## Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje od 2008. do 2010. godine

### NN 126/2007 (10.12.2007.), Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje od 2008. do 2010. godine

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

**3595**

Na temelju članka 30. stavka 3. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 101/98, 15/2000, 117/2001, 199/2003 i 30/2004), Vlada Republike
Hrvatske je na sjednici održanoj 29. studenoga 2007. godine donijela

## ZAKLJUČAK

1. Donosi se Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje
od 2008. do 2010. godine, u tekstu koji je sastavni dio ovog Zaključka.
2. Ovaj Zaključak i Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, za
razdoblje od 2008. do 2010. godine, objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 552-01/04-02/06
Urbroj: 5030108-07-3
Zagreb, 29. studenoga 2007.

Predsjednik
**dr. sc. Ivo Sanader**, v. r.

## NACIONALNA STRATEGIJA ZAŠTITE OD NASILJA U OBITELJI, ZA RAZDOBLJE OD 2008. DO 2010. GODINE

1. UVOD

***Ustavna i međunarodna osnova***

Ustavom Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 41/01 – pročišćeni tekst),
člankom 14. stavkom 1. propisano je: »Svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i
slobode, neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom
ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju,
naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama«, a člankom 23., između
ostalog da: »Nitko ne smije biti podvrgnut bilo kakvu obliku zlostavljanja …«.
Sukladno navedenim odredbama Ustav i hrvatsko zakonodavstvo osobitu pozornost
poklonilo je zaštiti ljudskih prava, suzbijanju svih oblika diskriminacije i
sprječavanju zlostavljanja.
Na području ljudskih prava i sloboda, Republika Hrvatska osobitu pozornost
poklanja provedbi međunarodnih ugovora, koji, po njihovoj ratifikaciji, temeljem
članka 140. Ustava Republike Hrvatske postaju sastavni dio njenog pravnog
sustava.
Ratifikacijom Konvencije o pravima djeteta Republika Hrvatska preuzela je obvezu
sveobuhvatne zaštite prava djece među kojima se, između ostalih, ističe i
zaštita djeteta od svakog oblika tjelesnog ili duševnog nasilja ili zlouporaba,
zanemarivanja ili zapuštenosti, zlostavljanja ili iskorištavanja, uključujući i
spolno zlostavljanje dok o djetetu brine roditelj, zakonski skrbnik ili neka
druga odgovorna osoba kojoj je skrb djeteta povjerena. Kao potpisnica Konvencije
Republika Hrvatska dužna je poduzeti mjere zaštite koje po potrebi moraju
obuhvatiti djelotvorne postupke uvođenja socijalnih programa za pružanje
potrebne pomoći djetetu, onima koji o njemu brinu te sve oblike prevencije i
utvrđivanja, izvješćivanja, ukazivanja, istraživanja, postupanja i praćenja
slučajeva zlostavljanja djeteta.
Nadalje, ratifikacijom Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i
donošenjem Zakona o potvrđivanju Fakultativnog protokola uz Konvenciju o
uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (»Narodne novine– Međunarodni
ugovori«, broj 3/01 i 14/03), koji je stupio na snagu 7. lipnja 2001. godine,
Republika Hrvatska je, kao članica Ujedinjenih naroda, uz Povelju ujedinjenih
naroda, Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodne paktove i druge
međunarodne instrumente o ljudskim pravima i zabrani ponovno potvrdila svoju
odlučnost da ženama osigura potpuno i jednako ostvarenje svih ljudskih prava i
sloboda.
Fakultativni protokol uz Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije
žena, postao je dio hrvatskog pravosudnog sustava čime je omogućeno žrtvi
diskriminacije podnošenje pritužbe međunarodnom Odboru za uklanjanje
diskriminacije žena, nakon što su iscrpljena domaća pravna sredstva. Protokolom
je osnažen nadzorni položaj Odbora stručnjaka za praćenje primjene Konvencije,
sa svrhom da države, potpisnice Konvencije, ženama osiguraju potpuno i jednako
ostvarenje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda, te da poduzmu djelotvorne
mjere kako bi spriječile povredu tih prava i sloboda.
Uvažavajući tekst Konvencije, pod diskriminacijom žena podrazumijeva se: »…
svaka razlika, isključenje ili ograničenje učinjeno na osnovi spola kojemu je
posljedica ili svrha da ženama ugrozi ili onemogući priznanje, uživanje ili
korištenje ljudskih prava i osnovnih sloboda na političkom, gospodarskom,
društvenom, kulturnom, građanskom ili drugom području, bez obzira na njihovo
bračno stanje, na osnovi jednakosti muškaraca i žena«.
Ovom definicijom diskriminacije obuhvaćena je izravna ili neposredna, neizravna
ili posredna diskriminacija, a odnosi se na sva područja života, što
podrazumijeva diskriminaciju na »političkom, gospodarskom, društvenom,
kulturnom, građanskom ili drugom području«. Upravo ovakva formulacija članka 1.
Konvencije omogućuje progresivno tumačenje diskriminacije i na obitelji, što je
i uvaženo člankom 5. Zakon o ravnopravnosti spolova Republike Hrvatske (»Narodne
novine« broj 116/03).
Nadalje, temeljem članka 2.e) Konvencije, države članice Ujedinjenih naroda
dužne su poduzeti odgovarajuće mjere za uklanjanje svih oblika diskriminacije,
počinjene od bilo koje pravne ili fizičke osobe, te su odgovorne i za slučaj ako
ne poduzmu takve mjere. Države članice Ujedinjenih naroda odgovorne su i za
privatne akte, ako propuste poduzeti odgovarajuće korake u pravcu prevencije,
istrage, kažnjavanja te, u vezi toga, na odgovarajuću naknadu štete. Odbor
Ujedinjenih naroda za uklanjanje diskriminacije žena u svojoj Općoj preporuci br.
19 iz 1992. godine o nasilju nad ženama, pojasnio je da definicija
diskriminacije uključuje i nasilje nad ženama, odnosno spolno utemeljeno
nasilje, koje je usmjereno protiv žena zato što su ženskog spola, te
neproporcionalno pogađa žene, a uključuje djela ili pokušaje primjene fizičkog,
psihičkog ili seksualnog nasilja. Iz navedenog proizlazi obveza države da
poduzima mjere za prevenciju nasilja i istraži slučajeve nasilja te kazni
počinitelje.
Republika Hrvatska, sukladno preuzetim obvezama, je, Odboru Ujedinjenih naroda
za ukidanje svih oblika diskriminacije žena, 1994. godine podnijela Inicijalno
izvješće o provedbi Konvencije, a u listopadu 2003. godine Drugo i treće
periodično izvješće za razdoblje od 1995. do 2003. godine. Povodom toga, Odbor
Ujedinjenih naroda na svojoj 673. i 674. sjednici, održanoj 18. siječnja 2005.
godine, usvojio je Zaključne preporuke za Republiku Hrvatsku koje su uzete u
obzir prilikom izrade strategije (CEDAW/C/CRO/2-3), s naglaskom na odlomak 31. i
32., koji se odnose na obiteljsko nasilje i nasilje nad ženama.
U odlomku 31. se navodi: »Priznavajući napore Države stranke da počne rješavati
pitanje nasilja nad ženama Odbor je zabrinut zbog velike učestalosti nasilja u
obitelji, ograničenog broja skloništa namijenjenih ženama žrtvama nasilja, te
pomanjkanja jasnih postupaka ili protokola za primjenu zakona i osoblja
zdravstvene njege koje je odgovorno za slučajeve nasilja u obitelji. Odbor je
također zabrinut zbog skupoće zastupanja pred sudovima što može biti preprekom
da žene žrtve nasilja traže zaštitu putem pravnog poretka.«, a u odlomku 32.
Zaključne preporuke: »Odbor potiče državu stranku da pruži visoki prioritet
provedbi Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji te da s njim u potpunosti upozna
javne djelatnike i društvo općenito, te da žurno dovrši i provede Nacionalnu
strategiju za zaštitu od nasilja u obitelji, koja je u pripremi. Odbor poziva
Državu stranku da osigura da se nasilje u obitelji progoni i kazni te da ženama
olakša pristup pravnoj pomoći. Odbor potiče državu stranku da osigura dovoljno
skloništa dostupnih ženama žrtvama nasilja. On također poziva državu stranku da
osigura da javni djelatnici, posebno osoblje odgovorno za provođenje zakona,
sudstvo, zdravstveni i socijalni radnici budu u potpunosti upoznati s
mjerodavnim zakonskim odredbama i da razviju osjećaj za sve oblike nasilja nad
ženama te da na njih odgovore na odgovarajući način.«
Osim u navedenim dokumentima definiciju nasilja nad ženama nalazimo i u
Deklaraciji Ujedinjenih naroda o uklanjanju nasilja nad ženama iz 1993. godine.
Predmetna Deklaracija nasilje nad ženama opisuje kao: » … bilo kakav akt nasilja
koje se temelji na rodu i spolu, a koji kao posljedicu ima, ili je vjerojatno da
će imati, fizičku, seksualnu ili psihološku štetu ili patnju u žena, uključujući
prijetnje takvim radnjama, prisilu ili samovoljno lišavanje slobode, bilo u
javnom ili privatnom životu.«
Nadalje, nasilje u obitelji, Pekinškom platformom za djelovanje, usvojenoj na
Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama 1995. godine, određeno je kao »…bilo
koji čin rodno temeljenog nasilja koje rezultira, ili bi moglo rezultirati u
fizičkoj, seksualnoj ili psihološkoj šteti i patnji žena, uključujući prijetnje
takvim činom, prinudom ili samovoljnim lišavanjem slobode, u javnom i privatnom
životu«.
Obveze Republike Hrvatske u ovom području proizlaze i iz Konvencije za zaštitu
ljudskih prava i temeljnih sloboda Vijeća Europe i Protokola br. 1, 4, 6, 7, i
11, 12, 13 i 14 o njenoj provedbi koje je Republika Hrvatska također
ratificirala. Za istaknuti je Protokol 12 o nediskriminaciji iz 2003. godine,
kojim se propisuje obveza ugradnje odredbi o zabrani diskriminacije u nacionalno
zakonodavstvo te o zaštiti toga prava pred Europskim sudom za ljudska prava.
Kao članica Vijeća Europe, Republika Hrvatska, u obvezi je uvažavati i Preporuku
Rec (2002)5 Odbora ministara o zaštiti žena od nasilja, kojom se nasilje nad
ženama propisuje kao: »… bilo koji čin nasilja utemeljenog na spolu, koji
rezultira ili bi mogao rezultirati psihičkim, seksualnim ili psihološkim
ozljedama ili patnjama žene, uključujući prijetnju, prisilu, ili arbitrarno
oduzimanje slobode, bilo u javnom ili privatnom životu«.
Vijeće Europe, u cilju poticanja mjera prevencije i borba protiv nasilja nad
ženama, 2007. i 2008. godinu posvetilo je provedbi Kampanje za borbu protiv
nasilja nad ženama uključujući i nasilje u obitelji, te je pozvalo sve države
članice da se aktivno, na nacionalnoj razini, uključe u provedbu ove aktivnosti.
Obiteljsko nasilje je ozbiljna povreda temeljnih ljudskih prava svakog člana
obitelji, a osobito žene koja je najčešće izložena ovom riziku, te u širem
smislu može se smatrati kao i povredom cijelog društva uključujući i buduće
generacije.
Pokrećući Kampanju, Vijeće Europe navodi da države članice Vijeća Europe imaju
obvezu postupati kako bi spriječile ovu vrstu nasilja, zaštititi žrtvu,
dodijeliti joj kompenzaciju te tužiti i kazniti počinitelje. Također ističu da
su u obvezi poduzeti mjere kako bi osigurale okruženje u kojem žene ne bi bile
izložene nasilju, kao i na poduzimanje mjera zaštitite žena izloženih ovoj
opasnosti.
Ciljevi Kampanje su: među članicama Vijeća Europe podići svijest da je nasilje
nad ženama povreda ljudskih prava te potaknuti građane da mu se suprotstave,
poticati države članice da osiguranjem odgovarajućih sredstava pokažu političku
volju za postizanje konkretnih rezultata u okončavanju nasilja nad ženama, kroz
zakone i nacionalne Akcijske planove, uz puno uvažavanje Preporuke Vijeća Europe
Rec(2002)5 o zaštiti žena od nasilja, promicati primjenu učinkovitih mjera za
sprječavanje i borbu protiv nasilja nad ženama, kao i redovito nadgledanje
postignutog napretka.
Države članice pozvane su da učine značajan pomak za vrijeme Kampanje u pogledu
političkih i pravnih mjera podrške i zaštite žrtava, prikupljanja podataka,
promicanja prakse koja se pokazala uspješnom u prevenciji nasilja nad ženama, te
podizanja svijesti i aktivnog sudjelovanja muškaraca u borbi protiv nasilja nad
ženama u obiteljskom okruženju, kako bi oni poticali druge muškarce u
suprotstavljanu ovom ozbiljnom problemu.
Slijedom preporuka Vijeća Europe o provođenju Kampanje, Republika Hrvatska,
donošenjem Programa aktivnosti za provedbu Kampanje za borbu protiv obiteljskog
nasilja nad ženama, aktivno se uključila u njezinu provedbu na nacionalnoj
razini. Ovaj Program, osim analize postojećeg stanja, ciljeva, strategija,
poruka i promidžbenog slogana »Za nasilje nema opravdanja«, sadrži i niz
razrađenih aktivnosti za provedbu Kampanje. Sve ovo vezano je uz međunarodne i
nacionalne datume o zaštiti ljudskih prava i unaprjeđenje položaja žrtava
nasilja u obitelji: 8. ožujka – Međunarodni dan žena, 15. svibnja – Međunarodni
dan obitelji, 22. rujna – Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama i 25.
studenog – Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama.
Kampanja je u Republici Hrvatskoj započela na Međunarodni dan borbe protiv
nasilja nad ženama - 25. studenoga 2006. godine, njenim javnim predstavljanjem,
a završit će na Međunarodni dan žena – 8. ožujka 2008. godine. Program
aktivnosti na provedbi Kampanje za borbu protiv obiteljskog nasilja nad ženama
objavljen je na web stranici Ministarstva obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, www.mobms.hr.
Osim navedenih datuma, koji se redovito obilježavaju u Republici Hrvatskoj, a
tijekom 2007. i 2008. godine obilježavaju se i u okviru spomenute Kampanje,
Republika Hrvatska obilježava i 19. studeni – Svjetski dan prevencije
zlostavljanja djece te 20. studeni –Međunarodni dan Konvencije o pravima
djeteta.

