<!DOCTYPE html>

<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml">

<head><title>
	Odluka o donošenju Programa prostornog uređenja Republike Hrvatske
</title><meta http-equiv="Content-Type" content="text/html;charset=UTF-8" /><meta http-equiv="X-UA-Compatible" content="IE=edge" /><meta content="width=device-width, initial-scale=1.0, maximum-scale=1.0, minimum-scale=1.0" name="viewport" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/article.css?v=0.7" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/userProfile.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/print.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/uikit.min.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="/css/blueprint/reset_clearfix.min.css" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/web.css?v=1" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/webL.css?v=0.2" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/medium.css?v=1" /><link rel="stylesheet" type="text/css" href="../../css/small.css?v=1" />
    <script src="/js/jquery.min.js"></script>
    <script src="/js/initArticle.js?v=1.04"></script>
    <script src="/js/topStitcher.js"></script>
    </head>
<body>
    <!--Cached 29.3.2026. 21:37:56-->

    <div class="page clearfix">

<div class="header-newbar">
    <div class="content">
        <div class="left">

        </div>
        <div class="right">
            <div class="links uk-grid">
                <div class="link-child uk-width-1-2 uk-width-small-1-3">
                    <img src="/img/icon-info.gif" />
                    <a href="/upute.aspx" style="color: black;"><strong>Upute za korištenje</strong> </a>
                </div>
                <div class="link-child uk-width-1-2 uk-width-small-1-3" style="display:none;">
                    <img src="/img/icon-mail.gif" />
                    <a href="/email.aspx">Elektronička pošta</a>
                </div>
                <div class="link-child uk-width-1-1 uk-width-small-1-3">
                    <img src="/img/icon-home.gif" />
                    <a href="/search.aspx">Početna stranica</a>
                </div>
            </div>

        </div>
    </div>
</div>

<div class="header outer sivo">
    <div class="inner-header">
        <div class="glagoljica inner uk-grid">
            <img class="uk-width-1-3" src="/img/nn-glagoljica.gif">
            <img class="uk-width-1-3" src="/img/nn-glagoljica.gif">
            <img class="uk-width-1-3" src="/img/nn-glagoljica.gif">
        </div>
    </div>
</div>
<div class="header outer">
    <div class="inner">
        <div class="logo-link">
            <a href="/search.aspx">
                <img src="/img/logo.gif" /></a>
        </div>

    </div>
</div>

        <div class="divider outer"></div>

        <div class="articleContent outer clearfix">
            <div class="articleDetails inner">
                <div id="sticky-anchor"></div>
                <div id="sticky" class="title">

                    <h2>Odluka o donošenju Programa prostornog uređenja Republike Hrvatske</h2>
                </div>

                <div id="full" class="contentLeft">

                    <div class="contentLeft">
                        <div id="html-content-frame">
                            <span class="title-for-print">
                                <h3>NN 50/1999 (21.5.1999.), Odluka o donošenju Programa prostornog uređenja Republike Hrvatske</h3>
                            </span>

<!-- Article content cached on 29.3.2026. 21:37:56-->

   <style>
     .sl-content .doc .article-column{
       font-size:16px !important;
     }
     .sl-content .doc .article-column table tr {
       font-size: 10pt !important;
     }
     .sl-content .doc .article-column table{
       margin-top:10px;
       margin-bottom:20px;
     }
     .sl-content .fullwidth {
       width: 44.89em !important;
     }
     .sl-content p{
       line-height:1.4em !important;
     }
     div.story {
        width: 100% !important;
        left: 0% !important;
    }
     #html-content-frame DIV.sl-content TABLE {
       display: table !important;
     }
     .sl-content p.TB-NA18 {
       text-transform:uppercase;
    }
     .sl-content TABLE TR TD {
    padding-bottom: 0.2em !important;
    padding-top: 0.2em !important;
    padding-left: 0.2em !important;
    padding-right: 0.2em !important;

