## Pravilnik o održavanju i zaštiti javnih cesta

### NN 14/1991 (25.3.1991.), Pravilnik o održavanju i zaštiti javnih cesta

# MINISTARSTVO PROMETA I VEZA

Na temelju člana 21. stava 3. Zakona o javnim cestama ("Narodne
novine", br. 42/90) i člana 91. Zakona o upravi ("Narodne
novine", br. 16/78, 50/78, 29/85, 48/85, 41/90 i 47/90) ministar prometa
i veza donosi

## PRAVILNIK

### o održavanju i zaštiti javnih cesta

I. OPĆE ODREDBE

Član 1.

Ovim pravilnikom uređuje se održavanje i zaštita javnih cesta i
pripadajućih objekata u skladu sa Zakonom o javnim cestama.

1. Ciljevi održavanja

Član 2.

Održavanje i zaštita javnih cesta i objekata ima osnovne ciljeve:

- spriječiti propadanje,

- umanjiti troškove korisnika osiguranjem dobrog stanja javne ceste
i objekata,

- omogućiti sigurno i nesmetano odvijanje cestovnog prometa,

- zaštititi javnu cestu, cestovno zemljište i objekte od korisnika i
trećih osoba,

- ekološki zaštititi okoliš.

Član 3.

Aktivnosti održavanja i zaštite javnih cesta i pripadajućih objekata,
odvijaju se u okviru cjelovitog sustava gospodarenja i upravljanja javnim
cestama i objektima.

Svrha gospodarenja i upravljanja javnim cestama i ubjektima jest donošenje
racionalnih i pravovremenih ndluka temeljenih na

- bazi cestovnih i prometnih podataka,

- sustavnom praćenju stanja javnlh cesta i objekata,

- modelima odlućivanja.

Član 4.

Poduzeće "Hrvatske ceste" ustrojava bazu cestovnih podataka
i bazu podataka o objektima, te sustavno prati stanje javnih cesta i objekata
prema modelima odlućivanja

2. Vrste održavanja javnih cesta i objekata

Član 5.

Vrste održavanja javnih cesta i objekata jesu:

- tekuće održavanje,

- pojačano održavanje.

Član 6.

Tekuće održavanje uključuje sve redovite aktivnosti održavanja
koje se obavljaju tijekom cijele godine, na svim elementima i dijelovima
javne ceste ukljućujući i sve objekte i instalacije, prvenstveno
u cilju održavanja prohodnosti i tehničke ispravnosti javnih cesta
i sigurnosti prometa.

Član 7.

Pojačano održavanje obuhvaća radove kojima je osnovni cilj
sačuvati prvobitno stanje javne ceste s njenim projektiranim elementima,
te radove na korekcijama elemenata cesta u svrhu poboljšanja odvijanja
prometa.

U pojačano održavanje objekata na javnim cestama spadaju svi
oni radovi, koje je potrebno izvršavati zbog dugoročnog osiguranja
prvobitne sigurnosti prometa, te prvobitne sigurnosti. stabilnosti i trajnosti
objekata na javnim cestama.

Član 8.

Za radove u okviru pojačanog održavanja javnih cesta i objekata
potrebno je izraditi odgovarajuću tehničku dokumentaciju.

Član 9.

Tehničke uvjete za radove na održavanju i zaštiti javnih cesta
i objekata izrađuje Poduzeće "Hrvatske ceste".

Član 10.

Svi radovi tekućeg i pojačanog održavanja javnih cesta
i objekata izvršavaju se u skladu s planom i programom održavanja.

Član 11.

Pisani izvještaji o izvršenim radovima tekućeg i pojačanog
održavanja na javnim cestama i objektima unose se u bazu cestovnih podataka.

II. PREGLED JAVNIH CESTA I OBJEKATA

Član 12.

Radi uvida u stanje javnih cesta i objekata obavljaju se redovni, sezonski,
godišnji, glavni i izvanredni pregledi javnih cesta i objekata. Pored toga
obavlja se i služba obilaska javnih cesta i objekata (ophodarska služba),
koja se realizira i izvan redovnog radnog vremena, kao i kontrola osovinskog
opterećenja, ukupne dopuštene mase i dimenzija vozila.

a) Ophodarska služba

Član 13.

Služba obilaska organizira se na:

- svim auto-cestama.

- svim magistralnim cestama,

- regionalnim cestama s PGDP većim od 4.000 vozila/dan,

- regionalnim i lokalnim cestama, u vrijeme turističke sezone,
s prosječnim ljetnim dnevnim prometom većim od 5.000 vozila/dan.

b) Redovni pregled

Član 14.

Redovni pregled obavlja se na svim javnim cestama na kojima nije organizirana
ophodarska služba i to:

- na regionalnim cestama najmanje dva puta tjedno,

- na lokalnim cestama najmanje jedanput tjedno.

Član 15.

U periodu odmrzavanja i jakih kiša ili u drugim slučajevima kad
je ugrožena sigurnost prometa (odroni, klizanja, podlokavanje, vododerine
i sl.) učestalost pregleda treba prilagoditi stanju ugroženosti
prometa na javnim cestama i objektima.

c) Sezonski pregled

Član 16.