***Zakonodavni okvir u Republici Hrvatskoj***

Čitav niz propisa Republike Hrvatske osigurava određenu pravnu i institucionalnu
zaštitu žrtava i svjedoka kaznenih, odnosno prekršajnih djela vezanih uz nasilje
u obitelji.
Sukladno odredbama iz članka 69. Zakona o policiji (»Narodne novine« broj
129/00), policija je dužna, dok za to postoje opravdani razlozi, uspostavom
primjerenih mjera zaštititi žrtvu i drugu osobu koja je dala, ili može dati
podatke važne za kazneni postupak, ili osobu koja je s navedenim osobama u vezi,
ako im prijeti opasnost od počinitelja ili drugih osoba. Pobliže, na temelju
članka. 129. Vlada Republike Hrvatske, uredbom, propisuje vrste mjera i postupak
zaštite žrtava kaznenih djela te drugih osoba iz članka 69. ovog Zakona.
Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji (»Narodne novine« broj 116/03), kao jednu
od mogućnosti zaštite žrtve nasilja u obitelji, propisuje da će radi zaštite i
osiguranja osobe izložene nasilju nadležni sud izdati nalog policijskim
službenicima da otprate osobu izloženu nasilju u kuću, stan ili drugi stambeni
prostor radi uzimanja određenih isprava, odjeće, novca i drugih stvari za
ostvarivanje njenoga svakodnevnoga života. Povrh toga sud može počinitelju
nasilja u obitelji izreći zaštitne mjere udaljenja iz stana, kuće ili nekog
drugog stambenog prostora, zabrane približavanja žrtvi nasilja, zabrane
uznemiravanja ili uhođenja osobe izložene nasilju, obvezan psihosocijalni
tretman, obvezno liječenje od ovisnosti, oduzimanje predmeta koji je namijenjen
ili uporabljen u počinjenju prekršaja, kao samostalne mjere ili mjere uz druge
prekršajne sankcije. Temeljem zakona i podzakonskih akata te sadržaja i obveza
propisanih Nacionalnom strategijom zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje
od 2005. do 2007. godine, Vlada Republike Hrvatske je 2005. godine donijela
Protokol o postupanju u slučaju nasilja u obitelji, a 2006. godine, temeljem
stupanja na snagu izmjena Obiteljskog zakona, i izmjene i dopune Protokola.
U svrhu djelotvornije provedbe propisanih zaštitnih mjera, a na temelju članka
21. Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji i članka 128. Zakona o policiji,
ministar unutarnjih poslova donio je i Pravilnik o načinu provedbe zaštitnih
mjera koje su Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji stavljene u nadležnost
policije (»Narodne novine«, broj 27/04).
Zakonom o kaznenom postupku (»Narodne novine« broj 110/97, 112/99, 58/02, 62/03
i 115/06) i Zakonom o sudovima za mladež (»Narodne novine« broj 111/97) propisan
je niz mjera kojima se štiti sigurnost, privatnost osobnog i obiteljskog života
svjedoka i žrtava te sekundarne viktimizacije. U tijeku provedbe kaznenog
postupka, a u svrhu zaštite žrtve ili svjedoka, moguće je i poduzimanje mjera
opreza, mjera pritvora, posebnog načina sudjelovanja i ispitivanja svjedoka u
postupku, ograničenja ili isključenja javnosti, udaljenja optuženika iz sudnice
te mjera održavanja reda u sudnici. Zakonom o kaznenom postupku, za razliku od
Zakona o prekršajima (»Narod­ne novine« broj 88/02, 122/02, 187/03, 105/04,
127/04), puno je sadržajnije propisana svrha i način zaštite svjedoka/oštećenika.
Zakonom o prekršajima propisane su mjere opreza, uhićenje i zadržavanje
počinitelja prekršaja te, u vrlo ograničenoj mjeri, poseban način sudjelovanja i
ispitivanja svjedoka u postupku. Međutim, Zakonom o prekršajima predviđena je
mogućnost da se, ukoliko ovaj Zakon ne sadrži odredbe o pojedinim pitanjima iz
postupka, na odgovarajući način primijene odredbe Zakona o kaznenom postupku,
čime su kompenzirani određeni nedostaci Zakona o prekršajima.
Kaznenim zakonom (»Narodne novine« broj 110/97, 111/03, 105/04, 71/06 i 110/07),
kao jedan od oblika zaštite žrtve ili svjedoka, okvalificirana su slijedeća
kaznena djela: sprječavanje dokazivanja, povreda tajnosti postupka, otkrivanje
identiteta zaštićenog svjedoka, iznuđivanje iskaza, dok je kaznenim djelom
teškog ubojstva, kao kvalifikatorna okolnost, predviđeno usmrćenje drugoga radi
prikrivanja drugog kaznenog djela.
Zakonom o zaštiti svjedoka (»Narodne novine« broj 163/03) propisane su mjere
zaštite svjedoka/žrtava izvan kaznenog postupka, što podrazumijeva tjelesnu i
tehničku zaštitu, premještanje, prikrivanje identiteta i vlasništva te promjenu
identiteta.
U cilju uklanjanja diskriminacije žena i uspostavljanja stvarne ravnopravnosti
spolova provedbom politike jednakih mogućnosti Hrvatski sabor je, 2006. godine,
usvojio Nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova 2006. – 2010.
(»Narodne novine« broj 114/06). Poglavlje V. Nacionalne politike pod nazivom
»Nasilje nad ženama« sadrži ciljeve i provedbene mjere za suzbijanje i
uklanjanje obiteljskog nasilja provođenjem postojećih strategija i programa te
mjere za uklanjanje svih ostalih oblika nasilja nad ženama.

2. PODRUČJA DJELOVANJA, AKTIVNOSTI I PLAN PROVOĐENJA AKTIVNOSTI

I. EDUKACIJA STRUČNJAKA KOJI RADE U PODRUČJU ZAŠTITE OD NASILJA U OBITELJI

***a) Analiza i ocjena stanja***

U Republici Hrvatskoj postoji višegodišnje iskustvo izobrazbe stručnih radnika i
javnih službenika, kao i volontera okupljenih oko udruga građana o obiteljskom
nasilju. Temeljem raspoloživih podataka, u proteklih devet godina, edukacijskim
programima o obiteljskom nasilju bilo je obuhvaćeno oko 2.500 djelatnika
nadležnih ministarstava, državnog odvjetništva, javnih ustanova i organizacija
civilnog društva koje se bave nekim od aspekata nasilja u obitelji. U najvećem
broju polaznici edukacije bili su djelatnici iz sustava obrazovanja (1.021),
unutarnjih poslova (603), sudstva i državnog odvjetništva (360), socijalne skrbi
(326), zdravstva (100), te djelatnici i volonteri organizacija civilnog društva.
Najveći broj polaznika ovih edukativnih programa zabilježen je u Poliklinici za
zaštitu djece Grada Zagreba (1.098), a potom slijede Društvo za psihološku pomoć
– DPP (638), Ženska soba (157), Centar za edukaciju i istraživanja – CESI (146)
i Ženska grupa Karlovac »Korak« (111). Od 2006. godine u edukaciju se uključila
i Grupa za ženska ljudska prava - B.a.B.e., osobito na području
Vukovarsko-srijemske županije, ali i drugim dijelovima Republike Hrvatske. Od
2007. godine Pravosudna akademija Ministarstva pravosuđa započela je provedbu
edukativnih programa koje je završilo oko 250 sudaca i općinskih državnih
odvjetnika. Policijska akademija, u svrhu što djelotvornije provedbe
odgovarajućih propisa o nasilju o obitelji, od 2007. godine započela je i s
izobrazbu policijskih službenika, voditelja smjena operativnog dežurstva u
policijskim postajama.
Tijekom proteklih godina, a na temelju izučavanja i stručnih spoznaja u ovom
području razvijena su četiri osnovna programa izobrazbe. Jedan od ovih programa
usmjeren je na specifičnu ulogu i zadatke djelatnika koji rade u pojedinom
sustavu, s ciljem unaprjeđenja njihovih znanja i postupaka prigodom poduzimanja
pojedinih radnji, uz naglasak na prevenciju i intervenciju. Drugi program
namijenjen je širem krugu korisnika, a radi povećanja osjetljivosti za
obiteljsko nasilje, njegovo prepoznavanje, zastupanje i pružanje podrške
žrtvama. U ovim programima težište je stavljeno na prevenciju i zagovaranje.
Treću skupinu čine programi koji istodobno nastoje dati specifična znanja i
vještine potrebne za pojedinu djelatnost, uključujući i intervencije, ali i
unaprijediti djelotvornu suradnju među svim službama u lokalnoj zajednici koje
dolaze u doticaj s obiteljskim nasiljem. Ovi su programi međuresorni i
umrežavajući. Četvrtu grupu čini program osposobljavanja za provedbu
psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja u obitelji.
Provedenim izobrazbama pokriven je samo dio potreba djelatnika u pojedinim
sustavima, a neki dijelovi Republike Hrvatske nisu bili obuhvaćeni. Stoga je u
narednom razdoblju nužno intenzivirati i bolje pripremiti osposobljavanje
djelatnika u sustavu državne uprave za suzbijanje obiteljskog nasilja. Iskustvo
pokazuje da trodnevni seminari predstavljaju optimalan format i trajanje.
Budući da sustav obrazovanja ima najveće mogućnosti preventivnog djelovanja i
intervencija radi zaštite djece od nasilja, u slijedećem razdoblju u okviru
nastavničkih fakulteta i Agencije za odgoj i obrazovanje, uključujući
predškolski odgoj i obrazovanje, osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje,
Agencije za znanost i visoko obrazovanje te Agencije za obrazovanje odraslih
potrebno je nastaviti osposobljavati prosvjetne djelatnike, osobito stručne
suradnike u školama (psihologe, pedagoge, defektologe, socijalne radnike i
zdravstvene djelatnike) za prepoznavanje nasilja, primjereno reagiranje i
interveniranje. Iskazana je potreba primjene programa obrazovanja na područjima
Republike Hrvatske koja dosad nisu bila obuhvaćena, primjerice Varaždinske,
Međimurske, Šibensko-kninske, Splitsko-dalmatinske, Osječko-baranjske,
Sisačko-moslavačke i Požeško-Slavonske županije. Nadalje, u ove programe
potrebno je uključiti i djelatnike koji nisu ranije pohađali ovakvu izobrazbu.
Sadržaj kojim bi se proširili postojeći programi bili bi usmjereni na
senzibilizaciju mladih na prepoznavanje nasilja u vezama djevojaka i mladića i
primjereno reagiranje na njega, što bi bio snažan prilog prevenciji obiteljskog
nasilja. Može se procijeniti da bi ovom izobrazbom trebalo obuhvatiti oko 1.500
djelatnika u obrazovanju tijekom trogodišnjeg razdoblja.
Potrebno je nastaviti izobrazbu policijskih službenika nižeg i srednjeg
menadžmenta kako bi bolje razumjeli dinamiku nasilja u obitelji, učinke
vrijednosnih sustava i pristranosti prilikom provedbe intervencija. Premda je u
proteklom razdoblju znatan broj ove razine policijskih službenika završio neki
oblik izobrazbe, a uzevši u obzir da u policiji postoji relativno velika
fluktuacija unutar sustava, vjerojatno jedan dio policijskih službenika već
izobraženih u području obiteljskog nasilja nije na radnim mjestima na kojima je
u mogućnosti koristiti sva znanja i vještine koje su stekli. U slijedećem
razdoblju trebalo bi pristupiti izobrazbi otprilike 600 djelatnika Ministarstva
unutarnjih poslova prema modelu koji se već pokazao uspješnim, a to je trodnevna
integrirana međuresorna izobrazba sa sustavima pravosuđa, socijalne skrbi i
zdravstva na razini pojedine županije.
Obzirom na velika očekivanja od sustava socijalne skrbi, broj djelatnika koji su
pohađali specifičnu izobrazbu u području obiteljskog nasilja posebno ne
zadovoljava. To se naročito odnosi na sadržaje razumijevanja dinamike nasilja u
obitelji, podrške žrtvama obiteljskog nasilja i učinkovite suradnje s drugim
službama u zajednici. Sustav socijalne skrbi se dnevno susreće sa brojnim
slučajevima nasilja u obitelji, te su djelatnici često u profesionalno teškoj
situaciji bilo u odnosu na žrtve, bilo na počinitelja, te je važno da tijekom
izobrazbe imaju priliku raditi na svom profesionalnom stresu i sustavu
vrijednosti. Procjenjuje se da bi oko 600 stručnih djelatnika sustava socijalne
skrbi trebalo uključiti u izobrazbu.
Ministarstvo pravosuđa, odnosno sudovi (osobito prekršajni i općinski), te
općinska i županijska državna odvjetništva imaju nove zadaće u području
suzbijanja obiteljskog nasilja za provedbu kojih je potrebna dodatna edukacija.
Neke od ovih novina proizlaze iz relativno novih zakonskih odredbi, ali još više
iz drugačijeg društvenog odnosa i smanjivanja tolerancije prema obiteljskom
nasilju. Stoga bi u specifične programe izobrazbe trebalo uključiti oko 300
djelatnika, odnosno sudaca, državnih odvjetnika i stručnih suradnika.
U sustavu zdravstva primijećena je negativna promjena tijekom posljednjih 8
godina. Nakon privatizacije primarne zdravstvene zaštite drastično je opalo
zanimanje liječnika primarne zdravstvene zaštite i njihovih medicinskih sestara
za sudjelovanje u izobrazbi o obiteljskom nasilju. Razlozi se nalaze u činjenici
da im je odlazak na izobrazbu povezan s dodatnim izdacima jer moraju osigurati
plaćenu zamjenu u svojoj ambulanti, a ova vrsta izobrazbe nije atraktivna kao
one koje organiziraju farmaceutske tvrtke. Osim toga intervencija liječnika
primarne zdravstvene zaštite u slučaju obiteljskog nasilja nosi sa sobom
opasnost da ta obitelj promijeni liječnika. No u okviru specijalizacije iz
obiteljske medicine uvedeni su neki sadržaji koji bi trebali senzibilizirati
liječnike za problem obiteljskog nasilja. Zbog navedenih razloga teže je
procijeniti koliko bi liječnika valjalo uključiti u programe izobrazbe u
području obiteljskog nasilja, ali kako bi se postigla kritična masa za promjenu
prakse procjenjuje se da je potrebno uključiti njih 500-tinjak.
U narednom razdoblju nužno je provesti stručno usavršavanje i 140 stručnjaka za
provedbu psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja u obitelji. Samo na taj
način ostvarit će se planirana mreža tretmanskih centara za rad s nasilnicima u
svim županijama i većim gradovima do 2010. godine. Izobrazba ovih stručnjaka
traje 9 do 12 dana.
Na temelju dosadašnjih iskustava i podataka procjenjuje se da je u slijedeće tri
godine potrebno provesti izobrazbu oko 3.640 djelatnika o njima primjerenim
sadržajima iz područja obiteljskog nasilja.
Izobrazbu je važno graditi na već postignutim iskustvima. Prepoznate su
organizacije koje mogu kvalitetno provoditi izobrazbu. Četiri postojeća oblika
programa izobrazbe su se pokazali korisnima i dobro prihvaćenima. No u narednom
razdoblju za svaki od njih valjalo bi utvrditi ključne (sržne) elemente koje
pojedini tip programa treba obuhvatiti kako bi svi izvoditelji izobrazbe
djelovali usklađeno, unoseći pri tome u svoj rad dobrodošle inovacije i
specifične naglaske. Stoga je potrebno učiniti analizu programa izobrazbe o
kojima već postoji određeno saznanje i iskustvo u provedbi, a zatim utvrditi
zajedničke i specifične sadržaje i metodičke pristupe u budućim programima.
Programe bi trebalo verificirati kako bi polaznice/i mogli dobiti potvrdnice
(certifikate). Time bi se povećala njihova motiviranost za sudjelovanje. U
tijelu koje će verificirati programe trebaju biti i predstavnici provoditelja
dosadašnjih edukacija. Posebno se uspješnim pokazao model trodnevne
multisektorske izobrazbe na razini pojedine županije, te bi ga trebalo
primjenjivati i nadalje te uključiti županijske koordinatore za suzbijanje
obiteljskog nasilja.
Evidencija izobrazbe u pojedinim sustavima je slaba, posebno nema ocjene o
postignuću ciljeva izobrazbe i povećanja kompetencija nakon završenog programa.
Posebnu pažnju treba posvetiti evaluaciji postignuća programa izobrazbe, što do
sada nije bio slučaj. Kako bi se utvrdila učinkovitost programa i postizanje
ciljeva, nužno je ugraditi stručne elemente evaluacije u čitav projekt
osposobljavanja za suzbijanje nasilja. Ujedno, u proračunu za provedbu programa
izobrazbe za svaku je godinu, potrebno planirati sredstva za provedbu evaluacije
njihove učinkovitosti. Slijedom navedenog, i u proračunu svakog državnog tijela
nužno je planirati sredstva za stručno usavršavanje djelatnika u području
obiteljskog nasilja i evaluaciju programa. Budući da optimalan program izobrazbe
traje 3 dana, moguće je procijeniti potrebna sredstava. Iskustvo pokazuje da
jedan dan izobrazbe po polazniku iznosi oko 600,00 kn, a tipični trodnevni
seminar oko 1.800,00 kn po polazniku, što ne uključuje troškove putovanja i
smještaja.
Izvoditelji izobrazbe, pretežito, bili su stručnjaci/djelatnici zaposleni izvan
državnih tijela.

