## Odluka o donošenju Programa obnove i saniranja posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije - obnova vodnih građevina i zaštita zdravlja životinja i ljudi

### NN 82/2014 (9.7.2014.), Odluka o donošenju Programa obnove i saniranja posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije - obnova vodnih građevina i zaštita zdravlja životinja i ljudi

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

1568

Na temelju članka 2. stavka 1. Zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije (»Narodne novine«, broj 77/2014), te članka 31. stavka 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 150/2011), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 3. srpnja 2014. godine donijela

ODLUKU

O DONOŠENJU PROGRAMA OBNOVE I SANIRANJA POSLJEDICA KATASTROFE NA PODRUČJU VUKOVARSKO-SRIJEMSKE ŽUPANIJE – OBNOVA VODNIH GRAĐEVINA I ZAŠTITA ZDRAVLJA ŽIVOTINJA I LJUDI

I.

Donosi se Program obnove i saniranja posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije – obnova vodnih građevina i zaštita zdravlja životinja i ljudi (u daljnjem tekstu: Program).

Program je sastavni dio ove Odluke.

II.

Zadužuju se Hrvatske vode za provedbu Programa u dijelu koji se odnosi na obnovu regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i vodnih građevina za melioracije.

Zadužuju se Hrvatske vode u suradnji s nadležnim javnim isporučiteljima vodnih usluga za provedbu Programa u dijelu koji se odnosi na komunalne vodne građevine.

Zadužuje se Ministarstvo poljoprivrede, Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane, za provedbu Programa u dijelu koji se odnosi na zaštitu zdravlja životinja i ljudi.

III.

Financijska sredstva potrebna za provedbu Programa osigurat će se u državnom proračunu Republike Hrvatske preraspodjelom sredstava.

Zadužuju se Hrvatske vode za financiranje Programa u dijelu koji se odnosi na obnovu komunalnih vodnih građevina.

Zadužuju se Hrvatske vode za sufinanciranje Programa u dijelu koji se odnosi na obnovu regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i vodnih građevina za melioracije.

IV.

Zadužuje se Ministarstvo poljoprivrede da dostavi Vladi Republike Hrvatske izvješće o provedbi Programa.

V.

Ova Odluka stupa na snagu danom donošenja, a objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/14-04/257

Urbroj: 50301-05/25-14-2

Zagreb, 3. srpnja 2014.

Predsjednik

Zoran Milanović, v. r.

PROGRAM OBNOVE I SANIRANJA POSLJEDICA KATASTROFE NA PODRUČJU VUKOVARSKO-SRIJEMSKE ŽUPANIJE – OBNOVA VODNIH GRAĐEVINA I ZAŠTITA ZDRAVLJA ŽIVOTINJA I LJUDI

Ovaj Program donosi Vlada Republike Hrvatske u skladu s člankom 2. Zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije (»Narodne novine«, broj 77/2014; u daljnjem tekstu: Zakon), a odnosi se na:

A. Program obnove regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina te vodnih građevina za melioracije

B. Program obnove komunalnih vodnih građevina

C. Program zaštite zdravlja životinja i ljudi

A. Program obnove regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina te vodnih građevina za melioracije

Predmet Programa

Ovim Programom se, u skladu s odredbom članaka 30. i 31. Zakona, utvrđuju mjere obnove vodnih građevina, oštećenih u poplavi u svibnju 2014. godine na području Vukovarsko-srijemske županije.

Sadržaj Programa preuzet je iz članka 3. Zakona.

***I. Lokacije područja na kojima se provode mjere***

Predmet ovoga Programa su brojna oštećenja vodotoka i vodnih građevina uslijed prolaska velike savske vode u svibnju 2014. godine na području Vukovarsko-srijemske županije. Radi se o erozijama, odronima, oštećenjima ustava, brana, nasipa, crpnih stanica.

Poseban predmet obnove je vodna građevina – lijevi savski nasip na području Vukovarsko-srijemske županije, na više lokacija na kojima su nastala značajna oštećenja uslijed djelovanja poplavnih voda te posebno dva proboja nasipa.

Konkretne lokacije oštećenja su:

1. Rajevo Selo – proboj – dužina proboja nasipa je oko 100 m, dok je odron temeljnog tla i okolnog terena oko 150 m okomito na trasu nasipa s najvećom dubinom od oko 12 m od okolnog terena.

2. Račinovci – proboj – dužina proboja nasipa je oko 70 m, a dužina odrona okolnog terena okomito na trasu nasipa oko 100 m.

3. Račinovci – odron kod crpne stanice Teča – odron nizvodnog pokosa nasipa u dužini od oko 30 m koji je privremeno interventno saniran na dan proboja nasipa uzvodno i pojava vlačnih pukotina u kruni nasipa na dodatnih 30-ak metara.

4. Topola – odroni i procjeđivanja – nizvodno od čuvarnice u dužini od oko 1.000 m, na više lokacija došlo je do odrona i pojačanog procjeđivanja kroz nizvodni pokos i okolno tlo.

5. Bošnjaci – odroni na dvije lokacije – jedna je oko 700 m uzvodno, a druga oko 700 m nizvodno od mosta za Orašje u Bosni i Hercegovini, u dužini od oko 100 m došlo je do odrona nizvodnog pokosa nasipa i pojačanog procjeđivanja kroz nasip.

6. Ostali manji odroni savskog nasipa: Babina Greda, Štitar, Županja, Posavski Podgajci, Rajevo Selo, Gunja i Đurići.

Sljedeće grupe šteta su:

7. Oštećenja bankina, predterena i pristupnih cesta uz savski nasip.

8. Oštećenja građevinskog dijela, strojarske i elektro opreme crpnih stanica Teča i Konjuša-nova.

9. Nanosom su zatrpani brojni kanali I. i II. reda te je nužno njihovo čišćenje, procijenjena dužina oko 50 km.

10. Nanos je prekrio i brojne detaljne melioracijske kanale III. i IV. reda, čime je onemogućena odvodnja s poljoprivrednih površina. Procijenjena dužina je oko 500 km.

***II. Analiza zatečenog stanja i nastale štete te predviđanje mogućih daljnjih štetnih posljedica***

Navedena oštećenja samo su dio brojnih oštećenja nastalih od velikih savskih voda. Manja oštećenja sanirat će se u okviru redovnog godišnjeg programa održavanja vodotoka i vodnih građevina i to na poziciji hitnih intervencija Plana upravljanja vodama. Nastala oštećenja, na dvije lokacije proboja nasipa, su takvog karaktera da bi pojava nove velike vode uzrokovala ponovno poplavljivanje zaobalja te je na istima nužna hitna izgradnja nasipa.