Sezonski pregled obavlja se radi ustanovljenja stanja javnih cesta i
objekata prikazanog po opsegu i intenzitetu oštećenja.

Stanje javnih cesta se određuje vizualnim pregledom uz mogućnost
korištenja odgovarajuće mjerne opreme prema potrebi.

Sezonski pregled obavlja se u pravilu nakon zimskog razdoblja, a po
potrebi i u jesen.

d) Godišnji pregled objekata

Član 17.

Godišnji pregledi objekata se vrše najmanje jedanput u svake dvije godine.

Vizualno se pregledavaju svi dijelovi objekta, uz eventualno potrebne
izmjere i ispitivanja, prvenstveno bez razaranja.

e) Glavni pregled objekata

Član 18.

Glavni pregledi vrše se najmanje jedanput svakih šest godina. U godini
u kojoj se vrši glavni pregled, izostavlja se godišnji pregled.

Glavne preglede vrše osobe zaposlene u Poduzeću "Hrvatske
ceste", te osobe zaposlene u specijaliziranim organizacijama.

Član 19.

Glavni pregled je detaljan pregled svih dijelova objekta, uz potrebne
izmjere i ispitivanja.

Uređaji i oprema koja se koristi za glavni pregled mora omogućiti
pregled svih dijelova objekta, a ispitivanja trebaju biti u što je moguće
većoj mjeri bez razaranja.

f) Izvanredni pregled

Član 20.

Izvanredni pregled dionice javne ceste obavlja se:

- u najkraćem roku nakon izvanrednih događaja (elementarne
nepogode, teže nezgode i oštećenja, eksplozije, slijeganja. klizanja),

- prije i nakon prolaza izvanrednih tereta

- po isteku garantnog roka.

Član 21.

Izvanredni pregled obavlja se komisijski o izvanrednom pregledu komisija
sastavlja zapisnik.

Radovi na otklanjanju eventualno nastalih oštećenja moraju se
započeti odmah nakon obavljenog izvanrednog pregleda te poduzeti
odgovarajuće mjere za sigurno odvijanje prometa.

Ako su oštećenja takvog opsega i ozbiljnosti da ih se ne može
odmah otkloniti, moraju se izvesti radovi za osiguranje privremenog odvijanja
prometa.

Član 22.

Poduzeće "Hrvatske ceste" donosi

- plan ophodarske službe s popisom dionica,

- detaljan opis načina obilaska i pregleda javnih cesta i objekata
i vođenja dokumentacije o obilasku,

- detaljan opis načina kontrole osovinskih opterećenja
teških teretnih vozila i vodenja dokumentacije o kontrolama.

Način i sadržaj pregleda, kao i potrebno osoblje za njegovo obavljanje
određuje Poduzeće "Hrvatske ceste"

Prikupljeni podaci koriste se za ažuriranje banke podataka.

III. TEKUĆE ODRŽAVANJE JAVNIH CESTA

1. Vrste radova

Član 23.

Tekuće održavanje javnih cesta obuhvaća slijedeće
radove:

- čišćenje (kolnika, sustava za odvodnju, okoliša, opreme
i dr.),

- košnja trave i rezanje granja uz cestu,

- ličenje i označavanje horizontalne signalizacije,

- ličenje kilometarskih oznaka, stupova prometnih znakdva i nosača
rasvjetnih tijela,

- popravak antikorozivne zaštite odbojnih i zaštitnih ograda,

- popravci i zamjena opreme i signalizacije na cesti,

- uređenje sustava za odvodnju (jaraka, rigola, drenaža i drugo),

- uredenje bankina (planiranje i poravnavanje),

- uređenje i mjestimični popravci opsega pokosa usjeka, nasipa,
potpornih i obložnih zidova

- mjestimični popravci manjeg opsega betonskih pasica i rubnjaka,

- popravak lokalnih oštećenja kolnika (udarnih jama, pojedinaćnih
i mrežastih pukotina, uzdužnih i poprećnih denivelacija, omekšanog
asfaltnog zastora, zaglađenih površina zastora, oštećenih rubova
i razdjelnica betonskog kolnika),

- površinske zaštite asfaltnog kolnika (površinske obrade, tanki asfaltni
pokrovi).

- hitni popravci i intervencije u svrhu uspostavljanja prometa,

- osiguranje prohodnosti ceste u zimskim uvjetima.

2. Održavanje kolnika

Član 24.

Pod održavanjem kolnika prema ovom pravilniku smatra se održavanje kolničke
konstrukcije i površine voznih, rubnihi zaustavnih traka i ulazno-izlaznih
traka, raka za ubrzavanje i usporavanje vozila, autobusnih stajališta i
parkirališta u sastavu ceste.

Površine iz satva 1. ovog člana treba održavati tako da budu
čiste, posebno od masnih mrlja, blata, smeća i drugih otpadaka.

S površine ceste treba ukloniti odmah po saznanju ili najkasnije prilikom
redovnog pregleda ceste materijal osulina i odrona ili pojedinačno
kamenje koje padne na kolnik. Ako to nije moguće, ugrožena mjesta
reba označiti prometnim znakovima. Ukoliko je time uzrokovan prekid
prometa na javnoj cesti trebe odmah po saznanju poduzeti mjere da se promet
što prije uspostavi.

