## Stečajni zakon

### NN 44/1996 (5.6.1996.), Stečajni zakon

# **ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE**

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU STEČAJNOG ZAKONA**

Proglašavam Stečajni zakon, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici 17. svibnja 1996.

Broj: 01-96-1031/1

Zagreb, 27. svibnja 1996.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

---

## **STEČAJNI ZAKON**

GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

*Predmet Zakona*

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju:

1. uvjeti za otvaranje stečajnoga postupka, stečajni postupak, pravne
posljedice njegova otvaranja i provedbe,

2. preustroj dužnika nesposobnoga za plaćanje na osnovi stečajnoga plana,

3. osobna uprava dužnika nesposobnoga za plaćanje te

4. uvjeti i učinci oslobađanja dužnika od preostalih obveza.

*Ciljevi stečajnoga postupka*

Članak 2.

(1) Stečajni postupak se provodi radi skupnoga namirenja vjerovnika
stečajnoga dužnika, unovčenjem njegove imovine i podjelom prikupljenih
sredstava vjerovnicima.

(2) Tijekom stečajnoga postupka može se provesti i preustroj dužnika
po odredbama glave VI. ovoga Zakona radi uređivanja pravnoga položaja dužnika
i njegova odnosa prema vjerovnicima, a osobito radi održavanja njegove
djelatnosti.

*Stečajni dužnik*

Članak 3.

(1) Stečaj se može provesti nad pravnom osobom te nad imovinom dužnika
pojedinca, osim ako Zakonom nije drukčije određeno. Dužnikom pojedincem
u smislu ovoga Zakona smatraju se trgovac pojedinac i obrtnik.

(2) Stečaj se ne može provesti nad Republikom Hrvatskom, fondovima koji
se financiraju iz proračuna Republike Hrvatske, mirovinskim i invalidskim
fondovima djelatnika, samostalnih gospodarstvenika i individualnih poljoprivrednika,
Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje te jedinicama lokalne samouprave
i uprave.

(3) Nad pravnom osobom čija je osnovna djelatnost proizvodnja predmeta
naoružanja i vojne opreme, odnosno pružanje usluga Hrvatskoj vojsci stečaj
se ne može otvoriti bez prethodne suglasnosti Ministarstva obrane. Ako
Ministarstvo obrane ne uskrati svoju suglasnost za otvaranje stečajnoga
postupka u roku od trideset dana od dana primitka obavijesti stečajnoga
vijeća o pokretanju prethodnoga postupka, smatrat će se da je suglasnost
dana. Ako Ministarstvo obrane uskrati svoju suglasnost, za obveze stečajnoga
dužnika solidarno odgovara Republika Hrvatska.

(4) Ako je zakonom isključena mogućnost stečaja nad imovinom neke pravne
osobe, za obveze te pravne osobe solidarno odgovaraju njeni osnivači, odnosno
članovi. Ova se odredba ne odnosi na dionička društva.

(5) Za vrijeme likvidacije pravne osobe otvaranje stečajnoga postupka
dopušteno je sve dok se ne provede podjela imovine.

*Stečajni razlozi*

Članak 4.

(1) Stečaj se može otvoriti samo ako se utvrdi postojanje kojega od
zakonom predviđenih stečajnih razloga.

(2) Stečajni razlozi su: nesposobnost za plaćanje i prezaduženost.

(3) Dužnik je nesposoban za plaćanje ako ne može trajnije ispunjavati
svoje dospjele novčane obveze. Smatra se da je dužnik nesposoban za plaćanje
ako je u razdoblju od 30 dana neprekidno obustavio svoja plaćanja. Okolnost
da je dužnik podmirio ili da može podmiriti u cijelosti ili djelomično
tražbine nekih vjerovnika sama po sebi ne znači da je on sposoban za plaćanje.

(4) Dužnik može predložiti otvaranje stečajnoga postupka i ako učini
vjerojatnim da svoje već postojeće obveze neće moći ispuniti po dospijeću
(prijeteća nesposobnost za plaćanje).

(5) Nad pravnom osobom stečaj će se otvoriti i u slučaju njene prezaduženosti.
Smatrat će se da je dužnik prezadužen ako njegova imovina ne pokriva postojeće
obveze. Neće se smatrati da je dužnik prezadužen, ako se prema okolnostima
slučaja (razvojnom programu, raspoloživim izvorima sredstava, vrsti imovine,
pribavljenim osiguranjima i sl.) može osnovano pretpostaviti da će nastavkom
poslovanja uredno ispunjavati svoje obveze po dospijeću.

(6) Neće se smatrati da je prezaduženo trgovačko društvo osoba (javno
trgovačko društvo, komanditno društvo) ako je koji od njegovih članova
koji solidarno odgovaraju za njegove obveze fizička osoba.

(7) Ako je trgovačko društvo nesposobno za plaćanje ili prezaduženo,
uprava koja vodi društvo mora bez odgode, a najkasnije dvadeset jedan dan
po nastanku nesposobnosti za plaćanje ili prezaduženosti, predložiti otvaranje
stečajnoga postupka.

GLAVA II.

STEČAJNI POSTUPAK

1. OSNOVNE POSTUPOVNE ODREDBE

*Mjesna nadležnost*

Članak 5.

U stečajnom postupku isključivo je mjesno nadležan trgovački sud na
čijem se području nalazi sjedište dužnika pravne osobe, odnosno sjedište
dužnika pojedinca.

*Primjena odredaba Zakona o parničnom postupku*

Članak 6.

U stečajnom postupku se na odgovarajući način primjenjuju odredbe Zakona
o parničnom postupku ("Narodne novine", br. 53/91. i 91/92.), ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.

*Načela postupka*

Članak 7.

(1) Stečajni postupak se pokreće samo prijedlogom ovlaštene osobe.

(2) Stečajni postupak je hitan.

(3) Stečajni sud po službenoj dužnosti utvrđuje sve činjenice koje su
od važnosti za stečajni postupak i radi toga može izvoditi sve potrebne
dokaze.

(4) Sud može odluke donositi i bez usmene rasprave.

(5) Sud može odustati od saslušanja dužnika kad je ono propisano ovim
Zakonom, ako su osobe ovlaštene za zastupanje dužnika na temelju zakona,
ili osobe koje imaju udio u dužniku, odnosno sam dužnik pojedinac nepoznata
boravišta ili se nalaze u inozemstvu pa bi njihovo saslušanje dovelo do
prekomjernoga odugovlačenja postupka. Umjesto odsutnoga dužnika pojedinca
može biti saslušan njegov zastupnik ili srodnik, ako je to moguće. Radi
zaštite prava dužnika, u slučajevima u kojima je odustao od njegova saslušanja,
sud može dužniku imenovati privremenoga zastupnika.

(6) Prijedlozi, izjave i prigovori ne mogu se davati, odnosno podnositi
ako se propusti rok, odnosno izostane s ročišta na kojem ih je trebalo
dati ili podnijeti, osim ako ovim Zakonom nije drukčije određeno. U stečajnom
postupku se ne može tražiti povrat u prijašnje stanje.

*Dostava*

Članak 8.

(1) Sudska pismena koja su upućena širem krugu osoba dostavljaju se,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno, stavljanjem pismena na posebnu
stečajnu oglasnu ploču suda, na kojoj se pismena pregledno svrstavaju prema
danu objave. Dostava se smatra izvršenom istekom trećega dana od dana stavljanja
pismena na oglasnu ploču suda.

(2) Kada se prema odredbama ovoga Zakona pismeno suda ili drugoga stečajnoga
tijela treba dostaviti dužniku ili nekoj drugoj osobi koja ima sjedište
upisano u odgovarajućem upisniku, dostava se obavlja na adresu sjedišta
te osobe u upisniku. Ako se dostava ne može obaviti na toj adresi, obavit
će se stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda. Dostava se smatra obavljanom
protekom trećega dana od dana stavljanja pismena na oglasnu ploču.

(3) Osobi koja je nepoznata boravišta pismena se ne dostavljaju. Ako
ona ima punomoćnika za primanje pismena ili privremenoga zastupnika, dostava
se obavlja na adresu punomoćnika, odnosno zastupnika.

(4) Stečajni sud može dostavu koju je potrebno neposredno obaviti, osim
sudskom dostavljaču, povjeriti i javnom bilježniku. Troškovi takve dostave
su troškovi stečajnoga postupka.

(5) U svakom sudu očevidnik pismena dostavljenih preko oglasne ploče
suda vodit će se računalom prema vremenskom slijedu objave, posebno prema
svakom dužniku. Očevidnik je javan i mora biti dostupan zainteresiranim
osobama tijekom cijeloga radnoga vremena suda.

(6) U očevidniku iz stavka 5. ovoga članka unosit će se samo najnužniji
podaci na temelju kojih će se moći utvrditi istovjetnost dužnika, broj
predmeta, vrsta sudskoga pismena i dan stavljanja pismena na oglasnu ploču
suda.

*Javna priopćenja*

Članak 9.

(1) Sudska pismena (odluke, pozivi, obavijesti i sl.) koja treba javno
objaviti objavljuju se u "Narodnim novinama" i na oglasnoj ploči suda,
u cijelosti ili u izvatku. U objavljenom pismenu treba točno navesti tvrtku,
odnosno naziv dužnika, a osobito njegovu adresu i predmet poslovanja. Smatrat
će se da je priopćenje obavljeno protekom osmoga dana od dana objave u
"Narodnim novinama".

(2) Stečajni sud može odrediti da se priopćenje objavi i u kojem drugom
javnom glasilu, odnosno da se objavljeno priopćenje ponovno objavi. U slučaju
ponovne objave treba naznačiti kada je i gdje prva objava obavljena. Rokovi
vezani uz objavu teku od dana kojega je priopćenje obavljeno na temelju
prve objave.

(3) Javno se priopćenje smatra valjanim dokazom da je dostava obavljena
svim sudionicama, čak i onda kad ovaj Zakon propisuje posebnu dostavu.

*Odluke*

Članak 10.

(1) Odluke u stečajnom postupku donose se u obliku rješenja i naredbe.

(2) Naredbom se izdaje nalog službenoj osobi ili tijelu stečajnoga postupka
za obavljanje pojedinih radnji, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

*Žalba protiv rješenja*

Članak 11.

(1) Protiv rješenja Žalba nije dopuštena, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

(2) Rok za Žalbu je osam dana, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

(3) Ako se prema ovom Zakonu dostava obavlja stavljanjem pismena na
oglasnu ploču suda, rok za Žalbu počinje teći istekom trećega dana od dana
stavljanja rješenja na oglasnu ploču suda, osim ako dostava nije izvršena
i javnim priopćenjem.

(4) Ako se prema ovom Zakonu rješenje mora dostaviti određenim osobama,
rok za podnošenje Žalbe teče od dana dostave rješenja, osim ako dostava
nije izvršena i javnim priopćenjem.

(5) Žalba protiv rješenja ne zadržava ovrhu rješenja, ako ovim Zakonom
nije drukčije određeno.

*Prigovor protiv naredbe*

Članak 12.

(1) Protiv naredbe može se podnijeti prigovor u roku od tri dana od
dana objave, a ako naredba nije objavljena - od dana dostave otpravka.

(2) O prigovoru protiv naredbe odlučuje stečajno vijeće rješenjem protiv
kojega nije dopušten prigovor.

(3) Prigovor ne zadržava ovrhu naredbe.

*Izvanredni pravni lijekovi*

Članak 13.

U stečajnom postupku se ne može podnijeti prijedlog za ponavljanje postupka
niti izjaviti revizija.

*Troškovi postupka*

Članak 14.

Svaki vjerovnik snosi svoje troškove u stečajnom postupku, ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.

2. TIJELA STE&EGRAVE;AJNOGA POSTUPKA

***2.1. Općenito***

*Tijela stečajnoga postupka*

Članak 15.

Tijela stečajnoga postupka su stečajno vijeće, stečajni sudac, stečajni
upravitelj i odbor vjerovnika.

***2.2. Stečajno vijeće***

*Sastav stečajnoga vijeća*

Članak 16.

(1) Stečajno vijeće sastavljeno je od trojice sudaca, od kojih je jedan
predsjednik vijeća.

(2) Stečajni sudac je član stečajnoga vijeća. Stečajni sudac ne može
biti predsjednik stečajnoga vijeća.

*Ovlasti stečajnoga vijeća*

Članak 17.

(1) Stečajno vijeće:

1. odlučuje o pokretanju prethodnoga postupka radi utvrđivanja postojanja
stečajnoga razloga i provodi taj postupak,

2. odlučuje o otvaranju stečajnoga postupka,

3. imenuje i razrješava stečajnoga upravitelja, u skladu s ovim Zakonom,

4. odlučuje o prigovorima stečajnoga upravitelja protiv naredbi stečajnoga
suca,

5. odlučuje o prigovorima vjerovnika te odbora vjerovnika protiv naredbi
stečajnoga suca,

6. određuje započete poslove koje treba završiti tijekom stečajnoga
postupka, u skladu s ovim Zakonom,

7. odobrava predračun troškova stečajnoga postupka i određuje nagradu
stečajnom upravitelju,

8. odobrava isplatu vjerovnika,

9. donosi rješenje o zaključenju stečajnoga postupka,

10. obavlja druge poslove određene ovim Zakonom.

(2) Stečajno vijeće može po službenoj dužnosti, po prigovoru ili prijedlogu,
mijenjati odluke stečajnoga suca ili stečajnoga upravitelja, ako utvrdi
da su nezakonite ili nesvrsishodne.

***2.3. Stečajni sudac***

*Ovlasti stečajnoga suca*

Članak 18.

(1) Stečajni sudac ovlašten je odlučivati o svim pitanjima stečajnoga
postupka, osim o onima o kojima po ovom Zakonu odlučuje stečajno vijeće
ili koje drugo tijelo stečajnoga postupka.

(2) Stečajni sudac nadzire rad stečajnoga upravitelja i daje mu obvezatne
upute.

(3) Stečajni sudac nadzire rad odbora vjerovnika.

*Prigovor protiv odluka stečajnoga suca*

Članak 19.

Protiv naredbe stečajnoga suca stečajni upravitelj, odbor vjerovnika
i vjerovnici mogu podnijeti prigovor stečajnom vijeću.

***2.4. Stečajni upravitelj***

*Tko može biti imenovan za stečajnoga upravitelja*

Članak 20.

(1) Za stečajnoga upravitelja može se imenovati fizička osoba, koja
raspolaže potrebnom stručnošću i poslovnim iskustvom.

(2) Za stečajnoga upravitelja ne može biti imenovana osoba koja bi morala
biti izuzeta kao sudac u stečajnom postupku, a osobito osoba koja je bliski
srodnik kojega člana stečajnoga vijeća, osoba odgovornih za obveze u stečaju,
članova uprave i drugih tijela dužnika, vjerovnika te osoba koje su u odnosu
suparništva s dužnikom.

(3) Za stečajnoga upravitelja ne može biti imenovana osoba koja po zakonu
ne bi mogla biti imenovana za člana uprave dužnika, nadzornoga odbora ili
sličnoga tijela, niti osoba koja je bila zaposlena kod dužnika ili je bila
članom nekoga njegova tijela.

(4) Za stečajnoga upravitelja može biti imenovan javni bilježnik, javnobilježnički
prisjednik ili odvjetnik, ako se s time suglase.

*Lista stečajnih upravitelja*

Članak 21.

(1) Listu stečajnih upravitelja utvrđuje predsjednik trgovačkoga suda
na vrijeme od četiri godine, nakon što pribavi mišljenje gospodarske, odnosno
obrtničke komore sa svoga područja. Utvrđena lista ne može se dopunjavati.
Ako to izvanredne prilike zahtijevaju, predsjednik trgovačkoga suda može,
uz odobrenje ministra pravosuđa, utvrditi novu listu stečajnih upravitelja.

(2) Komore su dužne svoja mišljenja i moguće prijedloge dostaviti sudu
u roku od trideset dana od dana primitka zahtjeva predsjednika trgovačkoga
suda.

(3) Ako komore ne postupe u skladu s odredbom stavka 2. ovoga članka,
lista stečajnih upravitelja utvrdit će se neovisno o tome.

*Imenovanje stečajnoga upravitelja*

Članak 22.

(1) Stečajni upravitelj se imenuje rješenjem o otvaranju stečajnoga
postupka.

(2) Odluka o imenovanju stečajnoga upravitelja može se pobijati Žalbom
protiv rješenja o otvaranju stečajnoga postupka.

(3) Ako se Žalbom protiv rješenja o otvaranju stečajnoga postupka pobija
i odluka o imenovanju stečajnoga upravitelja, stečajno vijeće može povodom
Žalbe samo izmijeniti odluku o imenovanju stečajnoga upravitelja u roku
od tri dana.

(4) Protiv rješenja stečajnoga vijeća o imenovanju novoga stečajnoga
upravitelja dopuštena je Žalba.

(5) Pri primanju dužnosti, stečajni upravitelj daje izjavu pred predsjednikom
stečajnoga vijeća da će savjesno, držeći se Ustava, zakona i pravnog poretka
Republike Hrvatske, obavljati svoju dužnost. Tom će se prigodom stečajnom
upravitelju predati isprava o imenovanju, koju je dužan vratiti odmah po
završetku svoje dužnosti.

*Imenovanje drugoga stečajnoga upravitelja*

Članak 23.

(1) Na prvom ročištu stečajnih vjerovnika nakon imenovanja stečajnoga
upravitelja, vjerovnici mogu, umjesto stečajnoga upravitelja kojega je
imenovalo stečajno vijeće, izabrati neku drugu osobu. Novoimenovani stečajni
upravitelj ne mora biti na listi stečajnih upravitelja. Novoimenovanom
stečajnom upravitelju, isprava o imenovanju, predat će se nakon što da
izjavu da će savjesno obavljati svoju dužnost.

(2) Stečajno vijeće donosi rješenje kojim se potvrđuje imenovanje stečajnoga
upravitelja. Ako stečajno vijeće to rješenje ne donese u roku od tri dana
smatrat će se da je potvrdilo imenovanje stečajnoga upravitelja.

(3) Protiv rješenja kojim je stečajno vijeće odbilo potvrditi imenovanje
stečajnoga upravitelja svaki stečajni vjerovnik ima pravo na Žalbu.

(4) Ovlasti ranijeg stečajnoga upravitelja prestaju predajom isprave
o imenovanju novom stečajnom upravitelju.

(5) Raniji stečajni upravitelj je dužan izvršiti predaju svoje dužnosti
novom stečajnom upravitelju u roku od tri dana.

(6) Stečajni sudac će odrediti potrebne mjere radi ostvarenja primopredaje
dužnosti između stečajnih upravitelja.

*Ovlasti stečajnoga upravitelja*

Članak 24.

(1) Stečajni upravitelj ima prava i obveze tijela dužnika pravne osobe,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

(2) Ako stečajni dužnik nastavlja poslovati tijekom stečajnoga postupka,
poslovanje vodi stečajni upravitelj.

(3) Stečajni upravitelj zastupa dužnika.

(4) Stečajni upravitelj vodi samo one poslove dužnika pojedinca koji
se odnose na stečajnu masu i zastupa ga kao stečajnoga dužnika s ovlastima
zakonskoga zastupnika.

(5) Stečajni upravitelj može stečajnom vijeću podnijeti pisani prigovor
protiv uputa i naredbi stečajnoga suca u roku od tri dana, a ako je rok
za provedbu naredbe ili upute kraći od tri dana, unutar toga roka. Do odluke
stečajnoga vijeća stečajni upravitelj može odgoditi provedbu upute ili
naredbe stečajnoga suca, osim ako zbog toga ne bi nastupile teže posljedice.

*Dužnosti stečajnoga upravitelja*

Članak 25.

(1) Stečajni upravitelj je dužan postupati savjesno i uredno, a osobito:

1. dovesti u red očevidnik knjigovodstvenih podataka do dana otvaranja
stečajnoga postupka,

2. sastaviti, u suglasnosti sa stečajnim sucem, predračun troškova stečajnoga
postupka i podnijeti ga na odobrenje stečajnom vijeću,

3. odrediti povjerenstvo za popis imovine,

4. sastaviti početno stanje imovine dužnika,

5. kao dobar gospodar brinuti se o završetku započetih, a neizvršenih
poslova dužnika i poslova potrebnih da bi se spriječilo nastupanje štete
nad sredstvima dužnika,

6. brinuti se o ostvarivanju tražbine dužnika,

7. savjesno voditi poslovanje dužnika ako je određeno da se poslovanje
nastavlja,

8. unovčiti, odnosno naplatiti s pažnjom dobroga gospodara stvari i
prava dužnika koje ulaze u stečajnu masu,

9. pripremiti isplatu vjerovnika i nakon odobrenja izvršiti isplatu,

10. dostaviti odboru vjerovnika završni stečajni račun,

11. izvršiti naknadne isplate vjerovnika.

(2) Stečajni upravitelj je dužan podnositi pisana izviješća o tijeku
stečajnoga postupka i o stanju stečajne mase, i to najmanje jedanput u
tri mjeseca ili kada to zatraže stečajno vijeće, stečajni sudac ili odbor
vjerovnika.

*Nadzor nad stečajnim upraviteljem*

Članak 26.

(1) Rad stečajnoga upravitelja nadziru stečajni sudac i stečajno vijeće,
koji su ovlašteni u svako doba zatražiti obavijesti ili izvješća o stanju
stvari i vođenju poslova.

(2) Ako stečajni upravitelj ne postupi po nalogu stečajnoga vijeća za
poduzimanje neke od radnji iz članka 25. ovoga Zakona, stečajno vijeće
ga može novčano kazniti. Iznos pojedine novčane kazne ne može biti veći
od 10.000,00 kuna. Protiv rješenja kojim je izrečena novčana kazna, stečajni
upravitelj ima pravo na Žalbu.

(3) Rad stečajnoga upravitelja nadziru stečajni sudac, stečajno vijeće
i odbor vjerovnika.

*Razrješenje stečajnoga upravitelja*

Članak 27.

(1) Stečajno vijeće može, po službenoj dužnosti ili na zahtjev stečajnoga
suca, odbora vjerovnika ili vjerovnika, razriješiti stečajnoga upravitelja
ako svoju dužnost ne obavlja uspješno ili iz drugih važnih razloga. Prije
donošenja odluke stečajno vijeće će omogućiti stečajnom upravitelju da
se izjasni, osim ako ozbiljni razlozi ne zahtijevaju da se drukčije postupi.

(2) Protiv rješenja o razrješenju stečajni upravitelj ima pravo na Žalbu.
Protiv rješenja o odbijanju prijedloga za razrješenje pravo na Žalbu imaju
odbor vjerovnika i svaki stečajni vjerovnik.

(3) Stečajni upravitelj će se razriješiti dužnosti i kada to sam zatraži.
Protiv rješenja o razrješenju, odnosno o odbijanju zahtjeva za razrješenje,
pravo na Žalbu ima samo stečajni upravitelj.

(4) Stečajno vijeće može rješenjem razriješenom stečajnom upravitelju
naložiti vraćanje onoga što je tijekom postupka primio.

(5) Stečajno vijeće može u rješenju, iz stavka 4. ovoga članka, stečajnom
upravitelju zaprijetiti novčanom kaznom iz članka 26. stavka 2. ovoga Zakona.

*Odgovornost stečajnoga upravitelja*

Članak 28.

(1) Stečajni upravitelj dužan je naknaditi štetu svim sudionicama ako
je skrivljeno povrijedio koju od svojih dužnosti.

(2) Stečajni upravitelj ne odgovara za štetu nastalu zbog radnje koju
je odobrilo stečajno vijeće ili stečajni sudac, odnosno zbog radnje koju
je poduzeo u ovrsi naloga ili upute stečajnoga suca, osim ako je odobrenje
ili uputu isposlovao na prijevaran način.

(3) Za štetu koju počine zaposlenici stečajnoga upravitelja stečajni
upravitelj odgovara samo ako je šteta nastala uslijed propusta u njihovu
nadzoru.

(4) Stečajni upravitelj dužan je naknaditi štetu vjerovniku stečajne
mase koju je ovaj pretrpio zbog neispunjenja obveze stečajne mase preuzete
njegovom pravnom radnjom, osim ako stečajni upravitelj u vrijeme preuzimanja
te obveze nije mogao predvidjeti da stečajna masa neće biti dostatna za
njeno ispunjenje.

(5) Pravo na podnošenje zahtjeva za naknadu štete nastale zbog povrede
dužnosti stečajnoga upravitelja zastarijeva protekom roka od tri godine
od saznanja oštećenoga za štetu i okolnosti na kojima se zasniva obveza
stečajnoga upravitelja za naknadu štete. Pravo na podnošenje zahtjeva za
naknadu štete zastarijeva najkasnije protekom roka od tri godine od pravomoćnosti
odluke o zaključenju stečajnoga postupka. Pravo na podnošenje zahtjeva
za naknadu štete prouzrokovane povredom dužnosti počinjene u svezi s naknadnom
diobom ili s nadzorom nad ispunjenjem plana, zastarijeva protekom roka
od tri godine od provedbe naknadne diobe ili završetka nadzora.

(6) Stečajni upravitelj dužan je odmah nakon stupanja na dužnost osigurati
se kod osiguravateljnog društva od odgovornosti u smislu odredaba ovoga
članka. Visinu osigurnine određuje stečajni sudac uzimajući u obzir veličinu
stečajne mase te predvidivu složenost postupka. Troškovi osiguranja su
troškovi stečajnoga postupka.

*Nagrada za rad i naknada troškova*

Članak 29.

(1) Stečajni upravitelj ima pravo na nagradu za svoj rad te na naknadu
stvarnih troškova.

(2) Visinu nagrade u vrijeme zaključenja stečajnoga postupka određuje
stečajno vijeće uzimajući u obzir obujam poslova i rad stečajnoga upravitelja
te vrijednost stečajne mase.

(3) Nagradu i naknadu stečajnom upravitelju određuje rješenjem stečajno
vijeće.

(4) Rješenje iz stavka 3. ovoga članka posebno se dostavlja članovima
odbora vjerovnika, ako je osnovan te dužniku pojedincu. Obavijest o određivanju
nagrade i naknade bez naznake visine iznosa objavljuje se na oglasnoj ploči
suda, uz napomenu da se u pisarnici možeizvršiti uvid u potpuni tekst rješenja.

(5) Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka stečajni upravitelj, dužnik
pojedinac i svaki stečajni vjerovnik imaju pravo na Žalbu.

(6) Stečajno vijeće može tijekom stečajnoga postupka odobravati predujmove
nagrade stečajnom upravitelju te odlučivati o naknadi troškova koje je
imao u obavljanju svoje dužnosti. Predujam se može odrediti i u mjesečnim
iznosima.

*Pravilnik o nagradama i naknadi troškova stečajnih upravitelja*

Članak 30.

(1) Ministar pravosuđa posebnim će pravilnikom utvrditi osnove za određivanje
nagrade i naknade troškova stečajnih upravitelja.

(2) Dok se ne donese pravilnik iz stavka 1. ovoga članka, visinu nagrade
i naknade troškova određuje stečajno vijeće u skladu s odredbama članka
29. ovoga Zakona.

*Polaganje računa*

Članak 31.

(1) Stečajni upravitelj dužan je po završetku svoje dužnosti položiti
račun vjerovnicima.

(2) Stečajni sudac će, prije ročišta vjerovnika, ispitati završni račun
upravitelja i na njemu potvrditi da ga je ispitao. U slučaju potrebe stečajni
sudac može odrediti da završni račun pregledaju vještaci.

(3) Ako je osnovan odbor vjerovnika, stečajni sudac će, završni račun,
prije nego što ga ispita, dostaviti tom odboru i odrediti mu rok u kojem
se treba izjasniti o tom računu. Ispitani završni račun, zajedno s dokazima
i izjašnjenjem odbora vjerovnika, stečajni sudac će staviti na uvid vjerovnicima
u pisarnici suda. Rok između izlaganja završnoga računa s prilozima i održavanja
ročišta vjerovnika mora iznositi najmanje osam dana.

(4) Vjerovnici mogu naložiti stečajnom upravitelju da u određenim vremenskim
razmacima tijekom postupka polaže račune. Na te se račune na odgovarajući
način primjenjuju odredbe stavka 1., 2. i 3. ovoga članka.

***2.5. Odbor vjerovnika***

*Osnivanje odbora vjerovnika prije ročišta vjerovnika*

Članak 32.

(1) Radi zaštite interesa vjerovnika u stečajnom postupku, prije prvoga
ročišta vjerovnika, stečajno vijeće može osnovati odbor vjerovnika i imenovati
njegove članove.

(2) U odboru vjerovnika moraju biti zastupljeni razlučni vjerovnici,
stečajni vjerovnici s najvišim tražbinama i vjerovnici s malim tražbinama.
U odboru treba biti zastupljen i predstavnik ranijih dužnikovih zaposlenika,
osim ako oni kao stečajni vjerovnici ne sudjeluju tek s beznačajnim tražbinama.

(3) Za članove odbora mogu biti postavljene i osobe koje nisu vjerovnici
ako bi svojim stručnim znanjem mogle pridonijeti radu odbora.

(4) Broj članova odbora određuje stečajno vijeće i taj broj mora biti
neparan.

(5) Kad je ovim Zakonom određeno da odbor vjerovnika poduzima određene
radnje u postupku, podneske u ime odbora vjerovnika podnosi, odnosno izjave
daje predsjednik odbora vjerovnika na temelju odluke odbora.

(6) Ako je broj stečajnih vjerovnika manji od pet, ovlasti odbora vjerovnika
imaju svi vjerovnici.

*Osnivanje odbora vjerovnika*

Članak 33.

(1) O osnivanju odbora vjerovnika odlučuju vjerovnici na prvom ročištu
vjerovnika. Ako je stečajni sud već osnovao odbor vjerovnika, vjerovnici
odlučuju treba li taj odbor zadržati.

(2) Vjerovnici mogu iz odbora isključiti članove koje je imenovalo stečajno
vijeće i izabrati druge ili dodatne članove odbora vjerovnika.

*Zadaci odbora vjerovnika*

Članak 34.

(1) Odbor vjerovnika je dužan nadzirati stečajnoga upravitelja i pomagati
mu u vođenju poslova, pratiti tijek poslovanja, pregledavati knjige i poslovnu
dokumentaciju te naložiti provjeru prometa i iznosa gotovine. Za obavljanje
pojedinih poslova iz svoga djelokruga odbor vjerovnika može ovlastiti pojedine
svoje članove.

(2) U okviru svoga djelokruga odbor vjerovnika osobito:

1. razmatra izvješća stečajnoga upravitelja o tijeku stečajnoga postupka
i o stanju stečajne mase,

2. pregledava poslovne knjige i cjelokupnu dokumentaciju koju je preuzeo
stečajni upravitelj,

3. podnosi prigovor stečajnom vijeću na rad stečajnoga upravitelja,

4. daje mišljenje stečajnom vijeću o unovčenju imovine dužnika, kad
vijeće to zatraži,

5. daje mišljenje stečajnom vijeću o nastavljanju započetih poslova,
odnosno o radu stečajnoga dužnika, kad vijeće to zatraži,

6. daje mišljenje stečajnom vijeću o priznavanju opravdanih manjkova
utvrđenih popisom imovine, kada vijeće to zatraži.

(3) Odbor vjerovnika je dužan obavješćivati vjerovnike o tijeku stečajnoga
postupka i o stanju stečajne mase.

*Razrješenje članova odbora vjerovnika*

Članak 35.

Stečajno vijeće može člana odbora vjerovnika razriješiti iz važnih razloga,
i to po službenoj dužnosti ili na zahtjev vjerovnika. Prije donošenja odluke
potrebno je saslušati člana odbora vjerovnika. Vjerovnik ima pravo na Žalbu
protiv odluke stečajnoga vijeća.

*Odgovornost članova odbora vjerovnika*

Članak 36.

Članovi odbora vjerovnika dužni su razlučnim i stečajnim vjerovnicima,
naknaditi štetu ako su skrivljeno povrijedili koju od svojih zakonskih
dužnosti. Odredbe o zastari prava na podnošenje zahtjeva za naknadu štete
prema stečajnom upravitelju primjenjuju se na odgovarajući način i na zastaru
zahtjeva za naknadu štete prema članovima odbora vjerovnika.

*Sjednice odbora vjerovnika i donošenje odluka*

Članak 37.

(1) Odbor vjerovnika o pitanjima iz svoga djelokruga odlučuje na sjednicama.

(2) Prvu sjednicu odbora vjerovnika saziva stečajni sudac po službenoj
dužnosti ili na prijedlog stečajnoga upravitelja ili većine članova odbora
vjerovnika. Na toj sjednici članovi odbora izabiru predsjednika.

(3) Naredne sjednice odbora vjerovnika može sazvati i predsjednik odbora
vjerovnika.