Ostale lokacije odrona nasipa su vrlo opasne, jer bi pojavom visokih vodostaja Save na mjestima istih moglo doći i do novih proboja nasipa i poplavljivanja zaobalja.

Čišćenje kanalske mreže koja je zatrpana nanosom nužan je preduvjet za odvodnjavanje poljoprivrednih površina, odnosno za osiguranje proizvodnje.

***III. Prijedlog mjera po svakom sektorskom području***

Mjere koje je potrebno poduzeti su građevinski radovi koji se sastoje od pripreme terena – čišćenja od raslinja i nanosa, iskopa dijela nepotrebnog materijala i izgradnje nasipa kvalitetnim materijalom iz geomehanički ispitanog nalazišta, odnosno sanacija pokosa.

Vanjska kontura saniranih dionica nasipa i trasa nasipa maksimalno će se prilagoditi susjednim neoštećenim dionicama kako bi se ostvario kontinuirani spoj s neoštećenim dijelom nasipa na uzvodnom i nizvodnom kraju.

Odneseno temeljno tlo na lokacijama dvaju prodora, potrebno je nasipati šljunčanim materijalom koji se planira izvaditi iz rijeke Save sukladno odredbama članka 99. Zakona o vodama.

Čišćenje kanalske mreže izvršit će se prema standardima Hrvatskih voda.

***IV. Način i opseg provedbe mjera te kriteriji za provedbu***

Približan opseg radova vidljiv je iz tehničkih pokazatelja oštećenja. Naime, radi se o sanaciji oko 1.500 metara oštećenja pokosa nasipa (kliznuća) te oko 170 metara izgradnje novog nasipa na mjestima proboja starog. Velik opseg radova čini i sanacija oštećenog terena na mjestima proboja nasipa, gdje će trebati ugraditi nekoliko desetaka prostornih metara (m3) materijala da se dosegne prirodna razina terena.

Planirane sanacije većih odrona i dvaju proboja radit će se na temelju projektne dokumentacije koja je već u izradi te će rezultirati podacima o tehnologiji izgradnje, količinama materijala i troškovima. Uz projektnu dokumentaciju izrađuju se i opsežni geomehanički istražni radovi.

Sanirani nasip mora ispuniti temeljne zahtjeve za građevinu i ne smije biti propustan. Visinski će biti isti kao i do sada, odnosno zadovoljavat će kriterij da nadvisuje projektni 100 – godišnji vodostaj za 120 cm.

***V. Redoslijed provedbe mjera***

Va. Mjere koje su izvršene

Napravljen je raspored djelatnika Hrvatskih voda koji će biti zaduženi za realizaciju planiranih radova u zadanim rokovima i po pravilima struke.

Vb. Mjere koje su u pripremi

U tijeku je izrada ekspertnog mišljenja o razlozima proboja nasipa te će rezultati biti dostavljeni od strane ekspertnog tima.

Ugovorena je izrada projektne dokumentacije te je u tijeku izrada projekta i projektnih podloga – geomehaničkih istražnih radova.

Vc. Mjere koje slijede

Ugovaranje izvođenja radova po žurnom postupku i izvođenje radova.

***VI. Rokovi provedbe mjera***

Krajnji rok provedbe mjera je 1. listopada 2014. godine, a uvjetovan je mogućnošću pojave velikih voda u jesenskom periodu, što otežava izvođenje zemljanih radova te ugrožava zaobalje novim poplavama.

***VII. Nadležna tijela za koordinaciju i nositelji izvršenja pojedinih mjera***

Nadležna tijela za provedbu mjera su Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatske vode.

***VIII. Procjena potrebnih financijskih sredstava i izvori financiranja***

Preliminarno se procjenjuje da će za realizaciju sanacija biti potrebno oko 57.880.400 kuna (bez PDV-a), a precizniji iznos bit će definiran pojedinačnim projektima.

Veliki dio troškova čine i provedene mjere aktivne obrane od poplava, koje su se sastojale od:

– hitne sanacije odrona i klizišta u erodiranim koritima vodotoka,

– izrade zečjih nasipa na dionicama s preniskom krunom,

– saniranja procurivanja nasipa i terena (podviri),

– uklanjanja naplavina, čišćenja i sanacije oštećenja na vodotocima i kanalima,

– hitnih popravaka oštećenja na hidrotehničkim građevinama.

Trošak aktivne obrane od poplava iznosi 8.400.000 kuna (bez PDV-a).

Preliminarna procjena ukupnih troškova obnove vodnih građevina prema ovome Programu iznosi 66.280.400 kuna (bez PDV-a).

Stvarni troškovi obnove vodnih građevina moći će se odrediti nakon izrade svih troškovnika i sklapanja ugovora s izvođačima.

Slijedi tabelarni prikaz preliminarno procijenjenih potrebnih financijskih sredstava:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Iznos bez PDV-a (kn) | Iznos s PDV-om (kn) | Hrvatske vode (bez PDV-a) | Državni proračun (bez PDV-a) |
| Aktivna obrana od poplava + Sanacije | 66.280.400 | 82.850.500 | 33.490.800 | 32.789.600 |
| 1. Aktivna obrana od poplava | 8.400.000 | 10.500.000 | 8.400.000 |  |
| 2. Sanacije vodotoka i vodnih građevina | 57.880.400 | 72.350.500 | 25.090.800 | 32.789.600 |
| Sanacija prodora savskog nasipa u Rajevom Selu, izrada geomehaničkih i geodetskih podloga, izrada projekta sanacije, nasipavanje odnesenog temeljnog tla, izgradnja nasipa u dužini od oko 100 metara | 8.000.000 | 10.000.000 | 8.000.000 |  |
| Sanacija prodora savskog nasipa u Račinovcima, izrada geomehaničkih i geodetskih podloga, izrada projekta sanacije, nasipavanje odnesenog temeljnog tla, izgradnja nasipa u dužini od oko 80 metara | 6.000.000 | 7.500.000 | 6.000.000 |  |
| Sanacija savskog nasipa – Gunja, Đurići, Račinovci | 586.800 | 733.500 | 586.800 |  |
| Sanacija savskog nasipa – Županja, Bošnjaci, Posavski Podgajci, Rajevo Selo | 504.000 | 630.000 | 504.000 |  |
| Sanacija savskog nasipa – Štitar | 1.103.600 | 1.379.500 |  | 1.103.600 |
| Sanacija savskog nasipa – Babina Greda | 1.536.000 | 1.920.000 |  | 1.536.000 |
| Sanacija bankina, predterena i pristupnih cesta uz savski nasip | 3.500.000 | 4.375.000 |  | 3.500.000 |
| Sanacija građevinskog dijela, strojarske i elektroopreme CS Teča, CS Konjuša-nova | 1.650.000 | 2.062.500 |  | 1.650.000 |
| Čišćenje kanala I. i II. reda | 10.000.000 | 12.500.000 | 10.000.000 |  |
| Čišćenje detaljnih melioracijskih kanala III. i IV. reda | 25.000.000 | 31.250.000 |  | 25.000.000 |

