## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

### NN 59/2001 (30.6.2001.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

# Hrvatski sabor

957

Na teme­lju članka
88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA  ZAKONA O FINANCIRANJU JEDINICA LOKALNE SAMOUPRAVE I UPRAVE

Proglašavam Zakon o
izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i
uprave, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 28. lipnja 2001.

Broj: 01-081-01-2079/2
Zagreb, 29. lip­nja 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANCIRANJU JEDINICA LOKALNE SAMOUPRAVE I UPRAVE

Članak 1.

U Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave i
uprave (»Narodne novine«, br. 117/93., 69/97., 33/00., 73/00. i 127/00.), u
nazivu ovoga Zakona riječi: »samouprave i uprave« zamjenjuju se riječima: »i
područne (regionalne) samouprave«.

Članak 2.

Članak 5. mijenja se i glasi:

»Županijski porezi su:

1. porez na nasljedstva i darove,

2. porez na cestovna motorna vozila,

3. porez na plovila,

4. porez na automate za zabavne igre.«

Članak 3.

Članak 6. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na nasljedstva i darove plaća se na
nekretnine, u skladu sa zakonom, na gotov novac, novčane tražbine i vrijednosne
papire (vrijednosnice) te na pokretnine ako im je pojedinačna tržišna
vrijednost veća od 50.000,00 kuna na dan utvrđivanja porezne obveze.

(2) Porez na nasljedstva i darove ne plaća se ako se
na nas­lije­đene ili darovane pokretnine plaća porez na dodanu vrijednost.«

Članak 4.

Članak 7. mijenja se i glasi:

»(1) Obveznici poreza na nasljedstva i darove su
fizičke i pravne osobe, koje na teritoriju Republike Hrvatske naslijede ili
prime na dar ili steknu po drugoj osnovi bez naknade imovinu na koju se plaća
porez na nasljedstva i darove.

(2) Ako se nasljednik odrekne nasljedstva ili ga
ustupi u ostavinskom postupku, porez na nasljedstva i darove plaća osoba kojoj
je nasljedstvo pripalo ili joj je ustupljeno.«

Članak 5.

Članak 8. briše se.

Članak 6.

Članak 9. mijenja se i glasi:

»(1) Osnovicu poreza na nasljedstva i darove čini
iznos gotova novca, te tržišna vrijednost financijske i druge imovine, na dan utvrđivanja
porezne obveze, nakon odbitka dugova i troškova što se odnose na imovinu na
koju se plaća taj porez.

(2) Osnovicu poreza na nasljedstva i darove iz stavka
1. ovoga članka, utvrđuje nadležno porezno tijelo.«

Članak 7.

Članak 10. briše se.

Članak 8.

Članak 11. mijenja se i glasi:

»(1) Obveza plaćanja
poreza na nasljedstva i darove nastaje u trenutku pravomoćnosti rješenja o
nasljeđivanju ili odluke držav­nog tijela ili suda ili u trenutku primitka
dara.

(2) Dar se smatra
primljenim u trenutku potpisa ugovora o darovanju, a ako nije sklopljen pisani
ugovor o darovanju, u trenu­t­­ku primitka dara.

(3) Ako se rješenje o
nasljeđivanju ili odluka tijela državne uprave ili suda ili ugovor o darovanju,
ne prijave ili se ne prijave pravodobno, porezna osnovica utvrđuje se prema
tržišnoj vrijednosti naslijeđene ili na dar primljene imovine na dan
prijavljivanja ili otkrivanja porezne obveze.«

Članak 9.

Članak 12. briše se.

Članak
10.

Članak 14. mijenja se
i glasi:

»Porez na nasljedstva
i darove ne plaćaju:

1. bračni drug, krvni
srodnici u ravnoj liniji, te posvojenici i posvojitelji umrlog ili darovatelja,

2. braća i sestre,
njihovi potomci te zetovi i snahe ostavitelja ili darovatelja, ako su živjeli u
zajedničkom kućanstvu s ostaviteljem u trenutku njegove smrti ili s
darovateljem u trenutku primitka dara. Zajedničkim kućanstvom u smislu ovoga
Zakona smatra se zajedničko stjecanje prihoda i imovine te raspolaganje
prihodima i imovinom koja se nasljeđuje ili daruje,

3. fizičke i pravne
osobe kojima Republika Hrvatska ili jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave daruje, odnosno daje pokretnine bez naknade radi odštete ili iz
drugih razloga u svezi s Domovinskim ratom,

4. Republika Hrvatska
i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, tijela državne uprave i
tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, javne ustanove,
vjerske zajednice, zaklade i fondacije, Crveni križ i druge humanitarne udruge
osnovane na temelju posebnih propisa,

5. fizičke i pravne
osobe kada primaju darove (donacije) za svrhe utvrđene posebnim propisima.«

Članak 11.

Članak 15. briše se.

Članak
12.

Članak 16. mijenja se
i glasi:

»(1) Obveznici poreza na nasljedstva i darove moraju
nadlež­nom poreznom tijelu dostaviti rješenje o nasljeđivanju odnosno odluku tijela
državne uprave ili suda ili ugovor o darovanju, i to u roku od 30 dana od dana
pravomoćnosti rješenja o nasljeđivanju ili odluke tijela državne uprave ili
suda ili od dana sklapanja ugovora o darovanju.

(2) Podatke iz stavka 1. ovoga članka treba dostaviti
nadležnom poreznom tijelu prema prebivalištu ili uobičajenom bora­viš­tu ili
sjedištu poreznog obveznika.

(3) Porez na nasljedstva i darove plaća se u roku od
15 dana od dana dostave rješenja o utvrđivanju toga poreza.

(4) Porez na nasljedstva i darove prihod je županije
prema pre­bivalištu ili uobičajenom boravištu ili sjedištu nasljednika ili
daroprimatelja.«

Članak 13.

Članak 17. mijenja se
i glasi:

»(1) Porez na
cestovna motorna vozila plaćaju pravne i fizičke osobe koje su vlasnici
registriranih osobnih automobila i motocikla.

(2) Osobni automobil,
u smislu ovoga Zakona, motorno je vozilo namijenjeno prijevozu osoba koje, osim
sjedala za vozača, ima najviše osam sjedala i čija nosivost tereta ne prelazi
250 kilograma.

(3) Motocikl, u
smislu ovoga Zakona, motorno je vozilo na dva kotača, s bočnom prikolicom ili
bez nje i motorno vozilo na tri kotača, ako njegova masa nije veća od 400
kilograma.

