## Pravilnik o obavljanju gospodarskog ribolova na moru

### NN 83/2000 (25.8.2000.), Pravilnik o obavljanju gospodarskog ribolova na moru

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

1734

Na temelju članka 17. stavka 2., članka 18. stavka 2. i članka 49.
stavka 1. točke 1., 2., 3., 4. i 5. Zakona o morskom ribarstvu (»Narodne
novine«, br. 46/97-pročišćeni tekst) ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## P R A V I L N I K

### O OBAVLJANJU GOSPODARSKOG RIBOLOVA NA MORU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se:

- obavljanje gospodarskog ribolova na moru;

- redoslijed i uvjeti obavljanja ribolova na pojedinom ribolov­nom
području ili zoni;

- broj i veličina plovila, snaga pogonskog porivnog stroja plovila te
vrste i količine ribolovnih alata i opreme kojima je na određenom ribolovnom
području ili zoni dozvoljen ribolov;

- ograničenje vremena ribolova
na određenom ribolovnom području ili zoni;

- vrijeme i mjesto
uporabe pojedinih ribolovnih alata;

- dopuštena količina ulova ili sakupljanja na određenom ribolovnom
području ili zoni odnosno dopuštena količina ulova ili sakupljanja po jednoj
povlastici;

- broj povlastica za određenu vrstu ribolova na određenom ribolovnom
području ili zoni;

- konstrukcijsko-tehničke osobine, način uporabe i namjena pojedinih
vrsta ribolovnih alata i opreme za ribolov.

Članak 2.

Pojedini pojmovi uporabljeni u ovom Pravilniku imaju ova značenja:

1. **krupna plava
riba** su iglan (*Tetrapturus belone*), iglun (*Xiphius gladius*),
luc (*Euthunnus  allettteratus*),
palamida (*Sarda sarda*), rumbac ( *Auxis rochei) i* tunj (*Thunnus thynnus*),

2. **sitna plava riba**su iglica (*Belone belone gracilis*), inćun (*Engraulis encrasicolus*),
papalina (S*prattus  sprattus
phalericus*), plavica (*Scomber japonicus*) skuša (*Scomber  scombrus*), srdela (*Sardina pilchardus*)
i šaruni (*Trachurus trachurus i T.
trachurus mediterraneus*),

3. **ribe iz obitelji
girovki (Centracanthidae)** su gira oblica (*Spicera smaris*), gira
oštrulja (*Spicera*   *flexuosa*)
i modrak (*Spicara maena*)

4. **ostali
morski organizmi** su glavonošci, koralji, puževi, rakovi, spužve, školjke i
veliki morski crv;

5.. **saka** je
vreća pridnene koće, pelagijske koće, obalnih mreža potegača, koćice, rampona,
kunjkare, kogola i strašina,

6. **umjetna rasvjeta**je rasvjeta koja se proizvodi uz uporabu plina ili elektro agregata.

II. RIBOLOV PRIDNENOM POVLAČNOM MREŽOM KOĆOM

Članak 3.

(1)
Pridnena povlačna mreža koća (u daljnjem tekstu: pridnena koća) je mreža koja
se povlači po morskom dnu pomoću dva čelična užeta, na kojima su širilice koje
mrežu otvaraju vodoravno.

(2) Pridnena koća sastoji se od krila, tijela koće i sake.

(3) Saka smije biti sa
ili bez košulje (zaštitnog pokrova).

Članak 4.

Pridnena koća je namijenjena ribolovu pridnenih vrsta riba i drugih
morskih organizama.

Članak 5.

Ribolov pridnenom koćom smije se obavljati u cijelom ribolovnom moru
tijekom cijele godine, osim ako vrijeme ili mjesto uporabe pridnene koće nisu
ograničeni ili zabranjeni ovim Pravil­nikom.

Članak 6.

Obavljanje ribolova pridnenom koćom zabranjeno je:

 1. u priobalnom pojasu od jedne
(1) morske milje od obale kopna ili otoka, do položaja plovila u ribolovu;

2. u priobalnom pojasu
do dvije (2) morske milje od otoka Palagruža, Galijula, Lastovo, Lastovnjaci,
Vrhovnjaci, Glavat, Kopište, Mljet, Vis, Barjak Mali, Barjak Veli, Ravnik,
Budikovac, Paržan Veli, Paržan Mali, Greben, Pločica, Sušac, Svetac, Jabuka,
Biševo, Brusnik i Korčula do položaja plovila u ribolovu;

3. u Creskom zaljevu
unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A i B:

točka A - Rt Pernat na
otoku Cres

točka B - Rt Sv. Blaž na otoku Cres;

4. u Osorskom zaljevu, unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama
između točaka A i B, te C i D kao i mostom Cres-Lošinj:

točka A - Rt Tanki na
otoku Zeča

točka B - Rt Koludar
na otoku Cres

točka C - Rt Debeli na
otoku Zeča

točka D - Rt Osor na
otoku Lošinj;

5. u Vinodolskom i u
Velebitskom kanalu, unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A
i B, C i D, te E i F, G i H, I i J, Ljubačkim vratima, te spojnicama između
točaka D i L te obalom kopna između točaka L i A:

točka A - svjetionik
Ertak na kopnu

točka B - Rt Bejavec
na otoku Krk

točka C - Rt Škuljica
na otoku Krk

točka D - Rt
Stražica na otoku Prvić

točka E - Rt Šilo na
otoku Prvić

točka F - Rt Markonj
na otoku Goli

točka G - Rt
Blažina na otoku Goli

točka H - Rt Krklant
na otoku Rab

točka  I - Rt
Glavina na otoku Rab

točka  J - Rt
Zali na otoku Pag

točka K - Rt Korotanja na kopnu

točka L - Rt Baljenica na kopnu;

6. u Novigradskom moru;

7. u kanalu Nova Povljana i Ljubačkom zaljevu unutar akvatorija koji je
omeđen spojnicama između točaka A i B te Ljubačkim vratima (Paški most) i
Privlačkim gazom (Virski most):

točka A - Rt Rastovac
na otoku Pagu

točka B – Južni rt
uvale Radnjača na otoku Viru;

8. u Zadarskom i
Pašmanskom kanalu, unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A
i B te C i D:

točka A - Oštri rat
(Punta Mika) na kopnu

točka B - svjetionik
Lukoran na otoku Ugljan

točka C - mjesto
Pakoštane na kopnu

točka D - Rt Borovnjak
na otoku Pašman;

9. oko otoka
Blitvenica, unutar akvatorija od tri (3) morske milje oko otoka Blitvenice;

10. u Kaštelanskom
zaljevu, unutar akvatorija do spojnice između točaka A i B:

 točka A - Rt Čiovo na otoku Čiovo

 točka B - Rt Marjan na kopnu;

11. u Splitskom i
Bračkom kanalu, unutar akvatorija do spojnice između točaka A i B te C i D:

 točka A – lučko svjetlo Stobreč na kopnu

 točka B - lučko svjetlo Sutivan na otoku Brač

 točka C - Rt Križica na kopnu

 točka D - Rt Sveti Nikola na otoku Brač;

12. u Hvarskom kanalu,
unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A i B te C i D:

točka A - zapadni rt
uvale Blaca na otoku Brač

točka B - Rt Kabal na otoku Hvar

točka C - Rt Gališnjak na otoku Brač

točka D - Plani rat na otoku Hvar;

13. u Neretvanskom kanalu, Malom moru i kanalu Mali Ston, unutar
akvatorija do spojnice između točaka A i B:

točka A - Rt Višnjica na kopnu

točka B - uvala Vela Prapatna na poluotoku Pelješac;

14. u Koločepskom kanalu, unutar akvatorija koji je unutar spojnica
između točaka A i B, te C i D, te E i F, prolazom između otoka Jakljan i Šipan,
te spojnicama između točaka G i H:

točka A - Rt Petka na kopnu

točka B - Rt Bezdanj na otoku Koločep

točka C - Rt Čavalika na otoku Koločep

točka D - Rt Poluge na otoku Lopud

točka E - Benešin rat na otoku Lopud

točka F - Rt Prtuša na
otoku Šipan

točka G -
sjeverozapadni rt otoka Jakljan

točka H - Rt Vratnik na poluotoku Pelješcu;

15. u priobalnom pojasu od tri (3) morske milje od obale kopna ili otoka
od spojnice između točke A i B do jugoistočne državne granice na moru Republike
Hrvatske:

točka A - uvala Bujevac na obali kopna

točka B - točka koja se nalazi na udaljenosti tri (3) morske milje u
kursu 215° od točke A.

Članak 7.

U smislu ovoga Pravilnika smatra se da plovilo povlači prid­nenu koću
kada je kompletni koćarski sustav u funkciji.

Članak 8.

U cilju zaštite spolno nezrelih jedinki ili nedoraslih riba i drugih
morskih organizama, u razdoblju od 1. svibnja do 30. rujna, zabranjeno je
obavljati ribolov pridnenom koćom unutar:

1. akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A, B, C, D, E, F,
G, H, I i J:

 točka A - jugozapadni rt otoka
Sestrice

 točka B - sjeverozapadni rt otoka
Mrtovac

 točka C - jugozapadni rt otoka
Balun

 točka D - otok Purara

 točka E - točka koja se nalazi na
udaljenosti tri (3) morske milje od otoka Vrtić u kursu 210°,

 točka F - točka koja se nalazi na
udaljenosti šest (6) morskih milja od otoka Vrtić u kursu 210°

točka G - točka koja se nalazi na udaljenosti tri (3) morske milje od
otoka Purara u kursu 210°

točka H - točka koja se nalazi na udaljenosti tri (3) morske milje od
jugozapadnog rta otoka Balun u kursu 210°

točka I - točka koja se nalazi na udaljenosti tri (3) morske milje od
sjeverozapadnog rta otoka Mrtovac u kursu 210°

točka J - točka koja se nalazi na udaljenosti tri (3) morske milje od
jugozapadnog rta otoka Sestrice u kursu 210°;

2. akvatorija koji je omeđen spojnicama između točka A, B, C, D, E, F, G
i H:

točka A - Rt Debela na
otoku Žirje

točka B - Rt Grašnjak
na otoku Žirje

točka C - južni rt
otoka Mažirina

točka D - zapadni rt
otoka Lukovnjak

točka E - sjeverni rt
otoka Svilan

točka F - hrid Mulo

točka G - točka koja
se nalazi na udaljenosti tri (3) morske milje od hridi Mulo u kursu 210°,

točka H - točka koja
se nalazi na udaljenosti tri morske milje od Rta Debela na otoku Žirje u kursu
210°.

Članak 9.

U cilju zaštite
nedoraslog oslića (*Merluccius merluccius*), u razdoblju od 1. travnja do
1. srpnja, zabranjeno je obavljati ribolov pridnenom koćom unutar akvatorija
koji je omeđen spojnicama između točaka A i B, C i D, D i E te obalom otoka
Dolin između točaka B i C i obalom otoka Pag između točaka E i A:

točka A - Rt Lun na
otoku Pag

točka B - Donji rt na
otoku Dolin

točka C - Gornji rt na
otoku Dolin

točka D - Rt Glavina
na otoku Rab

točka E - Zali rt na
otoku Pag.

Članak 10.

(1) U unutrašnjem
ribolovnom moru ribolov pridnenom koćom smije se obavljati samo uz uporabu
plovila koje ima ukupnu snagu porivnog stroja do najviše 184 kW (250 KS).

(2) Od 1. siječnja 2005. godine u unutrašnjem ribolovnom moru ribolov
pridnenom koćom smije se obavljati uz uporabu plovila koje ima ukupnu snagu
porivnog stroja do najviše 110 kW (150 KS).

Članak 11.

U cilju zaštite riba i drugih morskih organizama ribolov prid­nenom
koćom u Riječkom zaljevu obavlja se na sljedeći način:

1. u zapadnom dijelu Riječkog zaljeva unutar akvatorija koji je omeđen
spojnicama između točaka A i B te C i D:

točka A - uvala Martinšćica na kopnu

točka B - Rt Papratni na otoku Cres

točka C - Rt Jablanac na otoku Cres

točka D - uvala Brseč na kopnu,

ribolov pridnenom koćom dopušteno je obavljati samo u razdoblju od 1.
listopada do 31. ožujka.

2. u istočnom dijelu Riječkog zaljeva unutar akvatorija koji je omeđen
spojnicama između točaka A i B, C i D te E i F:

točka A - uvala Martinšćica na kopnu

točka B - Rt Papratni na otoku Cres

točka C - rt Grota na
otoku Cres

točka D - rt Pelova na otoku Krk

točka E - rt Kijac na
otoku Krk

točka F - rt Oštro na
obali kopna

ribolov pridnenom koćom
dopušten je obavljati samo u razdoblju od 1. travnja do 30. rujna.

Članak 12.

Ribolov pridnenom
koćom u ribolovnoj zoni F smije se obav­ljati samo u razdoblju od 1. listopada
do 31. ožujka od 5,00 do 22,00 sata samo u:

1. dijelu Virskog mora
i Zadarskog kanala, unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A
i B, prolazom veli Ždrelac, spojnicama između točaka C i D, te D i E, mostom
kopno-otok Vir:

točka A - Oštri rat
(Punta Mika) na kopnu

točka B - svjetionik
Lukoran na otoku Ugljan

točka C - rt Zanovin
na otoku Rivanj

točka D - uvala
Hrvatin na otoku Sestrunj

točke E - Rt Križ na
otoku Sestrunj

točka F - Rt Vrulja na
otoku Vir,

u kojem se ribolov
pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i četvrtkom;

2. dijelu Srednjeg
Kanala, unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A, B i C,
mostom otok Ugljan-otok Pašman, te spojnicama između točaka D, E i F:

točka A - Rt Žman na
Dugom otoku

točka B - Rt Parda na
otoku Iž

točka C - Rt
Japlenički na otoku Ugljan

točka D - Rt Rasovica
na otoku Pašman

točka E - svjetionik
na sjevernoj strani otoka Lavdara

točka F - Rt Bluda na
Dugom otoku

u kojem se ribolov
pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i četvrtkom;

3. dijelu Murterskoga mora, unutar akvatorija omeđenog spojnicama između
točaka A, B, C, D i E:

točka A - svjetionik
na otoku Košara

točka B - otok Vodnjak
(otoci Kukuljari)

točka C - sjeverni rt
otoka Čavlin

točka D - svjetionik
na otoku Mrtovnjak

točka E - otok Mala
Dajna,

u kojem se ribolov
pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i četvrtkom;

4. dijelu južno od
Zlarinskog kanala, unutar akvatorija omeđenog spojnicama između točaka A, B, C,
D, E i F:

točka A - svjetionik
na otoku Komorica

točka B - jugoistočni
rt otoka Dugo

točka C - jugoistočni
rt otoka Mažirina

točka D -
sjeverni rt otoka Lukovnjak

točka E - zapadni rt
otoka Malinovik

točka F - jugozapadni
rt otoka Tmara

u kojem se ribolov
pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i četvrtkom.

Članak 13.

