## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/2008-04/04, urbroj: 580-03-08-54-6 od 27. lipnja 2008.

### NN 115/2008 (7.10.2008.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/2008-04/04, urbroj: 580-03-08-54-6 od 27. lipnja 2008.

# AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

**3328**

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na temelju članka 5. i članka 13. stavka
4. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05), u upravnom
postupku donošenja odobrenja na Prijedlog Odluke o davanju suglasnosti
poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o., sa sjedištem u Omišlju, Hamec 1, za
zaduženje na domaćem tržištu kod kreditora Erste&SteiermärkischeBank d.d.
Rijeka, uz državno jamstvo, pokrenutom na temelju zahtjeva Ministarstva mora,
prometa i infrastrukture Republike Hrvatske sa sjedištem u Zagrebu, Prisavlje
14, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, sa 109. sjednice
održane 27. lipnja 2008., donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Utvrđuje se da se Prijedlog Odluke o davanju suglasnosti poduzetniku Zračna
luka Rijeka d.o.o., sa sjedištem u Omišlju, Hamec 1, za zaduženje na domaćem
tržištu kod kreditora Erste&SteiermärkischeBank d.d. Rijeka, ne odnosi na
državnu potporu u smislu odredbi Zakona o državnim potporama.
II. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. ZAHTJEV ZA POKRETANJE POSTUPKA

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je 17.
ožujka 2008., od Ministarstva mora, prometa i infrastrukture sa sjedištem u
Zagrebu, Prisavlje 14, (dalje: Ministarstvo) dopis od 5. ožujka 2008., klasa:
441-01/07-01/21, urbroj: 530-09-06-2, u privitku kojeg je dostavljen Prijedlog
Odluke o davanju suglasnosti poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o., sa sjedištem
u Omišlju, Hamec 1, za zaduženje na domaćem tržištu kod kreditora Erste&SteiermärkischeBank
d.d. Rijeka, uz državno jamstvo (dalje: Prijedlog Odluke).
Kako zaprimljena dokumentacija nije bila dovoljna za donošenje meritornog
rješenja, Agencija je, sukladno članku 9. stavcima 1. i 2. ZDP-a, zahtjevima od
27. ožujka 2008., klasa: UP/I 430-01/2008-04/04, urbroj: 580-03-08-31-02 i
580-03-08-31-03 zatražila od Ministarstva i Erste&Steiermärkische Bank d.d.
dostavu dodatne dokumentacije i očitovanja.
Tako je od Ministarstva zatražena dostava podataka i cjelokupne dokumentacije iz
koje je vidljivo poslovanje poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o., dok je od
Erste&SteiermärkischeBank d.d. zatraženo očitovanje može li poduzetnik ostvariti
pravo na kredit čiji bi povrat, umjesto državnog jamstva, bio osiguran ostalim
instrumentima osiguranja, te koliko bi u tom slučaju iznosila kamatna stopa.
Dana 16. travnja 2008., zaprimljen je odgovor Erste&Steier­märkische Bank d.d. u
svezi mogućeg kreditiranja poduzetnika, dok je Agencija traženu dostavu podataka
i očitovanje Ministarstva zaprimila dana 2. svibnja 2008.

2. UTVRĐIVANJE ČINJENICA

2.1. Na temelju dostavljenih podataka utvrđeno je sljedeće:
Poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. upisan je u registru Trgovačkog suda u
Rijeci, s matičnim brojem subjekta upisa 040136755, sa sjedištem u Omišlju,
Hamec 1.
Sukladno Pravilniku o razvrstavanju poslovnih subjekata prema Nacionalnoj
klasifikaciji djelatnosti (»Narodne novine«, broj 52/03) osnovna djelatnost
poduzetnika je redovan i izvanredan zračni prijevoz, te usluge u zračnim lukama.
Temeljem članka 10. Zakona o zračnim lukama (»Narodne novine«, broj 19/98)
Društvo Aerodrom Rijeka – Rivijera Kvarner (dalje: Društvo) postalo je pravna
osoba u čijem temeljnom kapitalu s određenim ulozima sudjeluju Republika
Hrvatska, županija na čijem se području nalazi zračna luka i jedinice lokalne
samouprave.
Postupak pretvorbe poduzetnika Zračne luke Rijeka d.o.o. dovršen je upisom u
sudski registar Trgovačkog suda u Rijeci dana 27. listopada 1998., po prijavi
broj Tt-98/1461-4, od kada Društvo posluje pod nazivom Zračna luka Rijeka,
društvo s ograničenom odgovornošću za usluge u zračnom prometu.
Temeljni kapital poduzetnika u 2006., iznosio je 144.203.100,00 kuna, a u njemu
sudjeluju Republika Hrvatska s 55 posto, Primorsko-goranska županija s 20 posto,
Grad Rijeka s 10 posto, Gradovi Krk, Crikvenica i Opatija svaki s 4 posto, te
Grad Omišalj s 3 posto.