}

   </style>
<style>.sl-content *{
		font-family:'Minion Pro';
	}
.sl-content img{
		max-width:100%;
		height:auto;
		width:auto	;
	}
.sl-content TABLE{
		display:table;
		max-width:100%;
	}
.sl-content pre{
		white-space:pre-wrap;
	}</style><style>.sl-content *{
		font-family:'Minion Pro';
	}
.sl-content img{
		max-width:100%;
		height:auto;
		width:auto	;
	}
.sl-content TABLE{
		display:table;
		max-width:100%;
	}
.sl-content pre{
		white-space:pre-wrap;
	}</style>
<div class="sl-content"><div class="doc"><div class="article-column leftcolumn fullwidth">
<p>
<h1 align=CENTER>ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA</h1>
<p>
Na temelju članka 17. stavka 1. Zakona o prostornom uređenju
(&#187;Narodne novine&#171;, br. 30/94. i 68/98.) Zastupnički
dom Hrvatskoga dr&#158;avnog sabora na sjednici 7. svibnja 1999.,
donio je
<p>
<h2 align=CENTER>ODLUKU</h2>
<p>
<h3 align=CENTER>O DONO&#138;ENJU PROGRAMA PROSTORNOG URE&ETH;ENJA REPUBLIKE
HRVATSKE</h3>
<p>
<center>I.</center>
<p>
Donosi se Program prostornog uređenja Republike Hrvatske.
<p>
Program prostornog uređenja Republike Hrvatske sastavni je
dio ove Odluke i objavit će se u &#187;Narodnim novinama&#171;,
a kartografski prikazi koji su sastavni dio ovog Programa čuvaju
se u ministarstvu nadle&#158;nom za poslove prostornog uređenja.
<p>
<center>II.</center>
<p>
Strategije, osnove, programi i drugi planski dokumenti, čija
je obveza dono&#154;enja propisana zakonima i drugim propisima,
moraju biti usklađeni s Programom prostornog uređenja
Republike Hrvatske.
<p>
<center>III.</center>
<p>
Danom stupanja na snagu ove Odluke prestaje va&#158;iti Odluka
o dono&#154;enju Prostornog plana Socijalističke Republike
Hrvatske (&#187;Narodne novine&#171;, br. 12/89.).
<p>
<center>IV.</center>
<p>
Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u &#187;Narodnim
novinama&#171;.
<p>
Klasa: 350-02/97-01/01<br>
Zagreb, 7. svibnja 1999.
<p>
<center>ZASTUPNIČKI DOM<br>
HRVATSKOGA DR&#142;AVNOG SABORA</center>
<p>
<center>Potpredsjednik<br>
Zastupničkog doma<br>
Hrvatskoga dr&#158;avnog sabora<br>
<b>Vladimir &#138;eks, dipl. iur.,</b> v. r.</center>
<p>
<h3 align=CENTER>PROGRAM PROSTORNOG URE&ETH;ENJA <br>
REPUBLIKE HRVATSKE</h3>
<p>
<b>1.<br>
Osnovni ciljevi i usmjerenja prostornog razvoja</b>
<p>
Ciljevima prostornog uređenja, gospodarsko-razvojni okvir
određen je te&#158;njom Hrvatske da poveća kvalitetu
&#158;ivljenja i uravnote&#158;i razvoj svih područja Dr&#158;ave,
da unaprijedi učinkovitost gospodarstva prilagođenog
tr&#158;i&#154;nim uvjetima te se tako uključi u europske
razvojne sustave i svjetsku razmjenu.
<p>
Ključnu ulogu s gledi&#154;ta kori&#154;tenja prostora
imaju poljoprivreda, turizam i industrija, a osobito značenje
promet i infrastruktura, posebice vodno gospodarstvo zbog vi&#154;estrukog
utjecaja na prostor.
<p>
U odnosu na polo&#158;aj Hrvatske, razvojne i prostorne okolnosti,
osnovni ciljevi prostornog razvoja su:
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(1-1)</font></b>
<p>
<b>Osna&#158;iti prostorno razvojnu strukturu Dr&#158;ave</b>,
uva&#158;avanjem oblika i morfolo&#154;kih cjelina nacionalnog
teritorija, postojeće mre&#158;e naselja i prometno razvojnih
koridora te razmje&#154;taja resursa pri čemu treba:
<p>
 • uspostaviti realan policentričan model prostornog razvitka
sa sna&#158;nijom afirmacijom srednjih i malih gradova,<b> </b>te
poticati<b> </b>razvoj sredi&#154;njih naselja s funkcijama prema
stupnju centraliteta, osobito u područjima rijetke naseljenosti,
velikih udaljenosti između naselja i na područjima
izvan glavnih prometno-razvojnih koridora,
<p>
• unaprijediti uvjete &#158;ivota kvalitetnom unutarnjom organizacijom
naselja, osobito s gledi&#154;ta razmje&#154;taja funkcija i pokrivenosti
prostora potrebnom infrastrukturom,
<p>
 • te&#158;iti uravnote&#158;enom razvitku razvojem gospodarstva
na čitavom prostoru Dr&#158;ave i u&#158;ih područja
te pri tome koristiti oblike primjerene osobitostima prostora,