Sredstva za financiranje radova u iznosu od 33.490.800 kn (bez PDV-a) osigurat će se iz sredstava Hrvatskih voda i to pozicija B.02. i A.02 Plana upravljanja vodama, dok će preostali dio u iznosu od 32.789.600 kn (bez PDV-a) biti potrebno osigurati iz državnog proračuna Republike Hrvatske.

B. Program obnove komunalnih vodnih građevina

**I. Predmet programa**

Ovim Programom se utvrđuju mjere obnove javnih vodoopskrbnih sustava na području Vukovarsko-srijemske županije pogođenom poplavom.

Vodoopskrba poplavljenih naselja Vukovarsko-srijemske županije odvijala se djelomično putem Regionalnog vodovoda Istočne Slavonije (Županja, Bošnjaci, Posavski Podgajci, Rajevo Selo), djelomično putem lokalnih vodocrpilišta (Vrbanja-Soljani, Strošinci, Drenovci, Račinovci-Đurići, Gunja), a dio stanovništva nije bio priključen na javne vodoopskrbne sustave i opskrbljivao se putem individualnih zdenaca.

Vodoopskrbne sustave na poplavljenim područjima karakteriziraju:

• loša kvaliteta ugrađenih cijevi – veći dio lokalnih vodovodnih mreža su građene od PVC cijevi NP-6 bara, kojima je vijek trajanja prošao,

• dio vodoopskrbnih sustava zbog ratnih okolnosti i položaja na dijelu teritorija Republike Hrvatske pod okupacijom, nije bio održavan na primjeren način,

• loša kvaliteta postojećih vodovodnih priključaka, čiji su priključni cjevovodi također dotrajali,

• dotrajalost i procurivanje postojećih fazonskih komada i armatura za kontrolu i održavanje vodovodnih mreža. Naime, upitna je mogućnost regulacije na postojećim zasunima u zasunskim komorama, kao i izmuljivanje i odzračivanje postojećih vodovoda,

• postojanje ilegalnih priključaka, izvedenih naročito u naseljima koja su bila okupirana, bez mogućnosti mjerenja utroška vode,

• neadekvatna protupožarna zaštita, gdje je većina hidranata izvedena kao podzemni hidranti, upitne ispravnosti, uz potkapacitiranost dijela cjevovoda (presjeci manji od DN 100 mm).

Za uspostavljanje normalnog stanja i povratak stanovništva jedan od prvih preduvjeta bit će sanacija vodnokomunalne infrastrukture, radi osiguranja sigurne i redovite vodoopskrbe koja je prioritet.

**II. Lokacija i područja obnove**

IIa. Općina Vrbanja – distributer Vinkovački vodovod i kanalizacija d.o.o., Vinkovci

Općina Vrbanja smještena je u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Graniči s općinom Nijemci na sjeveru, Republikom Srbijom na istoku, općinom Drenovci na jugu, i općinom Bošnjaci na zapadu. Prema popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2011. godine, Općina Vrbanja imala je ukupan broj od 3.938 stanovnika te 1.592 kućanstava, od toga naselje Vrbanja imalo je 2.201 stanovnika te 975 kućanstava, naselje Soljani imalo je 1.241 stanovnika i 439 kućanstava, a naselje Strošinci imalo je 496 stanovnika i 177 kućanstava.

Vodoopskrbna mreža naselja Vrbanja

Javna vodoopskrba naselja Vrbanja temelji se na korištenju lokalnog vodoopskrbnog sustava, sa zahvatom podzemnih voda iz dubljih vodonosnika na lokaciji »Sojara«, gdje se nalazi i toranj za vodospremu. Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 23,8 km (PVC cijevi nazivnog tlaka 6 bara u presjecima DN 90, 100, 150 mm i PEHD cijevi DN 90 mm), na kojoj ukupno ima 926 priključaka, što iznosi oko 95% opskrbljenosti stanovništva vodom.

S obzirom na dotrajale i nedovoljno kapacitirane vodoopskrbne cjevovode u naselju Vrbanja, u tijeku je rekonstrukcija dijela cjevovoda, uključivo i pripadajućih priključaka. Ukupan opseg rekonstrukcije iznosi 10,9 km cjevovoda, uz prespajanje postojećih vodovodnih priključaka na dijelu od novog cjevovoda do vodomjera – ukupno 488 priključaka. Preostali dio vodovodne mreže i vodovodnih priključaka također je potrebno rekonstruirati za što nema nikakve potrebne projektne dokumentacije. Mreža je starija više od 25 godina.

Vodovodna mreža naselja Soljani

Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 13,1 km (PEHD cijevi DN 90, 110, 160, 225 mm), na kojoj ukupno ima 175 priključaka, što iznosi oko 40% opskrbljenosti stanovništva vodom, s obzirom na ukupni broj domaćinstava. Ostali broj domaćinstava opskrbljuje se vodom iz kopanih zdenaca, lokalnim hidroforskim postrojenjima. Ova vodovodna mreža dio je zajedničkog sustava Vrbanja-Soljani gdje je vodoopskrba Soljana osigurana preko hidrostanice za povišenje tlaka i spojnog cjevovoda Vrbanja-Soljani. Ova vodovodna mreža je starosti 10-ak godina te se nakon ispiranja i dezinfekcije i potrebne tlačne probe može utvrditi opseg potrebne sanacije. Za ove radove nije potrebna projektna dokumentacija, ali ih je potrebno troškovnički obraditi izvidom na terenu.