Ribolov pridnenom koćom u ribolovnoj zoni G smije se obav­ljati samo u
razdoblju od 1. studenoga do 31. ožujka od 5,00 do 22,00 sata, osim u:

1. dijelu Splitskog
kanala, unutar akvatorija omeđenoj spojnicama između točaka A i B, te C, D i E,
kanalom između otoka Sv. Fumija i Čiovo, spojnicama između točaka F i G te H i
I:

točka A - Rt Gomilica
na otoku Brač

točka B - Rt Pelegrin
na otoku Šolta

točka C - Rt Obinuški
bok na otoku Šolta

točka D - otok Mali
Krnjaš

točka E -
sjeverozapadni rt otoka Sv. Fumija

točka F - Rt Čiova na
otoku Čiovo

točka G - Rt Marjan na
kopnu

točka H - lučko
svjetlo Stobreč na kopnu

točka  I - lučko
svjetlo Sutivan na otoku Brač,

u kojem se ribolov
pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i četvrtkom;

2. u dijelu Bračkog
kanala, unutar akvatorija omeđenog spojnicama između točaka A i B te C i D:

točka A - Rt Križica
na kopnu

točka B - Rt Sveti
Nikola na otoku Brač

točka C - lučko
svjetlo Makarska

točka D - Rt Sumartin
na otoku Brač,

u kojem se ribolov
pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i četvrtkom;

3. u dijelu
Korčulanskog i Neretvanskog kanala unutar akvatorija omeđenog spojnicom između
točaka A i B te C i D:

točka A - Rt Sućuraj
na otoku Hvar

točka B - Rt Duba na
poluotoku Pelješac

točka C - Rt
Ribolovišće na poluotoku Pelješac

točka D - zapadni rt
uvale Smarska na otoku Hvar,

u kojem se ribolov
pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i četvrtkom;

4. u dijelu Neretvanskog kanala, unutar akvatorija omeđenog spojnicama
između točaka A i B te C, D i E:

točka A - Rt Višnjica na kopnu

točka B - zapadni rt uvale Prapratna na poluotoku Pelješac

točka C - Rt Duba na poluotoku Pelješac

točka D - Rt Sućuraj na otoku Hvar

točka E - lučko svjetlo Drvenik

u kojem se ribolov pridnenom koćom smije obavljati samo srijedom i
četvrtkom.

Članak 14.

(1) Iznimno od odredbe članka 14. ovoga Pravilnika, u dijelu ribolovne
zone G, unutar akvatorija omeđenog spojnicama između točaka A, B, C i D, obalom
otoka Korčula, prolazom između otoka Korčula i otočića Proizd, spojnicom između
točaka E i F, obalom otočića Vodnjak, spojnicom između točaka G i H te obalom
otoka Hvar:

točka A - zapadni rt uvale Smarska na otoku Hvar,

točka B - rt Ribolovišće na poluotoku Pelješac,

točka C - rt Osičac na poluotoku Pelješac,

točka D - zapadni rt luke naselja Račišće na otoku Korčula,

točka E - rt Proizd na otočiću Proizd,

točka F - jugozapadni rt otočića Vodnjak,

točka G - sjeveroistični rt otočića Vodnjak,

točka H - rt Pelegrin na otoku Hvar

dozvoljeno je obaljati ribolov pridnenom koćom u razdoblju od 1. travnja
do 31. kolovoza.

(2) Ribolov iz stavka 1. ovoga članka dozvoljeno je obavljati samo
srijedom i četvrtkom u vrijeme od 05,00 do 22,00 sata.

Članak 15.

Veličina oka mrežnog
tega pridnene koće kojom se obavlja ribolov u unutrašnjem ribolovnom moru
Republike Hrvatske (ribolovnim zonama E, F i G) ne smije biti manja od 24
milimetra, a na košulji (zaštitnom pokrovu) ne smije biti manja od 48
milimetara.

Članak 16.

Veličina oka mrežnog
tega vreće pridnene koće kojom se obavlja ribolov u vanjskom ribolovnom moru
Republike Hrvatske (ribolovnim zonama A, B, C i D) ne smije biti manja od 20
milimetara, a na košulji (zaštitnom pokrovu) ne smije biti manja od 40
milimetara.

Članak 17.

Iznimno od odredbe
članka 16. ovog Pravilnika, na akvatoriju od morske granice s Republikom
Slovenijom do plićine Albanež u kursu 221° u pravcu vanjske granice
teritorijalnog mora Republike Hrvatske, u razdoblju od 1. ožujka do 1.
listopada, radi izlovljavanja muzgavaca ( *Eledone moschata*) dozvoljena
je uporaba pridnene koće kod koje veličina oka mrežnog tega sake ne smije biti
manja od 14 milimetara.

Članak 18.

(1) Pridnena koća radi razdvajanja ulova smije imati najviše dvije sake.

(2) Donja saka, na dijelu koji se povlači po morskom dnu smije imati
košulju (zaštitni pokrov).

Članak 19.

Na svakoj širilici
pridnene koće mora biti označeno ime i luka upisa broda ili registarska oznaka
brodice kojom se obavlja ribolov uz uporabu pridnene koće.

Članak 20.

 U cilju zaštite riba i drugih
morskih organizama neće se izdavati nove povlastice za ribolov pridnenom koćom
u unu­trašnjem ribolovnom moru (ribolovnim zonama E, F i G) niti će se u
postojeće povlastice upisivati nove pridnene koće za ribolov u unutrašnjem
ribolovnom moru.

III.
RIBOLOV PELAGIJSKOM KOĆOM

Članak 21.

(1) Pelagijska koća je namijenjena za
ribolov sitne plave ri­be.

(2) Pelagijska
koća je takva mreža koja se povlači u stupcu morske vode od površine do
neposredno iznad morskog dna uz uporabu jednog ili dva plovila.

(3) Veličina oka
mrežnog tega ni na jednom dijelu pelagijske koće ne smije biti manja od 10
milimetara.

(4) Ribolov pelagijskom koćom zabranjeno je
obavljati unutar pojasa od 0,5 morske milje od obale kopna, otoka ili granice
posebnog staništa do položaja plovila u ribolovu.

(5) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga
članka u ribolovnim zonama E, F i G ribolov pelagijskom koćom zabranjeno je
obav­ljati unutar pojasa od jedne (1) morske milje od obale kopna, otoka ili
granice posebnog staništa do položaja plovila u ribolovu.

(6) Ribolov pelagijskom koćom dopušteno je
obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

IV.
RIBOLOV KRUŽNIM MREŽAMA PLIVARICAMA

*1. Općenito o kružnim mrežama plivaricama*

Članak 22.

Okružujuće mreže plivarice su takve mreže kojima se ribolov obavlja tako
da se mrežom okružuje riba, a ulov se omo­gu­ćava stiskanjem olovnje mreže
odnosno njezinog dna pomoću stezača (imbroja).

Članak 23.

Okružujuće mreže plivarice su:

1. plivarica za ribolov tunja (u tekstu koji
slijedi: plivarica tunolovka);

2.
plivarica za ribolov palamida, rumbaca i luceva, (u tekstu koji slijedi:
plivarica palamidara);

3.
plivarica za ribolov sitne plave ribe, (u tekstu koji slijedi: plivarica
srdelara);

4. plivarica
za ribolov cipala, (u tekstu koji slijedi: plivarica ciplarica);

5.
plivarica za ribolov iglica, (u tekstu koji slijedi: plivarica iglicara);

6. plivarica za ribolov gavuna olige, (u tekstu
koji slijedi: plivarica oližnica).

*2. Plivarica tunolovka*

Članak 24.

(1) Plivarica
tunolovka namijenjena je ribolovu tunja (*Thunnus thynnus*), drugih vrsta
tunja i druge krupne plave ribe.

(2) Ribolov plivaricom tunolovkom smije se
obavljati tako da se mrežom, koja pliva u stupcu mora, okružuje riba a ulov se omogućava
stiskanjem olovnje mreže pomoću stezača (imbroja).

(3) Veličina oka mrežnog tega plivarice
tunolovke ni na jednom dijelu mreže ne smije biti manja od 40 milimetara.

(4) Ribolov plivaricom tunolovkom zabranjeno je
obavljati od 1. svibnja do 1. lipnja.

(5) Ribolov tunja *(Thunnus thynnus*)
plivaricom tunolovkom zabranjeno je obavljati nakon što se izlovi dopuštena
godišnja kvota tunja *(Thunnus thynnus*) za tekuću kalendarsku godinu.

(6) Ribolov plivaricom tunolovkom dopušteno je
obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

Članak 25.

U cilju zaštite tunja (*Thunnus thynnus*) neće se izdavati nove
povlastice za ribolov tunja uz uporabu plivarice tunolovke niti će se u
postojeće povlastice upisivati nove plivarice tunolovke.

*3. Plivarica palamidara*

Članak 26.

(1) Plivarica palamidara namijenjena je ribolovu
palamida (*Sarda sarda*), rumbaca (*Auxis rochei*), luceva (*Euthunnus
alletteratus*) i gofa (*Seriola dumerilii*).

(2) Ribolov plivaricom palamidarom smije se
obavljati tako da se mrežom okružuje ribe, a ulov se omogućava stiskanjem
olovnje mreže pomoću stezača (imbroja).

(3) Veličina oka mrežnog tega plivarice
palamidare smije biti od 34 milimetra do 38 milimetra.

(4) Ribolov plivaricom palamidarom smije se
obavljati tijekom cijele godine.

(5) Ribolov plivaricom palamidarom dopušteno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*4.* *Plivarica srdelara*

Članak 27.

(1) Plivarica srdelara namijenjena je za ribolov
srdele (*Sardina pilchardus*) i drugih vrsta sitne plave ribe.

(2) Ribolov plivaricom srdelarom smije se
obavljati tako da se mrežom okružuje riba a ulov se omogućava stiskanjem
olovnje mreže pomoću stezača (imbroja).

(3) Veličina oka mrežnog tega plivarice srdelare
smije biti od 8 milimetara do 10 milimetara.

(4) U ribolovu plivaricom srdelarom dopuštena je
uporaba umjetne rasvjete.

(5) Ribolov plivaricom srdelarom smije se
obavljati tijekom cijele godine.

(6) Ribolov plivaricom srdelarom dopušteno je
obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*5. Plivarica ciplarica*

Članak 28.

(1) Plivarica ciplarica namijenjena je za ribolov cipala (*Mugilidae*).

(2) Ribolov plivaricom
ciplaricom smije se obavljati tako da se mrežom okružuje riba, a ulov se
omogućava stiskanjem olovnje mreže pomoću stezača (imbroja).

(3) Veličina oka
mrežnog tega plivarice ciplarice smije biti od 26 milimetara do 32 milimetra.

(4) Ribolov plivaricom
ciplaricom smije se obavljati danju i noću tijekom čitave godine.

(5) Ribolov plivaricom
ciplaricom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*6. Plivarica iglicara*

Članak 29.

(1) Plivarica iglicara namijenjena je za ribolov
iglica (*Belone belone gracilis*).

(2) Ribolov plivaricom iglicarom smije se
obavljati tako da se mrežom okružuje riba a ulov se omogućava stiskanjem
olovnje mreže pomoću stezača (imbroja).

(3) Veličina oka mrežnog tega plivarice iglicare
smije biti od 10 milimetara do 12 milimetara.

(4) Ribolov plivaricom iglicarom smije se
obavljati danju i noću tijekom čitave godine.

(5) Ribolov plivaricom iglicarom dopušteno je
obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*7. Plivarica oližnica*

Članak 30.

(1) Plivarica oližnica namijenjena je za ribolov
gavuna olige (*Atherina boyeri*).

(2) Ribolov plivaricom oližnicom smije se
obavljati tako da se mrežom okružuje riba a ulov se omogućava stiskanjem
olovnje mreže pomoću stezača (imbroja).

(3) Veličina oka mrežnog tega plivarice oližnice
smije biti od 5 milimetara do 7 milimetara.

(4) Ribolov plivaricom oližnicom dopušteno je
obavljati sa­mo od 1. studenog do 1. travnja.

(5) Ribolov plivaricom oližnicom dopušteno je
obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

V. RIBOLOV OBALNIM MREŽAMA POTEGAČAMA

*1. Općenito o obalnim
mrežama potegačama*

Članak 31.

Obalne mreže potegače su ribolovni alati kojima se zapasuje dio
akvatorija i koje se potežu prema obali ili plovilu, a sastoje se od krila
mreže i sake.

Članak 32.

Obalne mreže potegače su:

1. obalna mreža potegača - ljetna trata ili srdelara (u daljnjem tekstu:
potegača srdelara);

2. obalna mreža potegača - zimska trata ili girarica (u daljnjem tekstu:
potegača girarica);

3. obalna mreža potegača - migavica (u daljnjem tekstu: migavica);

4. obalna mreža potegača - šabakun (u daljnjem tekstu: šabakun);

5. obalna mreža potegača - za ribolov iglica (u
daljnjem tekstu: potegača iglicara);

6. obalna mreža potegača - za ribolov gavuna
olige (u daljnjem tekstu: potegača oližnica);

7. obalna mreža potegača - kogol (u daljnjem
tekstu: kogol);

8. obalna mreža potegača - strašin (u daljnjem
tekstu: strašin).

Članak
33.

(1) Užad koja se rabi za potezanje svih potegača ne smije biti duža od
500 metara na svakom krilu mreže.

(2) Kod ribolova svim
potegačama zabranjeno je rabiti okićeni konop za plašenje ribe.

*2. Potegača srdelara*

Članak 34.

(1) Potegača srdelara namijenjena je ribolovu
sitne plave ribe.

(2) Ribolov potegačom srdelarom smije se
obavljati tako da se mrežom, na čijim krajevima je privezana užad, zapaše riba,
koja je sakupljena pomoću umjetne rasvjete i nakon toga se mreža poteže okomito
prema obali ili plovilu koje je usidreno ili privezano uz obalu.

(3) Veličina oka mrežnog tega potegače srdelare
smije biti od 8 milimetara do 10 milimetara.

(4) Kod ribolova potegačom srdelarom zabranjeno
je povlačiti mrežu s plovilima u pokretu.

(5) Kod ribolova sitne plave ribe potegačom
srdelarom dopuštena je uporaba umjetne rasvjete.

(6) Ribolov sitne plave ribe potegačom srdelarom
dopušteno je obavljati tijekom cijele godine.

(7) Ribolov potegačom srdelarom dopušteno je
obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*3. Potegača girarica*

Članak 35.

(1) Potegača girarica namijenjena je ribolovu
riba iz obitelji girovki (*Centracanthidae*).

(2) Ribolov potegačom giraricom smije se
obavljati tako da se mrežom, na čijim krilima je privezana užad, zapaše riba i
nakon toga se mreža poteže prema obali ili plovilu koje je usidreno ili vezano
za obalu.

(3) Veličina oka mrežnog tega kod potegače
girarice smije biti od 12 milimetara do 14 milimetara.

(4) Kod ribolova potegačom giraricom zabranjeno
je povlačiti mrežu s plovilima u pokretu.

(5) Kod ribolova potegačom giraricom zabranjeno
je koristiti umjetnu rasvjetu.

(6) Potegača girarica smije se rabiti danju i
noću.

(7) Ribolov potegačom giraricom dopušteno je
obavljati u razdoblju od 1. listopada do 1. svibnja.

(8) Ribolov potegačom giraricom dopušteno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*4. Migavica*

Članak 36.

(1) Migavica je
namijenjena za dnevni ribolov riba iz obitelji girovki (*Centracanthidae*).

(2) Ribolov migavicom smije se obavljati tako da se mre­žom, na čijim
krilima je privezana užad, zapaše riba i nakon toga se mreža poteže prema obali
ili prema plovilu koje je usidreno ili privezano uz obalu.

(3) Veličina oka mrežnog tega migavice smije biti od 12 mi­li­metara do
14 milimetara.

(4) Ribolov migavicom zabranjeno je obavljati uz uporabu plovila u
pokretu.

(5)Migavica se smije rabiti samo danju od izlaska do zalaska
sunca.

(6) Ribolov migavicom dopušteno je obavljati od 1. listopada do 1.
svibnja.

(7) Ribolov migavicom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru
Republike Hrvatske.

5. *Šabakun*

Članak 37.

(1) Šabakun je namijenjen za ribolov krupne plave ribe, cipala (*Mugilidae*)
i gofa (*Seriola dumerilii*).

(2) Ribolov šabakunom smije se obavljati tako da se mrežom, na čijim
krilima je privezana užad, zapaše riba i nakon toga se mreža poteže prema obali
ili plovilu koje je usidreno ili privezano uz obalu.

(3) Veličina oka
mrežnog tega šabakuna smije biti od 28 milimetara do 32 milimetra.

(4) Ribolov šabakunom
zabranjeno je obavljati uz uporabu plovila u pokretu.