a nedovoljno kori&#154;tene potencijale pa&#158;ljivo staviti
u razvojne funkcije koje će unaprijediti ukupnu prostorno
gospodarsku strukturu i stanje čovjekova okoli&#154;a,
<p>
 • kontrolirati i usmjeravati procese litoralizacije jadranske
obale i koncentracije stanovni&#154;tva u nekoliko jačih
obalnih centara,
<p>
 • provoditi mjere za usporavanje rasta velikih gradova uz osna&#158;ivanje
mre&#158;e srednjih i manjih gradova kao i lokalnih sredi&#154;ta
radi stvaranja uvjeta za kvalitetan razvoj na svim područjima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(1-2)</font></b>
<p>
<b>Povećati vrijednost i kvalitetu prostora</b> <b>i okoli&#154;a,
</b>a razvojne ciljeve prilagoditi značajkama prostora,
uz isključenje negativnih utjecaja na prostor i okoli&#154;.
<p>
Opće ciljeve prostornog razvoja treba usklađivati s
posebnim značajkama prostora (pripadnost većim sustavima,
osobitost i raznolikost prostornih pojava, razvijenost mre&#158;e
naselja, povoljan razmje&#154;taj gradova) i razvojnim okolnostima
(novi geostrate&#154;ki polo&#158;aj dr&#158;ave, stupanj razvijenosti
grana djelatnosti, posljedice rata i posebne razvojne značajke
područja), uz uva&#158;avanje procesa tranzicije i nagla&#154;ene
potrebe ubrzanoga gospodarskog razvoja i prometnog povezivanja.
Pri tom treba uva&#158;iti povoljan polo&#158;aj i druge prednosti
Hrvatske u europskim i svjetskim relacijama.
<p>
Nu&#158;an je pa&#158;ljiv izbor razvojnih programa i tehnologija
koje će očuvati kvalitetu prostora i okoli&#154;a,
a razvoj planirati u granicama prihvatljivog opterećenja
prostora, neprihvaćanjem zastarjelih i &#154;tetnih tehnologija
te dosljednim provođenjem načela odr&#158;ivog razvitka.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(1-3)</font></b>
<p>
<b>Racionalno koristiti i za&#154;tititi nacionalna dobra, </b>a
svrhovito kori&#154;tenje i namjenu prostora temeljiti na stručnim
i znanstvenim osnovama i cjelovitom uvidu u značajke prostora
(prirodna i stvorena osnova, pogodnost, ograničenja i osjetljivost
prostora za djelatnosti, osobite vrijednosti prostora), usklađeno
s europskim kriterijima-standardima, osobito za za&#154;titu prirodnih
resursa i okoli&#154;a.
<p>
Potrebno je uspostaviti ravnote&#158;u izgrađenih i prete&#158;ito
prirodnih područja, te osigurati svrhovito kori&#154;tenje
resursa i to prvenstveno:
<p>
 • racionalnim kori&#154;tenjem prostora za izgradnju, očuvanjem
fizičke i funkcionalne cjelovitosti te kvalitete poljoprivrednog
i &#154;umskog zemlji&#154;ta (spriječiti usitnjavanje
areala i osigurati krajobraznu cjelovitost),
<p>
 • za&#154;titom vrijednosti prostora, vrijednih prirodnih i stvorenih
resursa, očuvanjem biolo&#154;ke raznolikosti te osobito
pa&#158;ljivim kori&#154;tenjem resursa koji sve vi&#154;e nedostaju
ili su sve vi&#154;e ugro&#158;eni (čista tla, pitka voda,
&#154;umske zajednice i druga).
<p>
Osobita pa&#158;nja nu&#158;na je u kori&#154;tenju prostora na
područjima veće osjetljivosti (seizmički aktivna
područja, hidrogeolo&#154;ki sustavi kr&#154;a, područja
propusnih za&#154;titnih slojeva vodonosnika, područja
klizi&#154;ta i erozije, i druga) radi uvođenja i primjene
posebnih mjera kori&#154;tenja, ograničavanja građenja,
te obnove i sanacije krajobraza.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(1-4)</font></b>
<p>
<b>Uva&#158;iti zajednička obilje&#158;ja i osobitosti
područja, </b>prirodnu cjelovitost, ekolo&#154;ku osjetljivost,
razvijenost i ograničenja infrastrukture, turističku
atraktivnost i druge značajke pojedinih područja
kao osnovu za utvrđivanje zajedničkih kriterija kori&#154;tenja
prostora i razmje&#154;taja djelatnosti, u sklopu izrade dokumenata
prostornog uređenja i razvojnih programa.
<p>
Prilikom usklađenja interesa kori&#154;tenja prostora treba
uzeti u obzir pojačan interes za ulaganja na nekim prostorima
(obala, gradovi, prostor uz prometne koridore, za&#154;tićene
cjeline) te utvrditi stvarnu vrijednost i visoke standarde uređenja
zemlji&#154;ta koji će osigurati svrhovito kori&#154;tenje