Vodovodna mreža naselja Strošinci

Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 5,8 km (DN 100 mm), na kojoj ukupno ima 162 priključka, što iznosi cca 92% opskrbljenosti stanovništva vodom, s obzirom na ukupni broj domaćinstava. Ostali broj domaćinstava opskrbljuje se vodom iz kopanih zdenaca, lokalnim hidroforskim postrojenjima. Vodovodna mreža dio je lokalnog vodoopskrbnog sustava s vodozahvatom u vidu bušenog zdenca. Za cjelokupni opseg izgrađenosti potrebna je rekonstrukcija kako cjevovoda tako i priključaka za što nema izrađene nikakve projektne dokumentacije.

IIb. Općina Gunja – distributer Komunalno trgovačko društvo Gunja d.o.o., Gunja

Općina Gunja smještena je u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Graniči s općinom Drenovci na sjeveru te Bosnom i Hercegovinom na jugu. Prema popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2011. godine, općina Gunja imala je ukupan broj od 3.707 stanovnika te 1.401 kućanstvo.

Vodovodna mreža naselja Gunja

Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 32,0 km (PVC cijevi DN 160, 140, 110 mm; PEHD cijevi DN 110 mm), na kojoj ukupno ima 1.292 priključka, što iznosi oko 92% opskrbljenosti stanovništva vodom, s obzirom na ukupni broj domaćinstava. Ostali broj domaćinstava opskrbljuje se vodom iz kopanih zdenaca, lokalnim hidroforskim postrojenjima. Sustav funkcionira preko lokalnog vodocrpilišta.

Ovdje treba napomenuti izrazito lošu kvalitetu postojeće vodovodne mreže i priključaka, koja je ograničavajući faktor korištenja vodocrpilišta na kojem se tlak ne diže iznad 4 bara. Napravljeni su projekti i izvedena rekonstrukcija za oko 5,0 km najlošijih cjevovoda. Ovaj dio može se sanirati bez potrebne dokumentacije ali ga je potrebno troškovnički obraditi izvidom na terenu.

Za preostali dio (oko 27,0 km) potrebna je rekonstrukcija kako cjevovoda tako i priključaka, za što nema izrađene nikakve projektne dokumentacije.

IIc. Općina Drenovci – distributer Drenovci d.o.o. Drenovci

Općina Drenovci smještena je u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Graniči s općinama Bošnjaci i Nijemci na sjeveru, Republikom Srbijom i općinom Vrbanja na istoku, općinom Gunja te Bosnom i Hercegovinom na jugu. Prema popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2011. godine, općina Drenovci imala je ukupan broj od 5.109 stanovnika, te 2.102 kućanstva. Od toga su Drenovci imali ukupan broj od 1.898 stanovnika te 839 kućanstava, naselje Đurići 290 stanovnika i 120 kućanstava, naselje Posavski Podgajci 1.244 stanovnika i 448 kućanstava, naselje Račinovci 691 stanovnika i 287 kućanstava, kao i Rajevo Selo 986 stanovnika te 408 kućanstava.

Vodovodna mreža naselja Drenovci

Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 18,6 km (PEHD i PVC cijevi), na kojoj ukupno ima 625 priključaka, što iznosi oko 74% opskrbljenosti stanovništva vodom, s obzirom na ukupni broj domaćinstava. Ostali broj domaćinstava opskrbljuje se vodom iz kopanih zdenaca, lokalnim hidroforskim postrojenjima.

U posljednjih nekoliko godina izvršena je rekonstrukcija većeg dijela vodovodne mreže, a za preostali dio cjevovoda (2,7 km) postoji projektna dokumentacija i potrebne dozvole te je proveden javni natječaj. Ugovori nisu potpisani zbog potrebe preustroja distributera u smislu usklađivanja s novom zakonskom regulativom. Vodoopskrbni sustav naselja funkcionira na bazi lokalnog vodocrpilišta (15 l/s, kondicioniranje, vodospremnik 30 m3, 3 crpke).

Naselje se većim dijelom uspjelo obraniti od poplave, ali je zbog susjednih naselja (Račinovci, Đurići, Gunja, Soljani, Strošinci, Vrbanja) potrebno intenzivirati izgradnju preostalog dijela Regionalnog sustava i priključenje naselja Drenovci na isti.

Na postojećoj vodovodnoj mreži naselja Drenovci nisu potrebni dodatni zahvati zbog poplave, osim rekonstrukcije preostalih 2,7 km cjevovoda s pripadajućim priključcima te izrade novih priključaka na javni sustav za sva lokalna rješenja (hidrofori).

Na lokaciji Stari Drenovci, gdje je planiran vodospremnik i crpna stanica potrebno je postaviti dodatnu klornu stanicu u cilju postizanja dovoljne količine razine rezidualnog klora na cjelokupnoj vodovodnoj mreži.

Vodovodna mreža naselja Đurići, Račinovci

Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 16,4 km (PVC cijevi), na kojoj ukupno ima 203 priključka, što iznosi oko 50% opskrbljenosti stanovništva vodom, s obzirom na ukupni broj domaćinstava. Ostali broj domaćinstava opskrbljuje se vodom iz kopanih zdenaca, lokalnim hidroforskim postrojenjima.

Sustav je bio opskrbljen vodom preko lokalnog vodocrpilišta (15 l/s, 4 bara), koje je upitnog stanja obzirom da je ovo područje potpuno poplavljeno. Lokalno crpilište treba napustiti, kao i lokalna rješenja vodoopskrbe, gdje svi priključci trebaju biti javni uz korištenje vode iz Regionalnog sustava.

Sustav je potrebno rekonstruirati u cjelosti.

Vodovodna mreža naselja Posavski Podgajci

Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 12,5 km (PEHD cijevi), na kojoj ukupno ima 274 priključka, što iznosi oko 61% opskrbljenosti stanovništva vodom, s obzirom na ukupni broj domaćinstava. Ostali broj domaćinstava opskrbljuje se vodom iz kopanih zdenaca, lokalnim hidroforskim postrojenjima.

Sustav je opskrbljen vodom preko Regionalnog vodoopskrbnog sustava Istočne Slavonije (RVSIS). Sustav je novi te nije izražena potreba za njegovom rekonstrukcijom niti dogradnjom.

Ovaj dio vodoopskrbnog sustava može se sanirati bez potrebne dokumentacije, ali ga je potrebno troškovnički obraditi izvidom na terenu. Sva lokalna rješenja moraju se napustiti uz priključak na javni vodoopskrbni sustav.