***b) Ciljevi***

Ciljevi područja Edukacija stručnjaka koji rade u području zaštite od nasilja u
obitelji u slijedećem vremenskom razdoblju su:
– poboljšati i intenzivirati programe osposobljavanja za suzbijanje obiteljskog
nasilja za djelatnike u državnim tijelima,
– unaprijediti stručne kompetencije i odgovornost djelatnika sustava
obrazovanja, policije, socijalne skrbi, zdravstva, pravosuđa i organizacija
civilnog društva, za prepoznavanje, primjereno interveniranje, međuresornu
suradnju i suzbijanje obiteljskog nasilja.

***c) Mjere***

**1. Utvrditi zajedničke i specifične sadržaje i optimalan metodički pristup u
poboljšanim programima izobrazbe za djelatnike državnih tijela i javnih ustanova**
*Nositelji:* nadležna državna tijela čiji djelatnici će pohađati programe
izobrazbe (Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstvo zdravstva i
socijalne skrbi, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo pravosuđa, Državno
odvjetništvo RH, Visoki prekršajni sud RH) u suradnji s Agencijom za obrazovanje
odraslih, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi analizu postojećih programa izobrazbe u području obiteljskog nasilja
u pojedinom sustavu
2. izraditi zajedničke osnove za programe izobrazbe u području suzbijanja
obiteljskog nasilja te specifične programske sadržaje i metodičke pristupe za
potrebe svakog sustava, uključujući visoko obrazovanje, te njihovu međuresornu
suradnju
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori provedbe:*1. prikupljeni i analizirani programi, ocijenjena njihova primjerenost i potreba
za nadograđivanjem
2. izrađeni zajednički i specifični sadržaji, određena okvirna satnica za
njihovu provedbu i preporučeni optimalni metodički pristupi
3. utvrđeni elementi za evaluaciju postignuća pojedinog programa
*Potrebna financijska sredstva:*Sredstva u iznosu od 20.000 kuna osigurat će se u Državnom proračunu na
pozicijama nadležnih tijela.
 **2. Provoditi sustavnu izobrazbu djelatnika državnih tijela, javnih ustanova i
dijela organizacija civilnog društva o problematici nasilja u obitelji***Nositelji:* državna tijela čiji djelatnici će pohađati programe izobrazbe
(Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Državno
odvjetništvo RH, Visoki prekršajni sud RH, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti) u suradnji s Agencijom za obrazovanje odraslih,
organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. utvrditi trogodišnji plan izobrazbe iz područja obiteljskog nasilja te
dinamiku ostvarivanja i evidentiranja polaznika izobrazbe
2. u svakom nadležnom državnom tijelu utvrditi izvore financiranja (Državni
proračun i prihodi od igara na sreću) u cilju izobrazbe djelatnika državnih
tijela, javnih ustanova i članova organizacija civilnog društva
3. provesti izobrazbu djelatnika o njima primjerenim sadržajima iz područja
obiteljskog nasilja prema planu u svakom nadležnom državnom tijelu i javnim
ustanovama
4. u izobrazbu uključiti članove organizacija civilnog društva radi
unaprjeđivanja učinkovitog odgovora lokalne zajednice na nasilje u obitelji
5. razviti sustav kontrole kvalitete i evaluacije postignuća provedbe programa
stručnog usavršavanja
*Rok:* Aktivnosti 1., 2. i 5. – 2008. godina
Aktivnosti 3. i 4. – kontinuirano
*Indikatori provedbe:*1. izrađeni i usklađeni planovi izobrazbe u svakom nadležnom državnom tijelu
2. u svakom nadležnom državnom tijelu utvrđen sustav evidentiranja izobrazbe
vlastitih djelatnika i djelatnika javnih ustanova
3. osigurana financijska sredstva u Državnom proračunu i Prihodima od igara na
sreću za izobrazbu djelatnika državnih tijela, javnih ustanova i organizacija
civilnog društva
4. utvrđen sustav evidentiranja izobrazbe članova organizacija civilnog društva
5. broj i kvaliteta provedenih programa stručnog usavršavanja prema planovima
svakog državnog tijela
6. izrađen sustav praćenja, kontrole kvalitete i evaluacije provedenih programa
izobrazbe s pripadajućim instrumentarijem i postupcima
7. provedena evaluacija postignuća izobrazbe
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **3. Definiranje stavki u Državnom proračunu radi provođenja aktivnosti
unaprjeđenja zaštite od nasilja u obitelji***Nositelji*: Ministarstvo financija, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva i
socijalne skrbi, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za ljudska prava
Vlade RH
*Aktivnosti:*1. uvesti stavku u Državni proračun, u razdjelu svakog državnog tijela nadležnog
za problematiku nasilja u obitelji, radi osiguravanja sredstava za provođenje
aktivnosti unaprjeđenja zaštite od nasilja u obitelji
2. pratiti utrošak sredstava namijenjenih provedbi aktivnosti unaprjeđenja
zaštite od nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnosti 1 – 2008. godina
Aktivnosti 2. – kontinuirano
*Indikatori provedbe:*1. u Državnom proračunu, u razdjelu svakog državnog tijela nadležnog za
problematiku nasilja u obitelji, uvedena stavka za osiguravanje sredstava za
provođenje aktivnosti unaprjeđenja zaštite od nasilja u obitelji
2. redovito praćenje utroška sredstava te osiguran uvid u način i namjenu
utroška sredstava namijenjenih provedbi aktivnosti unaprjeđenja zaštite od
nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.

II. PSIHOSOCIJALNI TRETMAN POČINITELJA
NASILJA U OBITELJI

***a) Analiza i ocjena stanja***

Iskustva stečena tijekom posljednjih desetak godina u Europskoj Uniji i
Sjevernoj Americi pokazuju da je za učinkovito prekidanje nasilja u obitelji uz
zaštitu žrtava i kažnjavanje počinitelja, neophodno osigurati i tretman
počinitelja nasilja u obitelji kako bi se obrazac njihova nasilnog ponašanja
prekinuo. Uspješnost ovakvih tretmana je između 60 i 80% u odnosu na ukupan broj
počinitelja koji završe tretman. Uspješnost se prati kao neevidentiranje
ponovljenog obiteljskog nasilja u razdoblju od dvije do pet godina nakon
završetka tretmana. Ciljevi tretmana su: zaustavljanje nasilnog ponašanja,
uspostavljanje samokontrole počinitelja nad svojim emocijama i ponašanjem,
usvajanje nekih socijalnih vještina od strane počinitelja, te promjena uvjerenja
o partnerskom (muško-ženskom) odnosu. Procjene pokazuju da je trošak provedbe
tretmana oko tri do četiri puta manji od upućivanja počinitelja na izdržavanje
zatvorske kazne od 30 dana.
Pravni temelj za provedbu psihosocijalnog tretmana s počiniteljima kaznenih
djela nasilja u obitelji u Republici Hrvatskoj nalazi se u odredbi Kaznenog
zakona (čl. 71.) koja propisuje posebnu obvezu koja se može izreći uz uvjetnu
osudu sa zaštitnim nadzorom i u Zakonu o zaštiti od nasilja u obitelji (čl. 11,
st. 1, d.) budući da sud može počinitelju izreći zaštitnu mjeru obaveznog
psihosocijalnog tretmana. Formalni okvir provedbe ovog tretmana popisan je
Pravilnikom o načinu i mjestu provođenja psihosocijalnog tretmana, (»Narodne
novine« broj 116/03 i 28/06). Doneseni su Standardi za provedbu psihosocijalnog
tretmana u kojima se propisuju stručni sadržaji kojima je definiran cilj, način
rada, trajanje i preduvjeti koje trebaju ispuniti stručne osobe koje ga provode
(»Narodne novine« broj 28/06). Raspravljana je projekcija razvoja mreže
organizacija za provedbu tretmana počinitelja nasilja, ali nije utvrđena.
Ministarstvo pravosuđa uputilo je Javni poziv za podnošenje zahtjeva za
odobrenje za provođenje psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja u obitelji
izvan zdravstvenih ustanova (»Narodne novine« broj 59/07). Ovim se pozivom daje
mogućnost provođenja psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja u obitelji
izvan zdravstvenih ustanova pravnim i fizičkim osobama koje ispunjavaju
propisane uvjete, a koji će provoditi temeljem sklopljenih ugovora s
Ministarstvom pravosuđa. Republika Hrvatska se uvođenjem ovog oblika zaštite
žrtava nasilja u obitelji svrstala među vodeće države Europe.
U Hrvatskoj je Društvo za psihološku pomoć u suradnji s Ministarstvom zdravstva
i socijalne skrbi organiziralo specifičnu izobrazbu za tretman počinitelja
nasilja, nakon čega se od 2003. godine u suradnji s Državnim odvjetništvom
Republike Hrvatske i Visokim prekršajnim sudom Republike Hrvatske započeo
provoditi pilot projekt tretmana počinitelja. Do polovine 2007. godine u Zagrebu
i Rijeci u tretman je upućeno oko 170 počinitelja nasilja od kojih je oko 140
završilo tretman. Od ukupnog broja uključenih u tretman 10% su činile osobe
ženskog spola. Podaci pokazuju da sada oko 1.500 počinitelja obiteljskog nasilja
svake godine služi zatvorske kazne od kojih bi oko 80% ispunilo kriterije za
upućivanje u psihosocijalni tretman. Može se očekivati godišnji porast od oko 10
do 15% sudski sankcioniranih počinitelja, te se procjenjuje da je potrebno
planirati tretman za oko 1.200 počinitelja godišnje.
Premda su ostvarene značajne organizacijske i stručne pretpostavke za uvođenje
sustavnog tretmana počinitelja nasilja, glavne prepreke za daljnje provođenje
čine neriješeno financiranje tretmana, nedovoljan broj osposobljenih stručnjaka
i nepostojanje utvrđene dinamike razvoja mreže institucija i ovlaštenih fizičkih
osoba za provedbu psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja u Republici
Hrvatskoj. Na temelju iskustava može se procijeniti da je u narednom
trogodišnjem razdoblju potrebno postupno osposobiti oko 140 stručnjaka za
provedbu tretmana i uspostaviti 44 centra koje će činiti pravne i fizičke osobe.