*Tabela 1.* MJESEČNI TIJEK PUTNIKA U 2007.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mjesec | | | | | | | | | | | | |  |
|  | I. | II. | III. | IV. | V. | VI. | VII. | VIII. | IX. | X. | XI. | XII. | UKUPNO |
| Domaći | 6 |  | 6 | 10 | 13 | 14 | 234 | 206 | 20 | 2 | 1 | 4 | 516 |
| Međunarodni | 1.321 | 1.037 | 2.327 | 9.455 | 16.062 | 23.897 | 32.627 | 35.073 | 24.615 | 10.854 | 1.251 | 1.840 | 160.359 |
| Tranzit |  | 1 | 2 | 210 | 390 | 312 | 357 | 279 | 166 | 135 | 8 | 5 | 1.865 |
| UKUPNO | 1.327 | 1.038 | 2.335 | 9.675 | 16.465 | 24.223 | 33.218 | 35.558 | 24.801 | 10.991 | 1.260 | 1.849 | 162.740 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.
Obrada:Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Prema navodima poduzetnika, a kako je to prikazano u Tabeli 1., zračna luka
Rijeka, kojom upravlja poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o., godišnje ostvaruje
promet s manje od 200.000 prevezenih putnika. Većinu godišnjeg prometa ostvaruje
u ljetnim mjesecima, odnosno u vrijeme turističke sezone, iz čega proizlazi da
zračna luka Rijeka daje značajan doprinos razvoju regije u kojoj se nalazi i
jačanju turizma kao važne gospodarske grane iz razloga što u zračnu luku
uglavnom slijeću čarter letovi s turistima.
Međutim, zbog sigurnijeg i kvalitetnijeg obavljanja djelatnosti, na razini
sadašnjeg ostvarenja prometa, a pogotovo u perspektivi daljnjeg razvoja zračne
luke, prema navodima Ministarstva, nužna su velika ulaganja u infrastrukturu i
opremu zračne luke Rijeka, čime bi se omogućilo da ista bude aktivni sudionik u
razvoju turizma u gospodarskoj regiji.
Financiranje potrebnih nabava opreme i izgradnje infrastrukture iziskuje velika
financijska sredstva koja poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. ne može osigurati
iz svojeg redovnog poslovanja, te je stoga za sva veća ulaganja poduzetniku
nužno financiranje iz Državnog proračuna Republike Hrvatske.
Iz tog je razloga poduzetnik zatražio državno jamstvo u korist Erste&SteiermärkischeBank
d.d. za kreditno zaduženje radi planiranih investicijskih ulaganja i
investicijskih održavanja zračne luke Rijeka. Kreditno zaduženje poduzetnika u
ovom slučaju iznosilo bi 28.000.000,00 kuna, dok bi jamstvo pokrivalo 80 posto
kreditnog zaduženja i iznosilo bi 22.400.000,00 kuna. Dospijeće kredita odnosno
rok otplate kredita je osam godina, računajući od 1. prosinca 2013., uz dvije
godine počeka, računajući od 1. siječnja 2011.
Sredstvima kredita financirala bi se adaptacija i preuređenje pristanišne zgrade
s pripadajućom opremom (40,7 posto ukupne vrijednosti kredita), izgradnja nove
pristanišne zgrade za domaći i međunarodni dolazak s pripadajućom opremom (46,4
posto), izgradnja cargo skladišta koje bi bilo i garaža za opremu (7,1 posto),
izgradnja platforme za generalnu avijaciju (2,9 posto), sanacija kanalizacije
(1,8 posto), te izgradnja biopročišćivača za otpadne vode (1,1 posto).
Vezano uz izgradnju biopročišćivača za otpadne vode, Hrvatske vode, pravna osobe
za upravljanje vodama, izdala je Dozvolbeni nalog od 7. travnja 2006., kojim se