i kvalitetno uređenje prostora.
<p>
S ciljem zaustavljanja negativnih demografskih procesa i zapu&#154;tanja
resursa u slabo nastanjenim i nerazvijenim područjima i
područjima s trenutno smanjenim interesom za ulaganja treba
utvrditi i provesti poticajne mjere, a u planovima uređenja
prostora utvrditi mogućnosti razvoja sukladno stvarnoj prostorno-gospodarskoj
strukturi i drugim relevantnim okolnostima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(1-5)</font></b>
<p>
<b>Razvijati infrastrukturne sustave</b> na cijelom području
Dr&#158;ave sukladno razvojnim potrebama i europskim mjerilima
te pri tom postići:
<p>
 • sigurno i kvalitetno prometno povezivanje svih područja
unutar Dr&#158;ave i povezivanje s Europom,
<p>
 • osiguranje opskrbe vodom za sada&#154;nje i planirane potrebe
stanovni&#154;tva i gospodarstva &#154;tedeći vodne resurse
i čuvajući njihovu kvalitetu te usporedo s razvojem
vodoopskrbe osigurati za&#154;titu voda i mora izvedbom sustava
odvodnje i proči&#154;ćavanja,
<p>
 • zadovoljenje energetskih potreba i sigurnost opskrbe proizvodnjom
i unutarnjim povezivanjem svih dijelova Dr&#158;ave stvarajući
energetsku cjelinu uz najvi&#154;i stupanj za&#154;tite prostora
i uklapanje hrvatskog sustava u europske energetske sustave,
<p>
 • bolje i racionalnije kori&#154;tenje postojećih kapaciteta
infrastrukture a sve do sada izgrađeno na optimalan način
uključiti u planove daljnjeg gospodarskog i prostornog
razvitka,
<p>
 • jednakovrijednost pristupa ukupnoj infrastrukturi posebice u
novim oblicima komunikacija s mogućno&#154;ću ravnopravnog
sudjelovanja u podjeli informacija i znanja.
<p>
Infrastrukturni sustavi moraju zadovoljiti potrebnu sigurnost,
neovisnost i fleksibilnost, uz dovoljnu prostornu razvijenost
i primjenu posebnih rje&#154;enja za pojedina specifična
područja ko &#154;to su otoci, rijetko naseljena i prirodno
osjetljiva područja.
<p>
Poseban je cilj planiranjem i izvedbom infrastrukturnih mre&#158;a
usmjeravati razvoj na određena područja, opremati naselja,
osobito gradove te ostvariti predpostavke za izgradnju na područjima
predviđenim za razvoj naselja i djelatnosti.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(1-6)</font></b>
<p>
<b>Osigurati učinkovitost sustava prostornog uređenja</b>
te s tim ciljem usavr&#154;avati organizacijske, zakonske i druge
okvire sustavne skrbi o prostoru i prostornom razvoju, a osobito:
<p>
 • postići cjelovitost obuhvata svih relevantnih aspekata
prostornih zahvata, u svim fazama: priprema dokumentacije, izrada
planova i stručnih podloga, realizacija,
<p>
 • provoditi integralni planski pristup, te izvr&#154;iti prijelaz
iz dosada&#154;njeg prostorno planskog ustrojstva u novi određen
političko teritorijalnim ustrojstvom i Zakonom o prostornom
uređenju, te novim svjetonazorom u kori&#154;tenju prostora,
<p>
 • osigurati preglednost planskih postavki na svim razinama i fazama
uređenja prostora, te omogućiti dono&#154;enje odluka
utemeljenih na potpunom poznavanju učinaka (gospodarski,
prostorni, ekolo&#154;ki), uz uče&#154;će svih legitimnih
subjekata, ovisno o vrsti i razini zahvata u prostoru,
<p>
 • stručno i organizacijski osposobiti institucije planiranja
i provođenja planova te uspostaviti nu&#158;nu koordinaciju
sudionika u planiranju, pripremi i realizaciji zahvata u prostoru,
<p>
 • ostvariti kontinuitet djelovanja i omogućiti kori&#154;tenje
relevantnih raspolo&#158;ivih podataka i spoznaja o prostoru.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(1-7)</font></b>
<p>
<b>Usmjeriti</b> <b>prostorno-razvojne prioritete </b>prvenstveno
na pobolj&#154;anje učinkovitosti u okvirima već
izgrađenog i kori&#154;tenog prostora, te na stvaranje uvjeta
za nove programe radi pokretanja gospodarskih aktivnosti i pobolj&#154;anja
kvalitete &#158;ivota na svim, osobito depopulacijskim područjima.
<p>
Prioriteti se posebno odnose na:
<p>
 • obnovu ratom zahvaćenih područja na način
kompleksne obnove i stvaranja uvjeta za povratak stanovni&#154;tva