***b) Ciljevi***

Ciljevi područja Psihosocijalni tretman počinitelja nasilja u obitelji u
slijedećem vremenskom razdoblju su:
– uspostaviti sustav tretmana počinitelja nasilja u obitelji kao dijela
cjelovite skrbi za žrtve obiteljskog nasilja i suzbijanja obiteljskog nasilja u
Republici Hrvatskoj,
– osigurati sustavnu izobrazbu stručnjaka koji će provoditi psihosocijalni
tretman počinitelja nasilja u obitelji.

***c) Mjere***

**1. Utvrditi plan razvoja mreže institucija i ovlaštenih fizičkih osoba za
provedbu psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Povjerenstvo za provođenje psihosocijalnog
tretmana počinitelja nasilja u obitelji
*Aktivnosti:*1. izvršiti procjenu potrebe za tretmanom, potrebu dinamičkog kapaciteta
provedbe tretmana u razdoblju od slijedeće tri godine
2. utvrditi kriterije i dinamiku razvoja mreže institucija i ovlaštenih fizičkih
osoba za provedbu psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja
3. imenovati institucije i ovlaštene fizičke osobe za provedbu psihosocijalnog
tretmana počinitelja nasilja koji ispunjavaju uvjete za rad i ugovoriti godišnji
opseg tretmanskih usluga
*Rok*: 2008. godina
*Indikatori provedbe:*1. procijenjene potrebe za tretmanom i dinamički kapacitet provedbe tretmana
2. utvrđeni kriteriji i dinamika razvoja mreže institucija i ovlaštenih fizičkih
osoba za provedbu psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja
3. utvrđen popis planiranih institucija i ovlaštenih fizičkih osoba za provedbu
psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja po fazama
4. utvrđen broj stručnjaka potrebnih za provođenje psihosocijalnog tretmana
5. utvrđen broj institucija i ovlaštenih fizičkih osoba za provedbu
psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja koji su sklopili ugovor s
Ministarstvom pravosuđa
6. utvrđen broj zaključenih ugovora o pružanju usluga tretmana za 2.500
počinitelja nasilja
*Potrebna financijska sredstva:*Za provedbu navedene mjere nisu potrebna dodatna financijska sredstva.
 **2. Osigurati financijske preduvjete za sustavno provođenje tretmana počinitelja
nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Povjerenstvo za provođenje psihosocijalnog
tretmana počinitelja nasilja u obitelji
*Aktivnosti:*1. provoditi psihosocijalni tretman počinitelja nasilja u obitelji kao dio
redovitog sustava u okviru Ministarstva pravosuđa
2. razviti sustav kontrole kvalitete i evaluacije učinkovitosti psihosocijalnog
tretmana počinitelja nasilja u obitelji
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. utvrđen broj institucija i ovlaštenih fizičkih osoba za provedbu
psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja
2. utvrđen broj polaznika tretmana - počinitelja nasilja u obitelji (do kraja
razdoblja 2.500 počinitelja nasilja u obitelji)
3. utvrđen broj provedenih stručnih supervizija psihosocijalnog tretmanskog rada
4. izrađen sustav praćenja učinkovitosti tretmana uz korištenje pripadajućim
instrumentarijem i postupcima
5. provedena evaluacija provedbe psihosocijalnog tretmana
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu u okviru
redovne djelatnosti nadležnog ministarstva.
 **3. Osposobiti stručnjake za provedbu psihosocijalnog tretmana počinitelja
nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi,
organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. utvrditi izvore financijskih sredstava (Državni proračun i Prihodi od igara
na sreću) namijenjenih izobrazbi stručnjaka za provedbu psihosocijalnog tretmana
2. redovito provoditi izobrazbu stručnjaka koji će provoditi psihosocijalni
tretman počinitelja nasilja u obitelji
3. redovito provoditi superviziju rada stručnjaka koji provode psihosocijalni
tretman počinitelja nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnost 1. - 2008. godina
Aktivnosti 2. i 3. – kontinuirano
*Indikatori:*1. osigurana financijska sredstva u Državnom proračunu i Prihodima od igara na
sreću namijenjena izobrazbi stručnjaka za provedbu psihosocijalnog tretmana
2. izrađen plan dinamičkog zadovoljavanja potreba za osposobljenim stručnjacima
3. broj i kvaliteta provedenih edukacija stručnjaka za psihosocijalni tretman
počinitelja nasilja u obitelji (do kraja razdoblja educirano 140 stručnjaka)
4. broj i kvaliteta provedenih supervizija
5. zadovoljstvo stručnjaka – polaznika edukacija i supervizija
*Potrebna financijska sredstva:*Sredstva u iznosu od 840.000,00 kuna osigurat će se u Državnom proračunu u
okviru redovne djelatnosti nadležnih ministarstava.

III. ANALIZA I IMPLEMENTACIJA ZAKONA IZ PODRUČJA ZAŠTITE OD NASILJA U OBITELJI

***a) Analiza i ocjena stanja***

Problematikom nasilja u obitelji u Republici Hrvatskoj bavi se čitav niz zakona
i podzakonskih akata i to Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji (»Narodne
novine« broj 116/03), Kazneni zakon (»Narod­ne novine« broj 110/97, 111/03,
105/04, 71/06, 110/07), Zakon o kaznenom postupku (»Narodne novine« broj 110/97,
112/99, 58/02, 62/03, 115/06), Zakon o sudovima za mladež (»Narodne novine« broj
111/97), Zakon o zaštiti svjedoka (»Narodne novine« broj 163/03), Zakon o
policiji (»Narodne novine« broj 129/00), Pravilnik o načinu provedbe zaštitnih
mjera koje su Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji stavljene u nadležnost
policije (»Narodne novine« broj 27/04), Protokol o postupanju u slučaju nasilja
u obitelji i drugi.
Analiza zakona kojima se sankcionira nasilje u obitelji te je analizirana
usklađenost postojećih propisa s temeljnim međunarodnim dokumentima u ovom
području izrađena je 2005. godine te je objavljena na web stranici Ministarstva
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, www.mobms.hr. Temeljem
navedene analize pristupilo se izmjeni zakonodavstva. Izrađen je prijedlog
izmjena i dopuna Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji koji još nije usvojen. U
izmjenama Kaznenog zakona iz 2006. godine promijenjena je definicija članova
obitelji, uvedena je odredba prema kojoj zastara kaznenih djela počinjenih na
štetu djeteta i maloljetne osobe ne teče do njihove punoljetnosti te je
pooštrena kazna za kazneno djelo nasilničkog ponašanja u obitelji. Nadalje,
izrađen je Protokol o postupanju u slučaju nasilja u obitelji koji sadržava
obveze nadležnih državnih tijela (policije, centara za socijalnu skrb,
zdravstvenih ustanova, odgojno-obrazovnih ustanova, pravosudnih tijela) i drugih
službenika koji sudjeluju u njegovom sprječavanju, otkrivanju i suzbijanju, te
oblike, način i sadržaj suradnje.
Slijedom postojećeg stanja ukazuje se na potrebu rada na novim izmjenama
postojećih zakona ponajprije u cilju poboljšanja položaja žrtve obiteljskog
nasilja i pružanja što efikasnije pomoći počiniteljima nasilja u promjeni
njihova ponašanja, te donošenja novih propisa, čije donošenje jednim djelom
nameću i zahtjevi koji proizlaze iz međunarodnih i regionalnih dokumenata.

***b) Ciljevi***

Ciljevi područja Analiza i implementacija zakona iz područja zaštite od nasilja
u obitelji u sljedećem vremenskom razdoblju su:
– izraditi analizu zakonodavstva iz područja zaštite od nasilja u obitelji te
istražiti fenomen obiteljskog nasilja,
– uskladiti zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zahtjevima koji proizlaze iz
međunarodnih i regionalnih dokumenata te dobrom praksom drugih država,
– unaprijediti implementaciju zakona iz područja zaštite od nasilja u obitelji.