poduzetniku, kao korisniku vodopravne dozvole za ispuštanje otpadne vode iz
lokacije u Omišlju, nalaže da do 31. srpnja 2009. izgradi glavnu izvedbenu
dokumentaciju za uređaj za pročišćavanje otpadne vode sukladno lokacijskoj
dozvoli; da do 31. srpnja 2010. izvede uređaj za pročišćavanje sanitarne otpadne
vode, te da izvede odvodnju i mehaničko pročišćavanje zauljenih i oborinskih
voda s prostora stajanke za prihvat i otpremu zrakoplova. Radi se, dakle, o
zakonskoj obvezi koju je poduzetnik dužan provesti u dijelo.
Vezano uz ostale stavke, poduzetnik navodi kako je pristanišna zgrada u vrlo
lošem stanju, te kako osnovni razlog modernizacije zračne luke nije samo njen
derutni izgled i slika koja se pruža stranim turistima prilikom ulaska u
Republiku Hrvatsku, već i nefunkcionalnost pristanišne zgrade. Povećanjem broja
putnika u dolasku i odlasku u međunarodnom prometu dolazi do stvaranja velikih
gužvi uslijed neadekvatne pristanišne zgrade.
Problem je do sada riješavan na način da je poduzetnik uspijevao odvijati zračni
promet u dogovoru s ostalim prijevoznicima, te pomicanju slijetanja i
polijetanja zrakoplova i dodatnim intervencijama osoblja zračne luke u procesu
otpreme putnika koje nisu uobičajene.
Stoga, da bi se zračna luka Rijeka mogla dalje razvijati i povećavati promet,
potrebno je cjelovito rješenje kroz duže vremensko razdoblje za što je potrebno
modernizirati pristanišnu zgradu.
Poduzetnik, nadalje, navodi kako bi izgradnjom dodatnog dijela pristanišne
zgrade za domaći i međunarodni dolazak, bio riješen problem prihvata putnika u
dolasku, koji u sadašnjem malom prostoru nije moguće riješiti. Prenamjenom
dosadašnjeg prostora u međunarodnom dolasku, u prostor za odlazak putnika, dobio
bi se prostor u kojem je moguće povećati broj šaltera za registraciju putnika i
prtljage na zadovoljavajući broj s potrebnom dubinom prostora ispred šaltera
koji je sada nedostatan kao i prostor za komercijalne sadržaje u zračnoj luci,
kojih, zbog malog prostora, sada nema. Na taj bi način, navodi poduzetnik,
dosadašnja pristanišna zgrada, uz dodatne pregradnje, bila u funkciji za putnike
u odlasku, sa svim potrebnim pratećim sadržajima.
Također, prema navodima poduzetnika, u zračnoj luci Rijeka ne postoji cargo
skladište. Osim putničkog prometa, trebalo bi razvijati i cargo promet za što je
nužno postojanje cargo skladišta. U prvoj fazi, novo cargo skladište
predstavljalo bi i garažu za aerodromsku opremu.
Naime, povećanjem prometa poslovnih mlaznih zrakoplova, koji se na stajanci
zračne luke parkiraju u rasponu od nekoliko sati do nekoliko dana, u uvjetima
nepostojanja posebne stajanke za generalnu avijaciju, parkiraju se, zbog svojih
gabarita i važećih propisa, na stajanku za velike zrakoplove i time otežavaju
ili onemogućuju prihvat velikih zrakoplova u redovnom i izvanrednom prometu.
Izgradnjom stajanke za generalnu avijaciju, isti problemi mogli bi se izbjeći.
Poduzetnik navodi kako bi se svi potrebni planirani radovi izvodili u etapama i
to pretežno u zimskim mjesecima, na način da u vrijeme izvođenja radova zračna
luka Rijeka ostane otvorena za promet.

