## Kolektivni ugovor za radnike HP-Hrvatske pošte d.d.

### NN 27/2004 (3.3.2004.), Kolektivni ugovor za radnike HP-Hrvatske pošte d.d.

# KOLEKTIVNI UGOVOR

## ZA RADNIKE HP - HRVATSKE POŠTE d.d.

785

if !supportEmptyParas endif

sklopljen između

HP – Hrvatske pošte d.d. Jurišićeva 13, Zagreb

i

Hrvatskog sindikata pošte, iz Zagreba, Brešćenskoga
4,

Republičkog sindikata radnika Hrvatske pošte i
telekomunikacija, iz Zagreba, Kneza Mislava 11

Koordinacije sindikata Hrvatske pošte, iz Zagreba,
Branimirova 4,

Udruge sindikata Hrvatske pošte i telekomunikacija
Zagreb, iz Splita, Sinjska 4

I.
UVODNE ODREDNICE

Članak
1.

Ovim
Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor), uređuju se prava i obveze
radnika Hrvatske pošte iz rada i na temelju rada zaposlenih u HP – Hrvatskoj
pošti d.d. (u daljnjem tekstu: Poslodavac), kao i prava i obveze Poslodavca
sukladno Zakonu i drugim propisima.

Članak
2.

Odrednice
ovog Ugovora primjenjivat će se na stranke koje ga potpišu.

II.
SKLAPANJE UGOVORA O RADU

Članak
3.

Ugovor
o radu sklopljen u pisanom obliku, mora sadržavati uglavke o:

1.
strankama, te njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu,

2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili glavno
mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na različitim mjestima,

3. nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se radnik
zapošljava ili kratak popis ili opis poslova,

4. danu otpočinjanja rada,

5. očekivanom trajanju Ugovora, u slučaju Ugovora o
radu na određeno vrijeme,

6. trajanju plaćenog godišnjeg odmora na koji radnik
ima pravo, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u vrijeme sklapanja
Ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu odre­đi­vanja trajanja toga odmora,

7. otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati
radnik, odnosno Poslodavac, a u slučaju kad se takav podatak ne može dati u
vrijeme sklapanja Ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu određivanja
otkaznih rokova,

8. osnovnoj plaći, dodacima na plaću, te razdobljima
isplate primanja na koja radnik ima pravo,

9. trajanju redovitog radnog dana ili tjedna.

Umjesto uglavaka iz točke 6., 7., 8. i 9. stavka 1.
ovog član­ka može se u Ugovoru uputiti na odgovarajuće zakone, druge propise,
Kolektivni ugovor ili pravilnik o radu koji uređuju ta pitanja.

Članak 4.

Svaki radnik sklapa Ugovor o radu koji u ime
Poslodavca potpisuje predsjednik Uprave Društva ili opunomoćena osoba.

Radni odnos zasniva se na vrijeme čije trajanje nije
unaprijed određeno (radni odnos na neodređeno vrijeme).

Iznimno, radni odnos može se zasnovati i na određeno
vrije­me u slučajevima i uvjetima utvrđenim Zakonom i Ugovorom.

Članak 5.

Poslodavac može zasnovati radni odnos na neodređeno
vrijeme s osobom koja je završila školsko obrazovanje radi njenog
osposobljavanja za samostalno obavljanje poslova na radnim mjestima u struci,
odnosno na radnim mjestima iz zanimanja za koje se školovala (u nastavku
teksta: pripravnik).

Iznimno, pripravnik se može primiti u radni odnos i
na određeno vrijeme radi obavljanja pripravničkog staža, a radni odnos prestaje
istekom roka utvrđenog u Ugovoru o radu.

Članak 6.

Zasnivanju radnog odnosa može prethoditi postupak
internog natječaja kojim se utvrđuje da li u Društvu ima radnika koji udo­voljavaju
traženim uvjetima i kriterijima, osim za radna mjesta s posebnim ovlastima i
odgovornostima. O javnom oglašavanju potreba za radnicima Poslodavac je dužan
istovremeno na primjeren način obavijestiti radnike.

Članak
7.

Ugovaranje
i trajanje probnog rada, pripravničkog staža, volonterskog rada i stručnih
ispita uredit će se Pravilnikom o radu.

Članak
8.

Poslodavac
može određene poslove povjeriti radnicima da ih obavljaju kod kuće u sljedećim
slučajevima:

– majci
s djetetom do 6 godina starosti,

–
samohranom roditelju s djetetom do 10 godina starosti,

–
invalidu Domovinskog rata,

–
invalidu rada.

Rad pod
uvjetima iz prethodnog stavka može se obavljati ako postoje svi potrebni uvjeti
za obavljanje poslova radnog mjesta za koje je zasnovan radni odnos.

Odredbe
o rasporedu radnog vremena, skraćenom radnom vremenu prekovremenom radu,
preraspodjeli radnog vremena, noćnom radu i stanci uredit će se Ugovorom o radu
radnika iz stavka 1. ovog članka.

III.
IZMJENE UGOVORA O RADU

Članak
9.

Ugovor
o radu može se izmijeniti bez prethodnog otkaza Ugovora o radu osobito u
slučajevima:

– potrebe procesa i organizacije rada uz prethodno
pribav­ljenu suglasnost radnika

– na zahtjev radnika iz obiteljskih ili drugih
opravdanih raz­loga

– kada se tijekom radnog vijeka radnika smanjuje
njegova radna sposobnost zbog godina starosti, povrede na radu, radnog
invaliditeta, ratnog invaliditeta, profesionalnih i ostalih bolesti, te drugih
razloga koji se utvrđuju posebnim propisima ili općim aktom.

U slučajevima iz alineje 3. stavka 1. ovog članka,
Poslodavac je obvezan osigurati povoljnije uvjete rada za tog radnika kao
primjerice: lakši posao, povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati, rad na
jednostavnijim poslovima, druge poslove za koje je on sposoban i slično, bez
smanjenja bodova, odnosno plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego su
nastupile spomenute okolnosti.

Radniku koji u slučajevima iz stavka 2. ovog članka
ne radi puno radno vrijeme može se osigurati rad na nekim drugim poslovima,
najduže do punog radnog vremena.

Članak 10.

Prije stupanja na rad organizacijska jedinica
Poslodavca u kojoj radnik zasniva radni odnos mora omogućiti radniku
upoznavanje s općim aktima Poslodavca kojima se uređuju prava, obveze i
odgovornosti iz radnog odnosa i s Kolektivnim ugovorom.

Članak 11.

Ako radnik svojim radom ne ostvaruje predviđene
rezultate radnog mjesta može se pokrenuti postupak otkaza Ugovora o radu s
ponudom novog Ugovora za radno mjesto koje odgovara njegovoj stručnoj spremi i
znanjima.

Ocjenu donosi komisija sastavljena od tri člana i to
dva pred­stavnika Poslodavca i jedan sindikata.

IV.
RADNO VRIJEME I RASPORED RADNOG VREMENA

Članak
12.

Radno
vrijeme iznosi 40 (četrdeset) sati tjedno.

Tjedno
radno vrijeme radnika raspoređeno je na 5 (pet) radnih dana u tjednu.

Samo u
slučaju isplata mirovina i sličnih izvanrednih isplata, rad se može rasporediti
na 6. radni dan u tjednu.

Za rad
6. dana u tjednu radniku pripada jedan dan odmora uz naknadu plaće, a koji će
se iskoristiti u tekućem mjesecu.

Početak
i završetak radnog vremena određuje Poslodavac.

Članak
13.