Poslovi čišćenja obavljaju se prema potrebi a obavezno
nakon prestanka rada zimske službe.

a)Asfaltni kolnik

Član 25.

Tekuće održavanje asfaltnih kolnika odnosi se posebno na oštećenja
kao što su: udarne jame, pukotine (pojedinaćne i mjestimično
mrežaste), ulegnuća, kolotrazi, ispusi, iznojavanje veziva i zaglađivanje
asfalta.

Član 26.

Udarne jame zatvaraju se istom vrstom materijala od kakvog je izgrađena
konstrukcija kolnika.

lznimno od odredbe stava 1. ovog člana, u zimskom razdoblju,
udarne se jame mogu, privremeno zatvarati (krpati) i drugom vrstom materijala.

Udarne jame zatvaraju se odmah po saznanju, a najkasnije u roku 48 sati.

Član 27.

Pojedinačne pukotine (uzdužne, poprečne, parabolične
i dr.) odnosno napukline između kolnika i pasice, popravljaju se odgovarajućom
masom iIi površinskorn zaštitom. Mjestimično mrežasto ispucani zastor
kolnika popravlja se na dijelu koji je zahvaćen tim oštećenjem.

Načini popravljanja ovise o uzrocima nastanka i opsegu oštećenja,
a mogu biti: nanošenje mase za ispunjavanje pukotina, površinske zaštite,
glodanje deformirane površine uz presvlačenje asfaltnom masom ili
glodanje zaglađenih asfaltnih kolnika radi povećanja hvatljivosti.

Sve popravke tog tipa potrebno je izvršiti najkasnije prije početka
rada zimske službe.

Član 28.

U okviru tekućeg održavanja popravljaju se i manje površine kolnika
zahvaćene kolotrazima i uleknućima čija dubina prelazi
14 mm za ceste s dopuštenom brzinom većom od 100 km/sat, odnosno
20 mm za ceste s dopuštenom brzinom 80-100 km/sat i 28 mm za ceste s brzinom
do 80km/sat.

Član 29.

lspusi i slična uštećenja kolnka popravljaju se tijekom
sezone redovnog održavanja.

Član 30.

Iznojavanje veziva i razmekšani asfaltni zastor pri visokoj temperaturi
treba posipati kamenom sitneži odmah čim se uoči da uslijed
prolaza vozila ne dolazi do utiskivanja kotača i deformiranja zastora
kolnika.

Član 31.

Zaglađenu površinu asfaltnog zastora koja bitnlo utječe na
smanjenje sigurnosti prometa treba ohrapaviti, ili joj dodati novi površinski
sloj (površinska obrada, tanka presvlaka i sl).

b) Betonski kolnik

Član 32.

Oštećenja rubova betonskih ploča treba popraviti tijekom
sezone redovnog održavanja.

Član 33.

Razdjelnice betonskih ploča moraju biti ispunjene. Zalijevanje
razdjelnica obavlja se standardnim materijalom. Pukotine u betonskoj ploči
moraju se ispuniti standardnim materijalom tijekom sezone tekućeg
održavanja.

c) Kolnik od kamene kocke

Član 34.

Udarne jame manjeg opsega nastale izbacivanjem kocki moraju se zatvoriti
odmah po saznanju, a najkasnije u roku od 48 sati.

Član 35.

Oštećenja nastala deformacijom kolnika moraju se popraviti preslagivanjem
kocki ili presvlačenjem asfaltom tijekom sezone tekućeg održavanja.

d) Kolnik od kamenog materijala

Član 36.

Udarne jame, ispusi, kolotrazi i druga lokalna oštećenja zatvaraju
se istom vrstom materijala od kojeg je izrađen zastor kolnika.

Zastor od kamenog materijala mora imati poprečni nagib veći
od 4%, a manji od 7%. Oštećenja treba otkloniti tijekom sezone tekućeg
održavanja.

Član 37.

Poravnanje kolnika radi profiliranja i izravnanja površine kolnika,
vrši se strojno.

3. Iskop prijekopa i ponovna izvedba kolnika

Član 38.

Iskop prijekopa na javnoj cesti u svrhu polaganja razlićitih instalacija,
ukljućujući ponovnu izvedbu ćitave konstrukcije kolnika
kao i tla ispod nje, treba izvesti i sanirati u skladu s tehničkim
uvjetima Poduzeća "Hrvatske ceste".

4. Održavanje betonskih pasica i rubnjaka

Član 39.

Betonske pasice i rubnjake treba stalno održavati u ispravnom stanju.

5. Održavanje bankina

Član 40.

Održavanje bankina treba obavljati redovito.

Intervenirati treba po uočenju nedostataka.

Bankina treba biti u razini kolnika ili najviše 3 cm ispod te razine.

Bankina viša od razine kolnika treba imati poprečni nagib na
vanjsku stranu, ne manji od 4% niti veći od 8%.

Kod bankine niže od razine kolnika nagib mora biti kao i poprećni
nagib kolnika. ali ne manji od 4% za stabiliziranu, odnosno 7% za nestabiliziranu
bankinu.

6. Održavanje usjeka, zasjeka i nasipa

Član 41.