Vodovodna mreža naselja Rajevo Selo – Padež

Ukupna izgrađenost postojeće vodovodne mreže iznosi 14,8 km (PEHD cijevi). Sustav je novi te nije izražena potreba za njegovom rekonstrukcijom niti dogradnjom. Sustav je opskrbljen vodom preko Regionalnog vodoopskrbnog sustava Istočne Slavonije. Ovaj dio vodoopskrbnog sustava može se sanirati bez potrebne dokumentacije, ali ga je potrebno troškovnički obraditi izvidom na terenu. Sva lokalna rješenja moraju se napustiti uz priključak na javni vodoopskrbni sustav. Ovo područje je, uz naselje Gunju, najviše stradalo u poplavi.

IId. Regionalni vodoopskrbni sustav Istočne Slavonije (RVSIS)

Regionalni vodoopskrbni sustav Istočne Slavonije (RVSIS) obuhvaća vodocrpilište »Istočna Slavonija« (dio zdenaca), te dio glavnih i magistralnih cjevovoda i dio potrebnih objekata (vodospreme i crpne stanice). Izgradnjom sustava, neka naselja na ugroženom području spojena su na isti, uz napuštanje lokalnih vodocrpilišta (Županja, Bošnjaci, Posavski Podgajci, Rajevo Selo). Za ostala naselja još nisu stvoreni svi preduvjeti priključenja na predmetni regionalni sustav te su prije poplave funkcionirala lokalna vodocrpilišta (Vrbanja-Soljani, Strošinci, Drenovci, Račinovci-Đurići, Gunja). Osim projekata Regionalnog vodoopskrbnog sustava, kojim se rješava neuvjetna kvaliteta vode i potkapacitiranost postojećih vodozahvata, na cijelom ovom, pa i širem području, veliki problem je i kvaliteta vodoopskrbnih cjevovoda u sklopu lokalnih vodovodnih mreža

III. Analiza zatečenog stanja

Vodoopskrbni sustavi na poplavljenim područjima izuzev vodoopskrbnog sustava općine Gunja su bili pod tlakom tako da nije došlo do prodora onečišćenja u sustav. Crpilište općine Gunja je bilo u potpunosti pod vodom i uništene su kompletne elektroinstalacije i elektronika, dok procjenu oštećenja strojarske opreme trenutno nije moguće utvrditi, a onečišćen je i zdenac iz kojega se crpila voda i nije ga moguće obnoviti.

Crpilište je za duže vrijeme neupotrebljivo i ne isplati ga se obnavljati već je potrebno sustav priključiti na RVSIS.

Crpilišta Strošinci i Đurići-Račinovci su pretrpjela oštećenja, ali ih je moguće obnoviti.

Sva vodomjerna okna su bila poplavljena i postoje oštećenja na mjernoj opremi, šahtovi su ispunjeni onečišćenom vodom, ali se većina može dovesti u prvobitno stanje uz djelomičnu rekonstrukciju.

Svi individualni zdenci su onečišćeni i dugi period neupotrebljivi pa se svi stanovnici s takvim priključcima moraju priključiti na javni vodoopskrbni sustav.

Predmet ovoga Programa je i izrada priključka od sustava javne vodoopskrbe do vodomjernog okna i samog vodomjernog okna, a vodovodne instalacije u zgradama (od vodomjernog okna) i njihova sanacija je predmet Programa obnove i saniranja posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije – obnova zgrada.

IV. Detaljan pregled šteta

Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatske vode u ovom trenutku ne raspolažu s egzaktnim podacima o direktnim štetama na objektima javne vodoopskrbe, već je to u nadležnosti Vukovarsko-srijemske županije.

V. Mjere sanacije

Interventne mjere imaju za cilj osposobiti postojeće vodoopskrbne sustave za opskrbu tehnološkom vodom na hidrantima za pranje ulica, kuća i drugih objekata. U ovoj fazi opskrba pitkom vodom bi se vršila putem autocisterni. Rok za realizaciju ove faze je 15-20 dana od dana mogućeg pristupa vodoopskrbnom sustavu.

U drugoj fazi bi se izvodili kućni priključci, usklađeno s dinamikom povratka ljudi u svoje domove. Voda iz vodovoda će biti pitka kada se priključi minimalni broj stanovnika koji trebaju redovitu opskrbu vodom. Dinamika realizacije ove faze ovisi o dinamici povratka stanovnika u svoje domove.

Dio najugroženijih naselja (Gunja, Rajevo Selo – Padež) mogu dobiti vodu iz RVSIS-a uz odgovarajuće interventne mjere. Naselje Gunja može dobiti vodu iz smjera Rajevog Sela ugradnjom hidrostanice za povišenje tlaka, ali je potrebno izraditi nova vodomjerna okna jer su postojeća vodopropusna i postoji mogućnost onečišćenja vode, te izgradnjom magistralnog cjevovoda promjera 200 mm dužine 3,7 km. Naselje Rajevo Selo – Padež je spojeno na RVSIS, uz ograničeno korištenje vode za piće do izgradnje VS-CS (Vodospreme –crpne stanice) Drenovci.

Sva domaćinstva u ovim naseljima moraju se priključiti na javni vodoopskrbni sustav uz napuštanje lokalnih rješenja (kopani zdenci i hidroforska postrojenja).

U tu svrhu Ministarstvo poljoprivrede će Ministarstvu graditeljstva i prostornoga uređenja pravovremeno dostavljati vremenske planove dovršetka radova na sustavu javne vodoopskrbe, radi donošenja Odluka o obnovi zgrada u skladu s Programom obnove i saniranja posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije – obnova zgrada.

Potrebno je isprati i dezinficirati postojeće vodovodne mreže, očistiti zasunske komore, provjeriti opremu i stanje hidrantske mreže. Također je potrebno pregledati sve kućne priključke i sanirati vodomjerna okna i opremu u njima.

S obzirom na proširenje RVSIS-a na dio naselja poplavnog područja, u sklopu sanacije potrebno je izvesti dio radova i objekata te pribaviti dio opreme za osiguranje kvalitetnog funkcioniranja i održavanja cjelokupnog sustava. Isto tako u sklopu postojećeg sustava potrebno je osigurati mjerenja utroška vode i regulaciju tlaka na priključcima pojedinih naselja – ukupno 4 nova mjerna mjesta. Za osiguranje potrebnog tlaka u vodovodnim mrežama potrebno je privremeno izvesti hidrostanicu za povišenje tlaka s dodatnim klorinatorom, čije rješenje i lokacija moraju biti definirani hidrauličkom analizom funkcionalnosti sustava do izgradnje potrebnih objekata (vodospremnici i crpne stanice).