(5) Ribolov šabakunom
dozvoljeno je obavljati tijekom cijele godine.

(6) Ribolov šabakunom
dozvoljeno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*6. Potegača iglicara*

Članak 38.

(1) Potegača iglicara
je namijenjena za ribolov ribe iglice (*Belone belone gracilis*) na
površini mora.

(2) Ribolov potegačom
iglicarom smije se obavljati tako da se mrežom, na čijim krilima je privezana
užad, zapaše riba koja pliva pri površini mora i nakon toga vuče prema obali
ili prema plovilu koje je usidreno ili privezano uz obalu.

(3) Veličina oka
mrežnog tega potegače iglicare smije biti od 10 milimetara do 12 milimetara.

(4) Ribolov potegačom
iglicarom zabranjeno je obavljati uz uporabu plovila u pokretu.

(5) Ribolov potegačom
iglicarom dozvoljeno je obavljati tijekom cijele godine.

(6) Ribolov potegačom
iglicarom dozvoljeno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*7. Potegača oližnica*

Članak 39.

(1) Potegača oližnica namijenjena je za ribolov gavuna olige (*Atherina
boyeri*).

(2) Ribolov potegačom oližnicom smije se obavljati tako da se mrežom, na
čijim krajevima je privezana užad, zapaše riba i nakon toga se mreža poteže
prema obali ili prema plovilu koje je usidreno ili privezano uz obalu.

(3) Veličina oka mrežnog tega potegače oližnice smije biti od 5 do 7
milimetara.

(4) Kod ribolova potegačom oližnicom zabranjeno je povla­čiti mrežu s
plovilom u pokretu.

(5) Kod ribolova potegačom oližnicom zabranjena je uporaba umjetne
rasvjete.

(6) Ribolov potegačom oližnicom zabranjeno je obavljati od 1. svibnja do
1. srpnja.

(7) Ribolov potegačom oližnicom dopušteno je obavljati samo u ribolovnim
zonama A i F.

(8) Iznimno od odredbe stavka 7. ovoga članka u ribolovnoj zoni E
ribolov potegačom oližnicom dopušteno je obavljati samo u Novigradskom i
Karinskom moru.

*8. Kogol i strašin*

Članak 40.

(1) Kogol i strašin namijenjeni su isključivo za ribolov gira.

(2) Kogol se sastoji od sake na čijem otvoru su krila od mrežnog tega.

(3) Krila kogola otvorenim drži poprečno postavljena motka vezana na
njihovim krajevima a ulaz u saku otvaraju posebni obruči.

(4) Strašin se sastoji
od mrežaste sake i motke postavljene na gornju stranicu sake a na donjoj
stranici sake postavljeni su utezi kojima se osigurava struganje sake po
morskom dnu.

Članak 41.

(1) Ribolov uz uporabu
kogola i strašina smije se obavljati tako da se kogol i strašin pomoću konopa
potežu po morskom dnu prema obali s plovila usidrenog ili privezanog uz obalu.

(2) Ribolov kogolom i
strašinom dozvoljeno je obavljati uz uporabu plovila u pokretu koje ima ukupnu
snagu porivnog stroja do najviše 18,3 kW ( 25 KS).

(3) Ribolov uz uporabu kogola i strašina dopušteno je obavljati samo od
zalaska do izlaska sunca.

(4) Veličina oka mrežnog tega sake kogola i strašina ni na jednom dijelu
ne smije biti manja od 12 milimetara.

Članak 42.

(1) Ribolov kogolom i strašinom dopušteno je obavljati samo u razdoblju
od 1. listopada do 1. svibnja.

(2) Ribolov kogolom i
strašinom uz uporabu plovila u pokretu dopušteno je obavljati od 1. studenoga
do 1. ožujka.

(3) Ribolov kogolom i
strašinom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

(4) Ribolov kogolom i
strašinom uz uporabu plovila u pokretu zabranjeno je obavljati u ribolovnim
zonama A, B i C.

(5) Ribolov kogolom i
strašinom u ribolovnim zonama D, E, F i G dopušteno je obavljati na lovištima
navedenim u člancima 48., 49., 50. i 51. ovoga Pravilnika.

Članak 43.

U cilju zaštite biocenoza morskog dna neće se izdavati nove povlastice
za obavljanje ribolova uz uporabu kogola ili strašina niti u postojeće
povlastice upisivati novi kogoli ili strašini.

VI. RIBOLOV OBALNOM POVLAČNOM MREŽOM

Članak 44.

(1) Obalna povlačna mreža (u daljnjem tekstu: koćica) je takva mreža
koja se povlači po morskom dnu pomoću dva čelična užeta, na kojima su širilice
koje mrežu drže otvorenom, a koćica se sastoji od krila, tijela koćice i sake.

(2) Saka smije biti s ili bez košulje (zaštitnog pokrova).

(3) Koćica je namijenjena za ribolov gire oblice (*Spicara smaris*).

(4) Veličina oka mrežnog tega sake koćice smije biti od 12 milimetara do
16 milimetara, a na košulji (zaštitnom pokrovu) veličina oka mrežnog tega smije
biti od 24 milimetara do 32 milimetra.

(5) Na svakoj širilici
koćice mora biti označeno ime i luka upisa broda ili registarska oznaka brodice
kojom se obavlja ribolov.

Članak 45.

(1) Ribolov koćicom
dopušteno je obavljati samo uz uporabu plovila koje ima ukupnu snagu porivnog
stroja do najviše 29,2 kW (40 KS).

(2) Ribolov koćicom dopušteno je obavljati samo od zalaska do izlaska
sunca.

(3) Ribolov koćicom
dopušteno je obavljati od 1. studenoga do 1. ožujka.

Članak 46.

(1)Ribolov
koćicom zabranjeno je obavljati u kanalima i/ili prolazima koji su uži od 0,2
morske milje.

(2) Ribolov koćicom
zabranjeno je obavljati:

- unutar pojasa od 0,1
morske milje od obale kopna ili otoka, do položaja plovila u ribolovu.

- izvan pojasa od
jedne (1) morske milje od obale kopna ili otoka do položaja plovila u ribolovu.

Članak 47.

Ribolov koćicom zabranjeno je obavljati u ribolovnim zonama A, B i C.

Članak 48.

U ribolovnoj zoni D
ribolov koćicom smije se obavljati samo na lovištu od istočnog rta uvale
Smokova od istočnog rta uvale Pržina na jugoistočnoj strani otoka Korčula;

Članak 49.

U ribolovnoj zoni E
određuju se sljedeći dijelovi akvatorija
(u tekstu koji slijedi: lovište) na kojima se smije obavljati ribolov
koćicom:

1. lovište od
svjetionika koji se nalazi na ulazu u uvalu naselja Tovarnela do južnog rta
uvale Slatina na jugozapadnoj obali otoka Pag;

2. lovište od rta
Mišnjak do rta Zaglav na jugoistočnoj obali otoka Pag;

3. lovište oko otočića
Brušnjak, Škrda i Maun;

4. lovište od zapadnog
rta uvale Radnjača do istočnog rta uvale Srpnica na sjeverozapadnoj obali otoka
Vir;

5. lovište od rta Šip
do rta Tale na sjevero-istočnoj i južnoj obali otoka Olib;

6. lovište oko otočića Morovnik i plićak Veli
brak;

7. lovište
oko otočića Pohlib;

8. lovište
oko otočića Planik i Planičić;

9. lovište
od rta Tuf do rta Jabučni na sjevernoj obali otoka Ist;

10. lovište
od rta Vranač do rta Glavica na sjevernoj obali otoka Molat;

11. lovište
oko otočića Rižnjak;

12. lovište
oko otočića Lušnjak;

13. lovište
oko otočića Tovarnjak.

14. Lovište
u Velebitskom kanalu

Omeđeno
spojnicama između točaka

A i B, B i
C, C i D, te D i A:

točka A -
točka koja se nalazi na udaljenosti  sto
(100) metara od rta Dragunica u kursu 058o

točka B -
točka koja se nalazi na udaljenosti pet stotina (500) metara od točke A u kursu
058o,

točka C -
točka koja se nalazi na udaljenosti pet stotina (500) metara od točke D u kursu
058o,

točka D -
točka koja se nalazi na udaljenosti sto (100) metara od rta Debela nožica u
kursu 058o.

Spojnica
između točaka A i B, B i C, C i D je najkraća ravna crta, a spojnica između
točke A i D je razlomljena crta koja je od obale kopna udaljena sto (100)
metara.

15. Lovište
od rta Zmoračna do rta Suhi na sjevernoj obali otoka Susak.

16. Lovište
oko otoka Unije.

17. Lovište
od rta Straža do rta Šilo na sjeveroistočnoj strani otoka Vele i Male Srakane.

18. Lovište
od rta Liski do rta Kurila na zapadnoj obali otoka Lošinj.

19. Lovište
oko otoka Iribolovika.

20. Lovište
od rta Sveti Damjan do rta Suha na jugoistočnoj strani otoka Cresa.

21. Lovište
oko otoka Oruda.

Članak 50.

U
ribolovnoj zoni F određuju se sljedeća lovišta, na kojima se smije obavljati
ribolov koćicom:

1. lovište
od sjevernog rta uvale Dobra do rta Sveta Nedjelja na sjeveroistočnoj obali
Dugog otoka;

 2. lovište oko otočića Veli i Mali Paranak
(koji se nalaze izvan jugoistočne obale otoka Sestrunj);

 3. lovište južno od naselja Rivanj do južnog
rta uvale Lokvina na otoku Rivanj;

 4. lovište od rta Ovčjak do sjeverozapadnog
rta uvale Željina na otoku Ugljan;

 5. lovište od rta Parda do rta Osiljinac na
južnoj obali otoka Iž;

 6. lovišta do otočića Mali, Sridnji,
Glurovac i Fulija (koji se nalaze izvan južne strane otoka Iž);

 7. lovište od južnog rta uvale Kablin do rta
Borovnjak na južnoj obali otoka Pašman;

8. lovišta
oko otočića Košara, Žižanj, Mala i Velika Kotula, Runjava Kotula i Obun (koji
se nalaze izvan jugoistočne strane otoka Pašman);

 9.
lovište od sjevernog rta uvale u kojoj se nalazi naselje Bizikovica do južnog
rta uvale Kuljkovica na sjeveroistočnoj obali otoka Žut;

10. lovišta oko otočića Tovarnjak, Gustac i
Bisage, (koji se nalaze uz sjeveroistočnu obalu otoka Žut);

11. lovište oko otoka Sit;

12. lovišta oko otočića Kurba Mala, Balabra
Velika, Brušnjak, Borovnik, Šćitna i Gangarol (koji se nalaze pokraj otoka Sit);

13. lovište od rta Glavčina do rta Kranje na
jugozapadnoj obali otoka Vrgada;

14. lovišta oko otočića Obun, Šipnata, Obrovanj,
Rakita, Oblik, Gira, Lončarić, Vrtlić, Murvenjak, Školjić Veli i Mali i Visovac
(koji se nalaze s jugozapadne strane otoka Vrgada);

15. lovišta oko otočića Kukuljari (koji se
nalaze s jugoistočne strane otoka Murter);

16. lovišta oko otočića Čavlin, Tetovišnjak
Veliki i Mali,
Čerigul i Dužac (koji se nalaze u Murterskom moru);

17. lovišta od rta Žirje do rta Rasoke na
jugozapadnoj obali otoka Žirje;

18. lovišta
oko otočića Škrovoda, Bakul i Mažirina (koji se nalaze s jugozapadne strane
otoka Žirje);

19. lovište
od rta Kaprije do rta Lemeš na sjeveroistočnoj obali otoka Kaprije;

20. lovišta
oko otočića Prčevac, Veli i Mali Dupinići, Bavljenac, Kruljak, Veli i Mali
Mišnjak i Ravan (koji se nalaze s sjeveroistočne strane otoka Kaprija).

Članak 51.

U ribolovnoj zoni G određuju se sljedeća
lovišta, na kojima se smije obavljati ribolov koćicom:

1. lovište od južnog rta uvale Trstenik na obali
kopna do zapadnog rta naselja Stobreč i to samo u pojasu od najmanje 500 metara
od obale kopna;

2. lovište
od zapadnog rta uvale Livka do sjevernog rta uvale Tiha na sjeverozapadnoj
obali otoka Brač;

3. lovište
od rta Prapratna do rta Bad na sjeveroistočnoj obali otoka Hvar;

4. lovište
od rta Podkapeć do rta Tanki na obali kopna u Neretvanskom kanalu;

5. lovište
od zapadnog rta uvale Tankaraca do zapadnog rta uvale Crna luka na
sjeverozapadnoj obali otoka Korčula;

6. lovište od rta Sreser do sjevernog rta uvale
Perna na sjeverozapadnoj obali poluotoka Pelješac.

Članak 52.

U cilju zaštite
pridnenih vrsta riba i zaštite biocenoza morskog dna neće se izdavati nove
povlastice za obavljanje ribolova uz uporabu koćice niti u postojeće povlastice
upisivati nove koćice.

VII. RIBOLOV LUDROM, ZAGONICOM I FRUŽATOM

*1. Opće odredbe o ribolovu ludrom, zagonicom i fružatom*

Članak 53.

Ribolov ludrom, zagonicom i fružatom namijenjen je za izlov pridnenih
vrsta riba.

Članak 54.

(1) Ribolov ludrom je način ribolova koji se obavlja zapasivanjem
konopima dijela akvatorija, pri čemu se povlačenjem konopa prema kopnu ili
plovilu zapasana riba sakuplja uz obalu i nakon toga zapasuje mrežama
stajaćicama na manjem prostoru i završno izlovljava.

(2) Kod ribolova ludrom završno izlovljavanje ribe smije se obavljati uz
uporabu:

- posebne mreže četverokutnog oblika bez plutnje samo sa olovnjom (u tekstu
koji slijedi: kvadrun)

- jednostrukim mrežama stajaćicama - prosticama;

- trostrukim mrežama stajaćicama – poponicama;

- mrežama potegačama.

Članak 55.

Ribolov zagonicom je način ribolova koji se sastoji u zapasivanju
konopima i obalnom mrežom potegačom dijela akvatori­ja, pri čemu se stezanjem
konopa i mreže potegače zapasana riba sakuplja u manji prostor iz kojega se
završno izlovljava izvla­čenjem mreže potegače na obalu ili na plovilo.

Članak 56.

Ribolov fružatom je način ribolova koji se sastoji u zapasivanju dijela
akvatorija jednostrukim mrežama stajaćicama prosticama ili trostrukim mrežama
stajaćicama poponicama na čijem se vanjskom kraju privezuje konop dozvoljene
dužine, čijim stezanjem se zapasana riba usmjerava u prostor ograđen mrežama iz
kojeg se plašenjem tjera u mreže i tako izlovljava.

Članak 57.

Kod ribolova ludrom ili fružatom trostruke mreže stajaćice-poponice
smiju se koristiti samo u razdoblju kada je dozvoljena njihova uporaba.

Članak 58.

(1) Kod ribolova ludrom, zagonicom i fružatom smiju se rabiti samo:

- mreže potegače i jednostruke mreže stajaćice prostice kod kojih
veličina oka mrežnog tega ne smije biti manja od 32 milimetara;

- trostruke mreže stajaćice poponice čija su konstrukcijsko-
-tehnička svojstva sukladna odredbama ovoga Pravilnika.

- kvadruni kod kojih veličina oka mrežnog tega ne smije biti manja od 22
milimetara.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka do 20. rujna 2000. godine
kod ribolova ludrom, zagonicom i fružatom smiju se rabiti mreže potegače i
jednostruke mreže stajaćice kod kojih veličina oka mrežnog tega ne smije biti
manja od 28 milimetara.

Članak 59.

(1) Kod obavljanja ribolova ludrom, zagonicom i fružatom zabranjeno je
ronjenje uz uporabu aparata pomoću kojih je osobi koja roni omogućeno disanje
pod morem.