(4) Člana odbora vjerovnika na sjednicama može zamjenjivati osoba koju
on na to ovlasti ovjerovljenom punomoći.

(5) Sjednicama odbora vjerovnika mogu biti nazočni stečajni sudac i
stečajni upravitelj bez prava glasa. Stečajni sudac i stečajni upravitelj
obvezatno se pozivaju na sjednice odbora vjerovnika.

(6) Odbor vjerovnika odlučuje većinom glasova nazočnih članova, a ako
su glasovi podijeljeni, odlučuje stečajni sudac.

*Nagrada za rad i naknada troškova*

Članak 38.

(1) Članovi odbora vjerovnika imaju pravo na nagradu za svoj rad, kao
i na naknadu stvarnih troškova. Pri određivanju nagrade uzima se u obzir
utrošak vremena i obujam obavljenog posla.

(2) Na nagradu za rad i naknadu troškova članova odbora vjerovnika na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona o nagradi i naknadi
troškova stečajnoga upravitelja.

***3. Pokretanje stečajnoga postupka***

*Prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka*

Članak 39.

(1) Stečajni postupak se pokreće prijedlogom vjerovnika ili dužnika.

(2) Vjerovnik je ovlašten podnijeti prijedlog za otvaranje stečajnoga
postupka ako učini vjerojatnim postojanje svoje tražbine i kojega od stečajnih
razloga.

(3) Prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka nad pravnom osobom može
u ime dužnika podnijeti svaka osoba ovlaštena za zastupanje pravne osobe
po zakonu te svaki likvidator.

(4) Prijedlog iz stavka 3. ovoga članka koji ne podnesu sve osobe ovlaštene
za zastupanje pravne osobe po zakonu ili svi likvidatori, bit će dopušten
samo ako podnositelj prijedloga učini vjerojatnim postojanje kojega od
stečajnih razloga. Stečajno vijeće će u tom slučaju saslušati ostale osobe
ovlaštene za zastupanje po zakonu ili likvidatore.

(5) Dužnik pojedinac osobno podnosi prijedlog za otvaranje stečajnoga
postupka nad svojom imovinom.

(6) Osobe ovlaštene za zastupanje dužnika po zakonu, odnosno dužnik
pojedinac dužni su podnijeti prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka
najkasnije u roku od dvadeset jedan dan od dana nastupanja nesposobnosti
za plaćanje.

(7) Osobe iz stavka 6. ovoga članka osobno odgovaraju vjerovnicima za
štetu koju su im prouzročili propustom svoje dužnosti utvrđene tom odredbom.

*Povlačenje prijedloga*

Članak 40.

(1) Prijedlog se može povući sve do isticanja oglasa o otvaranju stečajnoga
postupka na oglasnu ploču suda odnosno do donošenja rješenja o odbacivanju
ili odbijanju prijedloga.

(2) Ako predlagatelj povuče prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka,
stečajno vijeće će obustaviti postupak. U tom slučaju nastale troškove
postupka snosi predlagatelj.

*Predujmljivanje troškova prethodnoga postupka*

Članak 41.

(1) Predlagatelj je dužan predujmiti iznos što ga odredi stečajno vijeće
za pokriće troškova prethodnoga postupka.

(2) Ako predlagatelj ne položi predujam u roku koji mu je određen, stečajno
vijeće će prijedlog rješenjem odbaciti.

(3) Stečajno vijeće može iznimno odlučiti da se postupak nastavi iako
predujam nije položen.

(4) Ako stečajni postupak bude otvoren, predujmljeni iznos ulazi u troškove
stečajnoga postupka.

***4. Prethodni postupak***

*Pokretanje prethodnoga postupka*

Članak 42.

(1) Na temelju prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka stečajno
vijeće donosi rješenje o pokretanju postupka radi utvrđivanja uvjeta za
otvaranje stečajnoga postupka (prethodni postupak) ili taj prijedlog odbacuje
rješenjem.

(2) U rješenju o pokretanju prethodnoga postupka stečajno vijeće će
odrediti koji će od članova vijeća biti stečajni sudac, a može imenovati
i privremenoga stečajnoga upravitelja.

(3) Ako dužnik predloži otvaranje stečajnoga postupka ili ako nakon
pokretanja prethodnoga postupka prizna postojanje kojega od razloga za
otvaranje stečajnoga postupka, stečajno vijeće će bez prethodnoga postupka,
odnosno bez daljnjega vođenja toga postupka donijeti rješenje o otvaranju
stečajnoga postupka.

*Obveza davanja podataka tijekom prethodnoga postupka*

Članak 43.

(1) Dužnik, članovi uprave, nadzornoga odbora ili odgovarajućih tijela
dužnika te zaposlenici dužnika, i u slučaju ako im je prestala dužnost
ili rad, dužni su nakon podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka
stečajnim tijelima pružiti sve potrebne podatke i obavijesti.

(2) Stečajni sudac može zaključkom narediti stečajnom dužniku, odnosno
njegovim tijelima da u određenom roku predaju sudu pisano izvješće o financijsko-gospodarskom
stanju dužnika. Za istinitost danoga izvješća članovi tijela dužnika, odnosno
dužnik pojedinac odgovaraju kazneno i materijalno.

*Mjere osiguranja*

Članak 44.

(1) Stečajno vijeće će, rješenjem o pokretanju prethodnoga postupka
ili naknadnim rješenjem, na zahtjev predlagatelja ili po službenoj dužnosti,
odrediti sve mjere koje smatra potrebnim kako bi se spriječilo da do donošenja
odluke o prijedlogu za otvaranje stečajnoga postupka ne nastupe takve promjene
imovinskoga položaja dužnika koje bi za vjerovnike mogle biti nepovoljne.

(2) Stečajno vijeće može osobito:

1. postaviti privremenoga stečajnoga upravitelja, na kojega se na odgovarajući
način primjenjuju odredbe ovoga Zakona o stečajnom upravitelju,

2. zabraniti raspolaganje imovinom dužnika ili odrediti da dužnik može
raspolagati svojom imovinom samo uz prethodnu suglasnost stečajnoga suca
ili privremenoga stečajnoga upravitelja,

3. zabraniti ili privremeno odgoditi određivanje, odnosno provedbu prisilne
ovrhe ili osiguranja protiv dužnika,

4. zabraniti isplate s računa dužnika.

(3) Stečajno vijeće može, ako za to postoje opravdani razlozi, mjere
iz stavka 1. i 2. ovoga članka odrediti i prije donošenja rješenja o pokretanju
prethodnoga postupka.

(4) Ako druge mjere ne budu dostatne, stečajno vijeće može odrediti
da se osobe iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona prisilno privedu.

(5) Osobama iz stavka 4. ovoga članka stečajno vijeće može izreći novčanu
kaznu do 50.000,00 kuna.

*Privremeni stečajni upravitelj*

Članak 45.

(1) Ako se dužniku postavi privremeni stečajni upravitelj i odredi zabrana
raspolaganja, ovlast za upravljanje i raspolaganje imovinom dužnika prelazi
na privremenoga stečajnoga upravitelja. U tom je slučaju privremeni stečajni
upravitelj dužan:

1. zaštititi i održavati imovinu dužnika,

2. nastaviti s vođenjem dužnikova poduzeća sve do odluke o otvaranju
stečajnoga postupka, osim ako stečajno vijeće ne odredi mirovanje, kako
bi se izbjeglo znatno smanjenje imovine,

3. ispitati mogu li se imovinom dužnika pokriti troškovi postupka.

(2) Stečajni sudac može zatražiti od stečajnoga upravitelja da, kao
stručna osoba, ispita postoji li razlog za otvaranje stečajnoga postupka,
te kakvi su izgledi nastavka poslovanja dužnika.

(3) Postavi li se privremeni stečajni upravitelj u slučaju u kojemu
nije određena zabrana raspolaganja, sud će utvrditi dužnosti privremenoga
stečajnoga upravitelja. One ne smiju prelaziti dužnosti određene stavkom
1. ovoga članka.

(4) Privremeni stečajni upravitelj ovlašten je stupiti u poslovne prostorije
dužnika te tamo provesti potrebne radnje. Dužnik pojedinac, odnosno tijela
dužnika pravne osobe dužni su privremenom stečajnom upravitelju dopustiti
uvid u knjige i poslovnu dokumentaciju dužnika. Protiv dužnika, odnosno
članova njegovih tijela mogu se, radi pribavljanja potrebnih podataka i
obavijesti, primijeniti mjere koje se radi toga mogu primijeniti protiv
dužnika i članova njegovih tijela nakon otvaranja stečajnoga postupka.

*Objava ograničenja raspolaganja*

Članak 46.

(1) Rješenje kojim se određuju ograničenja raspolaganja predviđena člankom
44. stavkom 2. točkom 2. ovoga Zakona i kojim se postavlja privremeni stečajni
upravitelj javno će se objaviti. To je rješenje potrebno dostaviti dužniku
i privremenom stečajnom upravitelju. Dužnikovi dužnici ujedno će se pozvati
da svoje obveze ispunjavaju vodeći računa o objavljenom rješenju.

(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka stečajni sud će dostaviti upisniku
u koji je dužnik upisan.

(3) Za upis ograničenja raspolaganja u zemljišnu knjigu, upisnik brodova,
upisnik brodova u izgradnji i upisnik zrakoplova na odgovorajući se način
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o upisu otvaranja stečajnoga postupka
u te upisnike.

*Učinci ograničenja raspolaganja*

Članak 47.

(1) U slučaju povrede ograničenja raspolaganja iz članka 44. ovoga Zakona
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona o pravnim posljedicama
povrede zabrane raspolaganja nakon otvaranja stečajnoga postupka.

(2) Ako je ovlast za raspolaganje imovinom dužnika prešla na privremenoga
stečajnoga upravitelja, na parnice u tijeku i njihovo preuzimanje na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona o preuzimanju parnica nakon otvaranja
stečajnoga postupka.

*Ukidanje mjera osiguranja*

Članak 48.

(1) Rješenje o ukidanju mjera osiguranja objavit će se, odnosno dostaviti
na način na koji je objavljeno i rješenje kojim su određene.

(2) Ako je ovlast za raspolaganje imovinom dužnika prešla na privremenoga
stečajnoga upravitelja, on će prije nego što bude razriješen, u ime i za
račun dužnika podmiriti nastale troškove te ispuniti obveze koje je preuzeo
za stečajnoga dužnika. Isto vrijedi i za obveze iz nekoga trajnoga obveznoga
odnosa, ako je privremeni stečajni upravitelj primio protučinidbu za imovinu
kojom upravlja.

(3) U hitnim slučajevima stečajno vijeće može odrediti da radnje iz
stavka 2. ovoga članka obavi umjesto privremenoga stečajnoga upravitelja
novoimenovani stečajni upravitelj.

*Ročište radi izjašnjenja o prijedlogu za otvaranje stečajnoga
postupka*

Članak 49.

(1) Nakon što donese rješenje o pokretanju prethodnoga postupka stečajno
vijeće će odmah zakazati ročište na koje će pozvati zastupnike dužnika
po zakonu, odnosno dužnika pojedinca, predlagatelja, banaka kod kojih dužnik
ima račune i privremenoga stečajnoga upravitelja, a po potrebi i druge
osobe.

(2) Na ročištu iz stavka 1. ovoga članka pozvane osobe će se izjasniti
o prijedlogu za otvaranje stečajnoga postupka. One se o prijedlogu mogu
i pisano izjasniti.

*Izjava o preuzimanju duga*

Članak 50.

(1) Ako se na ročištu iz članka 49. ovoga Zakona da izjava o preuzimanju
duga stečajnoga dužnika, stečajno vijeće će ocijeniti danu izjavu i, po
potrebi, provjeriti je i zatražiti odgovarajuće jamstvo. Radi toga može
odgoditi i ročište.

(2) Ako se pokaže da je izjava o preuzimanju duga bez valjanoga pokrića,
njen davatelj odgovara za prouzročenu štetu i troškove postupka.

(3) Davatelj izjave o preuzimanju duga i njegovi jamci, nakon što stečajno
vijeće odobri preuzimanje duga, solidarno odgovaraju s dužnikom za njegove
obveze koje su nastale do davanja izjave o preuzimanju duga.

(4) Rješenjem kojim se odobrava preuzimanje duga, stečajno vijeće će
obustaviti stečajni postupak. Protiv toga rješenja pravo na Žalbu imaju
predlagatelj i dužnik.

*Ispitivanje gospodarsko-financijskoga stanja dužnika*

Članak 51.

Stečajno vijeće će odrediti jednoga ili više vještaka koji će u roku
od 15 dana, zajedno sa stečajnim sucem i imenovanim privremenim stečajnim
upraviteljem i po njihovim uputama, ispitati je li dužnik nesposoban za
plaćanje ili prezadužen.

*Slučajevi u kojima se neće odrediti ispitivanje gospodarsko-financijskoga
stanja dužnika*

Članak 52.

(1) Vještaci iz članka 51. ovoga Zakona neće se imenovati ako se utvrdi
da su ispunjeni uvjeti za otvaranje stečajnoga postupka bez prethodnoga
ispitivanja sposobnosti dužnika za plaćanje ili njegove prezaduženosti.

(2) Vještaci iz stavka 1. ovoga članka neće se imenovati i ako se nesposobnost
dužnika za plaćanje može nedvojbeno utvrditi iz okolnosti što je obustavio
plaćanje. Okolnost da je dužnik obustavio plaćanje može se osobito utvrditi
na temelju izvješća pravnih osoba koje za dužnika obavljaju poslove platnoga
prometa.

***5. Otvaranje stečajnoga postupka***

*Rasprava i odlučivanje o otvaranju stečajnoga postupka*

Članak 53.

(1) Nakon što primi izvješće stečajnoga suca, odnosno privremenoga stečajnoga
upravitelja, te mišljenje vještaka o nesposobnosti za plaćanje i prezaduženosti
dužnika, stečajno vijeće će odrediti ročište radi rasprave o uvjetima za
otvaranje stečajnoga postupka. Na ročište se pozivaju predlagatelj, a za
dužnika pravnu osobu zastupnici po zakonu, odnosno dužnik pojedinac, privremeni
stečajni upravitelj te, po potrebi, vještaci.

(2) Na ročištu iz stavka 1. ovoga članka može se ispitati mogućnost
preuzimanja duga. I u ovom će se slučaju primijeniti odredba članka 50.
stavka 4. ovoga Zakona.

(3) Stečajno vijeće će na ročištu, a najkasnije u roku od tri dana nakon
njegova zaključenja, donijeti rješenje o otvaranju stečajnoga postupka
ili o odbijanju prijedloga za otvaranje toga postupka.

(4) U rješenju o odbijanju prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka,
stečajno vijeće će odrediti tko je dužan snositi troškove postupka.

(5) Protiv rješenja o otvaranju stečajnoga postupka Žalbu mogu podnijeti:
zakonski zastupnik dužnika pravne osobe i dužnik pojedinac.

(6) Ako se utvrdi da je dužnik do završetka prethodnoga postupka postao
sposoban za plaćanje, postupak će se obustaviti. Troškove provedenoga postupka
u tom slučaju snosi dužnik.

*Sadržaj rješenja o otvaranju stečajnoga postupka*

Članak 54.

(1) Ako otvori stečajni postupak, stečajno vijeće će u tom rješenju
imenovati stečajnoga upravitelja.

(2) U rješenju o otvaranju stečajnoga postupka posebno će se navesti
podaci o:

1. tvrtki, nazivu, predmetu poslovanja i sjedištu dužnika,

2. prezimenu, imenu i adresi stečajnoga upravitelja,

3. danu otvaranja stečajnoga postupka.

(3) Rješenjem o otvaranju stečajnoga postupka pozvat će se vjerovnici
da u određenom roku, u skladu s pravilima ovoga Zakona o prijavi tražbina,
stečajnom upravitelju prijave svoje tražbine. Rok za prijavu tražbina ne
može biti kraći od petnaest dana niti dulji od mjesec dana.

(4) Rješenjem o otvaranju stečajnoga postupka pozvat će se vjerovnici
da stečajnom upravitelju, u roku od petnaest dana prijave svoja razlučna
prava na pokretnim stvarima i pravima dužnika, te razlučna prava na nekretninama
dužnika koje nisu upisane u zemljišnim knjigama, odnosno razlučna prava
na nekretninama koje su upisane u zemljišnim knjigama ako ta razlučna prava
nisu upisana u tim knjigama. Vjerovnici nisu dužni prijaviti svoja razlučna
prava na pokretnim stvarima i pravima dužnika koja su upisana u upisnicima
u kojima se te stvari, odnosno prava vode (npr. u upisniku brodova i zrakoplova,
upisnicima prava intelektualnog vlasništva i sl.). U prijavi se moraju
označiti predmet na kojem postoji razlučno pravo, način i osnova zasnivanja
toga prava te osigurana tražbina. Vjerovnik koji bez opravdanoga razloga
skrivljeno propusti podnijeti ili odugovlači s podnošenjem prijave, odgovara
za štetu koja bi zbog toga mogla nastati.

(5) Rješenjem o otvaranju stečajnoga postupka nad imovinom dužnika pojedinca
pozvat će se dužnikovi dužnici da svoje obveze više ne ispunjavaju izravno
dužniku nego stečajnom upravitelju za stečajnoga dužnika.

(6) U rješenju o otvaranju stečajnoga postupka stečajno vijeće će odrediti
da se otvaranje stečajnoga postupka upiše u sudski, odnosno obrtni upisnik,
u zemljišne knjige, upisnik brodova, upisnik brodova u izgradnji, upisnik
zrakoplova te upisnik prava intelektualnog vlasništva.

*Zakazivanje ispitnoga i izvještajnoga ročišta*

Članak 55.

(1) Rješenjem o otvaranju stečajnoga postupka stečajno vijeće će zakazati:

1. ročište vjerovnika na kojem se ispituju prijavljene tražbine (ispitno
ročište). Između posljednjega dana roka za prijavljivanje tražbine i ispitnoga
ročišta ne smije proteći manje od osam dana niti više od dva mjeseca,

2. ročište vjerovnika na kojem će se na temelju izvješća stečajnoga
upravitelja odlučivati o daljnjem tijeku stečajnoga postupka (izvještajno
ročište). To se ročište ne može održati prije ročišta iz točke 1. ovoga
stavka niti petnaest dana od dana održavanja toga ročišta.

(2) Ročišta iz stavka 1. ovoga članka mogu se spojiti tako da se najprije
održi ispitno ročište, a zatim izvještajno ročište.

(3) Na izvještajnom ročištu vjerovnici mogu osnovati odbor vjerovnika
i imenovati novoga stečajnoga upravitelja, odlučiti o nastavku poslovanja
dužnika i o načinu unovčenja imovine stečajnoga dužnika te donijeti sve
odluke iz nadležnosti odbora vjerovnika.

*Sazivanje ročišta vjerovnika*

Članak 56.

(1) Ročište vjerovnika saziva stečajni sudac. Pravo sudjelovanja imaju
svi vjerovnici s pravom odvojenoga namirenja, svi stečajni vjerovnici,
stečajni upravitelj i dužnik pojedinac.

(2) Vrijeme i mjesto održavanja te dnevni red ročišta javno se priopćuje.
Javno priopćenje može izostati, ako se rasprava odgodi na ročištu.

*Prijedlog za sazivanje ročišta vjerovnika*

Članak 57.

(1) Ročište vjerovnika sazvat će se na prijedlog:

1. stečajnoga upravitelja,

2. odbora vjerovnika,

3. najmanje pet razlučnih ili stečajnih vjerovnika koji nisu nižega
isplatnoga reda, uz uvjet da zbroj njihovih razlučnih prava i potraživanja
po procjeni stečajnoga suca premašuje petinu iznosa vrijednosti svih razlučnih
prava i iznosa potraživanja svih stečajnih vjerovnika koji ne spadaju u
niže isplatne redove,

4. jednoga ili više razlučnih vjerovnika ili stečajnih vjerovnika koji
ne spadaju u niže isplatne redove, uz uvjet da zbroj njihovih razlučnih
prava i potraživanja po procjeni stečajnoga suca premašuje dvije petine
iznosa naznačenoga u točki 3. ovoga stavka.

(2) Između primitka prijedloga i ročišta vjerovnika ne smije biti više
od trideset dana.

(3) Protiv rješenja stečajnoga suca kojim je odbio sazvati ročište vjerovnika,
podnositelj prijedloga ima pravo na Žalbu. Ako ima više predlagatelja,
pravo na Žalbu ima svaki od njih.

(4) Ako stečajni sudac ne sazove ročište u roku iz stavka 2. ovoga članka,
niti u tom roku donese rješenje kojim se odbija prijedlog za sazivanje
ročišta, smatrat će se da je donio rješenje kojim je prijedlog odbio. U
tom slučaju podnositelj prijedloga ima pravo na Žalbu. O toj je Žalbi sud
drugoga stupnja dužan odlučiti u roku od osam dana.

*Odlučivanje na ročištu vjerovnika*

Članak 58.

(1) Ročište vjerovnika vodi stečajni sudac.

(2) Smatrat će se da je na ročištu vjerovnika odluka donesena ako zbroj
iznosa tražbina vjerovnika koji su glasovali za neku odluku iznosi više
od zbroja iznosa tražbina vjerovnika koji su glasovali protiv te odluke.
Kod razlučnih vjerovnika kojima dužnik ne duguje osobno, umjesto iznosa
tražbina uzet će se u obzir vrijednost razlučnoga prava.

*Pravo glasa*

Članak 59.

(1) Pravo glasa imaju vjerovnici koji su prijavili svoje tražbine, a
koje nije osporio stečajni upravitelj ili koji od vjerovnika s pravom glasa.
Vjerovnici nižih isplatnih redova nemaju pravo glasa.

(2) Vjerovnicima osporenih tražbina priznat će se pravo glasa, ako se
na ročištu vjerovnika stečajni upravitelj i nazočni vjerovnici s pravom
glasa tako sporazumiju. Ako se sporazum ne može postići, o tome odlučuje
stečajni sudac, koji svoju odluku može izmijeniti na prijedlog upravitelja
ili kojega od nazočnih vjerovnika s pravom glasa.

(3) Odredba stavka 2. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje
i na vjerovnike čije su tražbine vezane za odgodni uvjet te na razlučne
vjerovnike.

*Ukidanje odluke donesene na ročištu vjerovnika*

Članak 60.

(1) Ako je koja od odluka donesena na ročištu vjerovnika u suprotnosti
sa zajedničkim interesom stečajnih vjerovnika, stečajno vijeće će, na zahtjev
kojega od razlučnih vjerovnika, stečajnoga vjerovnika koji nije nižega
isplatnoga reda, ili stečajnoga upravitelja, tu odluku ukinuti.

(2) Rješenje kojim se ukida odluka iz stavka 1. ovoga članka javno se
objavljuje. Protiv te odluke pravo na Žalbu ima svaki razlučni vjerovnik,
te svaki stečajni vjerovnik koji nije nižeg isplatnoga reda.

*Ovlasti vjerovnika na ročištu vjerovnika*

Članak 61.

(1) Na ročištu vjerovnici mogu, pored odluka za koje je izrijekom predviđeno
da se donose na ročištu vjerovnika, donijeti i sve odluke koje po ovom
Zakonu može donijeti odbor vjerovnika.

(2) Vjerovnici mogu na ročištu zatražiti od stečajnoga upravitelja obavijesti
i izvješća o stanju stvari i vođenju poslova. Ako odbor vjerovnika nije
osnovan, tada vjerovnici mogu na ročištu odlučiti da se obavi provjera
prometa i iznosa gotovine kojom upravlja stečajni upravitelj.

*Neposredno otvaranje stečajnoga postupka*

Članak 62.

Stečajno vijeće može odlučiti da se stečajni postupak otvori bez provedbe
prethodnog postupka i bez ispitivanja postojanja razloga za otvaranje toga
postupka, ako je prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka podnio stečajni
dužnik ili likvidator.

*Slučajevi u kojima se otvoreni stečajni postupak ne provodi*

Članak 63.

(1) Ako tijekom prethodnoga postupka utvrdi da imovina dužnika koja
bi ušla u stečajnu masu nije dovoljna ni za namirenje troškova toga postupka
ili je neznatne vrijednosti, stečajno vijeće će donijeti odluku o otvaranju
i zaključenju stečajnoga postupka. U tom se slučaju stečajni postupak neće
provesti.

(2) Rješenja iz stavka 1. ovoga članka objavljuju se u "Narodnim novinama".

(3) Predlagatelj iz stavka 4. ovoga članka može od svake osobe koja
je odgovorna zato što prijedlog za pokretanje stečajnoga postupka nije
pravodobno podnesen zahtijevati naknadu predujmljenog iznosa i pretrpljene
štete. Na toj je osobi teret dokaza da nije postupala protivno svojim dužnostima
i da za to nije kriva. Pravo predlagatelja da sudski zahtijeva naknadu
troškova i pretrpljene štete zastarijeva protekom roka od pet godina od
objave iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Ako se stečajni postupak zaključi u skladu s odredbama stavka 1.
ovoga članka, a dužnik nema sredstava niti za pokriće najnužnijih troškova
(oglas, sređivanje arhivske građe i sl.), ta će se sredstva isplatiti na
teret državnog proračuna. U tom se slučaju na pravo Republike Hrvatske
da zahtijeva naknadu troškova iz državnog proračuna na odgovarajući način
primjenjuje odredba stavka 3. ovoga članka.

(5) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka imovina dužnika upotrijebit
će se za podmirenje nastalih troškova stečajnoga postupka, dok će se višak
koji preostane uplatiti u državni proračun.

*Oglas o otvaranju stečajnoga postupka*

Članak 64.

(1) O otvaranju stečajnoga postupka vjerovnici se obavješćuju oglasom.

(2) Oglas se objavljuje isticanjem na oglasnoj ploči suda i objavom
u "Narodnim novinama". Oglas mora biti istaknut na oglasnoj ploči suda
istoga dana kada je doneseno rješenje o otvaranju stečajnoga postupka.

(3) Oglas o otvaranju stečajnoga postupka sadrži:

1. naziv suda koji je donio rješenje o otvaranju stečajnoga postupka,

2. izvadak iz rješenja o otvaranju stečajnoga postupka,

3. tvrtku ili naziv dužnika,

4. ime i sjedište stečajnoga suca,

5. ime i adresu stečajnoga upravitelja,

6. pozive vjerovnicima da u skladu s odredbama članka 54. ovoga Zakona
prijave svoje tražbine,

7. mjesto, dan i sat izvještajnog i ispitnog ročišta,

8.poziv dužnikovim dužnicima da svoje dugove izmire bez odgode,

9. dan isticanja oglasa na oglasnoj ploči suda.

*Dostava i objava rješenja o otvaranju stečajnoga postupka*

Članak 65.

(1) Rješenje o otvaranju stečajnoga postupka dostavlja se predlagatelju,
dužniku, bankama kod kojih dužnik ima račune, ispostavi porezne uprave
prema sjedištu dužnika i državnom odvjetništvu. Rješenje se bankama upućuje
telefaksom i dostavlja poštom.

(2) Rješenje o otvaranju stečajnoga postupka dostavit će se i tijelima
koja vode upisnike, odnosno javne knjige iz članka 54. stavka 6. ovoga
Zakona. Tim će se tijelima dostaviti i rješenje o otvaranju stečajnoga
postupka iz članka 53. ovoga Zakona.

(3) Tijela iz stavka 2. ovoga članka dužna su po službenoj dužnosti
na temelju dostavljenoga rješenja zabilježiti otvaranje stečajnoga postupka.

(4) Ako je dužnik pojedinac, stečajno vijeće će ga uputiti da se, u
skladu s ovim Zakonom, može osloboditi svojih preostalih obveza.

(5) Rješenje o otvaranju stečajnoga postupka objavljuje se isticanjem
na oglasnoj ploči suda.

*Pravna sredstva*

Članak 66.

(1) Protiv rješenja stečajnoga vijeća kojim se odbija prijedlog za otvaranje
stečajnoga postupka, predlagatelj ima pravo na Žalbu.

(2) Protiv rješenja stečajnoga vijeća kojim se usvaja prijedlog za otvaranje
stečajnoga postupka, stečajni dužnik ima pravo na Žalbu.

6. STE&EGRAVE;AJNA MASA I STE&EGRAVE;AJNI VJEROVNICI

***6.1. Stečajna masa***

*Pojam stečajne mase*

Članak 67.

(1) Stečajna masa obuhvaća cjelokupnu imovinu dužnika u vrijeme otvaranja
stečajnoga postupka te imovinu koju on stekne tijekom stečajnoga postupka.

(2) Stečajna masa služi namirenju troškova stečajnoga postupka te tražbine
vjerovnika stečajnoga dužnika, odnosno tražbine čije je namirenje osigurano
određenim pravima na imovini dužnika.

*Imovina koja ne ulazi u stečajnu masu*

Članak 68.

Imovina dužnika pojedinaca na kojoj se ovrha protiv njega ne bi mogla
provesti, kad on ne bi bio trgovac pojedinac ili obrtnik, ne ulazi u stečajnu
masu.

*Skupna imovina kod imovinskih zajednica*

Članak 69.

Ako je otvoren stečajni postupak nad imovinom jednoga bračnoga druga,
udio toga bračnoga druga u zajedničkoj imovini bračnih drugova ulazi u
stečajnu masu ako se na tom udjelu po općim pravilima o ovrsi može protiv
dužnika provesti ovrha. Podjela imovine obavit će se izvan stečaja, na
zahtjev stečajnoga upravitelja.

***6.2. Stečajni vjerovnici***

*Pojam stečajnoga vjerovnika*

Članak 70.

(1) Stečajni vjerovnici su osobni vjerovnici dužnika koji u vrijeme
otvaranja stečajnoga postupka imaju koju imovinsko-pravnu tražbinu prema
njemu.

(2) Stečajni vjerovnici se prema svojim tražbinama razvrstavaju u isplatne
redove. Vjerovnici kasnijega isplatnoga reda mogu se namiriti tek pošto
budu u cijelosti namireni vjerovnici prethodnoga isplatnoga reda. Stečajni
vjerovnici istoga isplatnoga reda namiruju se razmjerno veličini svojih
tražbina.

*Tražbine viših isplatnih redova*

Članak 71.

U tražbine viših isplatnih redova spadaju:

1. tražbine po osnovi poreza, te ostale tražbine koje čine prihod državnog
proračuna te jedinica lokalne samouprave i uprave, tražbine fondova koje
se na temelju zakona obvezno izdvajaju iz prihoda, odnosno iz plaća zaposlenika
dužnika, nastale do dana otvaranja stečajnoga postupka,

2. tražbine zaposlenika u stečajnom postupku utvrđene Zakonom o radu
("Narodne novine", br. 38/95., 54/95. i 65/95.),

3. sve ostale tražbine prema dužniku, osim onih koje su razvrstane u
niže isplatne redove (opći isplatni red).

*Stečajni vjerovnici nižih isplatnih redova*

Članak 72.

(1) Nakon tražbina viših isplatnih redova, kao tražbine nižih isplatnih
redova, namiruju se prema navedenom redoslijedu:

1. kamate na tražbine stečajnih vjerovnika od otvaranja stečajnoga postupka,

2. troškovi koji za pojedine vjerovnike nastanu njihovim sudjelovanjem
u postupku,

3. novčane kazne za kazneno ili prekršajno djelo kao i takve sporedne
posljedice kaznenoga ili prekršajnoga djela kojima se nameće obveza plaćanja
novca,

4. tražbine za besplatnu činidbu dužnika,

5. tražbine za povrat zajma kojim se nadomješta kapital nekoga člana
društva ili odgovarajuće tražbine.

(2) Tražbine iz stavka 1. ovoga članka koje spadaju u isti isplatni
red namiruju se razmjerno.

(3) Tražbine za koje je između vjerovnika i dužnika ugovoreno da će
u stečajnom postupku biti nižega isplatnoga reda, u slučaju dvojbe, namirivat
će se nakon tražbina iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Kamate na tražbine stečajnih vjerovnika nižih isplatnih redova i
troškovi koji za te vjerovnike nastanu njihovim sudjelovanjem u postupku,
istoga su reda kao i tražbine tih vjerovnika.

*Nedospjele tražbine*

Članak 73.

(1) Nedospjele tražbine dospijevaju otvaranjem stečajnoga postupka.

(2) Ako se na tražbine iz stavka 1. ovoga članka nije plaćala kamata,
smatrat će se kao da se na njih plaćala zakonska kamata i tražbine će se
smanjiti na iznos koji bi, po uračunavanju zakonskih kamata za vrijeme
od otvaranja stečajnoga postupka do dospijeća, odgovarao punom iznosu tražbina.