(4) Porez na cestovna
motorna vozila plaća se godišnje prema snazi motora iskazanoj u kW i godinama
starosti vozila i to:

if !supportLists*1.*endif*za
osobne automobile:*

**Ako
je
     snaga motora                          PLAĆA SE KUNA**

preko
          do         do 2 godine        od 2
do 5         od 5 do 10
      kW           kW           starosti         god. starosti     god.
starosti

                         55            300,00              250,00            200,00

        55             70            400,00              350,00            250,00

        70           100            600,00              500,00            400,00

      100           130            900,00              700,00            600,00

130                          1.500,00           1.200,00         1.000,00

if !supportLists*2.*endif*za
motocikle:*

if !supportEmptyParas endif

**Ako
je
   snaga motora                           PLAĆA SE KUNA**

preko
       do      do
2 godine    od 2 do 5    od 5 do 10   preko
10
    kW         kW        starosti     god.
starosti god. starosti god. starosti

                   20           100,00           80,00         50,00            –

     20          50           200,00         150,00       100,00         50,00

     50          80           500,00         400,00       300,00        200,00

80                      1.200,00      1.000,00       800,00        600,00

if !supportEmptyParas endif

Članak 14.

Članak 18. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na cestovna motorna vozila ne plaća se na vozila Republike Hrvatske
i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, na vozila tijela državne
uprave i tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, na vozila
zdravstvenih ustanova, vatrogasnih jedinica, diplomatskih i konzularnih
predstav­ni­šta­va i stranoga diplomatskog osoblja te na posebna vozila kojima
vlasnici obavljaju registriranu djelatnosti za prijevoz umrlih i taksi službu.

(2) Porez na cestovna motorna vozila ne plaćaju osobe koje su u
cijelosti bile oslobođene plaćanja carine i poreza na dodanu vrijednost (poreza
na promet) pri nabavi vozila.«

Članak 15.

Članak 19. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na cestovna motorna vozila plaća se prema rje­šenju o
utvrđivanju poreza koje donosi nadležno porezno tijelo.

(2) Pri promjeni vlasništva cestovnoga motornog vozila tije­kom
kalendarske godine novi vlasnik ne plaća porez na cestovna motorna vozila ako
je taj porez bio utvrđen prijašnjem vlasniku.

(3) Ako je tijekom
kalendarske godine nabavljeno novo motorno vozilo, vlasnik toga vozila plaća
godišnji porez umanjen za dio godine prije nabave vozila.

(4) Porez na
cestovna motorna vozila plaća se u roku od 15 dana od dana dostave rješenja o
utvrđivanju toga poreza.

(5) Županija može
svojom odlukom propisati da se porez na cestovna motorna vozila plaća pri
registraciji vozila.

(6) Porez na
cestovna motorna vozila prihod je županije u kojoj je sjedište ili prebivalište
obveznika toga poreza.«

Članak 16.

Ispred članka 20.
podnaslov: »3. Porez na plovne objekte« zamjenjuje se podnaslovom: »3. Porez na
plovila«, a članak 20. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na
plovila plaćaju pravne i fizičke osobe koje su vlasnici plovila.

(2) Plovilom u
smislu stavka 1. ovoga članka smatra se brod (jahta ili brodica) i čamac
unutarnje plovidbe koji služe razonodi, športu ili rekreaciji.

(3) Porez na
plovila plaća se godišnje prema dužini plovila iskazanoj u metrima, godinama
starosti plovila, ima li plovilo kabinu ili nema te snazi motora iskazanoj u kW
i to:

if !supportLists*1.* endif*za plovila bez
kabine:*

*if !supportEmptyParas endif*

**Ako
je dužina                         PLAĆA SE
KUNA**

**plovila u metrima                    Snaga motora (kW)**

    preko           do             do 30       preko 30 do 100   preko
100

          5               7                  –                 200,00            400,00

          7             10            100,00              300,00            500,00

10                             200,00              450,00            600,00

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportLists*2.* endif*za plovila s
kabinom na motorni pogon:*

*if !supportEmptyParas endif*

*if !supportEmptyParas endif*

**Ako
je dužina                           PLAĆA
SE KUNA**

**plovila u metrima                    Snaga motora (kW)**

   preko        do             do           preko
30     preko 100      preko
                                    30             do 100         do 500          500

      5            7                  –            200,00       300,00            –

      7           10           200,00         400,00       500,00      2.500,00

     10          12           300,00         500,00    1.000,00      3.500,00

12                         400,00      1.000,00    3.000,00      5.000,00

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists*3.* endif*za plovila s kabinom
i pogonom na jedra:*

*if !supportEmptyParas endif*

**Ako je dužina                             PLAĆA SE KUNA**

**plovila u metrima                    Snaga motora (kW)**

   preko        do             do           preko
10      preko 25       preko
                                    10              do 25           do 50            50

      5            7                   –           300,00       400,00         500,00

      7           10           200,00         600,00    1.000,00      2.000,00

     10          12           300,00         800,00    2.000,00      3.000,00

12                         400,00      1.500,00    3.000,00      4.000,00

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Članak 17.

Članak 21. mijenja se
i glasi:

»Porez na plovila ne plaća se na plovila kojima se
obavlja registrirana djelatnost i brodice u vlasništvu domicilnog stanovni­št­va
na otocima koje služe za nužnu organizaciju života i održa­va­nje posjeda na
otocima.«

Članak 18.

Članak 22. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na plovila plaća se prema rješenju o
utvrđivanju poreza kojeg donosi nadležno porezno tijelo na području koje je
plovilo registrirano.

(2) Porez na plovila plaća se u roku od 15 dana od
dana dostave rješenja o utvrđivanju toga poreza.

(3) Porez na plovila prihod je županije na području
koje je plovilo registrirano.«

Članak 19.

Ispred članka 23. podnaslov: »4. Porez na priređivanje
zabav­nih i športskih priredaba« zamjenjuje se podnaslovom: »4. porez na
automate za zabavne igre« a članak 23. mijenja se i glasi:

»(1) Predmet oporezivanja su automati za zabavne igre
koji se stavljaju u uporabu u zabavnim klubovima, ugostiteljskim objek­tima,
javnim objektima i drugim javnim prostorima.

