## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-821/1998. od 18

### NN 10/1999 (1.2.1999.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-821/1998. od 18

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u Vijeću sastavljenom od suca mr. Hrvoja
Momčinovića, kao predsjednika Vijeća te sudaca Mladena Žuvele i mr. Vojislava
Kučekovića, kao članova Vijeća u postupku povodom ustavne tužbe M. G. iz
S. G., kojeg zastupa mr. E. K., odvjetnik iz P., na sjednici Vijeća održanoj
18. siječnja 1999. godine, jednoglasno je donio

## **RJEŠENJE**

1. Ustavna tužba se odbacuje.

2. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

M. G. iz S. G., podnio je ustavnu tužbu u povodu presude Upravnog suda
Republike Hrvatske, broj: US-6094/96 od 26. veljače 1998. godine, kojom
je presudom odbijena tužba podnositelja u upravnom sporu izjavljena u povodu
rješenja Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske, klasa: 511-01-42-UP/I-3/701/1-95
od 13. svibnja 1996. godine. Tim je rješenjem odbijen zahtjev podnositelja
ustavne tužbe za primitak u hrvatsko državljanstvo.

Podnositelj smatra da mu je navedenim odlukama povrijeđeno ustavno pravo
iz članka 9. Ustava Republike Hrvatske, pravo na "državljanstvo".

Podnesena ustavna tužba nije potpuna.

Ustavni zakon o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine",
broj 13/91, nastavno: Ustavni zakon) u odredbi članka 28. stavak 1. određuje
da ustavnu tužbu može podnijeti svatko tko smatra da mu je odlukom sudbene,
upravne vlasti ili drugih tijela koja imaju javne ovlasti povrijeđeno jedno
od Ustavom utvrđenih sloboda i prava čovjeka i građanina - ustavno pravo.

U skladu s odredbom članka 51. stavka 1. Poslovnika Ustavnog suda Republike
Hrvatske ("Narodne novine", broj 29/94, nastavno: Poslovnik Suda) ustavna
tužba mora sadržavati ime i prezime, prebivalište ili boravište odnosno
tvrtku i sjedište podnositelja ustavne tužbe, ime i prezime njegova punomoćnika,
oznaku odluke kojom je povrijeđeno neko pravo ili sloboda, oznaku ustavnog
prava ili slobode koje je povrijeđeno, razloge tužbe, dokaze o tome da
je iscrpljen dopušteni pravni put i da je tužba pravodobna i potpis podnositelja
ustavne tužbe.

Kako podnositelj nije u ustavnoj tužbi naznačio ustavno pravo ili slobodu
za koje nalazi da mu je povrijeđeno u smislu odredbi Ustava Republike Hrvatske
(glava III. - Temeljne slobode i prava čovjeka i građanina), a koje pravo
nije "pravo na državljanstvo" kako je to navedeno u ustavnoj tužbi i kako
nije pridonio dokaze o pravodobnosti ustavne tužbe, to je u skladu s odredbom
članka 51., a u svezi sa člankom 55. Poslovnika Suda pozvan na dopunu ustavne
tužbe.

Odazivajući se pozivu Suda punomoćnik podnositelja svojim podneskom
na dopunu ustavne tužbe i dalje navodi pravo na "državljanstvo" kao ustavno
pravo koje nalazi povrijeđenim, istodobno citirajući odredbu članka 9.
Ustava Republike Hrvatske.

Međutim, tom, a niti nekom drugom, odredbom Ustava Republike Hrvatske
nije određeno ustavno pravo na državljanstvo, već je upućen poziv zakonodavcu
da zakonom uredi stjecanje i prestanak hrvatskog državljanstva.

Proizlazi iz rečenog da ustavna tužba nije potpuna, te stoga ne postoje
pretpostavke za odlučivanje o biti stvari.

Slijedom navedenog, a temeljem članka 26. Ustavnog zakona u svezi s
člancima 25. stavak 4. i 58. Poslovnika Suda riješeno je kao u izreci.

Odluka o objavi ovog rješenja temelji se na odredbi članka 20. stavka
1. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-821/1998
Zagreb, 18. siječnja 1999.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
**mr. Hrvoje Momčinović,** v. r.

Rješenje, NN 10/1999-256