*Tražbine vezane uz raskidni uvjet*

Članak 74.

Tražbine vezane uz raskidni uvjet u stečajnom postupku se, sve dok uvjet
ne nastupi, uzimaju u obzir kao bezuvjetne tražbine.

*Odgovornost više osoba*

Članak 75.

Vjerovnik kojemu više osoba odgovora za ispunjenje iste činidbe u cijelosti,
može u stečajnom postupku, protiv svakoga od dužnika, isticati do svoga
potpunoga namirenja cijeli iznos koji je potraživao u vrijeme otvaranja
stečajnoga postupka.

*Prava solidarnih dužnika i jamaca*

Članak 76.

(1) Solidarni dužnici i jamci dužnika mogu kao stečajni vjerovnici tražiti
da im se vrati ono što su za dužnika platili prije ili nakon dana otvaranja
stečajnoga postupka, ako im pripada pravo na vraćanje isplaćenoga prema
dužniku.

(2) Solidarni dužnici i jamci mogu podnijeti zahtjev da im se osigura
iznos što će ga platiti za dužnika razmjerno iznosu koji bi im pripao kao
stečajnim vjerovnicima.

*Preračunavanje tražbina*

Članak 77.

Nenovčane tražbine ili one čiji je novčani iznos neodređen, ističu se
u vrijednosti na koju se mogu procijeniti u vrijeme otvaranja stečajnoga
postupka. Tražbine izražene u stranoj valuti ili u obračunskoj jedinici
obračunavaju se u valutu Republike Hrvatske po tečaju mjerodavnom za mjesto
plaćanja u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka.

*Povremena davanja*

Članak 78.

Tražbine koje imaju za predmet povremena davanja čiji su iznos i trajanje
određeni, utvrđuju se u iznosu koji se dobije zbrajanjem još predstojećih
davanja uz odbitak međukamata navedenih u članku 73. stavka 2. ovoga Zakona.
Ako trajanje davanja nije određeno, primijenit će se na odgovarajući način
odredba članka 77. ovoga Zakona.

***6.3. Izlučni vjerovnici***

*Izlučna prava. Pravo na vraćanje stvari*

Članak 79.

(1) Osoba koja na temelju kojega svoga stvarnoga ili osobnoga prava
može dokazati da neki predmet ne spada u stečajnu masu, nije stečajni vjerovnik.
Njeno će se pravo na izdvajanje predmeta utvrđivati prema pravilima koja
važe za ostvarivanje tih prava izvan stečajnoga postupka.

(2) Ako je pravo osobe iz stavka 1. ovoga članka upisano u zemljišnoj
ili u kojoj drugoj javnoj knjizi, stečajni dužnik mora dokazati da predmet
na koji se to pravo odnosi spada u stečajnu masu.

(3) Prodavatelj kojem kupovna cijena nije isplaćena u cijelosti može
tražiti da mu se vrati roba koja je iz drugoga mjesta poslana dužniku prije
dana otvaranja stečajnoga postupka a do dana otvaranja toga postupka nije
prispjela u odredišno mjesto, odnosno ako je do toga dana dužnik nije preuzeo
(pravo na vraćanje).

(4) Pravo na vraćanje ima i komisionar za kupnju robe.

(5) Ako je dužnik preuzeo samo na čuvanje robu koja je stigla u odredišno
mjesto prije dana otvaranja stečajnoga postupka, prodavatelj nema pravo
na vraćanje ali ima pravo redovnim putem ostvariti svoja prava u svezi
s tom robom kao izlučni vjerovnik.

*Naknada za izlučna prava*

Članak 80.

(1) Ako je predmet, čije se izdvajanje moglo tražiti, dužnik neovlašteno
otuđio prije otvaranja stečajnoga postupka, izlučni vjerovnik može zahtijevati
da se na njega prenese pravo na protučinidbu, ako ona još uvijek nije izvršena.
On može zahtijevati protučinidbu iz stečajne mase, ako se ona još uvijek
iz te mase može izdvojiti.

(2) Ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ovoga članka, izlučni vjerovnik
može, kao stečajni vjerovnik, tražiti naknadu pretrpljene štete.

(3) Ako je predmet čije se izdvajanje moglo tražiti otuđio privremeni
stečajni upravitelj prije otvaranja stečajnoga postupka ili stečajni upravitelj
nakon toga, izlučni vjerovnik može, po svom izboru, zahtijevati da se na
njega prenese pravo na protučinidbu ako ona još uvijek nije izvršena, ili
zahtijevati protučinidbu iz stečajne mase ako se ona još uvijek iz te mase
može izdvojiti ili tražiti naknadu pretrpljene štete kao vjerovnik stečajne
mase.

***6.4. Razlučni vjerovnici***

*Pravo odvojenoga namirenja iz stvari i prava upisanih u javne
knjige*

Članak 81.

Vjerovnici koji imaju založno pravo ili pravo na namirenje na kojoj
stvari ili pravu koji su upisani u javnoj knjizi (zemljišnoj knjizi, upisniku
brodova, zrakoplova, intelektualnog vlasništva i sl.), imaju pravo na odvojeno
namirenje na toj stvari ili pravu prema odredbama propisa o ovrsi.

*Pravo odvojenoga namirenja ostalih založnih vjerovnika*

Članak 82.

(1) Vjerovnici koji na nekom predmetu iz stečajne mase imaju kakvo založno
pravo koje nije upisano u javnu knjigu, imaju, u skladu s ovim Zakonom,
pravo na odvojeno namirenje svoje tražbine, kamata i troškova iz vrijednosti
založnoga predmeta.

(2) Zakonsko založno pravo najmodavca ili zakupodavca u stečajnom postupku
se ne može ostvarivati za najamninu ili zakupninu koja se duguje za vrijeme
ranije od posljednjih godinu dana prije otvaranja stečajnoga postupka,
kao ni za naknadu štete zbog otkaza najma ili zakupa od strane stečajnoga
upravitelja. Navedena ograničenja ne tiču se založnoga prava zakupodavca
poljoprivrednoga zemljišta za dužnu zakupninu.

*Ostali razlučni vjerovnici*

Članak 83.

S vjerovnicima navedenim u članku 82. ovoga Zakona izjednačeni su:

1. vjerovnici kojima je dužnik radi osiguranja njihove tražbine predao
neku pokretnu stvar ili prenio neko pravo,

2. vjerovnici koji imaju pravo zadržanja nekoga predmeta, jer su nešto
upotrijebili u korist toga predmeta, u mjeri u kojoj njihova tražbina po
toj osnovi ne prelazi još postojeću korist,

3. vjerovnici koji pravo zadržanja imaju na temelju zakona,

4. Republika Hrvatska, jedinice lokalne samouprave i uprave te druge
javne pravne osobe, ako predmet za koji postoji obveza plaćanja carine
ili poreza po zakonu služi osiguranju javnih davanja.

*Razlučni vjerovnici kao stečajni vjerovnici*

Članak 84.

Vjerovnici s pravom odvojenoga namirenja su stečajni vjerovnici ako
im je dužnik i osobno odgovoran. Oni imaju pravo na razmjerno namirenje
iz stečajne mase samo ako se odreknu odvojenoga namirenja ili ako se ne
uspiju odvojeno namiriti.

***6.5. Vjerovnici stečajne mase***

*Obveze stečajne mase*

Članak 85.

(1) Iz stečajne mase najprije se namiruju troškovi stečajnoga postupka
i ostale obveze stečajne mase.

(2) Troškovi stečajnoga postupka namiruju se prije ostalih obveza stečajne
mase, i to razmjerno njihovoj veličini.

(3) Ostale obveze stečajne mase namiruju se razmjeno njihovoj veličini.

*Troškovi stečajnoga postupka*

Članak 86.

U troškove stečajnoga postupka spadaju:

1. sudski troškovi stečajnoga postupka,

2. nagrade i izdaci privremenoga stečajnoga upravitelja, stečajnoga
upravitelja i članova odbora vjerovnika,

3. drugi troškovi za koje je ovim ili drugim zakonom određeno da će
se namirivati kao troškovi stečajnoga postupka.

*Ostale obveze stečajne mase*

Članak 87.

(1) U ostale obveze stečajne mase spadaju obveze:

1. zasnovane radnjama stečajnoga upravitelja ili na drugi način upravljanjem,
unovčenjem i podjelom stečajne mase, a koje ne spadaju u troškove stečajnoga
postupka,

2. tražbine odvjetnika za pružene usluge tijekom posljednjih šest mjeseci
prije otvaranja stečajnoga postupka u svezi sa zaštitom i ostvarenjem prava
dužnika koja ulaze u stečajnu masu,

3. iz dvostranoobveznih ugovora ako se njihovo ispunjenje traži za stečajnu
masu ili mora uslijediti nakon otvaranja stečajnoga postupka,

4. na temelju neosnovanoga obogaćenja mase,

5. na temelju ugovora o radu zaposlenika stečajnoga dužnika nakon otvaranja
stečajnoga postupka.

(2) Obveze koje je preuzeo privremeni stečajni upravitelj, ovlašten
raspolagati imovinom dužnika do otvaranja stečajnoga postupka, smatraju
se obvezama stečajne mase. Isto vrijedi i za obveze iz nekoga trajnoga
obveznoga odnosa ako je privremeni stečajni upravitelj primio protučinidbu
za imovinu kojom je upravljao.

GLAVA III.

PRAVNE POSLJEDICE OTVARANJA STEČAJNOGA POSTUPKA

1. OSNOVNE PRAVNE POSLJEDICE

*Vrijeme nastupanja pravnih posljedica*

Članak 88.

(1) Pravne posljedice otvaranja stečajnoga postupka nastupaju početkom
dana kojega je oglas o otvaranju stečajnoga postupka istaknut na oglasnoj
ploči suda.

(2) Ako rješenje o otvaranju stečajnoga postupka u povodu Žalbe bude
ukinuto, a u ponovnom postupku stečajni postupak bude opet otvoren, smatrat
će se da su pravne posljedice otvaranja stečajnoga postupka nastupile početkom
dana kojega je prvo rješenje o otvaranju stečajnoga postupka istaknuto
na oglasnoj ploči suda.

*Prijelaz prava dužnikovih tijela, odnosno dužnika pojedinca
na stečajnoga upravitelja.*

Članak 89.

Otvaranjem stečajnoga postupka prava tijela dužnika pravne osobe prestaju
i prelaze na stečajnoga upravitelja. Otvaranjem stečajnoga postupka prava
dužnika pojedinca na upravljanje i raspolaganje imovinom koja ulazi u stečajnu
masu prelaze na stečajnoga upravitelja.

*Zabrane otuđenja ili opterećenja*

Članak 90.

(1) Zabrana otuđenja ili opterećenja koja je protiv dužnika određena
prema općim pravilima samo radi zaštite interesa određenih osoba, u stečajnom
postupku je bez učinka.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na zabrane otuđenja
i opterećenja do kojih je došlo u svezi s postupkom ovrhe ili osiguranja.

*Raspolaganja tijela dužnika, odnosno dužnika*

Članak 91.

Raspolaganja ranijih zastupnika dužnika pravne osobe, odnosno dužnika
pojedinca nakon otvaranja stečajnoga postupka predmetima iz stečajne mase
bez pravnog su učinka, osim onih raspolaganja za koja vrijede opća pravila
o zaštiti povjerenja u javne knjige. Drugoj će se strani vratiti njena
protučinidba iz stečajne mase ako je njome povećana vrijednost stečajne
mase.

*Činidbe u korist dužnika*

Članak 92.

Ako nakon otvaranja stečajnoga postupka netko izravno ispuni obvezu
zastupniku dužnika pravne osobe ili dužniku pojedincu prije javnog priopćenja
o otvaranju stečajnoga postupka, iako je obvezu trebalo ispuniti u korist
stečajne mase, takvim se ispunjenjem oslobađa svoje obveze ako dokaže da
u vrijeme ispunjenja nije znao da je stečajni postupak otvoren.

*Nasljedstvo*

Članak 93.

Ako je dužnik pojedinac stekao nasljedstvo ili zapis prije otvaranja
ili tijekom stečajnoga postupka, samo se on ima pravo prihvatiti ili odreći
nasljedstva ili zapisa.

*Podjela imovine pravne zajednice*

Članak 94.

(1) Ako je dužnik s nekom trećom osobom u suvlasničkoj ili kojoj drugoj
pravnoj zajednici ili ortaštvu, podjela imovine obavit će se izvan stečajnoga
postupka. Za obveze iz takvoga odnosa može se iz udjela dužnika tražiti
odvojeno namirenje.

(2) U stečajnom su postupku bez učinka ugovorne odredbe kojima se u
pravnim zajednicama iz stavka 1. ovoga članka isključuje trajno ili za
određeno vrijeme pravo na razvrgnuće takve zajednice ili kojima se za to
utvrđuje poseban otkazni rok. Isto vrijedi i za odredbe u oporuci na kojoj
se zajednica temelji te za odgovarajući sporazum sunasljednika.

*Preuzimanje parnica*

Članak 95.

(1) Parnice o imovini koja ulazi u stečajnu masu koje su u vrijeme otvaranja
stečajnoga postupka bile u tijeku preuzet će u ime i za račun dužnika stečajni
upravitelj.

(2) Ako stečajni upravitelj odmah nakon nastavljanja prekinute parnice
prizna tužbeni zahtjev ili se odrekne tužbenoga zahtjeva, protivna će stranka
troškove parničnoga postupka moći ostvarivati samo kao stečajni vjerovnik.
U protivnom daljnji troškovi parnice namirit će se kao dugovi stečajne
mase.

*Tražbine stečajnih vjerovnika*

Članak 96.

Stečajni vjerovnici mogu svoje tražbine prema dužniku ostvarivati samo
u stečajnom postupku.

*Prestanak prava stečenih ovrhom ili osiguranjem*

Članak 97.

Ako stečajni vjerovnik tijekom posljednjih trideset dana prije podnošenja
prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka ili nakon toga sudskom ovrhom
ili osiguranjem stekne koje razlučno ili slično pravo na imovini dužnika
koja ulazi u stečajnu masu, to pravo otvaranjem stečajnoga postupka prestaje.

*Zabrana ovrhe i osiguranja*

Članak 98.

(1) Nakon otvaranja stečajnoga postupka pojedini stečajni vjerovnici
ne mogu protiv dužnika tražiti osiguranje ili ovrhu na dijelovima imovine
koja ulazi u stečajnu masu niti na drugoj imovini dužnika.

(2) Ni vjerovnici koji nisu stečajni vjerovnici nisu ovlašteni tražiti
prisilnu ovrhu ili osiguranje na budućim tražbinama dužnika pojedinca po
osnovi njegova radnoga odnosa ili druge službe, ili na njegovim tražbinama
po toj osnovi tijekom stečajnoga postupka, osim prisilnu ovrhu ili osiguranje
radi naplate zahtjeva za uzdržavanje i drugih tražbina koje se mogu namiriti
iz onoga dijela prihoda dužnika iz radnoga odnosa iz kojega se ne mogu
namiriti tražbine drugih vjerovnika.

(3) Postupci ovrhe i osiguranja iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji
su u tijeku u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka prekidaju se. Nakon
što ti postupci budu nastavljeni, ovršni će ih sud obustaviti.

(4) Nakon otvaranja stečajnoga postupka izlučni vjerovnici mogu radi
ostvarenja svojih prava pokrenuti protiv dužnika postupke ovrhe i osiguranja
po općim pravilima ovršnoga postupka. Prekinute postupke ovrhe i osiguranja
koje su ti vjerovnici pokrenuli prije otvaranja stečajnoga postupka, nastavit
će i provesti ovršni sud po pravilima ovršnoga postupka.

(5) Nakon otvaranja stečajnoga postupka razlučni vjerovnici ovlašteni
su pokrenuti postupak ovrhe ili osiguranja po općim pravilima ovršnoga
postupka. Prekinuti postupci ovrhe i osiguranja koje su ti vjerovnici pokrenuli
prije otvaranja stečajnoga postupka, nastavit će i provesti ovršni sud
po pravilima ovršnoga postupka.

(6) I nakon otvaranja stečajnoga postupka dopustit će se i provesti
upisi u javne knjige, ako su uvjeti za upis ostvareni prije toga.

*Zabrana ovrhe radi ostvarenja tražbina prema stečajnoj masi*

Članak 99.

(1) Prisilna ovrha radi ostvarenja tražbina prema stečajnoj masi koje
nisu zasnovane pravnom radnjom stečajnoga upravitelja nije dopuštena šest
mjeseci od otvaranja stečajnoga postupka.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na:

1. obveze stečajne mase iz dvostranoobveznoga ugovora koje je stečajni
upravitelj odlučio ispuniti,

2. obveze iz trajnoga obveznoga odnosa za vrijeme prvoga roka u kojemu
je stečajni upravitelj mogao otkazati ugovor,

3. obveze iz trajnoga obveznoga odnosa ako je stečajni upravitelj primio
protučinidbu u korist stečajne mase,

4. porezi koji su prihod državnoga proračuna ili proračuna jedinica
lokalne uprave i samouprave, ili prihodi mirovinskih i invalidskih fondova
te Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje.

*Isključenje drugih oblika pravnoga stjecanja*

Članak 100.

(1) Nakon otvaranja stečajnoga postupka ne mogu se valjano stjecati
prava na dijelovima imovine koja ulazi u stečajnu masu i ako se to stjecanje
ne temelji na raspolaganju dužnika ili prisilnoj ovrsi ili osiguranju u
korist stečajnoga vjerovnika.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na slučajeve stjecanja
na temelju raspoložbi stečajnoga upravitelja, sudske prodaje, radnji izlučnih
i razlučnih vjerovnika u skladu s ovim Zakonom, na naplatu poreza koji
su prihod državnog proračuna ili proračuna jedinica lokalne samouprave
i uprave te na slučajeve stjecanja povjerenjem u javne knjige.

*Skupna šteta*

Članak 101.

Zahtjeve stečajnih vjerovnika za naknadu štete koju su zajednički pretrpjeli
zbog smanjenja imovine koja ulazi u stečajnu masu prije ili nakon otvaranja
stečajnoga postupka (skupna šteta) može, za vrijeme trajanja stečajnoga
postupka, ostvarivati samo stečajni upravitelj. Ako su zahtjevi za naknadu
štete upravljeni protiv stečajnoga upravitelja, može ih ostvarivati samo
novopostavljeni stečajni upravitelj.

*Osobna odgovornost članova društva*

Članak 102.

Ako je stečajni postupak otvoren nad društvom čiji članovi osobno odgovaraju
za obveze društva, zahtjeve protiv članova društva po osnovi njihove osobne
odgovornosti za vrijeme stečajnoga postupka, može ostvarivati samo stečajni
upravitelj.

*Zadržavanje prava na prijeboj*

Članak 103.

Ako je stečajni vjerovnik u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka imao,
na temelju zakona ili ugovora, pravo na prijeboj, otvaranje stečajnoga
postupka je bez utjecaja na to njegovo pravo.

*Nastupanje prijeboja u postupku*

Članak 104.

(1) Ako su u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka tražbine ili jedna
od tražbina koje se imaju prebiti, još pod odgodnim uvjetom ili još nisu
dospjele ili tražbine još nisu upravljene na istovrsne činidbe, do prijeboja
će doći tek kada za to budu ispunjeni potrebni uvjeti. Odredbe članka 73.
i 74. ovoga Zakona ne primjenjuju se u svrhu prijeboja. Prijeboj je isključen
ako tražbina kojom se prijeboj treba izvršiti postane bezuvjetna i dospjela
prije nego što prijeboj postane moguć.

(2) Prijeboj nije isključen time što tražbine glase na različite valute
ili obračunske jedinice, ako se te valute ili obračunske jedinice u mjestu
isplate tražbine kojom se prijeboj vrši mogu slobodno zamijeniti. Preračunavanje
se obavlja prema tečaju koji u mjestu plaćanja vrijedi u vrijeme primitka
izjave o prijeboju.

*Nedopustivost prijeboja*

Članak 105.

Prijeboj nije dopušten:

1. ako je obveza stečajnoga vjerovnika prema stečajnoj masi nastala
tek nakon otvaranja stečajnoga postupka,

2. ako je stečajni vjerovnik svoju tražbinu stekao od drugoga vjerovnika
tek nakon otvaranja stečajnoga postupka,

3. ako je stečajni vjerovnik tražbinu stekao ustupom (cesijom) za posljednjih
šest mjeseci prije dana otvaranja stečajnoga postupka, a znao je ili morao
znati da je dužnik postao nesposoban za plaćanje ili da je protiv njega
podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka. Iznimno, prijeboj
će biti dopušten ako se radi o tražbini koja je ustupljena u svezi s ispunjenjem
neispunjenih ugovora, ili o tražbini koja je oživjela uspješnim pobijanjem
pravnoga posla dužnika,

4. ako je stečajni vjerovnik mogućnost prijeboja stekao pobojnom pravnom
radnjom,

5. ako vjerovnik čija se tražbina treba namiriti iz slobodne imovine
dužnika, duguje stečajnoj masi.

*Dužnost obavješćivanja i suradnje*

Članak 106.

(1) Dužnik pojedinac dužan je stečajnom sudu, stečajnom upravitelju,
odboru vjerovnika i, po nalogu suda, vjerovnicima davati sve potrebne obavijesti
o okolnostima koje se odnose na postupak.

(2) Obavijesti dane prema odredbama stavka 1. ovoga članka, u kaznenom
ili prekršajnom postupku mogu se koristiti protiv dužnika ili kojega od
njegovih bliskih srodnika samo uz pristanak dužnika.

(3) Dužnik je dužan stečajnom upravitelju pomagati pri ispunjavanju
njegovih zadataka.

(4) Dužnik je dužan davati obavijesti i surađivati, po nalogu suda,
u svako doba. Dužan se je suzdržavati od svih radnji kojima bi se moglo
otežati ispunjenje tih obveza.

(5) Dužnik je dužan obavijestiti sud o svakoj nakani da se udalji iz
mjesta svoga prebivališta, odnosno boravišta. Sud može dužniku zabraniti
udaljavanje iz toga mjesta. Iz opravdanih razloga sud može izmijeniti takvu
odluku.

*Dovođenje, zatvor i novčana kazna*

Članak 107.

(1) Ako radi pribavljanja odgovarajućih obavijesti to bude potrebno,
sud može odrediti saslušanje dužnika pojedinca. Za slučaj neodazivanja,
sud može odrediti dovođenje.

(2) Stečajno vijeće može, nakon saslušanja, zatvoriti dužnika:

1. ako je unatoč nalogu suda odbio dati potrebne obavijesti i surađivati
sa stečajnim upraviteljem u ispunjavanju njegovih zadataka,

2. ako unatoč nalogu suda izbjegava ili namjerava izbjeći davanje obavijesti
i suradnju, a osobito ako se unatoč zabrane udaljavanja priprema za bijeg,

3. ako se unatoč zabrani suda ponaša na način kojim bi mogao onemogućiti
ili otežati prikupljanje potrebnih isprava i obavijesti, a osobito radi
zaštite stečajne mase.

(3) Vijeće suda prvoga stupnja može odrediti zatvor u trajanju od najviše
tri mjeseca. Sud drugoga stupnja može na prijedlog vijeća suda prvoga stupnja
zatvor produžiti za još dva mjeseca. Protiv rješenja o određivanju zatvora
dopuštena je Žalba koja ne odgađa provedbu rješenja. O Žalbi protiv rješenja
suda drugoga stupnja o produljenju zatvora odlučuje Vrhovni sud Republike
Hrvatske.

(4) Rok za Žalbu iz prethodnog stavka je tri dana. Sud koji odlučuje
o Žalbi dužan je odluku donijeti u roku od tri dana.

(5) Stečajno vijeće može dužniku ispunjavanje dužnosti iz članka 106.
ovoga Zakona uvjetovati izricanjem novčane kazne. Pojedinačno izrečena
novčana kazna ne može biti veća od 10.000,00 kuna. Na izricanje i provedbu
novčane kazne na odgovarajući se način primjenjuju pravila ovršnog postupka
o ovrsi radi ostvarenja radnje koju može obaviti samo dužnik.

(6) Dužniku koji ne ispunjava svoje dužnosti iz članka 106. ovoga Zakona
stečajno vijeće može, neovisno o odredbi stavka 5. ovoga članka, izreći
novčanu kaznu od 50.000,00 kuna.

(7) Ministar pravosuđa u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona donijet će pravilnik kojim će se urediti način izvršavanja
kazni zatvora određenih prema prethodnim stavcima ovoga članka.

*Uzdržavanje iz stečajne mase*

Članak 108.

(1) Vjerovnici na ročištu odlučuju hoće li se i u kome obujmu dužniku
pojedincu i njegovoj obitelji davati uzdržavanje iz stečajne mase.

(2) Do odluke vjerovnika stečajni upravitelj može, uz suglasnost odbora
vjerovnika, odnosno stečajnoga vijeća ako taj odbor nije osnovan, odrediti
dužniku nužno uzdržavanje. Na isti se način uzdržavanje jamči i osobama
koje je on dužan uzdržavati po zakonu, u skladu s odredbama obiteljskoga
prava.

*Zastupnici po zakonu. Zaposlenici*

Članak 109.

(1) Ako je dužnik pravna osoba, odredbe članka 106. i 107. ovoga Zakona
na odgovarajući se način primjenjuju na članove njegove uprave ili nadzornoga
odbora te na osobno odgovorne članove dužnika, koji imaju ovlasti za zastupanje.
Odredbe članka 106. stavka 1. i članka 107. ovoga Zakona na odgovarajući
se način primjenjuju i na osobe koje su svojstvo pravne osobe izgubile
tijekom zadnje dvije godine prije podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga
postupka. Odredbe članka 108. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
na osobno odgovorne članove dužnika koji imaju ovlast za zastupanje.

(2) Odredba članka 106. stavka 1. ovoga Zakona na odgovarajući se način
primjenjuje na zaposlenike i bivše zaposlenike dužnika, osim onih koji
su to svojstvo izgubili prije više od dvije godine prije podnošenja prijedloga
za otvaranje stečajnoga postupka.

2. ISPUNJENJE PRAVNIH POSLOVA

*Pravo stečajnoga upravitelja na izbor*

Članak 110.

(1) Ako dužnik i njegov suugovaratelj u vrijeme otvaranja stečajnoga
postupka nisu ili nisu u potpunosti ispunili neki dvostranoobvezni ugovor,
stečajni upravitelj može umjesto dužnika ispuniti ugovor i tražiti ispunjenje
od druge strane.

(2) Ako upravitelj odbije ispunjenje, druga strana svoje tražbine zbog
neispunjenja može ostvarivati samo kao stečajni vjerovnik. Ako druga strana
pozove stečajnoga upravitelja da se izjasni o svom pravu na izbor, stečajni
upravitelj je dužan u roku od osam dana preporučenom pošiljkom obavijestiti
tu stranu o tome namjerava li zatražiti ispunjenje ugovora. Ako tako ne
postupi, stečajni upravitelj neće moći tražiti ispunjenje.

*Fiksni poslovi. Financijski poslovi s određenim rokom*

Članak 111.

(1) Ako je isporuka robe koja ima neku tržišnu ili burzovnu cijenu ugovorena
za neko fiksno određeno vrijeme ili unutar nekog fiksnog roka, a to vrijeme
ili istek roka nastupi tek nakon otvaranja stečajnoga postupka, druga strana
ne može tražiti ispunjenje, već samo naknadu zbog neispunjenja fiksnih
poslova.

(2) Ako je za financijske usluge koje imaju tržišnu i burzovnu vrijednost
ugovoreno određeno vrijeme ili rok, a to vrijeme ili istek toga roka nastupi
nakon otvaranja stečajnoga postupka, druga strana ne može tražiti ispunjenje,
već samo naknadu zbog neispunjenja.

(3) Financijskim se uslugama iz stavka 2. ovoga članka osobito smatraju:

1. isporuka plemenitih kovina,

2. predaja vrijednosnih papira ili sličnih prava, ako stjecanje udjela
u nekom trgovačkom društvu nije učinjeno s namjerom uspostavljanja trajne
veze s tim društvom,

3. novčane činidbe koje se ispunjavaju u stranoj valuti ili u nekoj
obračunskoj jedinici,

4. novčane činidbe čija visina je izravno ili neizravno određena tečajem
strane valute ili obračunske jedinice, kamatnom stopom tražbine ili cijenom
drugih dobara ili usluga,

5. opcije i druga prava na isporuke ili novčane činidbe u smislu odredaba
točke 1. do 4. ovoga stavka.

(4) Ako su poslovi o financijskim uslugama obuhvaćeni jednim okvirnim
ugovorom kojim je predviđeno, da u slučaju povrede ugovornih odredaba,
može prestati samo sporazumno, svi će se ti poslovi smatrati jednim dvostrano
obveznim ugovorom u smislu odredaba ovoga članka i članka 110. ovoga Zakona.

(5) Naknada zbog neispunjenja prema odredbama prethodnih stavaka ovoga
članka sastoji se u razlici između ugovorene cijene i tržišne ili burzovne
cijene, koja drugoga radnoga dana nakon otvaranja stečajnoga postupka u
mjestu ispunjenja vrijedi za ugovore s ugovorenim vremenom ispunjenja.
Druga strana svoju tražbinu na takvu naknadu može ostvarivati samo kao
stečajni vjerovnik.

*Djeljive činidbe*

Članak 112.

Ako je dugovana činidba djeljiva, te ako je druga strana svoju činidbu
u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka djelomično već ispunila, ona će
svoju tražbinu na protučinidbu koja odgovara njenoj djelomično ispunjenoj
činidbi moći ostvarivati kao stečajni vjerovnik, čak i ako stečajni upravitelj
zatraži ispunjenje preostaloga dijela činidbe. Druga strana nema pravo
zbog neispunjenja svoje tražbine na protučinidbu iz stečajne mase tražiti
povrat onoga što je djelomičnim ispunjenjem njene činidbe prije otvaranja
stečajnoga postupka prešlo u imovinu dužnika.

*Predbilježba*

Članak 113.

(1) Ako je u zemljišnu knjigu upisana predbiljižba radi osiguranja zahtjeva
za stjecanje ili ukidanje prava na nekoj dužnikovoj nekretnini ili na nekom
pravu upisanom u korist dužnika ili radi osiguranja zahtjeva za promjenu
sadržaja ili reda toga prava, vjerovnik svoju tražbinu može namiriti kao
vjerovnik stečajne mase. Isto vrijedi i ako je dužnik preuzeo daljnje obveze
prema vjerovniku pa ih u cijelosti ili djelomično nije ispunio.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje
i na predbilježbe upisane u upisnik brodova, upisnik brodova u izgradnji
ili upisnik zrakoplova.

*Pridržaj prava vlasništva*

Članak 114.

(1) Ako je dužnik prije otvaranja stečajnoga postupka pokretnu stvar
prodao uz pridržaj prava vlasništva i kupcu stvar predao u posjed, kupac
može zatražiti ispunjenje ugovora o prodaji. Isto vrijedi i ako je dužnik
preuzeo daljnje obveze prema kupcu te ih u cijelosti ili djelomično nije
ispunio.

(2) Ako je prije otvaranja stečajnoga postupka dužnik pokretnu stvar
kupio uz pridržaj prava vlasništva i stvar od prodavatelja dobio u posjed,
stečajni upravitelj ima pravo na izbor u skladu s odredbama članka 110.
ovoga Zakona.

*Najamni i zakupni odnosi*

Članak 115.

(1) Najam i zakup nekretnina ili prostorija ne prestaje otvaranjem stečajnoga
postupka.

(2) Prava koja se odnose na vrijeme prije otvaranja stečajnoga postupka
druga strana može ostvarivati samo kao stečajni vjerovnik.

*Dužnik kao najmoprimac i zakupac*

Članak 116.

(1) Najam ili zakup nekretnine ili prostorije u koju je dužnik ušao
kao najmoprimac ili zakupoprimac, stečajni upravitelj može otkazati bez
obzira na dogovoreno trajanje ugovora, pridržavajući se zakonskoga otkaznoga
roka. Ako upravitelj izjavi otkaz, druga strana može kao stečajni vjerovnik
zahtijevati naknadu štete nastaleprijevremenim prestankom ugovornoga odnosa.

(2) Ako dužnik u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka još uvijek nije
preuzeo nekretninu ili prostoriju, upravitelj i druga strana mogu odustati
od ugovora. Ako upravitelj odustane, druga strana može kao stečajni vjerovnik
zahtijevati naknadu štete nastale prijevremenim prestankom ugovornoga odnosa.
Svaka strana je dužna u roku od petnaest dana obavijestiti drugu stranu
o tome namjerava li odustati od ugovora. Ako to ne učini, gubi pravo na
odustanak.

*Dužnik kao najmodavac ili zakupodavac*

Članak 117.