(2) Pod automatima u smislu stavka 1. ovoga članka
smatraju se automati koji služe za priređivanje zabavnih igara na raču­nali­ma,
simulatorima, videoautomatima, fliperima, pikadima, biljarima, stolnim
nogometom i drugim sličnim automatima koji se stavljaju u pogon s pomoću
kovanica, žetona ili uz naplatu, pri čemu igrač ne ostvaruje dobitak u novcu,
stvarima ili pravima.

(3) Automati za zabavne igre razvrstavaju se u dvije
skupine:

1. automati skupine A (videoigre, simulatori i drugi
elektronski automati za zabavu na kojima igrač ne ostvaruje dobitak),

2. automati skupine B (fliperi, biljar, hokej, stolni
nogomet, pikada i drugi mehanički automati).«

Članak 20.

Članak 24. mijenja se i glasi:

»Pod zabavnim klubovima u smislu stavka 1. članka 23.
ovoga Zakona smatraju se prostori u kojima se priređuju zabavne igre na
automatima za zabavu, a čija površina ne može biti manja od 30 m2 i
u kojima mora biti postavljeno najmanje 5 automata za zabavne igre.«

Članak 21.

Članak 25. mijenja se i glasi:

»Obveznik poreza na automate za zabavne igre je pravna
ili fizička osoba koja automate za zabavne igre stavlja u uporabu u zabavnim
klubovima, ugostiteljskim objektima, javnim objektima i drugim javnim
prostorima.«

Članak 22.

Članak 26. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na automate za zabavne igre plaća se
mjesečno 100,00 kuna.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka ne plaća se na
automate za zabavu vrste biljar, ako imaju na vidnom mjestu istaknutu markicu
Hrvatskog biljarskog saveza.«

Članak 23.

Članak 27. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na automate za zabavne igre plaća se prema
mje­stu gdje se automat za zabavne igre stavlja u uporabu.

(2) Porezni obveznik dužan je prije stavljanja u
uporabu automata za zabavne igre nadležnom poreznom tijelu prema mjestu uporabe
automata mjesečno podnositi zahtjev za izdavanje nadzorne naljepnice (markice)
za označavanje automata. Uz zahtjev za izdavanje nadzorne naljepnice (markice)
porezni obveznik mora priložiti:

1) dokaz o odobrenju za obavljanje djelatnosti
priređivanja zabavne igre,

2) podatke o broju i vrsti automata za zabavne igre
koje stav­lja u uporabu,

3) podatke o mjestu postavljanja svakoga pojedinačnog
automata za zabavne igre,

4) dokaz o vlasništvu ili pravu korištenja automata za
zabavne igre,

5) dokaz (certifikacija) tehničke ispravnosti prema
Zakonu o normizaciji,

6) dokaz o vlasništvu ili ugovor o zakupu sklopljen sa
vlasnikom ili korisnikom prostora u koji postavlja automat za zabavne igre,

7) uvjerenje o tehničkoj ispravnosti ovlaštene atestne
kuće,

8) dokaz o izvršenoj uplati poreza na automate za
zabavne igre iz članka 26. ovoga Zakona.

(3) Za svaki prijavljeni automat za zabavne igre, a
nakon izvr­šene uplate poreza na automate za zabavne igre porezni ob­veznik će
od nadležnoga poreznog tijela dobiti nadzornu naljepnicu (markicu). Oblik,
veličinu, sadržaj, boju i druga obilježja koja treba sadržavati nadzorna
markica propisat će ministar financija posebnim propisom.

(4) Ministarstvo financija povjerit će tiskanje
markica u skladu s propisanim uvjetima o postupku nabave roba i usluga i
ustupanju radova, pravnoj ili fizičkoj osobi koja može osigurati njihovu
zaštitu i sigurnost.

(5) Nadležno tijelo Porezne uprave izdaje poreznom
obvezniku za svaki prijavljeni automat za zabavne igre nadzornu naljepnicu
(markicu) za označavanje automata koja važi samo za mjesec u kojem je izvršena
prijava i plaćen porez na automate. Troškove izdavanja naljepnice ( markice)
snosi podnositelj zahtjeva za izdavanjem naljepnice.

(6) Za svaki sljedeći mjesec uporabe automata na istoj
lokaciji porezni obveznik dužan je uz zahtjev za izdavanje naljepnice dostaviti
samo dokaz o izvršenoj uplati poreza na automate za zabavne igre iz članka 26.
ovoga Zakona. Kod promjene mjesta uporabe automata za zabavne igre porezni
obveznik dostavlja uz zah­tjev i dokaze o ispunjavanju uvjeta iz stavka 2.
ovoga članka.

(7) U zabavnim klubovima, ugostiteljskim objektima,
javnim objektima i drugim javnim prostorima mogu biti postavljeni samo automati
za zabavne igre na kojima je na vidnom mjestu istaknuta nadzorna naljepnica
(markica) s propisanim podacima. Svaki automat bez propisane naljepnice
(markice) bit će privremeno oduzet.

(8) Porez na automate za zabavne igre prihod je
županije prema mjestu gdje se automat za zabavne igre stavlja u uporabu.«

Članak 24.

Članak 30. mijenja se
i glasi:

»Općine ili gradovi
mogu uvesti ove poreze:

1. prirez porezu na
dohodak,

2. porez na
potrošnju,

3. porez na kuće za
odmor,

4. porez na
neobrađeno obradivo poljoprivredno zemljište,

5. porez na
nekorištene poduzetničke nekretnine,

6. porez na
neizgrađeno građevno zemljište,

7. porez na tvrtku
ili naziv,

8. porez na
korištenje javnih površina.«

Članak 25.

Iza članka 30. dodaje
se podnaslov »1. Prirez porezu na dohodak« i članak 30.a koji glasi:

»Članak 30.a

(1) Općina, odnosno grad
mogu obveznicima poreza na dohodak sa svoga područja propisati plaćanje prireza
porezu na dohodak i to:

1. općina po stopi do
10%,

2. grad ispod 30.000
stanovnika po stopi do 12%,

3. grad iznad 30.000
stanovnika po stopi do 15%,

4. Grad Zagreb po
stopi do 30%.

(2) Prirez porezu na
dohodak po odredbama ovoga članka plaća se po stopi koju utvrdi općina ili grad
i pripada općini ili gradu na području kojih je prebivalište ili uobičajeno
boravište obveznika prireza.«

Članak 26.

Ispred članka 31. podnaslov: »1. Porez na potrošnju«
zamje­nju­je se podnaslovom: »2. Porez na potrošnju«.