Nestabilno kamenje i manji odroni zemlje koji pokazuju tendenciju odvajanja
ili klizanja moraju se skidati s pokosa usjeka i zasjeka čim se
pojava uoči.

Clan 42.

Oštećene žičane mreže i druge naprave za sprečavanje
padanja kamenja i odrona na kolnik ceste treba popraviti odmah, a najkasnije
u roku od 30 dana po uočenju oštećenja

Član 43.

Oštećenja pokosa nasipa treba popraviti što prije, a najkasnije
u roku tri mjeseca od njegova nastanka

7. Održavanje objekata za odvodnju

Član 44.

Čišćenje, po potrebi i produbljivanje cestovnih i odvodnih
jaraka na propisani profil i uzdužni pad obavlja se tako da se omogući
nesmetana odvodnja s područja cestovnog zemljišta. Čišćenje
rigola i vodolovnih grla u izvar gradskim područjima obavlja se
stalno tako da se osigura nesmetana odvodnja.

Sprečavanje pritjecanja vode na kolnik sa strane (s pristupnih
putova, dvorišta, itd.), te sprečavanje stvaranja vododerina na
kolniku i bankinama treba izvršiti odmah. a najkasnije 30 dana po saznanju.

Član 45.

Održavanje slobodnog profila propusta od nanosa, raslinja, granja i
sl treba vršiti stalno.

Popravak podlokanog temelja, odnosno ležišta propusta treba izvršiti
odmah.

Član 46.

Popravak i obnova teracanja dna jarka i površine ispred ulaza i izlaza
propusta, treba izvršiti tijekom tekućeg održavanja

Član 47.

Drenažne procjednice i drenažne cijevi treba kontrolirati najmanje dva
puta godišnje, u proljeće i jesen, za vrijeme otapanja snijega i
neposredno poslije jakih kiša, te dotrajale obnoviti tijekom tekućeg
održavanja.

Član 48.

Uništeni ili nestali poklopac revizionog okna ili slivnika rešetke na
javnoj cesti zamijeniti odmah po saznanju ili na odgovarajući način
osigurati otvor.

8. Održavanje opreme ceste

a) Odbojne i druge ograde i smjerokaznistupići

Član 49.

Oštećene odbojne idruge ograde treba popraviti najkasnije u roku
od 10 dana po uočenom oštećenju.

Uništene odbojne i druge ograde i smjerokazne stupiće treba zamijeniti
u najkraćem roku.

Odbojne i druge ograde i smjerokazne stupiće treba čistiti
i ispravljati stalno, a osobito poslije zimskog razdoblja.

Odbojne i druge ograde treba Iičiti prema potrebi, a najmanje
jedanput u 4 godine.

b)Kilometarske oznake, kolobran i granično kamenje

Član 50.

Betonske ili kamene kolobrane i kilometarske oznake i granično
kamenje treba čistiti, popravljati i dopunjavati stalno a ličiti
jedanput godišnje tijekom sezone.

c) Vertikalna prometna signalizacija

Član 51.

Prometne znakove treba održavati čistim, a nagnute i porušene
znakove treba ispravljati odmah.

Uništeni prometni znakovi na javnoj cesti moraju se postaviti odmah.

Zamjena ili obnova dotrajalih znakova obavlja se prema potrebi.

d)Horizontalna prometna signalizacija

Član 52.

Na svim javnim cestama sa suvremenim kolnikom za promet u oba smjera
prometne trake moraju biti razgraničene središnjom linijom. Na svim
magistralnim cestama širine kolnika 6,60 m ucrtavaju se rubne linije.

Istrošene oznake na kolniku (horizontalna signalizacija) treba obnavljati
prema potrebi i to:

- za glavne turističke pravce najkasnije do konca svibnja,

- za sve ostale ceste tijekom redovnog održavanja. Iznimno na kraćim
dionicama ceste, na kojima se u toku godine obavi presvlačenje kolnika
asfaltnom masom oznake na kolniku moraju se povući odmah nakon presvlačenja
kolnika.

e)Svjetlosna prometna signalizacija i ogledala

Član 53.

Održavanje i ispravnost semafora i druge svjetlosne signalizacije treba
obavljati stalno, a kvarove otkloniti odmah.

Ličenje stupova i nosača semaforskih uređaja obavlja
se prema potrebi.

Programe rada semaforskih uredaja treba usklađivati s prometnim
potrebama.

Član 54.

Ogledala na nepreglednim mjestima ceste i križanjima, moraju se čistiti
stalno. Razbijena i dotrajala ogledala moraju se zamijeniti u najkraćem
roku.

f)Rasvjeta

Član 55.

Na dionicama javnih cesta i objektima izvan naseljenih mjesta na kojima
je izgrađena rasvjeta, u funkciji prometa mora se osigurati da najmanje
2/3 rasvjetnih tijela bude u ispravnom stanju, s time da su ispravna rasvjetna
tijela približno ravnomjerno raspoređena. Ličenje nosača
rasvjetnih tijela obavlja se prema potrebi.

g) Telekomunikacijski uređaji i oprema

Član 56.

Telekomunikacijski uređaji i oprema kao i uredaji za automatsku
naplatu cestarine moraju biti stalno u ispravnom stanju.

9. Košenje trave i održavanje zelenila

Član 57.