***c) Mjere***

**1. Osnovati radnu skupinu za izradu analize zakonodavstva Republike Hrvatske u
području zaštite od nasilja u obitelji te izradu prijedloga izmjena i dopuna
predmetnog zakonodavstva i provođenja njegove implementacije***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih
integracija, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obitelji, branitelja
i međugeneracijske solidarnosti, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za
ljudska prava Vlade RH, Državni zavod za statistiku, organizacije civilnog
društva
*Aktivnosti:*1. osnovati radnu skupinu za izradu analize zakonodavstva Republike Hrvatske u
području zaštite od nasilja u obitelji
Rok: 2008. godina
*Indikatori provedbe:*1. osnovana radna skupina za izradu analize zakonodavstva Republike Hrvatske u
području zaštite od nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Za provedbu navedene mjere nisu potrebna dodatna financijska sredstva.
 **2. Izraditi nadopune analize usklađenosti važećih zakona Republike Hrvatske s
temeljnim međunarodnim dokumentima za ukidanje nasilja u obitelji i izraditi
komparativnu analizu dobre prakse drugih država te prikupiti statističke podatke***Nositelji:* Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Državni
zavod za statistiku, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi nadopune analize usklađenosti važećih zakona Republike Hrvatske s
temeljnim međunarodnim dokumentima za ukidanje nasilja u obitelji iz 2005.
godine
2. izraditi komparativnu analizu dobre prakse drugih država
3. prikupiti statističke podatke
4. objaviti analizu na web stranicama
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. izrađene nadopune analize usklađenosti važećih zakona Republike Hrvatske s
temeljnim međunarodnim dokumentima za ukidanje nasilja u obitelji
2. izrađena komparativna analiza dobre prakse drugih država
3. prikupljeni statistički podaci
4. analiza objavljena na web stranicama
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **3. Provesti istraživanje stopa prevalencije, uzroka, oblika i recidivizma
obiteljskog nasilja radi boljeg razumijevanja fenomena obiteljskog nasilja te
razvoja što djelotvornije preventivne politike i mjera kontrole***Nositelji:* Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH,
organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. provesti istraživanje stopa prevalencije, uzroka, oblika i recidivizma
obiteljskog nasilja
2. javno objaviti rezultate istraživanja u cilju razvoja što djelotvornije
preventivne politike i mjera kontrole
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. provedeno javno istraživanje stopa prevalencije, uzroka, oblika i recidivizma
obiteljskog nasilja
2. javno objavljeni rezultati istraživanja
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **4. Izraditi prijedlog izmjena postojećeg zakonodavstva kojim se regulira zaštita
od nasilja u obitelji temeljem izrađene analize usklađenosti važećih zakona
Republike Hrvatske s temeljnim međunarodnim dokumentima za ukidanje nasilja u
obitelji i provedenog istraživanja stopa prevalencije, uzroka, oblika i
recidivizma obiteljskog nasilja***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih
integracija, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obitelji, branitelja
i međugeneracijske solidarnosti, Ured za ljudska prava Vlade RH, organizacije
civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi prijedlog izmjena postojećih zakona kojima se regulira zaštita od
nasilja u obitelji
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađen prijedlog izmjena postojećih zakona kojima se regulira zaštita od
nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **5. Predložiti novi Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji i izraditi provedbene
propise uz predmetni Zakon***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih
integracija, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi novi Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji
4. izraditi provedbene propise uz Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. izrađen novi Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji
2. provedena javna rasprava
3. usvojen Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji
4. izrađeni provedbeni propisi uz Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **6. Predložiti izmjene i dopune Kaznenog zakona s ciljem zaštite žrtava nasilja u
obitelji***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
vanjskih poslova i europskih integracija, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH,
organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi izmjene i dopune Kaznenog zakona s ciljem zaštite žrtava nasilja u
obitelji posebno uzimajući u obzir Konvenciju protiv seksualnog iskorištavanja i
zlostavljanja djece te Preporuku Rec (2002)5 Odbora ministara državama članicama
o zaštiti žena od nasilja
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti izmjene i dopune Kaznenog zakona
*Rok*: 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađene izmjene i dopune Kaznenog zakona
2. provedena javna rasprava
3. usvojene izmjene i dopune Kaznenog zakona
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **7. Izraditi izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku s ciljem zaštite žrtava
nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
vanjskih poslova i europskih integracija, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za
ljudska prava Vlade RH, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku s ciljem zaštite žrtava
nasilja u obitelji, kao i pojednostavljivanja i dinamiziranja istražnog i
sudskog postupka, uključujući poboljšanje uvjeta u kojima se vodi sudski
postupak pri čemu će se posebno uzeti u obzir Konvenciju Vijeća Europe protiv
seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja djece, Preporuku Rec (2002)5 Odbora
ministara državama članicama o zaštiti žena od nasilja te Preporuku Rec (2006)8
Odbora ministara državama članicama o pomoći žrtvama kaznenih djela
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. izrađene izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku
2. provedena javna rasprava
3. usvojene izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **8. Izraditi izmjene i dopune Prekršajnog zakona s ciljem zaštite žrtava nasilja
u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
vanjskih poslova i europskih integracija, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi prijedlog izmjena i dopuna Prekršajnog zakona
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti izmjene i dopune Prekršajnog zakona
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađen prijedlog izmjena i dopuna Prekršajnog zakona
2. provedena javna rasprava
3. usvojene izmjene i dopune Prekršajnog zakona
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **9. Izraditi izmjene i dopune Zakona o sudovima za mladež s ciljem zaštite žrtava
nasilja u obitelji***Nositelj:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
vanjskih poslova i europskih integracija, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za
ljudska prava Vlade RH, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi izmjene i dopune Zakona o sudovima za mladež s ciljem zaštite žrtava
nasilja u obitelji posebno glede ograničenja broja ispitivanja maloljetne žrtve
kaznenih djela te mogućnosti da je prilikom svjedočenja prati osoba od njenog
povjerenja sukladno Konvenciji Vijeća Europe protiv seksualnog iskorištavanja i
zlostavljanja djece, Preporuci Rec (2002)5 Odbora ministara državama članicama o
zaštiti žena od nasilja te Preporuci Rec(2006)8 Odbora ministara državama
članicama o pomoći žrtvama kaznenih djela
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti izmjene i dopune Zakona o sudovima za mladež
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađene izmjene i dopune Zakona o sudovima za mladež
2. provedena javna rasprava
3. usvojene izmjene i dopune Zakona o sudovima za mladež
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **10. Potaknuti izradu prijedloga izmjena Zakona o policiji te Pravilnika o načinu
policijskog postupanja***Nositelj:* Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, organizacije
civilnog društva
*Aktivnosti:*1. potaknuti izradu prijedloga izmjena Zakona o policiji radi proširivanja
ovlasti policije u cilju zaštite žrtava nasilja
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti izmjene i dopune Zakona o policiji
4. izraditi izmjene Pravilnika o načinu policijskog postupanja
5. donijeti izmjene Pravilnika o načinu policijskog postupanja
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađen prijedlog izmjena Zakona o policiji
2. provedena javna rasprava
3. usvojene izmjene Zakona o policiji
4. izrađene izmjene Pravilnika o načinu policijskog postupanja
5. donesene izmjene Pravilnika o načinu policijskog postupanja
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **11. Izraditi prijedlog Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured
za ljudska prava Vlade RH, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi prijedlog Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađen prijedlog Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći
2. provedena javna rasprava
3. usvojen Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **12. Izraditi prijedlog Zakona o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja
sukladno Konvenciji Vijeća Europe o Kompenzaciji žrtava kaznenih djela nasilja***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Državno odvjetništvo RH, organizacije
civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi prijedlog Zakona o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti Zakon o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja
*Rok:* 2008. godine
*Indikatori:*1. izrađen prijedlog Zakona o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja
2. provedena javna rasprava
3. usvojene izmjene Zakona o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **13. Izraditi prijedlog Zakona o mirenju sukladno PreporuciR(98)1 o postupku
mirenja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Državno odvjetništvo RH, organizacije
civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi prijedlog Zakona o mirenju
2. provesti javnu raspravu
3. usvojiti Zakon o mirenju
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađen prijedlog Zakona o mirenju
2. provedena javna rasprava
3. usvojen Zakona o mirenju
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **14. Uspostaviti sustav vođenja statističkih podataka o nasilju u obitelji te
razmjene podataka i suradnje policije, zdravstvenih ustanova, ustanova socijalne
skrbi, odgojno-obrazovnih ustanova, sudova i Državnog odvjetništva u slučajevima
nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa,
Povjerenstvo za praćenje i unapređenje rada tijela kaznenog i prekršajnog
postupka, te izvršenja sankcija vezanih za zaštitu od nasilja u obitelji,
Državno odvjetništvo RH, Državni zavod za statistiku, organizacije civilnog
društva
*Aktivnosti:*1. izraditi prijedlog mjera za uspostavu sustava vođenja statističkih podataka o
nasilju u obitelji
2. voditi statističke podatke o fenomenu nasilja u obitelji
3. izdavati statistički godišnjak o nasilju u obitelji
*Rok:* Aktivnost 1. - 2009. godina
Aktivnost 2. i 3. – kontinuirano
*Indikatori:*1. izrađen prijedlog mjera za uspostavu vođenja statističkih podataka o nasilju
u obitelji
2. broj i kvaliteta izdanih statističkih godišnjaka o nasilju u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **15. Pratiti provedbu zakona kojima se sankcionira nasilje u obitelji izradom
godišnjih izvješća o provedbi tih zakona od strane nadležnih ministarstava,
drugih tijela državne uprave i organizacija civilnog društva, uključujući
dostavljanje svih raspoloživih statističkih podataka***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Povjerenstvo za praćenje i unapređenje rada
tijela kaznenog i prekršajnog postupka, te izvršenja sankcija vezanih za zaštitu
od nasilja u obitelji, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo zdravstva i
socijalne skrbi, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za ljudska prava
Vlade RH, Državni zavod za statistiku, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. prikupljati izvješća nadležnih tijela o provedbi zakona kojima se sankcionira
nasilje u obitelji
2. izraditi godišnja izvješća o provedbi zakona
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. broj prikupljenih izvješća nadležnih tijela o provedbi zakona kojima se
sankcionira nasilje u obitelji
2. kvaliteta izrađenih godišnjih izvješća o provedbi zakona
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **16. Utemeljiti bazu podataka o počiniteljima kaznenih djela seksualnog
iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja djece sukladno zahtjevu Konvencije
Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog
zlostavljanja***Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, Povjerenstvo za praćenje i unapređenje rada
tijela kaznenog i prekršajnog postupka, te izvršenja sankcija vezanih za zaštitu
od nasilja u obitelji, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. osnovati radnu skupinu za izradu baze podataka o počiniteljima kaznenih djela
seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja djece
2. izraditi i uspostaviti bazu podataka o počiniteljima kaznenih djela
seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja djece
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. osnovana radna skupina za izradu baze podataka o počiniteljima kaznenih djela
seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja djece
2. izrađena i uspostavljena baza podataka o počiniteljima kaznenih djela
seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja djece
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **17. Izraditi obrazac standardne metodologije izvještavanja o provedbi Protokola
o postupanju u slučaju nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i
športa, Ministarstvo pravosuđa, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH
*Aktivnosti:*1. izraditi obrazac standardne metodologije izvještavanja o provedbi Protokola o
postupanju u slučaju nasilja u obitelji
2. objaviti obrazac na web stranicama
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. izrađen obrazac standardne metodologije izvještavanja o provedbi Protokola o
postupanju u slučaju nasilja u obitelji
2. obrazac objavljen na web stranicama
*Potrebna financijska sredstva:*Za provedbu navedene mjere nisu potrebna dodatna financijska sredstva.

IV. SKLONIŠTA I POTPORA ŽRTVI NASILJA U OBITELJI

***a) Analiza i ocjena stanja***

Polazeći od načela da nasilje u obitelji predstavlja ozbiljan društveni problem,
da je zlostavljač odgovoran za počinjeno djelo, da su, u većem broju slučajeva,
počinitelji nasilja osobe muškog spola te uzevši u obzir fenomen
»međugeneracijskog prijenosa nasilničkog ponašanja«, odnosno činjenicu da
ostajanjem u obitelji nasilnika djeca i sama postaju potencijalni nasilnici,
složni smo u nastojanjima za poduzimanjem potrebnih mjera radi zaštite žrtava
nasilja i afirmacije njihovih prava.
Primjena Nacionalne strategije zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje od
2005. do 2007. godine, ukazala je na određene pomake u pristupu ovoj
problematici, ali i potrebu uključivanja svih struktura društva radi
sprječavanja pojave ovakvih oblika ponašanja, odnosno uklanjanja posljedica.
Međutim, sve predložene mjere i aktivnosti provedene u navedenom razdoblju nisu
rezultirale očekivanim.
Sukladno postojećim propisima, žrtvama nasilja u obitelji osigurava se smještaj
u za to predviđenim ustanovama te se na taj način osigurava njihova zaštita,
međutim, praksa pokazuje potrebu sigurnosti i na ostalim područjima života.
Odlaskom žrtve nasilja u obitelji i njezine djece iz vlastitog doma, smještajem
u postojeće oblike smještaja te ostankom počinitelja nasilja u kući/stanu vrlo
često nije zadovoljeno pravo svake osobe na nepovredivost vlasništva. U tom
smislu, a u cilju zaštite žrtava nasilja u obitelji, zapravo nije omogućeno
uspješno provođenje zakonskih propisa koji određuju udaljavanje počinitelja iz
obiteljskog doma, sankcioniranje i uključivanje u psihosocijalni i savjetodavni
program radi njegove resocijalizacije i, posljedično, uključivanja u društvenu
zajednicu kao korisnog člana. Zauzimanjem pravilnog stava prema počinitelju
nasilja, odnosno njegovim uključivanjem u ovakve oblike pomoći ostvaruje se i
zaštita žrtava nasilja i to smanjivanjem rizika od ponovnog počinjenja nasilja,
te smanjenjem troškova namijenjenih zbrinjavanju žrtava.
Kao prioritetna područja zaštite i osnaživanja žrtava nasilja u obitelji nameću
se rješavanje i unaprjeđenje socijalnog statusa žrtava, zapošljavanje žrtava
nasilja te osiguranje besplatne pravne pomoći. Socijalnim statusom obuhvaćena je
problematika stambenog zbrinjavanja, osiguravanje novčane, odnosno, materijalne
pomoći, zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja te zbrinjavanja djece
žrtava obiteljskog nasilja. U tom smislu nameće se potreba sagledavanja
postojeće situacije te izrade, donošenja i brže i djelotvornije provedbe
postojećih zakonskih i podzakonskih propisa radi utvrđivanja prioriteta u
ostvarivanju prava na dodjelu odgovarajućeg stambenog prostora, na korištenje
ili kupnju stambenog prostora te sustavno i trajno zadovoljenje osnovnih
životnih potreba žrtava nasilja u obitelji tijekom boravka u skloništu i nakon
izlaska iz skloništa. Nadalje, navedeno podrazumijeva i potrebu osiguravanja
zdravstvene zaštite i prava iz zdravstvenog osiguranja, kao i poticanje
djelatnika zdravstvene zaštite na prijavljivanje slučajeva tjelesne ozljede
nanesene od člana obitelji, te provođenje programa podrške i pomoći djeci
žrtvama nasilja u obitelji.
Područje zapošljavanja obuhvaća potrebu razmatranja mogućnosti povratka na posao
te osiguravanja pravne i druge pomoći žrtvi nasilja, ukoliko je prestanak radnog
odnosa uzrokovan posljedicama proživljenog nasilja u obitelji, razmatranja
mogućnosti davanja prednosti u zapošljavanju nezaposlenim žrtvama nasilja u
obitelji, uvođenje subvencija poduzetnicima te pravnim i fizičkim osobama koje
zaposle žrtve nasilja, poticanje poduzetništva i samozapošljavanja žrtava
nasilja kao i osiguranje djelotvorne pravne pomoći u radnim sporovima i pred
tijelima koja odlučuju o radnim pravima žrtava nasilja u obitelji.
Područje pravne pomoći, kao posebno važno područje, podrazumijeva razradu
prioriteta osiguravanja besplatne pravne pomoći uzimajući u obzir kriterij
žurnosti u rješavanju osnovnih životnih pitanja žrtava nasilja u obitelji koje
su, uslijed proživljenog nasilja, obespravljene u životnom, radnom i
roditeljskom statusu. Nadalje, navedeno podrazumijeva i potrebu razmatranja
postojećih zakonskih i podzakonskih propisa radi nužnosti ujednačavanja pristupa
u ostvarivanju ovih prava.

***b) Ciljevi***

Ciljevi područja Skloništa i potpora žrtvi nasilja u sljedećem vremenskom
razdoblju su:
– unaprijediti socijalni status žrtava nasilja putem stambenog zbrinjavanja,
osiguravanjem novčane, odnosno, materijalne pomoći, zdravstvene zaštite i
zdravstvenog osiguranja te zbrinjavanjem djece žrtava obiteljskog nasilja,
– osigurati zapošljavanje i samozapošljavanje žrtava nasilja u obitelji,
– uvažavati posebne potrebe osoba s invaliditetom – žrtava nasilja u obitelji,
– poticati rad organizacija civilnog društva koje štite žrtve nasilja u
obitelji,
– poticati osnivanje tajnih skloništa za žrtve nasilja.