(1) Ako je dužnik kao najmodavac ili zakupodavac nekretnine ili prostorije
prije otvaranja stečajnoga postupka raspolagao tražbinama iz najamnoga
i zakupnoga odnosa za neko kasnije vrijeme, ta je raspoložba djelotvorna
samo u mjeri u kojoj se odnosi na najamninu, odnosno zakupninu za kalendarski
mjesec koji teče u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka. Ako je otvaranje
stečajnoga postupka uslijedilo nakon petnaestoga dana u mjesecu, raspoložba
proizvodi pravni učinak i za slijedeći kalendarski mjesec.

(2) Raspoložba iz stavka 1. ovoga članka osobito se odnosi na naplatu
najamnine ili zakupnine. Raspoložba na temelju prisilne ovrhe izjednačena
je s ugovornom raspoložbom.

(3) Najmoprimac ili zakupoprimac može prebiti svoju tražbinu prema dužniku
s tražbinama dužnika iz najamnoga ili zakupnoga odnosa u smislu odredbe
stavka 1. ovoga članka. Odredba ovoga stavka ne utječe na primjenu odredaba
članka 104. i 105. točke 2. do 4., ovoga Zakona.

*Otuđenje predmeta najma ili zakupa*

Članak 118.

Treći kojemu je stečajni upravitelj otuđio nekretninu ili prostorije
koje je dužnik iznajmio ili zakupio i koji stoga stupi umjesto dužnika
u najamni ili zakupni odnos, može otkazati taj odnos u zakonskom otkaznom
roku.

*Zabrana otkazivanja*

Članak 119.

Ako je dužnik najmoprimac ili zakupoprimac, druga ugovorna strana ne
može otkazati ugovor o najmu ili zakupu nakon podnošenja prijedloga za
otvaranje stečajnoga postupka:

1. zbog zakašnjenja s plaćanjem najamnine ili zakupnine do kojega je
došlo prije otvaranja stečajnoga postupka,

2. zbog pogoršanja dužnikova imovnoga stanja.

*Ugovori o radu*

Članak 120.

(1) Otvaranjem stečajnoga postupka ugovori o radu ili službi sklopljeni
s dužnikom kao poslodavcem ne prestaju.

(2) Otvaranje stečajnoga postupka je poseban opravdani razlog za otkaz
ugovora o radu.

(3) Nakon otvaranja stečajnoga postupka stečajni upravitelj u ime dužnika
poslodavca i zaposlenik mogu otkazati ugovor o radu, bez obzira na dogovoreno
trajanje ugovora ili dogovoreno isključenje prava na redoviti otkaz te
bez obzira na zakonske ili ugovorene odredbe o zaštiti zaposlenika. Otkazni
rok iznosi mjesec dana, ako zakonom nije predviđen kraći rok. Ako otkaz
izjavi stečajni upravitelj, druga strana može kao stečajni vjerovnik zahtijevati
naknadu štete zbog prijevremenoga prestanka radnoga odnosa.

(4) Ako zaposlenik smatra da otkaz njegova radnoga odnosa nije pravno
valjan, može tražiti zaštitu svojih prava u skladu s odredbama Zakona o
radu.

(5) Stečajni upravitelj može, na temelju odobrenja stečajnoga suca,
sklopiti nove ugovore o radu na određeno vrijeme radi dovršenja započetih
poslova i otklanjanja moguće štete.

(6) Plaće i ostala primanja iz radnoga odnosa određuje stečajni upravitelj,
na temelju odobrenja stečajnoga suca, u skladu sa zakonom i kolektivnim
ugovorom.

(7) Plaće i ostala primanja iz radnoga odnosa iz stavka 5. ovoga članaka
namiruju se kao obveze stečajne mase.

*Prestanak prava zaposlenika na suodlučivanje*

Članak 121.

Otvaranjem stečajnoga postupka prestaju prava zaposlenika na suodlučivanje.
Sporazumi sa zaposleničkim vijećem ne obvezuju stečajnoga upravitelja.

*Prestanak naloga i ugovora o obavljanju poslova*

Članak 122.

(1) Nalog dužnika koji se odnosi na imovinu koja ulazi u stečajnu masu
prestaje otvaranjem stečajnoga postupka.

(2) Ako nalogoprimac, koji bez svoje krivnje nije saznao za otvaranje
stečajnoga postupka, nastavi s obavljenjem posla, smatrat će se da je nalog
i dalje na snazi. Tražbine nalogoprimca u svezi s takvim nastavljenim obavljanjem
posla namiruju se kao tražbine stečajnoga vjerovnika.

(3) Nalogoprimac je dužan radi otklanjanja štete nastaviti s obavljanjem
posla i nakon otvaranja stečajnoga postupka sve dok stečajni upravitelj
ne preuzme obavljanje posla. Tražbine nalogoprimca u svezi s takvim nastavljenim
obavljanjem posla namiruju se kao tražbine vjerovnika stečajne mase.

*Ponude*

Članak 123.

Ponude učinjene dužniku ili ponude koje je učinio dužnik prestaju vrijediti
na dan otvaranja stečajnoga postupka ako do toga dana nisu prihvaćene.

*Prestanak ugovora o obavljanju poslova*

Članak 124.

Na ugovore o radu, ugovore o službi, ili ugovore o djelu kojima se netko
obvezao da će za dužnika obavljati određene poslove na odgovarajući se
način primjenjuju odredbe članka 122. ovoga Zakona.

*Prestanak punomoći*

Članak 125.

(1) Punomoć dužnika koja se odnosi na imovinu koja ulazi u stečajnu
masu, prestaje otvaranjem stečajnoga postupka.

(2) Odredbe članka 122. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovarajući
način i na punomoć.

*Ništavost ugovornih odredaba*

Članak 126.

Ugovorne odredbe kojima se unaprijed isključuje ili ograničava primjena
odredaba ovoga Zakona bez pravnoga su učinka.

3. POBIJANJE PRAVNIH RADNJI STE&EGRAVE;AJNOGA DUŽNIKA

*Opća odredba*

Članak 127.

(1) Pravne radnje poduzete prije otvaranja stečajnoga postupka kojima
se remeti ujednačeno namirenje vjerovnika (oštećenje vjerovnika), odnosno
kojima se pojedini vjerovnici stavljaju u povoljniji položaj (pogodovanje
vjerovnika), stečajni upravitelj u ime stečajnoga dužnika i stečajni vjerovnici
mogu pobijati u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Propuštanje je izjednačeno s pravnom radnjom.

*Kongruentno namirenje*

Članak 128.

(1) Pravna radnja, poduzeta u posljednja tri mjeseca prije podnošenja
prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka, kojom se jednom stečajnom
vjerovniku daje ili omogućava osiguranje ili namirenje na način i u vrijeme
u skladu sa sadržajem njegova prava (kongruentno namirenje), može se pobijati
ako je u vrijeme kad je poduzeta dužnik bio nesposoban za plaćanje i ako
je vjerovnik u to vrijeme znao za tu nesposobnost.

(2) Pobojna je i pravna radnja kojom se jednom stečajnom vjerovniku
daje ili omogućava osiguranje ili namirenje u skladu sa sadržajem njegova
prava, ako je poduzeta nakon podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga
postupka i ako je vjerovnik u vrijeme njenog poduzimanja znao za nesposobnost
za plaćanje ili za prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka.

(3) Smatrat će se da je vjerovnik znao za nesposobnost za plaćanje ili
za prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka ako je znao za okolnosti
iz kojih se nužno moralo zaključiti da postoji nesposobnost za plaćanje
ili da je podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka.

(4) Za osobu koja je s dužnikom bila bliska u vrijeme poduzimanja radnje
pretpostavlja se da je znala za nesposobnost za plaćanje ili prijedlog
za otvaranje postupka.

*Inkongruentno namirenje*

Članak 129.

(1) Pravna radnja kojom se jednom stečajnom vjerovniku daje ili omogućava
osiguranje ili namirenje, koje on nije imao pravo zahtijevati ili nije
imao pravo zahtijevati na taj način ili u to vrijeme, može se pobijati:

1. ako je poduzeta u posljednjem mjesecu prije podnošenja prijedloga
za otvaranje stečajnoga postupka ili nakon toga, ili

2. ako je poduzeta tijekom trećega ili drugoga mjeseca prije podnošenja
prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka, a dužnik je u to vrijeme bio
nesposoban za plaćanje, ili

3. ako je radnja poduzeta tijekom trećega ili drugoga mjeseca prije
podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka, a vjerovnik je
u vrijeme njena poduzimanja znao da se njome oštećuju stečajni vjerovnici.

(2) Smatrat će se da je vjerovnik znao da se radnjom oštećuju vjerovnici
ako je znao za okolnosti na temelju kojih se nužno moralo zaključiti da
se njome vjerovnici oštećuju. Za osobu koja je s dužnikom bila bliska u
vrijeme poduzimanja radnje pretpostavlja se da je znala za oštećenje stečajnih
vjerovnika.

*Pravne radnje kojima se vjerovnici izravno oštećuju*

Članak 130.

(1) Pravni posao dužnika kojim se stečajni vjerovnici izravno oštećuju
može se pobijati:

1. ako je poduzet tijekom posljednja tri mjeseca prije podnošenja prijedloga
za otvaranje stečajnoga postupka, ako je u vrijeme njegova poduzimanja
dužnik bio nesposoban za plaćanje i ako je druga strana u to vrijeme znala
za tu nesposobnost, ili

2. ako je poduzet nakon podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga
postupka, a druga je strana u vrijeme pravnoga posla znala ili morala znati
za nesposobnost za plaćanje ili za prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka.

(2) S pravnim poslom kojim se stečajni vjerovnici izravno oštećuju izjednačena
je pravna radnja dužnika kojom dužnik gubi neko od svojih prava ili zbog
koje pravo više ne može ostvarivati, ili radnja na temelju koje se protiv
dužnika može održati na snazi ili ostvariti neki imovinsko-pravni zahtjev.

(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka na odgovarajući se
način primjenjuju odredbe članka 128. stavka 3. i 4. ovoga Zakona.

*Namjerno oštećenje*

Članak 131.

(1) Pravna radnja koju je dužnik poduzeo u posljednjih pet godina prije
podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka ili nakon toga s
namjerom da ošteti svoje vjerovnike, može se pobijati ako je druga strana
u vrijeme poduzimanja radnje znala za namjeru dužnika. Znanje za namjeru
se pretpostavlja ako je druga strana znala da dužniku prijeti nesposobnost
za plaćanje i da se radnjom oštećuju vjerovnici.

(2) Naplatni ugovor sklopljen između dužnika i njemu bliske osobe može
se pobijati ako se stečajni vjerovnici njime izravno oštećuju. Taj se ugovor
ne može pobijati ako je sklopljen ranije od dvije godine prije podnošenja
prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka ili ako druga strana dokaže
da joj u vrijeme sklapanja ugovora nije bila poznata namjera dužnika da
ošteti vjerovnike.

*Pravne radnje bez naknade ili uz neznatnu naknadu*

Članak 132.

(1) Pravna radnja dužnika bez naknade ili uz neznatnu naknadu može se
pobijati, osim ako je poduzeta četiri godine prije podnošenja prijedloga
za otvaranje stečajnoga postupka.

(2) Ako se radi o uobičajenom prigodnom daru neznatne vrijednosti, radnja
se ne može pobijati.

*Zajam kojim se nadomještava kapital*

Članak 133.

Pobojna je pravna radnja kojom se za tražbinu člana društva za vraćanje
zajma kojim se nadomještava kapital ili za neku njemu odgovarajuću tražbinu:

1. daje osiguranje, i to ako je radnja poduzeta u posljednjih pet godina
prije podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka ili nakon
toga,

2. jamči namirenje, ako je radnja poduzeta u posljednjoj godini prije
podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka ili nakon toga.

*Tajno društvo*

Članak 134.

(1) Pobojna je pravna radnja kojom je tajnom članu društva ulog u potpunosti
ili djelomično vraćen ili kojom mu je njegov udio u nastalom gubitku u
potpunosti ili djelomično oprošten, ako je sporazum na kojemu se radnja
temelji sklopljen u posljednjoj godini prije podnošenja prijedloga za otvaranje
stečajnoga postupka nad trgovačkim društvom ili nakon toga. Isto vrijedi
i ako se u svezi sa sporazumom tajno društvo likvidira.

(2) Pravna radnja iz stavka 1. ovoga članka ne može se pobijati ako
je razlog za otvaranje stečajnoga postupka nastao tek nakon sporazuma.

*Isplata mjeničnih i čekovnih obveza*

Članak 135.

(1) Od primatelja se u slučaju kongruentnog namirenja ne može tražiti
vraćanje onoga što mu je dužnik isplatio na temelju mjenice, ako bi prema
mjeničnom pravu primatelj u slučaju odbijanja primanja plaćanja izgubio
mjenični zahtjev prema drugim mjeničnim obveznicima.

(2) Isplaćeni mjenični iznos mora podmiriti posljednji regresni obveznik,
ili, ako je on mjenicu prodao za račun treće osobe, ta treća osoba, ako
su posljednji regresni obveznik ili treća osoba u vrijeme kada je mjenicu
prodala ili dala prodati, znali za dužnikovu nesposobnost za plaćanje ili
za prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka. Odredbe članka 128. stavka
3. i 4. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovarajući način.

(3) Stavak 1. i 2. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju
na isplate dužnika na temelju čekova.

*Bliske osobe*

Članak 136.

(1) Bliskim osobama dužnika pojedinca u smislu ovoga Zakona smatraju
se:

1. bračni drug dužnika, čak i ako je brak sklopljen tek nakon pravne
radnje ili ako je prestao u posljednjoj godini prije poduzimanja radnje,

2. srodnici dužnika ili bračnog druga iz točke 1. ovoga stavka u ravnoj
liniji te braća i sestre, odnosno polubraća i polusestre dužnika ili bračnog
druga iz točke 1. ovoga stavka, kao i bračni drugovi tih osoba,

3. osobe koje Žive u domaćinstvu s dužnikom ili su u posljednjoj godini
koja je prethodila radnji Živjele u domaćinstvu s dužnikom.

(2) Bliskim osobama dužnika pravne osobe u smislu ovoga Zakona smatraju
se:

1. članovi upravnih i nadzornih tijela i osobno odgovorni članovi dužnika
kao i osobe koje u kapitalu dužnika sudjeluju s više od jedne četvrtine,

2. osoba ili društvo koji zbog svoje položajno-pravne ili radno-ugovorne
veze s dužnikom imaju priliku biti upoznati s gospodarskim položajem dužnika,

3. osoba koja stoji u osobnoj vezi opisanoj u stavku 1. ovoga članka
s jednom od osoba navedenom pod točkom 1. ili 2. ovoga stavka, osim ako
su osobe naznačene pod točkom 1. ili 2. ovoga stavka zakonom obvezane na
čuvanje tajne o poslovima dužnika.

*Izračunavanje rokova prije podnošenja prijedloga za otvaranje
stečajnoga postupka*

Članak 137.

(1) Rokovi određeni u odredbama članka 128. do 136. ovoga Zakona računaju
se od početka dana u mjesecu koji brojem odgovara danu kojega je prijedlog
za otvaranje stečajnoga postupka zaprimljen u sudu. Ako taj dan s tim brojem
ne postoji, rok se računa od početka sljedećega dana.

(2) Ako je podneseno više prijedloga za otvaranje postupka, mjerodavan
je prvi dopušteni i obrazloženi prijedlog, pa i ako je postupak otvoren
u povodu nekoga kasnijega prijedloga. Pravomoćno odbijen prijedlog uzima
se u obzir jedino ako je odbijen zbog nedostatnosti stečajne mase.

*Vrijeme poduzimanja pravne radnje*

Članak 138.

(1) Smatra se da je pravna radnja poduzeta u vrijeme kada nastupe njeni
pravni učinci.

(2) Ako je za pravovaljanost nekoga pravnoga posla potreban upis u zemljišnu
knjigu, upisnik brodova, brodova u izgradnji ili zrakoplova, smatrat će
se da je pravni posao poduzet čim budu ispunjene ostale pretpostavke za
njegovu valjanost, izjava volje o upisu postane obvezujuća za dužnika i
druga strana podnese zahtjev za upis pravne promjene.

(3) Odredba stavka 2. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje
i na zahtjev za upis predbilježbe radi osiguranja prava na pravnu promjenu.

(4) Ako je pravna radnja s uvjetom ili rokom, mjerodavno je vrijeme
njena poduzimanja, a ne vrijeme nastupa uvjeta ili isteka roka.

*Ovršna isprava*

Članak 139.

Može se pobijati i pravna radnja za koju je dobivena ovršna isprava
i radnja koja je poduzeta u postupku prisilne ovrhe.

*Gotovinski posao*

Članak 140.

Ako je dužnik za svoju činidbu primio protučinidbu jednake vrijednosti
koja je izravno ušla u njegovu imovinu, pravna radnja u povodu koje je
činidba izvršena može se pobijati samo uz uvjete iz članka 131. ovoga Zakona.

*Pravna sredstva i pravne posljedice pobijanja*

Članak 141.

(1) Pravne radnje stečajnoga dužnika ovlašteni su pobijati stečajni
vjerovnici te stečajni upravitelj u ime stečajnoga dužnika.

(2) Tužba za pobijanje pravnih radnji može se podnijeti u roku od dvije
godine od otvaranja stečajnoga postupka, a najkasnije do zaključenja stečajnoga
postupka.

(3) Tužba iz stavka 1. ovoga članka podnosi se protiv osobe prema kojoj
je pobijana radnja poduzeta te protiv dužnika ako on nije tužitelj.

(4) Stečajni upravitelj može podnijeti tužbu za pobijanje pravnih radnji
samo na temelju odobrenja stečajnoga suca.

(5) Ako se zahtjev za pobijanje pravne radnje prihvati, pobijena pravna
radnja je bez učinka prema stečajnoj masi i protivna je strana dužna vratiti
u stečajnu masu sve imovinske koristi stečene na osnovi pobijene radnje.

(6) Primatelj činidbe bez naknade ili uz neznatnu naknadu mora vratiti
ono što je primio samo ako je time obogaćen, osim ako je znao ili je morao
znati da se takvom činidbom oštećuje vjerovnike.

(7) Pravne radnje dužnika mogu se pobijati i isticanjem prigovora u
parnici bez vremenskoga ograničenja iz stavka 2. ovoga članka.

*Prava protivnika pobijanja*

Članak 142.

(1) Ako protivnik pobijanja vrati natrag ono što je primio, njegova
tražbina ponovno oživljuje.

(2) Protivnik pobijanja ima pravo tražiti da mu se njegova protučinidba
vrati iz stečajne mase ako se iz te mase još može izdvojiti ili ako je
masa obogaćena vrijednošću činidbe. Inače protivnik pobijanja može svoje
pravo na povrat protučinidbe ostvarivati kao stečajni vjerovnik.

*Pobijanje protiv pravnih sljednika*

Članak 143.

(1) Pravna radnja može se pobijati i protiv nasljednika ili drugog univerzalnog
pravnoga sljednika protivnika pobijanja.

(2) Pravna radnja se može pobijati protiv ostalih pravnih sljednika
protivnika pobijanja:

1. ako je pravni sljednik u vrijeme stjecanja znao za okolnosti na kojima
se zasniva pobojnost stjecanja njegova pravnog prednika,

2. ako je pravni sljednik u vrijeme stjecanja spadao u osobe koje su
dužniku bliske, osim ako dokaže da u to vrijeme nije znao za okolnosti
na kojima se zasniva pobojnost stjecanja njegova pravnog prednika,

3. ako je pravnom sljedniku ono što je stečeno ustupljeno bez naknade
ili uz neznatnu naknadu.

*Pravne radnje nakon otvaranja stečajnoga postupka*

Članak 144.

(1) Pravna radnja poduzeta nakon otvaranja stečajnoga postupka koja
ostaje na snazi prema pravilima o zaštiti povjerenja u javne knjige, može
se pobijati po pravilima o pobijanju pravnih radnji poduzetih prije otvaranja
stečaja.

(2) Rok za tužbu iz članka 141. ovoga Zakona počinje teći od nastupanja
pravnih učinaka radnje.

GLAVA IV.

UPRAVLJANJE STEČAJNOM MASOM I UNOVČENJE STEČAJNE MASE

1. OSIGURANJE STE&EGRAVE;AJNE MASE

*Preuzimanje stečajne mase*

Članak 145.

(1) Nakon otvaranja stečajnoga postupka stečajni upravitelj je dužan
cjelokupnu imovinu koja ulazi u stečajnu masu odmah uzeti u posjed i njome
upravljati.

(2) Stečajni upravitelj može na temelju ovršnoga otpravka rješenja o
otvaranju stečajnoga postupka zahtijevati od suda da naredi dužniku predaju
stvari i odrediti ovršne radnje kojima će se ta naredba prisilno ostvariti.
Uz nalog za predaju sud može po službenoj dužnosti odrediti i mjere prisile
protiv zastupnika koji po zakonu zastupa dužnika pravnu osobu ili dužnika
pojedinca iz članka 107. ovoga Zakona.

*Računi dužnika*

Članak 146.

(1) Danom otvaranja stečajnoga postupka gase se računi dužnika i prestaju
prava osoba koje su bile ovlaštene raspolagati imovinom dužnika na tim
računima.

(2) Stečajni upravitelj će otvoriti novi račun dužnika ili dva računa
ako dužnik ima deviznih sredstava i odrediti osobe koje će biti ovlaštene
raspolagati sredstvima na tim računima.

(3) Sredstva s ugašenih računa prenijet će se na nove račune.

*Tvrtka dužnika*

Članak 147.

Nakon otvaranja stečajnoga postupka uz tvrtku ili naziv dužnika dodaje
se oznaka "u stečaju" s naznakom novih brojeva računa preko kojih se obavlja,
odnosno nastavlja obavljanje poslovanja dužnika.

*Novac i predmeti od vrijednosti*

Članak 148.

(1) Odbor vjerovnika može odrediti gdje će se i pod kojim uvjetima novac,
vrijednosni papiri ili dragocjenosti pohraniti ili uložiti. Ako odbor vjerovnika
nije osnovan ili ako još nije donio odluku, stečajno vijeće može donijeti
odgovarajuću odluku.

(2) Ako je odbor vjerovnika osnovan, stečajni upravitelj ima pravo pohranjeni
ili uloženi novac, vrijednosne papire ili dragocjenosti preuzeti samo ako
priznanicu supotpiše i jedan od članova odbora vjerovnika. Upute koje je
stečajni upravitelj dao o uvjetima pohrane ili ulaganja obvezuju samo ako
ih supotpiše i jedan od članova odbora vjerovnika.

(3) Vjerovnici na ročištu mogu donijeti odluku kojom se uređuje način
pohrane ili ulaganja novca ili predmeta od vrijednosti.

(4) Ako stečajni upravitelj ne može dobiti supotpis kojega od članova
odbora vjerovnika u skladu s odredbom stavka 2. ovoga članka, stečajni
sudac ga u slučaju potrebe može ovlastiti da sam preuzme pohranjeni ili
uloženi novac, vrijednosne papire ili dragocjenosti.

*Pečaćenje*

Članak 149.

Stečajni upravitelj može radi osiguranja stvari koje ulaze u stečajnu
masu zatražiti da službena osoba suda ili javni bilježnik popiše i zapečati
dužnikove stvari. Zapisnik o stavljanju ili odstranjivanju pečata stečajni
upravitelj je dužan izložiti na uvid svim sudionicima u sudskoj pisarnici.

*Popis predmeta stečajne mase*

Članak 150.

(1) Stečajni upravitelj dužan je sastaviti popis pojedinih predmeta
stečajne mase. Dužnik pojedinac i zastupnici po zakonu dužnika pravne osobe
dužni su u tome surađivati sa stečajnim upraviteljem, ako je to moguće
bez štetnoga odugovlačenja.

(2) Za svaki predmet potrebno je navesti njegovu vrijednost. Ako vrijednost
ovisi o tome hoće li dužnikovo poduzeće nastaviti poslovanje ili ne, potrebno
je navesti obje vrijednosti. Ako je to potrebno, procjena pojedinih dijelova
imovine može se povjeriti vještacima.

*Popis vjerovnika*

Članak 151.

(1) Stečajni upravitelj dužan je sastaviti popis svih dužnikovih vjerovnika
za koje je saznao iz knjiga i poslovne dokumentacije dužnika, iz drugih
podataka dužnika, prijava njihovih tražbina ili na koji drugi način.

(2) U popisu se odvojeno vode vjerovnici s pravom odvojenoga namirenja
i stečajni vjerovnici razvrstani po pojedinim isplatnim redovima. Za svakoga
vjerovnika potrebno je navesti adresu kao i osnovu i iznos njegove tražbine.
Za razlučne vjerovnike potrebno je dodatno označiti i predmet na kojemu
postoji razlučno pravo i vjerojatnu visinu iznosa za koji vjerovnik neće
biti odvojeno namiren. Sastavljanje popisa vjerovnika stečajni upravitelj
može, po potrebi, povjeriti i vještacima.

(3) U popisu će se navesti koje su mogućnosti za prijeboj. Potrebno
je procijeniti i visinu obveza stečajne mase za slučaj uzastopnoga i neprekinutoga
unovčenja imovine dužnika.

*Pregled imovine i obveza*

Članak 152.

(1) Stečajni upravitelj je dužan s obzirom na vrijeme otvaranja stečajnoga
postupka sastaviti sustavan pregled u kojemu će se navesti i usporediti
predmeti stečajne mase i dužnikove obveze i njihova procjena. Procjena
vrijednosti predmeta stečajne mase obavit će se prema odredbama članka
150. ovoga Zakona, a procjena vrijednosti obveza prema odredbama članka
151. ovoga Zakona.

(2) Nakon sastavljanja pregleda imovine stečajni sud može na prijedlog
stečajnoga upravitelja ili kojega od vjerovnika, narediti dužniku da se
očituje o potpunosti pregleda imovine. U ovom će se slučaju na odgovarajući
način primijeniti odredbe članka 106. i 107. ovoga Zakona.

*Izlaganje u sudskoj pisarnici*

Članak 153.

Popis predmeta stečajne mase, popis vjerovnika te pregled imovine i
obveza moraju se izložiti u sudskoj pisarnici najkasnije osam dana prije
izvještajnoga ročišta.

*Trgovačko-pravno i porezno-pravno polaganje računa*

Članak 154.

(1) Trgovačko-pravne i porezno-pravne obveze dužnika da vodi knjige
i polaže račune ne mijenjaju se otvaranjem stečajnoga postupka. U odnosu
na stečajnu masu te dužnosti mora ispunjavati stečajni upravitelj.

(2) Otvaranjem stečajnoga postupka započinje nova poslovna godina. Vrijeme
do izvještajnoga ročišta ne uračunava se u zakonske rokove za sastavljanje
i objavljivanje završnoga računa.

(3) Postavljanje revizora završnoga računa u stečajnom postupku uređuje
se posebnim propisima, s time da revizora postavlja isključivo upisni sud,
na prijedlog upravitelja. Ako je za poslovnu godinu prije otvaranja postupka
već izabran revizor, otvaranje stečajnoga postupka ne utječe na pravnu
valjanost takvog postavljenja.

2. ODLUKA O UNOV&EGRAVE;ENJU

*Izvještajno ročište*

Članak 155.

(1) Na izvještajnom ročištu stečajni upravitelj je dužan podnijeti izvješće
o gospodarskom položaju dužnika i njegovim uzrocima. Posebno treba istaknuti
postoje li izgledi da se poslovanje poduzeća dužnika nastavi u cijelosti
ili djelomično i kakve bi učinke to moglo imati na namirenje vjerovnika.

(2) Dužniku pojedincu i odboru vjerovnika omogućit će se da se na izvještajnom
ročištu izjasne o izvješću stečajnoga upravitelja. Na ročištu se o izvješću
mogu izjasniti i predstavnici gospodarske ili obrtničke komore.

*Odluka o daljnjem tijeku poslovanja stečajnoga dužnika*

Članak 156.

(1) Vjerovnici na ročištu odlučuju o tome hoće li se poslovanje dužnika
obustaviti ili će se privremeno nastaviti i dalje. Vjerovnicisvoje odluke
mogu izmijeniti na kasnijim ročištima.

(2) Vjerovnici mogu odrediti način i uvjete unovčenja imovine dužnika.

*Obustava poslovanja poduzeća prije odluke vjerovnika*

Članak 157.

(1) Ako stečajni upravitelj smatra da poslovanje poduzeća treba obustaviti
prije izvještajnoga ročišta, dužan je pribaviti suglasnost odbora vjerovnika,
ako je on osnovan.

(2) Prije nego što odbor vjerovnika odluči o tome, ili, ako odbor nije
osnovan, prije nego što obustavi poslovanje poduzeća, stečajni upravitelj
je dužan o tome obavijestiti dužnika pojedinca. Stečajno vijeće će, na
prijedlog dužnika pojedinca i nakon što sasluša stečajnoga upravitelja,
zabraniti obustavljanje poslovanja poduzeća ako se to bez bitnoga smanjenja
stečajne mase može odgoditi do izvještajnoga ročišta.

*Unovčenje stečajne mase*

Članak 158.

(1) Nakon izvještajnoga ročišta stečajni upravitelj je dužan bez odgode
unovčiti imovinu koja ulazi u stečajnu masu, ako to nije u suprotnosti
s odlukom vjerovnika.

(2) Prigodom unovčenja dijelova imovine stečajne mase stečajni upravitelj
je dužan držati se odluka vjerovnika i odbora vjerovnika.

(3) Stečajni upravitelj može predložiti sudu da unovčenje određenih
dijelova imovine koja ulazi u stečajnu masu odredi i provede po pravilima
koja vrijede za sudsku ovrhu radi naplate novčane tražbine.

*Pravne radnje od posebne važnosti*

Članak 159.

(1) Stečajni upravitelj dužan je pribaviti suglasnost odbora vjerovnika
za pravne radnje koje su od posebne važnosti za stečajni postupak. Ako
odbor vjerovnika nije osnovan, suglasnost daju vjerovnici.

(2) Suglasnost iz stavka 1. ovoga članka potrebna je osobito:

1. ako se namjerava otuđiti poduzeće ili neki pogon, robno skladište
u cjelini, nekretnina, udio dužnika u nekom drugom poduzeću koje treba
služiti uspostavljanju trajne veze s tim poduzećem, ili pravo na povremena
primanja,

2. ako se namjerava uzeti zajam, kojim bi stečajna masa bila znatno
opterećena,

3. ako se namjerava pokrenuti ili preuzeti parnica znatne vrijednosti
predmeta spora, ako se preuzimanje takve parnice namjerava odbiti ili se
radi rješavanja ili izbjegavanja takve parnice namjerava sklopiti nagodba
ili ugovor o izbranom sudu.

*Privremena zabrana pravne radnje*

Članak 160.

U slučajevima iz članka 159. ovoga Zakona stečajni upravitelj će prije
donošenja odluke odbora vjerovnika ili vjerovnika obavijestiti dužnika
pojedinca, ako je to moguće bez štetnoga odugovlačenja. Ako vjerovnici
nisu još dali svoju suglasnost, stečajno vijeće može, na prijedlog dužnika
ili većine vjerovnika iz članka 57. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona, nakon
što sasluša stečajnoga upravitelja, privremeno zabraniti poduzimanje pravne
radnje, te zakazati ročište vjerovnika, na kojem će se odlučiti o poduzimanju
te pravne radnje.

*Otuđenje poduzeća ili pogona osobama s posebnim interesom*

Članak 161.

(1) Poduzeće ili pogon smiju se otuđiti samo uz suglasnost vjerovnika,
ako stjecatelj ili osoba koja ima udjela u njegovu kapitalu u visini od
najmanje jedne petine:

1. spada u krug osoba koje su dužniku bliske,

2. spada u vjerovnike s pravom odvojenoga namirenja ili stečajne vjerovnike,
koji nisu nižega isplatnoga reda, a čija razlučna prava i tražbine po procjeni
stečajnoga suda zajedno dosežu petinu svote koja se dobije zbrajanjem vrijednosti
svih razlučnih prava i iznosa tražbina svih stečajnih vjerovnika, koji
nisu nižega isplatnoga reda.

(2) Smatrat će se da osoba ima udio u stjecatelju u smislu stavka 1.
ovoga članka i ako u stjecatelju sudjeluje društvo, ili trgovac pojedinac
koji ovisi o toj osobi, ili treća osoba za račun te osobe ili ovisnoga
društva ili trgovca pojedinca.

*Otuđenje poduzeća ili pogona ispod vrijednosti*

Članak 162.