Radnik
koji radi na radnom mjestu s nepunim radnim vremenom ima prava i obveze radnika
koji radi puno radno vrijeme, a ostvaruje ih u opsegu koji ovisi o dužini
radnog vremena, doprinosu u radu i rezultatima rada, sukladno Kolektivnom
ugovoru.

Članak
14.

Rad
radnika u vremenu između 22 (dvadesetdva) sata i 6 (šest) sati idućeg dana
smatra se noćnim radom.

Ako je
rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena tako da pojedini
radnik radi noću uzastopno najviše jedan tjedan.

Radno
vrijeme noću poseban je uvjet rada pri utvrđivanju prava radnika iz radnog
odnosa.

Majka s
djetetom do 6 godina života, samohrani roditelj s djetetom do 6 godina života i
žena starija od 50 godina života ne može se rasporediti na rad noću, osim uz
pisanu suglasnost ili na osobni zahtjev.

Članak
15.

U
pojedinoj organizacijskoj jedinici može se izvršiti preraspodjela radnog
vremena ako to zahtijeva priroda posla, organizacija rada, bolje korištenje
sredstava rada, racionalnije korištenje radnog vremena ili izvršenje određenih
poslova i zadataka.

Puno ili nepuno radno vrijeme može se
preraspodijeliti sukladno odrednicama Zakona o radu tako da tijekom jednog
razdob­lja traje duže, a tijekom drugog razdoblja kraće od punog ili nepunog
radnog vremena.

Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se tako da
ukupno radno vrijeme radnika, u prosjeku, ne bude duže od punog radnog vremena
u roku od 1 (jedne) godine od prestanka potrebe za preraspodjelom radnog
vremena, a najkasnije do 30. lipnja naredne godine.

Kod preraspodjele radnog vremena rad duži od punog
radnog vremena u tjednu ne smatra se prekovremenim radom, odnosno posebnim
uvjetom rada.

Članak 16.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena, sukladno
odredbama Zakona donosi Poslodavac uz prethodno pribavljeno mišljenje radničkog
vijeća, a dostavlja se radniku najmanje 8 dana prije preraspodjele.

Radniku
na kojeg se odnosi preraspodjela radnog vremena pripadaju sva prava utvrđena
Zakonom, a plaću u razdoblju u kojem će radnik raditi ili neće raditi,
isplaćivat će mu se prema odredbama Pravilnika o plaćama.

Članak
17.

Odluku
o prekovremenom radu donosi Poslodavac, s tim da se radniku može narediti
prekovremeni rad samo u slučajevima i pod uvjetima propisanim Zakonom.

Odluka
o prekovremenom radu mora biti pisana i dostavljena radniku najkasnije u roku
od 5 dana nakon početka obavljanja prekovremenog rada.

Trudnica, majka s djetetom do
3 godine starosti, malodobni radnik, roditelj koji radi polovicu punog radnog
vremena zbog njege teže hendikepiranog djeteta i samohrani roditelj s djetetom
do 6 godina starosti može raditi prekovremeno samo ako dade pisani pristanak.

Članak 18.

Odluku
o pozivanju radnika na izvanredni rad u slobodno vrijeme donosi ovlaštena osoba
Poslodavca samo u slučajevima kada se raspoloživim radnicima ne može osigurati
nesmetano pružanje poštanskih usluga.

Članak
19.

Ako
priroda poslova i organizacija rada to omogućava, Poslodavac može radniku koji
radi s punim radnim vremenom, na njegov pisani zahtjev odobriti da radi kraće
od punog radnog vremena.

V.
ODMORI I DOPUSTI

Članak
20.

Radnik
koji radi najmanje 6 (šest) sati dnevno ima svakog radnog dana pravo na odmor
(stanku) od 30 (trideset) minuta.

Vrijeme
odmora ne može se koristiti u prva dva sata nakon početka radnog vremena niti
zadnja dva sata radnog vremena.

Korištenje
stanke uredit će se Pravilnikom o radu, a za radnike koji neposredno rade s
korisnicima usluga i Pravilnikom o radnom vremenu.

Radnici
koji rade dulje od 10 sati dnevno, imaju pravo na odmor u tijeku rada u
dvostrukom trajanju.

Članak
21.

Radnik
ima pravo na odmor između 2 (dva) uzastopna radna dana u trajanju od najmanje
12 (dvanaest) sati neprekidno.

Iznimno
od odredbe stavka 1. radniku se može utvrditi pravo na odmor iz prethodnog
stavka u trajanju od najmanje 10 (deset) sati neprekidno pod uvjetima utvrđenim
Zakonom.

Članak
22.

Radnik
ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u trajanju od najmanje 24 (dvadesetčetiri)
sata neprekidno, a ako je prijeko potrebno da radi nedjeljom mora mu se za
svaki radni tjedan osigurati jedan dan odmora u sljedećem tjednu, po mogućnosti
prema želji radnika.

Članak 23.

Duljina
godišnjeg odmora traje minimalno 18 (osamnaest) radnih dana i povećava se
primjenom sljedećih kriterija:

1. A. Temeljem
grupa složenosti

         1. NKV                                                                    1
dan

         2. PKV,
NSS                                                           2
dana

         3. SSS,
KV,                                                             3
dana

         4. VKV,
VŠS                                                           4
dana

         5. VSS                                                                     5
dana

B. Temeljem radnog staža

         – do 5
godina radnog staža                                       1
dan

         – od 5
do 10 godina radnog staža                             2
dana

         – od 10
do 15 godina radnog staža                           3
dana

         – od 15
do 20 godina radnog staža                           4
dana

         – od 20
do 25 godina radnog staža                           5
dana

         – od 25
do 30 godina radnog staža                           6
dana

         – preko
30 godina radnog staža                                7
dana

C. Temeljem otežanih uvjeta rada

– Rad sa
strankama                                                   1
dan

– Rad na
otvorenom (dostavljači i
radnici na peronu)                                                  1
dan

– Rad na motoru                                                       2
dana

2. Temeljem posebnih socijalnih uvjeta

– roditelju djeteta sa smetnjama u
psihofizičkom razvoju ili utvrđenim
invaliditetom                                                           2
dana

– samohranom
roditelju                                             2
dana

– radniku za
svako dijete do
15 (petnaest) godina starosti                                   1
dan

– radniku
invalidu u skladu sa Zakonom                     2
dana

Kriteriji
se primjenjuju kumulativno.

U
smislu odredbi ovog Ugovora samohranim roditeljem se smatra roditelj:

–
vanbračnog djeteta kojem otac nije utvrđen,

–
vanbračnog djeteta kojem je otac utvrđen, a majka ostvaruje pravo na dječji
doplatak,

–
djeteta razvedenih roditelja, a roditelj kojem je dijete povjereno na čuvanje i
odgoj ostvaruje pravo na dječji doplatak,

– kojem je bračni drug umro ili proglašen nestalim.

U dane godišnjeg odmora ne ubrajaju se blagdani,
neradni dani, subote i nedjelje.

Radnik, koji se prvi put zapošljava ili koji ima
prekid rada između dva radna odnosa duži od 8 (osam) dana, stječe pravo na
godišnji odmor nakon 6 (šest) mjeseci neprekidnog rada.

Ako je radnik zasnovao radni odnos u tijeku
kalendarske godine, a nema šest mjeseci radnog staža neprekidno, ostvaruje
pravo na godišnji odmor u toj godini, razmjerno vremenu provedenom na radu u
toj godini, ali ne manje od 2 dana za svaki mjesec proveden na radu.