Na bankinama i razdjelnom pojasu javnih cesta košenje trave i korova
obavlja se po potrebi, a najmanje dva puta godišnje (do kraja mjeseca svibnja
odnosno mjeseca rujna)

Na bankinama i razdjelnom pojasu javnih cesta na kojima su postavljeni
smjerokazni stupići, kilometarske oznake i odbojne ograde trava i
korov ne smiju prelaziti visinu od 25 cm.

Košenje trave na pokosima nasipa, usjeka i u cestovnim i odvodnim jarcima
i iza odbojne ograde obavlja se najmanje jedanput godišnje.

Član 58.

Živicu, grmlje i krošnje drveća koje se nalazi na zemljišnom pojasu
treba održavati u skladu s hortikulturnom tehnologijom, ali tako da ne
zaklanjaju prometne znakove i da bude osigurana potrebna preglednost i
gabarit javne ceste

10. Održavanje zemljišnog pojasa

Član 59.

Smeće, otpatke i druge predmete treba stalno čistiti i
odstranjivati sa zemljišnog pojasa.

11. Tekuće održavanje mostova, vijadukata, nadvožnjaka, podvožnjaka,
nathodnika, pothodnika i propusta

Član 60.

U tekuće održavanje objekta posebno spadaju:

- čišćenje kolnika i uklanjanje manjih oštećenja
na kolniku,

- čišćenje staza za pješake i staza za službenu uporabu
i uklanjanje manjih oštećenja na njima,

- čišćenje dijelova konstrukcije,

- uklanjanje i zamjena oštećenih rubnjaka,

- popravljanje oštećenih mjesta izolacije,

- popravak i uređenje spojnica i fuga,

- popravljanje ili zamjena dijelova ograde za pješake ili odbojne ograde,

- čišćenje sustava odvodnje,

- čišćenje prijelaznih naprava i manji radovi na njima.

- čišćenje ležajeva i ležajnih klupa,

- popravak dijelova oštećenog zaštitnog i završnog nalića
metalne konstrukcije ili drugih metalnih dijelova na objektu,

- čišćenje korita vodotoka na dijelu ispod objekta,

- uklanjanje nanešenog granja ili plovećih predmeta uz stupove
u vodotoku,

- zatrpavanje i osiguranje podlokanih mjesta uz stupove I upornjake,

- obnova horizontalne i vertikalne prometne signalizacije,

- održavanje ispravnosti svjetlosne prometne signalizacije,

- održavanje ispravnosti rasvjete

a) Kolnici i staze za pješake

Član 61.

Tekuće održavanje kolnrka i staza za pješake na objektima vrši
se istovjetno tekućem održavanju kolnika na javnim cestama.

Čišćenje kolnika i staza za pješake na objektima mehaničkim
sredstvima i vodom vrši se najmanje dvaput godišnje, i to u jesen i po
završetku razdoblja zimskog održavanja.

Čišćenje dijelova objekta izloženih onečišćenju
sredstava za zimsko održavanje, ili mogućem nakupljanju nečistoće
vrši se najmanje jedanput godišnje i to po završetku razdoblja zimskog
održavanja.

b)Rubnjaci

Član 62

Tekuće održavanje rubnjaka na objektima vrši se istovjetno tekućem
održavanju rubnjaka na javnim cestam a.

c) Hidroizolacija

Član 63.

Na mjestima na kojima je uočeno procurivanje na objektima na
javnim cestama ili na mjestima na kojima je hidroizolacija oštećena
istu treba što prije obnoviti.

Oštećena mjesta hidroizolacije moraju se obnoviti najkasnije do
početka slijedeće zime.

d) Ograde

Član 64.

Oštećene ili uništene odbojne ograde na objektima ili ograde za
pješake, treba što prije popraviti ili zamijeniti novim.

Do definitivnog popravka potrebno je osigurati pješaka i vozila odgovarajućim
provizorijem.

Novi dijelovi ograde, kojima se zamjenjuju uništeni dijelovi ograde
moraju u svemu biti jednaki postojećoj ogradi.

e)Sustav odvodnje

Član 65.

Sustav odvodnje na objektima prema potrebi mehanički se čisti
i ispire vodom.

Ćišćenje sustava odvodnje radi se najmanje dva puta godišnje
i to u jesen, te po završetku razdoblja zimskog održavanja.

f) Prijelazne naprave

Član 66.

Prijelazne naprave na objektima po potrebi se mehainički čiste,
ispiru vodom i održavaju. najmanje dvaput godišnje i to u jesen, te po
završetku razdoblja zimskog održavanja.

Član 67.

Dijelovi prijelaznih naprava na objektima koji mogu u uobičajenoj
upotrebi olabaviti (vijci i sl.) provjeravaju se i dovode u prvotno stanje
prema potrebi a najmanje dvaput godišnje i to u vrijeme čišćenja
prijelaznih naprava.

g) Ležajevi i zglobovi

Član 68.

Ležajevi, uključivo ležajne klupe i zglobovi na objektima čiste
se i održavaju najmanje jedanput godišnje.

h) Zaštittni i završni nalič

Član 69.