(1) Na prijedlog dužnika ili većine vjerovnika opisane člankom 57. stavkom
1. točkom 3. ovoga Zakona, te nakon saslušanja stečajnoga upravitelja,
stečajno vijeće može odlučiti da se namjeravano otuđenje poduzeća ili pogona
može provesti samo uz suglasnost vjerovnika, ako predlagatelj učini vjerojatnim
da bi otuđenje u korist nekoga drugoga stjecatelja za stečajnu masu bilo
povoljnije.

(2) Ako je predlagatelj uslijed podnošenja prijedloga imao troškove,
može zatražiti da mu se oni naknade iz stečajne mase čim stečajno vijeće
donese rješenje iz stavka 1. ovoga članka.

*Pravna valjanost pravne radnje*

Članak 163.

(1) Otuđenje imovine dužnika protivno odredbama članaka 159. do 162.
ovoga Zakona ne utječe na valjanost radnje stečajnoga upravitelja.

(2) Pravne radnje koje je stečajni upravitelj poduzeo u ime stečajnoga
dužnika mogu se pobijati po općim pravilima za pobijanje pravnih radnji,
odnosno pravnih poslova.

3. UNOV&EGRAVE;ENJE PREDMETA NA KOJIMA POSTOJI RAZLU&EGRAVE;NO
PRAVO

*Unovčenje nekretnina, brodova i zrakoplova*

Članak 164.

(1) Nekretnine na kojima postoji razlučno pravo stečajno vijeće prodaje,
na prijedlog stečajnoga upravitelja, uz odgovarajuću primjenu odredaba
propisa o ovrsi kojima je uređena ovrha na nekretnini.

(2) U rješenju o prodaji nekretnine stečajno vijeće će odrediti da se
nekretnina prodaje u stečajnom postupku. U zemljišnoj knjizi će se upisati
zabilježba rješenja o prodaji nekretnine.

(3) Ako se nekretnina nije mogla prodati na prvom ročištu za prodaju
za utvrđenu vrijednost, na narednim ročištima može se prodati za nižu vrijednost
koju odredi stečajno vijeće.

(4) Ako je razlučni vjerovnik pokrenuo postupak ovrhe na nekretnini
radi prisilnoga namirenja svoje tražbine prije nego što je stečajni upravitelj
predložio njenu prodaju prema odredbi stavka 1. ovoga članka, nekretnina
će se prodati u ovršnom postupku koji je pokrenuo razlučni vjerovnik.

(5) Odredbe prethodnih stavaka ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju na prodaju brodova, brodova u izgradnji i zrakoplova.

*Unovčenje drugih pokretnih stvari i prava*

Članak 165.

(1) Stečajni upravitelj smije neposrednom pogodbom unovčiti pokretnu
stvar na kojoj postoji razlučno pravo, ako se ta stvar nalazi u njegovu
posjedu.

(2) Stečajni upravitelj smije naplatiti ili na drugi način unovčiti
tražbinu ili drugo pravo koje je dužnik ustupio radi osiguranja nekoga
prava.

*Obavješćivanje vjerovnika*

Članak 166.

(1) Ako stečajni upravitelj ima pravo na unovčenje pokretne stvari u
skladu s odredbom članka 165. stavka 1. ovoga Zakona, dužan je razlučnoga
vjerovnika na njegov zahtjev obavijestiti o stanju te stvari. Umjesto obavijesti
on može dopustiti vjerovniku razgledavanje te stvari.

(2) Ako upravitelj ima pravo na naplatu tražbine u skladu s odredbom
članka 165. stavka 2. ovoga Zakona, dužan je razlučnoga vjerovnika, na
njegov zahtjev, obavijestiti o toj tražbini. Umjesto obavijesti on može
dopustiti vjerovniku uvid u knjige i u poslovnu dokumentaciju dužnika.

*Priopćenje namjere otuđenja*

Članak 167.

(1) Prije nego što stečajni upravitelj otuđi trećoj osobi stvar ili
pravo koje je ovlašten unovčiti u skladu s odredbama članka 165. ovoga
Zakona, dužan je razlučnom vjerovniku priopćiti na koji način taj predmet
namjerava otuđiti. Stečajni upravitelj će dati vjerovniku priliku da u
roku od osam dana predloži unovčenje predmeta koje bi za vjerovnika bilo
povoljnije.

(2) Ako prijedlog bude podnesen u roku od osam dana ili pravovremeno
prije otuđenja, stečajni upravitelj je dužan uzeti u obzir mogućnost povoljnijega
otuđenja koje je predložio vjerovnik.

(3) Drukčija mogućnost unovčenja može biti i u tome da vjerovnik sam
preuzme predmet. Povoljnijom se smatra i ona mogućnost unovčenja kojom
se smanjuju troškovi.

*Zaštita vjerovnika od odugovlačenja s unovčenjem*

Članak 168.

(1) Dok predmet koji je stečajni upravitelj ovlašten unovčiti prema
odredbama članka 165. ovoga Zakona ne bude unovčen, vjerovnik ima pravo
na kamate iz stečajne mase koje teku od izvještajnoga ročišta.

(2) Ako je vjerovnik već prije otvaranja stečajnoga postupka određenim
mjerama osiguranja spriječen u unovčenju predmeta, kamate počinju teći
najkasnije tri mjeseca nakon što mjera bude određena.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka neće se primijeniti ako se prema
visini tražbine te vrijednosti drugih tereta na predmetu vjerovnik ne bi
mogao namiriti iz utrška.

*Raspodjela utrška*

Članak 169.

(1) Nakon što stečajni upravitelj unovči pokretnu stvar ili tražbinu,
iz utrška će se u stečajnu masu prije svega unijeti iznos potreban za naknadu
troškova utvrđivanja tražbine ili unovčenja. Od preostaloga će se iznosa
bez odlaganja namiriti razlučni vjerovnik.

(2) Ako mu stečajni upravitelj prepusti unovčiti neki predmet, koji
ima pravo unovčiti u skladu s odredbama članka 165. ovoga Zakona, razlučni
vjerovnik je dužan iz utrška u stečajnu masu najprije izdvojiti iznos potreban
za pokriće troškova utvrđivanja tražbine i poreza kojim je takva prodaja
opterećena.

*Obračun troškova*

Članak 170.

(1) Troškovi utvrđivanja tražbine, koji obuhvaćaju troškove utvrđivanja
istovjetnosti predmeta i prava na tom predmetu, određuju se paušalno u
iznosu od 5 posto od utrška.

(2) Troškovi unovčenja određuju se paušalno u iznosu od 5 posto od utrška.
Ako su stvarno nastali troškovi znatno niži ili viši, odredit će se u stvarnoj
visini. Ako je zbog unovčenja stečajna masa opterećena porezom, iznos toga
poreza pridodaje se troškovima unovčenja.

*Ostalo korištenje pokretnih stvari*

Članak 171.

(1) Stečajni upravitelj smije koristiti za stečajnu masu pokretnu stvar
koju ima pravo unovčiti ako on tako nastalo smanjenje vrijednosti osiguranja
naknadi razlučnom vjerovniku iz stečajne mase.

(2) Upravitelj takvu stvar smije spojiti, izmiješati ili preraditi,
ako se time ne ugrožava osiguranje razlučnoga vjerovnika.

(3) Ako uslijed radnji stečajnoga upravitelja iz stavka 2. ovoga članka
razlučni vjerovnik stekne osiguranje na kojoj drugoj stvari, na toj će
se stvari njegovo osiguranje ograničiti na vrijednost ranijega predmeta
osiguranja.

*Pravo razlučnoga vjerovnika da obavi unovčenje*

Članak 172.

(1) Ako stečajni upravitelj nema pravo na unovčenje pokretne stvari
ili tražbina na kojima postoji razlučno pravo, vjerovnik ima pravo unovčiti
stvar ili tražbinu.

(2) Na prijedlog stečajnoga upravitelja, a nakon što sasluša vjerovnika,
stečajno vijeće može odrediti rok u kojem vjerovnik mora unovčiti predmet.
Nakon proteka toga roka pravo na unovčenje stječe stečajni upravitelj.

GLAVA V.

NAMIRENJE STEČAJNIH VJEROVNIKA

1. UTVRĐIVANJE TRAŽBINE

*Prijavljivanje tražbine*

Članak 173.

(1) Stečajni vjerovnici prijavu svojih tražbina podnose stečajnom upravitelju
u dva primjerka. Prijavi se u prijepisu prilažu isprave iz kojih tražbina
proizlazi, odnosno kojima se dokazuje.

(2) U prijavi je potrebno navesti osnovu i iznos tražbine u kunama te
broj Žiro-računa ili drugoga računa vjerovnika, ako ga ima.

(3) Ako se prijavljuju tražbine o kojima se vodi parnica, u prijavi
treba navesti sud pred kojim se vodi parnica s nazakom broja spisa.

(4) Razlučni vjerovnici označuju u prijavi dio imovine dužnika na koji
se njihovo pravo odnosi te iznos do kojega njihove tražbine neće biti pokrivene
razlučnim pravom.

(5) Tražbine vjerovnika nižih isplatnih redova prijavljuju se samo ako
stečajno vijeće posebno pozove i te vjerovnike da prijave svoje tražbine.
U prijavi takvih tražbina treba naznačiti da se radi o tražbini nižega
isplatnoga reda te označiti redno mjesto na koje vjerovnik ima pravo.

*Tablica*

Članak 174.

(1) Stečajni upravitelj svaku prijavljenu tražbinu s podacima navedenim
u članku 173. ovoga Zakona upisuje u tablicu. Tablica se nakon isteka roka
za prijavljivanje a prije ispitnoga ročišta, zajedno s prijavama kao i
priloženim ispravama, izlaže u pisarnici stečajnoga suda na uvid sudionicima.

(2) Stečajni sudac može u slučaju potrebe odrediti da se tablice s prilozima
iz stavka 1. ovoga članka izlože umjesto u pisarnici suda na kojem drugom
mjestu.

*Tijek ispitnoga ročišta*

Članak 175.

(1) Na ispitnom ročištu se prijavljene tražbine ispituju prema svojim
iznosima i redu.

(2) Stečajni upravitelj je dužan određeno se izjasniti priznaje li ili
osporava svaku prijavljenu tražbinu.

(3) Tražbine koje su osporili stečajni upravitelj, dužnik pojedinac
ili koji od stečajnih vjerovnika moraju se posebno raspraviti.

*Naknadne prijave*

Članak 176.

(1) Na ispitnom ročištu ispituju se i tražbine prijavljene nakon isteka
roka za prijavljivanje. Ako stečajni upravitelj ili koji od stečajnih vjerovnika
prigovori takvom ispitivanju ili ako se tražbina prijavi tek nakon ispitnoga
ročišta, stečajno vijeće će na trošak vjerovnika koji je zakasnio s prijavljivanjem
odrediti posebno ispitno ročište. To isto vrijedi i za naknadne izmjene
prijave.

(2) Ako je sud u skladu s odredbom članka 173. stavka 3. ovoga Zakona
pozvao vjerovnike nižih isplatnih redova da prijave svoje tražbine tako
da rok određen za te prijave istječe kasnije od osam dana prije ispitnoga
ročišta, na trošak stečajne mase odredit će se posebno ispitno ročište.

(3) Poziv za posebno ispitno ročište se objavljuje. Na to se ročište
posebno pozivaju stečajni vjerovnici koji su prijavili svoje tražbine,
stečajni upravitelj i dužnik fizička osoba.

*Utvrđivanje tražbine*

Članak 177.

(1) Tražbina se smatra utvrđenom ako ju na ispitnom ročištu ne ospori
stečajni upravitelj, koji od stečajnih vjerovnika, odnosno ako izjavljeno
osporavanje bude otklonjeno. Ako dužnik pojedinac ospori tražbinu, to ne
sprečava utvrđivanje tražbine.

(2) Stečajni sudac sastavlja posebnu tablicu ispitanih tražbina u koju
za svaku prijavljenu tražbinu unosi u kojoj je mjeri tražbina utvrđena
prema svom iznosu i svom redu odnosno tko je tražbinu osporio. Osporavanje
dužnika fizičke osobe također se unosi u tablicu. Na mjenicama ili drugim
ispravama o dugu ovršni sudac će naznačiti da je tražbina utvrđena.

(3) Na temelju tablice iz stavka 2. ovoga članka stečajno vijeće donosi
rješenje kojim odlučuje o tome u kojem su iznosu i u kojem isplatnom redu
utvrđene, odnosno osporene pojedine tražbine. Tim rješenjem stečajno vijeće
odlučuje i o upućivanju na parnicu radi utvrđivanja, odnosno osporavanja
tražbine.

(4) Rješenje iz stavka 3. ovoga članka objavljuje se na oglasnoj ploči
suda i dostavlja, u pravilu u obliku izvatka, svakom vjerovniku čija je
tražbina osporena, odnosno koji je upućen na parnicu. To rješenje svaki
vjerovnik može pobijati žalbom u dijelu koji se tiče njegove prijavljene
tražbine, odnosno tražbine koju je osporio.

(5) Rješenje iz stavka 4. ovoga članka dostavlja se i stečajnom upravitelju.
Protiv tog rješenja stečajni upravitelj može podnijeti žalbu.

(6) Na naknadnim ispitnim ročištima ne mogu se osporavati tražbine koje
su utvrđene na prethodnim ispitnim ročištima.

*Osporene tražbine*

Članak 178.

(1) Ako je stečajni upravitelj ili koji od stečajnih vjerovnika osporio
tražbinu, stečajno vijeće će vjerovnika uputiti na parnicu radi utvrđivanja
osporene tražbine.

(2) Ako za osporenu tražbinu postoji ovršna isprava, stečajno vijeće
će na parnicu uputiti osporavatelja da dokaže osnovanost svoga osporavanja.

(3) Vjerovnici čije su tražbine utvrđene o tome neće biti posebno obaviješteni,
o čemu će biti upozoreni prije ispitnoga ročišta. Ti vjerovnici mogu na
svoj trošak tražiti da im se izda ovjerovljeni izvadak rješenja.

(4) Ako osoba koja je upućena na parnicu ne pokrene parnicu u roku koji
joj je za to određen u rješenju vijeća o upućivanju na parnicu, smatrat
će se da je odustala od prava na vođenje parnice.

(5) Na zahtjev vjerovnika koji je upućen na parnicu stečajno vijeće
može odlučiti da se rješavanje spora povjeri kojem stalnom izbranom sudištu
u Republici Hrvatskoj.

(6) Zahtjev iz stavka 5. ovoga članka vjerovnik je dužan podnijeti u
roku od osam dana od dana kada mu je dostavljena odluka o upućivanju na
parnicu.

(7) Rješenje stečajnoga vijeća iz stavka 5. ovoga članka u cijelosti
zamjenjuje ugovor stranaka o izbranom sudu.

(8) U postupku pred izbranim sudom iz stavka 5. ovoga članka svaki stečajni
vjerovnik, odnosno stečajni dužnik može se umiješati i sudjelovati u svojstvu
umješača s položajem jedinstvenoga suparničara.

(9) Pravorijek izbranoga suda kojim je utvrđena tražbina i njezin isplatni
red ili kojim je utvrđeno da tražbina ne postoji, djeluje prema stečajnom
dužniku i svim stečajnim vjerovnicima. Odredbe članka 181. stavka 2. i
3. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovarajući način.

*Nastavljanje parnica*

Članak 179.

(1) Ako je u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka tekla parnica o tražbini,
postupak radi utvrđivanja nastavit će se preuzimanjem te parnice. Prijedlog
za nastavak parnice može staviti vjerovnik čija je tražbina osporena ili
osporavatelj. Osporavatelj parnicu nastavlja u ime i za račun dužnika.

(2) Ako sud pred kojim je parnica nastavljena nije stečajni sud, oglasit
će se nenadležnim i predmet ustupiti stečajnom sudu. Protiv rješenja o
ustupanju predmeta stečajnom sudu nije dopuštena Žalba.

*Opseg utvrđivanja i vrijednost predmeta spora*

Članak 180.

(1) U parnici se utvrđenje tražbine može zahtijevati samo na temelju
osnove, u iznosu i u isplatnom redu kako je ono označeno u prijavi ili
na ispitnom ročištu.

(2) Vrijednost predmeta spora radi utvrđivanja tražbine koju je osporio
stečajni upravitelj ili stečajni vjerovnik, određuje se prema iznosu koji
se za tu tražbinu može očekivati pri razdiobi stečajne mase.

*Učinak odluke*

Članak 181.

(1) Pravomoćna odluka kojom se utvrđuje tražbina i njezin isplatni red
ili kojom se utvrđuje da tražbina ne postoji, djeluje prema stečajnom dužniku
i svim stečajnim vjerovnicima.

(2) Stranka koja dobije parnicu može tražiti od stečajnoga suda ispravak
tablice ispitanih tražbina.

(3) Vjerovnici koji su vodili parnicu bez sudjelovanja stečajnoga upravitelja
mogu zahtijevati naknadu svojih troškova iz stečajne mase ako je vođenje
parnice bilo korisno za masu.

*Tužba protiv dužnika*

Članak 182.

Ako je dužnik fizička osoba na ispitnom ročištu osporio neku tražbinu,
vjerovnik ima pravo protiv dužnika podići tužbu radi utvrđenja svoje tražbine.
Ako se u vrijeme otvaranja stečajnoga postupka vodila parnica o toj tražbini,
vjerovnik može preuzeti tu parnicu protiv dužnika.

2. DIOBA

*Namirenje stečajnih vjerovnika*

Članak 183.

(1) S namirenjem stečajnih vjerovnika može se započeti tek nakon općeg
ispitnoga ročišta.

(2) Namirenje vjerovnika provodi se prema pritjecanju gotovinskih sredstava.
Stečajni vjerovnici nižih isplatnih redova ne uzimaju se u obzir kod djelomičnih
dioba.

(3) Diobe obavlja stečajni upravitelj. Prije svake diobe on je dužan
pribaviti suglasnost odbora vjerovnika, odnosno stečajnoga suca ako taj
odbor nije osnovan.

*Diobni popis*

Članak 184.

Prije diobe stečajni upravitelj će sastaviti popis tražbina koje se
uzimaju u obzir pri diobi. Taj se popis izlaže u pisarnici stečajnoga suda
na uvid sudionicima. Upravitelj je dužan javno objaviti zbroj tražbina
i iznos koji će se rapodijeliti vjerovnicima.

*Osporene tražbine*

Članak 185.

(1) Stečajni vjerovnik koji je upućen na parnicu radi utvrđenja svoje
osporene tražbine, mora u roku od petnaest dana od javne objave iz članka
184. ovoga Zakona podnijeti dokaz stečajnom upravitelju da je podnio tužbu
radi utvrđenja te tražbine, odnosno da je preuzeo ranije pokrenutu parnicu.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka iznos koji bi vjerovnik dobio
da njegova tražbina nije osporena izdvojit će se sve dok se parnica pravomoćno
ne završi.

(3) Ako vjerovnik ne podnese pravodobno dokaz iz stavka 1. ovoga članka,
njegova se tražbina pri djelomičnoj diobi neće uzeti u obzir.

*Razlučni vjerovnici*

Članak 186.

(1) Vjerovnik koji ima pravo na odvojeno namirenje treba najkasnije
u roku od petnaest dana nakon javne objave iz članka 184. ovoga Zakona
podnijeti dokaz stečajnom upravitelju da se i u kojem iznosu odrekao odvojenoga
namirenja ili da nije odvojeno namiren. Ako dokaz ne podnese pravodobno,
njegova se tražbina neće uzeti u obzir pri djelomičnoj diobi.

(2) Da bi tražbina razlučnoga vjerovnika bila uzeta u obzir pri djelomičnoj
diobi, dovoljno je da vjerovnik unutar roka iz stavka 1. ovoga članka upravitelju
dokaže da će se unovčiti predmet na kojem postoji razlučno pravo te da
učini vjerojatnim visinu iznosa u kojem neće biti odvojeno namiren. U tom
će se slučaju pri diobi odvojiti iznos koji odgovara dijelu u kojem tražbina
neće biti odvojeno namirena. Ako uvjeti iz stavka 1. ovoga članka ne budu
ispunjeni do završne diobe, iznosi odvojeni radi namirenja razlučnoga vjerovnika
raspodijelit će se stečajnim vjerovnicima.

(3) Ako samo stečajni upravitelj ima pravo unovčiti predmet na kojem
postoji razlučno pravo, odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka neće se primjenjivati.
Kod djelomične diobe upravitelj će, ako predmet još nije unovčio, procijeniti
u kojem iznosu tražbina razlučnoga vjerovnika neće biti odvojeno namirena
i pri djelomičnoj diobi odvojiti iznos koji odgovara dijelu u kojemu tražbina
neće biti namirena.

*Tražbina vezana uz odgodni uvjet*

Članak 187.

(1) Tražbina vezana uz odgodni uvjet pri djelomičnoj se diobi uzima
u obzir u njegovoj punoj visini. Udio koji otpada na tu tražbinu odvojit
će se pri diobi.

(2) Pri završnoj diobi tražbina vezana uz odgodni uvjet neće se uzeti
u obzir, ako je mogućnost nastupa uvjeta toliko daleka da ona u vrijeme
diobe nema imovinske vrijednosti. U tom će se slučaju iznosi odvojeni prigodom
prethodnih dioba za namirenje te tražbine uključiti u masu iz koje će se
obaviti završna dioba.

*Naknadno uzimanje u obzir*

Članak 188.

Vjerovnicima koji nisu uzeti u obzir pri djelomičnoj diobi, a koji naknadno
ispune uvjete iz članaka 185. i 186. ovoga Zakona, isplatit će se prigodom
naredne diobe iz preostale stečajne mase iznos koji ih izjednačava s ostalim
vjerovnicima. Tek nakon toga moći će se pristupiti namirenju drugih vjerovnika.

*Izmjene diobnog popisa*

Članak 189.

Stečajni upravitelj će u roku od tri dana od isteka rokova iz članka
185. i 186. ovoga Zakona izmijeniti popis ako to postane prijeko potrebno
s obzirom na odredbe članka 185. do 188. ovoga Zakona.

*Prigovori na diobni popis*

Članak 190.

(1) Kod djelomične diobe vjerovnici mogu stečajnom vijeću podnijeti
prigovor na popis u roku od osam dana nakon isteka roka iz članka 185.
stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Odluka suda kojom se prigovor odbija dostavlja se vjerovniku i stečajnom
upravitelju. Protiv rješenja o prigovoru vjerovnik ima pravo na Žalbu.

(3) Rješenje kojim se određuje ispravak popisa dostavlja se vjerovniku
i upravitelju te se izlaže u sudskoj pisarnici na uvid svim sudionicima.
Upravitelj i stečajni vjerovnici protiv ovoga rješenja imaju pravo izjaviti
Žalbu. Rok za Žalbu počinje teći od dana kada je rješenje izloženo.

(4) Djelomičnoj diobi može se pristupiti tek po pravomoćnosti rješenja
iz stavka 3. ovoga članka.

*Određivanje visine dijela koji se isplaćuje*

Članak 191.

(1) Odbor vjerovnika određuje, na prijedlog stečajnoga upravitelja,
visinu dijela koji se isplaćuje. Ako odbor vjerovnika nije osnovan, visinu
dijela određuje upravitelj.

(2) Upravitelj će visinu dijela koji se isplaćuje priopćiti vjerovnicima
koji se pri diobi uzimaju u obzir.

*Završna dioba*

Članak 192.

(1) Završnoj diobi pristupa se čim se okonča unovčenje stečajne mase.

(2) Završna dioba smije se poduzeti samo uz suglasnost stečajnoga suda.

*Završno ročište*

Članak 193.

(1) Prigodom davanja suglasnosti za završnu diobu stečajno vijeće određuje
završno ročište vjerovnika. Na tom ročištu se:

1. raspravlja o završnom računu stečajnoga upravitelja,

2. podnose prigovori na završni popis i

3. vjerovnici odlučuju o neunovčenim predmetima stečajne mase.

(2) Između objavljivanja poziva za ročište i njegova održavanja mora
proći rok od najmanje petnaest dana, a najviše trideset dana.

(3) Na odluku suda o prigovorima vjerovnika na odgovarajući način primjenjuju
se odredbe članka 190. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

*Polaganje zadržanih iznosa*

Članak 194.

Iznose koji su odvojeni prigodom završne diobe stečajni upravitelj će
uz suglasnost stečajnoga suda, a za račun zaintersiranih osoba, položiti
kod suda ili javnoga bilježnika.

*Višak pri završnoj diobi*

Članak 195.

Ako se pri završnoj diobi mogu u punoj visini namiriti tražbine svih
stečajnih vjerovnika, stečajni upravitelj će preostali višak predati dužniku
pojedincu. Ako je dužnik pravna osoba, upravitelj će svakoj osobi koja
ima udjela u dužniku dati onaj dio viška, na koji bi imala pravo u slučaju
likvidacije izvan stečajnoga postupka.

3. ZAKLJU&EGRAVE;ENJE STE&EGRAVE;AJNOGA POSTUPKA

*Rješenje o zaključenju stečajnoga postupka*

Članak 196.

(1) Odmah nakon okončanja završne diobe stečajno vijeće će donijeti
rješenje o zaključenju stečajnoga postupka.

(2) Rješenje i osnova zaključenja postupka moraju se objaviti. Oglas
se objavljuje u izvodu u "Narodnim novinama" i po pravilima o javnom priopćenju.
Na odgovarajući se način primjenjuju i odredbe članka 65. ovoga Zakona.

(3) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se sudu ili kojem drugom
tijelu koje vodi upisnik dužnika pravne osobe i trgovca pojedinca radi
brisanja dužnika iz sudskoga upisnika, odnosno drugoga upisnika u koji
je upisan. Brisanjem iz upisnika stečajni dužnik prestaje postojati.

(4) Stečajni dužnik obrtnik briše se iz obrtnoga upisnika.

*Prava stečajnih vjerovnika nakon zaključenja postupka*

Članak 197.

(1) Stečajni vjerovnici mogu nakon zaključenja stečajnoga postupka protiv
dužnika pojedinca neograničeno ostvarivati svoje preostale tražbine.

(2) Stečajni vjerovnici čije su tražbine utvrđene i koje dužnik nije
osporio na ispitnom ročištu, mogu protiv dužnika pokrenuti postupak prisilne
ovrhe na temelju rješenja kojim je njihova tražbina utvrđena. S neosporenom
tražbinom izjednačena je tražbina osporavanje koje nije uspjelo.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne utječu na mogućnost oslobođenja
od preostaloga duga.

*Nadležnost za ovrhu*

Članak 198.

U slučaju iz članka 197. ovoga Zakona za određivanje i provedbu ovrhe
isključivo je nadležan sud koji je provodio stečajni postupak. Provedbu
ovrhe na nenovčanim sredstvima dužnika sud koji je provodio stečajni postupak
može povjeriti nadležnom općinskom sudu.

*Naknadna dioba*

Članak 199.

(1) Stečajno vijeće će na prijedlog stečajnoga upravitelja, kojega od
stečajnih vjerovnika ili po službenoj dužnosti odrediti naknadnu diobu,
ako se nakon završnoga ročišta:

1. stvore uvjeti da se zadržani iznosi podijele stečajnim vjerovnicima,

2. iznosi koji su isplaćeni iz stečajne mase vrate natrag u masu,

3. pronađe imovina koja ulazi u stečajnu masu.

(2) Naknadnu diobu sud će odrediti bez obzira na to je li postupak zaključen.

(3) Sud može odustati od određivanja naknadne diobe, te iznos koji stoji
na raspolaganju za podjelu vjerovnicima ili pronađeni predmet prepustiti
dužniku pojedincu, ako to smatra primjerenim s obzirom na neznatnu visinu
iznosa ili malu vrijednost predmeta te troškove naknadne diobe. Određivanje
naknadne diobe sud može uvjetovati uplatom predujma kojim će se pokriti
troškovi naknadne diobe.

*Pravni lijekovi*

Članak 200.

(1) Rješenje kojim se odbija prijedlog za naknadnu diobu dostavlja se
predlagatelju. Protiv toga rješenja predlagatelj ima pravo na Žalbu.

(2) Rješenje kojim se određuje naknadna dioba dostavlja se stečajnom
upravitelju, dužniku pojedincu ili pravnoj osobi i, ako je diobu predložio
vjerovnik, tom vjerovniku. Protiv toga rješenja dužnik pojedinac ima pravo
na Žalbu.

*Provedba naknadne diobe*

Članak 201.

Nakon određivanja naknadne diobe stečajni upravitelj će iznos kojim
se može slobodno raspolagati ili iznos dobiven unovčenjem naknadno pronađenoga
dijela stečajne mase podijeliti prema završnom popisu. Stečajni upravitelj
račun polaže stečajnom sudu.

*Isključenje vjerovnika iz stečajne mase*

Članak 202.

Vjerovnici stečajne mase za čije je zahtjeve stečajni upravitelj saznao:

1. pri djelomičnoj diobi, tek nakon određivanja dijela za diobu,

2. pri završnoj diobi, tek nakon okončanja završnoga ročišta ili,

3. pri naknadnoj diobi, tek nakon objavljivanja popisa o toj diobi,
mogu tražiti namirenje samo iz sredstava koja nakon diobe preostanu u stečajnoj
masi.

4. OBUSTAVA STE&EGRAVE;AJNOGA POSTUPKA

*Obustava zbog nedostatnosti mase*

Članak 203.

(1) Ako se nakon otvaranja stečajnoga postupka pokaže da stečajna masa
nije dostatna ni za pokriće troškova postupka, stečajno vijeće će obustaviti
postupak. Postupak se neće obustaviti ako se predujmi dostatan iznos novca
- na odgovarajući način primjenjuje se odredba članka 63. ovoga Zakona.

(2) Prije obustave stečajno vijeće će pribaviti mišljenje vjerovnika
te saslušati stečajnoga upravitelja i vjerovnike stečajne mase.

(3) Ako u stečajnoj masi postoje gotovinska sredstva, upravitelj će
prije obustave postupka podmiriti troškove postupka razmjerno visini njihovih
iznosa. On više neće biti dužan unovčavati predmete stečajne mase.

*Prijava nedostatnosti mase*

Članak 204.

(1) Ako su troškovi stečajnoga postupka pokriveni, ali stečajna masa
nije dostatna za ispunjenje ostalih dospjelih obveza stečajne mase, stečajni
upravitelj će podnijeti prijavu stečajnom sudu o nedostatnosti stečajne
mase. Tako će postupiti i ako se može pretpostaviti da stečajna masa neće
biti dostatna za ispunjenje ostalih postojećih obveza stečajne mase kad
one dospiju.

(2) Sud će objaviti prijavu o nedostatnosti stečajne mase, koja će se
posebno dostaviti vjerovnicima stečajne mase.

(3) Obveza stečajnoga upravitelja na upravljanje i unovčenje stečajne
mase postoji i nakon podnošenja prijave o nedostatnosti stečajne mase.

*Namirenje vjerovnika stečajne mase*

Članak 205.

(1) Stečajni upravitelj će podmirivati obveze stečajne mase prema ovom
redoslijedu:

1. troškovi stečajnoga postupka,

2. obveze stečajne mase zasnovane nakon podnošenja prijave o nedostatnosti
mase, a koje ne ulaze u troškove postupka,

3. ostale obveze stečajne mase, s time da na posljednje mjesto dolaze
obveze po osnovi uzdržavanja odobrenoga u skladu s odredbama članka 108.
i 109. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Obvezama stečajne mase u smislu odredbe stavka 1. točke 2. ovoga
članka smatraju se i obveze:

1. iz dvostrano obveznoga ugovora, ako je stečajni upravitelj izabrao
ispunjenje nakon što je podnio prijavu o nedostatnosti stečajne mase,

2. na temelju trajnoga obveznog odnosa nakon prvoga roka nakon kojega
je stečajni upravitelj mogao izjaviti otkaz poslije podnošenja prijave
o nedostatnosti,

3. na temelju trajnoga obveznog odnosa ako je stečajni upravitelj nakon
prijave o nedostatnosti mase primio protučinidbu u korist stečajne mase.

(3) Ako su obveze iz stavka 1. i 2. ovoga članka istoga reda, podmiruju
se razmjerno visini njihovih iznosa.

*Zabrana ovrhe*

Članak 206.

Čim stečajni upravitelj prijavi nedostatnost stečajne mase, nije dopuštena
ovrha radi naplate obveza stečajne mase iz članka 205. ovoga Zakona.

*Obustava postupka nakon prijave o nedostatnosti stečajne
mase*

Članak 207.

(1) Čim stečajni upravitelj podijeli stečajnu masu u skladu s odredbom
članka 205. ovoga Zakona, stečajno vijeće će obustaviti postupak.

(2) Stečajni upravitelj će posebno položiti račune za svoju djelatnost
nakon prijave o nedostatnosti mase.