Radnik koji odlazi u mirovinu prije 01. srpnja ima
pravo na puni godišnji odmor.

Godišnji odmor za radnike u HP – Hrvatskoj pošti d.d.
maksimalno iznosi 30 radnih dana.

Članak 24.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela, s
tim da se prvi dio mora koristiti bez prekida u trajanju ne manjem od 12
(dvanaest) radnih dana neprekidno.

Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora koristiti
najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Jedan
dan godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti dva puta godišnje na dan koji
želi, a još jedan dan ako postoji mogućnost, ali uz obvezu da o tome najmanje 2
(dva) dana ranije obavijesti neposrednog rukovoditelja.

Članak
25.

Do
kraja kalendarske godine Poslodavac, uz savjetovanje radničkog vijeća,
uvažavajući potrebe organizacije rada i osobne potrebe radnika, donosi plan
odmora za iduću kalendarsku godinu u kojem utvrđuje trajanje godišnjeg odmora,
te dan kada će pojedini radnik u tijeku godine započeti s korištenjem godišnjeg
odmora.

Članak
26.

Odluka
o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora treba sadržavati sve kriterije po
kojima je radniku utvrđena dužina godišnjeg odmora i vrijeme u kojem će radnik
koristiti godišnji odmor.

Prigodom
utvrđivanja dužine godišnjeg odmora pojedinom radniku uzimaju se u obzir svi
kriteriji koje radnik ispunjava 30 (trideset) dana prije nastupa godišnjeg
odmora.

Iznimno,
kod kriterija radnog iskustva uzimaju se u obzir pune godine radnog staža koje
će radnik ispuniti na kraju kalendarske godine za koju se godišnji odmor
utvrđuje.

Odluka
o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora mora se uručiti radniku, najkasnije 15
(petnaest) dana prije početka koriš­tenja godišnjeg odmora.

Članak
27.

Ništavan
je sporazum o odricanju prava na godišnji odmor i o isplati naknade umjesto
korištenja godišnjeg odmora.

Članak
28.

Protiv
odluke o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora radnik ima pravo podnijeti
zahtjev za zaštitu prava Poslodavcu u roku od 15 (petnaest) dana od uručenja
odluke.

Članak
29.

Radnik
koji je započeo korištenje odmora, koji je prekinut ili nije iskorišten uslijed
bolesti ili porodnog dopusta, ima ga pravo iskoristiti do 30. lipnja naredne
godine, pod uvjetom da je radio najmanje 6 (šest) mjeseci u godini koja je
prethodila godini u kojoj se vratio na rad.

Članak 30.

Radnik ima pravo odsustvovati s rada uz naknadu plaće
do 7 (sedam) radnih dana godišnje, s tim da u pojedinačnim slučaje­vima
ostvaruje sljedeća prava:

– sklapanje braka                                                              5
dana

– sklapanje braka djeteta                                                  1
dan

– rođenje djeteta                                                               5
dana

– smrt roditelja, bračnog druga i djeteta                             5 dana

– smrt roditelja bračnog druga                                           3
dana

– smrt brata i sestre                                                           4
dana

– smrt djeda i bake                                                           3
dana

– selidba                                                                           3
dana

– elementarna nepogoda                                                    5
dana

– teška bolest člana uže obitelji                                          4
dana

– za sudjelovanje na kulturnim, sportskim
i drugim aktivnostima do                                                 5
dana

– kada su po
nalogu Poslodavca poslani na
preventivno aktivni odmor do                                         7
dana

– svečane
prisege u HV (otac i majka)                               1
dan

– i u ostalim
slučajevima (npr. smrt unuka,
snahe, zeta i dr.) do                                                        3
dana

Dobrovoljni
davatelji krvi za svako davanje krvi koriste 2 (dva) slobodna dana, zasebno i
neovisno od broja dana godišnjeg odmora tijekom godine.

Članak
31.

U
posebnim slučajevima radniku se može, na njegov zahtjev, odobriti neplaćeni
dopust tijekom kalendarske godine u pravilu do 30 (trideset) dana i to za:

– njegu
člana obitelji s kojim živi u zajedničkom domaćin­stvu

–
izgradnju ili popravak kuće i popravak stana

–
liječenje na vlastiti trošak

–
obrazovanje, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizaciju na vlastiti
trošak i za zanimanja koja nisu temeljna djelatnost Poslodavca

–
posjetu članovima uže obitelji koji žive u zemlji i inozemstvu.

Kada to
okolnosti dozvoljavaju, neplaćeni dopust u slu­čajevima iz stavka 1. ovog
članka može se odobriti radniku u trajanju i više od 30 (trideset) dana.

VI.  ZAŠTITA NA RADU

Članak
32.

Poslodavac
je obvezan primjenjivati, a radnik se pridržavati propisa s područja zaštite na
radu i stalno raditi na unapređenju zaštite na radu.

Poslodavac
je obvezan poduzimati mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika, uključujući
mjere za sprečavanje rizika na radu, pružanje informacija i osposobljavanje
radnika za rad na siguran način, te brigu za potrebnu organizaciju i sredstva.

U cilju
prilagođavanja tehničkom napretku, Poslodavac je obvezan planirati tehnološki
razvoj proizvodnog ili radnog procesa zamjenjujući ih neopasnim ili manje
opasnim.

Poslodavac
je obvezan kod uvođenja novih tehnologija informirati radnike, odnosno njihove
povjerenike za zaštitu na radu, o tehnološkim karakteristikama i mogućim
utjecajima tih tehnologija na zdravlje i sigurnost radnika.

Članak
33.

Poslodavac
preuzima obvezu da, u cilju osiguranja zaštite rad­nika tijekom njihovog rada,
osigura provođenje sljedećih mjera:

–
osiguranje potrebnih uvjeta za nesmetano obavljanje poslova na radnim mjestima,

–
osiguranje uvjeta da se rad u svim radnim i pomoćnim prostorijama može
nesmetano odvijati,

–
osiguranje mjera zdravstvene zaštite putem obveznih zdrav­stvenih pregleda
radnika u posebnim zdravstvenim institucijama i to za radnike koji rade na
radnim mjestima s naročito otežanim i posebnim uvjetima rada,

–
osiguranje mjera zdravstvene zaštite najmanje jednom godišnje za radnike koji
rade puno radno vrijeme s korisnicima usluga,

–
osiguranje zaštitne opreme i osobnih zaštitnih sredstava,

–
osiguranje uvjeta, odnosno mjera za ostvarivanje boljih uvjeta rada radnika kod
kojih postoji povećana opasnost od profesionalnih oboljenja ili nastupa
invalidnosti,

–
osiguravanje ispravnosti sredstava za rad sukladno propisima o zaštiti na radu
i kontrolu u određenim vremenskim razdob­ljima,

–
obavještavanje i osposobljavanje radnika za rad na siguran način,

– osiguravanje radnicima, koji zbog zdravstvenog
stanja ne mogu obavljati posao za koji su zasnovali radni odnos, moguć­nosti da
se, prema preostaloj radnoj sposobnosti, mogu premjestiti na drugo radno
mjesto.

Poslodavac će povjereniku zaštite na radu ili
sindikalnom povjereniku osigurati pravo uvida u provedbu mjera iz prethodnog
stavka ovog članka.

Članak 34.