Članak 27.

Ispred članka 35. podnaslov: »2. Porez na kuće za
odmor« zamjenjuje se podnaslovom: »3. Porez na kuće za odmor«, a članak 35.
mijenja se i glasi:

»(1) Porez na kuće za odmor plaćaju pravne i fizičke
osobe koje su vlasnici kuća za odmor.

(2) Kućom za odmor smatra se svaka zgrada ili dio
zgrade ili stan koji se koriste povremeno ili sezonski.

(3) Kućom za odmor, u smislu ovoga Zakona ne smatraju
se gospodarstvene zgrade koje služe za smještaj poljoprivrednih strojeva, oruđa
i drugog pribora.«

Članak 28.

Članak 36. mijenja se
i glasi:

»(1) Porez na kuće za
odmor plaća se od 5,00 do 15,00 kuna po jednom četvornom metru korisne površine
kuće za odmor.

(2) Visinu poreza na kuće
za odmor propisuju svojom odlu­kom općina ili grad.

(3) Općina ili grad
propisuju visinu poreza na kuće za odmor ovisno o mjestu, starosti, stanju
infrastrukture te drugim okolnostima bitnim za korištenje kuće za odmor.«

Članak 29.

Članak 37. mijenja se
i glasi:

»(1) Porez na kuće za odmor ne plaća se na kuće za
odmor koje se ne mogu koristiti.

(2) Kućama za odmor iz stavka 1. ovoga članka smatraju
se kuće za odmor koje se ne mogu koristiti zbog ratnih razaranja i prirodnih
nepogoda (poplava, požar, potres), te starosti i trošnosti.

(3) Porez na kuće za odmor ne plaća se na kuće za
odmor za vrijeme dok su u njima smješteni prognanici i izbjeglice.

(4) Porez na kuće za odmor ne plaća se na odmarališta
u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ko­ja služe za
smještaj djece do 15 godina starosti.

(5) Odlukom općine ili grada mogu se propisati i druga
oslobođenja od plaćanja poreza na kuće za odmor iz gospodarstvenih i socijalnih
razloga.«

Članak 30.

Članak 38. mijenja se i glasi:

»(1) Obračun i način plaćanja poreza na kuće za odmor
ure­đuju se odlukom općine ili grada.

(2) Obveznici poreza na kuće za odmor moraju nadležnom
poreznom tijelu dostaviti podatke o kućama za odmor, koji se odnose na mjesto
gdje se nalaze ti objekti, te korisnu površinu.

(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka treba dostaviti
do 31. ožujka godine za koju se utvrđuje porez na kuće za odmor.

(4) Porez na kuće za odmor plaća se u roku od 15 dana
od dana dostave rješenja o utvrđivanju toga poreza.

(5) Porez na kuće za odmor pripada općini ili gradu na
čijem se području nalazi kuća za odmor.«

Članak 31.

Iza članka 38. dodaje se podnaslov »4. Porez na
neobrađeno obradivo poljoprivredno zemljište« i članci 38.a, 38.b, 38.c, 38.d,
38.e, podnaslov »5. Porez na nekorištene poduzetničke nekretnine« i članci
38.f, 38.g, 38.h, 38.i, 38.j, 38.k, i podnaslov »6. porez na neizgrađeno
građevno zemljište« i članci 38.l, 38.m i 38.n, koji glase:

»4. Porez
na neobraĐeno OBRADIVO
poljoprivredno zemljiŠte

Članak 38.a

(1) Porez na neobrađeno obradivo poljoprivredno
zemljište pla­ćaju vlasnici ili zakupci toga zemljišta ako zemljište ne obrađu­ju
godinu dana.

(2) Pod neobrađenim obradivim poljoprivrednim
zemljištem iz stavka 1. ovoga članka smatra se zemljište koje se po svojoj veli­čini,
klasi i kulturi može obrađivati i privesti poljoprivrednoj proizvodnji, ali ga
ne obrađuju vlasnici ili zakupci toga zemljišta.

Članak 38.b

Osnovica poreza na neobrađeno obradivo poljoprivredno
ze­mlji­šte je površina neobrađenoga obradivoga poljoprivrednog ze­mljišta
izražena u hektarima.

Članak 38.c

(1) Porez na neobrađeno obradivo poljoprivredno
zemljište plaća se po jednom hektaru neobrađenoga obradivoga poljopriv­red­nog
zemljišta u iznosu:

1. na oranice do
500,00 kuna godišnje,

2. na povrtnjake do 800,00
kuna godišnje,

3. na voćnjake do
1.000,00 kuna godišnje,

4. na maslinike do
1.000,00 kuna godišnje,

5. na vinograde do
1.000,00 kuna godišnje,

6. na livade do
250,00 kuna godišnje.

(2) Visinu poreza na
neobrađeno obradivo poljoprivredno zemljište propisuju svojom odlukom općina
ili grad.

(3) Općina ili grad
propisuju visinu poreza na neobrađeno obradivo poljoprivredno zemljište ovisno
o lokaciji, veličini, klasi, kulturi i drugim okolnostima bitnim za korištenje
neobrađenoga obradivoga poljoprivrednog zemljišta.

Članak 38.d

(1) Porez na
neobrađeno obradivo poljoprivredno zemljište ne plaća se na zemljište koje je
povjereno na privremeno uprav­ljanje općini ili gradu.

(2) Općina ili grad
mogu svojom odlukom propisati oslobo­đenja od plaćanja poreza na neobrađeno
obradivo poljoprivredno zemljište ovisno o mjestu (planinsko, brdsko),
veličini, klasi i kulturi zemljišta te zbog nesposobnosti za rad poreznog
obveznika zbog starosti ili bolesti.

Članak 38.e

(1) Obračun i način plaćanja poreza na neobrađeno obradivo
poljoprivredno zemljište utvrđuju se odlukom općine ili grada.

(2) Obveznici poreza na neobrađeno obradivo
poljoprivredno zemljište moraju nadležnom poreznom tijelu dostaviti podatke o
mjestu, veličini, klasi i kulturi zemljišta koje se ne obrađuje.

(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka treba dostaviti
do 31. ožujka godine za koju se utvrđuje porez.

(4) Porez na
neobrađeno obradivo poljoprivredno zemljište plaća se u roku od 15 dana od dana
dostave rješenja o utvrđivanju toga poreza.