i obnovu ukupnih funkcija naselja tako da zadovoljavaju sada&#154;nje
potrebe i omogućavaju daljnji razvoj u novim uvjetima,
<p>
 • stvaranje uvjeta za pokretanje i unapređenje gospodarstva
uz osna&#158;ivanje prometnih funkcija s ciljem zaustavljanja
negativnih procesa na depopulacijskim, osobito graničnim
područjima i otocima,
<p>
 • iskori&#154;tenje raspolo&#158;ivih i nedovoljno učinkovitih
potencijala prvenstveno na lokacijama i kapacitetima koji mogu
bez većih ulaganja dati brze, kvalitetne i vi&#154;eznačne
učinke (luke, postojeće radne zone, sredi&#154;nja
naselja, turistički kompleksi i drugo),
<p>
 • otklanjanje nedostataka postojećih infrastrukturnih sustava
(tehnolo&#154;ki, sigurnosni) i njihova potpuna integracija u
sustav Dr&#158;ave, te izvedba sustava i segmenata bitnih za uključivanje
u međunarodnu razmjenu dobara i bolje povezivanje pojedinih
područja Dr&#158;ave,
<p>
 • sanaciju kritičnih mjesta ugro&#158;avanja prostora i
okoli&#154;a (izgradnja na jadranskom turističkom području,
bespravna izgradnja, za&#154;tićena ba&#154;tina, poljoprivredne
povr&#154;ine, &#154;ume, područja eksploatacija mineralnih
sirovina i druga),
<p>
 • svrhovitu za&#154;titu interesa obrane u skladu s novim geostrate&#154;kim
i političkim polo&#158;ajem Dr&#158;ave,
<p>
U odabiru prioritetnih razvojnih programa treba uva&#158;iti vi&#154;eznačnost
učinaka i najsvrsishodnije kori&#154;tenje prostora s gledi&#154;ta
postizanja razvojnih ciljeva i ostvarenja uvjeta za privođenje
planiranoj namjeni kao &#154;to su opremanje infrastrukturom,
mjere za&#154;tite prostora i okoli&#154;a te sanacija razvojem
opterećenih i ugro&#158;enih prostora.
<p>
U provedbi glavnih strate&#154;kih prioriteta treba odrediti prioritete
na lokalnoj razini kao i prioritete u okvirima sektora-resora<b>
</b>u skladu s općim prioritetima na dr&#158;avnoj razini
te kontinuirano provoditi smjernice uređenja i gospodarenja
prostorom u skladu sa Strategijom i Programom prostornog uređenja
Republike Hrvatske i zakonski utvrđenim obvezama svih subjekata,
na svim područjima i razinama.
<p>
<b>2.<br>
Stanovni&#154;tvo i naselja</b>
<p>
2.1.<br>
Stanovni&#154;tvo i demografske promjene
<p>
Bitne suvremene demografske promjene u Republici Hrvatskoj s nagla&#154;enim
nepovoljnim obilje&#158;jima i poremećajima (gotovo jednak
broj rođenih i umrlih), negativnim procesima i tendencijama
u razmje&#154;taju, te promjenama broja i strukture stanovni&#154;tva
i domaćinstava zahtijevaju osmi&#154;ljavanje nove demografske
politike i strategije razvitka.
<p>
<b><font face="Wingdings">o&nbsp;</font><font face="Times-NewRoman">(2-1)</font></b>
<p>
<b>Glavni demografski ciljevi i interesi</b> su popraviti buduće
demografske prilike u zemlji kako bi demografska sastavnica postala
čimbenik prihvatljivog i po&#158;eljnoga cjelokupnoga gospodarskoga,
dru&#154;tvenog i prostornog razvitka Hrvatske.
<p>
Temeljem ciljeva i prostorno-razvojne politike<b> </b>o sprječavanju
prevelike koncentracije stanovni&#154;tva, ravnomjernijem razmje&#154;taju
stanovni&#154;tva, policentričnom razvitku, kori&#154;tenju
komparativnih uvjeta svih dijelova zemlje, te kori&#154;tenju,
za&#154;titi i obnovi nekih specifičnih dijelova dr&#158;avnog
teritorija (ratom zahvaćena područja, otoci, granična
područja, ruralni prostor, brdsko-planinska područja),
Dr&#158;ava će posebnom politikom i mjerama poticati pozitivno
prirodno kretanje stanovni&#154;tva i provoditi odgovarajuću
potrebnu migracijsku politiku, na temelju koje je, dugoročno
gledano, moguće očekivati pozitivne demografske promjene
u Republici Hrvatskoj.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(2-2)</font></b>
<p>
<b>Demografske promjene</b> bi se trebale očitovati<b>
</b>u porastu nataliteta i prirodnog prira&#154;taja, ostvarenja
pozitivnog migracijskog salda na razini Dr&#158;ave, kvalitetnog
pobolj&#154;anja starosne strukture stanovni&#154;tva te izvjesnog
prostornog prerazmje&#154;taja stanovni&#154;tva. Na razmje&#154;taj