U vezi provođenja mjera zaštite na radu, povjerenik
radnika zaštite na radu ima prava i obveze:

– sudjelovati u planiranju i unapređivanju uvjeta
rada, uvo­đenja nove tehnologije uvođenja i novih supstanci u radni i
proizvodni proces,

– biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na
sigurnost i zdravlje radnika,

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa i
provo­đenja mjera zaštite na radu,

– prisustvovati inspekcijskim pregledima i
informirati inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je
povjerenik,

– pozivati inspektora kada ocijeni da su ugroženi
život i zdravlje radnika, a Poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

– obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno
proširivati i unaprjeđivati znanje, pratiti i prikupljati informacije od
značenja za njihov rad,

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

– svojom aktivnošću poticati ostale radnike na rad na
siguran način,

– pristupu mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta
rada.

Članak 35.

Otežani uvjeti rada koji se ne mogu otkloniti
primjenom propisa i mjera zaštite na radu, utvrđuju se prema sljedećim
kriterijima:

– utjecaj okoline – mikroklimatski uvjeti, zračenje,
buka, vibra­cije, kemijske i biološke štetnosti, rad u povećanoj vlazi,

– opterećenja – fizički napor, prisilni položaj
tijela pri radu, psihofizički napor, opterećenje osjetila, znatniji poremećaj
prirodnog biološkog ritma (rad u smjenama), rad uz obavezno korište­nje osobnih
zaštitnih sredstava, koja povećavaju napor ili oteža­vaju obavljanje poslova,

– povećani rizik od nastanka ozljeda na radu,
profesionalnih bolesti, kao i ugrožavanja zdravlja, života i drugih bolesti u
svezi s radom kao i tehnoloških akcidenata,

– rad sa zagađujućim i prljavim tvarima.

Članak 36.

Poslodavac ne može ugovoriti i isplatiti novčanu
naknadu radnicima koji rade u štetnim i opasnim radnim uvjetima, a kao
nadomjestak za propuštenu primjenu propisa zaštite na radu.

VII.
POSEBNA ZAŠTITA INVALIDNIH OSOBA, HENDIKEPIRANIH OSOBA I RADNIKA PRED MIROVINOM

Članak
37.

Naknada
plaće radniku – invalidu rada, pripada od dana nastanka invalidnosti ili od
dana kojim je utvrđena neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, odnosno od
dana prekvalifikacije ili dokvalifikacije do ponude drugih poslova i ne može se
isplatiti u iznosu nižem od bodova, odnosno plaće radnog mjesta, isplaćivane
temeljem prethodno sklopljenog Ugovora o radu.

Članak
38.

Radnik
kojem do stjecanja prava na starosnu mirovinu nedostaje pet godina staža ili 5
godina života, zadržava do odlaska u mirovinu plaću radnog mjesta koje je imao
u navedenom trenut­ku, ako je to za radnika povoljnije.

VIII.
PLAĆE

Članak
39.

Radniku
za obavljeni rad kod Poslodavca pripada plaća, te ostala primanja u skladu sa
Zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom, Pravilnikom o radu i odlukama Poslodavca.

Plaća
radnika sastoji se od:

1.
Osnovne plaće

2.
Uvećanja za radni staž

3.
Dodatka za prehranu

4.
Uvećanja plaće za rad u posebnim uvjetima.

Članak
40.

Osnovna
plaća je plaća radnika za rad u punom radnom vremenu, utvrđena na osnovi
složenosti poslova radnog mjesta i uvjetima rada na tom mjestu koji nisu
obuhvaćeni čl. 43. ovog Ugovora.

Osnovnu plaću radnika čini umnožak broja bodova
radnog mjesta utvrđenog Pravilnikom o plaćama i bruto vrijednosti boda.

Bruto vrijednost boda iznosi 8,044 kuna.

Najniža osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme
iznosi u brutu (neto plaća uvećana za porez, prirez i doprinose iz plaće) za:

 – NKV i NSS                2.896
kn

 – PKV                           3.740
kn

 – KV                              3.861
kn

 – SSS                             4.344
kn

 – VKV                           4.826
kn

 – VŠS                            5.309
kn

 – VSS                            6.998
kn

Cjenik radnih mjesta iz čl. 6 *Pravilnika o plaćama*
od 3. prosinca 2001. godine (HP glasnik 6/2001) ostaje na snazi do dono­šenja
novog Pravilnika o plaćama koji će za osnove imati financijske pokazatelje iz
tablice financijskih pokazatelja po novom Kolektivnom ugovoru u odnosu na
važeći Kolektivni ugovor (tab­lica u prilogu), od 15. prosinca 2003. godine, a
koja je sastavni dio ovog Ugovora.

Kod izrade novog cjenika radnih mjesta primijenit će
se princip, da za isto radno mjesto (poslove) bude utvrđena ista vrijednost u
bodovima.

Cjenik radnih mjesta utvrđen u smislu prethodnog
stavka smatra se sastavnim dijelom ovog Kolektivnog ugovora nakon što na njega
daju suglasnost potpisnici ovog Ugovora.

Članak 41.

Osnovna
plaća povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5% i to od prvog
dana po isteku mjeseca u kojem je radnik navršio punu godinu radnog staža.

Kao
broj navršenih godina radnog staža smatra se ukupan broj godina radnog staža
koje radnik navršava do kraja tekuće kalendarske godine.

Članak
42.

Radnik
ima pravo na dodatak za prehranu u visini od 550 kn bruto. Dodatak za prehranu
ne isplaćuje se za dane provedene na službenom putu, bolovanju i godišnjem
odmoru.

Članak
43.

Za rad
u posebnim uvjetima osnovna plaća uvećava se za:

– noćni
rad
40 %

– prekovremeni rad                                                          50
%

– rad subotom                                                                 25
%

– rad nedjeljom, neradnim
danom i blagdanom                  35 %

– dvokratni rad                                                                20
%

– popodnevni rad
(samo za radnike koji stalno rade u

   popodnevnoj smjeni)                                                     10 %

– smjenski rad (2. smjena)                                               10
%

– rad na dan Božića                                                         50
%

– rad na dan Uskrsa                                                         80
%

– za rad u
slobodno vrijeme u izvanrednim

   okolnostima                                                                100
%

U slučaju ostvarivanja prava po više temelja iz
stavka 1. ovog članka, osim temeljem prekovremenog rada i rada noću, primijenit
će se postotak koji je najpovoljniji za radnika.

Članak 44.

Plaća pripravnika obračunava se u visini 70% osnovne
plaće za najniže radno mjesto u stručnoj spremi za koju se radnik priprema.

Plaća pripravnika uvećava se za dodatak za prehranu i
za rad u posebnim uvjetima

Članak 45.

Sindikalnom povjereniku, koji je oslobođen obveza na
radnom mjestu, pripada plaća kao i sva prava iz radnog odnosa, odnosno Ugovora
o radu, bez uvećanja plaće za rad u posebnim uvjetima.

IX.
NAKNADE PLAĆA

Članak
46.

Za
razdoblja u kojima ne radi zbog opravdanih razloga odre­đenih Zakonom, ovim
Kolektivnim ugovorom i drugim propisima, radnik ima pravo na naknadu plaće u
visini njegove osnov­ne plaće s odgovarajućim uvećanjem za radni staž i
dodatkom za prehranu i to u slučajevima:

– plaćenog dopusta utvrđenog Pravilnikom o radu

– blagdana i neradnih dana utvrđenih Zakonom

– rada u upravljačkim i sindikalnim tijelima, vojne
vježbe, vježbe jedinica MUP-a, osposobljavanja i sudjelovanja u obrani i
civilnoj zaštiti, obrazovanja i prekvalifikacije, te stručnog obrazovanja
sukladno potrebama Poslodavca

–
zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje radnika

–
sudjelovanja u športskim susretima radnika Poslodavca, ako je dobio odobrenje

–
sindikalnog obrazovanja.