(2) Kod obavljanja ribolova ludrom, zagonicom i fružatom zabranjeno je
rabiti okružujuće mreže plivarice stiskanjem olovnje mreže pomoću stezača
(imbroja).

(3) Kod obavljanja ribolova ludrom, zagonicom i fružatom zabranjena je uporaba
podvodne puške.

(4) Kod obavljanja ribolova ludrom, zagonicom i fružatom zabranjena je
uporaba umjetne rasvjete.

Članak 60.

(1) Kod obavljanja ribolova ludrom smije se rabiti do najviše 4.000
metara konopa.

(2) Kod obavljanja ribolova zagonicom i fružatom smije se rabiti do
najviše 2.000 metara konopa.

(3) Kod obavljanja ribolova ludrom zagonicom i fružatom smije se
koristiti i okićeni konop.

(4) Okićeni
konop je konop na kojem su pričvršćene ili upletene drvene dašćice, granje,
slama, vrpce od platna ili sintetike i drugo.

(5) U postupku sakupljanja ribe ( tjeranja ribe na manji prostor) kod
ribolova ludrom, zagonicom i fružatom dozvoljena je uporaba utega vezanog na
konop, pomoću kojeg se plaši sakupljena riba.

(6) U završnoj fazi obavljanja ribolova ludrom, zagonicom i fružatom
sakupljena riba smije se izlovljavati ostima.

Članak 61.

Ribolov ludrom, zagonicom i fružatom smije se obavljati u razdoblju od
1. srpnja do 20. rujna.

*2. Ribolovne zone i dijelovi ribolovnih zona - lovišta
u kojima je dopušteno obavljanje ribolova ludrom, zagonicom i fružatom*

Članak 62.

U ribolovnim zonama A i C zabranjeno je obavljati ribolov ludrom,
zagonicom i fružatom.

Članak 63.

U
ribolovnoj zoni B ribolov ludrom, zagonicom i fružatom smije se obavljati samo
na lovištu od rta Lopata (u uvali Sakarun) do južnog rta uvale Tetovišnjica na
sjeverozapadnoj strani Dugog otoka, uključujući lovište oko otočića Mežanj.

Članak 64.

U ribolovnoj zoni D
ribolov ludrom, zagonicom i fružatom smije se obavljati samo na lovištu od rta
Ražnjić do rta Velo Dance na južnoj strani otoka Korčula uključujući lovište
otočića Otočac, Vrhovnjak, Sridnjak, Crklica, Stupa, Kosor, Obljak, Zvirovnik,
Lukovac, Veli i Mali Pržnjak, Trstenik i hridi Gredica.

Članak 65.

U ribolovnoj zoni E
određuju se sljedeća lovišta na kojima se smije obavljati ribolov ludrom,
zagonicom i fružatom:

1. lovište od uvale
Vojska do rta Deda kao i uvala Pastrura te uvala Vlaška vela na sjeverozapadnoj
obali otoka Pag;

2. lovište od rta
Straško do sjevernog rta uvale Mandre i od južnog rta uvale Mandre do sjevernog
rta uvale Šimuni na zapadnoj obali otoka Pag;

3. lovište od lučkog
svjetla Šimuni do rta Zminka na zapadnoj obali otoka Pag;

4. lovište od sjevernog
rta uvale Vruja do sjevernog rta uvale Slana na sjeveroistočnoj obali otoka Pag,

5. lovište oko otočića
Škrda;

6. lovište oko otoka
Maun;

7. lovište oko otočića
Mali
i Veli Brušnjak;

8. lovište od rta
Bobovik do rta Vrulja na sjeveroistočnoj obali otoka Vir;

9. lovište oko otočića Planičić i Planik;

10. lovište oko otočića Morovnik;

11. lovište od uvale
Banve do rta Šip na jugozapadnoj i sjeveroistočnoj obali otoka Olib;

12. lovište od rta
Karf do rta Borci na sjeverozapadnoj obali otoka Silba;

13. lovište od rta
Mavrova do uvale Nozdre na južnoj obali otoka Silba;

14. lovište oko
otočića Grujica;

15. lovište od rta
Medvijak do rta Lopata na istočnoj obali otoka Premuda;

16. lovište oko
otočića Lutrošnjak;

17. lovište oko otoka
Škarda;

18. lovište oko
otočića Vodenjak;

19. lovište oko
otočića Tranerčica;

20. lovište oko
otočića Lagnići;

21. lovište od rta
Vranač do istočnog rta uvale Lipić, uključujući lovište oko otočića Lušnjak i
Rižnjak, na istočnoj obali otoka Molat;

22. lovište od rta
Glavica do rta u prolazu Malo žalo, uključujući lovište oko otočića Kamenjak i
Vrtlac, na jugo­istočnoj obali otoka Molat;

23. lovište od rta
Debela nožica do rta Dragunica na obali kopna u Velebitskom kanalu.

Članak 66.

U ribolovnoj zoni F
određuju se sljedeća lovišta na kojima se smije obavljati ribolov ludrom,
zagonicom i fružatom:

1. lovište oko otoka
Tun Veliki;

2. lovište oko otoka
Zverinac, uključujući lovište otočića Sparušnjak i Šilo;

3. lovište od rta Križ
do uvale Dumbočica na sjevernoj i zapadnoj obali otoka Sestrunj;

4. lovište oko otočića
Tri Sestrice;

5. lovište od rta
Borji do rta Sveta Nedjelja na sjeveroistočnoj obali Dugoga otoka;

6. lovište oko otočića
Magarčić;

7. lovište od rta
Dumboka do rta Kamičina na sjeveroističnoj obali Dugoga otoka uključujući
lovišta oko otočića Mali
i Veliki Planatak, Tatišnjak i Utra;

8. lovište od rta
Pelegrin do uvale Velo žalo na istočnoj obali Dugog otoka, uključujući lovište
oko otočića Mrtovnjak;

9. lovište od rta
Zaglavić do rta Komorina na istočnoj obali otoka Rava;

10. lovište od rta
uvale Pešćenica do rta Poljišinac na sje­vero­istočnoj i sjeverozapadnoj obali
otoka Iž, uključujući lovište oko otočića Beli, Glurović, Mali
i Sridnji;

11. lovište otočića
Fulija i Kudica;

12. lovište od uvale
Pešćenice do uvale Brašanj na jugozapadnoj i jugoistočnoj obali otoka Iž,
uključujući lovište oko otočića Mrtovnjak, Temešnjak i Vodenjak;

13. lovište od rta
Ovčjak do rta Zaglav na sjeverozapadnoj obali otoka Ugljan;

14. lovište od uvale
Kablin do uvale Sveti Ante na zapadnoj obali otoka Pašman;

15. lovište od uvale
Sveti Ante do rta Borovnjak na južnoj obali otoka Pašman, uključujući lovište
oko otočića Gangaro, Maslinjak, Mala i Velika
Kotula, Mali
i Veliki Ošljak, Obun, Runjava Kotula i Žižanj;

16. lovište oko otočića Borovnik, Brušnjak, Gangarol, Mala i Velika
Balabra, Pelin, Sit i Šćitna te plićaka Balabra;

17. lovište oko otočića Božikovac, Glamoč, Kurba Mala, Mala Lavdara,
Mala i Velika Skala, Ravna sika, Rončić, Trimulići, Trstikovac, Pinizelić te
hridi Baba, Did i Krbarić;

18. lovište oko otočića Bikarijica, Blitvica,
Mali i Veli Bubuljaši, Ravna
sika, Tovarnjak i Žutska Aba,
hridi Dinarići, Galijolica i Sanđela te grebena Dinarići i Miši;

19. lovište oko otoka Murvenjak, otočića Lončarić, Mali
i Veli Školjik, Oblik, Obrovanj, Prišnjak, Šipnat, Školjić, Visovac, Vrtić i
hiridi Mišine;

20. lovište oko otočića Kukuljari i Vodnjak, hridi Kamičić i plićine
Mioka;

21. lovište oko otočića Čavlin, Dužac, Tetovišnjak i plićine Čavin;

22. lovište od uvale Mikavica do uvale Tratinska na sjeveroistočnoj i
sjeverozapadnoj obali otoka Žirje, uključujući lovište oko otočića Kosmerka,
Mikavica, Proklandica, Raparašnjak, Vrtlač i hridi Balun;

23. lovište od uvale Balun do rta Rasoka na zapadnoj obali otoka Žirje,
uključujući lovište oko otočića Bakul, Gušteranski i Škrovada;

24. lovište od rta Remetić do rta Oštrica na sjeverozapadnoj i
sjeveroističnoj obali otoka Kaprije;

25. lovište od rta Lemeš do prolaza između otoka Kaprije i otočića
Oštrica uključujući lovište oko otočića Oštrica;

26. lovište od ravne crte koja spaja južni rt otoka Veli Borovnjak s
najbližom obalom otoka Kakan do uvale Podprisliga na sjeveroistočnoj i
sjeverozapadnoj obali otoka Kakan uključujući lovište oko otočića Mali i Veli
Borovnjak;

27. lovište od uvale Tepli bok do rta Kakan na jugozapadnoj obali otoka
Kakan, uključujući lovište oko otočića Mali i Veli Kamešnjak;

28. lovište oko otočića Bavljenac, Kalarjak,
Mali i Veli
Mišnjak, Ravan i Sokol;

29. lovište oko otoka Zmajan i Obonjan, uključujući lovište oko otočića
Dugo, Komorica i Mala i Velika Sestrica;

30. lovište oko otočića Grbavac, Lukovnjak, Maslinovik, Svilan i Tmara;

Članak 67.

U ribolovnoj zoni G određuju se sljedeća lovišta na kojima se smije
obavljati ribolov ludrom, zagonicom i fružatom:

1. lovište od rta Gomilica do zapadnog rta uvale Livka na sjevernoj
obali otoka Brač;

2. lovište od vanjskoj lučkog svjetla luke Supetar do zapadnog rta uvale
Zastup na sjevernoj obali otoka Brač;

3. lovište od istočnog rta uvale Trstena do istočnog rta uvale Česminova
na sjevernoj obali otoka Brač;

4. lovište od istočnog rta uvale Veselje do Crnog rta na sjevernoj obali
otoka Brač;

5. lovište od istočng rta Tičje luke do rta Sumartin na istočnoj obali
otoka Brač;

6. lovište od istočnog rta uvale Vela Studena do istočnog rta uvale Vero
Zvirje na južnoj obali otoka Brač;

7. lovište od uvale Potočina (koja se nalazi oko jednu morsku milju
sjeverno od Dugog rata) do Zamorskog rata na južnoj obali otoka Brač;

8. lovište od Grižev rta do južnog rta uvale Malinova na južnoj obali
otoka Brač;

9. lovište od rta Zastup do rta Ražanj na jugozapadnoj obali otoka Brač;

10. lovište od rta Pelegrin do zapadnog rta uvale Veli bok na sjevernoj
obali otoka Hvar;

11. lovište od rta Kabal do rta Glavica na sjevernoj strani otoka Hvar,
uključujući i lovište oko otočića Zečevo;

12. lovište od rta Prapatna do zapadnoj rta uvale Divlja na sjevernoj
obali otoka Hvar;

13. lovište od istočnog rta uvale Zidigova do naselja Ivan dolac na
južnoj obali otoka Hvar;

14. lovište oko otoka Šćedro i hridi Lukavci;

15. lovište oko Paklenih otoka;

16. lovište od rta Vela Stiniva do rta Kneže na sjevernoj strani otoka
Korčula.

*3. Posebne odredbe u svezi ribolova
ludrom, zagonicom i fružatom*

Članak 68.

(1) Radi nesmetanog obavljanja ribolova ministar nadležan za morsko
ribarstvo može odlučiti da se redoslijed obavljanja ribolova ludrom, zagonicom
i fružatom za tekuću godinu utvrdi ždrijebom.

(2) Rješenje iz stavka
1. ovoga članka ministar mora donijeti najkasnije do 31. ožujka tekuće godine,
a u tom rješenju mora se odrediti:

- tko provodi ždrijeb;

- mjesto u kojem se
provodi ždrijeb;

- vrijeme u kojem se
mora provesti ždrijeb;

- tko i pod kojim
uvjetima može pristupiti ždrijebu;

- način provođenja
ždrijeba i

- postupak obavljanja
ribolova ludrom, zagonicom i fruža­tom nakon provedenog ždrijeba.

(3) Rješenje iz stavka
1. i 2. ovoga članka dostavit će se strukovnim grupama ribara udruženih pri
Hrvatskoj obrtničkoj komori i Hrvatskoj gospodarskoj komori i oglasit će se u sredstvima javnog priopćavanja.

Članak 69.

 Radi zaštite pridnenih vrsta riba
neće se izdavati nove povlastice za obavljanje ribolova ludrom, zagonicom i
fružatom niti u postojeće povlastice upisivati nove ludre, zagonice i fružate.

VIII. RIBOLOV MREŽAMA STAJAĆICAMA

*1. Opće odredbe o mrežama stajaćicama*

Članak 70.

Mreže stajaćice
namijenjene su za ribolov riba i drugih morskih organizama.

Članak 71.

(1) Ribolov mrežama
stajaćicama smije se obavljati na doček ili na zapas.

(2) Ribolov mrežama stajaćicama topljenjem na doček smije se obavljati
tako da se mreža postavlja na morsko dno ili na određenu dubinu.

(3) Ribolov mrežom stajaćicom na zapas smije se obavljati tako da se
mrežom zapaše riba ili pregradi dio morskoga prostora, a zatim naizmjeničnim
spuštanjem i dizanjem iste vrši zbijanje ribe na uži prostor gdje se izlovljava.

(4) Kod ribolova mrežama stajaćicama na zapas zabranjeno je rabiti
kvadrun.

Članak 72.

(1) Mreže stajaćice dijele se na jednostruke mreže stajaćice i trostruke
mreže stajaćice.

(2) Jednostruke mreže stajaćice izrađene su iz jednostrukog mrežnog tega.

(3) Trostruke mreže stajaćice izrađene su iz trostrukog mrežnog tega i
to iz središnjeg tega i po jednog tega ili popona sa svake strane središnjeg
tega (u tekstu koji slijedi: popon).

Članak 73.

(1) Jednostruke mreže stajaćice su:

 1. - mreža oližnica,

 2. - mreža gavunara,

 3. - mreža girara,

 4. - mreža vojga,

 5. - mreža menulara,

 6. - mreža bukvara,

 7. - mreža prostica

 8. - mreža polandara,

 9. - mreža psara,

10. - mreža jastogara

11. - mreža sklatara,

12. - mreža rakovica

13. - mreža rumbara

(2) Trostruke mreže stajaćice su:

 1. - mreža poponica,

 2. - mreža listarica,

 3. - mreža salpara,

 4. - mreža sipara.

*2. Mreža oližnica*

Članak 74.

(1) Mreža oližnica je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
gavuna olige (*Atherina boyeri*).

(2) Ribolov mrežom oližnicom smije se obavljati na doček ili na zapas.

(3) Kod ribolova mrežom oližnicom dopušteno je plašenje ribe uz uporabu
vesala i pobuka.

(4) Veličina oka mrežnog tega kod mreže oližnice smije biti od 6
milimetara do 8 milimetara.

(5) Visina mreže oližnice ne smije biti veća od 300 oka mrežnog tega.

(6) Ribolov mrežom oližnicom dopušteno je obavljati samo u razdoblju od
1. srpnja do 1. svibnja.

(7) Ribolov mrežom oližnicom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*3.* *Mreža gavunara*

Članak 75.

(1) Mreža gavunara je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
običnog gavuna (*Atherina hepsetus*)

(2) Ribolov mrežom gavunarom smije se obavljati na doček ili na zapas.

(3) Kod ribolova mrežom gavunarom dopušteno je plašenje ribe uz uporabu
vesala i pobuka.

(4) Veličina oka mrežnog tega kod mreže gavunare smije biti od 10
milimetara do 12 milimetara.

(5) Visina mreže gavunare ne smije biti veća od 400 oka mrežnog tega.