3. ODLUKA VIJEĆA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (u daljnjem tekstu: Vijeće) razmatralo je
prijedlog Ministarstva na svojoj 109. sjednici, održanoj 27. lipnja 2008.
Pri donošenju odluke, Vijeće je uzelo u obzir sve dostavljene isprave i podatke,
te rezultate provedenih pravnih i ekonomskih analiza.
Vijeće je u konkretnom slučaju najprije trebalo utvrditi predstavlja li državno
jamstvo iz Prijedloga Odluke državnu potporu iz članka 3. stavka 1. ZDP-a,
odnosno je li u konkretnom slučaju riječ o transferu ili smanjenju državnih
sredstava; daje li predloženo državno jamstvo poduzetniku potporu koja donosi
ekonomsku prednost koju isti ne bi ostvario kroz svoje redovno i normalno
poslovanje; dodjeljuje li se državno jamstvo korisniku na selektivnoj osnovi, te
postoji li time mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja davanjem prednosti na
tržištu korisniku državne potpore osobito u mjeri u kojoj to može utjecati na
ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske koje proizlaze iz
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (»Narodne novine – Međunarodni
ugovori« broj 14/01, 14/02, 1/05 i 7/05; dalje SSP).
U provedenom postupku Vijeće je utvrdilo da nisu kumulativno ispunjeni svi
navedeni uvjeti, odnosno da u konkretnom slučaju ne dolazi do narušavanja
tržišnog natjecanja davanjem prednosti na tržištu korisniku državne potpore.
Naime, s obzirom na ostvarene godišnje promete, zračne luke na području Europske
unije razvrstane su od strane Europske komisije u određene kategorije. Prema
navedenoj metodologiji razvrstavanja zračnih luka, zračna luka Rijeka, na
temelju ostvarenog godišnjeg prometa s manje od 200.000 prevezenih putnika
razvrstana je u razred kategorije D, odnosno s godišnjom količinom manjom od
prevezenih milijun putnika predstavlja malu regionalnu luku.
Podjela zračnih luka po određenim kategorijama predviđena je Smjernicama
Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja
zračnih kompanija koje lete iz regionalnih zračnih luka (Službeni list Europske
Unije, serija C, broj 312 od 9. prosinca 2005.) koju Agencija primjenjuje
sukladno članku 6. stavku 4. ZDP-a i članku 70. stavku 2. SSP-a.
Slijedom navedenog, zračne luke raspoređene su u četiri kategorije i to:
kategorija A (velike zračne luke, s preko 10 milijuna prevezenih putnika
godišnje), kategorija B (nacionalne zračne luke, s godišnjom količinom
prevezenih putnika između 5 i 10 milijuna), kategorija C (velike regionalne
zračne luke, s godišnjom količinom putnika između 1 i 5 milijuna) i kategorija D
(male regionalne zračne luke, s godišnjom količinom prevezenih putnika manjom od
1 milijuna).
Ovim Smjernicama također je utvrđeno kako u djelatnostima zračnih luka postoje
nekoliko razina konkurencije između različitih tipova zračnih luka. Male zračne
luke ne natječu se s drugim zračnim lukama, osim, u nekim slučajevima, sa
susjednim zračnim lukama slične veličine čija se tržišta preklapaju. Stoga,
zračna luka Rijeka ne predstavlja konkurenciju zračnim lukama smještenima u
blizini, npr. u Zagrebu, Ljubljani ili Trstu, za koje je pretpostaviti da ne
pripadaju kategoriji malih regionalnih zračnih luka.
Vijeće je prilikom odluke uzelo u obzir i važnost izgradnje dodatne
infrastrukture potrebne za sigurniji i kvalitetniji prihvat domaćih i stranih
putnika budući ova zračna luka najveći dio godišnjeg prometa ostvari sezonski u
ljetnim mjesecima. Prethodno navedeno, te činjenica da u zračnu luku uglavnom
slijeću čarter letovi ukazuje da zračna luka Rijeka daje značajan doprinos
razvoju regije u kojoj se nalazi i jačanju turizma kao važne gospodarske grane.
Iz tih je razloga Vijeće utvrdilo da preduvjet iz članka 3. stavka 1. ZDP-a koji
se odnosi na postojanje narušavanja tržišnog natjecanja davanjem prednosti na
tržištu korisniku državne potpore nije ispunjen, pa je time odlučeno kako
državno jamstvo iz Prijedloga Odluke ne predstavlja državnu potporu, te je
Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki I. izreke ovog
rješenja.
Sukladno odredbi članka 18. ZDP-a u svezi s člankom 13. stavkom 4. ZDP-a, ovo
rješenje Agencije, objavit će se u »Narodnim novinama«, kako je to odlučeno
točkom II. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje je konačno u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije
dopuštena, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred Upravnim
sudom Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog
rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/2008-04/04
Urbroj: 580-03-08-54-6
Zagreb, 27. lipnja 2008.

Predsjednica Vijeća
za zaštitu tržišnog natjecanja
**Olgica Spevec**, v. r.

Rješenje, NN 115/2008-3328
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)