Uklanjanje uočenih oštećenja zaštitnog i završnog naliča
na rasponskom sklopu ili drugim metalnim dijelovima na objektu vrši se
što je prije moguće.

Oštećenja moraju biti uklonjena najkasnije do poćetka slijedeće
zime.

i)Koritovodotoka

Član 70.

U cilju održavanja ustaljenog toka vode u vodotoku zabranjeno je vađenje
materijala iz korita uzvodno i nizvodno od objekta, te bacanje otpadnih
materijala u korito.

Član 71.

Oštećena zaštita dna korita vodotoka i pokosa ispod objekta, te
uzvodno i nizvodno od njega obnavlja se što je prije moguće.

Obnova zaštite mora se izvršiti najkasnije do početka slijedeće
zime.

Član 72.

Podlokana mjesta uz stupove i upornjake objekata moraju se osigurati
odmah po njihovom uočavanju.

Osiguranje se vrši kamenim nabačajem ili gabonima

j) Prometna signalizacija i rasvjeta

Član 73.

Istrošena, oštećena ili uništena horizontalna i vertikalna prometna
signalizacija, te svjetlosna signalizacija, rasvjeta i ogledala na objektima
obnavlja se na isti način kao i na javnim cestama kako je to propisano
članovima 51, 52, 53, 54, i 55. ovog pravilnika.

12. Tekuće održavanje tunela, galerija, potpornih i obložnih zidova

a)Tuneli

Član 74.

Rigole. slivnike, odvodne kanale, separatore kao i sve građevine
koje služe odvodnji treba održavati i čistiti redovno da se osigura
efikasna odvodnja.

Član 75.

Kamen, zemlju i drugi materijal iznad portala tunela ili iznad portalnog
potpornog zida koji bi mogao pasti na kolnik treba stalno odstranjivati.

Član 76.

Hidroizolaciju tunelske obloge treba redovno kontrolirati i na eventualnim
mjestima procurivanja vode izvršiti kaptažu i popravak.

Član 77.

Ledene sige na svodu tunelske obloge moraju se odmah odstraniti i očistiti.

Član 78.

Reflektirajuće oznake (mačje oči) na svodu tunela,
reflektirajuće oznake na kolniku i rubnjacima i prometni znaci u
tunelu moraju biti stalno čisti, ispravni i uočljivi.

Član 79.

Uređaji za ventilaciju tunela te uređaji za nadgledavanje, vođenje
i regulaciju prometa instalirani u tunelu kao i u komandnom centru moraju
stalno biti u ispravnom stanju.

Član 80.

Oznake koje označavaju niše i okretnice u tunelu trebaju biti
stalno čiste, ispravne i uočljive.

Član 81.

Hidrantska i protupožarna mreža mora biti stalno ispravna i funkcionalna.

Član 82.

U tunelima s instaliranom rasvjetom mora se osigurati da najmanje 3/4
rasvjetnih tijela bude u ispravnom stanju i to približno ravnomjerno raspoređena.

Rasvjetna tijela (svjetiljke) treba najmanje jedanput godišnje očistiti
(oprati) od natalužene prašine, ćađe i dima.

Član 83.

U cilju poboljšanja efikasnosti osvjetljenja u tunelu treba svakih 4
do 5 godina oličiti tunelsku oblogu do visine min 4,5 m oc' kolnika.

Član 84.

Pranje i čišćenje tunelske obloge, kolnika i pješačkih
(revizionih) staza, treba redovito vršiti i odstraniti svu prIjavštinu.

b) Galerije

Član 85.

Na kosinama galerija kontrolirati stabilnost kamenog materijala, isti
redovno odstranjivati da se spriječi padanje na kolnik

c) Potporni i obložni zidovi

Čtan 86.

Na mjestima potpornih i obložnih zidova redovno treba kontrolirati funkcioniranje
drenaže, procjednica (bankina) rigola i odvodnih kanala i iste treba održavati
i čistiti.

Član 87.

Oštećene dijelove zidova od betona treba obnavljati uz izvedbu
kvalitetnog spoja.

Član 88.

Obrušene, oštećene i deformirane dijelove suhozida ili gabona
treba obnoviti s kvalitetnim materijalom i profiliranjem na projektirano
stanje.

Član 89.

Ćišćenje diletacija i sljubnica, punjenje pukotina i sljubnica
te nadomještavanje ispalog kamenja na potpornim i obložnim zidovima treba
obaviti prema potrebi, a najmanje jedanput godišnje.

IV. ODRŽAVANJE JAVNIH CESTA I OBJEKATA U ZIMSKIM UVJETIMA

1. Aktivnosti održavanja javnih cesta u zimskim uvietima

Član 90.

Pod održavanjem javnih cesta u zimskim uvjetima (zimska služba) razumijevaju
se radovi neophodni za održavanje prohodnosti javnih cesta i sigurnog odvijanja
prometa za utvrđeni režim prometa u zimskom razdoblju.

Član 91.