(6) Ribolov mrežom gavunarom dopušteno je obavljati samo u razdoblju od
1. svibnja do 1. veljače.

(7) Ribolov mrežom gavunarom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*4. Mreža girara*

Članak 76.

(1) Mreža girara je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
gire oblice (*Spicara smaris*).

(2) Ribolov mrežom girarom smije se obavljati na doček ili na zapas.

(3) Kod ribolova mrežom girarom dopušteno je plašenje ribe uz uporabu
vesala i pobuka.

(4) Veličina oka mrežnog tega kod mreže girare smije biti od 15
milimetara do 17 milimetara.

(5) Visina mreže girare ne smije biti veća od 400 oka mrežnog tega.

(6) Ribolov mrežom girarom dopušteno je obavljati samo u razdoblju od 1.
listopada do 1. svibnja.

(7) Ribolov mrežom girarom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*5. Mreža vojga*

Članak 77.

(1) Mreža vojga je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
sitne plave ribe.

(2) Ribolov mrežom vojgom smije se obavljati na doček ili zaokruživanjem
ribe koja je sakupljena pomoću umjetne rasvjete.

(3) Kod ribolova mrežom vojgom zabranjena je uporaba svih sredstava i
načina za plašenje ribe.

(4) Kod ribolova mrežom vojgom dopuštena je uporaba umjetne rasvjete.

(5) Veličina oka mrežnog tega kod mreže vojge smije biti od 16
milimetara do 18 milimetara.

(6) Visina mreže vojge ne smije biti veća od 450 oka mrežnog tega.

(7) Ribolov mrežom vojgom dopušteno je obavljati tijekom cijele godine.

(8) Ribolov mrežom vojgom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*6.* *Mreža menulara*

Članak 78.

(1) Mreža menulara je jednostruka mreža
stajaćica namijenjena za ribolov gire oštrulje (*Spicara flexuosa*).

(2) Ribolov mrežom menularom smije se obavljati
samo na doček.

(3) Kod ribolova mrežom menularom zabranjena je
uporaba svih sredstava i načina za plašenje riba.

(4) Kod ribolova mrežom menularom dopuštena je
uporaba mamca, na način da se mamac stavlja na mrežu ili uz postavljenu mrežu.

(5) Veličina oka mrežnog tega kod mreže menulare
smije biti od 18 milimetara do 26 milimetara.

(6) Visina mreže menulare ne smije biti veća od
80 oka mrežnog tega.

(7) Ribolov mrežom menularom dopušteno je
obavljati tijekom cijele godine.

(8) Ribolov mrežom menularom dopušteno je obavljati
u cijelom ribolovnm moru Republike Hrvatske.

*7.* *Mreža
bukvara*

Članak 79.

(1) Mreža bukvara je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
bukava (*Boops boops*).

(2) Ribolov mrežom bukvarom smije se obavljati
na doček ili na zapas.

(3) Kod ribolova mrežom bukvarom zabranjena je
uporaba svih sredstava i načina za plašenje ribe.

(4) Veličina oka mrežnog tega kod mreže bukvare
smije biti od 22 milimetra do 30 milimetara.

(5) Visina mreže bukvare ne smije biti više od
400 oka mrežnog tega.

(6) Ribolov mrežom bukvarom dopušteno je
obavljati tijekom cijele godine.

(7) Ribolov mrežom bukvarom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*8. Mreža prostica*

Članak 80.

(1) Mreža prostica je jednostruka mreža stajaćica
namijenjena za ribolov priobalnih pridnenih vrsta riba.

(2) Ribolov mrežom prosticom smije se obavljati
na doček ili na zapas.

(3) Kod ribolova mrežom prosticom zabranjena je
uporaba svih sredstava i načina za plašenje ribe.

(4) Veličina oka mrežnog tega kod mreže prostice
smije biti od 32 milimetra do najviše 50 milimetara.

(5) Visina mreže prostice ne smije biti veća od
400 oka mrežnog tega.

(6) Ribolov mrežom prosticom dopušteno je
obavljati tijekom cijele godine.

(7) Ribolov mrežom
prosticom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*9. Mreža polandara*

Članak 81.

(1) Mreža polandara je jednostruka mreža stajaćica koja u ribolovu pliva
na površini mora i namijenjena za ribolov palamida (*Sarda sarda*) i
drugih vrsta krupne plave ribe.

(2) Ribolov mrežom polandarom smije se obavljati na doček ili na zapas.

(3) Kod ribolova mrežom polandarom zabranjena je uporaba svih sredstava
i načina za plašenje ribe.

(4) Veličina oka mrežnog tega kod mreže polandare smije biti od 40
milimetara do 60 milimetara.

(5) Visina mreže polandare ne smije biti veća od 400 oka mrežnog tega.

(6) Ribolov mrežom polandarom dopušteno je obavljati tijekom cijele
godine.

(7) Ribolov mrežom polandarom dopušteno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*10. Mreža psara*

Članak 82.

(1) Mreža psara je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
pridnenih vrsta riba.

(2) Ribolov mrežom psarom smije se obavljati samo na doček.

(3) Veličina oka
mrežnog tega kod mreže psare smije biti od 60 milimetara do 100 milimetara.

(4) Visina mreže psare
ne smije biti veća od 20 oka mrežnog tega.

(5) Ribolov mrežom
psarom dopušteno je obavljati tijekom cijele godine.

(6) Ribolov
mrežom psarom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike
Hrvatske.

*11. Mreža jastogara*

Članak 83.

(1) Mreža jastogara je jednostruka mreža stajaćica za ribolov jastoga (*palinurus
elephas*), hlapa (*Homarus gammarus*) i kuka (*Scyllarides latu*s).

(2) Ribolov mrežom
jastogarom smije se obavljati samo na doček.

(3) Veličina oka
mrežnog tega kod mreže jastogare smije biti od 120 milimetara do 130 milimetara.

(4) Visina mreže
jastogare ne smije biti veća od 4,5 oka mrežnog tega.

(5) Ribolov mrežom
jastogarom dopušteno je obavljati samo u razdoblju od 1. svibnja do 1. rujna.

(6) Ribolov mrežom
jastogarom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*12. Mreža sklatara*

Članak 84.

(1) Mreža sklatara je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
pridnenih vrsta riba.

(2) Ribolov mrežom
sklatarom smije se obavljati samo na doček.

(3) Veličina oka mrežnog tega kod mreže sklatare smije biti od 130
milimetara do 148 milimetara.

(4) Visina mreže sklatare ne smije biti veća od 4,5 oka mrežnog tega.

(5) Ribolov mrežom sklatarom dopušteno je tijekom cijele godine.

(6) Ribolov mrežom sklatarom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*13. Mreža rakovica*

Članak 85.

(1) Mreža rakovica je jednostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
rakovice (*Maja squinado*).

(2) Ribolov mrežom rakovicom smije se obavljati samo na doček.

(3) Veličina oka mrežnog tega kod mreže rakovice smije biti od 150
milimetara do 180 milimetara.

(4) Visina mreže rakovice ne smije biti veća od 4,5 oka mrežnog tega.

(5) Ribolov mrežom rakovicom dopušteno je obavljati samo od 1. prosinca
do 1. lipnja.

(6) Ribolov mrežom rakovicom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*14.* *Mreža rumbara*

Članak 86.

(1) Mreža rumbara je jednostruka mreža stajaćica namijenjena ribolovu
rumba (*Psetta maxima maxima*).

(2) Ribolov mrežom rumbarom smije se obavljati samo na doček.

(3) Veličina oka mrežnog tega kod mreže rumbare smije biti od 182
milimetra do 200 milimetara.

(4) Visina mreže rumbare ne smije biti veća od 5,5 oka mrežnog tega.

(5) Ribolov mrežom rumbarom dozvoljeno je obavljati tijekom cijele
godine.

(6) Ribolov mrežom rumbarom dozvoljeno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru.

*15.* *Mreža poponica*

Članak 87.

(1) Mreža poponica je trostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
pridnenih vrsta riba.

(2) Ribolov mrežom poponicom smije se obavljati samo na doček.

(3) Kod ribolova mrežom poponicom zabranjena je uporaba svih sredstava i
načina za plašenje ribe.

(4) Veličina oka mreže poponice na središnjem tegu smije biti od 40
milimetara do 50 milimetara.

(5) Veličina oka mreže poponice na poponu smije biti od 120 milimetara
do 200 milimetara.

(6) Visina mreže poponice ne smije biti veća od 5,5 oka popona i 42 oka
središnjeg tega.

(7) Ribolov mrežom poponicom dopušteno je obavljati samo od 1. rujna do
1. lipnja.

(8) Ribolov mrežom poponicom dozvoljeno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

*16. Mreža listarica*

Članak 88.

(1) Mreža listarica je trostruka mreža stajaćica namijenjena za ribolov
listova.

(2) Ribolov mrežom listaricom smije se obavljati samo na doček.

(3) Veličina oka mreže listarice na središnjem tegu smije biti od 40
milimetara do 42 milimetra.

(4) Veličina oka mreže listarice na poponu smije biti od 150 milimetara
do 170 milimetara.

(5) Visina mreže listarice ne smije biti veća od 3 oka popona i 25 oka
središnjeg tega.

(6) Ribolov mrežom listaricom u unutrašnjem ribolovnom moru Republike
Hrvatske dopušteno je obavljati od 1. rujna do 1. lipnja.

(7) Ribolov mrežom
listaricom dopušteno je obavljati u vanjskom ribolovnom moru Republike Hrvatske
dopušteno je obavljati tijekom cijele godine osim u razdoblju od 1. lipnja do
1. rujna kada je ribolov mrežom listaricom dopušteno obavljati samo u
akvatoriju koji se nalazi izvan jedne (1) morske milje od obale kopna ili otoka.

*17.* *Mreža salpara*

Članak 89.

(1) Mreža salpara je trostruka dvopodna mreža stajaćica namijenjena za
ribolov salpi (*Sarpa salpa*) i drugih vrsta riba i morskih organizama.

(2) Ribolov mrežom salparom smije se obavljati na doček ili na zapas.

(3) Kod ribolova mrežom salparom zabranjena je uporaba svih sredstava i
načina za plašenje ribe.

(4) Mreža salpara
sastavljena je od trostrukog mrežnog tega koji se nalazi u donjem dijelu mreže
i jednostrukog mrežnog tega koji se nalazi u gornjem dijelu mreže.

(5) Veličina oka mreže
salpare na središnjem tegu i na jednostrukom mrežnom tegu smije biti od 40
milimetara do 50 milimetara.

(6) Veličina oka mreže
salpare na poponu smije biti od 120 milimetara do 200 milimetara.

(7) Ukupna visina
mreže salpare ne smije biti veća od ukupno 150 oka središnjeg tega i
jednostrukog mrežnog tega.

(8) Visina popona ne
smije biti veća od 8 oka.

(9) Ribolov mrežom
salparom dopušteno je obavljati u razdoblju od 1. studenoga do 1. lipnja.

(10) Ribolov mrežom salparom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*18. Mreža sipara*

Članak 90.

(1) Mreža sipara je trostruka dvopodna mreža stajaćica namijenjena za
ribolov sipa (*Sepia officinalis*).

(2) Ribolov mrežom siparom smije se obavljati samo na doček.

(3) Kod ribolova mrežom siparom zabranjena je uporaba svih sredstava i
načina plašenja ribe.

(4) Mreža sipara sastavljena je od trostrukog mrežnog tega koji se
nalazi u donjem dijelu mreže i jednostrukog mrežnog tega koji se nalazi u
gornjem dijelu mreže.

(5) Veličina oka mreže sipare na središnjem tegu i na jednostrukom
mrežnom tegu smije biti od 32 milimetra do 38 milimetara.

(6) Veličina oka mreže sipare na poponu smije biti od najmanje 150
milimetara do 170 milimetara.

(7) Ukupna visina mreže sipare ne smije biti veća od ukupno 100 oka
središnjeg tega i jednostrukog mrežnog tega.

(8) Visina popona ne smije biti veća od 6 oka.

(9) Ribolov mrežom siparom dopušteno je obavljati od 1. rujna do 1.
lipnja.

(10) Ribolov mrežom siparom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

19. Posebne odredbe o obavljanju ribolova mrežama
stajaćicama

Članak 91.

(1) Prilikom ribolova svim vrstama mreža stajaćica zabranjena je uporaba
umjetne rasvjete osim kod ribolova mrežom vojgom.

(2) Kod
ribolova mrežom vojgom dopuštena je uporaba umjetne rasvjete u svrhu
prikupljanja ribe.

Članak 92.

Prilikom ribolova svim
vrstama mreža stajaćica zabranjena je uporaba mamca osim kod ribolova mrežom
menularom.

Članak 93.

Zabranjeno je
preinačavati konstrukcije mreža stajaćica od­re­đene ovim Pravilnikom
povećavanjem njihovih visina, spaja­njem po visini dvije ili više istovjetnih
ili različitih mreža i upletati popon na jednostruke mreže stajaćice.

Članak 94.

(1) Kod obavljanja
ribolova mrežama stajaćicama na doček mora se vidljivo označiti njihov položaj
u moru.

(2) Položaj svake
mreže stajaćice, kojom se ribolov obavlja na doček, mora se označiti sa
vidljivom plutajućom oznakom na početku i na kraju postavljene mreže.

(3) Plutajuće oznake
na početku i na kraju postavljene mreže moraju biti jednake veličine i boje.

(4) Pod vidljivom
plutajućom oznakom iz stavka 2. i 3. ovoga članka razumijeva se plutajuća
oznaka od plovaka svijetle boje.

(5) Na plutajućoj
oznaci iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka obvezno moraju biti čitljivo ispisani
naziv i luka upisa broda ili registarska oznaka brodice kojom se obavlja
ribolov mrežama stajaćicama.

(6) Veličina slova i
brojeva iz stavka 5. ovoga članka mora iznositi najmanje 5 centimetara.

Članak 95.

Pravo na korištenje
lovišta za ribolov mrežama stajaćicama na doček stječe se postavljanjem mreža
stajaćica za ribolov na doček na tom lovištu.

Članak 96.

Zabranjeno je ostavljati u moru na lovištu plutajuće oznake, plovila i
slično, zbog zauzimanja lovišta ili zbog onemogućavanja njegovog korištenja.

Članak 97.

Zabranjeno je rabiti mreže stajaćice čija namjena, način, vrijeme i
mjesto uporabe te njihove konstrukcijsko-tehnička svojstva nisu sukladna
odredbama ovoga Pravilnika.

Članak 98.

(1) Iznimno od odredbe članka 175. ovoga Pravilnika, radi obavljanja
ribolova mrežama stajaćicama na doček na određenom lovištu takav ribolov može
se obavljati prema redoslijedu koji se utvrđuje ždrijebom.

(2) Ždrijeb iz stavka 1. ovoga članka provodi područna jedinica
ministarstva, na inicijativu pravnih ili fizičkih osoba koje obavljaju
gospodarski ribolov (u tekstu koji slijedi: ribari) u slučaju kad ima više
zainteresiranih ribara za obavljanje ribolova na nekom manjem lovištu.

(3) Ždrijeb iz stavka 1. i 2. ovoga članka provodi se za tekuću
kalendarsku godinu ili ribolovnu sezonu.

Članak 99.

(1) Ribari koji su na temelju ždrijeba stekli prvo na obav­ljanje
ribolova mrežama stajaćicama na doček na određenom lovištu dužni su ga
koristiti prema utvrđenom redoslijedu.

(2) Ako se mreža stajaćica kojom se obavlja ribolov na do­ček na
određenom lovištu ne postavi najkasnije jedan sat nakon zalaska sunca, gubi se
pravo na korištenje lovišta za tu noć i ono postaje slobodno lovište.

(3) Ako su na slobodno lovište iz stavka 2. ovoga članka isto­vremeno
došla dva ili više ribara oni međusobno ždrijebom odlučuju o pravu za
obavljanje ribolova mrežama stajaćicama te noći.