(3) Ako se nakon obustave postupka pronađu predmeti stečajne mase, sud
će na prijedlog stečajnoga upravitelja, vjerovnika ili po službenoj dužnosti
odrediti provođenje naknadne diobe. Na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članka 199. stavka 3., 200. i 201. ovoga Zakona.

*Obustava zbog naknadnoga nestanka stečajnoga razloga*

Članak 208.

Stečajni postupak će se obustaviti na prijedlog dužnika ako bude pruženo
jamstvo da dužnik nakon obustave neće biti nesposoban za plaćanje ili prezadužen.
Prijedlog je dopušten samo ako se nepostojanje stečajnoga razloga učini
barem vjerojatnim.

*Obustava uz suglasnost vjerovnika*

Članak 209.

(1) Stečajni postupak obustavit će se na prijedlog dužnika pojedinca
ako on nakon isteka roka za prijavljivanje tražbina podnese sudu pismenu
suglasnost svih stečajnih vjerovnika, koji su prijavili svoje tražbine.
Sud će po slobodnoj ocjeni odlučiti je li potrebna i suglasnost stečajnih
vjerovnika čije su tražbine osporili dužnik ili stečajni upravitelj te
razlučnih vjerovnika, odnosno je li tim vjerovnicima potrebno pružiti odgovarajuće
osiguranje.

(2) Postupak se na prijedlog dužnika pojedinca može obustaviti i prije
isteka roka za prijavljivanje tražbina, ako nisu poznati drugi vjerovnici,
osim onih čiju suglasnost dužnik podnese.

*Postupak u povodu prijedloga za obustavu*

Članak 210.

(1) Prijedlog za obustavu stečajnoga postupka iz članka 208. i 209.
ovoga Zakona objavljuje se. Prijedlog se izlaže na oglasnoj ploči suda
na uvid svim sudionicima. U slučaju iz članka 209. ovoga Zakona uz prijedlog
se prilažu i izjave o suglasnosti vjerovnika. Stečajni vjerovnici mogu
u roku od osam dana od objavljivanja prijedloga pismeno ili usmeno na zapisnik
izjaviti prigovor protiv toga prijedloga.

(2) Stečajno vijeće odlučuje o obustavi postupka nakon što sasluša predlagatelja,
stečajnoga upravitelja i odbor vjerovnika, ako je ovaj osnovan. Ako je
podnesen prigovor protiv prijedloga, sud će saslušati i podnositelja prigovora.

(3) Prije obustave stečajni upravitelj će podmiriti nesporne zahtjeve
iz stečajne mase, a za osporene pružit će potrebno osiguranje.

*Objava i učinak obustave*

Članak 211.

(1) Sud će objaviti rješenje kojim se stečajni postupak obustavlja te
razlog za obustavu. Sud će prije toga izvijestiti dužnika, stečajnoga upravitelja
i članove odbora vjerovnika o vremenu kada će obustava početi proizvoditi
pravne učinke. U tom slučaju će se na odgovarajući način primijeniti odredbe
članka 196. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) S obustavom stečajnoga postupka dužnik ponovno stječe pravo na slobodno
raspolaganje stečajnom masom. U tom slučaju se na odgovarajući način primjenjuju
odredbe članka 197. i 198. ovoga Zakona.

*Pravni lijekovi*

Članak 212.

(1) Obustavi li se stečajni postupak prema odredbama članka 203., 207.
i 208. ovoga Zakona, svaki stečajni vjerovnik, a ako je do obustave stečajnoga
postupka došlo prema odredbi članka 203. ovoga Zakona i dužnik, ima pravo
na Žalbu protiv odluke suda.

(2) Ako sud odbije prijedlog iz članka 207. ili 208. ovoga Zakona, pravo
na Žalbu ima dužnik.

GLAVA VI.

PREUSTROJ

1. PRIPREMA PREUSTROJA DUŽNIKA

*Osnovna odredba*

Članak 213.

(1) Nakon otvaranja stečajnoga postupka može se provesti preustroj dužnika
na temelju stečajnoga plana.

(2) Preustroj dužnika može se provesti na sljedeće načine:

- ostaviti dužniku svu ili dio njegove imovine radi nastavljanja poslovanja
dužnika,

- prenijeti dio ili svu imovinu dužnika na jednu ili više već postojećih
osoba ili osoba koje će tek biti osnovane,

- dužnika pripojiti drugoj osobi ili spojiti s jednom ili više osoba,

- prodati svu ili dio imovine dužnika, sa ili bez razlučnih prava,

- raspodijeliti svu ili dio imovine dužnika između vjerovnika,

- odrediti način namirenja stečajnih vjerovnika,

- namiriti ili izmijeniti razlučna prava,

- smanjiti ili odgoditi isplatu obveza dužnika,

- obveze dužnika pretvoriti u kredit,

- preuzeti jamstvo ili dati drugo osiguranje za ispunjenje obveza dužnika,

- urediti odgovornost dužnika nakon završetka stečajnoga postupka, i
sl.

*Podnošenje plana*

Članak 214.

(1) Stečajni plan imaju pravo stečajnom vijeću podnijeti stečajni upravitelj
i dužnik pojedinac. Dužnik može stečajni plan podnijeti zajedno s prijedlogom
za otvaranje stečajnoga postupka. Neće se uzeti u obzir plan kojega se
podnese sudu nakon završnoga ročišta.

(2) Ako je na ročištu vjerovnika stečajnom upravitelju naložena izrada
stečajnoga plana, on je dužan taj plan podnijeti stečajnom vijeću u primjerenom
roku. Sa stečajnim upraviteljem u izradi plana savjetodavno surađuju odbor
vjerovnika, ako je osnovan, i dužnik pojedinac.

*Sadržaj plana*

Članak 215.

Stečajni plan sastoji se od pripremne osnove i provedbene osnove. Uz
plan se prilažu i isprave navedene u članku 226. i 227. ovoga Zakona.

*Pripremna osnova*

Članak 216.

(1) U pripremnoj se osnovi stečajnoga plana navode mjere koje su poduzete
prije otvaranja stečajnoga postupka ili se još trebaju poduzeti, kako bi
se stvorili temelji za planirano ostvarivanje prava sudionika.

(2) Pripremna osnova mora sadržavati i sve ostale podatke o osnovama
i posljedicama plana koji su značajni za donošenje odluke vjerovnika o
planu i za njegovu sudsku potvrdu.

*Provedbena osnova*

Članak 217.

Provedbena osnova sadrži odredbe o tome kako će se planom izmijeniti
pravni položaj dužnika i drugih sudionika u postupku.

*Razvrstavanje sudionika u stečajnom planu*

Članak 218.

(1) Sudionici u stečajnom planu razvrstavaju se pri utvrđivanju njihovih
prava u skupine. Vjerovnici s različitim pravnim položajem razvrstavaju
se u stečajnom planu u posebne skupine. Kod toga treba razlikovati:

1. vjerovnike s pravom odvojenoga namirenja, ako plan zadire i u njihova
prava,

2. stečajne vjerovnike koji nisu nižeg isplatnoga reda,

3. stečajne vjerovnike pojedinih nižih isplatnih redova, ako njihove
tražbine ne prestaju prema članku 221. ovoga Zakona.

(2) Vjerovnici istoga pravnoga položaja mogu se svrstati u skupine prema
istovrsnosti gospodarskih interesa. Takvo razvrstavanje mora se temeljiti
na valjanim razlozima. U planu će se navesti kriteriji za razvrstavanje.

(3) Posebnu skupinu tvorit će zaposlenici, ako sudjeluju kao stečajni
vjerovnici s tražbinama koje nisu neznatne. Posebne se skupine mogu oblikovati
od vjerovnika s malim tražbinama.

*Prava razlučnih vjerovnika*

Članak 219.

(1) Stečajnim planom ne smije se zadirati u pravo razlučnih vjerovnika
na namirenje iz predmeta na kojima postoje prava odvojenoga namirenja,
ako tim planom nije izrijekom drukčije određeno.

(2) Ako je planom drukčije određeno, u provedbenoj osnovi za razlučne
vjerovnike će se posebno navesti u kojem se dijelu njihova prava smanjuju,
na koje vrijeme se odgađa njihovo namirenje te koje još odredbe plana prema
njima djeluju.

*Prava stečajnih vjerovnika*

Članak 220.

Za vjerovnike koji nisu nižih isplatnih redova u provedbenoj se osnovi
navodi u kojem se dijelu njihove tražbine smanjuju, na koje vrijeme se
odgađa njihovo namirenje, kako se osiguravaju, te koje druge odredbe plana
djeluju prema njima.

*Prava stečajnih vjerovnika nižih isplatnih redova*

Članak 221.

(1) Ako stečajnim planom nije drukčije određeno, smatrat će se da su
njegovim prihvaćanjem tražbine stečajnih vjerovnika nižih isplatnih redova
prestale.

(2) Ako se stečajnim planom odstupi od odredbe stavka 1. ovoga članka,
u provedbenoj osnovi će se za svaku skupinu vjerovnika nižih isplatnih
redova navesti podaci propisani u članku 220. ovoga Zakona.

(3) Planom se ne može isključiti niti ograničiti odgovornost dužnika
nakon okončanja stečajnoga postupka za novčane kazne i s njime izjednačene
obveze.

*Načelo jednakoga postupanja prema svim sudionicima*

Članak 222.

(1) Svim sudionicima pojedine skupine stečajnim planom moraju se osigurati
ista prava.

(2) Različito postupanje prema sudionicima iste skupine dopušteno je
samo uz suglasnost svih sudionika koji su time pogođeni. U tom je slučaju
stečajnom planu potrebno priložiti izjave o suglasnosti dotičnih sudionika.

(3) Ništav je svaki dogovor stečajnoga upravitelja, dužnika pojedinca
i drugih osoba s pojedinim sudionicima kojim se tim sudionicima za njihovo
ponašanje pri glasovanju ili inače u svezi sa stečajnim postupkom jamči
pogodnost koja planom nije predviđena.

*Odgovornost dužnika*

Članak 223.

(1) Ako stečajnim planom nije drukčije određeno, dužnik se namirenjem
stečajnih vjerovnika u skladu s provedbenom osnovom oslobađa svojih preostalih
obveza prema tim vjerovnicima.

(2) Ako je dužnik javno trgovačko društvo, komanditno društvo ili gospodarsko
interesno udruženje, stavak 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje
na osobnu odgovornost članova društva.

*Stvarnopravni odnosi*

Članak 224.

Ako se prema stečajnom planu trebaju zasnivati, mijenjati, prenositi
ili ukidati prava na stvarima i pravima dužnika, potrebne se izjave volje
sudionika mogu unijeti u provedbenu osnovu. Izjave koje treba upisati u
zemljišne knjige ili koje druge odgovarajuće upisnike moraju se dati u
skladu sa zamljišnoknjižnim, odnosno drugim odgovarajućim upisnim propisima.

*Pregled imovine. Financijski plan i plan rezultata*

Članak 225.

Ako se predviđa da će se vjerovnici namiriti iz prihoda poduzeća koje
će nastaviti voditi dužnik ili treća osoba, uz stečajni plan treba priložiti
i pregled imovine, u kojem će se, uz navođenje njihove vrijednosti, popisati
dijelovi imovine i obveze koje bi trebalo ispuniti ako plan stupi na snagu.
Uz to potrebno je prikazati i koji se rashodi i prihodi mogu očekivati
u vremenskom razdoblju tijekom kojega bi vjerovnike trebalo namiriti, i
kojim se redoslijedom prihoda i izdataka jamči sposobnost nositelja poduzeća
za plaćanje tijekom toga vremenskoga razdoblja.

*Daljnji prilozi*

Članak 226.

(1) Ako je stečajnim planom predviđeno da dužnik pojedinac nastavlja
voditi poduzeće, odnosno obrt, planu treba priložiti izjavu dužnika da
je spreman nastaviti s vođenjem poduzeća, odnosno obrta na osnovi plana.
Ako je dužnik javno trgovačko društvo ili komanditno društvo, planu treba
priložiti odgovarajuću izjavu osobno odgovornih članova društva. Izjava
dužnika nije potrebna, ako je plan podnio sam dužnik.

(2) Ako je planom predviđeno da neki vjerovnici dobiju udjele u dužniku
pravnoj osobi ili da postanu njeni članovi ili da steknu određena prava
u djelatnosti dužnika pojedinca, planu treba priložiti izjavu o suglasnosti
svakoga od tih vjerovnika.

(3) Ako je treća osoba preuzela obveze prema vjerovnicima za slučaj
da plan bude odobren, planu treba priložiti i izjavu te treće osobe.

(4) Ako su stečajnim planom predviđene položajne promjene dužnika (pripajanje,
spajanje i sl.), planu treba priložiti i izjave pravnih osoba koje će sudjelovati
u položajnim promjenama.

*Odbacivanje plana*

Članak 227.

(1) Stečajno vijeće će stečajni plan odbaciti po službenoj dužnosti:

1. ako nisu poštivani propisi o pravu na podnošenje i sadržaju plana
te ako podnositelj plana taj nedostatak ne može otkloniti ili ga ne otkloni
unutar primjerenoga roka koji mu je sud odredio,

2. ako očito nema izgleda da plan koji je dužnik podnio vjerovnici prihvate
ili sud potvrdi,

3. ako se prava koja bi sudionici trebali steći prema provedbenoj osnovi
plana koji je dužnik podnio, očito ne mogu ostvariti.

(2) Ako je dužnik u stečajnom postupku već podnio plan koji su vjerovnici
odbili, koji sud nije potvrdio ili koji je dužnik povukao nakon javnoga
zakazivanja ročišta za raspravljanje o planu, sud će odbaciti novi plan
dužnika ako to odbacivanje zatraži stečajni upravitelj uz suglasnost odbora
vjerovnika, ako je taj odbor osnovan.

(3) Protiv rješenja kojim se plan odbacuje podnositelj ima pravo na
Žalbu.

*Izjašnjenja o planu*

Članak 228.

(1) Ako stečajni plan ne bude odbačen, stečajno vijeće će zatražiti
da se o njemu, u roku od trideset dana, izjasne:

1. odbor vjerovnika, ako je osnovan,

2. dužnik pojedinac, ako je plan podnio stečajni upravitelj,

3. stečajni upravitelj, ako je plan podnio dužnik.

(2) Stečajno vijeće može pozvati državna tijela nadležna za predmet
poslovanja dužnika te gospodarsku, odnosno obrtničku komoru da se izjasne
o predloženom planu.

*Obustava unovčenja dužnika i namirenja vjerovnika*

Članak 229.

Ako bi provedba podnešenoga stečajnoga plana bila ugrožena nastavljanjem
unovčenja i diobe stečajne mase, stečajno vijeće će, na prijedlog dužnika
ili stečajnoga upravitelja, odrediti obustavu unovčenja i diobe te mase.
Sud neće odrediti obustavu ili će već donijeto rješenje o obustavi staviti
izvan snage ako bi uslijed obustave mogla nastupiti znatna šteta za stečajnu
masu ili ako stečajni upravitelj, uz suglasnost odbora vjerovnika ili vjerovnika,
zatraži nastavak unovčenja i diobe mase.

*Izlaganje plana*

Članak 230.

Stečajni plan se sa svim svojim prilozima i prispjelim izjašnjenjima
izlaže u sudskoj pisarnici na uvid sudionicima.

2. PRIHVA&AELIG;ANJE I POTVRDA PLANA

*Ročište za raspravljanje i glasovanje o planu*

Članak 231.

(1) Stečajno vijeće će zakazati ročište na kojem će se raspravljati
i glasovati o stečajnom planu. Ročište se mora održati u roku od 30 dana
od zakazivanja.

(2) Ročište za raspravljanje i glasovanje mora biti objavljeno. U objavi
treba istaknuti da se u plan i prispjele stavove o planu može izvršiti
uvid u pisarnici stečajnoga suda.

(3) Stečajni vjerovnici koji su prijavili svoje tražbine, razlučni vjerovnici,
stečajni upravitelj i dužnik pojedinac posebno će se pozvati na ročište
za raspravljanje i glasovanje o planu. S pozivom potrebno je dostaviti
i kopiju plana ili sažetak njegovoga bitnoga sadržaja, koji je podnositelj
plana na zahtjev suda dužan podnijeti sudu.

*Spajanje s ispitnim ročištem*

Članak 232.

Ročište za raspravljanje i glasovanje o planu ne smije se održati prije
ročišta za ispitivanje tražbina. Ta se dva ročita mogu spojiti.

*Pravo glasa stečajnih vjerovnika*

Članak 233.

(1) Na pravo glasa stečajnih vjerovnika pri glasovanju o stečajnom planu
na odgovarajući se način primjenjuju pravila ovoga Zakona o utvrđivanju
prava glasa stečajnih vjerovnika. Razlučni vjerovnici imaju pravo glasa
kao i stečajni vjerovnici samo ako im je dužnik i osobno odgovoran i ako
se odreknu svoga prava na odvojeno namirenje ili ne budu odvojeno namireni.

(2) Vjerovnici na čije tražbine plan ne djeluje nemaju pravo glasa.

*Pravo glasa razlučnih vjerovnika*

Članak 234.

(1) Ako je stečajnim planom uređen i pravni položaj razlučnih vjerovnika,
na ročištu će se pojedinačno raspraviti prava tih vjerovnika. Pravo glasa
imaju oni razlučni vjerovnici čija razlučna prava nije osporio ni stečajni
upravitelj, niti koji od razlučnih vjerovnika niti koji od stečajnih vjerovnika.
Na pravo glasa nositelja osporenih ili nedospjelih prava te prava vezanih
uz odgodni uvjet na odgovarajući se način primjenjuju pravila ovoga Zakona
o utvrđivanju prava glasa tih vjerovnika.

(2) Razlučni vjerovnici na čije tražbine plan ne djeluje nemaju pravo
glasa.

*Popis prava glasa*

Članak 235.

Na temelju rasprave na ročištu stečajni sudac će utvrditi popis vjerovnika
i prava glasa koja im pripadaju.

*Izmjena plana*

Članak 236.

Podnositelj plana ima pravo, na osnovi rasprave o planu na ročištu,
sadržajno izmijeniti pojedine odredbe stečajnoga plana. O izmijenjenom
planu može se glasovati na istom ročištu.

*Posebno ročište za glasovanje*

Članak 237.

(1) Stečajno vijeće može odrediti posebno ročište za glasovanje o stečajnom
planu. U tom slučaju vremensko razdoblje između ročišta za raspravljanje
i ročišta za glasovanje ne smije biti dulje od 30 dana.

(2) Na ročište za glasovanje pozivaju se svi vjerovnici s pravom glasa
i dužnik. U slučaju izmjene plana potrebno je posebno ukazati na tu izmjenu.

*Glasovanje pismenim putem*

Članak 238.

(1) Ako je određeno posebno ročište za glasovanje, vjerovnici mogu i
pismeno glasovati.

(2) Stečajno vijeće će vjerovnicima s pravom glasa, nakon ročišta za
raspravljanje o planu, dostaviti glasački listić i tako ih obavijestiti
o njihovu pravu glasa. Pismeno glasovanje uzet će se u obzir samo ako bude
primljeno na sudu najkasnije tri dana prije održavanja ročišta za glasovanje.
Sud će na to upozoriti vjerovnike dostavljajući im glasačke listiće.

*Glasovanje po skupinama*

Članak 239.

Svaka skupina vjerovnika s pravom glasa odvojeno glasuje o stečajnom
planu.

*Potrebne većine*

Članak 240.

(1) Smatrat će se da su vjerovnici prihvatili stečajni plan ako je u
svakoj skupini većina vjerovnika od onih koji su glasovali za plan i ako
zbroj tražbina vjerovnika koji su glasovali za plan dvostruko premašuje
zbroj tražbina vjerovnika koji su glasovali protiv toga da se plan prihvati.

(2) Vjerovnici koji imaju neko zajedničko pravo ili čija su prava do
nastanka stečajnoga razloga tvorila jedinstveno pravo računaju se pri glasovanju
kao jedan vjerovnik. Na odgovarajući način će se postupiti i s nositeljima
razlučnih prava ili prava plodouživanja.

*Zabrana opstrukcije*

Članak 241.

(1) Smatrat će se da je glasačka skupina prihvatila plan, iako potrebna
većina nije postignuta, ako vjerovnici te skupine stečajnim planom nisu
stavljeni u lošiji položaj od onoga u kojem bi bili da plana nema, ako
primjereno sudjeluju u gospodarskim koristima koje bi sudionicima trebale
pripasti na temelju stečajnoga plana i ako je većina glasačkih skupina
plan prihvatila s potrebnom većinom.

(2) Smatrat će se da primjereno sudjelovanje vjerovnika neke skupine
u gospodarskim koristima u smislu stavka 1. ovoga članka postoji ako prema
planu ni jedan drugi vjerovnik ne bi trebao primiti imovinsku korist koja
bi prelazila puni iznos njegove tražbine, ako imovinsku korist ne bi primio
ni vjerovnik koji bi u slučaju da plana nema bio u isplatnom redu iza vjerovnika
skupine, niti dužnik ili osoba koja u njemu ima udjela, ako se niti jedan
od vjerovnika koji bi u slučaju da plana nema bio u istom isplatnom redu
s vjerovnicima te skupine, ne stavlja u bolji položaj od onoga u kojem
se nalaze ti vjerovnici.

*Pristanak stečajnih vjerovnika nižih isplatnih redova*

Članak 242.

(1) Smatrat će se da su skupine vjerovnika koji potražuju kamate koje
teku nakon otvaranja stečajnoga postupka i vjerovnika koji potražuju naknadu
troškova svoga sudjelovanja u stečajnom postupku pristale na plan ako je
dužnik planom oslobođen tih obveza ili se u skladu s odredbom članka 221.
ovoga Zakona uzima da je dužnik oslobođen tih obveza te ako prema planu
čak ni glavna tražbina tih stečajnih vjerovnika neće biti podmirena u cijelosti.

(2) Smatrat će se da su skupine koje su za jedan isplatni red iza obveza
dužnika po osnovi novčanih kazni i sličnih obveza pristale na plan ako
nijedan stečajni vjerovnik planom nije stavljen u bolji položaj od vjerovnika
tih skupina.

(3) Ako u glasovanju ne sudjeluje niti jedan vjerovnik pojedine skupine,
smatrat će se da je ta skupina pristala na plan.

*Pristanak dužnika*

Članak 243.

(1) Smatrat će se da je dužnik dao svoj pristanak na plan ako planu
ne prigovori najkasnije na ročištu za glasovanje pismeno ili usmeno na
zapisnik.

(2) Stečajno vijeće prigovor iz stavka 1. ovoga članka neće uzeti u
obzir ako dužnik planom nije stavljen u teži položaj od onoga u kojem bi
bio da plana nema te ako niti jedan vjerovnik ne dobiva gospodarsku korist
koja prelazi puni iznos njegove tražbine.

*Potvrda plana*

Članak 244.

(1) Nakon što stečajni plan prihvate vjerovnici i nakon što na njega
pristane dužnik, stečajno vijeće će odlučiti o tome hoće li plan potvrditi.

(2) Stečajno vijeće će prije toga saslušati stečajnoga upravitelja,
odbor vjerovnika, ako je osnovan, i dužnika.

(3) Rješenje o potvrdi stečajnoga plana sadrži provedbenu osnovu plana
koju su vjerovnici prihvatili.

*Uvjetni plan*

Članak 245.

Ako je stečajnim planom predviđeno da se prije potvrde moraju izvršiti
određene činidbe ili ostvariti druge mjere, plan se smije potvrditi samo
ako su te pretpostavke ispunjene. Sud će potvrdu uskratiti po službenoj
dužnosti ako se te pretpostavke ne ispune niti nakon isteka primjerenoga
roka koji je odredio.

*Povreda postupovnih odredbi*

Članak 246.

Stečajno vijeće će po službenoj dužnosti uskratiti potvrdu stečajnoga
plana:

1. ako su pri njegovoj izradi bitno povrijeđeni propisi o njegovu sadržaju,
obradi i prilozima, o prihvatu od strane vjerovnika i o pristanku dužnika,
osim ako se ti nedostaci ne mogu otkloniti, ili

2. ako je prihvat plana postignut na nedopušten način, osobito stavljanjem
u povoljniji položaj pojedinih vjerovnika.

*Zaštita manjine*

Članak 247.

(1) Na prijedlog vjerovnika, stečajno vijeće neće potvrditi stečajni
plan ako je vjerovnik:

1. planu prigovorio najkasnije na ročištu za glasovanje pismeno ili
usmeno na zapisnik i

2. ako je planom stavljen u lošiji položaj od onoga u kojem bi bio da
plana nema.

(2) Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka dopušten je samo, ako vjerovnik
učini vjerojatnim da je planom stavljen u lošiji položaj.

*Objava odluke*

Članak 248.

(1) Rješenje kojim se stečajni plan potvrđuje ili kojim se potvrda uskraćuje
proglašava se na ročištu za glasovanje ili na posebnom ročištu koje će
se održati u roku od petnaest dana.

(2) Ako plan potvrdi, sud će stečajnim vjerovnicima koji su prijavili
svoju tražbinu i razlučnim vjerovnicima, upućujući ih na odluku o potvrdi
plana, dostaviti kopiju plana ili sažetak njegova bitnoga sadržaja.

*Pravni lijekovi*

Članak 249.

Protiv rješenja kojim se stečajni plan potvrđuje ili se potvrda plana
uskraćuje vjerovnici i dužnik imaju pravo na Žalbu.

3. U&EGRAVE;INCI POTVRĐENOG PLANA I NADZOR NAD ISPUNJENJEM
PLANA

*Osnovni učinci plana*

Članak 250.

(1) Rješenje o potvrdi plana djeluje prema svim sudionicima od svoje
pravomoćnosti. Ako je predviđeno zasnivanje, izmjena, prijenos ili ukidanje
prava na dijelovima imovine, ili prijenos poslovnih udjela u nekom društvu
s ograničenom odgovornošću, smatrat će se da su u rješenju sadržane izjave
volje sudionika dane u propisanom obliku; to na odgovarajući način vrijedi
i za rješenjem obuhvaćene izjave o preuzimanju obveza na kojima se temelji
zasnivanje, izmjena, prijenos ili ukidanje prava na dijelovima imovine
ili prijenos poslovnih udjela i dionica. Ovo vrijedi i za stečajne vjerovnike
koji svoje tražbine nisu prijavili te za sudionike koji su planu prigovorili.

(2) Stečajni plan djeluje samo prema onim razlučnim vjerovnicima koji
su za njega glasovali.

(3) Rješenje o potvrdi plana ne djeluje na prava stečajnih vjerovnika
protiv sudužnika i dužnikovih jamaca te na prava tih vjerovnika na dijelovima
imovine koji ne spadaju u stečajnu masu, ili na temelju predbilježbe koja
se odnosi na te predmete. Dužnik se, međutim, na temelju rješenja oslobađa
od obveza prema svojim sudužnicima, jamcima ili drugim regresnim ovlaštenicima
na isti način kao i prema svojim vjerovnicima.

(4) Ako je neki vjerovnik namiren u većoj mjeri nego što bi imao pravo
prema planu, on nema obvezu vratiti primljeno.

*Prestanak odredbe o odgodi namirenja i otpustu duga*

Članak 251.

(1) Ako je na temelju rješenja o potvrdi plana namirenje tražbinastečajnih
vjerovnika odgođeno ili je dužnik djelomično oslobođen obveze na namirenje,
odgoda odnosno oslobođenje prestaje vrijediti u odnosu na onoga vjerovnika,
prema kojem je dužnik znatno zakasnio s ispunjenjem prihvaćenoga plana.
Smatrat će se da je dužnik znatno zakasnio s ispunjenjem plana ako nije
platio dospjelu obvezu, iako ga je vjerovnik pismeno opomenuo i pritom
mu odredio naknadni rok u trajanju od najmanje 15 dana.

(2) Ako se prije potpunoga ispunjenja plana nad imovinom dužnika otvori
novi stečajni postupak, odgoda i otpust prestaju vrijediti u odnosu na
sve stečajne vjerovnike.

*Osporene tražbine i odvojeno namirenje*

Članak 252.

(1) Ako je neka tražbina osporena na ispitnom ročištu ili ako visina
tražbina razlučnoga vjerovnika koja će se odvojeno namiriti nije utvrđena,
neće se smatrati da dužnik kasni s ispunjenjem stečajnoga plana u smislu
odredbe članka 251. ovoga Zakona ako dužnik tu tražbinu do konačnoga utvrđenja
njene visine uzima u obzir u onom opsegu koji odgovara odluci stečajnoga
suda o pravu glasa vjerovnika pri glasovanju o planu. Ako nije donio odluku
o pravu glasa, sud će, na prijedlog dužnika ili vjerovnika, naknadno utvrditi
opseg u kojem dužnik privremeno mora uzeti u obzir navedenu tražbinu.

(2) Ako prema konačnom utvrđenju tražbine proizađe da je dužnik platio
premalo, dužan je nadoplatiti manjak. U tom slučaju smatrat će se da dužnik
znatno kasni s ispunjenjem plana tek ako ne nadoplati manjak premda ga
je vjerovnik pismeno opomenuo i pritom mu za to odredio naknadni rok u
trajanju od najmanje petnaest dana.

(3) Ako prema konačnom utvrđenju proizađe da je dužnik platio previše,
on može zahtijevati povrat viška samo ako taj višak nadilazi i nedospjeli
dio tražbine na koje vjerovnik ima pravo na temelju stečajnoga plana.

*Ovrha na rješenja o potvrdi stečajnoga plana*

Članak 253.

(1) Na osnovi pravomoćnoga rješenja o potvrdi stečajnoga plana stečajni
vjerovnici čije su tražbine utvrđene i koje na ispitnom ročištu dužnik
nije osporio, mogu pokrenuti postupak prisilne ovrhe protiv dužnika. S
neosporenom tražbinom izjednačena je i ona čije je osporavanje otklonjeno.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i na prisilnu ovrhu
protiv treće osobe, ako je rješenjem iz stavka 1. ovoga članka utvrđeno
da je preuzela jamstvo za ispunjenje stečajnoga plana, osim ako pritom
nije pridržala pravo prigovora prethodne tužbe.

(3) Prava koja mu pripadaju u slučaju znatnoga kašnjenja dužnika s ispunjenjem
stečajnoga plana vjerovnik može prisilno ostvariti na temelju rješenja
kojim je potvrđen stečajni plan i rješenja kojim je utvrđena njegova tražbina
u stečajnom postupku, ako učini vjerojatnim da je dužnika propisno opomenuo
te da je protekao rok koji je naknadno odredio dužniku. Vjerovnik nije
dužan dokazati zakašnjenje dužnika.

*Zaključenje stečajnoga postupka*

Članak 254.

(1) Stečajno vijeće će donijeti rješenje o zaključenju stečajnoga postupka
čim rješenje o potvrdi stečajnoga plana postane pravomoćno.

(2) Prije zaključenja stečajnoga postupka stečajni je upravitelj dužan
namiriti nesporne obveze stečajne mase, a za sporne pružiti odgovarajuće
osiguranje.

(3) Sud će objaviti izreku rješenja s naznakom osnove za zaključenje
stečajnoga postupka. Sud će unaprijed izvijestiti dužnika, stečajnoga upravitelja
i članove odbora vjerovnika o tome kada će nastupiti pravni učinci zaključenja
stečajnoga postupka.

*Učinci zaključenja stečajnoga postupka*

Članak 255.

(1) Donošenjem rješenja o zaključenju stečajnoga postupka prestaju službe
stečajnoga upravitelja i članova odbora vjerovnika, osim ako ovim Zakonom
nije drukčije određeno. Dužnik ponovno stječe pravo slobodnoga raspolaganja
stečajnom masom.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na propise o nadzoru
nad ispunjenjem stečajnoga plana.

(3) Parnicu koja je u tijeku, a koja za predmet ima pobijanje pravnoga
djela stečajnoga dužnika vezanoga uz stečajni postupak, stečajni upravitelj
može voditi dalje i nakon zaključenja postupka ako je to predviđeno u rješenjem
o potvrdi stečajnoga plana. U tom će se slučaju parnica voditi za račun
dužnika, ako planom nije drugačije određeno.

*Nadzor nad ispunjenjem plana*

Članak 256.

(1) U rješenju o potvrdi stečajnoga plana može se predvidjeti da će
se njegovo ispunjenje nadzirati.

(2) Ako je nadzor predviđen, nakon zaključenja stečajnoga postupka,
nadzirat će se ispunjava li dužnik svoje obveze prema vjerovnicima u skladu
sa rješenjm iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Ako je to u rješenju iz stavka 1. ovoga članka predviđeno, nadzor
se proteže i na ispunjenje tražbina koje vjerovnici, u skladu s tim rješenjem,
imaju prema trgovačkim društvima koja su osnovana nakon otvaranja stečajnoga
postupka radi preuzimanja ili daljnjega vođenja poduzeća ili pogona dužnika
- društvo-preuzimatelj.