***c) Mjere***

**1. Izraditi prikaz svih zakonskih i podzakonskih propisa vezanih uz stambenu
problematiku žrtava nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, Središnji državni
ured za upravljanje državnom imovinom, jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi analizu postojećih propisa
2. izraditi i usvojiti prijedlog izmjena i dopuna postojećih propisa
3. izraditi poseban propis radi utvrđivanja prioriteta u ostvarivanju prava
žrtava nasilja u obitelji na korištenje kuća/stanova u vlasništvu države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave uz uvažavanje specifičnih
potreba osoba s invaliditetom žrtava nasilja
4. stambeno zbrinjavati žrtve nasilja u obitelji
5. evaluirati učinke provedbe propisa vezanih uz stambeno zbrinjavanje žrtava
nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnosti 1., 2., i 3. - 2008. godina
Aktivnost 4. i 5. – kontinuirano
*Indikatori:*1. izrađena analiza postojećih propisa
2. broj i kvaliteta izrađenih i usvojenih prijedloga izmjena i dopuna postojećih
propisa
3. izrađen poseban propis radi utvrđivanja prioriteta u ostvarivanju prava
žrtava nasilja u obitelji na korištenje kuća/stanova u vlasništvu države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave uz uvažavanje specifičnih
potreba osoba s invaliditetom žrtava nasilja
4. broj i zadovoljstvo stambeno zbrinutih žrtava nasilja u obitelji
5. izrađena evaluacija provedbe propisa vezanih uz stambeno zbrinjavanje žrtava
nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.
 **2. Stvoriti pretpostavke za sustavno i trajno rješavanje potreba zbrinjavanja,
pravne i institucionalne zaštite žrtava nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti, jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi prikaz postojećih izdvajanja za potrebe žrtava nasilja u obitelji,
koji će uključivati izvore financiranja, nadležna državna tijela, nadležna
tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i propise na kojima
se izdvajanja temelje
2. izraditi prijedlog/procjenu budućih izdvajanja u cilju zadovoljenja potreba
žrtava nasilja u obitelji tijekom njihovog boravka u skloništima i nakon izlaska
iz skloništa te žrtava nasilja na korištenju kuća/stanova u vlasništvu države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave
3. prema potrebi izraditi i usvojiti prijedlog izmjena i dopuna postojećih
propisa
4. osigurati provedbu propisa izdvajanjem financijskih sredstava u cilju
zadovoljavanja potreba žrtava nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnosti 1., 2. i 3. - 2008. godina
Aktivnost 4. – kontinuirano
*Indikatori:*1. izrađen prikaz postojećih izdvajanja za potrebe žrtava nasilja u obitelji,
koji će uključivati izvore financiranja, nadležna državna tijela, nadležna
tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i propise na kojima
se izdvajanja temelje
2. izrađen prijedlog/procjena budućih izdvajanja u cilju zadovoljenja potreba
žrtava nasilja u obitelji tijekom njihovog boravka u skloništima i nakon izlaska
iz skloništa te žrtava nasilja na korištenju kuća/stanova u vlasništvu države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave
3. kvaliteta i broj izrađenih i usvojenih prijedloga izmjena i dopuna postojećih
propisa
4. iznos financijskih sredstava izdvojenih radi zadovoljavanja potreba žrtava
nasilja u obitelji
5. zadovoljstvo korisnica/ka
Potrebna financijska sredstva:
Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.
 **3. Izraditi analizu skloništa za žene i djecu žrtve nasilja u obitelji***Nositelji:* organizacije civilnog društva u suradnji s nadležnim tijelima državne
uprave i jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave
*Aktivnosti:*1. izraditi analizu skloništa za žene i djecu žrtve nasilja u obitelji
2. izraditi i predložiti novi pristup u provođenju i financiranju programa
zaštite žena i njihove djece žrtava nasilja u obitelji
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. izrađena analiza skloništa za žene i djecu žrtve nasilja u obitelji
2. izrađen i predložen novi pristup u provođenju i financiranju programa zaštite
žena i njihove djece žrtava nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.
 **4. Izraditi pregled postojećih odredaba zakonskih i podzakonskih propisa u
području zdravstvenog osiguranja i zdravstvene zaštite u odnosu na žrtve nasilja
u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo pravosuđa
*Aktivnosti:*1. izraditi pregled postojećih propisa
2. izraditi prijedlog izmjena i dopuna postojećih propisa s ciljem unaprjeđenja
položaja žrtve nasilja - korisnice zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja
uz uvažavanje specifičnih potreba osoba s invaliditetom žrtava nasilja
3. osigurati žrtvama nasilja u obitelji mogućnost korištenja svih oblika
zdravstvene zaštite
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. izrađen pregled postojećih propisa
2. izrađen i usvojen prijedlog izmjena i dopuna postojećih propisa s ciljem
unaprjeđenja položaja žrtve nasilja - korisnice zdravstvene zaštite i
zdravstvenog osiguranja uz uvažavanje specifičnih potreba osoba s invaliditetom
žrtava nasilja
3. broj žrtava nasilja korisnica/ka postojećih oblika zdravstvene zaštite
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih ministarstava.
 **5. Planirati i programirati zapošljavanje žrtava nasilja u obitelji***Nositelji:* Hrvatski zavod za zapošljavanje, Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva
*Aktivnosti:*1. izraditi analizu rezultata Nacionalnog akcijskog plana zapošljavanja za svaku
godinu u odnosu na žrtve nasilja u obitelji
2. urediti zakonske i podzakonske propise kojima se regulira prednost pri
zapošljavanju žrtava nasilja u obitelji te mogućnost ponovnog zapošljavanja
nakon prekida radnog odnosa uslijed proživljenog nasilja u obitelji
3. poticati zapošljavanje žrtava nasilja u obitelji
4. pratiti zapošljavanje žrtava nasilja u obitelji
5. izraditi strategiju osnaživanja poduzetništva žrtava nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnost 1.i 2. – 2008. godina
Aktivnosti 3. i 4. – kontinuirano
Aktivnost 5. – 2009. godina
*Indikatori:*1. izrađena analiza rezultata Nacionalnog akcijskog plana zapošljavanja za svaku
godinu u odnosu na žrtve nasilja u obitelji
2. uređeni zakonski i podzakonski propisi kojima se regulira prednost pri
zapošljavanju žrtava nasilja u obitelji kao i mogućnost ponovnog zapošljavanja
nakon prekida radnog odnosa uslijed proživljenog nasilja u obitelji
3. broj i zadovoljstvo zaposlenih žena žrtava nasilja u obitelji
4. izrađena strategija osnaživanja poduzetništva žena žrtava nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **6. Poticati poslodavce na zapošljavanje žrtava nasilja u obitelji***Nositelji:* Hrvatski zavod za zapošljavanje, Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. informirati poslodavce o mogućnostima i prednostima zapošljavanja žrtava
nasilja u obitelji
2. izraditi program uvođenja potpora poduzetnicima, pravnim i fizičkim osobama
koje zapošljavaju žrtve nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnost 1. – kontinuirano
Aktivnosti 2. – 2008. godina
*Indikatori:*1. broj i kvaliteta tiskanih materijala, informativnih televizijskih i
radioemisija o mogućnostima i prednostima zapošljavanja žrtava nasilja u
obitelji
2. izrađen program uvođenja potpora poduzetnicima, pravnim i fizičkim osobama
koje zapošljavaju žrtve nasilja u obitelji
3. broj poslodavaca koji su ostvarili pravo na potporu zapošljavanjem žrtava
nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **7. Planirati i provoditi program doškolovanja odraslih osoba žrtava nasilja u
obitelji***Nositelji:* Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Fond za profesionalnu
rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom
*Aktivnosti:*1. izraditi i donijeti program doškolovanja odraslih osoba – žrtava nasilja u
obitelji
2. redovito provoditi program doškolovanja odraslih osoba – žrtava nasilja u
obitelji
*Rok:* Aktivnost 1. – 2008. godina
Aktivnost 2. – kontinuirano
*Indikatori:*1. izrađen i usvojen program doškolovanja odraslih osoba – žrtava nasilja u
obitelji
2. kvaliteta programa doškolovanja odraslih osoba – žrtava nasilja u obitelji
3. broj i zadovoljstvo polaznika programa doškolovanja odraslih osoba – žrtava
nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **8. Stvarati uvjete za uključivanje djece žrtava nasilja u obitelji u dječje
vrtiće i programe predškolskog, osnovnoškolskog i srednjoškolskog odgoja i
obrazovanja***Nositelji:* Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave
*Aktivnosti:*1. omogućiti privremeno uključivanje djece žrtava nasilja u odgojno-obrazovne
ustanove uvažavajući i specifične potrebe djece s teškoćama u razvoju – žrtava
nasilja u obitelji
2. osigurati financijska sredstva potrebna za uključivanje djece žrtava nasilja
u postojeće programe odgoja i obrazovanja na područjima jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave
3. uvesti financijske olakšice i oslobađanje od plaćanja troškova boravka djece
žrtava nasilja u dječjim vrtićima i uključivanja u programe predškolskog odgoja
i obrazovanja
4. osigurati financijska sredstva za provedbu dodatnih programa prema potrebama
djece žrtava nasilja u obitelji (psihosocijalna podrška i pomoć, individualni
terapijski rad, individualizirani pristup u radu s djecom radi lakšeg usvajanja
obrazovnih programa, rad s djecom radi uspostavljanja kvalitetnih odnosa s
vršnjacima)
*Rok:* Aktivnosti 1. - 2008. godina
Aktivnost 3. – 2009. godina
Aktivnost 2. i 4. – kontinuirano
*Indikatori:*1. omogućeno privremeno uključivanje djece žrtava nasilja u odgojno-obrazovne
ustanove uvažavajući i specifične potrebe djece s teškoćama u razvoju – žrtava
nasilja u obitelji
2. osigurana financijska sredstva potrebna za uključivanje djece žrtava nasilja
u postojeće programe odgoja i obrazovanja na područjima jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave
3. uvedene financijske olakšice i oslobađanje od plaćanja troškova boravka djece
žrtava nasilja u dječjim vrtićima i uključivanja u programe predškolskog odgoja
i obrazovanja
4. osigurana financijska sredstva za provedbu dodatnih programa prema potrebama
djece žrtava nasilja u obitelji (psihosocijalna podrška i pomoć, individualni
terapijski rad, individualizirani pristup u radu s djecom radi lakšeg usvajanja
obrazovnih programa, rad s djecom radi uspostavljanja kvalitetnih odnosa s
vršnjacima)
5. broj i zadovoljstvo djece uključene u provedbu dodatnih programa
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.
 **9. Osigurati financijsku potporu radu organizacija civilnog društva koje rade na
prevenciji i suzbijanju različitih oblika nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ured za ravnopravnost spolova Vlade
RH, Ured za ljudska prava Vlade RH, jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. financijski podupirati rad organizacija civilnog društva koje rade na
prevenciji i suzbijanju različitih oblika nasilja u obitelji
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. broj organizacija civilnog društva koje rade na prevenciji i suzbijanju
različitih oblika nasilja u obitelji koje su ostvarile financijsku potporu
provedbi projekata
2. broj i kvaliteta programa/projekata organizacija civilnog društva za koje je
ostvarena financijska potpora
3. broj i zadovoljstvo korisnica/ka programa/projekata
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.
 **10. Poticati osnivanje savjetovališta za žrtve nasilja u obitelji na područjima
na kojima još nisu ustrojena i osigurati financijsku potporu***Nositelji:* Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ured za ravnopravnost spolova Vlade
RH, Ured za ljudska prava Vlade RH, jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. poticati osnivanje i rad savjetovališta za žrtve nasilja u obitelji
2. pružiti financijsku potporu radu savjetovališta za žrtve nasilja u obitelji
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. broj novoosnovanih savjetovališta za žrtve nasilja u obitelji
2. pružena financijska potpora radu savjetovališta za žrtve nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.
 **11. Poticati osnivanje tajnih skloništa za žrtve nasilja u obitelji***Nositelji:* Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ured za ljudska prava Vlade
RH, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. poticati osnivanje i rad tajnih skloništa za žrtve nasilja u obitelji
2. pružiti financijsku potporu radu tajnih skloništa za žrtve nasilja u obitelji
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. broj novoosnovanih tajnih skloništa za žrtve nasilja u obitelji
2. pružena financijska potpora radu tajnih skloništa za žrtve nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.