IX. RIBOLOV VRŠAMA ZA LOV RIBE

Članak 100.

(1) Vrša za lov ribe (u daljnjem tekstu: vrša za ribe) je klopka
namijenjena za ribolov riba i drugih morskih organizama.

(2) Vrša za ribe
sastoji se od konstrukcije na kojoj je razapet mrežni teg, a svaka vrša ima
jedan ili više otvora (vršnjaka).

(3) Vrše za ribe smiju
se rabiti tako da se postavljaju na morsko dno pojedinačno i/ili u nizu.

Članak 101.

(1) Kod vrša za ribe
smije se rabiti mrežni teg izrađen od konca, metala ili plastike.

(2)
Veličina oka mrežnog tega iz stavka 1. ovoga članka na vršama za ribe ne smije
biti manja od 32 milimetra.

(3) Iznimno od odredbe
stavka 2. ovoga članka, za ribolov jegulja (*Anguilla**anguilla*) smiju se rabiti vrše za ribe sa mrežnim tegom pletenim od konca
veličine oka od najmanje 12 milimetara (u daljnjem tekstu: vrše za jegulje).

(4) Vrše za jegulje su
valjkastog oblika sa dva vršnjaka na kojima je mrežni teg postavljen na metalnim
okvirima.

Članak 102.

(1) Četverostrani mrežni teg na vršama za ribe
i/ili jegulje mora biti tako postavljen da svako oko mrežnog tega ima oblik
kvadrata.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka
dozvoljeno je odstupanje od 30 %.

(3) Odredbe iz stavka 1. ovoga članka o načinu
postavljanja mrežnog tega ne odnosi se na vršnjak.

Članak 103.

Kod ribolova vršama za ribe i/ili jegulje dopušteno je u vrše stavljati
mamac radi primamljivanja riba i drugih morskih organizama.

Članak 104.

(1) Ribolov vršama za ribe dopušteno je
obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

(2) Ribolov vršama za jegulje dopušteno je
obavljati samo u dijelu ribolovne zone G u akvatoriju rijeke Neretve i njezinih
pritoka od ušća rijeke Neretve u more do mosta u Metkoviću.

Članak 105.

(1) Odredbe članka 101. stavka 2. ovoga
Pravilnika započet će se primjenjivati od 1. siječnja 2002. godine.

(2) Dok se ne započne primjenjivati odredba
članka 101. stav­ka 2. ovoga Pravilnika, veličina oka mrežnog tega na vršama za
ribe ne smije biti manja od 26 milimetara.

Članak 106.

(1) Položaj vrše za ribe postavljene u moru
obvezno se mora označiti vidljivom plutajućom oznakom.

(2) Pod vidljivom plutajućom oznakom iz stavka
1. ovoga članka razumijeva se plovak svijetle boje.

(3) Na plutajućoj oznaci iz stavka 1. i 2. ovoga
članka obvezno moraju biti čitljivo ispisani ime i luka upisa broda ili
registarska oznaka brodice kojom se obavlja ribolov vršom za ribe.

(4) Veličina slova i brojeva iz stavka 3. ovoga
članka mora biti najmanje 5 centimetara.

(5) Vrše za ribe postavljene u nizu obvezno se moraju ozna­čiti sa dvije
vidne plutajuće oznake, na početku i na kraju skupine.

X. RIBOLOV OSTIMA SA ILI
BEZ UPORABE OSVJETLJENJA

Članak 107.

(1) Osti su probodni
ribolovni alat namijenjen ribolovu svih vrsta riba i drugih morskih organizama.

(2) Osti se smiju rabiti danju i noću, s i/ili
bez uporabe plovila.

(3) Kod ribolova ostima dozvoljena je uporaba
umjetnog osvjetljenja (u daljnjem tekstu: rasvjete), jačine najviše do 2.000
kandela.

(4) Ribolov ostima dopušteno je obavljati u
cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

Članak 108.

Osti se smiju rabiti i
kod ribolova načinom ludra, zagonice i fružate, ribolova plivaricom ciplaricom
i ribolova mrežama staja­ćicama na zapas.

XI. RIBOLOV PARANGALIMA I DRUGIM UDIČARSKIM RIBOLOVNIM
ALATIMA

1. Općenito o udičarskim ribolovnim alatima

Članak 109.

(1) Udičarski ribolovni alati namijenjeni su
izlovu riba i drugih morskih organizama.

(2) Udičarski ribolovni alati su:

 1. odmet;

 2.
kančenica;

 3. tunja
samica;

 4.
povlačni povraz;

 5. povraz
s kukom za ribolov glavonožaca;

 6.
stajaći parangal;

 7.
plutajući parangal.

(3) Udičarski ribolovni alati smiju se rabiti
danju i noću sukladno odredbama ovoga Pravilnika.

2. Odmet

Članak 110.

(1) Odmet je udičarski ribolovni alat namijenjen
ribolovu riba i drugih morskih organizama.

(2) Odmet se sastoji od uzice i udica privezanih
na uzici.

(3) Odmet za ribolov hobotnice sastoji se od
uzice i mamca.

(4) Kod odmeta za ribolov hobotnice smiju se
rabiti najviše do tri (3) udice.

(5) Na odmetu smiju biti privezane najviše do
tri (3) udice.

(6) Ribolov odmetom
smije se obavljati uz uporabu udica čija širina luka ne smije biti manja od 7
milimetara.

(7) Ribolov odmetom dopušteno je obavljati u
čitavom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

3. Kančenica

Članak 111.

(1) Kančenica je udičarski ribolovni alat
namijenjen ribolovu pridnenih vrsta riba.

(2) Kančenica se sastoji od uzice, predveza na
kojima su privezane udice i utega.

(3) Ribolov kančenicom smije se obavljati uz
uporabu udica čija širina luka ne smije biti manja od 7 milimetara.

(4) Na kančenici smije biti privezano najviše
pet (5) udica.

(5) Ribolov kančenicom dopušteno je obavljati u čitavom ribolovnom moru
Republike Hrvatske.

4. Tunja samica

Članak 112.

(1) Tunja samica ili plivajući povraz (u
daljnjem tekstu: tunja samica) je udičarski ribolovni alat namijenjen ribolovu
prid­nenih vrsta riba.

(2) Tunja samica se sastoji od uzice, predveza
na kojima su privezane udice i utega.

(3) Uzica tunje samice mora biti privezana na
plutajuću oznaku.

(4) Na plutajućoj oznaci tunje samice treba biti
vidno napisano ime i luka upisa broda ili registarska oznaka brodice kojom se
obavlja tunjom samicom.

(5) U ribolovu tunjom samicom smiju se rabiti udice čija širina luka ne
smije biti manja od 10 milimetara.

(6) Na tunji samici smije biti privezano najviše do dvije (2) udice.

(7) Ribolov tunjom samicom dopušteno je obavljati u cije­lom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

5. Povlačni povraz

Članak 113.

(1) Povlačni povraz ili panula (u daljnjem tekstu: panula) je udičarski
ribolovni alat namijenjen ribolovu.

(2) Panula se sastoji od uzice na čijem kraju su privezane jedna ili
više udica ili varalica.

(3) Ribolov panulom obavlja se iz plovila u pokretu.

(4) Na panuli smiju biti privezane do najviše deset (10) udica.

(5) Kod ribolova
panulom smiju se rabiti udice čija širina luka ne smije biti manja od 7
milimetara.

(6) Ribolov panulom dopušteno je obavljati u cijelom ribolov­nom moru
Republike Hrvatske.

6. Povraz s kukom

Članak 114.

(1) Povraz s kukom namijenjen je ribolovu glavonožaca.

(2) Povraz s kukom sastoji se uzice na čijem kraju je varalica sa
vijencem od igala ili udica.

(3) Kod ribolova povrazom s kukom noću smije se koristiti umjetna
rasvjeta.

(4) Ribolov povrazom s kukom smije se obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

7. Stajaći parangal

Članak 115.

(1) Stajaći parangal je udičarski ribolovni alat namijenjen ribolovu
koji se ne pomiče s mjesta na koje je postavljen.

(2) Stajaći parangal se sastoji od osnove na kojoj su na određenom
razmaku privezane predvezi s udicama.

(3) Ribolov stajaćim parangalima smije se obavljati udicama čija širina
luka ne smije biti manja od 10 milimetara.

(4) Ribolov stajaćim parangalom dozvoljeno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

Članak 116.

(1) Kod obavljanja ribolova stajaćim parangalom mora se vidljivo
označiti položaj stajaćeg parangala dok se nalazi u moru.

(2) Položaj svakog stajaćeg parangala mora se označiti sa vidljivom
plutajućom oznakom na početku i na kraju postav­ljenog stajaćeg parangala.

(3) Plutajuće oznake
na početku i na kraju postavljenog stajećeg parangala moraju biti jednake
veličine i boje.

(4) Pod vidljivom
plutajućom oznakom iz stavka 2. i 3. ovoga članka razumijeva se plutajuća
oznaka od plovaka svijetle boje.

(5) Na plutajućoj
oznaci iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka obavezno moraju biti čitljivo
ispisani ime i luka upisa ili registarska oznaka brodice kojom se obavlja
ribolov stajaćim parangalom.

(6) Veličina slova i brojeva iz stavka 5. ovoga članka mora iznositi
najmanje 5 centimetara.

*8. Plutajući parangal*

Članak 117.

(1) Plutajući parangal je udičarski ribolovni alat namijenjen ribolovu
koji se pod utjecajem morskih struja pomiče s mjesta na koje je postavljen.

(2) Plutajući parangal se sastoji od osnove parangala na kojoj su na
određenom razmaku privezani predvezi i udice.

(3) Ribolov plutajućim parangalom smije se obavljati udicama čija širina
luka ne smije biti manja 10 milimetara.

(4) Ribolov plutajućim parangalom namijenjenim ribolovu tunja (*Thunnus
thynnus*) i drugih vrsta krupne plave ribe smije se obavljati udicama čija
širina luka ne smije biti manja od 30 milimetara.

(5) Ribolov tunja (*Thunnus thynnus*) plutajućim parangalima uz
uporabu brodova dužih od 24 metra (ukupna dužina broda), zabranjeno je
obavljati od 1. lipnja do 1. kolovoza.

(6) Ribolov plutajućim parangalom dozvoljeno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

Članak 118.

(1) Kod obavljanja ribolova plutajućim parangalom mora se vidljivo
označiti položaj plutajućeg parangala dok se nalazi u moru.

(2) Položaj plutajućeg
parangala mora se označiti sa vidljivom plutajućom oznakom na početku i na
kraju postavljenog plutajućeg prangala.

(3) Plutajuće oznake
na početku i na kraju postavljenog plu­ta­jućeg parangala moraju biti jednake
veličine i boje.

(4) Pod vidljivom
plutajućom oznakom iz stavka 2. i 3. ovoga članka razumijeva se plutajuća
oznaka od plovaka svijetle boje.

(5) Na plutajućoj
oznaci iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka obavezno moraju biti čitljivo
ispisani ime i luka upisa broda ili registarska oznaka brodice kojom se obavlja
ribolov plutajućim parangalom.

(6) Veličina slova i
brojeva iz stavka 5. ovoga članka mora iznositi najmanje 10 centimetara.

Članak 119.

U cilju zaštite tunja (*Thunnus thynnus*) neće se izdavati nove
povlastice za lov tunja uz uporabu plutajućih parangala niti će se u postojeće
povlastice upisivati novi plutajući parangali.

XII. LOV ŠKAMPA I DRUGIH SITNIH RAKOVA VRŠAMA

Članak 120.

(1) Vrša za lov škampa (*Nephrops norvegicus*) i vabića (*Squilla
mantis*) u daljnjem tekstu: vrša za sitne rakove, je klopka namijenjena za
lov sitnih rakova.

(2) Vrša za sitne rakove sastoji se od konstrukcije na kojoj je razapet
mrežni teg, a svaka vrša ima jedan ili više otvora (vrš­njaka).

(3) Vrše za sitne rakove smiju se rabiti tako da se postavljaju na
morsko dno pojedinačno ili u skupinama.

Članak 121.

(1) Veličina oka mrežnog tega kod vrša za sitne rakove ne smije biti
manja od 20 milimetara.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka započet će se primjenjivati od 1.
siječnja 2002. godine.

(3) Dok se ne započne s primjenom odredbe stavka 1. ovoga članka
veličina oka mrežnog tega na vrši za sitne rakove ne smije biti manja od 18
milimetara.

(4) Mrežni teg na vrši za sitne rakove mora biti tako postav­ljen da
svako oko mrežnog tega ima oblik kvadrata.

(5) Odredbe stavka 4. ovoga članka o načinu postavljanja mrežnog tega ne
odnose se na vršnjak.

(6) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka dozvoljeno je odstupanje
od 30 %.

Članak 122.

(1) Kod lova vršama za sitne rakove dopušteno je u vrše stav­ljati mamac.

(2) Lov vršama za
sitne rakove dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike
Hrvatske.

Članak 123.

(1) Vrše za sitne
rakove postavljene u nizu obvezno se moraju označiti sa dvije plutajuće oznake
(na početku i na kraju niza).

(2) Na plutajućoj
oznaci obvezno mora biti vidljivo napisano ime i luka upisa broda ili
registarska oznaka brodice kojom se obavlja lov vršama za sitne rakove.

(3) Veličina slova i
brojeva iz stavka 3. ovoga članka mora iznositi najmanje 5 centimetara.

Članak 124.

U cilju zaštite sitnih
rakova neće se izdavati nove povlastice za lov sitnih rakova uz uporabu vrša za
sitne rakove niti će se u postojeće povlastice upisivati nove vrše za sitne
rakove.

XIII. LOV KRUPNIH RAKOVA VRŠAMA

Članak 125.

(1) Vrša za lov krupnih rakova (u daljnjem tekstu: vrša za krupne
rakove) je klopka za lov krupnih rakova jastoga (*Palinurus elephas*),
hlapa (*Homarus gammarus*) i kuke (S*cyllarides latus*).

(2) Vrša za krupne
rakove sastoji se od konstrukcije na kojoj je postavljen mrežni teg, a svaka
vrša ima jedan ili više otvora (vršnjaka).

(3) Vrše za krupne
rakove smiju se rabiti tako da se postav­ljaju na morsko dno pojedinačno ili u
nizu.

Članak 126.

(1) Kod vrša za krupne
rakove smije se rabiti mrežni teg četverostranog oblika.

(2) Veličina oka
mrežnog tega iz stavka 1. ovoga članka ne smije biti manja od 55 milimetara.

(3) Četverostrani
mrežni teg na vršama za krupne rakove mora biti tako postavljen da svako oko
mrežnog tega ima oblik kvadrata.

(4) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka dozvoljeno je odstupanje
od 30 %.

(5) Odredbe iz stavka 1. ovoga članka o načinu postavljanja mrežnog tega
ne odnosi se na vršnjak.

Članak 127.

(1) Kod lova vršama za krupne rakove dopušteno je u vrše stavljati mamac.

(2) Lov vršama za krupne rakove zabranjeno je obavljati od 1. rujna do
1. svibnja.

(3) Lov vršama za krupne rakove dopušteno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

Članak 128.

(1) Položaj vrše za krupne rakove postavljene u moru obvezno se mora
označiti vidljivom plutajućom oznakom dok se vrša nalazi u moru.

(2) Pod vidljivom plutajućom oznakom iz stavka 1. ovoga članka
razumijeva se plovak svijetle boje.

(3) Na plutajućoj oznaci-signalu iz stavka 1. i 2. ovoga članka obvezno
mora biti čitljivo napisano ime i luka upisa broda ili registarska oznaka
brodice kojom se obavlja lov vršom za krupne rakove.

(4) Veličina slova i brojeva iz stavka 3. ovoga članka mora biti
najmanje 5 centimetara.

(5) Vrše za krupne
rakove postavljene u nizu obvezno se moraju označiti sa dvije plutajuće oznake,
na početku i na kraju niza.