Pod neophodnim radovima održavanja javnih cesta u zimskim uvjetima razumijevaju
se osobito:

- pripremni radovi prije nastupanja zimskih uvjeta,

- organiziranje mjesta pripravnosti za održavanje javnih cesta u zimskim
uvjetima i njihovo označavanje,

- zaštitne mjere protiv stvaranja sniježnih nanosa, zapuha i lavina,

- čišćenje snijega s kolnika, ulazno-izlaznih traka, traka
za ubrzavanje i usporavanje vozila, autobusnih stajališta i prometne signalizacije,

- zaštita cesta od poledice (sprečavanje klizavosti) posipavanjem
posipalima na usponima, u krivinama i na mostovirna,

- obilježavanje rubova kolnika propisanim crveno-bijelim oznakama na
mjestima gdje se može zamesti trag ceste i označavanje opasnih mjesta.

- stalno i povremeno obavještavanje o stanju i prohodnosti cesta, kao
i upozoravanje korisnika cesta odgovarajućim prometnim znacima i
pločama obavještenja,

- uklanjanje vozila ost.avljenih na kolniku ceste koja onemogućuju
normalno čišćenje ceste od snijega,

- osiguravanje odvodnje s kolnika za vrijeme otapanja snijega,

- postavljanje Udgovarajuće prometne signalizacije u slučaju
zatvaranja ceste ili posebnog režima vožnje.

2. Plan rada zimske službe

Član 92.

Plan rada zimske službe donosi Poduzeće "Hrvatske ceste"
najkasnije do 15. listopada za dolazeće zimsko razdoblje.

Plan iz stava 1. ovog člana mora sadržavati prioritete čišćenja,
stupnjeve pripravnosti kao i ugovore za korištenje mehanizacije u trećem
stupnju pripravnosti.

Poduzeće "Hrvatske ceste" dostavlja plan rada zimske
službe na mišljenje Ministarstva prometa i veza.

Član 93.

Planom rada zimske službe uređuje se osobito

- mjesta pripravnosti zimske službe,

- stupnjevi pripravnosti,

- potrebni broj ljudstva. mehanizacije i materijala za posipanje i njihov
razmještaj po mjestima pripravnosti zimske službe,

- redoslijed i prvenstvo izvođenja radova na održavanju cesta u
zimskim uvjetima,

- dinamika provođenja pojedinih aktivnosti,

- način obavještavanja o stanju cesta.

3. Stupnjevi pripravnosti zimske službe

Član 94.

Prvi stupanj pripravnosti uvodi se nastupanjem zimskih uvjeta, u pravilu
15. studenog, a što se definira Planom rada zimske službe.

Prvi stupanj pripravnosti (dežurstvo) je stupanj pripravnosti u kojemu
se organizira stalna dežurna služba opremljena UKV uređajima koji su
montirani u mjestima pripravnosti (stalni), u vozilima (pokretni) i centralnom
mjestu dežurstva organizacije za održavanje cesta (stalni).

Dežurna služba u tom stupnju pripavnosti treba biti osposobljena i organizirana
da u slučaju potrebe može hitno intervenirati i prikupiti potrebnu
mehanizaciju i radnike.

Član 95.

Drugi stupanj pripravnosti uvodi se kada temperatura zraka oscilira
oko 0" C s predvidivom mogućnošću slabih oborina (kiša,
susnježica ili snijeg) te se s obzirom na stupanj prohlađenosti kolnika
može pojaviti poledica.

Po određenom redoslijedu izvode se radovi na sprečavanju
poledice i to:

- na punom profilu i dužini auto-ceste,

površine kolnika na dužini najmanje 10 m ispred i iza uspona većeg
od 4%

- krivine radijusa manjeg od 300 m,

- mostovi i propusti,

- raskršća,

- željezničko-cestovni prijelazi u nivou,

- prilazi benzinskim stanicama.

Po potrebi čisti se snijeg s kolnika ceste.

Drugi stupanj pripavnosti uvodi se i nakon početka padanja snijega
kad se ne predviđa dulje trajanje padavina.

Član 96.

Treći stupanj pripravnosti zimske službe uvodi se kada se predvida
intenzivnije i dulje padanje snijega, a ukljućuje posebne radove
čišćenja snijega.

Član 97.

Četvrti stupanj pripravnosti uvodi se kada planom predvideni
broj radnika i mehanizacije nisu dovoljni za svladavanje vremenske nepogode.
U tom slučaju postupa se kao i u slučaju drugih elementarnih
nepogoda (poplava, potres itd.).

Član 98.

Prioritet zimskog održavanja javnih cesta određuje se po cestovnim
pravcima prema njihovoj prometno-ekonomskoj važnosti i značenju
te značaju sadržaja i objekata uz cestu.

Detaljne kriterije te prioritete održavanja javnih cesta utvrduje Poduzeće
"Hrvatske ceste" na temelju mišljenja Ministarstva prometa i
veza.

Član 99.

Zabranjena je upotreba motornih vozila za mehaničko uklanjanje
snijega s kolnika na onim objektima gdje bi njihovim radom mogle biti oštećene
ili uništene prijelazne naprave ili vodolovna grla.

Član 100.

Zabranjena je upotreba motornih vozila za mehaničko uklanjanje
snijega na objektima s drvenim kolnikom neposredno izloženim prometu.

Član 101.

Na vodotocima na kojima se stvara led, ispod objekta koji imaju stupove
u vodotoku, prema neposrednoj potrebi treba razbijati ledenu koru uzvodno
i nizvodno od mosta, kako bi se omogućilo ledenim santama da otplove
nizvodno.