stanovni&#154;tva u Hrvatskoj utjecat će poticajne mjere
nadle&#158;nih dr&#158;avnih tijela i drugih institucija. Nu&#158;no
je kontrolirano usmjeravanje koncentracije stanovni&#154;tva i
useljavanje u velike<b> </b>gradove (osobito Zagreb), te poticanje
naseljavanja u srednje i male gradove kao i lokalna sredi&#154;ta
u slabije naseljenim ili ruralnim područjima.
<p>
U manjim gradovima i lokalnim sredi&#154;tima potrebno je i moguće
uz nu&#158;nu i opravdanu potporu Dr&#158;ave pobolj&#154;ati
standard i kvalitetu &#158;ivljenja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(2-3)</font></b>
<p>
<b>Mjere</b> <b>za demografske promjene</b>, definirane Strategijom
prostornog uređenja Republike Hrvatske (ubla&#158;avanje i
ispravljanje negativnih demografskih tendencija i osiguranje optimalnoga
općeg kretanja stanovi&#154;tva uključujući
i prirodno kretanje, migracije te ravnomjerniji razmje&#154;taj
stanovni&#154;tva na prostoru Hrvatske) i podr&#158;ane u zakonima
i nacionalnim programima <i>("Nacionalni program demografskog
razvitka Republike Hrvatske", "Zakon o obnovi",
"Zakon o stimuliranju aktivnosti u područjima od posebnoga
dr&#158;avnog interesa", "Nacionalni program razvitka
otoka</i>" <i>i "Zakon o otocima") </i>provodit
će se i u dokumentima prostornog uređenja na svim razinama
(dr&#158;ava, &#158;upanije, gradovi, općine i naselja)
koji moraju osigurati potrebne prostorne uvjete s ciljem ostvarivanja
poticajnih mjera populacijske politike.
<p>
2.2. <br>
Sustav naselja
<p>
Razvijanje harmonične hijerarhijske mre&#158;e sredi&#154;njih
naselja u cilju razvijanja ujednačenijih &#158;ivotnih
uvjeta cjelokupnog stanovni&#154;tva od bitne je va&#158;nosti
za Dr&#158;avu.
<p>
U planiranju mre&#158;e i funkcija sredi&#154;njih naselja polazi
se od va&#158;nosti tih naselja za razvoj njihovih gravitacijskih
područja, kao i njihovog utjecaja na procese urbanizacije
i migracija, a koji su temeljni dio politike optimalnoga prostornog
razmje&#154;taja stanovni&#154;tva i sveukupnoga ravnomjernijeg
i usklađenijega dru&#154;tveno-gospodarskog razvoja Dr&#158;ave.
<p>
Daljnji razvoj urbanog sustava Republike Hrvatske temelji se na
očekivanom i optimalnom stupnju urbanizacije do 2015. godine.
(urbane i razvojne transformacije naselja u prostoru sa 75 - 80
% urbanog stanovni&#154;tva zemlje) koja će biti primjerena
planiranoj<b> </b>dru&#154;tvenoj i gospodarskoj razvijenosti.
<p>
2.2.1.<br>
Osnove za razvoj i oblikovanje sustava naselja
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="Times-NewRoman">
(2-4)</font></b>
<p>
<b>Opredjeljenje za policentrični razvitak</b> <b>Republike
Hrvatske</b> temelji se na postojećoj strukturi i sustavu
naselja. Pri tom se određena sredi&#154;ta trebaju razvijati
zajednički, međusobno povezano i usklađeno unutar
metropolitanskih područja, gradskih regija ili kao konurbacija,
dijeleći međusobno funkcije svojstvene za odgovarajuće
kategorije sredi&#154;njih naselja.
<p>
Bitno je kontrolirati razvitak velikih ili većih gradova
koji će i dalje biti izlo&#158;eni pritisku doseljavanja
jer su privlačni prostori zbog raznolikoh &#158;ivotnih
mogućnosti. Brojnim mjerama treba poticati razvitak nedovoljno
razvijenih sredi&#154;njih naselja (srednjih i manjih gradova)
u strate&#154;ki va&#158;nim područjima (osobito u brdsko-planinskim,
rijetko naseljenim, pograničnim ili otočkim).
<p>
Poticajne mjere trebaju se primjenjivati kroz razvijanje mre&#158;e
i sustave dr&#158;avnih institucija (uprava, javne slu&#158;be,
financije, sudstvo, vojska, zdravstvo, socijalna skrb, obrazovanje,
znanost, kultura,  i sl.), i drugo), kroz prostorni razmje&#154;taj
gospodarskih sustava u nadle&#158;nosti dr&#158;ave i usmjeravanje
financijskog kapitala, zatim kroz dogradnju infrastrukturnih mre&#158;a
dr&#158;avnog značenja (osobito prometnice) te kroz izradu
razvojne studijske i prostorno-planske dokumentacije uređenja
prostora u cilju privlačenja ljudi i kapitala.
<p>
Razvitak sredi&#154;njih naselja treba ostvarivati poticajnom