XIV. RIBOLOV DRUGIM KLOPKAMA

1. Općenito o ribolovu drugim klopkama

Članak 129.

U smislu ovoga Pravilnika pod ribolovom drugim klopkama smatra se
ribolov uz uporabu ribolovnih alata kao što su:

1. stajaći kogol trata,  (u tekstu
koji slijedi: kogol trata),

2. stajaći jednokrilni kogol za ribolov gavuna običnog  (u tekstu koji slijedi: kogol gavunet).

2. Kogol trata

Članak 130.

(1) Kogol trata je klopka namijenjena za ribolov jegulja (*Anquilla
anquilla*).

(2) Kogol trata rabi se za pregrađivanje korita rijeke i/ili njezinih
pritoka, rukavaca, kanala i drugih akvatorija.

(3) Kogol trata smije se rabiti tako da se krajevi krila i saka
postavljaju na motke zabijene u dno.

(4) Kogol trata se sastoji od krila mreže i sake mreže koji su izrađeni
od mrežnog tega.

(5) Veličina oka
mrežnog tega ni na jednom dijelu kogola trate ne smije biti manja od 12
milimetara.

Članak 131.

(1) Kod obavljanja
ribolova kogolom tratom mora se vidljivo označiti njegov položaj.

(2) Položaj kogola
trate označava se vidljivom plutajućom oznakom na njegovom početku i na kraju.

(3) Plutajuće oznake iz stavka 1. i 2. ovoga članka moraju biti svijetle
boje, na kojima mora biti napisano ime i luka upisa broda ili registarska
oznaka brodice kojom se obavlja ribolov uz uporabu kogola trate.

(4) Veličina slova i/ili brojeva iz stavka 3. ovoga članka mora biti
najmanje 5 centimetara.

Članak 132.

(1) Ribolov kogolom tratom smije se obavljati samo u raz­dob­lju od 1.
rujna do 1. ožujka.

(3) Ribolov kogolom tratom smije se obavljati samo na lo­viš­­tima u
dijelu ribolovne zone G.

(3) Ribolov kogolom tratom dopušteno je obavljati samo na sljedećim
lovištima (u daljnjem tekstu:

 penjala):

1. Mala Neretva - Jarčerog;

2. Mala Neretva - Tlaka;

3. Mala Neretva - Pržinovac;

4. Rječica Desanka;

5. Vanjsko penjalo Put Kabla;

6. Crepina;

7. Crna rijeka
I, II, III i IV;

8. Rijeka
Mislina I, II, III i IV;

9. Jezeranka Matica;

10. Rijeka Mislina, PIK-ov kanal;

11. Rijeka
kod Trna;

12. Desanka, rijeka
od granice općine Metković do Crne rijeke;

13. Crna rijeka,
od mosta Rastoka do »Grla« u Vlaškoj;

14. Gradina rijeka,
od Neretve prema Vrnjačkoj glavici s jarugom Medakuša niz ušće do novog kanala;

15. Široka, od vrha Malog Gumanca pa do mora.

(4) Po jednom penjalu smije se
postaviti samo jedna (1) kogol trata, koja smije imati do najviše tri (3) sake.

Članak 133.

(1) Pravo na postavljanje kogola trate na jednom od penjala utvrđuje se
- ždrijebom.

(2) Ždrijeb iz stavka 1. ovoga članka provodi Područna jedinica Uprave
ribarstva Ministarstva poljoprivrede i šumarstva u Dubrovniku.

(3) Ždrijeb iz stavka 1. ovog članka provodi se za ribolovnu sezonu,
koja traje od 1. rujna od 1. ožujka.

(4) Ždrijeb iz stavka 1. ovoga članka za ribolovnu sezonu mora se
provesti najkasnije do 1. kolovoza.

(5) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka ždrijeb za pravo
postavljanja kogola trate za ribolovnu sezonu 2000. - 2001. mora se provesti
najkasnije do 15. listopada 2000. godine.

Članak 134.

Ždrijebu za obavljanje ribolova kogolom tratom mogu pristupiti samo
pravne ili fizičke osobe koje u povlastici za obavljanje gospodarskog ribolova
imaju upisanu kogol tratu.

3. Kogol gavunet

Članak 135.

(1) Kogol gavunet je klopka namijenjena ribolovu gavuna olige (*Atherina
boyeri*) i običnog gavuna (*Atherina hepsetus*).

(2) Kogol gavunet sastoji se od jednog krila i sake koji su izrađeni od
jednostrukog mrežnog tega.

(3) Veličina oka mrežnog tega kogola gavuneta smije biti od 5 milimetara
do 12 milimetara.

(4) Kod ribolova kogolom gavunetom zabranjeno je rabiti umjetnu rasvjetu.

(5) Ribolov kogolom gavunetom dopušteno je obavljati od 1. svibnja do 1.
veljače.

(6) Ribolov kogolom gavunetom smije se obavljati samo u ribolovnoj zoni
A.

Članak 136.

(1) Kod obavljanja ribolova kogolom gavunetom mora se vidljivo označiti
njegov položaj.

(2) Položaj kogola gavuneta označava se plutajućom oznakom na njegovom
početku i na kraju.

(3) Plutajuće oznake iz stavka 1. i 2. ovoga članka moraju biti svijetle
boje mora biti napisano ime i luka upisa broda ili registarska oznaka brodice
kojom se obavlja ribolov uz uporabu kogola gavuneta.

(4) Veličina slova i/ili brojeva iz stavka 3. ovoga članka mora biti
najmanje 5 centimetara.

XV. LOV ŠKOLJAKA

1. Općenito o lovu školjaka

Članak 137.

Školjke se smiju loviti uz uporabu sljedećih
ribolovnih alata:

1. Dredža rampon, (u tekstu koji slijedi:
rampon),

2. Dredža kunjkara (u tekstu koji slijedi: kunjkara).

2. Rampon

Članak 138.

(1) Rampon je namijenjen lovu školjaka.

(2) Ribolov ramponom obavlja se povlačenjem po
morskom dnu.

(3) Rampon se sastoji od metalnog okvira na koji
je pričvršćena saka od mrežnog tega.

(4) Na
donjem dijelu metalnog okvira, koji struže po morskom dnu, nalaze se zupci, a
na gornjem dijelu je koso pri­čvrš­ćena daska.

(5)
Veličina oka mrežnog tega sake rampona ne smije biti manja od 40 milimetara.

(6) Lov uz
uporabu rampona dopušten je u razdoblju od 15. prosinca do 16. rujna.

(7) Lov
ramponom u ribolovnom moru Republike Hrvatske smije se obavljati samo u dijelu
ribolovne zone A unutar akvatorija koji je omeđen spojnicama između točaka A i
B, B i C, C i D te A i D:

točka A -
točka koja se nalazi na udaljenosti dvije (2) morske milje od rta Savudrija u
kursu 270°,

točka B -
točka koja se nalazi na vanjskoj granici teritorijalnog mora Republike Hrvatske
u kursu 270° od rta Savudrija,

točka C -
točka koja se nalazi na vanjskoj granici teritorijalnog mora Republike Hrvatske
u kursu 270° od rta Barbariga,

točka D -
točka koja se nalazi na udaljenosti dvije (2) morske milje od rta Barbariga u
kursu 270°.

Spojnica između točke A i B je najkraća ravna crta.

Spojnica između točke B i C je razlomljena crta koja slijedi vanjsku
granicu teritorijalnog mora Republike Hrvatske.

Spojnica između točke C i D je najkraća ravna crta.

Spojnica između točke A i D je razlomljena crta koja je od obale kopna
udaljena dvije (2) morske milje.

Članak 139.

Na svakom ramponu mora
biti napisano ime i luka upisa broda ili registarska oznaka brodice kojom se
obavlja lov ramponom.

Članak 140.

U cilju zaštite školjaka i biocenoza morskog dna neće se izdavati nove
povlastice za lov školjaka uz uporabu rampona niti će se u postojeće povlastice
upisivati novi ramponi.

3. Kunjkara

Članak 141.

(1) Kunjkara je namijenjena za lov školjke
kunjke (*Arca noae*).

(2) Lov kunjkarom obavlja se povlačenjem mreže
po morskom dnu, a u lovu se smiju rabiti najviše do dvije (2) mreže po jednom
plovilu.

(3) Kunjkara se sastoji od metalnog okvira ili
drvene grede na kojoj je pričvršćena saka od mrežnog tega.

(4) Na donjem dijelu metalnog okvira koji struže
po morskom dnu nalazi se strugač ili neko drugo opterećenje.

(5) Duljina metalnog okvira ili grede kunjkare
ne smije biti veća od 280 centimetara.

(6) Veličina oka sake kunjkare ne smije biti
manja od 40 milimetara.

(7) Lov uz uporabu kunjkare zabranjeno je
obavljati od 1. lipnja do 1. rujna.

(8) Lov kunjkarom dopušteno je obavljati samo u
ribolovnim zonama A, E i F.

 (9) U ribolovnoj zoni E lov kunjkarom dozvoljeno je obav­ljati samo
u lovištu Novigradskog i Karinskog mora.

Članak 142.

U cilju zaštite školjke kunjke i biocenoza morskog dna neće se izdavati
nove povlastice za lov školjke kunjke uz uporabu kunjkare niti će se u
postojeće povlastice upisivati nove kunjkare.

XVI. LOV ILI SAKUPLJANJE DRUGIH MORSKIH
ORGANIZAMA

1. Općenito o lovu drugih morskih organizama

Članak 143.

U smisli ovoga Pravilnika lov drugih morskih organizama od­­no­si se na:

1. lov velikog morskog crva (*Eunice gigantea*) uz uporabu naprave
za lov velikog morskog crva i ostalih dozvoljenih ribolov­nih alata,

2. lov rakovice (*Maja squinado*) uz uporabu račnjaka.

*2. Ribolov velikog morskog crva* **(*Eunice
gigantea*)**

Članak 144.

(1) Veliki morski crv smije se loviti uz uporabu naprave za lov velikog
morskog crva, malih ostiju i drugim napravama.

(2) Lov velikog morskog crva zabranjeno je obavljati uz upo­­rabu
aparata pomoću kojih se osobi koja obavlja lov omo­gućava disanje pod morem.

(3) Kod lova velikog morskog crva smije se rabiti umjetna rasvjeta
jačine do najviše 2000 kandela.

(4) Lov velikog morskog crva smije se obavljati danju i noću tijekom
cijele godine.

(5) Lov velikog crva dopušteno je obavljati u cijelom ribolov­nom moru
Republike Hrvatske.

3. Ribolov rakovice (Maja squinado)

Članak 145.

(1) Za lov rakovice smije se rabiti račnjak.

(2) Račnjak je naprava za lov rakovice koja se sastoji od motke na kojoj
su postavljene savijene čelične žice.

(3) Lov račnjakom zabranjeno je obavljati u razdoblju od 1. lipnja do 1.
prosinca.

(4) Lov rakovice račnjakom dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

*4. Općenito o sakupljanju drugih morskih organizama*

Članak 146.

U smislu
ovoga Pravilnika pod sakupljanjem drugih morskih organizama smatra se ručno
sakupljanje školjaka (*Bivalvia*), puževa (*Gastropoda*), koralja (*Anthozoa*)
i spužava (*Spongia*) na njihovim staništima na morskom dnu bez uporabe ribolovnih
alata odnosno sa ili bez uporabe aparata za ronjenje i priručne opreme.

Članak 147.

U smislu ovoga
pravilnika pod ronilačkim aparatima po­mo­ću kojih je osobi koja roni omogućeno
disanje pod morem smat­raju se ronilački aparati na zrak ili mješavinu plinova.

5. Sakupljanje školjaka

Članak 148.

(1) Pod sakupljanjem školjkaša u smislu ovoga Pravilnika smatra se
sakupljanje školjaka (*Bivalvia*) i puževa (*Gastropoda*) uz uporabu
ronilačkih aparata i priručne opreme.

(2) Kod sakupljanja
školjkaša dopušteno je rabiti sljedeću priručnu opremu:

1. - strugač (rašketa),

2. - grablje,

3. - kliješta,

4. - trgač.

(3) Sakupljanje
školjkaša dopušteno je obavljati u cijelom ribolovnom moru Republike Hrvatske.

Članak 149.

U cilju zaštite
školjkaša neće se izdavati nove povlastice za skupljanje školjkaša niti će se u
postojeće povlastice upisivati no­va ronilačka i priručna oprema za sakupljanje
školjkaša.

6. Sakupljanje koralja (Corallium rubrum)

Članak 150.

(1) Kod sakupljanja koralja od priručne opreme dopušteno je koristiti
sjekiru za otkidanje koralja.

(2) Sakupljanje koralja dopušteno je obavljati samo u razdob­lju od 1.
travnja do 1. prosinca.

(3) Sakupljanje
koralja dozvoljeno je obavljati na njihovim staništima u cijelom ribolovnom
moru Republike Hrvatske.

Članak 151.

Radi zaštite koralja po jednoj povlastici dopušteno je sakupiti do
najviše 200 kilograma koralja tijekom sezone sakupljanja.

Članak 152.

Radi zaštite koralja neće se izdavati nove povlastice za sakup­ljanje
koralja niti će se u postojeće povlastice upisivati nova ronilačka i priručna
oprema za sakupljanje koralja.

7. Sakupljanje spužava

Članak 153.

(1) Sakupljanje spužava dopušteno je obavljati tako da se spužve ručno
ili priručnom opremom otkidaju sa podloge na koju su pričvršćene.

(2)Sakupljanje spužava dopušteno je obavljati u cijelom
ribolovnom moru Republike Hrvatske.

Članak 154.

Radi zaštite spužava neće se izdavati nove povlastice za sakupljanje
spužava niti će se u postojeće povlastice upisivati nova ronilačka oprema za
sakupljanje spužava..

XVII. POSEBNE ODREDBE

1. Iznimke od zabrane izdavanja novih povlastica

Članak 155.

(1) Povlastice za obavljanje ribolova na moru uz uporabu određenog
ribolovnog alata ili opreme, kod kojega je određeno da se zbog zaštite riba
i/ili drugih morskih organizama na odre­đenom ribolovnom području ili zoni neće
izdavati nove povlastice odnosno da se u postojeće povlastice ne smiju
upisivati takovi novi ribolovni alati i oprema, smiju se iznimno izdati drugom
ovlašteniku povlastice samo u slučajevima:

1. kad ovlaštenik
povlastice (pravna ili fizička osoba) proda plovilo, ribolovni alat i opremu i
kad nakon toga zatraži da mu se iz povlastice izbriše to plovilo, ribolovni
alat ili oprema, a pravna ili fizička osoba koja je kupila to plovilo,
ribolovni alat i opremu zatraži da joj se izda povlastica za obavljanje
ribolova uz uporabu tog plovila, ribolovnog alata ili opreme;

2. kad
ovlaštenik povlastice (fizička osoba) ugovorom o darovanju daruje plovilo,
ribolovni alat ili opremu i zatraži da mu se iz povlastice izbriše obavljanje
ribolova tim plovilom, ribolovnim alatom ili opremom a darovani zatraži da mu
se izda povlastica uz uporabu toga plovila, ribolovnog alata ili opreme;

(2) Kod prijenosa
povlastica iz stavka 1. ovoga članka mora se prodati odnosno darovati sav u
povlastici upisan ribolovni alat za koji je ograničeno izdavanje povlastica na
određenom ribolovnom području ili zoni.

2. Konstrukcijsko-tehničke osobine ribolovnih alata

Članak 156.

(1) Veličina oka uzlovnog mrežnog tega, pletenog od konca ili sličnih
materijala, mjeri se u mokrom stanju od sredine jednog uzla do sredine drugog
uzla dužinom ispružene stranice oka mrež­nog tega.

(2) Veličina oka bezuzlovnog mrežnog tega, pletenog od konca ili sličnih
materijala, mjeri se u mokrom stanju dužinom is­pru­žene stranice oka između
sredina dviju spojnica oka mrežnog tega.