Naselja Račinovci, Đurići i Strošinci ne mogu se priključiti na RVSIS dok se ne izgradi potrebna mreža glavnih i magistralnih cjevovoda. Lokalna vodocrpilišta su devastirana u poplavama i mogu se interventno sanirati, ako nije došlo do onečišćenja zbog poplave. Ovo rješenje je upitno i stvara nepotrebne troškove, ali je trenutno jedino moguće.

TABLIČNI PRIKAZ MJERA

[interventne (I) i trajne mjere (T)]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Red. br. | Opis | Količina |
| 1. | Izrada hidrauličke analize spojeva na RVSIS (I) |  |
| 2. | Izrada izvedbenih projekata precrpnica, dokloriranje, spojni cjevovodi, reg. tlaka (I) |  |
| 3. | Izgradnja uređaja za dokloriranje – Bošnjaci (T) |  |
| 4. | Izgradnja RVSIS – Drenovci (T) |  |
| 5. | Izgradnja precrpnice Drenovci 25 lit/sec (T) |  |
| 6. | Spojni cjevovod promjera 200 mm VS Drenovci – Gunja (T) |  |
| 7. | Detekcija i otklanjanje kvarova – fazoni, armature, hidranti – Gunja (I) |  |
| 8. | Detekcija i otklanjanje kvarova – fazoni, armature, hidranti – Vrbanja, Soljani, Strošinci (I) |  |
| 9. | Detekcija i otklanjanje kvarova – fazoni, armature, hidranti – Drenovci, Rajevo Selo, Račinovci, Đurići (I) |  |
| 10. | Sanacija crpilišta Đurići Račinovci (I) |  |
| 11. | Sanacija crpilišta Strošinci (I) |  |
| 12. | Regulacija tlaka za vodoopskrbnu mrežu Gunja (T) |  |
|  | UKUPNO: |  |
| 13. | Priključci novi Gunja (T) | 1.500 |
| 14. | Priključci novi Rajevo Selo (T) | 401 |
| 15. | Priključci novi Račinovci (T) | 215 |
| 16. | Priključci novi Đurići (T) | 105 |
| 17. | Priključci novi Strošinci (T) | 10 |
| 18. | Priključci novi Posavski Podgajci (T) | 226 |
| 19. | Priključci novi Soljani (T) | 270 |
| 20. | Priključci novi Drenovci (T) | 359 |
|  | UKUPNO: | 3.086 |
| 21. | Priključci – rekonstrukcija Rajevo Selo (T) | 55 |
| 22. | Priključci – rekonstrukcija Račinovci (T) | 151 |
| 23. | Priključci – rekonstrukcija Đurići (T) | 30 |
| 24. | Priključci – rekonstrukcija Strošinci (T) | 175 |
| 25. | Priključci – rekonstrukcija Posavski Podgajci (T) | 150 |
| 26. | Priključci – rekonstrukcija Soljani (T) | 165 |
| 27. | Priključci – rekonstrukcija Drenovci (T) | 414 |
|  | UKUPNO: | 1.140 |
|  | SVEUKUPNO: | 4.226 |

VI. Dokumentacija za obnovu

Za provedbu interventnih mjera potrebno je izraditi izvedbene elaborate sanacije uz uvid na terenu, kojima se moraju obuhvatiti svi potrebni troškovi.

Za sve objekte koji privremeno i trajno ostaju u sustavu potrebno je izraditi projekte obnove sukladno članku 30. Zakona, te sukladno člancima 32. i 33. Zakona nije potrebno provoditi postupke propisane Zakonom o zaštiti prirode i Zakonom o zaštiti okoliša.

VII. Rokovi provedbe

Za prvu fazu obnove osiguranje tehničke vode za pranje ulica i objekata je u cjelosti izvršeno, a naselje Strošinci je dobilo i pitku vodu na kućnim priključcima.

Za izgradnju objekata na RVSIS-u izrađena je projektna dokumentacija za izgradnju, te treba provesti postupke nabave prema Zakonu.

Rok za realizaciju je tri mjeseca od početka radova.

Izrada vodovodnih priključaka će se raditi sukcesivno s obnovom objekata i dinamika ovisi isključivo o njihovoj obnovi.

VIII. Operativna provedba Programa obnove komunalnih vodnih građevina

Koordinaciju Programa provode Hrvatske vode, a operativno ga provode javni isporučitelji vodnih usluga na svojim distribucijskim područjima:

– Vinkovački vodovod i kanalizacija d.o.o., Vinkovci

– Drenovci d.o.o., Drenovci

– Komunalac d.o.o., Županja (preuzeo sporazumno nadležnost od Komunalnog trgovačkog društva Gunja d.o.o. koje nema stručne i tehničke kapacitete za provedbu).

Hrvatske vode:

1. prikupljaju i evidentiraju podatke o oštećenjima na vodoopskrbnim sustavima,

2. sklapaju ugovore o financiranju Programa obnove s komunalnim poduzećima u skladu s odlukama Upravnog vijeća Hrvatskih voda,

3. prate ispunjenje Programa obnove,

4. prate i odobravaju utrošak sredstava i izvršavanje ugovorenih rokova,

5. sastavljaju izvješća o provedbi i učinku ovoga Programa,

6. obavljaju i druge poslove i poduzimaju druge radnje potrebne za provedbu ovoga Programa i Zakona.

Javni isporučitelji vodnih usluga provode operativno Program u skladu s ugovorima o sufinanciranju koje će sklopiti s Hrvatskim vodama i u cjelosti su odgovorni za pravovremeno izvršenje Programa, kvalitetu izvedenih radova i funkcioniranje vodoopskrbe na svojim distributivnim područjima.

IX. Procjena potrebnih financijskih sredstava i izvori financiranja

Preliminarno se procjenjuje da će za obnovu vodoopskrbnih sustava biti potrebno oko 19.334.000,00 kn bez PDV-a.

Sredstva će se osigurati putem Plana upravljanja Hrvatskih voda.

Priključci na sustave javne vodoopskrbe financirat će se na sljedeći način i to:

1. U 100% – tnom iznosu vrijednosti radova za izravno poplavljena naselja

2. U 80% – tnom iznosu vrijednosti radova za naselja koja nisu izravno poplavljena, ali su pretrpjela štete na vodoopskrbnim sustavima.