investicijskom politikom i decentralizacijom gospodarskih struktura,
temeljeno na osiguranju prostornih preduvjeta i izgradnji kvalitetnoga
prometnoga, vodoopskrbnog i energetskog sustava u onom opsegu
koji će omogućiti planirani razvitak gradova i ostalih
va&#158;nijih naselja, osobito u gospodarski nedovoljno razvijenim
ili demografski ugro&#158;enim područjima Republike Hrvatske
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-5)</font></b>
<p>
<b>Planiranje sustava - mre&#158;e naselja,</b> treba biti jedan
od temeljnih elemenata organizacije prostora.<b> </b>Kroz proces
izrade novih dokumenata uređenja prostora, posebno prostornih
planova &#158;upanija i prostornih planova uređenja općina,
treba planirati ravnomjerniji i usklađeniji razvitak i razmje&#154;taj
stanovni&#154;tva te disperziju stambenih, radnih, uslu&#158;nih
i rekreacijskih funkcija u srednja i manja gradska sredi&#154;ta.
<p>
Utvrđivanje osnovice naseljske mre&#158;e treba temeljiti
na sljedećim postavkama:
<p>
 • postići uravnote&#158;enu strukturu i oblik razvoja naselja,
prostornu raspodjelu stanovni&#154;tva, radnih sadr&#158;aja i
drugih funkcija na dr&#158;avnom teritoriju, te uravnote&#158;en
razvoj sredi&#154;njih funkcija, u cilju zadovoljavanja raznolikih
potreba stanovni&#154;tva i pobolj&#154;avanja svakodnevne kvalitete
&#158;ivota svih građana Hrvatske,
<p>
 • optimalna urbana mre&#158;a treba osigurati ravnomjerniji razvoj
u prostoru, smanjenje razlika u urbaniziranosti područja,
unapređenje fizionomskih obilje&#158;ja i sadr&#158;ajne strukture
naselja (sukladno s njihovom ulogom u planiranom sustavu naselja)
te za&#154;titu vrijednosti graditeljske ba&#154;tine, prirodne
sredine i okoli&#154;a u cjelini,
<p>
 • nu&#158;no je razvijanje ili osnivanje lokalnih &#158;ari&#154;ta
razvitka, kao upori&#154;ta za policentrični razvitak mre&#158;e
gradskih sredi&#154;ta,
<p>
 • treba istra&#158;iti i odrediti smjernice i mjere koje će
usmjeravati optimalne procese deagrarizacije, urbanizacije i litoralizacije,
te isticati regionalna obilje&#158;ja prostora i naselja,
<p>
 • dnevne migracije moraju koristiti kao planska mjera u usmjeravanju
razvoja gradova<b> </b>i<b> </b>kao čimbenik<b> </b>porasta
vrijednosti okolice gradova u procesu suburbanizacije pri čemu
je, uređenjem i organizacijom prigradskog prometa oko većih
gradova, moguće ubla&#158;avati preseljavanje u gradove,
te poticati razvitak i urbanizaciju okolice.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-6)</font></b>
<p>
<b>Sustav sredi&#154;njih naselja</b>, razvojnih &#158;ari&#154;ta
Republike Hrvatske, treba činiti hijerarhijska i funkcijska
mre&#158;a naselja, s oko 650 - 750 gradova i va&#158;nijih naselja
u urbaniziranom i ruralnom području.
<p>
Sustav sredi&#154;njih naselja treba uspostaviti prema sljedećim
usmjerenjima:
<p>
 • status grada u Republici Hrvatskoj trebalo bi steći ukupno
oko 150 naselja (naspram danas zakonski određenih 122 grada),
<p>
 • oko 600 naselja prete&#158;ito u ruralnim područjima
treba odrediti kao lokalna ili inicijalna razvojna &#158;ari&#154;ta
tih prostora, &#154;to ona djelomično već jesu, te
ih razvijati dr&#158;avnim stimulativnim mjerama,
<p>
 • mre&#158;a gradova i va&#158;nijih naselja mora se razraditi
na osnovama strate&#154;kih i koncepcijskih određenja koje
dr&#158;ava i drugi subjekti moraju sustavno provoditi kroz dugi
niz godina i koje će prioritetno operacionalizirati načine
prostornog uređenja urbanih i općenito naseljskih prostora.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-7)</font></b>
<p>
<b>Skladniji razvoj urbanog sustava Hrvatske</b> postići
će se poticanjem razvoja gradova određenih veličina
i funkcija rada decentralizacijom ili novim razmje&#154;tajem
sredi&#154;njih funkcija (javne slu&#158;be i uprava, znanost,
&#154;kolstvo, zdravstvo i socijalna skrb i dr.), sustava Hrvatske
vojske i gospodarskih djelatnosti pri čemu treba voditi
računa o skladnom regionalnom razvoju temeljenom na pobolj&#154;avanju