V. POBOLJŠANJE STATUSA ŽRTVE U POSTUPCIMA U KOJIMA SUDJELUJE

***a) Analiza i ocjena stanja***

Novi pristup žrtvama i svjedocima utemeljen je 1985. godine Deklaracijom
Ujedinjenih naroda o temeljnim načelima pravde za žrtve kaznenih djela i
zlouporabe moći. Deklaracijom postavljeni standardi zaštite temeljnih prava
žrtava služe kao smjernice za reforme nacionalnih kaznenopravnih sustava. Uz
spomenutu Deklaraciju Ujedinjenih naroda od međunarodnih dokumenata koji se bave
problematikom zaštite žrtava/svjedoka valja posebno istaknuti dokumente Vijeća
Europe i to Europsku Konvenciju o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja
(1983.), Konvenciju o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog
zlostavljanja (2006.) te čitav niz preporuka od kojih je najznačajnija Preporuka
Rec (2006)8 o podršci žrtvama zločina. Niz presuda Europskog suda za ljudska
prava odnosi se na problematiku zaštite prava žrtava/svjedoka u okviru kaznenog
postupka, primjerice korištenje anonimnih svjedoka, pravo naknade štete i drugo.
Dokumenti Europske unije koji se odnose na zaštitu prava i pružanje podrške
žrtvama/svjedocima Okvirna odluka o položaju žrtava u kaznenom postupku (2001.),
Direktiva 2004/80/EC koja se odnosi na naknadu štete žrtvama kaznenih djela
(2004.) te Europska konvencija o djelovanju protiv trgovine ljudima (2005.).
U Republici Hrvatskoj postoji čitav niz zakona kojima se osigurava određena
zaštita prava žrtava/svjedoka kaznenih odnosno prekršajnih djela pa tako i
žrtava nasilja u obitelji. Međutim, u zakonodavnom okviru glede zaštite prava
žrtava/svjedoka postoje određeni nedostaci, odnosno, nije regulirana naknada
štete od strane države žrtvama kaznenih djela, nema dovoljno mehanizama za
smanjenje sekundarne viktimizacije, postoje propusti u reguliranju zaštite
sigurnosti svjedoka te njihove privatnosti, pružanje besplatne pravne pomoći je
tek djelomično propisano i slično.
Nakon stupanja na snagu Zakona o zaštiti svjedoka (»Narodne novine« broj
163/03), od 1. siječnja 2004. godine, Ministarstvo unutarnjih poslova ustanovilo
je Jedinicu za zaštitu svjedoka kao posebnu organizacijsku cjelinu u sastavu
Ravnateljstva policije. Jedinica je osnovana u svrhu pružanja zaštite i pomoći
ugroženim žrtvama/svjedocima i njima bliskim osobama, koje su izložene
ozbiljnijoj opasnosti po život, zdravlje, tjelesne nepovredivosti, slobode ili
imovine većeg opsega zbog iskazivanja u kaznenim postupcima za određen krug
kaznenih djela koja, od izmjena Kaznenog zakona iz 2006. godine, obuhvaćaju i
kazneno djelo nasilničkog ponašanja u obitelj (čl. 215a.). Mandat jedinice je
vrlo ograničen i svodi se na provođenje i organiziranje programa zaštite, hitnih
mjera, te obavljanje svih drugih poslova vezanih uz zaštitu ugroženih osoba. Ova
jedinica nema funkciju pružanja psihološkog ili pravnog savjetovanja, davanja
informacija i drugih oblika pomoći žrtvama/svjedocima.
Nedavno je, u sklopu projekta koji se vodio u suradnji s Veleposlanstvom Velike
Britanije, pokrenuta grupa za pružanje pomoći svjedocima pri sudu u Vukovaru.
Niz »ženskih udruga« pružaju informacije i različite oblike pomoći i
savjetovanja ženama žrtvama obiteljskog i seksualnog nasilja.
U Republici Hrvatskoj zapravo ne postoji organizirana i sustavna pomoć žrtvama
pa ni žrtvama nasilja u obitelji. Naravno, određene oblike pomoći žrtvama
kaznenih djela pružaju zdravstvene i socijalne službe te pojedine organizacije
civilnog društva. Potreba za sustavom podrške žrtvama nasilja u obitelji je
velika i to ne samo na strani žrtava, već i na strani samih pravosudnih
djelatnika koji često uočavaju potrebe koje žrtve/svjedoci imaju, ali se njima
jednostavno nemaju vremena baviti ili nemaju dostatno znanje o tome kako
žrtvama/svjedocima pomoći. Posebno je važno osigurati informiranje
žrtava/svjedoka o njihovim pravima i tijeku kaznenog odnosno prekršajnog
postupka, pružanje fizičke zaštite žrtvama te psihološke i emocionalne podrške,
osiguranje besplatne pravne pomoći, osiguranje mogućnosti zapošljavanja i
dodatne izobrazbe.
Postoji i velika potreba za sustavnim usavršavanjem svih koji dolaze u kontakt
sa žrtvama/svjedocima općenito i posebno žrtvama nasilja u obitelji o njihovim
pravima te načinima postupanja s njima i oblicima pružanja podrške, naročito
psihičke i emocionalne.

***b) Ciljevi***

Ciljevi područja Poboljšanje statusa žrtve u postupcima u kojima sudjeluje u
sljedećem vremenskom razdoblju su:
– uskladiti nacionalno zakonodavstvo koje se odnosi na zaštitu prava žrtava sa
zahtjevima Europske unije te zahtjevima i preporukama Vijeća Europe,
– prilagoditi kazneni i prekršajni postupak povodom djela nasilja u obitelji
žrtvama nasilja u obitelji osiguravanjem poštovanja prava žrtava,
– uspostaviti sustav za pružanje podrške žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji,
– promovirati prava žrtava te podršku žrtvama i svjedocima kaznenih i
prekršajnih djela nasilja u obitelji.

***c) Mjere***

**1. Provesti, objaviti i raspraviti rezultate istraživanja koji će omogućiti
oblikovanje smislene i racionalne politike zaštite prava i pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji***Nositelji:* Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo pravosuđa, Državno
odvjetništvo RH
*Aktivnosti:*1. provesti istraživanje o mogućnostima zaštite prava i pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji
2. javno objaviti rezultate istraživanja u cilju oblikovanja smislene i
racionalne politike zaštite prava i pružanja podrške žrtvama/svjedocima nasilja
u obitelji
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. provedeno istraživanje o mogućnostima zaštite prava i pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji
2. javno objavljeni rezultati istraživanja u cilju oblikovanja smislene i
racionalne politike zaštite prava i pružanja podrške žrtvama/svjedocima nasilja
u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **2. Odrediti glavnog nositelja kreiranja politike pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji koji bi ujedno i nadgledao provođenje
politike zaštite prava žrtava nasilja u obitelji**
*Nositelji:* Ured za ljudska prava Vlade RH, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ured za ravnopravnost
spolova Vlade RH, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. odrediti glavnog nositelja kreiranja politike pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji
2. propisati djelokrug rada nositelja kreiranja politike pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. određen glavni nositelj kreiranja politike pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji
2. propisan djelokrug rada nositelja kreiranja politike pružanja podrške
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **3. Izraditi analizu međunarodnih dokumenata, dobre prakse drugih država i
zakonodavstva Republike Hrvatske koje se bavi zaštitom prava žrtava/svjedoka te
pružanjem podrške žrtvama/svjedocima i izraditi prijedloge izmjena odnosno
donošenja novih propisa posebno uzimajući u obzir potrebe žrtava nasilja u
obitelji**
*Nositelj:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih
integracija, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi, Ured za ljudska prava Vlade RH, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. osnovati radnu skupinu za izradu analize međunarodnih dokumenata, dobre
prakse drugih država i zakonodavstva Republike Hrvatske koja se bavi zaštitom
prava žrtava/svjedoka
2. izraditi analizu međunarodnih dokumenata, dobre prakse drugih država i
zakonodavstva Republike Hrvatske koja se bavi zaštitom prava žrtava/svjedoka
3. izraditi prijedlog izmjena postojećih, odnosno, donošenja novih propisa
posebno uzimajući u obzir potrebe žrtava/svjedoka nasilja u obitelji
*Rok:* 2008. godina
*Indikatori:*1. osnovana radna skupina za izradu analize međunarodnih dokumenata, dobre
prakse drugih država i zakonodavstva Republike Hrvatske koja se bavi zaštitom
prava žrtava/svjedoka
2. izrađena analiza međunarodnih dokumenata, dobre prakse drugih država i
zakonodavstva Republike Hrvatske koja se bavi zaštitom prava žrtava/svjedoka
3. izrađen prijedlog izmjena postojećih, odnosno, donošenja novih propisa
posebno uzimajući u obzir potrebe žrtava/svjedoka nasilja u obitelji
4. usvojene izmjene postojećih propisa odnosno usvojeni novi propisi
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **4. Prilikom izrade izmjena relevantnih zakona u iste ugraditi zaštitu žrtava
kaznenih djela općenito i žrtava nasilja u obitelji***Nositelj:* Ministarstvo pravosuđa u suradnji s nadležnim držav­nim tijelima
*Aktivnosti:*1. prilikom izrade izmjena relevantnih zakona (Kaznenog zakona, Zakona o
kaznenom postupku, Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji) u obzir uzeti potrebu
zaštite prava žrtava kaznenih djela s naglaskom na žrtve nasilja u obitelji
uključujući pravo na informaciju, pravo na pristup sudovima, pravo na naknadu
štete, pravo na osiguranje, pravo na zaštitu, pravo na privatnost i slično
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. broj izrađenih izmjena zakona kojom prilikom je u obzir uzeta potreba zaštite
prava žrtava kaznenih djela s naglaskom na žrtve nasilja u obitelji uključujući
pravo na informaciju, pravo na pristup sudovima, pravo na naknadu štete, pravo
na osiguranje, pravo na zaštitu, pravo na privatnost i slično
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **5. Osigurati da kazneni odnosno prekršajni postupci ne dovode do sekundarne
viktimizacije žrtve te da se uz vođenje ovih postupaka pruža pomoć (psihološka,
emocionalna, zdravstvena, socijalna i slično) žrtvama nasilja u obitelji**
*Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Državno
odvjetništvo RH, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, organizacije civilnog
društva u suradnji s državnim i javnim institucijama
*Aktivnosti:*1. izraditi sustav mjera kojima će se spriječiti sekundarna viktimizacija žrtve
prilikom provođenja kaznenog odnosno prekršajnog postupka
2. provoditi mjere radi sprječavanja sekundarne viktimizacije žrtava
3. osigurati pružanje sve potrebne pomoći (psihološke, emocionalne, zdravstvene,
socijalne i slično) žrtvama nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnost 1. - 2009. godina
Aktivnost 2. i 3. - kontinuirano
*Indikatori:*1. izrađen sustav mjera kojima će se spriječiti sekundarna viktimizacija žrtve
prilikom provođenja kaznenog odnosno prekršajnog postupka
2. broj provedenih mjera u cilju sprječavanja sekundarne viktimizacije žrtava
3. broj žrtava nasilja koje su dobile potrebne oblike pomoći
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **6. Izraditi program, odnosno utvrditi mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se
olakšali negativni učinci nasilja u obitelji i pružila pomoć žrtvama nasilja u
obitelji u njihovoj rehabilitaciji u zajednici, kod kuće i na radnom mjestu te
odrediti provoditelje tih mjera***Nositelj:* Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo gospodarstva,
rada i poduzetništva, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo obitelji, branitelja
i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ured za
ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za ljudska prava Vlade RH, organizacije
civilnog društva
*Aktivnosti:*1. osnovati radnu skupinu za izradu programa, odnosno mjera s ciljem olakšavanja
negativnih učinaka nasilja u obitelji i pružanja pomoći žrtvama nasilja u
obitelji u njihovoj rehabilitaciji
2. izraditi program odnosno utvrditi mjere s ciljem olakšavanja negativnih
učinaka nasilja u obitelji i pružanja pomoći žrtvama nasilja u obitelji u
njihovoj rehabilitaciji
3. usvojiti program, odnosno sustav mjera
4. provoditi program
5. evaluirati učinke provedbe programa/mjera
*Rok:* Aktivnosti 1., 2. i 3. - 2010. godina
Aktivnosti 4. i 5. – kontinuirano
*Indikatori:*1. osnovana radna skupina za izradu programa, odnosno mjera s ciljem olakšavanja
negativnih učinaka nasilja u obitelji i pružanja pomoći žrtvama nasilja u
obitelji u njihovoj rehabilitaciji
2. izrađen i usvojen program odnosno utvrđene mjere s ciljem olakšavanja
negativnih učinaka nasilja u obitelji i pružanja pomoći žrtvama nasilja u
obitelji u njihovoj rehabilitaciji
3. kvaliteta usvojenog programa
4. broj i zadovoljstvo korisnika programa
5. povedena evaluacija učinaka provedbe programa/mjera
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **7. Osigurati besplatnu, svima jednako dostupnu pomoć za žrtve nasilja u obitelji
putem specijaliziranih udruga/organizacija/službi za pomoć žrtvama nasilja u
obitelji (savjetovanje, liječnički i forenzički pregled, post-traumatska
psihološka i socijalna pomoć, zaštita sigurnosti)**
*Nositelj:* Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo unutarnjih poslova,
Ministarstvo pravosuđa, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi program pružanja pomoći žrtvama nasilja u obitelji
2. utvrditi način pružanja pomoći žrtvama i sustav financiranja provedbe
programa
3. razviti sustav kontrole kvalitete i evaluacije postignuća provedbe programa
4. provoditi program pružanja pomoći žrtvama nasilja u obitelji
*Rok:* Aktivnost 1., 2. i 3. – 2010. godina
Aktivnost 4. - kontinuirano
*Indikatori:*1. izrađen i usvojen program pružanja pomoći žrtvama nasilja u obitelji
2. utvrđen način pružanja pomoći žrtvama te sustav financiranja provedbe
programa
3. izrađen sustav kontrole kvalitete i evaluacije provedenih programa
4. kvaliteta programa pružanja pomoći žrtvama nasilja u obitelji
5. broj i zadovoljstvo korisnika programa
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **8. Umrežiti različite državne službe i organizacije civilnog društva koje
pružaju podršku žrtvama/svjedocima općenito te žrtvama/svjedocima nasilja u
obitelji kako bi se osiguralo njihovo koordinirano djelovanje***Nositelji:* Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo unutarnjih
poslova, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
Ministarstvo pravosuđa, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za ljudska
prava Vlade RH, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi plan umrežavanja različitih državnih službi i organizacija civilnog
društva koje pružaju podršku žrtvama/svjedocima općenito te žrtvama/svjedocima
nasilja u obitelji
2. utvrditi izvore financijskih sredstava namijenjenih održavanju mreže
različitih državnih službi i organizacija civilnog društva radi njihovog
koordiniranog djelovanja
*Rok:* 2010. godina
*Indikatori:*1. izrađen plan umrežavanja različitih državnih službi i organizacija civilnog
društva koje pružaju podršku žrtvama/svjedocima općenito te žrtvama/svjedocima
nasilja u obitelji
2. utvrđeni izvori financijskih sredstava namijenjenih održavanju mreže
različitih državnih službi i organizacija civilnog društva radi njihovog
koordiniranog djelovanja
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **9. Opremiti prostorije policije (za obavljanje obavijesnih razgovora s djecom i
maloljetnim osobama žrtvama svih kažnjivih radnji) i sudove kako bi se
zadovoljile potrebe žrtava/svjedoka (posebne čekaonice za žrtve/svjedoke
odvojene od onih u kojima čeka okrivljenik, uvođenje videolinka u sve sudove i
slično)***Nositelj:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova
*Aktivnosti:*1. izraditi plan opremanja sudova radi zadovoljavanja potreba žrtava/svjedoka
osiguranjem posebnih čekaonica za žrtve/svjedoke odvojenih od onih u kojima čeka
okrivljenik, uvođenjem videolinka u sve sudove i slično
2. izraditi plan opremanja soba u službenim prostorijama policije za obavljanje
obavijesnih razgovora sa žrtvama/djecom i maloljetnicima
3. osigurati financijska sredstava namijenjena opremanju sudova i prostorija
policije
4. opremiti sudove i prostorije policije u cilju zadovoljavanja potreba
žrtava/svjedoka
*Rok:* Aktivnost 1. i 2. – 2009. godina
Aktivnost 3. – kontinuirano po godinama
Aktivnost 4. - 2010. godina
*Indikatori:*1. izrađen plan opremanja sudova radi zadovoljavanja potreba žrtava/svjedoka
2. izrađen plan opremanja soba u službenim prostorijama policije za obavljanje
obavijesnih razgovora sa žrtvama/djecom i maloljetnicima
3. osigurana financijska sredstva namijenjena opremanju sudova i prostorija
policije
4. broj sudova i prostorija policije opremljenih radi zadovoljavanja potreba
žrtava/svjedoka
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnog ministarstva.
 **10. Izraditi vodič o postupanju sa žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji,
načinima njihova ispitivanja te načinima izbjegavanja sekundarne viktimizacije**
*Nositelji:* Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Državno
odvjetništvo RH, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. prikupiti inozemne i tuzemne primjere dobre prakse o postupanju sa
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji, načinima njihova ispitivanja te načinima
izbjegavanja sekundarne viktimizacije
2. izraditi vodič o postupanju sa žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji,
načinima njihova ispitivanja te načinima izbjegavanja sekundarne viktimizacije
3. tiskati vodič
4. objaviti vodič na web stranicama i distribuirati vodič
*Rok:* 2009. godina
*Indikatori:*1. prikupljeni inozemni i tuzemni primjeri dobre prakse o postupanju sa
žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji, načinima njihova ispitivanja te načinima
izbjegavanja sekundarne viktimizacije
2. izrađen i tiskan vodič o postupanju sa žrtvama/svjedocima nasilja u obitelji,
načinima njihova ispitivanja te načinima izbjegavanja sekundarne viktimizacije
3. objavljen vodič na web stranicama
4. broj distribuiranih primjeraka vodiča
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **11. U suradnji svih nadležnih državnih tijela organizirati usavršavanje svih
djelatnika policije, državnog odvjetništva, odvjetnika, sudaca, osoba koje bi
radile u službama/organizacijama za pružanje podrške žrtvama/svjedocima nasilja
u obitelji, volontera kao i drugih osoba koje svakodnevno dolaze u kontakt sa
žrtvama (liječničko osoblje, socijalni radnici, djelatnici organizacija civilnog
društva) o pravima žrtava/svjedoka nasilja u obitelji, njihovim potrebama za
podrškom te mogućnostima koje već postoje**
*Nositelj:* nadležna državna tijela čiji djelatnici će pohađati programe izobrazbe
(Ministarstvo pravosuđa-Pravosudna akademija, Ministarstvo unutarnjih poslova,
Državno odvjetništvo RH, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi), Hrvatska
odvjetnička komora-Odvjetnička akademija, Hrvatska liječnička komora, znanstvene
institucije, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. izraditi program izobrazbe djelatnika i volontera koji se u svom radu susreću
sa žrtvama nasilja u obitelji o pravima žrtava/svjedoka, njihovim potrebama za
podrškom te mogućnostima koje već postoje
2. provoditi izobrazbu djelatnika i volontera
3. razviti sustav kontrole kvalitete i evaluacije postignuća provedbe programa
stručnog usavršavanja
*Rok:* Aktivnost 1. i 3. – 2009. godina
Aktivnost 2. – kontinuirano
*Indikatori:*1. izrađen program izobrazbe djelatnika i volontera koji se u svom radu susreću
sa žrtvama nasilja u obitelji o pravima žrtava/svjedoka, njihovim potrebama za
podrškom te mogućnostima koje već postoje
2. broj i kvaliteta provedenih programa djelatnika i volontera
3. izrađen sustav praćenja, kontrole kvalitete i evaluacije provedenih programa
izobrazbe s pripadajućim instrumentarijem i postupcima
4. provedena evaluacija postignuća izobrazbe
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.