(5) Porez je prihod
općine ili grada na čijem se području nalazi neobrađeno obradivo poljoprivredno
zemljište.

5. Porez na nekoriŠtene poduzetniČke nekretnine

Članak 38.f

(1) Porez na
nekorištene poduzetničke nekretnine plaća se na nekretnine namijenjene
obavljanju poduzetničke djelatnosti (pro­iz­vodni i drugi poslovni prostori)
koje se ne koriste.

(2) Pod nekorištenim
poduzetničkim nekretninama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se nekretnine u
kojima se ne obavlja djelatnost godinu dana.

Članak
38.g

Obveznik poreza na nekorištene
poduzetničke nekretnine je fizička ili pravna osoba, vlasnik nekretnina.

Članak 38.h

Osnovica poreza na
nekorištene poduzetničke nekretnine je korisna površina nekretnine izražena u
četvornim metrima.

Članak 38.i

(1) Porez na
nekorištene poduzetničke nekretnine plaća se od 5,00 do 15,00 kuna po četvornom
metru korisne površine poduzet­ničke nekretnine.

(2) Visinu poreza na nekorištene poduzetničke
nekretnine propisuje svojom odlukom općina ili grad.

Članak 38.j

(1) Porez na nekorištene poduzetničke nekretnine ne
plaća se na nekretnine koje su povjerene na privremeno upravljanje općini ili
gradu.

(2) Porez na nekorištene poduzetničke nekretnine ne
plaća se na nekretnine koje imaju svojstvo kulturnog dobra prema Zakonu o
zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (»Narodne novine«, br. 69/99.).

(3) Općina ili grad mogu propisati oslobođenja od
plaćanja poreza na nekorištene poduzetničke nekretnine u slučaju više sile,
prirodnih nepogoda ili ako postoje druge zapreke njihovu koriš­tenju.

Članak 38.k

(1) Obračun i način plaćanja poreza na
nekorištene poduzet­ničke nekretnine utvrđuju se odlukom općine ili grada.

(2) Obveznici poreza na nekorištene
poduzetničke nekretnine moraju nadležnom poreznom tijelu dostaviti podatke o
nekori­š­tenim poduzetničkim nekretninama.

(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka treba
dostaviti do 31. ožujka godine za koju se utvrđuje porez.

(4) Porez na nekorištene poduzetničke
nekretnine plaća se u roku od 15 dana od dana dostave rješenja o utvrđivanju
toga poreza.

(5) Porez je prihod općine ili grada na
čijem se području nalazi nekorištena poduzetnička nekretnina.

6. Porez na neizgraĐeno graĐevno zemljiŠte

Članak 38.l

(1) Porez na neizgrađeno građevno zemljište plaćaju
pravne i fizičke osobe koje su vlasnici neizgrađenoga građevnog zemljišta.

(2) Pod neizgrađenim građevnim zemljištem iz stavka 1.
ovoga članka smatra se zemljište koje se nalazi unutar granica gra­đev­noga
područja naselja na kojemu se u skladu s prostornim planom mogu graditi
građevine za stambene, poslovne i druge namjene, a na kojemu nije izgrađena
nikakva građevina. Neizgrađenim gra­đev­nim zemljištem smatra se i zemljište na
kojemu postoji privre­me­na građevina za čiju izgradnju nije potrebno odobrenje
za grad­nju kao i zemljište na kojemu se nalaze ostaci nekadašnje gra­đe­vine.

Članak 38.m

(1) Porez na neizgrađeno građevno zemljište plaća se
od 1,00 do 5,00 kuna po četvornom metru neizgrađenoga građevnog ze­mljiš­ta.

(2) Visinu poreza na neizgrađeno građevno zemljište
propisuje svojom odlukom općina ili grad, ovisno o lokaciji, veličini i dru­gim
okolnostima bitnim za korištenje neizgrađenoga građev­nog zemljišta.

Članak 38.n

(1) Obračun i način plaćanja poreza na neizgrađeno
građevno zemljište utvrđuje se odlukom općine ili grada.

(2) Obveznici poreza na
neizgrađeno građevno zemljište mo­ra­ju nadležnom poreznom tijelu dostaviti
podatke o mjestu i veličini neizgrađenoga građevnog zemljišta.

(3) Podatke iz stavka
2. ovoga članka treba dostaviti do 31. ožujka godine za koju se utvrđuje porez.

(4) Porez na
neizgrađeno građevno zemljište plaća se u roku od 15 dana od dana dostave
rješenja o utvrđivanju toga poreza.

(5) Porez je prihod
općine ili grada na čijem se području nalazi neizgrađeno građevno zemljište.«

Članak 32.

Ispred članka 39.
podnaslov »3. Porez na reklame« i članci 39., 40. i 41. brišu se.

Članak 33.

Ispred članka 42.
podnaslov: »4. Porez na tvrtku ili naziv« zamjenjuje se podnaslovom »7. Porez
na tvrtku ili naziv«, a članak 42. mijenja se i glasi:

»(1) Obveznici poreza
na tvrtku ili naziv su pravne i fizičke osobe koje su obveznici poreza na dobit
ili poreza na dohodak i registrirane su za obavljanje djelatnosti.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka koje u svome
sastavu imaju poslovne jedinice (prodavaonice, pogone, radionice, prodajna
mjesta), obveznici su poreza na tvrtku za svaku poslovnu jedinicu.

(3) Obveznici poreza na tvrtku koji ne obavljaju
djelatnost ne plaćaju porez na tvrtku.

(4) Porez na tvrtku ili naziv plaća se u godišnjem
iznosu koji propisuju općina ili grad, a ne može iznositi više od 2.000,00 kuna
po svakoj tvrtki ili nazivu.

(5) Obračun i način
plaćanja poreza na tvrtku ili naziv uređuju svojom odlukom općina ili grad.

(6) Porez na tvrtku
ili naziv prihod je općine ili grada na pod­ručju kojih je sjedište ili
prebivalište ili uobičajeno boravište obvez­nika toga poreza. Ako obveznik
poreza na tvrtku u svome sastavu ima poslovne jedinice porez na tvrtku za
poslovnu jedinicu prihod je općine ili grada na čijem se području poslovna
jedinica nalazi.«

Članak
34.

Ispred članka 43. podnaslov:
»5. Porez na korištenje javnih površina« zamjenjuje se podnaslovom: »8. Porez
na korištenje jav­nih površina«, a članak 43. mijenja se i glasi:

»(1) Porez na
korištenje javnih površina plaćaju pravne i fizičke osobe koje koriste javne
površine.