*Dužnosti i ovlasti stečajnoga upravitelja*

Članak 257.

(1) Nadzor obavljaju stečajni upravitelj i odbor vjerovnika te stečajni
sud. U tom slučaju službe stečajnoga upravitelja i članova odbora vjerovnika
neće prestati zaključenjem stečajnoga postupka. Na prava i dužnosti stečajnoga
upravitelja na odgovarajući se način primjenjuju pravila o privremenom
stečajnom upravitelju.

(2) Tijekom trajanja nadzora upravitelj je dužan odbor vjerovnika, ako
je osnovan, i sud jednom godišnje izvijestiti o ispunjenju plana te o daljnjim
izgledima za njegovo ispunjenje. Time se ne utječe na pravo odbora vjerovnika
i suda da u svako doba zahtijevaju pojedine obavijesti ili podnošenje međuizvješća.

*Podnošenje prijave*

Članak 258.

Utvrdi li stečajni upravitelj da se tražbine čije se ispunjenje nadzire
ne ispunjavaju ili ne mogu ispuniti, dužan je o tome bez odgode podnijeti
prijavu stečajnom sudu i odboru vjerovnika. Ako odbor vjerovnika nije osnovan,
upravitelj će umjesto njega izvijestiti sve vjerovnike kojima prema rješenju
o potvrdi stečajnoga plana pripadaju zahtjevi protiv dužnika ili društva-preuzimatelja.

*Poslovi za koje je potrebna suglasnost*

Članak 259.

U rješenju o potvrdi stečajnoga plana može se predvidjeti da će za valjanost
određenih pravnih poslova dužnika ili društva-preuzimatelja tijekom trajanja
nadzora biti potrebna prethodna suglasnost stečajnoga upravitelja. Na radnje
dužnika poduzete bez suglasnosti stečajnoga upravitelja na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona o pravnim radnjama dužnika poduzetim
nakon otvaranja stečajnoga postupka mimo stečajnoga upravitelja.

*Krediti*

Članak 260.

(1) U rješenju o potvrdi stečajnoga plana može se predvidjeti da će
stečajni vjerovnici biti u isplatnom redu iza vjerovnika s tražbinama po
osnovi kredita ili zajmova koje će dužnik ili društvo-preuzimatelj preuzeti
tijekom trajanja nadzora ili koje je vjerovnik stečajne mase ostavio na
snazi i tijekom trajanja nadzora. U tom će slučaju biti potrebno utvrditi
ukupni iznos za kredite te vrste (kreditni okvir). Taj iznos ne smije prelaziti
vrijednost predmeta imovine navedenih u pregledu imovine.

(2) Stečajni vjerovnici iz stavka 1. ovoga članka namirivat će se samo
iza onih vjerovnika s kojima je dogovoreno da će se i u kojoj visini kredit
koji su odobrili s obzirom na glavnu tražbinu, kamate i troškove nalaziti
unutar kreditnoga okvira, i kojima je stečajni upravitelj takav dogovor
pismeno potvrdio.

*Kasniji isplatni red tražbina novih vjerovnika*

Članak 261.

Tražbine vjerovnika iz ugovornih odnosa zasnovanih tijekom trajanja
nadzora namirivat će se iza tražbina vjerovnika po osnovi kredita iz članka
260. stavka 1. ovoga Zakona. U istom su položaju i tražbine po osnovi trajnog
obveznoga odnosa zasnovanoga ugovorom prije nadzora za vrijeme nakon prvoga
roka u kojem je vjerovnik mogao izjaviti otkaz nakon početka nadzora.

*Uzimanje u obzir kasnijeg isplatnog reda*

Članak 262.

(1) Kasniji isplatni red stečajnih vjerovnika i vjerovnika iz članka
261. ovoga Zakona uzima se u obzir samo u stečajnom postupku otvorenom
prije ukidanja nadzora.

(2) U tom novom stečajnom postupku vjerovnici iz stavka 1. ovoga članka
nalaze se ispred ostalih vjerovnika kasnijega isplatnoga reda.

*Objava nadzora*

Članak 263.

(1) Rješenje stečajnoga vijeća kojim je određen nadzor nad ispunjenjem
stečajnoga plana objavit će se zajedno s rješenjem o zaključenju stečajnoga
postupka. Pored toga objavit će se, ako su za to ispunjeni uvjeti iz ovoga
Zakona, i lista poslova za koje je potrebna prethodna suglasnost stečajnoga
upravitelja, visina predviđenoga kreditnoga okvira te je li predviđen i
nadzor nad društvom-preuzimateljem.

(2) Podaci iz stavka 1. ovoga članka upisat će se u odgovarajuće javne
knjige po službenoj dužnosti.

*Ukidanje nadzora*

Članak 264.

(1) Stečajno vijeće će donijeti rješenje o ukidanju nadzora:

1. ako su tražbine čije se ispunjenje nadzire ispunjene ili je njihovo
ispunjenje osigurano, ili

2. ako je od zaključenja stečajnoga postupka prošlo tri godine, a nije
podnesen prijedlog za otvaranje novoga stečajnoga postupka.

(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka će se objaviti. U tom rješenju
će se odrediti brisanje u odgovarajućim javnim knjigama zabilježbe nadzora
i ograničenja određenih u svezi s nadzorom.

*Troškovi nadzora*

Članak 265.

Troškove nadzora snosi dužnik. Društvo-preuzimatelj snosi troškove nastale
nadzorom koji se nad njime provodi.

GLAVA VII.

OSOBNA UPRAVA

*Pretpostavke*

Članak 266.

(1) Stečajno vijeće može rješenjem o otvaranju stečajnoga postupka ovlastiti
dužnika da sam upravlja i raspolaže stečajnom masom pod nadzorom stečajnoga
povjerenika (osobna uprava). Na osobnu upravu dužnika na odgovarajući način
se primjenjuju odredbe prvoga do šestoga dijela ovoga Zakona ako u ovom
dijelu Zakona nije što drugo određeno.

(2) Sud će osobnu upravu odrediti:

1. ako to dužnik predloži,

2. ako se s time suglasio vjerovnik koji je predložio otvaranje stečajnoga
postupka, te

3. ako se prema okolnostima slučaja može očekivati da određivanje osobne
uprave neće dovesti do odugovlačenja postupka ili do kakvoga drukčijega
oštećenja prava i interesa vjerovnika.

(3) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka umjesto stečajnoga upravitelja
postavit će se stečajni povjerenik. Svoje tražbine stečajni vjerovnici
prijavljuju stečajnom povjereniku. Osobna uprava se ne upisuje u zemljišne
knjige i druge odgovarajuće upisnike.

*Naknadno određivanje osobne uprave*

Članak 267.

Ako je stečajno vijeće odbilo prijedlog dužnika za određivanje osobne
uprave, a na prvom ročištu vjerovnici predlože osobnu upravu, stečajno
vijeće će naknadno odrediti takvu upravu. Za stečajnoga povjerenika može
se postaviti dotadašnji stečajni upravitelj.

*Obustava osobne uprave*

Članak 268.

(1) Stečajno vijeće će obustaviti osobnu upravu na prijedlog:

1. vjerovnika,

2. razlučnoga ili stečajnoga vjerovnika, ako stečajni vjerovnik koji
je predložio pokretanje stečajnoga postupka opozove svoju suglasnost za
provedbu osobne uprave, te

3. dužnika.

(2) Prije donošenja odluke o prijedlogu stečajno vijeće će saslušati
dužnika. Protiv odluke o prijedlogu vjerovnik i dužnik imaju pravo na samostalnu
Žalbu.

(3) Nakon donošenja rješenja o obustavi osobne uprave postupak se nastavlja
po pravilima stečajnoga postupka. U rješenju o obustavi osobne uprave stečajno
vijeće će imenovati stečajnoga upravitelja. Za stečajnoga upravitelja može
se postaviti dotadašnji stečajni povjerenik.

*Javno priopćenje*

Članak 269.

Rješenje stečajnoga suda kojim se nakon otvaranja stečajnoga postupka
određuje ili obustavlja osobna uprava, objavljuje se.

*Pravni položaj stečajnoga povjerenika*

Članak 270.

(1) Na postavljenje stečajnoga povjerenika, na nadzor stečajnoga suda
nad njegovim radom te na odgovornost i nagradu stečajnoga povjerenika na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona o stečajnom upravitelju.

(2) Stečajni povjerenik dužan je ispitati gospodarski položaj dužnika
i nadzirati kako on vodi poslove, osobito troškove njegova poslovanja,
a ako je dužnik pojedinac i troškove njegova privatnoga Života. Na stečajnoga
se povjerenika na odgovarajući način primjenjuje odredba članka 54. stavka
2. ovoga Zakona.

(3) Utvrdi li stečajni povjerenik da postoje okolnosti iz kojih se može
zaključiti da će nastavljanje osobne uprave dovesti do oštećenja vjerovnika,
dužan je o tome bez odgode obavijestiti odbor vjerovnika i stečajni sud.
Ako odbor vjerovnika nije osnovan, stečajni povjerenik će o tome obavijestiti
stečajne vjerovnike koji su prijavili tražbine i razlučne vjerovnike.

*Sudjelovanje stečajnoga povjerenika*

Članak 271.

(1) Obveze koje ne spadaju u redovno poslovanje dužnik smije preuzimati
samo uz suglasnost stečajnoga povjerenika. Dužnik ne smije preuzimati ni
obveze koje spadaju u redovno poslovanje, ako se tome protivi stečajni
povjerenik.

(2) Stečajni povjerenik može zahtijevati od dužnika da sav naplaćeni
novac preuzima i da sva plaćanja obavlja samo stečajni povjerenik.

*Sudjelovanje odbora vjerovnika*

Članak 272.

Dužnik je dužan pribaviti prethodnu suglasnost odbora vjerovnika za
poduzimanje pravnih radnji koje su od posebnoga značenja za stečajni postupak.
U slučaju iz prethodne rečenice na odgovarajući će se način primjenjivati
odredbe ovoga Zakona o posebno značajnim pravnim radnjama stečajnoga upravitelja.

*Posebni slučajevi pribavljanja suglasnosti stečajnoga povjerenika*

Članak 273.

(1) Na prijedlog vjerovnika, stečajno vijeće će odrediti pravne poslove
za čiju će pravnu valjanost biti potrebna prethodna suglasnost stečajnoga
povjerenika. Na radnje koje dužnik poduzme bez takve suglasnosti na odgovarajući
način primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o radnjama stečajnoga dužnika
poduzetim nakon otvaranja stečajnoga postupka mimo stečajnoga upravitelja.
Ako se stečajni povjerenik suglasio sa zasnivanjem neke obveze stečajne
mase, na njegovu se odgovornost vjerovnicima stečajne mase zbog neispunjenja
obveza stečajne mase na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovoga Zakona
o odgovornosti stečajnoga upravitelja.

(2) Obvezatno pribavljanje prethodne suglasnosti može se odrediti i
na prijedlog razlučnoga vjerovnika ili stečajnoga vjerovnika ako je to
potrebno da bi se izbjeglo oštećenje vjerovnika. Takav će prijedlog biti
dopušten samo ako vjerovnik učini vjerojatnim postojanje opasnosti oštećenja
vjerovnika.

(3) Rješenje o potrebi pribavljanja suglasnosti objavit će se i upisati
u zemljišne i druge javne knjige.

*Sredstva za život dužnika*

Članak 274.

Dužnik pojedinac ima pravo da za sebe i za osobe koje je po zakonu dužan
uzdržavati dobiva iz stečajne mase sredstva koja će njemu i osobama koje
je dužan uzdržavati omogućiti, s obzirom na njegove dotadašnje životne
prilike, skroman način života.

*Dvostranoobvezni odnosi*

Članak 275.

U postupku osobne uprave primjenjuju se na odgovarajući način odredbe
ovoga Zakona o ispunjenju pravnih poslova, s time da prava i obveze stečajnoga
upravitelja pripadaju stečajnom dužniku koji ih ostvaruje u dogovoru sa
stečajnim povjerenikom.

*Odgovornost i pobijanje pravnih radnji*

Članak 276.

Prava iz članka 101. i 102. ovoga Zakona može ostvarivati samo stečajni
povjerenik, koji je jedini ovlašten pobijati u ime i za račun dužnika pravne
radnje prema članku 127. do 144. ovoga Zakona.

*Izvješćivanje vjerovnika*

Članak 277.

(1) Popis dijelova imovine dužnika koji ulaze u stečajnu masu, popis
vjerovnika i pregled imovine izrađuje dužnik. Stečajni povjerenik može
ispitati popise i pregled imovine, te pismeno izjaviti da li se, s obzirom
na rezultate njegovih ispitivanja, trebaju ulagati prigovori.

(2) Na izvještajnom ročištu dužnik je obvezan podnijeti izvješće. Stečajni
povjerenik dužan je iznijeti svoj stav o tom izvješću.

(3) Dužnik ima obvezu polaganja računa. Na završni račun dužnika na
odgovarajući se način primjenjuje odredba stavka 1. ovoga članka.

*Unovčenje predmeta osiguranja*

Članak 278.

(1) Dužniku pripada pravo stečajnoga upravitelja na unovčenje predmeta
na kojima postoje razlučna prava. Troškovi utvrđenja predmeta i prava na
tim predmetima ne utvrđuju se. Kao troškovi unovčenja mogu se naknaditi
samo stvarno nastali troškovi potrebni za unovčenje i plaćeni porez na
promet.

(2) Dužnik svoje pravo na unovčenje ostvaruje u dogovoru sa stečajnim
povjerenikom.

*Namirenje stečajnih vjerovnika*

Članak 279.

(1) Pri ispitivanju tražbina, osim stečajnih vjerovnika, prijavljene
tražbine mogu osporavati dužnik i stečajni povjerenik. Tražbina koju ospori
stečajni upravitelj, dužnik ili stečajni povjerenik ne smatra se utvrđenom.

(2) Diobe provodi dužnik. Stečajni povjerenik dužan je ispitati diobene
popise i pismeno izjaviti je li prema rezultatima ispitivanja potrebno
protiv tih popisa podnijeti prigovore.

*Stečajni plan*

Članak 280.

(1) Vjerovnici mogu izradu stečajnoga plana naložiti stečajnom povjereniku
ili dužniku. Ako se dužniku izda takav nalog, stečajni povjerenik savjetodavno
sudjeluje u njegovoj izradi.

(2) Nadzor nad ispunjenjem plana obavlja stečajni povjerenik.

*Nedostatnost stečajne mase*

Članak 281.

Stečajni povjerenik dužan je stečajnom sudu prijaviti nedostatnost stečajne
mase.

GLAVA VIII.

OSLOBOĐENJE OD PREOSTALIH OBVEZA

*Osnovna odredba*

Članak 282.

Ako je dužnik pojedinac, može se prema odredbama ovoga Zakona osloboditi
svojih obveza prema stečajnim vjerovnicima koje su u stečajnom postupku
ostale nenamirene.

*Prijedlog dužnika*

Članak 283.

(1) Dužnik se može osloboditi preostalih obveza ako podnese odgovarajući
prijedlog. Prijedlog se stečajnom vijeću mora podnijeti najkasnije na izvještajnom
ročištu u pisanom obliku. Taj se prijedlog može spojiti s prijedlogom za
otvaranje stečajnoga postupka.

(2) Prijedlogu se prilaže izjava da dužnik svoje založive tražbine iz
radnoga odnosa ili druge odgovarajuće tekuće tražbine ustupa za vrijeme
od sedam godina nakon zaključenja stečajnoga postupka povjereniku kojega
će odrediti stečajno vijeće. Ako je dužnik te svoje tražbine već ranije
ustupio ili založio trećoj osobi, dužan je u izjavi to navesti.

(3) Sporazumi kojima se ustup tražbina dužnika iz stavka 2. ovoga članka
uvjetuje ili na drugi način ograničava, nemaju pravnoga učinaka ako se
njima onemogućava ili ograničava učinak izjave o ustupu.

*Predlaganje povjerenika*

Članak 284.

Dužnik i vjerovnik imaju pravo za povjerenika predložiti fizičku osobu
koja će biti podobna s obzirom na okolnosti konkretnoga slučaja.

*Odluka stečajnoga vijeća*

Članak 285.

(1) Stečajno vijeće će na završnom ročištu zatražiti mišljenje stečajnih
vjerovnika i stečajnoga upravitelja o dužnikovom prijedlogu. Stečajno vijeće
rješenjem odlučuje o prijedlogu dužnika.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga stavka dužnik i svaki stečajni
vjerovnik koji se na završnom ročištu usprotivio tome da se dužnik oslobodi
od preostalih obveza imaju pravo na žalbu. Stečajni postupak će se zaključiti
tek po pravomoćnosti toga rješenja. Pravomoćno rješenje će se objaviti
zajedno s rješenjem o zaključenju stečajnoga postupka.

(3) Ako se stečajni postupak obustavi, dužnik se može osloboditi preostalih
obveza samo ako je stečajna masa nakon prijave njene nedostatnosti podijeljena
u skladu s odredbom članka 207. ovoga Zakona te ako je do obustave došlo
u skladu s odredbom članka 209. ovoga Zakona. Odredba stavka 2. ovoga članka
primjenjuje se u tom slučaju na odgovarajući način.

*Odbijanje prijedloga za oslobođenje*

Članak 286.

(1) Stečajno vijeće će rješenjem odbiti prijedlog dužnika za oslobođenje
od preostalih obveza ako je to na završnom ročištu predložio koji od stečajnih
vjerovnika i:

1. ako je dužnik pravomoćno osuđen zbog kaznenih djela protiv gospodarstva
- prouzročenja stečaja i oštećenja vjerovnika, ili

2. ako je dužnik u posljednje tri godine koje su prethodile podnošenju
prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka ili nakon toga namjerno ili
iz krajnje nepažnje pismeno dao netočne ili nepotpune podatke o svojim
gospodarskim prilikama, kako bi dobio kredit, primio plaćanja iz javnih
sredstava ili izbjegao plaćanje poreza ili drugih javni obveza, ili

3. ako je u posljednjih deset godina koje su prethodile podnošenju prijedloga
za otvaranje stečajnoga postupka ili nakon toga dužnik oslobođen preostalih
obveza ili mu je oslobođenje uskraćeno u skladu s odredbama članka 292.
i 293. ovoga Zakona, ili

4. ako je dužnik u posljednjoj godini prije podnošenja prijedloga za
otvaranje stečajnoga postupka ili nakon toga namjerno ili iz krajnje nepažnje
onemogućio namirenje stečajnih vjerovnika time što je preuzimao neprimjerene
obveze, rasipao svoju imovinu ili bez izgleda na poboljšanje gospodarskoga
položaja odgađao otvaranje stečajnoga postupka, ili

5. ako je dužnik tijekom stečajnoga postupka namjerno ili iz krajnje
nepažnje povrijedio svoje dužnosti izvješćivanja i suradnje prema ovom
Zakonu.

(2) Protivljenje vjerovnika bit će dopušteno samo ako je on učinio vjerojatnim
postojanje koje od osnova za odbijanje prijedloga dužnika za oslobođenje
od preostalih obveza.

*Najava oslobođenja od preostalih obveza*

Članak 287.

(1) Ako utvrdi da ne postoje razlozi za odbijanje prijedloga za oslobođenje
iz članka 286. ovoga Zakona, stečajno vijeće će rješenjem odrediti da će
dužnika osloboditi preostalih obveza ako ispuni obveze prema odredbi članka
291. ovoga Zakona odnosno ako ne nastupe činjenice predviđene u odredbama
članka 292. i 294. ovoga Zakona.

(2) Istim rješenjem stečajno vijeće će odrediti povjerenika na kojega
prelaze založiva primanja dužnika u skladu s izjavom o ustupu.

*Pravni položaj povjerenika*

Članak 288.

(1) Povjerenik je dužan osobe obvezane na plaćanje obavijestiti o ustupu.
On je dužan iznose koje primi na osnovi ustupa kao i ostale isplate u korist
dužnika ili treće osobe držati odvojene od svoje imovine te ih jednom godišnje
podijeliti stečajnim vjerovnicima na osnovi završnoga popisa. Povjerenik
je dužan dužniku, nakon četiri godine od zaključenja stečajnoga postupka
predati deset, nakon pet godina od zaključenja stečajnoga postupka petnaest,
a nakon šest godina od zaključenja stečajnoga postupka dvadeset posto od
iznosa koje primi na temelju ustupa ili od drugih preuzetih plaćanja.

(2) Vjerovnici mogu na povjerenika dodatno prenijeti i nadzor nad ispunjenjem
dužnosti dužnika. U tom će slučaju povjerenik bez odgode obavijestiti vjerovnike
o utvrđenoj povredi dužnosti. Povjerenik je dužan preuzeti nadzor samo
ako mu dodatni iznos nagrade koji bi mu na temelju toga pripao bude isplaćen
ili predujmljen.

(3) Povjerenik je dužan stečajnom sudu po okončanju svoje službe položiti
račun. U odnosu na povjerenika na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o nadzoru nad stečajnim upraviteljem i o razrješenju stečajnoga
upravitelja, s time da svaki stečajni vjerovnik ima pravo predložiti razrješenje
te pravo na Žalbu protiv odluke suda o prijedlogu za razrješenje.

*Nagrada i naknada troškova*

Članak 289.

(1) Povjerenik ima pravo na nagradu za svoj rad te na naknadu primjerenih
izdataka, u skladu s utrošenim vremenom te opsegom i složenošću njegova
rada.

(2) Na nagradu i naknadu troškova povjerenika na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o nagradi i naknadi izdataka stečajnom
upravitelju.

*Jednako postupanje prema svim vjerovnicima*

Članak 290.

(1) Tijekom trajanja ustupa nije nad imovinom dužnika dopuštena prisilna
ovrha u korist pojedinih stečajnih vjerovnika.

(2) Ništav je svaki sporazum između dužnika ili drugih osoba i pojedinih
stečajnih vjerovnika na osnovi kojega bi koji od njih stekao neku posebnu
prednost.

(3) S tražbinom iznosa obuhvaćenih izjavom o ustupu obvezana osoba može
prebiti svoju tražbinu prema dužniku samo ako bi ona i u slučaju nastavljanja
stečajnoga postupka imala pravo na prijeboj.

*Dužnikove dužnosti*

Članak 291.

(1) Dužnik tijekom trajanja ustupa:

1. dužan je baviti se primjerenim zanimanjem i, ako je bez zaposlenja,
potruditi se da nađe primjereno zaposlenje te ne smije odbiti primjereno
zaposlenje ili obavljanje primjerene djelatnosti,

2. dužan je predati povjereniku polovicu vrijednosti imovine koju stekne
nasljeđivanjem ili s obzirom na buduće pravo nasljeđivanja,

3. dužan je bez odgode prijaviti povjereniku i stečajnom sudu svaku
promjenu mjesta stanovanja ili mjesta zaposlenja,

4. ne smije zatajiti nijedan iznos obuhvaćen izjavom o ustupu niti imovinu
iz točke 2. ovoga stavka te je dužan sudu i povjereniku, na njihovo traženje,
dati obavijesti o svom zaposlenju ili svojim nastojanjima da nađe zaposlenje
te o svojim primanjima i imovini,

5. dužan je plaćanja radi namirenja stečajnih vjerovnika obavljati samo
povjereniku te ne smije nijednom stečajnom vjerovniku dati posebnu prednost.

(2) Ako dužnik obavlja samostalnu djelatnost, obvezan je stečajne vjerovnike
namirivati plaćanjima povjereniku kao da je zasnovao primjereni radni odnos.

*Povreda dužnosti*

Članak 292.

(1) Stečajno vijeće će uskratiti oslobođenje dužnika od preostalih obveza,
na prijedlog stečajnoga vjerovnika, ako dužnik tijekom trajanja ustupa
povrijedi svoju dužnost i time onemogući namirenje stečajnih vjerovnika.
Prijedlog se može staviti samo u roku od godinu dana od dana kojega je
vjerovnik saznao za povredu dužnosti. Prijedlog je dopušten samo ako vjerovnik
svoj prijedlog učini vjerojatnim.

(2) Prije odluke o prijedlogu stečajno vijeće će saslušati povjernika,
dužnika i stečajne vjerovnike. Dužnik je dužan dati obavijesti o ispunjavanju
svojih dužnosti. Ako dužnik bez valjanoga razloga ne pruži tražene obavijesti
ili ako neopravdano izostane s ročišta koje je sud zakazao radi davanja
obavijesti, uskratit će se oslobođenje od preostalih obveza.

(3) Protiv odluke suda predlagatelj i dužnik imaju pravo na Žalbu. Uskrata
oslobođenja od preostalih obveza se objavljuje.

*Uskrata oslobođenja od preostalih obveza*

Članak 293.

(1) Stečajno vijeće će, na prijedlog stečajnoga vjerovnika, uskratiti
oslobođenje od preostalih obveza ako je dužnik u vremenskom razdoblju između
završnoga ročišta i zaključenja stečajnoga postupka ili za vrijeme trajanja
ustupa pravomoćno osuđen zbog kaznenih djela protiv gospodarstva - prouzročenja
stečaja i oštećenja vjerovnika.

(2) Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka može se staviti u roku od godine
dana od dana kada je vjerovnik saznao za pravomoćnu presudu kojom je dužnik
osuđen za kaznena djela protiv gospodarstva - prouzročenje stečaja i oštećenja
vjerovnika. Prijedlog je dopušten samo ako vjerovnik svoj prijedlog učini
vjerojatnim.

*Pokriće minimalne nagrade za povjerenika*

Članak 294.

(1) Stečajno vijeće će, na prijedlog povjerenika, uskratiti oslobođenje
dužnika od preostalih obveza ako iznosi koji su mu uplaćeni za prethodnu
godinu njegova djelovanja nisu dovoljni za pokriće njegove minimalne nagrade,
a dužnik ne doplati iznos koji nedostaje iako ga je povjerenik pismeno
pozvao u roku ne kraćem od petnaest dana da to učini i pri tome ga upozorio
na mogućnost uskraćivanja njegova oslobođenja od preostalih obveza.

(2) Prije donošenja odluke stečajno vijeće će saslušati dužnika. Ako
dužnik u roku od petnaest dana po pozivu suda uplati nedostajući iznos,
sud neće uskratiti oslobođenje.

(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka na odgovarajući se
način primjenjuje odredba članka 292. stavka 3. ovoga Zakona.

*Prijevremeno okončanje*

Članak 295.

Pravomoćnošću odluke o uskrati oslobođenja od preostalih obveza u skladu
s odredbama članka 292., 293. i 294. ovoga Zakona prestaju važiti izjave
o ustupu, služba povjerenika i ograničenja prava dužnika.

*Odluka o oslobođenju od preostalih obveza*

Članak 296.

(1) Nakon što istekne vrijeme trajanja ustupa, ako nije bilo okončano
prije toga, stečajno vijeće će, poslije saslušanja stečajnih vjerovnika,
povjerenika i dužnika, rješenjem odlučiti o oslobođenju dužnika od preostalih
obveza.

(2) Stečajno vijeće će, na prijedlog kojega od stečajnih vjerovnika,
ako utvrdi da postoji koji od razloga za to iz članka 292. stavka 1. ili
2., ili iz članka 293., ili na prijedlog povjerenika, ako utvrdi da postoji
razlog iz članka 294. ovoga Zakona, uskratiti oslobođenje dužnika od preostalih
obveza.

(3) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka objavit će se. Ako sud odredi
oslobođenje od preostalih obveza, rješenje će se u izvodu objaviti u "Narodnim
novinama". Protiv toga rješenja dužnik i svaki stečajni vjerovnik koji
je tijekom saslušanja iz stavka 1. ovoga članka predložio da sud dužniku
uskrati oslobođenje od preostalih obveza, imaju pravo na Žalbu.

*Učinak oslobođenja od preostalih obveza*

Članak 297.

(1) Oslobođenje dužnika od preostalih obveza djeluje prema svim stečajnim
vjerovnicima, čak i onima koji svoje tražbine nisu prijavili.

(2) Oslobođenje dužnika od preostalih obveza je bez utjecaja na prava
stečajnih vjerovnika prema sudužnicima i jamcima dužnika, na prava tih
vjerovnika koja se temelje na predbilježbi upisanoj radi njihova osiguranja
te prava koja u stečajnom postupku ovlašćuju vjerovnike na odvojeno namirenje.
Dužnik se, međutim, oslobađa od svojih obveza prema sudužnicima, jamcima
ili regresnim ovlaštenicima na isti način kao i od obveza prema stečajnim
vjerovnicima.

(3) Ako dužnik namiri kojega od vjerovnika koji na temelju oslobođenja
dužnika od preostalih obveza nema pravo tražiti namirenje, vjerovnik nije
obvezan vratiti primljeno.

*Izuzete tražbine*

Članak 298.

Od oslobođenja su izuzete:

1. obveze dužnika po osnovi namjerno počinjene nedopuštene radnje,

2. novčane kazne i s njima izjednačene obveze dužnika.

*Opoziv oslobođenja dužnika od preostalih obveza*

Članak 299.

(1) Na prijedlog kojega od stečajnih vjerovnika, stečajno vijeće će
opozvati određeno oslobođenje dužnika od preostalih obveza ako se naknadno
ustanovi da je dužnik koju od svojih dužnosti namjerno povrijedio ili time
znatno onemogućio namirenje stečajnih vjerovnika. Prijedlog iz stavka 1.
ovoga članka može se podnijeti samo u roku od godinu dana od pravomoćnosti
odluke o oslobođenju dužnika od preostalih obveza.

(2) Pravodobni prijedlog vjerovnika dopušten je samo ako vjerovnik učini
vjerojatnim da postoji koji od razloga iz stavka 1. ovoga članka i da vjerovnik
prije pravomoćnosti odluke nije saznao da oni postoje.

(3) Prije donošenja odluke stečajno vijeće će saslušati dužnika i povjerenika.
Protiv rješenja suda predlagatelj i dužnik imaju pravo na Žalbu. Rješenje
kojim se opoziva oslobođenje od preostalih obveza javno se priopćuje.

GLAVA IX.

STEČAJ MALE VRIJEDNOSTI

Članak 300.

(1) Ako se tijekom prethodnoga postupka ocijeni da imovina stečajnoga
dužnika ne prelazi iznos od 1.000.000,00 kuna, stečajno vijeće će odlučiti
da se stečaj provede po pravilima stečaja male vrijednosti.

(2) U stečaju male vrijednosti ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona
o odboru vjerovnika.

(3) Nakon otvaranja stečajnoga postupka poslove stečajnoga vijeća obavlja
stečajni sudac.

GLAVA X.

MEĐUNARODNI STEČAJ

1. MEĐUNARODNA NADLEŽNOST SUDA REPUBLIKE HRVATSKE

*Isključiva međunarodna nadležnost*

Članak 301.

(1) Sud Republike Hrvatske isključivo je nadležan za provedbu stečajnoga
postupka protiv dužnika čije je središte poslovnoga djelovanja na području
Republike Hrvatske. Predmnijeva se da je središte poslovnog djelovanja
dužnika u mjestu u kojem on ima upisano svoje sjedište.

(2) Postupak iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća cjelokupnu imovinu dužnika,
bez obzira na to nalazi li se ona u Republici Hrvatskoj ili u inozemstvu
(glavni stečajni postupak).

*Međunarodna nadležnost prema poslovnoj jedinici, odnosno
imovini stranoga dužnika u Republici Hrvatskoj*

Članak 302.

(1) Ako sud Republike Hrvatske nije nadležan prema odredbi članka 301.
stavka 1. ovoga Zakona, taj je sud nadležan za provedbu stečajnoga postupka
protiv dužnika ako on ima poslovnu jedinicu bez svojstva pravne osobe u
Republici Hrvatskoj.

(2) Kada se u Republici Hrvatskoj ne nalazi ni sjedište poslovnoga djelovanja,
a ni poslovna jedinica dužnika, već samo njegova imovina, stečajni postupak
u Republici Hrvatskoj moguće je otvoriti u ovim slučajevima:

1. kada se u državi u kojoj dužnik ima sjedište poslovnoga djelovanja
stečajni postupak protiv njega ne može otvoriti zbog uvjeta predviđenih
u stečajnom pravu te države, premda postoji stečajni razlog,

2. kada prema pravu države u kojoj dužnik ima sjedište poslovnoga djelovanja
stečajni postupak obuhvaća samo imovinu dužnika u toj državi,

3. kada se otvaranje stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj predlaže
na temelju članka 334. ovoga Zakona,

4. kada se otvaranje posebnoga stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj
predlaže u okviru postupka za priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga
postupka.