Za čišćenje poplavljenog područja potrošit će se oko 100.000 m3 vode koju isporučuju navedena vodno komunalna društva. Troškovi crpljenja i isporuke te vode, predlažu se financirati na teret državnog proračuna Republike Hrvatske.

Također, predlaže se da se na neto cijenu vode ne plaća PDV i naknada za korištenje voda.

C. Program zaštite zdravlja životinja i ljudi

I. Predmet Programa

Ovim Programom se, u skladu s odredbom članka 45. Zakona utvrđuju mjere radi zaštite zdravlja životinja i ljudi u svrhu saniranja posljedica katastrofe proglašene na području Vukovarsko-srijemske županije.

II. Lokacija područja na kojima se provode mjere

Lokacija područja na kojem se provode mjere radi zaštite zdravlja životinja i ljudi po ovom Programu je područje Vukovarsko-srijemske županije pogođeno poplavom.

Klinički pregled životinja proveden je i na području Osječko-

-baranjske županije.

III. Analiza zatečenog stanja i nastale štete te predviđanje mogućih daljnjih štetnih posljedica

IV. Prijedlog mjera

Radi zaštite zdravlja životinja i ljudi u svrhu saniranja posljedica katastrofe proglašene na području Vukovarsko-srijemske županije određuju se sljedeće mjere:

1. obveznu dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju predmeta, opreme, objekata, prijevoznih sredstava te drugih mjesta i površina na poplavljenim područjima;

2. sakupljanje, preradu i uklanjanje nusproizvoda životinjskog podrijetla koji nisu za prehranu ljudi s poplavljenih područja;

3. uklanjanje spaljivanjem i/ili zakapanjem na licu mjesta nusproizvoda životinjskog podrijetla koji nisu za prehranu ljudi kategorije 1 i 2 na poplavljenim područjima, a koji su zbog povećanog stupnja razgradnje neprikladni za prijevoz i preradu u odobrenom objektu za preradu nusproizvoda;

4. dezinfekciju na graničnim prijelazima; dezinfekciju na ulazima i izlazima iz naselja u poplavljenim područjima;

5. obvezno sudjelovanje veterinara i drugih djelatnika veterinarskih organizacija za provedbu mjera kontrole i sprječavanje pojave zarazne bolesti;

6. klinički pregled i liječenje životinja na poplavom ugroženom području i područjima na kojima su privremeno zbrinute životinje;

7. pojačan veterinarski nadzor na svim gospodarstvima koja drže životinje na području Vukovarsko-srijemske županije te ostalim gospodarstvima na kojima su smještene životinje s poplavom ugroženog područja kroz obvezne veterinarske preglede gospodarstva i veterinarske preglede na mjestu opreme;

8. obvezno označavanje neoznačenih životinja;

9. profilaktičke i dijagnostičke mjere na poplavom ugroženom području i područjima na kojima su privremeno zbrinute životinje.

Mjere se provode u skladu sa Zakonom o veterinarstvu (»Narodne novine«, br. 82/2013 i 14/2014), Zakonom o zaštiti životinja (»Narodne novine«, br. 135/2006 i 37/2013) i Uredbom (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla, SL L 300, 14. 11. 2009.).

V. Način i opseg provedbe mjera te kriteriji za provedbu

Pored prethodno opisanih mjera, ovim se Programom utvrđuju kriteriji prema kojima posjednik životinje ostvaruje pravo na naknadu štete za uginule, usmrćene ili prisilno zaklane životinje s poplavljenih područja, u skladu s odredbom članka 47. Zakona.

U skladu s odredbom članka 47. Zakona, za životinje, osim kućnih ljubimaca, s poplavljenih područja, označene i registrirane u skladu s posebnim propisom, koje su uginule ili usmrćene ili prisilno zaklane u slučajevima zaštite dobrobiti životinja, posjednik životinja ostvaruje pravo na naknadu štete u naravi i/ili novcu, sukladno kriterijima utvrđenim ovim Programom.

Pravo na naknadu štete ostvaruje posjednik životinje koji je upisan u Jedinstveni registar domaćih životinja ili druge propisane evidencije (npr. Evidenciju pčelara i pčelinjaka u Republici Hrvatskoj) s čijeg su gospodarstva životinje uginule ili su pak po nalogu nadležnog veterinarskog inspektora usmrćene ili prisilno zaklane u slučajevima zaštite dobrobiti životinja.

Posjednik životinje može podnijeti zahtjev za naknadu štete do 31. kolovoza 2014. godine.

Zahtjev se podnosi na obrascu koji se nalazi u Prilogu ovoga Programa i čini njegov sastavni dio. Nakon što ispuni i vlastoručno potpiše zahtjev, posjednik će isti predati veterinarskom inspektoru u nadležnom veterinarskom uredu, odnosno ispostavi. Zahtjev se podnosi radnim danom u uredovno radno vrijeme nadležnog veterinarskog ureda, odnosno ispostave.

Uz ispunjeni i potpisani obrazac, posjednik će, ako je u mogućnosti, priložiti dokument kojim dokazuje posjed životinje na dan poplave (npr. ispis podataka iz Jedinstvenog registra domaćih životinja; dokaz o liječenju životinje izdan od strane veterinarske organizacije ili dr.).

Nadležni veterinarski uredi, odnosno ispostave vodit će evidenciju o urednim zahtjevima koje je zaprimio. Veterinarski inspektor će, bez odlaganja, zahtjev i svu drugu potrebnu dokumentaciju dostaviti Ministarstvu poljoprivrede, Upravi za veterinarstvo i sigurnost hrane, a ovjereni kopirani primjerak zahtjeva vratiti podnositelju.

Procjenu vrijednosti životinje utvrđuje povjerenstvo koje osniva ministar poljoprivrede. Povjerenstvo zadržava pravo da odredi vrstu naknade (u naravi ili novcu) ovisno o raspoloživosti, uvjetima i stvarnim mogućnostima.

Rješenje o pravu na naknadu štete donosi ministar poljoprivrede.

Povjerenstvo uzima u obzir da li posjednik ostvaruje pravo na naknadu štete ili pomoći kojom se popravlja šteta, po nekoj drugoj pravnoj osnovi, s obzirom na Odluku o pomoći poljoprivrednim proizvođačima na područjima zahvaćenim poplavom, za izgubljeni stočni fond (»Narodne novine«, broj 65/2014).