(2) Porez iz stavka
1. ovoga članka plaća se u visini, na način i pod uvjetima koje propišu općina
ili grad.

(3) Što se smatra
javnom površinom svojom odlukom propisuje općina ili grad.«

Članak 35.

Članak 45. mijenja se
i glasi:

»(1) Zajednički
porezi su:

1. porez na dohodak,

2. porez na dobit,

3. porez na promet
nekretnina.

(2) Prihodi iz stavka
1. točke 1. i 2. ovoga članka dijele se između države, općine, grada i
županije.

(3) Prihodi iz stavka
1. točke 3. ovoga članka dijele se izme­đu države, općine i grada.

(4) Prihod od poreza
na dohodak raspodjeljuje se i to :

1. Na području
općine, odnosno grada koji ne financira de­cen­tralizirane izdatke osnovnog
školstva prema posebnom zakonu udio u porezu na dohodak iznosi i to :

a) Udio općine,
odnosno grada 32%,

b) Udio županije 8%,
uvećano za dodatni udio poreza na dohodak iz točke 7. ovoga stavka,

c) Udio pozicije za
potpore izravnanja za decentralizirane funkcije 21%,

d) Udio države 29,20%.

2. Na području općine, odnosno grada posebne državne
skrbi (Zakon o područjima posebne državne skrbi, »Narodne novine«, br. 44/96.,
57/96., 124/97. i 73/00.) u razdoblju utvrđenom član­kom 14.a navedenoga
Zakona, koji ne financira decentralizirane funk­cije osnovnog školstva prema
posebnom zakonu, udio u porezu na dohodak iznosi i to:

- Općine, odnosno grada iz članka 4. stavka 1. i 2.
točke a) te iz članka 5. stavka 1. navedenoga Zakona iznosi:

a) udio općine, odnosno grada 32%, uvećano za udio
poreza na dohodak države od 60% ustupljen općini, odnosno gradu prema članku
14.a navedenoga Zakona,

b) udio županije 8%,

c) udio pozicije za potpore izravnanja za
decentralizirane funkcije 0%,

d) udio države 0%.

- Općine, odnosno grada iz članka 4. stavka 2. točke
b). i c) te iz članka 5. stavka 2. navedenoga Zakona iznosi:

a) udio općine, odnosno grada 32%, uvećano za udio
poreza na dohodak države ustupljen općini, odnosno gradu prema članku 14.a
navedenoga Zakona,

b) udio županije 8%, uvećano za dodatni udio poreza na
dohodak iz točke 7. ovoga stavka,

c) udio pozicije za potpore izravnanja za
decentralizirane funk­cije 21%,

d) udio države 29,20%, umanjen za udio poreza na
dohodak države ustupljen općini, odnosno gradu prema članku 14.a navedenoga
Zakona.

3. Na području općine, odnosno grada na otoku koji ne
financira decentralizirane funkcije osnovnog školstva prema posebnom zakonu,
udio u porezu na dohodak iznosi:

a) udio općine, odnosno grada 32%, uvećano za udio
poreza na dohodak države od 29,20% ustupljen općini ili gradu koji zaključe
sporazum o zajedničkom financiranju kapitalnog projekta od interesa za razvoj
otoka,

b) udio županije 8%, uvećano za dodatni udio poreza na
dohodak iz točke 7. ovoga stavka,

c) udio pozicije za
potpore izravnanja za decentralizirane funkcije 21%,

d) udio države 0%.

4. Na području grada koji financira decentralizirane
funkcije osnovnog školstva prema posebnom zakonu, udio u porezu na dohodak
iznosi:

a) udio grada 32%, uvećano za dodatni udio poreza na
dohodak iz točke 7. ovoga stavka,

b) udio županije 8%, uvećano za dodatni udio poreza na
dohodak iz točke 7. ovoga stavka umanjen za udio poreza na dohodak za osnovno
školstvo,

c) pozicije za potpore izravnanja za decentralizirane
funkcije 21%,

d) države 29,20%.

5. Na području Grada Zagreba, koji financira
decentralizirane funkcije prema posebnom zakonu, udio u porezu na dohodak
iznosi:

a) udio Grada Zagreba 45%, uvećano za dodatni udio u
porezu na dohodak iz točke 7. ovoga stavka,

b) udio pozicije za potpore izravnanja za
decentralizirane funkcije 21%,

c) udio države 24,20%.

6. Na području grada posebne državne skrbi iz članka
4. stav­ka 2 točke b) i c) te iz članka 5. stavka 2. Zakona o područjima
posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96., 124/97. i 73/00.)
u razdoblju utvrđenom člankom 14.a Zakona o pod­ru­čjima posebne državne skrbi,
koji financira decentralizirane funkcije osnovnog školstva prema posebnom
zakonu, udio u porezu na dohodak iznosi:

a) udio grada 32%, uvećano za udio poreza na dohodak
drža­ve ustupljen gradu prema članku 14.a navedenoga Zakona i za do­datni udio
poreza na dohodak iz točke 7. ovoga stavka,

b) udio županije 8%, uvećano za dodatni udio poreza na
do­hodak iz točke 7. ovoga stavka, umanjen za udio poreza na dohodak za osnovno
školstvo,

c) udio pozicije za potpore izravnanja za decentralizirane
funkcije 21%,

d) udio države 29,20%, umanjeno za udio poreza na
dohodak države ustupljen gradu prema članku 14.a navedenoga Zakona.

7. Grad, županija i Grad Zagreb za decentralizirane
funkcije prema posebnom zakonu imaju pravo na dodatni udio u porezu na dohodak
za funkcije i to:

Osnovno školstvo                                     2,9%

Srednje školstvo                                       2,0%

Socijalnu skrb

- centre za socijalni rad                             0,4%

- domove umirovljenika                            1,6%

Zdravstvo

-
investicijsko održavanje ustanova u
         vlasništvu županija                                  2,5%

- zdravstvena zaštita neosiguranih osoba    0,3%

-
zdravstvena zaštita članova poljoprivrednih
         kućanstava iznad 65 godina života         0,1%.

(5) Udio općine i grada u porezu na dobit iznosi 20%,
županije 10%, a države 70%.

(6) Udio općine i grada u porezu na promet nekretnina
iznosi 60%, a države 40%.