Članak 47.

Za vrijeme godišnjeg odmora radnik ima pravo na
naknadu plaće u visini svoje prosječne mjesečne plaće iz čl. 39. i naknada
plaće iz čl. 46. ovog Ugovora, isplaćene u prethodna tri mjeseca, odnosno plaće
i naknada plaće tekućeg mjeseca, ako je to za njega povoljnije.

Članak 48.

Za vrijeme spriječenosti za rad zbog bolesti, za
prvih 42 dana radnik ima pravo na naknadu plaće u visini od 75% osnovice
obračunate prema propisima o zdravstvenom osiguranju, a za slučaj bolovanja
zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu u visini 100% osnovice
obračunate prema propisima o zdravstvenom osiguranju.

X. ROKOVI I RAZDOBLJE ISPLATE PLAĆE I NAKNADA PLAĆE

Članak
49.

Plaće i
naknade plaća radnika isplaćuju se jednom mjesečno do 15. u mjesecu za protekli
mjesec.

Isplate
plaća i naknada plaće obavljaju se preko tekućeg računa ili štednih knjižica
Hrvatske poštanske banke.

XI. USKLAĐIVANJE PLAĆA I NAKNADA PLAĆE S KRETANJEM
TROŠKOVA ŽIVOTA

Članak
50.

Poslodavac
se obvezuje usklađivati plaće i naknade plaća s kretanjem troškova života
jedanput godišnje za razdoblje siječanj do prosinac poslovne godine.

Razlika za isplatu temeljem usklađivanja utvrđuje se
prema slje­dećem obrascu (formuli):

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
                                 Osnovica x Pokazatelj
```

```
                    R (I-XII) = _______________________
```

```
                                         100
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

Osnovicu za usklađivanje plaća čini prosječno
isplaćena plaća iz čl. 39. st. 2, točke 1., 2. i 4., plaća iz čl. 43. i
prosječno isplaćene naknade iz čl. 46., 47. i 48. ovog Ugovora, za razdoblje za
koje se provodi usklađivanje.

Pokazatelj ukupno ostvarenog
rasta troškova života čini postotak izveden iz zbroja mjesečnih indeksa
troškova života prema prosincu prethodne godine koje mjesečno objavljuje
Državni zavod za statistiku, za razdoblje za koje se provodi usklađivanje.

Isplata razlike temeljem
odluka Uprave Društva bit će u siječnju tekuće godine za prethodnu godinu.

Visina bruto vrijednosti boda
usklađivat će se jednokratno u siječnju tekuće godine u skladu s prosječnim
pokazateljem iz stav­ka 4. ovog članka (Pokazatelj/12 mj.) za prethodnu godinu.

Prvo usklađivanje plaće i
naknada plaće i bruto vrijednosti boda izvršiti će se u siječnju 2005. godine.

Ako se provedenim postupkom usklađivanja utvrdi
porast troškova života, odluku o visini isplate razlike i nove bruto
vrijednosti boda donosi Uprava Društva u dogovoru sa sindikatima.

XII.
NAKNADE NA TERET RASHODA

Članak
51.

Radnik
ima pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora razmjerno radnom vremenu
radnika utvrđenom Ugovorom o radu. Invalidi rada i radnici koji sukladno Zakonu
o radu rade sa skraćenim radnim vremenom imaju pravo na puni regres.

Novoprimljeni
radnik koji je koristio u potpunosti godišnji odmor kod bivšeg poslodavca nema
pravo na regres.

Ukoliko
je kod bivšeg poslodavca iskoristio samo dio godišnjeg odmora i nije iskoristio
pravo na regres, pripada mu dio regresa razmjerno dijelu godišnjeg odmora na
koji ima pravo u Društvu.

Regres
za korištenje godišnjeg odmora utvrđuje se u visini 2.000 kn neto, za puno
radno vrijeme.

Regres
se isplaćuje u mjesecu koji prethodi mjesecu ko­rište­nja godišnjeg odmora.
Uprava može, uz suglasnost sindikata, odlučiti o promjeni roka isplate regresa.

Članak
52.

Radniku
se nadoknađuju troškovi prijevoza na rad i s rada u visini stvarnih izdataka
prema cijeni mjesečne ili pojedinačne karte (ako ne postoji mogućnost kupnje
mjesečne karte), u mjesnom i međumjesnom javnom prijevozu, ali ne više od 600
kn mjesečno.

Ako se radnik ne može koristiti sredstvima javnog
prometa za prijevoz na rad i s rada, ima pravo na naknadu troškova u visini
cijene prijevoza u javnom prometu za odgovarajuću uda­ljenost na drugoj
najbližoj lokaciji.

Naknada troškova prijevoza iz stavka 1. i 2. ovog
članka obračunava se i isplaćuje isključivo za dane prisustva na radu.

Članak 53.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji,
(obav­ljanje određenih radnih zadataka, privremeno upućivanje radi zamjene
odsutnog radnika – izaslanje i obavljanje redovitih poslova radnog mjesta
vozača i pratioca auto linija) pripada mu naknada prijevoznih troškova, naknada
punog iznosa troškova noćenja, najviše do iznosa računa hotela s četiri
zvjezdice i dnev­nica u visini utvrđenoj propisima o porezu na dohodak.

Naknada troškova i dnevnica za službeno putovanje u
inozemstvo uređuje se sukladno propisima za korisnike koji se financiraju iz
sredstava državnog proračuna.

Troškovi se nadoknađuju na temelju vjerodostojne
dokumentacije (računa, prijevozne karte i dr.).

Članak 54.

Dnevnice se izuzetno isplaćuju i u slučaju kada je
mjesto rada udaljeno i manje od 30 km ili 16,20 morskih milja od mjesta
zaposlenja ili prebivališta (izaslanje na otoke), ili ako prometne okolnosti ne
omogućuju svakodnevni povratak.

Članak 55.

Kada je
radnik privremeno upućen na rad radi zamjene odsutnog radnika izvan mjesta
stalnog rada, mjesta prebivališta ili mjesta boravišta u mjesto rada udaljeno
manje od 30 km, a omogućen mu je svakodnevni povratak, pripada mu naknada
troškova prijevoza u visini razlike stvarnih troškova prijevoza i redovne
mjesečne naknade za prijevoz na rad i s rada.

Članak
56.

U
slučajevima iz čl. 54. i 55. ovog Ugovora, kada nije organiziran javni prijevoz
do mjesta rada, Poslodavac je dužan radniku osigurati prijevoz.

Članak
57.

Naknada
troškova za uporabu privatnog vozila u službene svrhe po prijeđenom kilometru
iznosi:

– za automobile                                                               30
%

– za motorkotače                                                            15
%

– za motorkotače na neasfaltiranoj cesti                           20 %

– za bicikle                                                                      10
%,

od cijene litre benzina Euro-super 95.

Uporabu
privatnog automobila za službene svrhe odobrava Uprava Društva.

Članak
58.

Radniku
koji je raspoređen po potrebi posla na rad u drugo mjesto, priznaju se
selidbeni troškovi:

–
prijevoz radnika, članova obitelji i stvari,

–
dnevnica radniku za vrijeme putovanja od mjesta prebi­va­lišta do mjesta
preseljenja.

Članak
59.