VI. Nadležna tijela za koordinaciju i nositelji izvršenja pojedinih mjera

Nadležno tijelo za koordinaciju mjera utvrđenih ovim Programom je Ministarstvo poljoprivrede, Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane.

U izvršenju pojedinih mjera utvrđenih ovim Programom sudjeluju ovlaštene veterinarske organizacije.

Sakupljanje, prijevoz i preradu nusproizvoda životinjskog podrijetla koji nisu za prehranu ljudi kategorije 1 i 2 (uginule životinje, proizvodi životinjskog podrijetla uključujući i nusproizvode pčelarstva – uginule pčele i saće koje je bilo u dodiru s onečišćenom vodom) obavlja koncesionar – Agroproteinka d.d., Strojarska cesta 11, Sesvetski Kraljevec.

VII. Procjena potrebnih financijskih sredstava i izvori financiranja

U svrhu osiguranja sredstava za saniranje posljedica katastrofe proglašene na području Vukovarsko-srijemske županije koje je pogođeno poplavom, troškovi provođenja mjera utvrđenih ovim Programom osiguravaju se iz sredstava državnog proračuna Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: državni proračun).

Isto tako, financijska sredstva za nabavu opreme i veterinarsko-medicinskih proizvoda te drugih sredstava radi sprječavanja, suzbijanja i iskorjenjivanja zaraznih i nametničkih bolesti životinja na poplavljenim područjima osiguravaju se iz državnog proračuna. U skladu s odredbama članka 5. stavaka 1. i 2. Zakona, na nabavu robe, usluga i radova utvrđenih ovim Programom u svrhu saniranja posljedica katastrofe proglašene na području Vukovarsko-srijemske županije, ne primjenjuju se odredbe propisa o javnoj nabavi.

Dosadašnji troškovi provođenja mjera utvrđenih ovih Programom kao i financijska sredstva za nabavu opreme, veterinarsko-medicinskih proizvoda te drugih sredstava radi sprječavanja, suzbijanja i iskorjenjivanja zaraznih i nametničkih bolesti životinja na poplavljenim područjima, podmireni su iz državnog proračuna s proračunske stavke Ministarstva poljoprivrede A – 568001 – Zdravstvena zaštita životinja.

Preostala financijska sredstva za podmirenje daljnjih troškova provođenja mjera, nabave robe, usluga i radova utvrđenih ovim Programom, uključujući troškove isplate naknade štete za uginule, usmrćene ili prisilno zaklane životinje s poplavljenih područja, u skladu s odredbom članka 47. Zakona, osigurat će se preraspodjelom sredstava u državnom proračunu.

Preliminarno se procjenjuje da se radi o 11.705.000,00 kuna.

Prilaže se tablica s popisom dosadašnjih troškova saniranja posljedica katastrofe proglašene na području Vukovarsko-srijemske županije provedenih radi zaštite zdravlja životinja i ljudi te preliminarna procjena daljnjih troškova.

|  | Naziv mjere i tko ju provodi | Nositelj  aktivnosti | Kratak opis mjere koja se provodi | Planirano vrijeme provedbe u danima  (od dana poplave) | Procijenjeni iznos u kunama prema dostupnim podatcima | Osigurano na proračunskim aktivnostima Ministarstva poljoprivrede  DA/NE | Očekivana sredstava iz državnog proračuna |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zdravstvena skrb o zbrinutim životinjama – provode Ovlaštene veterinarske organizacije | MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE – Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane | Zdravstvena skrb o zbrinutim životinjama na poplavljenom i poplavom ugroženom području | 45-60 dana | 950.000,00 | A568001 NE | 950.000,00 |
| 2. | Identifikacija i označavanje neoznačenih životinja – provode Ovlaštene veterinarske organizacije | MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE – Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane | Identifikacija označenih i propisno označavanje neoznačenih životinja na udomiteljskim gospodarstvima | 45-60 dana | 105.000,00 | T568081 NE | 105.000,00 |
| 3. | Zbrinjavanja lešina uginulih životinja – KONCESIONAR »AGROPROTEINKA« | MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE – Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane | Sakupljanje, odvoz i neškodljivo uništavanje lešina životinja u odobrenom objektu koncesionara »Agroproteinka« d.d. u Sesvetskom Kraljevcu | 30 dana | 1.000.000,00 | A568057 NE | 1.000.000,00 |
| 4. | Mjere deratizacije i dezinfekcije (2x) – provode Ovlaštene veterinarske organizacije | MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE – Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane | Mjere deratizacije i dezinfekcije gospodarstava na poplavljenom i poplavom ugroženom području | 60 dana | 2.950.000,00 | A568001 NE | 2.950.000,00 |
| 5. | Procjena tržišne vrijednosti i naknada štete – provodi Povjerenstvo | MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE – Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane | Procjena štete za uginule životinje na poplavljenom području | 90 dana | 4.850.000,00 | A568001 NE | 4.850.000,00 |
| 6. | Veterinarski pregled gospodarstva – provode Ovlaštene veterinarske organizacije | MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE – Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane | Veterinarski pregled gospodarstva obuhvaća identifikaciju, brojčano stanje, zdravstveno stanje, uvjete držanja i ostale procedurom propisane parametre | 60 dana | 3.500.000,00 | A568001 DA | \_ |
| 7. | Mjera dezinfekcije prijevoznih sredstava (vozila) na graničnim prijelazima prema Bosni i Hercegovini i Srbiji (od 31. svibnja na dalje) provode veterinarski tehničari ovlaštene veterinarske organizacije | MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE – Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane | Dezinfekcija prijevoznih sredstava u svrhu sprječavanja širenja zaraznih bolesti životinja i zoonoza. Mjeru provode veterinarski tehničari djelatnici ovlaštenih veterinarskih organizacija. | 30 dana | 1.850.000,00 | A568001 NE | 1.850.000,00 |
|  | U KUPNO: | | | | 15.205.000,00 | – | 11.705.000,00 |

82 09.07.2014 Odluka o donošenju Programa obnove i saniranja posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije - obnova vodnih građevina i zaštita zdravlja životinja i ljudi

82 09.07.2014 Odluka o donošenju Programa obnove i saniranja posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije - obnova vodnih građevina i zaštita zdravlja životinja i ljudi

Odluka, NN 82/2014-1568
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)