(7) Jedinicama lokalne i područne (regionalne)
samouprave pripadaju zajednički porezi u postocima utvrđenim ovim Zakonom
ostvareni na njihovu području.

(8) Raspodjela zajedničkih poreza iz ovoga članka
primjenju­je se na uplate i povrate tih poreza.«

Članak 36.

Iza članka 45. dodaju se članci 45.a, 45.b i 45.c koji
glase:

»Članak 45.a

(1) Za pokriće javnih izdataka u oblasti osnovnog i
srednjeg školstva, socijalne skrbi i zdravstva koji se prema posebnom zakonu prenose
na jedinicu lokalne i područne (regionalne) samouprave raspodjeljuju se
sredstva sa pozicije potpore izravnanja za de­cen­tralizirane funkcije u
Državnom proračunu Republike Hrvat­ske.

(2) Vlada Republike Hrvatske uredbom utvrđuje način
izra­ču­na iznosa potpora izravnanja za decentralizirane funkcije jedinice
lokalne samouprave i područne (regionalne) samouprave.

(3) Prihodi s pozicije potpora izravnanja koji nisu
utrošeni tijekom proračunske godine ostaju na računu proračuna kao zaliha da se
omogući plaćanje potpora u narednoj godini ako se ne ostvare planirani prihodi.

(4) Jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave odgovorna za prenesene funkcije dužna je u 2001. i 2002. godini pre­nositi
sredstva ostvarena od povećanog udjela iz poreza na dohodak i od potpore
izravnanja svakoj ustanovi razmjerno izvr­šenim izdacima te ustanove u 1999.
godini.

(5) Jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave u 2003. godini može raspodijeliti sredstva ostvarena od povećanog
udjela u porezu na dohodak i od potpore izravnanja po ustanovama unutar skupina
pojedine djelatnosti, ali se preraspodjela mora zasnivati na planu objavljenom
najmanje 2 mjeseca prije njegova usvajanja. Preraspodjelom se pojedinoj
ustanovi ne mogu smanjiti sredstva za više od 10% od njezinoga prošlogodišnjeg
proračuna.

(6) Jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave u 2004. godini i dalje može raspodijeliti sredstva ostvarena od
povećanog udjela u porezu na dohodak i od potpore izravnanja po ustanovama
unutar skupina pojedine djelatnosti, ali se preraspodjela mora zasnivati na
planu objavljenom najmanje 2 mjeseca prije njegova usvajanja.

(7) Ako se od dodatnog udjela u porezu na dohodak
ostvari više sredstava nego što im pripada, na temelju uredbe iz stavka 2.
ovoga članka, za funkciju, Ministarstvo financija može koristiti višak za
smanjenje potpora u skladu s drugim funkcijama, u godini za koju su namijenjena
sredstva ili za sljedeću godinu.

(8) Iznos potpora izravnanja za svaku godinu utvrđuje
se na temelju uredbe iz stavka 2. ovoga članka, a osigurava se u državnom
proračunu Republike Hrvatske za određenu godinu.

Članak 45.b

(1) Predstavničko tijelo općine ili grada s više od
8000 sta­nov­nika može donijeti odluku da će financirati izdatke osnovnog
školstva utvrđene na temelju uredbe iz članka 45.a stavka 2. ovoga Zakona i da
će osigurati pohađanje osnovne škole učenicima sa područja druge općine ili
grada uz uvjet da te općine ili gradovi sudjeluju u financiranju tih izdataka.

(2) Više općina ili gradova koji zajedno imaju
najmanje 8000 stanovnika mogu odlučiti da zajednički obavljaju funkcije za
osnovno školstvo na svom području pod uvjetom da predstavnička tijela svih
gradova i općina:

- utvrde da funkciju osnovnog školstva mogu obavljati
sredstvima utvrđenim na temelju uredbe iz članka 45.a stavka 2. ovoga Zakona,

- donesu odluku o
pravu pohađanja osnovne škole učenicima koji nemaju prebivalište na području
tih općina i gradova pod uvjetom da jedinica područne (regionalne) samouprave
na kojoj ti učenici imaju prebivalište sudjeluje u financiranju izdataka,

- donesu odluku o osnivanju zajedničkog tijela radi
obav­ljanja poslova nabave, računovodstva i financijskog izvješći­vanja.

Članak 45.c

(1) Zajednički prihodi, države, općine i grada su i
prihodi od ugovorenih godišnjih naknada za koncesije, prema Zakonu o
koncesijama (»Narodne novine«, br. 89/92.), i to:

1. za crpljenje mineralnih i termalnih voda,

2. za zahvaćanje voda za javnu vodoopskrbu.

(2) Prihodi iz stavka 1. ovoga članka dijele se između
države, općine i grada na čijem se području ostvaruje pravo crpljenja
mineralnih i termalnih voda te zahvaćanje voda za javnu vodoopskrbu tako da:

1. udio općine i grada u prihodu od naknada za
koncesiju za crpljenje mineralnih i termalnih voda iznosi 50 %, a države 50%,

2. udio općine i grada u prihodu od naknada za
koncesiju za zahvaćanje voda za javnu vodoopskrbu iznosi 30%, a države 70%.«

Članak 37.

Članci 46., 47., 83., 84., 85. i 86. brišu se.

Članak 38.

Članak 89. mijenja se i glasi:

»(1) Novčanom kaznom od 500,00 do 25.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj:

1. pravna ili fizička osoba koja ne dostavi podatke za
utvrđi­vanje poreza na nasljedstva i darove (članak 16. stavak 1. i 3.),

2. pravna ili fizička osoba koja ne obračuna i ne uplati
porez na potrošnju u propisanom roku (članak 32. stavak 3.),

3. pravna ili fizička osoba koja ne dostavi podatke za
utvrđivanje poreza na kuće za odmor (članak 38. stavak 2. i 3.),

4. pravna ili fizička osoba koja ne dostavi podatke za
utvrđi­vanje poreza na neobrađeno obradivo poljoprivredno zemljište (članak
38.e, stavak 2. i 3.),

5. pravna ili fizička osoba koja ne dostavi podatke za
utvrđi­vanje poreza na nekorištene poduzetničke nekretnine (članak 38.k, stavak
2. i 3.),

6. pravna ili fizička osoba koja ne dostavi podatke
potrebne za utvrđivanje poreza na neizgrađeno građevno zemljište (članak 38.n
stavak 2. i 3.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 1.000,00 do 10.000,00 kuna.«

Članak 39.

