Usl-852/13.

Upravni sud u Osijeku je presudom broj: Usl-852/13-21 od 12. ožujka 2014. poništio rješenje drugostupanjskog tijela od 24. svibnja 2007. i prvostupanjskog tijela od 15. lipnja 2005. i predmet vratio prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak.

3.2. Prvostupanjsko tijelo je rješenjem klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-01-06-02/6-14-16 od 3. prosinca 2014. odbilo prijedlog korisnika izvlaštenja za nepotpuno izvlaštenje i ustanovljenje prava služnosti na kčbr. 2007/1 površine 46349 m2 upisane u zk.ul. 5118 k.o. Županja, radi izgradnje DV 110 kV i održavanja dalekovoda na toj nekretnini iz razloga što je navedeni objekt izgrađen.

Podnositelj je protiv navedenog rješenja podnio žalbu 19. prosinca 2014.

Podnositelj je 17. ožujka 2015. Upravnom sudu u Osijeku podnio tužbu zbog nedonošenja odluke povodom izjavljene žalbe protiv prvostupanjskog rješenja od 3. prosinca 2014.

Upravni sud u Osijeku presudom od 22. svibnja 2015. naredio je drugostupanjskom tijelu da u roku od 30 dana od dana primitka presude donese odluku o žalbi podnositelja izjavljenoj protiv prvostupanjskog rješenja od 3. prosinca 2014.

3.3. Drugostupanjsko tijelo je rješenjem klasa: UPII/-943-04/15-01/6; urbroj: 514-04/01-15-05 od 10. lipnja 2015. poništilo rješenje prvostupanjskog tijela klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-01-06-02/6-14-16 od 3. prosinca 2014. i vratilo predmet prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak.

Prvostupanjsko tijelo do donošenja odluke o ustavnoj tužbi nije donijelo novo rješenje sukladno rješenju drugostupanjskog tijela klasa: UPII/-943-04/15-01/6; urbroj: 514-04/01-15-05 od 10. lipnja 2015.

Ustavna tužba podnesena je 2. lipnja 2016.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.; u daljnjem tekstu: ZIDZoSud:153/09).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakonom o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud:28/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud:28/13 do danas je izmijenjen Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.). Tekst Zakona o sudovima koji je danas na snazi u ovoj se odluci skraćeno označava kraticom: ZoSud:28/13-33/15.

5. Pregled pravila sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u razdoblju od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a:28/13-33/15) Ustavni sud je dao u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz odluke broj: U-IIIA-4885/2005 od 20. srpnja 2007., objavljene u »Narodnim novinama« broj 67/07., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

7. U konkretnom slučaju podnositelj je koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju i to zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u smislu članka 27. Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 150/05., 16/07., 113/08., 153/09., 116/10. i 27/11.).

8. Podnositelj je 4. rujna 2013. Upravnom sudu u Osijeku podnio zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku koji je rješenjem broj: SuUzpl-2/13-4 od 25. listopada 2013. usvojio zahtjev podnositelja i odredio sudu da u roku od šest (6) mjeseci od dana dostave rješenja donese odluku u predmetu broj: Usl-852/13.

Upravni sud u Osijeku je presudom broj: Usl-852/13-21 od 12. ožujka 2014. poništio rješenje drugostupanjskog tijela od 24. svibnja 2007. i prvostupanjskog tijela od 15. lipnja 2005. i predmet vratio prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak.

Podnositelj je 17. ožujka 2015. Upravnom sudu u Osijeku podnio tužbu zbog nedonošenja odluke povodom žalbe izjavljene protiv prvostupanjskog rješenja od 3. prosinca 2014., te je Upravni sud u Osijeku presudom od 22. svibnja 2015. naredio drugostupanjskom tijelu da u roku od 30 dana od dana primitka presude donese odluku o žalbi podnositelja.

Uvažavajući činjenicu da se podnositelj koristio pravnim sredstvom za ubrzanje postupka, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

9. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i nadležnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina upravnog i sudskog postupka

10. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak u ovoj upravnoj stvari nije okončan te je i dalje u tijeku pred prvostupanjskim tijelom u predmetu klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-01-06-02/6-16.

Ustavna tužba podnesena je 2. lipnja 2016.

11. Podnositelj je 4. rujna 2013. Upravnom sudu u Osijeku podnio zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Predsjednik Upravnog suda u Osijeku rješenjem broj: SuUzpl-2/13-4 od 25. listopada 2013. usvojio je zahtjev podnositelja i odredio sudu da u roku od šest (6) mjeseci od dana dostave rješenja donese odluku u predmetu broj: Usl-852/13.

12. Upravni sud u Osijeku je presudom broj: Usl-852/13-21 od 12. ožujka 2014. poništio rješenje drugostupanjskog tijela od 24. svibnja 2007. i prvostupanjskog tijela od 15. lipnja 2005. i predmet vratio prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak.

13. Ustavni sud je utvrdio da je pravno relevantno razdoblje u konkretnom slučaju trajalo od 25. listopada 2013. (kada je predsjednik Upravnog suda u Osijeku rješenjem broj: SuUzpl-2/13-4 prihvatio zahtjev podnositelja kao osnovan) do donošenja odluke Ustavnog suda 5. travnja 2017., dakle, tri (3) godine, pet (5) mjeseci i dvanaest (12) dana.

2) Složenost predmeta

14. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih upravnih tijela i nadležnih sudova

15. Postupak se najprije vodio pred prvostupanjskim upravnim tijelom, a zatim se u povodu žalbi vodio pred drugostupanjskim upravnim tijelom. Postupak se povodom tužbi vodio i pred nadležnim sudovima u redovnom postupku, kao i pred Vrhovnim sudom i Ustavnim sudom.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja predmet se u ponovljenom postupku po treći puta vodi pred prvostupanjskim tijelom – predmet klasa: UP/I-943-04/05-01/08; urbroj: 2196-01-06-02/6-16.

16. Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj u pravno relevantnom razdoblju nije pridonio duljini trajanja postupka. Štoviše, bio je aktivan i požurivao je rad nadležnih tijela.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

17. Ustavni sud utvrđuje da je postupak u pravno relevantnom razdoblju (od 25. listopada 2013. (kada je predsjednik Upravnog suda u Osijeku rješenjem broj: SuUzpl-2/13-4 prihvatio zahtjev podnositelja kao osnovan) do donošenja odluke Ustavnog suda 5. travnja 2017.) trajao preko tri (3) godine te da još nije okončan. Imajući u vidu duljinu trajanja postupaka, a koja je dijelom uzrokovana višestrukim vraćanjem predmeta prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak kao i okolnost da je postupak i dalje u tijeku, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno ustavno pravo na pošteno suđenje u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu postupka, a koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1) Izreka odluke

18. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

19. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u točkama III. i IV. izreke ove odluke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade, zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

20. Objava ove odluke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-IIIA-2581/2016

Zagreb, 5. travnja 2017.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 Antun Palarić, v. r.