V. POJAČANO ODRŽAVANJE JAVNIH CESTA

a) Vrste radova

Član 102.

Pojačano održavanje javnih cesta posebno obuhvaća:

- obnavljanje zastora kolnika sa svrhom zaštite strukture kolnika i
poboljšanje kvalitete vožnje,

- pojačanje kolnika u svrhu obnove i povećanja nosivosti
i kvalitete vožnje,

- mjestimične popravke kolničke konstrukcije ceste u svrhu
zaštite i povećanja nosivosti ceste,

- poboljšanje sustava odvodnje ceste,

- zamjenu i ugrađivanje nove vertikalne signalizacije i opreme ceste
(kilometarski i smjerokazni stupići, elastićni odbojnici i
slično) na većim dionicama ceste,

- saniranje odrona i popuzina unutar zemljišnog pojasa ceste, te sanacija
klizišta manjeg opsega,

- ublaživanje nagiba pokosa i ostali radovi na zaštiti kosina od erozije,

- sanaciju potpornih i obložnih zidova,

- zaštitu ceste od podlokavanja,

- radove na uredenju zelenila u svrhu biološke zaštite ceste, ukrašavanja
okoliša i zaštite od sniježnih zapuha:

- manje korekcije geometrijskih elemenata ceste (ublažavanje oštrih
krivina, uređenje poprečnih nagiba, križanja, stajališta uz
cestu i drugo) sa svrhom poboljšanja sigurnosti prometa.

VI. POJAČANO ODRŽAVANJE OBJEKATA

Član 103.

Pojačano održavanje objekata posebno obuhvaća:

- cjelovitu zamjenu kolnika. ili zamjenu većih dijelova kolnika,

- cjelovitu zamjenu hidroizolacije ili zamjenu većeg dijela hidroizolacije.

- zamjena ili veći popravak dijelova rasponske konstrukcije i
donjeg stroja,

- zamjenu i popravak dijelova sustava za odvodnju,

- zamjenu i popravak ležajeva ili njihovih dijelova,

- popravljanje ili zamjenu prijelaznih naprava,

- uređenje prijelaza za nasip,

- zaštitu stupova i upornjaka od podlokavanja,

- antikorozivnu zaštitu i ličenje objekata,

- zaštitu cjelokupnih betonskih površina.

VII. KVALITETA OBAVLJANJA RADOVA NA ODRŽAVANJU JAVNIH CESTA
I OBJEKATA

Član 104.

Radovi na održavanju javnih cesta obavljaju se primjenom suvremene tehnologije
i mehanizacije u vrijeme kada su za takve radove najpovoljniji vremenski
uvjeti.

Iznimno, one radove koji se izvode radi otklanjanja stanja na javnoj
cesti i objektima koje neposredno ugrožava sigurnost prometa, treba izvršiti
odmah, odnosno u najkraćem mogućem vremenu.

Član 105.

Za održavanje javnih cesta i objekata upotrebljavaju se materijali koji
odgovaraju zahtjevima propisanim jugoslavenskim standardima i odgovarajućim
pravilnicima i tehničkim uvjetima za radove na javnim cestama.

Kvaliteta upotrijebljenih materijala dokazuje se uvjerenjemo kvaliteti
ili atestima.

Član 106.

Kvaliteta izvedenih radova kod pojačanog održavanja dokazuje
se odgovarajućim uvjerenjem o kvaliteti.

Član 107.

Za održavanje javnih cesta i objekata upotrebljavaju se iste vrste materijala
od kojih je javna cesta i objekt izgrađen.

Član 108.

Rokovi za izvođenje radova na održavanju javnih cesta i objekata
utvrđuju se godišnjim planom i programom radova održavanja javnih cesta
i objekata, u skladu s prioritetima utvrdenim sustavom gospodarenja održavnaja.

Član 109.

Mjesto izvođenja radova na javnoj cesti i objektima označava
se odgovarajućom privremenom prometnom signalizacijom u skladu s
posebnim propisima.

Odmah po završetku radova izvođač je dužan ukloniti privremenu
prometnu signalizaciju.

Član 110.

Radovi nadžiranja, tj. provedba pregleda javnih cesta i objekata vremenski
se trebaju izvoditi tako da ne remete nesmetano odvijanje prometa. Izuzetak
od navedenog su radovi pri godišnjim glavnim pregledima objekata kod kojih
se promet može uz odgovarajuće sigurnosne mjere ograničiti,
ali ne prekinuti.

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 111.

Poduzeće "Hrvatske ceste" dužno je donijeti program
postavljanja smjerokaznih stupića i zaštitne ograde na dionicama
javnih cesta gdje nisu izvedeni u roku jedne godine od dana stupanja na
snagu ovog pravilnika.

Član 112.

Na dan stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o
održavanju i zaštiti javnih cesta ("Narodne novine", broj 45/85).

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana nakon objavljivanja u "Narodnim
novinama".

Klasa : 011 -01/91 -02/ 10

Urbroj 535-01 -91-1

Zagreb, 15. ožujka 1991.

Ministar prometa i veza

**prof: dr. Josip Božićević, v r.**

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Pravilnik, NN 14/1991-403
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)