Iza članka 89. dodaje se članak 89.a koji glasi:

»Članak 89.a

(1) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj:

1. pravna ili fizička osoba koja stavi u uporabu
automate za zabavne igre protivno odredbi članka 23. stavka 2. ovoga Zakona,

2. pravna ili fizička
osoba koja neovlašteno izdaje i tiska
nad­zorne markice protivno članku 27. stavku 3. i 4. ovoga Zakona,

3. pravna ili fizička
osoba koja stavi u uporabu automat za zabavne igre bez nadzorne naljepnice s
propisanim podacima koje je izdalo nadležno porezno tijelo (članak 27. stavak
7.).

(2) Novčanom kaznom
od 5.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se i pravna ili fizička osoba vlasnik
automata ili vlasnik, odnosno korisnik prostora u kojem se stavljaju u uporabu
automati za zabavne igre protivno odredbi članka 27. stavka 7. ovoga Zakona.

(3) Za prekršaj iz
stavka 1. i 2. ovoga članka kaznit će se i odgo­vorna osoba u pravnoj osobi
novčanom kaznom od 1.000,00 do 10.000,00 kuna.

(4) Do konačnog
rješenja o prekršaju iz stavka 1. točke 1. i 3. ovoga članka nadležno tijelo
rješenjem će zabraniti daljnje prire­đivanje zabavne igre.

(5) Rješenje o
zabrani priređivanja igara na automatima za zabavu izvršava se njihovim
pečaćenjem i privremenim oduzima­njem tih automata do okončanja prekršajnog
postupka.

(6) Troškove
privremenog oduzimanja automata iz stavka 5. ovoga članka snosi vlasnik
automata.«

Članak 40.

Članak 90. briše se.

Članak 41.

(1) Županija, općina ili grad mogu svojom odlukom,
pored oslobođenja iz ovoga Zakona, propisati i druga oslobođenja i olakšice od
plaćanja županijskih, općinskih ili gradskih poreza.

(2) Županija, općina ili grad moraju svoju odluku
kojom propisuju visinu poreza i način njegova plaćanja donijeti u roku od tri mjeseca
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Županija, općina ili grad moraju svoje odluke iz
stavka 1. i 2. ovoga članka dostaviti Ministarstvu financija, Središnjem uredu
Porezne uprave u roku od osam dana od dana njihova dono­šenja.

(4) Prijedlog proračuna županije, općine ili grada u
svom obrazloženju mora sadržavati i procjenu svote svakog uvedenog poreza te
procjenu troškova utvrđivanja, naplate, ovrhe, nadzora i evidencije po svakom
uvedenom porezu.

Članak 42.

(1) Poslove u vezi s utvrđivanjem i naplatom
županijskih i općin­skih ili gradskih poreza osim prireza porezu na dohodak
obavljaju nadležna županijska i općinska ili gradska tijela.

(2) Poslove u svezi s utvrđivanjem i naplatom prireza
porezu na dohodak obavlja Porezna uprava.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka poslove u vezi s
utvrđivanjem i naplatom županijskih poreza te općinskih ili grad­skih poreza za
2001. godinu obavljat će Porezna uprava prema Zakonu o financiranju jedinica
lokalne samouprave i uprave (»Narodne novine«, br. 117/93., 69/97., 33/00.,
73/00. i 127/00.).

(4) Porezna uprava može obavljati poslove u vezi s
utvr­đivanjem i naplatom županijskih, općinskih ili gradskih poreza iz stavka
1. ovoga članka na temelju propisa što ga donosi pred­stavničko tijelo jedinice
područne (regionalne) ili lokalne samouprave ili drugo nadležno tijelo uz
prethodnu suglasnost ministra financija.

(5) Iz dijela
zajedničkih poreza što pripadaju jedinicama lokalne i područne (regionalne)
samouprave, za troškove utvrđi­vanja, naplate, ovrhe, nadzora i evidencije tih
poreza, državnom proračunu pripada 1%. Ta će se sredstva koristiti za
unapređenje rada Porezne uprave.

Članak 43.

(1) Jedinica lokalne samouprave i jedinica područne
(regionalne) samouprave koja preuzima financiranje decentralizirane funkcije
prema posebnom zakonu dužna je uskladiti svoj proračun za 2001. godinu u skladu
sa člankom 5. Zakona o proračunu (»Narodne novine«, br. 92/94.) najkasnije do
30. rujna 2001.

(2) Potpore izravnanja na temelju uredbe iz članka
45.a stav­ka 2. ovoga Zakona doznačit će se iz državnog proračuna nakon
usklađivanja proračuna iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Do usklađivanja proračuna iz stavka 1. ovoga
članka, mogu se vršiti preraspodjele utvrđenih sredstava iznad postotka utvr­đenog
u članku 25. Zakona o proračunu (»Narodne novine«, br. 92/94.) za izvršenje
decentraliziranih funkcija prema posebnom zakonu.

Članak 44.

Članak 98. briše se.

Članak 45.

U cijelom tekstu Zakona o financiranju jedinica
lokalne samouprave i uprave (»Narodne novine«, br. 117/93., 69/97., 33/00.,
73/00. i 127/00.) riječi: »kotar s posebnim samoupravnim polo­žajem« u
određenom padežu, brišu se, a riječi: »jedinica lokalne sa­mouprave i uprave« u
određenom padežu, zamjenjuju se rije­či­ma: »jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave« u od­govarajućem broju i padežu.

Članak 46.

(1) Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da uredbu iz
članka 45.a ovoga Zakona donese u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

(2) Obvezuje se ministar financija da propis iz članka
27. stav­ka 3. ovoga Zakona kao i odluku o povjeravanju tiskanja markica prema
članku 27. stavku 4. ovoga Zakona donese u roku od 90 dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 47.

Ovlašćuje se ministar financija da prema potrebi
donosi provedbene propise za primjenu odredaba ovoga Zakona.

Članak 48.

Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora
da utvrdi i izda pročišćeni tekst Zakona o financiranju jedinica lokalne
samouprave i uprave.

Članak 49.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«,
a primjenjuje se od 1. srpnja 2001., osim odredaba članka 23., 24., 25., 26.,
27. i 89.a koje se primjenjuju od 1. siječnja 2002.

Klasa: 015-01/01-01/03
Zagreb, 28. lipnja 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Zakon, NN 59/2001-957
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)