Poslodavac
je dužan kolektivno osigurati radnike od posljedica nesretnog slučaja za
vrijeme obavljanja rada, kao i u slobodno vrijeme, tijekom 24 sata, za trajnu
invalidnost uslijed nezgode, na iznos od najviše 80.000,00 kuna, za liječenje u
bolnici od posljedica nezgode na iznos od 40,00 kuna po danu, za smrt uslijed
nezgode 40.000,00 kuna, te za smrt uslijed bolesti na 20.000,00 kuna. Preslika
police osiguranja je sastavni dio ovog Ugovora.

Poslodavac je dužan osigurati isplatu radniku za
slučaj pretrpljenog straha uzrokovanog prepadom, orobljavanjem, pljačkom za
vrijeme obavljanja poslova radnog mjesta u visini od najmanje 15.000,00 kn.

Članak 60.

Poslodavac
će isplatiti radnicima prigodnu isplatu za Uskrs u visini neoporezivog iznosa
poklon-bona, u skladu s propisima o porezu na dohodak.

Poslodavac
će isplatiti radnicima prigodnu isplatu za Božić u visini najmanje 1000 kn
neto.

Članak 61.

Kada radnik stekne uvjete za mirovinu, pripada mu
pravo na isplatu otpremnine u visini od pet prosječnih mjesečnih neto plaća i
naknada plaće isplaćene u HP-u u prethodnom mjesecu.

Članak
62.

Radnik
kojem Poslodavac otkazuje Ugovor o radu nakon dvije godine neprekidnog rada u
HP-u, osim u slučaju kada se otkaz daje iz razloga uvjetovanih ponašanjem
radnika, ima pravo na otpremninu u iznosu jedne polovine prosječne mjesečne
plaće radnika ostvarene u tri posljednja mjeseca koja su prethodila prestanku
Ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada provedenu u HP-u.

Članak
63.

Za
dugogodišnji rad kod Poslodavca radniku pripada pravo na isplatu jubilarne
nagrade i to:

– za 10 godina                40
%

– za 15 godina                50
%

– za 20 godina                65
%

– za 25 godina                75
%

– za 30 godina                90
%

– za 35 godina               120
%

– za 40 godina               150
%,

od iznosa jedne prosječne neto plaće i naknade plaće
ispla­ćene kod Poslodavca u prethodnom mjesecu.

Jubilarna
nagrada isplaćuje se za navršene godine radnog staža u tekućoj godini, a isplaćuje
se u mjesecu kada je navršena puna godina staža.

Članak
64.

Radniku
ili njegovoj obitelji isplaćuje se pomoć u visini neoporezivog iznosa sukladno
propisima o porezu na dohodak za:

1. smrt
radnika

2. smrt
člana uže obitelji (bračnog druga, djece i roditelja)

3.
neprekidno bolovanje duže od 180 dana jednom godišnje

4. zbog
uništenja ili oštećenja imovine usljed prirodnih nepogoda ili požara, kada
troškove snosi sam radnik

5.
zdravstvene potrebe (operativne zahvate, liječenje, nabavu lijekova i ortopedskih
pomagala) radnika i članova uže obitelji (bračnog druga i djece), rješavanje
kojih nije pokriveno osnovnim, dopunskim i privatnim zdravstvenim osiguranjem,
kada troškove snosi sam radnik.

Odluku o dodijeli potpore iz točke 4. i 5. stavka 1.
ovog član­ka donosi Uprava u skladu s mogućnostima, a prema kriterijima
utvrđenim Pravilnikom o naknadama radnicima na teret troškova.

Članak 65.

Sredstva za prigodne poklone djeci radnika isplaćuju
se svakom radniku po djetetu u visini neoporezivog dijela dara (poklon),
sukladno propisima o porezu na dohodak.

Pravo na poklone imaju djeca radnika, djeca umrlih
radnika, kao i djeca poginulih i nestalih radnika u Domovinskom ratu, do15
godina starosti navršenih u tekućoj godini.

Članak 66.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika
isplaćuje se mjesečno djeci predškolskog uzrasta pa do završetka srednje škole,
prema sljedećim kriterijima:

– za djecu predškolskog uzrasta (godinu
dana prije škole)                                 450,00 kn

– za djecu u osmogodišnjoj školi            810,00
kn

– za djecu u srednjoj školi                   1.170,00 kn.

Isplata teče od 1. u mjesecu kada je školovanje
započeto, odnosno od dana nastupa smrti radnika.

Članak 67.

Novčana
pomoć za školovanje isplaćuje se djeci samohranih roditelja jednom godišnje, a
najkasnije do 15. rujna u tekućoj godini i to:

– za
djecu predškolskog uzrasta (godinu
dana prije škole)                                 450,00 kn

– za
djecu u osmogodišnjoj školi            810,00
kn

– za
djecu u srednjoj školi                   1.170,00
kn.

Članak
68.

Novčana
pomoć djeci, odnosno zakonskim starateljima dje­ce, radnika HP-a koji su
poginuli i nestali u Domovinskom ratu i radnika HP -a koji su nasilno izgubili
život za vrijeme obavljanja poslova u HP-u, mjesečno se isplaćuje pomoć i to:

– za djecu predškolskog uzrasta 50% prosječno
isplaćene neto plaće i naknada plaće u HP-u u prethodnoj godini

– za djecu do završenog osmog razreda osnovne škole,
70% prosječno isplaćene neto plaće i naknada plaće u HP-u u prethodnoj godini

– za djecu do završene srednje škole, 90% prosječno
isplaćene neto plaće i naknada plaće u HP-u u prethodnoj godini.

Isplata teče od 1. u mjesecu kada je školovanje
započeto, odnosno od dana nastupa smrti ili pogibije, te saznanju o nestanku
radnika.

Članak 69.

Novčana pomoć iz čl. 66., i 67. i 68., ovog Ugovora
prestaje se isplaćivati kada nastupe sljedeći slučajevi:

– kada dijete redovno završi srednju školu,

– kada dijete samovoljno ili uz suglasnost staratelja
napusti srednju školu,

– kada dijete više od jedanput ponavlja razred u
srednjoj školi.

Članak 70.

Radnik sa članovima svoje obitelji ima pravo na
korištenje radničkih odmarališta uz dogovor sindikata i Poslodavca.

Članak 71.

Iz sredstava Poslodavca izdvajaju se sredstva za
poboljšanje životnog standarda radnika za:

– redovne liječničke preglede radnika jednom
godišnje,

– sportske susrete radnika u organizaciji Poslodavca
i sindikata i

– rekreacijske potrebe u okviru organizacijskih
jedinica Poslodavca ovisno o broju radnika organizacijske jedinice.

Program, organizaciju i raspodjelu sredstava za
namjene iz stavka 1. utvrđuje povjerenstvo ugovornih strana, najkasnije do 31.
siječnja za tekuću godinu.

XIII.
PLAĆA TEMELJEM IZUMA I TEHNIČKIH UNAPRJEĐENJA

Članak
72.

Radniku,
autoru izuma ostvarenog na radu ili u svezi s radom, te tehničkog unapređenja
koji je Poslodavac prihvatio primijeniti, pripada naknada sukladno Pravilniku o
izumima i teh­ničkim unapređenjima.

Radniku,
autoru izuma koji nije ostvaren na radu ili u svezi s radom, ako je u svezi s djelatnošću
Poslodavca, a autor izuma je prodao pravo njegovog korištenja, ne pripada
naknada iz stavka 1. ovog članka.

Članak
73.

U
slučaju kada korisnost izuma ili tehničkog unaprjeđenja nije moguće utvrditi
mjerljivim pokazateljima, naknada se utvr­đuje u jednokratnom iznosu.