VI. SENZIBILIZACIJA JAVNOSTI ZA PROBLEMATIKU NASILJA U OBITELJI

***a) Analiza i ocjena stanja***

Mediji u Republici Hrvatskoj imaju posebnu ulogu u slučajevima izvještavanja o
nasilju u obitelji. Dosadašnja iskustva u medijskom praćenju problematike
nasilja u obitelji ukazuju na potrebu sustavnijeg pristupa medija radi zaštite
identiteta svih žrtava nasilja, s naglaskom na žrtve nasilja u obitelji. Posebnu
je pažnju potrebno usmjeriti na zaštitu identiteta žena, djece i maloljetnih
osoba žrtava obiteljskog nasilja. Na navedenu potrebu upozorava i etički kodeks
novinara koji nalaže da »novinar treba štititi čovjekovu intimu od neopravdanog
i senzacionalističkog otkrivanja u javnosti te je obvezan poštivati svačije
pravo na privatni i obiteljski život, dom zdravlje i prepisku«. U tom smislu,
prilikom izvještavanja o počinjenom nasilju u obitelji urednici dnevnih i
tjednih listova, novinari i izvjestitelji s mjesta događaja na umu trebaju
obvezno imati činjenicu da se žrtve nasilja, bez obzira na spol i dob, nalaze u
iznimno teškoj situaciji te su posebno osjetljive na reakcije okoline koje u
većini slučajeva polaze od pretpostavke o »podijeljenoj odgovornosti za nasilje«
čime su žrtve stavljene u iznimno tešku situaciju. Upravo zbog toga potrebno je
štiti privatnost žrtava.
Kako bi se navedene težnje ostvarile potrebno je, radi dodatnog razvoja svijesti
o težini problematike nasilja u obitelji te potreba žrtava nasilja, prvenstveno
provoditi edukacije i senzibilizacije novinara i urednika tiskanih i
elektronskih medija koji prate ova područja društvene zbilje, a na kojima bi se
ukazalo na ulogu medija u prevenciji i sprječavanju obiteljskog nasilja, kao i
nužnu potrebu zaštite privatnosti i identiteta žrtava nasilja. Vrlo često se
događa da se, uslijed želje za što bržom dostavom informacija i
senzacionalizmom, u drugi plan stavlja zaštitu žrtve. Objavljena slika žrtve u
tiskanim i elektroničkim medijima često dodatno otežava već ionako tešku
situaciju. Uslijed navedenog, pogotovo u manjim sredinama, žrtva postaje
predmetom izrugivanja, ismijavanja pa i izopćenja iz sredine. Upravo zbog
navedenog ukazuje se na nužnost dodatne izobrazbe novinara koji prate
problematiku nasilja u obitelji putem okruglih stolova, seminara i stručnih
predavanja.
Novinari bi, uz policijske djelatnike, trebali prvi biti informirani o nasilju u
obitelji, ali i samim tim biti prvi u nošenju odgovornosti u slučajevima kad
informacija poprimi senzacionalistički karakter i izravno ugrozi identitet
žrtve. Vrlo je važno da novinar zna pravi izvor informacija, da izbjegava
necjelovite informacije koje vrlo često predstavljaju jedini izvor za pisanje
teksta, a što dodatno stigmatizira žrtvu. Novinar je dužan temeljito pristupiti
obradi informacija. Slijedom navedenog, potrebno je istaknuti Priručnik sa
smjernicama za medijsko izvještavanje o nasilju u obitelji, u izdanju
Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, u kojem je
prikazana zakonska regulativa vezana uz medijsko izvještavanje, primjeri dobre i
loše medijske prakse te smjernice za medijsko izvještavanje o nasilju u
obitelji.
U provođenju aktivnosti na senzibilizaciji javnosti o štetnosti i
neprihvatljivosti nasilničkog ponašanja u obitelji mediji imaju ključnu ulogu
koja je ostvariva putem radio i TV emisija. Priče o žrtvama nasilja i
nasilničkom ponašanju u obitelji, dovođenje stručnjaka u radijske i televizijske
emisije dobar su način da se javnosti skrene pozornost na ovaj sve izraženiji
društveni problem. Kao važan zadatak medija u promicanju ove teme nameće se i
upozoravanje institucija o potrebi provođenja zakonskih obveza radi sprečavanja
pojave novih događaja nasilja u obitelji. Osim navedenog, javnost je moguće
dodano senzibilizirati putem promidžbenog materijala kojim se ukazuje na potrebu
sprječavanja ovakvog ponašanja te štetnih posljedica za žrtve nasilja.

***b) Ciljevi***

Ciljevi područja Senzibilizacija javnosti za problematiku nasilja u obitelji u
sljedećem vremenskom razdoblju su:
– senzibilizacija medijskih radnika o štetnosti nasilničkog ponašanja i
provođenje dodatnih edukacija o mogućnostima izvještavanja o navedenoj
problematici,
– razvoj svijesti javnosti o štetnosti nasilničkog ponašanja,
– senzibilizacija za problematiku nasilja u obitelji.

***c) Mjere***

**1. Provoditi edukaciju medijskih radnika o mogućnostima izvještavanja o nasilju
u obitelji***Nositelji:* Hrvatsko novinarsko društvo, medijske kuće (HRT – javna televizija)
*Aktivnosti:*1. organizirati i provoditi stručna predavanja, okrugle stolove i seminare za
medijske radnike o mogućnostima izvještavanja o nasilju u obitelji
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. broj i kvaliteta održanih stručnih predavanja, okruglih stolova i seminara za
medijske radnike o mogućnostima izvještavanja o nasilju u obitelji
2. broj medijskih radnika polaznika predavanja, seminara i okruglih stolova
3. zadovoljstvo sudionika
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnih tijela.
 **2. Redovito ažurirati Adresar ustanova, organizacija i ostalih institucija koje
pružaju pomoć, podršku i zaštitu žrtvama nasilja u obitelji i osiguravati
njegovu dostupnost najširem krugu osoba***Nositelji:* Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. jednom godišnje prikupljati podatke o ustanovama, organizacijama i
institucijama koje pružaju pomoć žrtvama nasilja u obitelji
2. izraditi izmjene i dopune Adresara
3. tiskati Adresar
4. objavljivati Adresar na web stranicama i distribuirati Adresar
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. prikupljeni podaci o ustanovama, organizacijama i institucijama koje pružaju
pomoć žrtvama nasilja u obitelji
2. izrađene izmjene i dopune Adresara
3. jednom godišnje izdavanje Adresara
4. objavljivanje Adresara na web stranicama
5. broj distribuiranih primjeraka Adresara
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu na pozicijama
nadležnog ministarstva.
 **3. Redovito obilježavati datume koji su vezani uz promicanje ljudskih prava i
unaprjeđenje položaja žrtava nasilja u obitelji radi senzibilizacije javnosti**
*Nositelji:* Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva
i socijalne skrbi, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Ured za
ravnopravnost spolova Vlade RH, Ured za ljudska prava Vlade RH, jedinice lokalne
i područne (regionalne) samouprave, županijska povjerenstva za ravnopravnost
spolova, organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. redovito provoditi aktivnosti na obilježavanju datuma koji su vezani uz
promicanje ljudskih prava i unaprjeđenje položaja žrtava nasilja u obitelji
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. broj i kvaliteta provedenih aktivnosti
2. zadovoljstvo korisnika aktivnosti
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.
 **4. Osigurati dostupnost informacija o zaštiti od nasilja u obitelji***Nositelji:* nadležna tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave, županijska povjerenstva za ravnopravnost spolova,
organizacije civilnog društva
*Aktivnosti:*1. redovito tiskati promidžbeni materijal (informativne letke, brošure i sl.)
namijenjen žrtvama nasilja u obitelji
2. distribuirati promidžbeni materijal radi osiguravanja njegove dostupnosti
*Rok:* kontinuirano
*Indikatori:*1. količina i kvaliteta tiskanog materijala
2. količina podijeljenog materijala
3. zadovoljstvo korisnika/ca
*Potrebna financijska sredstva:*Potrebna financijska sredstva osigurat će se u Državnom proračunu i proračunu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na pozicijama nadležnih
tijela.

3. ZAVRŠNE ODREDNICE

1. Tijela državne uprave dužna su provoditi mjere iz Nacionalne strategije
zaštite od nasilja u obitelji u cilju unaprjeđenja zaštite žrtava obiteljskog
nasilja.
2. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti prati
provedbu Nacionalne strategije zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje od
2008. do 2010. i izvještava Vladu Republike Hrvatske o njezinoj provedbi.
3. Sva tijela zadužena za provedbu mjera Nacionalne strategije zaštite od
nasilja u obitelji trebaju izraditi propise za provedbu istih iz svoje
nadležnosti.
4. Sva tijela zadužena za provedbu mjera Nacionalne strategije dužna su ih
uvrstiti u svoje godišnje planove te za svaku godinu osigurati sredstva iz
Državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave za njihovu provedbu.
5. Vlada Republike Hrvatske osnovat će Povjerenstvo za unapređenje zaštite od
nasilja u obitelji do kraja 2008. godine.
6. U slučaju promjene ustroja državnih tijela koja su nositelji mjera,
ministarstvo nadležno za obitelj izvršit će promjenu nositelja mjera.
7. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti tiskat će,
u roku od 6 mjeseci nakon usvajanja, Nacionalnu strategiju u crnom tisku, na
Brailleovom tisku ili u audiozapisu te će je objaviti na web stranicama.
8. Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje od 2008. do
2010. objavit će se u »Narodnim novinama«.

Ostalo, NN 126/2007-3595
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)