(3) Za provođenje postupka iz stavka 1. i stavka 2. točke 1., 2. i 3.
ovoga članka nadležan je trgovački sud na čijem se području nalazi poslovna
jedinica dužnika, a ako dužnik nema poslovne jedinice u Republici Hrvatskoj
trgovački sud na čijem se području nalazi imovina dužnika. Ako bi više
trgovačkih sudova bilo mjesno nadležno, postupak provodi sud kojemu je
prvom podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka.

(4) Postupak iz stavka 1. i 2. ovoga članka obuhvaća samo imovinu dužnika,
koja se nalazi u Republici Hrvatskoj (poseban stečajni postupak).

(5) Kada je stečajni postupak već otvoren u državi u kojoj dužnik ima
sjediše poslovnoga djelovanja, prilikom otvaranja domaćega stečajnoga postupka
na temelju stavka 1., odnosno 2. ovoga članka sud neće ispitivati postojanje
stečjanoga razloga.

2. OPĆE ODREDBE

*Osnovno načelo*

Članak 303.

Stečajni postupak i njegovi pravni učinci određuju se prema pravu države
u kojoj je postupak otvoren, ukoliko ovaj Zakon u daljnjim odredbama nešto
drugo ne određuje.

*Izlučna i razlučna prava*

Članak 304.

(1) U pogledu izlučnih i razlučnih prava na predmetima, koji se nalaze
u državi priznanja strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka, primijenit
će se pravo države priznanja, ako se ti predmeti u trenutku otvaranja stranoga
stečajnoga postupka nisu nalazila na području države otvaranja toga postupka.

(2) Ukoliko su prava nad predmetima unesena u javnu knjigu, smatra se
da se predmet nalazi u državi, u kojoj se vodi javna knjiga.

*Radni ugovor*

Članak 305.

U pogledu učinaka stečajnoga postupka na radni ugovor i radni odnos
isključivo je mjerodavno stečajno pravo države, koje je mjerodavno za radni
ugovor.

*Uračunavanje*

Članak 306.

Vjerovnik smije zadržati ono što je primio u posebnom stečajnom postupku
koji je otvoren u drugoj državi i koji obuhvaća samo imovinu dužnika koja
se nalazi u toj drugoj državi. Primljeno će se, nakon odbitka troškova
koje je vjerovnik imao u ostvarivanju namirenja u tom posebnom stečajnom
postupku, uračunati u stečajnu kvotu, koja mu pripada u glavnom stečajnom
postupku. Toga uračunavanja neće biti ako je vjerovnik djelomično namirenje
tražbine u posebnom stečajnom postupku ostvario kao razlučni vjerovnik
ili na temelju dopuštenoga prijeboja.

*Suradnja stečajnih upravitelja*

Članak 307.

Ako pored stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj otvorenoga na temelju
članka 301. stavka 1. ili članka 302. stavka 1. ili 2. članka 302. ovoga
Zakona, bude otvoren i posebni stečajni postupak u nekoj drugoj državi
na temelju članka 302. stavka 1. ili 2., ovoga Zakona, stečajni upravitelji
dvaju postupaka međusobno će surađivati. Međusobno su dužni jedan drugome
dati sve pravno dopuštene obavijesti koje mogu biti od značenja za provedbu
tih postupaka.

3. PRETPOSTAVKA I POSTUPAK PRIZNANJA STRANE ODLUKE O OTVARANJU
STEČAJNOGA POSTUPKA

*Pismena općih pravila o priznanju stranih sudskih odluka*

Članak 308.

Na priznanje stranih odluka o otvaranju stečajnoga postupka na odgovarajući
se način primjenjuju opća pravila hrvatskoga prava o priznanju stranih
sudskih odluka, ako odredbama ovoga Zakona nije drukčije predviđeno.

*Mjesna nadležnost i sastav suda*

Članak 309.

(1) Prijedlog za priznanje podnosi se trgovačkom sudu na čijem se području
nalazi poslovna jedinica dužnika u Republici Hrvatskoj, a ako dužnik nema
poslovnu jedinicu u Republici Hrvatskoj, trgovačkom sudu na području kojega
se nalazi neka imovina dužnika.

(2) Ako dužnik ima poslovne jedinice na području različitih trgovačkih
sudova ili ako se njegova imovina nalazi na području različitih trgovačkih
sudova, za donošenje odluke o priznanju mjesno je nadležan sud koji je
prvi na oglasnoj ploči suda objavio oglas iz članka 313. stavka 1. ovoga
Zakona.

(3) Ako se imovina dužnika u Republici Hrvatskoj sastoji u tražbini,
smatrat će se da se tražbina dužnika nalazi u mjestu u kojemu dužnici stečajnoga
dužnika imaju svoje sjedište odnosno prebivalište.

(4) O priznanju strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka te o otvaranju
stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj na temelju strane odluke odlučuje
stečajno vijeće.

*Prijedlog za priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga
postupka*

Članak 310.

(1) Prijedlog za priznanje odluke stranoga suda ili drugoga nadležnoga
tijela o otvaranju stečajnoga postupka može podnijeti strani stečajni upravitelj
ili vjerovnik stečajnoga dužnika.

(2) Uz prijedlog za priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka
treba priložiti:

1. izvornik ili ovjerovljeni prijepis odluke te ovjerovljeni prijevod
na hrvatski jezik,

2. potvrdu nadležnoga stranoga tijela o njenoj ovršnosti,

3. popis poznate imovine dužnika u Republici Hrvatskoj te popis njegovih
vjerovnika s odgovarajućim dokazima.

(3) Sud će odbaciti prijedlog uz koji ne budu podneseni i prilozi iz
stavka 2. ovoga članka, ako nedostaci ne budu otklonjeni u primjerenom
roku.

*Pretpostavke za priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga
postupka*

Članak 311.

(1) Strana će se odluka o otvaranju stečajnoga postupka priznati:

1. ako je donesena od strane suda, odnosno tijela koji je prema hrvatskom
pravu međunarodno nadležan,

2. ako je ovršna prema pravu države u kojoj je donesena,

3. ako njeno priznanje ne bi bilo u protivnosti s javnim poretkom Republike
Hrvatske.

(2) Prijedlog za priznanje strane odluke sud će odbiti ako, u povodu
prigovora dužnika ili kojega drugoga sudionika u postupku, utvrdi da dužniku
akt kojim je postupak bio pokrenut nije dostavljen u skladu sa zakonom
države u kojoj je odluka donesena i ako su u tom postupku bila povrijeđena
njegova temeljna prava na obranu.

(3) Strana odluka o otvaranju stečajnoga postupka priznat će se i ako
nije pravomoćna.

*Određivanje privremenih mjera i zabrana ovrhe i osiguranja*

Članak 312.

(1) Čim je prijedlog za priznanje podnesen, stečajno vijeće može odrediti
mjere osiguranja, odnosno imenovati privremenoga stečajnoga upravitelja
u skladu s odredbama ovoga Zakona o prethodnom postupku.

(2) Nakon objave oglasa na oglasnoj ploči suda prema članku 313. stavku
1. ovoga Zakona nije moguće, dok teče postupak za priznanje, pokrenuti
parnični postupak, kao ni postupak ovrhe ili osiguranja u kojemu je dužnik
stranka. Parnični postupci te postupci ovrhe i osiguranja koji su bili
u tijeku prekidaju se objavom oglasa.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka izlučni i razlučni vjerovnici
iz članka 304. ovoga Zakona mogu i za vrijeme trajanja postupka priznanja
pokrenuti, odnosno nastaviti prekinuti ovršni postupak radi ostvarenja
svoga zahtjeva, odnosno tražbine protiv stranoga dužnika, ali samo pod
uvjetom ako se sa time složi strani stečajni upravitelj.

(4) Stečajno vijeće određuje po službenoj dužnosti da se prijedlog za
priznanjem strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka, kao i rješenje
o privremenim mjerama, odnosno o postavljenju privremenoga upravitelja
odmah zabilježi u javnim upisnicima, odnosno u javnim knjigama navedenim
u članku 54. stavku 6. ovoga Zakona.

*Oglas u povodu prijedloga za priznanje*

Članak 313.

(1) Pošto primi prijedlog za priznanje, stečajno vijeće će bez odgode
objaviti oglas u "Narodnim novinama" i na oglasnoj ploči suda u kojem će
navesti:

1. podatke o sudu koji objavljuje oglas,

2. podatke o svom predmetu s naznakom podataka o stranoj odluci čije
se priznanje traži i njenom bitnom sadržaju,

3. podatke o stranom stečajnom upravitelju te podatke o odluci kojom
je imenovan, ako nije imenovan odlukom o otvaranju stečajnoga postupka,

4. poziv vjerovnicima, stranom stečajnom dužniku i svim drugim osobama
koje imaju pravni interes da u roku od petnaest dana od objave oglasa u
"Narodnim novinama" prijave stečajnom vijeću svoje tražbine te da se u
podnesku izjasne o postojanju pretpostavki za priznanje strane odluke te
mogućim teškoćama u namirenju tražbina u stranom stečajnom postupku.

(2) Pismeno s izvješćem o stavljenom prijedlogu za priznanje te podacima
i pozivu iz stavka 1. ovoga članka stečajno vijeće će dostaviti stranom
stečajnom dužniku, stranom stečajnom upravitelju te onim vjerovnicima,
čije je prebivalište, odnosno sjedište u Republici Hrvatskoj poznato.

*Ispitivanje pretpostavki za priznanje*

Članak 314.

(1) Pri odlučivanju o prijedlogu za priznanje sud će se ograničiti na
to da ispita jesu li ispunjene pretpostavke za priznanje navedene u članku
311. stavku 1. i 2. ovoga Zakona. Potrebna objašnjenja sud može tražiti
od tijela čija se odluka priznaje te od sudionika u postupku.

(2) Osobu koja se u svom podnesku protivi priznanju stečajno vijeće
može saslušati.

(3) Stečajno vijeće će obratiti osobitu pažnju na potrebu hitnoga rješavanja
zahtjeva priznanja.

*Rješenje o priznanju*

Članak 315.

(1) Rješenje o priznanju strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka
glede kruga osoba prema kojima djeluje ima isti učinak kao i rješenje suda
u Republici Hrvatskoj o otvaranju stečajnoga postupka.

(2) U rješenju iz stavka 1. ovoga članka sud će navesti koje učinke
ima priznata strana odluka.

(3) Kada se rješenjem o priznanju strane odluke o otvaranju stečajnoga
postupka kao pravni učinak određuje otvaranje stečajnoga postupka u Republici
Hrvatskoj, rješenje o priznanju ima ujedno pravno značenje rješenja o otvaranju
stečajnoga postupka.

(4) O priznanju strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka objavit
će se oglas u "Narodnim novinama". Oglas će se objaviti i isticanjem na
oglasnoj ploči suda. Na oglas iz ovoga stavka na odgovarajući način se
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o oglasu o otvaranju stečajnoga postupka.

(5) Rješenje o priznanju dostavlja se predlagatelju, stranom stečajnom
upravitelju, stečajnom dužniku, bankama kod kojih dužnik drži račune te
državnom odvjetništvu. Rješenje će se dostaviti i tijelima koja vode javne
upisnike, odnosno javne knjige iz članka 54. stavka 6. ovoga Zakona, koja
će po službenoj dužnosti, na temelju dostavljenoga rješenja, zabilježiti
priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka.

*Žalba protiv rješenja o priznanju*

Članak 316.

(1) Protiv rješenja o priznanju strane odluke o otvaranju stečajnoga
postupka strani stečajni dužnik, strani stečajni upravitelj i vjerovnici
imaju pravo na Žalbu.

(2) Žalba protiv rješenja o priznanju ne zadržava njegovu ovrhu.

*Priznavanje strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka
kao prethodno pitanje*

Članak 317.

(1) Ako o priznanju strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka nije
doneseno posebno rješenje, svaki sud može o priznanju te odluke rješavati
u postupku kao o prethodnom pitanju, ali samo s učinkom za taj postupak.

(2) Pravni učinci priznanja strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka
nastupaju danom donošenja odluke u kojoj je o navedenom priznanju odlučeno
kao o prethodnom pitanju. U ostalom su pravni učinci određeni odgovarajućom
primjenom članka od 319. do 324. ovoga Zakona.

4. UČINCI PRIZNANJA STRANE ODLUKE O OTVARANJU STEČAJNOGA POSTUPKA

***4.1. Priznanje nakon otvaranja stečajnoga postupka u Republici
Hrvatskoj***

*Priznanje strane odluke u slučaju prethodno otvorenog stečajnoga
postupka u Republici Hrvatskoj*

Članak 318.

(1) Strana odluka o otvaranju stečajnoga postupka koja ispunjava pretpostavke
za priznanje prema članku 311. ovoga Zakona priznat će se i ako je prije
podnošenja prijedloga za priznanje otvoren protiv dužnika stečajni postupak
u Republici Hrvatskoj prema odredbi članka 302. stavka 1. ili 2. ovoga
Zakona.

(2) Priznata strana odluka o otvaranju stečajnoga postupka proizvodi
učinke predviđene u odredbama članka 327. do 331. ovoga Zakona. Strani
stečajni upravitelj ne može osporiti tražbine koje su već utvrđene u ranije
pokrenutom postupku u Republici Hrvatskoj. Ako je na dan podnošenja prijedloga
za priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka istekao rok
od petnaest dana od dana javne objave prvoga diobnoga popisa u stečajnom
postupku u Republici Hrvatskoj, dioba u stečajnom postupku u Republici
Hrvatskoj neće se provoditi na temelju odluke o diobi donesene u stranom
stečajnom postupku.

***4.2. Priznanje bez posljedice otvaranja stečajnoga postupka
u Republici Hrvatskoj***

*Opće pravilo*

Članak 319.

(1) Učinci priznate strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka određuju
se prema pravu države u kojoj je postupak otvoren, ukoliko nisu suprotni
s osnovnim načelima hrvatskoga stečajnoga prava i ukoliko ovim Zakonom
nije što drugo predviđeno.

(2) Učinci priznate strane odluke djeluju od dana objave rješenja o
priznanju na oglasnoj ploči suda prema članku 315. stavku 4. ovoga Zakona.

*Ovrha i osiguranje*

Članak 320.

(1) Namirenja, koja su ostvarena putem ovršnoga postupka u Republici
Hrvatskoj u vremenu između dana otvaranja stranoga stečajnoga postupka
i dana objave oglasa o prijedlogu za priznanje strane odluke o otvaranju
stečajnoga postupka na oglasnoj ploči prema članku 313. stavku 1. ovoga
Zakona, kao i razlučna prava, što su putem ovršnoga postupka ili postupka
osiguranja u Republici Hrvatskoj u tom vremenu nastala, gube pravni učinak.

(2) U slučaju gubitka pravnoga učinka prema stavku 1. vjerovnik je dužan
ono što je stekao po toj osnovi, nakon odbijanja troškova što su mu nastali
u ovršnom postupku, odnosno postupku osiguranja, predati stečajnom upravitelju.

(3) Stavci 1. i 2. ovoga članka ne primjenjuju se na ovršna namirenja,
odnosno u postupku ovrhe nastala razlučna prava vjerovnika, koji su navedeni
u članku 304. i članku 326. stavku 1. ovoga Zakona.

(4) Stavci 1. i 2. ovoga članka ne primjenjuju se ako je između dana
otvaranja stranoga stečajnoga postupka i dana objave oglasa o prijedlogu
za priznanje na oglasnoj ploči suda prema članku 313. stavku 1. ovoga Zakona
prošlo više od godinu dana.

*Raspolaganje dužnika*

Članak 321.

(1) Raspolaganja dužnika koja su poduzeta u vremenu između dana otvaranja
stranoga stečajnoga postupka i dana objave rješenja o priznanju strane
odluke o otvaranju stečajnoga postupka na oglasnoj ploči suda prema članku
315. stavku 4. ovoga Zakona gube pravni učinak ako su protivna interesima
vjerovnika stečajnoga dužnika, i bude dokazano da je protivna strana znala
ili morala znati u trenutku raspolaganja dužnika da je protiv njega u inozemstvu
otvoren stečajni postupak. Protivna strana ima pravo na protučinidbu iz
strane stečajne mase, ako je njome povećana vrijednost stečajne mase.

(2) Ako je raspolaganje dužnika uslijedilo nakon objave oglasa o prijedlogu
za priznanje u "Narodnim novinama" prema članku 313. stavku 1. ovoga Zakona
smatrat će se, da je protivna strana znala ili morala znati u trenutku
raspolaganja dužnika da je protiv njega otvoren stečajni postupak u inozemstvu.

*Činidbe u korist dužnika*

Članak 322.

(1) Osoba sa sjedištem, odnosno prebivalištem u Republici Hrvatskoj,
koja je dužnik stranoga stečajnoga dužnika, dužna je odmah, čim sazna o
otvaranju stečajnoga postupka u inozemstvu, obavijestiti stranoga stečajnoga
upravitelja o postojanju svoje obveze te o trenutku njezinoga dospjeća.

(2) Svoju dospjelu obvezu ta je osoba ovlaštena izravno ispuniti stranom
stečajnom dužniku, ako je od dana slanja obavijesti stranom stečajnom upravitelju
proteklo osam dana, a hrvatski sud nije do toga momenta u skladu sa člankom
312. stavkom 1. ovoga Zakona odredio mjere osiguranja ili imenovao privremenoga
stečajnoga upravitelja. Eventualni troškovi odgode ispunjenja dospjele
obveze, smatraju se troškovima stečajne mase.

(3) Ako se strani stečajni upravitelj suglasi s izravnim ispunjenjem
obveze stranom stečajnom dužniku, tada joj je dozvoljeno ispuniti i prije
proteka roka navedenoga u stavku 2. ovoga članka.

(4) Ako je obveza izravno ispunjena stranom stečajnom dužniku u vremenu
između dana otvaranja stranoga stečajnoga postupka i dana objave rješenje
o priznanju strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka na oglasnoj ploči
suda prema članku 315. stavku 4. ovoga Zakona, a bez izvješćivanja stranoga
stečajnoga upravitelja o postojanju obveze, osoba iz stavka 1. ovoga članka
neće biti oslobođena svoje obveze, ako se dokaže da je u trenutku izravnoga
ispunjenja obveze stranom stečajnom dužniku znala ili morala znati da je
protiv njega otvoren stečajni postupak u inozemstvu.

(5) Ako je obveza izravno ispunjena stranom stečajnom dužniku nakon
objavljivanja oglasa o prijedlogu za priznanje u "Narodnim novinama" prema
članku 313. stavku 1. ovoga Zakona smatrat će se da je dužnik stečajnoga
dužnika znao ili morao znati da je protiv njega otvoren stečajni postupak
u inozemstvu.

*Prijeboj*

Članak 323.

(1) Prijeboj nije dopušten, ako je tražbina ustupljena u vremenu između
dana otvaranja stranoga stečajnoga postupka i dana objave rješenja o priznanju
strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka na sudskoj ploči prema članku
315. stavku 4. ovoga Zakona, a bude dokazano da je novi vjerovnik (cesinonar)
u trenutku ustupa znao ili morao znati da je protiv dužnika otvoren stečajni
postupak u inozemstvu.

(2) Ako je tražbina ustupljena nakon objavljivanja oglasa o prijedlogu
za priznanje u "Narodnim novinama" prema članku 313. stavku 1. ovoga Zakona,
smatrat će se da je novi vjerovnik (cesionar) u trenutku ustupa znao ili
morao znati, da je protiv dužnika otvoren stečajni postupak u inozemstvu.

*Privilegirane tražbine*

Članak 324.

(1) Priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka ne utječe
na pravo vjerovnika da svoje tražbine navedene u članka 326. stavku 1.
točki 1. i 2. ovoga Zakona namire u punom iznosu, ako im je za to dostatan
dio imovine dužnika koji nije opterećen pravima trećih, koji se u trenutku
objave rješenja o priznanju na oglasnoj ploči prema članku 315. stavku
4. nalazi u Republici Hrvatskoj.

(2) Radi ostvarenja i osiguranja svojih prava vjerovnici iz stavka 1.
ovoga članka ovlašteni su i nakon priznanja strane odluke o otvaranju stečajnoga
postupka voditi protiv dužnikove imovine parnični postupak, te postupke
ovrhe i osiguranja.

(3) Ovršni sud će na prijedlog stranoga stečajnoga upravitelja odgoditi
ovršni postupak iz stavka 2. ovoga članka, ako je to nužno da bi se postiglo
namirenje vjerovnika stečajnoga dužnika u većoj stečajnoj kvoti. Odgoda
može potrajati najdulje do prve diobe u stranom stečajnom postupku.

***4.3. Priznanje s posljedicom otvaranja stečajnoga postupka
u Republici Hrvatskoj***

*Priznanje strane odluke s posljedicom otvaranja stečajnoga
postupka u Republici Hrvatskoj*

Članak 325.

(1) U prijedlogu za priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka
može strani stečajni upravitelj ili vjerovnik kao neposredni pravni učinak
priznanja zahtijevati otvaranje stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj.

(2) U tom slučaju određuje isključivo hrvatsko stečajno pravo pravne
učinke, izuzev ako članci 303. do 307. i 326. do 331. ovoga Zakona izrijekom
nešto drugo ne predviđaju. Na to se odgovarajuće primjenjuju članci 320.
do 323. ovoga Zakona.

5. OTVARANJE POSEBNOGA STEČAJNOGA POSTUPKA U REPUBLICI HRVATSKOJ
KAO POSLJEDICA PRIZNANJA STRANE ODLUKE O OTVARANJU STEČAJNOGA POSTUPKA

*Otvaranje stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj na prijedlog
vjerovnika*

Članak 326.

(1) Sud će uvijek otvoriti domaći stečajni postupak na prijedlog:

1. vjerovnika tražbina navedenih u članku 71. točki 1. ovoga Zakona,

2. zaposelnika dužnika s redovnim mjestom rada u Republici Hrvatskoj
u pogledu tražbina navedenih u članku 71. točki 2. ovoga Zakona,

3. vjerovnika koji bi po pravu Republike Hrvatske u slučaju otvaranja
stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj imali pravni položaj izlučnih
i razlučnih vjerovnika, ako se predmet njihovih izlučnih, odnosno razlučnih
prava u trenutku otvaranja stranoga stečajnoga postupka nije nalazio na
području države otvaranja toga postupka.

(2) Na prijedlog vjerovnika, koji ne pripada vjerovnicima iz stavka
1. ovoga članka, sud će otvoriti stečajni postupak u Republici Hrvatskoj
samo ako vjerovnik učini vjerojatnim da bi namirenje njegove tražbine u
stranom stečajnom postupku bilo vezano uz osobite teškoće.

(3) Iznimno, od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka, radi ostvarenja
što ravnomjernijeg i potpunijeg namirenja vjerovnika na međunarodnoj razini,
stečajno vijeće neće otvoriti stečajni postupak u Republici Hrvatskoj ako
ocijeni da bi otvaranje toga postupka s obzirom na veličinu tražbine vjerovnika
iz stavka 1. i 2. ovoga članka bilo gospodarski neprimjereno. Pri ocjeni
sud se može savjetovati sa stranim stečajnim upraviteljem.

*Ovlasti stranoga stečajnoga upravitelja*

Članak 327.

(1) Pored stečajnoga upravitelja i vjerovnika iz Republike Hrvatske,
što sudjeluju u stečajnom postupku u Republici Hrvatskoj, i strani stečajni
upravitelj može u tom postupku osporavati prijavljene tražbine.

(2) Pravo pobijanja pravnih radnji dužnika prema pravilima stečajnoga
prava Republike Hrvatske pripada u stečajnom postupku u Republici Hrvatskoj
i stranom stečajnom upravitelju.

(3) Troškovi stranoga stečajnoga upravitelja koji nastanu u vezi s vršenjem
ovlasti iz stavka 1. i 2. ovoga članka ne smatraju se troškovima stečajnoga
postupka u Republici Hrvatskoj.

*Dioba (Namirenje vjerovnika)*

Članak 328.

(1) Nakon namirenja troškova i ostalih obveza stečajne mase, izlučnih
i razlučnih vjerovnika, te vjerovnika iz članka 326. stavka 1. ovoga Zakona,
preostala stečajna masa podijelit će se vjerovnicima u skladu s odlukom
o diobi koju će stečajno vijeće donijeti na temelju odluke o diobi ili
njoj odgovarajuće diobne osnove donesene u stranom stečajnom postupku.
Ako pri izradi strane odluke ili diobne osnove nisu uzete u obzir tražbine
utvrđene u stečajnom postupku u Republici Hrvatskoj, stečajno vijeće će
preostalu stečajnu masu podijeliti na vjerovnike, čije su tražbine utvrđene
u stečajnom postupku u Republici Hrvatskoj, vodeći pri tome računa o tome
u kojoj su mjeri pojedini od njih uzeti u obzir pri podjeli stečajne mase
u stranom stečajnom postupku.

(2) Stečajno vijeće neće pri podjeli preostale stečajne mase uzeti u
obzir stranu odluku o diobi, ako je u njoj predviđena podjela rezultat
primjene pravila koja su protivna hrvatskom javnom poretku. Isto vrijedi,
kada strana odluka o diobi nije stečajnom vijeću dana unutar roka, koji
je ono odredilo.

(3) Stečajna masa koja preostane nakon namirenja vjerovnika prema prethodnim
odredbama ovoga članka predat će se odmah stranom stečajnom upravitelju.

(4) Ako stečajna masa nije dostatna da bi se namirile utvrđene tražbine
u stečajnom postupku u Republici Hrvatskoj prema stavku 1. i 2. ovoga članka,
vjerovnici mogu nenamireni dio svijih tražbina namiriti samo u stranom
stečajnom postupku prema pravilima stranoga stečajnoga prava.

*Posebni stečajni postupak u trećoj zemlji*

Članak 329.

(1) Ako vjerovnik djelomično namiri svoje tražbine u posebnom stečajnom
postupku koji je protiv dužnika otvoren u nekoj trećoj državi, a kojim
je obuhvaćena samo imovina dužnika u toj trećoj državi, on smije zadržati
stečeno. Primljeno će se, nakon odbitka troškova koje je vjerovnik imao
u ostvarivanju namirenja u tom stranom posebnom stečajnom postupku, uračunati
u stečajnu kvotu, koja mu pripada u posebnom stečajnom postupku u Republici
Hrvatskoj. Toga uračunavanja neće biti ako je vjerovnik djelomično namirenje
tražbina u tom stranom posebnom stečajnom postupku ostvario kao razlučni
vjerovnik ili na temelju dopuštenoga prijeboja.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka primijenit će se i kada je vjerovnik
djelomično namirio svoju tražbinu putem ovršnoga postupka u trećoj zemlji

*Ostvarivanje vjerovnikovih prava*

Članak 330.

(1) Hrvatski stečajni upravitelj ovlašten je tražbinu, koja je prijavljena
u posebnom stečajnom postupku u Republici Hrvatskoj, prijaviti u strani
glavni stečajni postupak. Takvu prijavu tražbine vjerovnik može opozvati.

(2) Hrvatski stečajni upravitelj ovlašten je u stranom glavnom stečajnom
postupku vršiti pravo glasa na temelju tražbine prijavljene u posebnom
stečajnom postupku u Republici Hrvatskoj, ako vjerovnik te tražbine ne
sudjeluje u glasanju.

*Suradnja stečajnih upravitelja*

Članak 331.

(1) Osim međusobne izmjene obavijesti prema članku 307. ovoga Zakona,
stečajni upravitelj posebnoga stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj
dužan je stečajnom upravitelju stranoga glavnoga stečajnoga postupka omogućiti
da se izjasni o načinu unovčenja imovine dužnika koju obuhvaća domaći posebni
stečajni postupak.

(2) Stečajnom upravitelju stranoga glavnoga stečajnoga postupka dostavit
će se i stečajni plan posebnoga stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj.
On ima pravo i sam predložiti stečajni plan posebnoga stečajnog postupka.

6. NEPRIZNAVANJE STRANE ODLUKE O OTVARANJU STEČAJNOGA POSTUPKA

*Odbijanje prijedloga za priznanje*

Članak 332.

(1) Ako odbije prijedlog za priznanje, stečajno vijeće će, na prijedlog
vjerovnika, ako je to potrebno radi ravnomjernoga namirenja svih dužnikovih
vjerovnika, otvoriti stečajni postupak u Republici Hrvatskoj.

(2) Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka vjerovnik može podnijeti u roku
od osam dana od dana objave rješenja o odbijanju prijedloga za priznanje
na oglasnoj ploči suda. Taj prijedlog može biti sadržan već u podnesku
kojega vjerovnik upućuje stečajnom vijeću na temelju članka 313. stavka
1. točke 4. ovoga Zakona.

(3) Stečajni postupak iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća samo imovinu
dužnika, koja se nalazi u Republici Hrvatskoj.

*Žalba*

Članak 333.

(1) Protiv rješenja kojim se odbija prijedlog za priznanje strane odluke
o otvaranju stečajnoga postupka strani stečajni dužnik, strani stečajni
upravitelj i vjerovnici imaju pravo Žalbe.

(2) Žalba ne zadržava ovrhu.

*Prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka kada se strana
odluka o otvaranju stečajnoga postupka ne može priznati*

Članak 334.

(1) Svaki je vjerovnik ovlašten tražiti da se otvori stečajni postupak
u Republici Hrvatskoj, neovisno o tome što je otvoren glavni stečajni postupak
u drugoj državi, ako su ispunjeni uvjeti zbog kojih bi se prijedlog za
priznanje strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka mogao odbiti.

(2) Sud će dozvoliti otvaranje stečajnoga postupka u Republici Hrvatskoj
u slučaju stavka 1. ovoga članka ako to zahtijeva načelo ravnomjernoga
namirenja svih dužnikovih vjerovnika.

(3) Prigodom donošenja rješenja o otvaranju stečajnoga postupka iz stavka
1. ovoga članka stečajno vijeće će o nemogućnosti priznanja strane odluke
o otvaranju stečajnoga postupka odlučiti kao o prethodnom pitanju.

(4) Stečajni postupak iz stavka 1. obuhvaća samo imovinu dužnika koja
se nalazi u Republici Hrvatskoj.

7. STRANE PRISILNE NAGODBE I DRUGI STEČAJNI POSTUPCI

*Strana odluka o odobrenju prisilne nagodbe ili stranoga stečajnoga
plana*

Članak 335.

Na priznanje strane odluke o odobrenju prisilne nagodbe ili stečajnoga
plana, kao i priznanja strane odluke donesene u kojem drugom sličnom postupku
na odgovarajući način primijenit će se odredbe ovoga Zakona o priznanju
strane odluke o otvaranju stečajnoga postupka.

GLAVA XI.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

*Zamjena izrečene novčane kazne kaznom zatvora*

Članak 336.

Novčane kazne izrečene prema odredbama ovoga Zakona koje se neće moći
prisilno naplatiti, zamijenit će se kaznom zatvora uz odgovarajuću primjenu
odredaba kaznenoga prava.

*Primjena dosadašnjega prava*

Članak 337.

Stečajni postupci i postupci prisilne nagodbe pokrenuti do dana stupanja
na snagu ovoga Zakona dovršit će se po odredbama Zakona o prisilnoj nagodbi,
stečaju i likvidaciji ("Narodne novine", br. 54/94.).

Članak 338.

Pravne radnje dužnika poduzete prije stupanja na snagu ovoga Zakona
moći će se pobijati po odredbama ovoga Zakona, ako nisu bile izuzete od
pobijanja po odredbama Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji.

*Primjena prava na stečaj banaka*

Članak 339.

(1) Do donošenja posebnog zakona, na stečaj i likvidaciju banaka primjenjuju
se odredbe Glave VI. - Stečaj i likvidacija banaka Zakona o prisilnoj nagodbi
stečaju i likvidaciji.

(2) Na stečajni i likvidacijski postupak nad bankama na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona, ako nisu u suprotnosti s Glavom
VI. Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji.

Članak 340.

Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na pravne osobe nad kojima se provodi
postupak sanacije prema odredbama Zakona o sanaciji određenih poduzeća
("Narodne novine", br. 56/95. i 109/95.).

*Zakoni koji prestaju važiti*

Članak 341.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o prisilnoj nagodbi,
stečaju i likvidaciji, osim Glave VI. - Stečaj i likvidacija banaka toga
Zakona.

*Stupanje na snagu Zakona*

Članak 342.

Ovaj će se Zakon objaviti u "Narodnim novinama", a stupa na snagu 1.
siječnja 1997.

Klasa: 423-05/95-01/01

Zagreb, 17. svibnja 1996.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

Zastupničkoga doma Sabora

**akademik Vlatko Pavletić,** v.r.

Zakon, NN 44/1996-852