Odluku
o visini naknade iz stavka 1. ovog članka donosi Poslo­davac.

XIV.
OTKAZNI ROKOVI KOD OTKAZA UGOVORA O RADU

Članak
74.

U
slučaju redovitog otkaza primjenjuje se otkazni rok utvr­đen Zakonom.

Za
vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo uz naknadu plaće izbivati s rada 8 sati
tjedno radi traženja novog zaposlenja.

Ako
radnik na zahtjev Poslodavca prestane raditi prije isteka propisanog ili
ugovorenog otkaznog roka, Poslodavac mu je dužan isplatiti naknadu plaće i
priznati sva ostala prava kao da je radio do isteka otkaznog roka.

Odredbe
o otkazu primjenjuju se i na slučaj kada Poslodavac otkaže Ugovor i istodobno
predlaže radniku sklapanje Ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima.

Članak
75.

Radniku
se otkaz Ugovora o radu kod Poslodavca s obraz­loženim razlozima za donošenje
tog akta mora dostaviti u pisanom obliku s poukom o pravnom lijeku.

XV. ZBRINJAVANJE VIŠKA RADNIKA

Članak
76.

Za
slučaj nastupanja okolnosti zbrinjavanja viška radnika Poslodavac će zajedno s
radničkim vijećem sklopiti poseban sporazum o postupku i načinu, te kriterijima
za izradu programa zbrinjavanja viška radnika.

Članak
77.

U
slučaju jednake radne efikasnosti upotrebljavaju se sljedeći uvjeti za očuvanje
zaposlenja:

a) stručna
sprema, tj. osposobljenost za rad

– radnik ima potrebnu školsku spremu i najmanje
jednu godinu uspješnog osposobljavanja za
rad koji obavlja                                                             40
bodova

– radnik nema potrebnu školsku spremu,
s 10 godina rada stekao je traženu
osposobljenost za obavljanje poslova                             40
bodova

– radnik ima potrebnu školsku spremu,
nema stručne osposobljenosti za rad                              20
bodova

– radnik nema potrebnu školsku spremu,
a ima traženu osposobljenost za obavljanje
poslova                                                                         20
bodova

– nema tražene stručne osposobljenosti za rad                     0 bodova

b) duže radno iskustvo

– ubraja se do pet godina sa svakom godinom
radnog iskustva                                                             2 boda

– za više od pet godina maksimalan broj
bodova                                                                         10
bodova

c) duži radni staž

– do deset godina za svaku godinu                                     0,5 bodova

– iznad deset godina po jedan bod,
maksimalni broj bodova                                                 10
bodova

– radnice s 35 godina mirovinskog staža
osiguranja                                                                       0
bodova

d) zdravstveno
stanje radnika

– slabije zdravstveno stanje kao posljedica
nesreće na radu kod Poslodavca ili
posljedica profesionalne bolesti                                       5
bodova

e) socijalno stanje

– u porodici s dva djeteta do 18 godina
starosti, tj. za vrijeme školovanja djece                           5
bodova

– u porodici s tri ili više djeteta do 18 godina
starosti, tj. za vrijeme školovanja djece                          10
bodova

– nezaposleni bračni drug                                                   5
bodova

– radnik, bračni drug, tj. porodični član
zajedničkog domaćinstva koji se bavi obrtom
ili je osnivač ili suosnivač domaćeg ili
mješovitog poduzeća ili ako samostalno
obavlja poljoprivrednu djelatnost                                    10 bodova

XVI.
ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak
78.

U
ostvarivanju prava radnika iz radnog odnosa radnik ima pravo zahtijevati
zaštitu prema odredbama zakona i Pravilnika o radu.

Zahtjev
za zaštitu prava podnosi se predsjedniku Uprave u roku od 15 dana, računajući
od dana kad je uručena odluka kojom je povrijeđeno njegovo pravo.

Članak 79

Poslodavac je dužan osigurati radniku rad u okruženju
nesmetanom od seksualnog uznemiravanja bilo koje vrste.

Pod seksualnim uznemiravanjem na radnom mjestu
podrazumijeva se nepoželjno i destruktivno ponašanje seksualne prirode ili
drugi oblici ponašanja koji se temelje na spolu, a koji ugro­ža­vaju
dostojanstvo žena i muškaraca na poslu, a obuhvaća ne­željeno fizičko
(neželjeni dodiri, primoravanje na seksualne usluge), verbalno (nepoželjni
seksualni komentari i aluzije) ili neverbalno ponašanje (pogledi, pokreti,
pornografske slike).

XVII.
ODGOVORNOST RADNIKA

Članak
80.

O
odgovornosti radnika za izvršavanje radnih obveza, a u svezi sa savjesnim i
stručnim obavljanjem poslova uz upute Poslodavca i odgovornost radnika za štetu
Poslodavcu, odlučuje se sukladno zakonu i Pravilniku o radu.

XVIII.
OBRAZOVANJE RADNIKA

Članak
81.

Radnici imaju pravo i dužnost školovati se,
osposobljavati i usavršavati na radu u skladu sa svojim sposobnostima i
uvjetima rada iz djelatnosti Poslodavca.

Pravo na obrazovanje radnika uredit će se posebnim
pravilnikom.

Obrazovanje za potrebe Poslodavca je obveza radnika,
te mu za to vrijeme pripadaju sva prava kao da je radio.

Međusobna prava i obveze između Poslodavca i radnika koji
je upućen na obrazovanje od strane Poslodavca uređuju se posebnim Ugovorom.

Prilikom obrazovanja radnici imaju pravo na plaćeni
dopust u sljedećim slučajevima:

– za
svaki ispit                    3 dana

– za
diplomski rad               5 dana.

Ukoliko
se radnik obrazuje u ustanovi koja je udaljena više od 200 (dvjesto) kilometara
od mjesta rada, odobrava mu se dodatno 1 (jedan) dan za put.

Radnici
koje Poslodavac nije uputio na obrazovanje imaju pravo na plaćeni dopust u
sljedećim slučajevima:

– za
svaki ispit                    1 dan

– za
diplomski rad               3 dana.

XIX.
UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak
82.

Aktivnost
sindikalnog povjerenika ne smije biti spriječena ili ometana ukoliko on djeluje
u skladu sa Statutom sindikata, Zakonom i drugim propisima.

Članak 83.

Sindikalni povjerenik ima pravo na 1 i 1/2 (jedan i
pol) sat aktiv­nosti po članu u radnom vremenu tijekom godine s naknadom plaće.

Pravo na rad u sindikatu za puno radno vrijeme
(profesionalni rad) ima po jedan izvršitelj na svakih 750 članova.

Osim broja sati sindikalne aktivnosti s naknadom plaće,
utvrđenih u prethodnom stavku, Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku,
koji sindikalnu aktivnost ne obavlja puno radno vrijeme, omogućiti izostanak s
rada s naknadom plaće prilikom prisustvovanja sindikalnim sastancima i
seminarima, tečajevima, osposobljavanju, kongresu i konferencijama u zemlji i
inozemstvu najduže do 10 (deset) radnih dana u tijeku godine.

Članak 84.

Sindikalni povjerenik za svoj rad u sindikatu
odgovara samo članstvu i tijelima sindikata.

Sindikalni povjerenik, zbog sindikalnih aktivnosti
kojima se štite prava i interesi zaposlenih u skladu sa Statutom sindikata ne
može biti pozvan na bilo kakvu odgovornost ili doveden u nepovoljan položaj.