(3) Prigodom mjerenja veličine oka iz stavka 1. ili 2. ovoga članka mora
se izmjeriti veličina najmanje deset (10) oka mrežnog tega ( udaljenost između
11 čvorova) i na temelju tih mjerenja odrediti srednju vrijednost veličine oka
mrežnog tega.

(4) Grafički prikaz načina mjerenja veličine oka uzlovnog i bezuzlovnog
mrežnog tega pletenog od konca tiskani su uz ovaj Pravilnik i čine njegov
sastavni dio (Prilog 1.).

Članak 157.

(1) Kod vrša ili drugih klopki pletenih od metala ili drugog krutog
materijala kod kojih je oko četverostranog ili šesterostranog oblika, veličina
oka mjeri se najkraćom duljinom otvora oka.

(2) Grafički prikazi načina mjerenja veličine oka četverostranog ili
šesterostranog oblika iz stavka 1. ovoga članka tiskani su uz ovaj Pravilnik i
čine njegov sastavni dio (Prilog 2.).

Članak 158.

(1) Veličina udice mjeri se širinom luka (zakrivljenog dijela) mjereno
na najširem dijelu vanjskog ruba, odnosno najvećom udaljenošću između najšireg
dijela vanjskog ruba prednjeg i stra­žnjeg luka udice.

(2) Grafički prikaz načina mjerenja veličine udice tiskan je uz ovaj
Pravilnik i čini njegov sastavni dio (Prilog 3.).

2. Snaga porivnog stroja plovila

Članak 159.

(1) U smislu ovoga Pravilnika kao snaga porivnog stroja plovila smatra
se isključivo nazivna snaga stroja prema originalnoj deklaraciji proizvođača
toga stroja.

(2) U slučaju kada se
plovilo pokreće uz uporabu dva ili više porivnih strojeva tada se kao snaga
porivnog stroja plovila smatra zbroj nazivnih snaga ugrađenih porivnih strojeva
prema originalnim deklaracijama proizvođača tih strojeva.

XVIII. REDOSLIJED I
UVJETI OBAVLJANJA RIBOLOVA

*1. Provođenje ždrijeba za utvrđivanje redoslijeda
obavljanja ribolova*

Članak 160.

(1) Obavijest o provođenju ždrijeba za utvrđivanje redoslijeda
obavljanja ribolova uz uporabu određenog ribolovnog alata na određenom lovištu
objavit će se na oglasnim pločama svih područnih jedinica Ministarstva.

(2) Ždrijeb provodi
povjerenstvo, sastavljeno od djelatnika Ministarstva, koje imenuje ministar (u
daljem tekstu: Povjerenstvo).

(3) Povjerenstvo se sastoji od predsjednika, dva člana i tajnika.

Članak 161.

Ždrijebu članka 68., članka 98., i članka 133. ovoga Pravilnika može
pristupiti svaka pravna ili fizička osoba koja ima povlasticu za obavljanje
ribolova uz uporabu ribolovnih alata za koje se provodi ždrijeb.

Članak 162.

(1) Prijava za
ždrijebanje predaje se povjerenstvu na dan provođenja ždrijebanja u vremenu od
08.30 do 11.00 sati.

(2) Prijava za ždrijebanje obvezno mora sadržavati:

1. ime i prezime fizičke osobe te tvrtku fizičke osobe odnos­no naziv i
sjedište pravne osobe te ime ovlaštene osobe u pravnoj osobi;

2. fotokopiju povlastice za obavljanje gospodarskog ribolova na moru iz
koje je vidljivo da ovlaštenik smije obavljati takav ribolov uz uporabu
ribolovnog alata za koji se provodi ždri­jebanje.

(3) Uz prijavu za ždrijebanje obvezno se mora priložiti potvrda o
uplaćenom novčanom iznosu od 50,00 kuna, na račun Ministarstva poljoprivrede i
šumarstva, na ime troškova provo­đenje ždrijeba.

(4) Pravne i fizičke osobe, ovlaštenici povlastice za obav­ljanje
gospodarskog ribolova uz uporabu ribolovnog alata za koji se provodi ždrijeb,
mogu dati više prijava ako su ovlaštenici više povlastica za obavljanje
ribolova za koji se provodi ždrijeb, ali svaka takva prijava mora se dati
posebno i za nju moraju biti ispunjeni uvjeti iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka.

Članak 163.

(1) Ždrijeb se provodi tehnikom izvlačenja listića.

(2) O tehnici provođenja ždrijeba odlučuje Povjerenstvo - ovisno o vrsti
ribolovnog alata za koji se provodi ždrijeb.

Članak 164.

(1) Nakon provedenog ždrijebanja sastavlja se zapisnik o rezultatima
ždrijeba, koje potpisuju predsjednik i članovi Povjerenstva, na temelju kojeg
je područna jedinica Ministarstva, u roku od najduže 20 dana, dužna izdati
rješenje o redoslijedu i načinu obavljanja ribolova uz uporabu ribolovnog alata
za koji je provedeno ždrijebanje.

(2) Zapisnik o
rezultatima ždrijeba istaknut će se na oglasnoj ploči područne jedinice u kojoj
je proveden ždrijeb.

(3) Zapisnik iz stavka
2. ovoga članka dostavit će se Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva.

(4) Radi provođenja
inspekcijskog nadzora zapisnik iz stavka 2. ovoga članka dostavit će se i
Državnom inspektoratu.

Članak 165.

Rješenje za obavljanje
ribolova za koji je provedeni ždrijeb iz stavka 1. članka 164. ovoga
Pravilnika, koje pravnim ili fizič­kim osobama na temelju provedenog ždrijeba
izdaje nadležna područna jedinica Ministarstva mora u izreci rješenja obvezno
sadržavati sljedeće podatke:

1. ime, prezime i/ili
tvrtku fizičke osobe ili naziv i adresu pravne osobe koja je ovlaštenik
povlastice za obavljanje gospodarskog ribolova;

2. podatke o povlastici za obavljanje gospodarskog ribolova na moru
(broj i datum izdavanja povlastice, podaci o ribolovnim alatima i plovilima
upisanim u povlastici);

3. način i uvjete pod kojima se smije obavljati ribolov za koji je
proveden ždrijeb.

Članak 166.

Pravo obavljanja
ribolova koje je utvrđeno temeljem provedenog ždrijeba ne može se prenositi na
druge pravne ili fizičke osobe.

*2. Posebne odredbe o redoslijedu i uvjetima obavljanja
ribolova*

Članak 167.

Pravo na obavljanje ribolova na lovištu za koje nije propisano
provođenje ždrijeba ili za koje nije proveden propisani ždrijeb stječe se
dolaskom na lovište.

Članak 168.

(1) Ribolov sitne plave ribe ima prednost pred svim ostalim vrstama
ribolova.

(2) Druge vrste ribolova smiju se obavljati na udaljenosti od najmanje
500 metara od lovišta sitne plave ribe.

(3) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka ako se na lovištu za
ribolov sitne plave ribe pojavi i krupna plava riba, pred­nost ima ribolov
krupne plave ribe.

Članak 169.

Radi nesmetanog obavljanja ribolova sitne plave ribe zabranjeno je
približavati se svjećaricama bilo kojim plovilom na udaljenost manju od 300
metara.

Članak 170.

(1) Kod ribolova sitne
plave ribe uz uporabu umjetne rasvjete, svaka od svjećarica dviju susjednih
ribolovnih ekipa smije se nalaziti na udaljenosti od najmanje 300 metara ili na
udaljenosti od najmanje 500 metara kad se svijetli uz uporabu elektro-agregata.

(2) Iznimno
od odredbe stavka 1. ovoga članka udaljenost između svjećarica može biti i
manja, ali ne manja od udaljenosti 100 metara, ako se ribolov sitne plave ribe
obavlja na lovištima koja su zbog konfiguracije terena manjih površina.

Članak 171.

Ribolov koćicom -
tartanom nije dopušten na udaljenosti manjoj od 300 metara od oznake položaja
drugih ribolovnih alata ili lovišta za koje je proveden ždrijeb za utvrđivanje
redoslijeda ili prava obavljanja ribolova.

XIX. ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 172.

U slučaju kada se u ribolovnoj zoni ili u dijelu ribolovne zone pojavi
veća količina nedoraslih riba ili rakova ili ženki rakova (hlapova, jastoga,
rakovica ili škampa) ministar poljoprivrede i šumarstva može temeljem:

- rezultata praćenja stanja riba i/ili drugih morskih organizama;

- dojave ili inicijative pročelnika područnih jedinica ministarstva;

- dojave osoba ovlaštenih za provođenje
inspekcijskih nadzora iz područja morskog ribarstva;

- dojave
pravnih osoba registriranih za poslove istraživanja mora;

- dojave
pravnih ili fizičkih osoba koje obavljaju gospodarski ribolov na moru;

donijeti
rješenje o privremenoj zabrani ribolova određenim ribolovnim alatom u toj
ribolovnoj zoni ili dijelu ribolovne zone.

Rješenje iz
stavka 1. ovoga članka dostavit će se strukovnim grupama ribara udruženih pri
Hrvatskoj gospodarskoj komori i Hrvatskoj obrtničkoj komori i oglasit će se u sredstvima javnog priopćavanja.

Članak 173.

(1) U
gospodarskom ribolovu na moru zabranjena je uporaba ronilačkih aparata.

(2) Iznimno
od odredbe stavka 1. ovoga članka odredbe ovoga članka ne odnose se na ribolov
i sakupljanje: školjkaša, koralja i spužava.

Članak 174.

U obavljanju
gospodarskog ribolova na moru zabranjena je uporaba podvodne puške.

Članak 175.

(1) Pod
zabranom uporabe ronilačkih aparata i/ili podvodnih pušaka, u smislu članka
173. i članka 174. ovoga Pravilnika razumijeva se i držanje ronilačkih aparata
i/ili podvodnih pušaka u plovilu kojim se obavlja ribolov i/ili njihovo nošenje
uz obalu na lovištima na kojima je moguće obavljati gospodarski ribolov.

(2) Odredbe
iz stavka 1. ovoga članka o zabrani uporabe ronilačkih aparata ne odnose se na
plovila na kojima se obavlja ribolov uz uporabu povlačnih mreža i kružnih mreža
plivarica.

Članak 176.

Zabranjeno
je držati u plovilu vrste i količine ribolovnih alata koje nisu upisane u
povlastici.

Članak 177.

Kod obavljanja
ribolova zabranjeno je držati na plovilu, rabiti i/ili nositi uz obalu:

1. vrste i/ili
količine ribolovnih alata koji nisu upisani u pov­lastici,

2. ribolovne alate
čije konstrukcijsko – tehničke osobine nisu sukladne odredbama ovog Pravilnika,

3. ribolovne alate
čija je uporaba zabranjena u tom razdoblju u cijelom ribolovnom moru Republike
Hrvatske,

4. ribolovne alate
čija uporaba nije predviđena ovim pravilnikom.

Članak 178.

Zabranjeno je držati u
plovilu ili nositi uz obalu eksplozivna ili kemijska sredstva pomoću kojih se
može ubijati, trovati ili omamljivati ribe i druge morske organizme.

Članak 179.

(1) Nakon što je izlovljena
dopuštena kvota određene vrste ribe ili drugog morskog organizma zabranjeno je
obavljanje daljnjeg ribolova te vrste ribe ili drugog morskog organizma.

(2) Nakon što je
izlovljena dopuštena kvota određene vrste ribe ili drugog morskog organizma na plovilu,
koje plovi izvan akvatorija luke, zabranjeno je držati ribolovni alat
namijenjen samo za ribolov te vrste ribe ili drugog morskog organizma.

(3) Odredba stavka 1.
ovoga članka ne primjenjuje se na plovilo koje je vezano u luci.

Članak 180.

Nakon što je
sakupljena kvota određena za sakupljanje određenog morskog organizma po jednoj
povlastici zabranjeno je obavljanje daljnjeg sakupljanja tog morskog organizma.

Članak 181.

Bez obzira na vrstu
ribolovnog alata ili način na koji su ulov­ljeni obavezno se moraju neškodljivo
vratiti u more:

- svi jastozi (*Palinurus
elephas*), hlapovi (*Hommarus gammarus*) i rakovice

 (*Maja squinado)* čija veličina je manja
od najmanje propisane veličine ispod koje se ne smiju riboloviti, sakupljati
niti stav­ljati u promet;

- sve ženke jastoga i
hlapa s vanjskim jajima,

- sve ženske rakovice
s zatamnjenim vanjskim jajima.

Članak 182.

(1) U smislu ovoga
Pravilnika vremenom izlaska sunca smatra se:

1. - 05.00 sati za
PROLJEĆE;

2. - 04.00 ssti za
LJETO;

3. - 07.00 sati za
JESEN;

4. - 08.00 sati za
ZIMU.

(2) U smislu ovoga
Pravilnika vremenom zalaska sunca smatra se:

1. - 20,00 sati za
PROLJEĆE;

2. - 21.00 sati za
LJETO;

3. - 18.00 sati za
JESEN;

4. - 17.00 sati za
ZIMU.

XX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 183.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaju važiti:

1. odredbe Pravilnika
o obavljanju ribolova pridnenom povlačnom mrežom koćom ( »Narodne novine«, br.
69/97, 97/97, 136/97, 87/98, 108/98 i 145/98);

2. odredbe Pravilnika
o obavljanju ribolova ramponom (»Narodne novine«, br. 4/97);

3. odredbe Pravilnika
o obavljanju ribolova mrežama staja­ćicama (»Narodne novine«, br. 43/97, 63/97,
69/97, 94/97, 87/98 i 95/98);

4. odredbe Pravilnika
o ribolovu ludrom, zagonicom i fružatom (»Narodne novine«, br. 87/98, 95/98,
108/98 i 61/00);

5. odredbe točke IV. i
V. Naredbe o ribolovu tunja - *Thunnus thynnus* (»Narodne  novine«, br. 19/99);

6. odredbe Pravilnika
o privrednom i športskom ribolovu, uzgoju riba i drugih  morskih životinja, vađenja spužava, koralja,
školjkaša i morskoga bilja (»Narodne novine«, br. 34/85, 35/86, 26/87, 9/89,
26/90, 130/97, 34/98 i 34/99), koje se odnose na ribolov i sakupljanje:

7. odredbe Pravilnika
o obavljanju privrednoga športskoga morskog ribolova, te zaštiti riba i drugih
morskih životinja na području Velebitskoga kanala (»Narodne novine«, br. 49/93,
10/97, 79/97, 34/98 i 87/98);

8. odredbe odluka
skupština bivših općina odnosno odredbe odluka županijskih skupština, koje se
odnose na obavljanje gospodarskog ribolova na moru.

Članak 184.

Ovaj Pravilnik stupa
na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/00-01/112

Urbroj: 525-1-00-1

Zagreb: 23. kolovoza 2000.

Ministar
poljoprivrede i šumarstva
**mr. sc.** **Božidar Pankretić,** v. r.

PRILOG br. 1

VELIČINA OKA UZLOVNOG MREŽNOG TEGA PLETENOG OD
SINTETSKOG KONCA

![](dodatni/374395.gif)

VELIČINA OKA BEZUZLOVNOG MREŽNOG TEGA PLETENOG OD
SINTETSKOG KONCA

![](dodatni/374396.gif)

PRILOG br. 2

NAČIN MJERENJA VELIČINE ČETVEROSTRANOG I ŠESTEROSTRANOG
OBLIKA OKA PLETENOG OD METALA ILI DRUGOG KRUTOG MATERIJALA KOD VRŠA ILI DRUGIH
KLOPKI

if !supportListsa)      endifČETVEROSTRANI
OBLIK OKA

![](dodatni/374397.gif)

b)
ŠESTEROSTRANI OBLIK OKA

![](dodatni/374398.gif)

PRILOG br. 3

NAČIN MJERENJA ŠIRINE LUKA UDICE

![](dodatni/374399.gif)

Pravilnik, NN 83/2000-1734
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)