Za vrijeme trajanja mandata i godinu dana nakon
isteka mandata sindikalnom povjereniku, ne može se bez njegove suglasnosti i
suglasnosti sindikata:

– premjestiti na drugo radno mjesto kod Poslodavca
ili u dru­go poduzeće,

– utvrditi kao višak zaposlenih.

Povjerenik ima pravo nakon prestanka sindikalne
funkcije vratiti se na radno mjesto u mjesto rada gdje je radio prije odlaska
na funkciju.

Sindikalnom povjereniku, kojemu je funkcija prestala
prije isteka punog mandata, sindikalni imunitet nakon funkcije traje razmjerno
vremenu provedenom na funkciji, a ne više od 2 (dvije) godine.

Sindikat je obvezan Poslodavca obavijestiti o
sindikalnim povjerenicima i o trajanju mandata svakog povjerenika.

Sindikalnom povjereniku, koji je oslobođen obveza na
radnom mjestu, pripada plaća kao i sva ostala prava temeljem Ugovora o radu ili
temeljem posebno sklopljenog Ugovora između poslodavca i sindikata.

Članak
85.

Radnici
koji nisu članovi sindikata za vrijeme važenja ovog Kolektivnog ugovora plaćaju
doprinos solidarnosti u visini i na način utvrđen Zakonom o radu, a nakon
provedbe referenduma.

Referendum se provodi u skladu s Pravilnikom o
provođenju referenduma o prihvaćanju Kolektivnog ugovora s odredbom o doprinosu
solidarnosti.

Način plaćanja doprinosa solidarnosti uređuje se
Sporazumom između sindikata, potpisnika ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 86.

Poslodavac sindikatu osigurava sljedeće radne uvjete:

a) Radne prostorije veličine od najmanje 1,5% m2 od ukupnog broja članova s
time da prostor ne može biti manji od 15 m2;

b) Potrebna sredstva:

– namještaj

– jedan telefonski priključak na svakih započetih 500
članova (uz plaćanje računa)

– potrošni materijal i sitni inventar

c) Slobodu sindikalnog izvješćivanja, podjele tiska,
besplatno korištenje poštanskih usluga;

d) Ustega članarine i sindikalnih financijskih
potpora članovima sindikata.

Članak 87.

Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku i
povjereniku radnika zaštite na radu omogućiti pristup radnim mjestima i
podacima potrebnim za obnašanje njegove dužnosti, te mu omogućiti uvid u
podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava, ako za to postoji
pisana suglasnost radnika.

XX. PRAVO RADNIKA NA ŠTRAJK

Članak
88.

Radnici
imaju pravo na organizirani štrajk.

Članak
89.

Sindikati se suzdržavaju od štrajka, ako se sve
odrednice iz ovog Ugovora uredno ispunjavaju prema svim radnicima na koje se
Ugovor odnosi, kao i u svim pitanjima koja su Ugovorom uređena.

Za sva pitanja, koja Ugovorom nisu uređena ili se
trebaju urediti posebnim propisima ili aktima, sindikat se ne odriče prava na
štrajk.

Obveza socijalnog mira vrijedi do kraja važenja
Kolektivnog ugovora.

Izuzetno od stavka 1. i 2. ovog članka, dozvoljen je
štrajk solidarnosti, odnosno druge metode sindikalne podrške zahtjevima
radnika, uz poštivanje zakonskih odredbi o radnoj obvezi.

Članak 90.

Za organizaciju i provedbu štrajka, sindikat koristi
sindikalne propise o štrajku.

Štrajkom rukovodi štrajkački odbor.

Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni
na rad za vrijeme štrajka.

XXI.
RJEŠAVANJE SPOROVA IZMEĐU POTPISNIKA UGOVORA

Članak
91.

Za rješavanje
sporova između potpisnika Ugovora, koje nije bilo moguće riješiti međusobnim
pregovaranjem, pokreće se postupak mirenja.

Postupak
mirenja pokreće se na poticaj jednog od potpisnika Ugovora.

Članak
92.

Mirenje
iz prethodnog članka provodi Mirovno vijeće.

Mirovno
vijeće čine tri člana:

– jedan
predstavnik Poslodavca

– jedan
predstavnik sindikata ili njihovih udruga, odnosno udruga više razine i

– jedan
član kojeg izaberu stranke u sporu s liste koje utvrđuje Gospodarsko-socijalno
vijeće.

Članovi
Mirovnog vijeća sporazumno imenuju predsjednika vijeća.

Članak
93.

Potpisnici
ovog Ugovora mogu prihvatiti ili odbiti pisani prijedlog Mirovnog vijeća.

Prijedlog
koji stranke prihvate ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

XXII. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
94.

Ugovor
je sklopljen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Članak 95.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti promjenu
ili dopunu Ugovora i to u pisanom obliku.

Druga strana je obavezna očitovati se na predložene
izmjene ili dopune u roku od 15 (petnaest) dana.

Članak 96.

Jedna potpisnica Ugovora može otkazati Ugovor, ali je
dužna prethodno najaviti svoje odstupanje pisano, najmanje tri mjeseca prije
otkazivanja Ugovora.

Članak 97.

Ugovor se sklapa na određeno vrijeme do 31. 12. 2006.

Postupak sklapanja novog Ugovora počet će najkasnije
tri mjeseca prije isteka roka valjanosti Ugovora.

Članak 98.

Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s odrednicama
Ugovora, a najkasnije u roku od 60 dana nakon potpisivanja Ugovora, ako Zakonom
nije propisan kraći rok.

Članak 99.

Poslodavac i sindikat imenuju zajedničko tijelo za
tumačenje odrednica Ugovora i praćenje njihove primjene najkasnije u roku od 30
dana od dana potpisivanja.

Zajedničko
tijelo ima šest članova od kojih po tri člana imenuje svaka ugovorna strana.

Zajedničko
tijelo donosi Poslovnik o svom radu.

Članak
100.

Troškove pripremanja,
praćenja i ostvarivanja Ugovora snose ugovorne strane, svaka u svom dijelu, a
troškove Mirovnog vijeća i zajedničkog tijela za tumačenje Ugovora, strane
dijele proporcionalno.

Članak 101.

Ugovor
ima otvorenu klauzulu kojom se dopunjuju odrednice dodatnim ugovorima.

Članak
102.

Ugovor
stupa na snagu danom potpisivanja, a primjenjuje se od 1. 1. 2004. godine.

Predstavnici
Poslodavca i sindikata će najkasnije do 20. prosinca u tekućoj godini
zajednički analizirati i utvrditi preostala sredstva i mogućnosti njihove
isplate.

Članak 103.

Ovaj Ugovor objavljuje se u HP Glasniku – službenom
glasilu Društva.

Zagreb, 22. prosinca 2003.

Za Hrvatski sindikat pošte

Predsjednik Uprave                                                      Po
ovlaštenju

**Jadranka Dumbović,** v. r.Za Poslodavca:

Za Republički sindikat
radnika                                      **dr.
sc. Marijan Bolarić,** v. r.

Hrvatske pošte i
telekomunikacija                                 Član
Uprave

**Jadranko Vehar,** v. r.                                                 **Branko Jakušić,
dipl. oec.,** v. r.

Za Koordinaciju sindikata                                             Član
Uprave

Hrvatske pošte                                                             **Dubravko
Maurović,**

**Davor Hrstić,** v. r.                                                      **dipl. ing.
el.** v. r.

Za Udrugu sindikata HPT                                             Član
Uprave

**Petar Gudelj, dipl. ing.,** v. r.                                       **Tomislav
Marinović, dipl. iur.,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 27/2004-785
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)