postojećih obilje&#158;ja urbane mre&#158;e i novoj harmoniji
većih i manjih gradskih sredi&#154;ta<b> </b>provodeći
sljedeće smjernice:
<p>
•  na razini &#158;upanijskih prostornih planova razraditi novi
sustav sredi&#154;njih naselja/razvojnih &#158;ari&#154;ta, sukladno
s Programom prostornog uređenja Republike Hrvatske, do razine
lokalnih i inicijalnih sredi&#154;ta razvoja.
<p>
 • koristiti sve prirodne i radom stvorene vrijednosti i ljudske
potencijale u funkciji ravnomjernijega regionalnog i policentričnog
razvitka kao uvjet za optimalni ukupni razvoj i prostornu organizaciju
Hrvatske, te alokacijom investicija u proizvodne i infrastrukturne
objekte pridonijeti razvitku srednjih i manjih urbanih i razvojnih
sredi&#154;ta u &#158;ari&#154;ta razvoja,
<p>
 • posebnu pa&#158;nju treba posvetiti područjima velikih
koncentracija stanovni&#154;tva (prije svega metropolskim i konurbacijskim
područjima Zagreba, Splita, Rijeke i Osijeka), kroz kontroliran
i usmjeravan razvitak, kroz primjerenu gospodarsku razvojnu politiku
i politiku uređenja prostora, kako bi njihov optimalni razvoj
bio u skladu s ukupnim urbanim sustavom Hrvatske,
<p>
 • u urbanoj mre&#158;i Hrvatske osobito značenje imaju
veća regionalna sredi&#154;ta (veći gradovi s 30.000
- 80.000 stanovnika) i regionalna sredi&#154;ta (s 15.000 - 30.000
stanovnika) koja treba razvijati s odgovarajućim sredi&#154;njim
i gospodarskim funkcijama. Poticajne mjere treba osobito usmjeriti
prema nekim regionalnim sredi&#154;tima (Gospić, Ogulin,
Knin, Pakrac, Virovitica, Metković).
<p>
 • jače poticati razvoj dijela sada&#154;njih gradova sa
7.000-15.000 stanovnika (u brdsko-planinskim i pograničnim
područjima) razvijanjem primjerenih sredi&#154;njih funkcija
i gospodarskih djelatnosti, kako bi oni prerasli u skupinu gradova
srednjih veličina (sa 15.000-30.000 stanovnika) tj. u manja
regionalna sredi&#154;ta,
<p>
 • osobito poticati razvoj sada&#154;njih malih gradova s 2.000-7.000
stanovnika, čija se nedovoljna razvijenost ili manjak naročito
osjeća u ruralnim područjima Hrvatske i u područjima
uz dr&#158;avnu granicu (Ilok, Kostajnica, Glina, Slunj) gdje
bi oni trebali postati nositelji svekolikog razvitka svojih gravitacijskih
područja,
<p>
 • u razvoju gradova osobitu pa&#158;nju usmjeriti na njihovu funkcionalnu
strukturu te izbjegavati prenagla&#154;eno funkcionalno usmjeravanje
ili specijalizaciju na samo neku djelatnost (osobito u slučaju
razvitka turističkih naselja),
<p>
 • revitalizaciju ruralnih krajeva provoditi aktivnom i pasivnom
sanacijom te povezivanjem ruralnih i urbanih gospodarstava te
tako osna&#158;iti pojedina područja i ubla&#158;iti depopulaciju.
<p>
Usmjeravanje procesa urbanizacije ne smije počivati samo
na mre&#158;i gradskih naselja, već te&#158;i&#154;te mora
biti i na mre&#158;i svih tipova lokalnih sredi&#154;ta u ruralnim
krajevima, osobito u depopulacijskim područjima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-8)</font></b>
<p>
<b>Razvitak naselja s posebnim obilje&#158;jima i razvojnim značajkama</b>
obuhvaća mjere kojima treba ostvariti uvjete za očuvanje
naseljenosti otoka, pograničnih i brdsko-planinskih predjela,
gdje i u manjim naseljima treba razvijati odgovarajuće funkcije,
vodeći računa o njihovu velikom značenju u
obrani i samoza&#154;titi.
<p>
Od posebne je va&#158;nosti istra&#158;iti problematiku pograničnih
područja i naselja u njima, a osobito dvojnih gradova i
gradova na rijekama prema susjednim dr&#158;avama.
<p>
2.2.2.<br>
Razvojna osnovica i ciljevi preobrazbe gradskih, prijelaznih i
seoskih područja
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-9)</font></b>
<p>
<b>Razvojna osnovica urbanizacije</b> oslanjat će se samo
djelomično na dr&#158;avu kao jednog od sudionika razvojne
preobrazbe, koji mora nu&#158;no surađivati s nizom drugih,
autonomnih sudionika, pri čemu nije po&#158;eljno, neovisno
o stvarnim tokovima, nametnuti jedan sektor gospodarstva, kao
povla&#154;teni razvojni sektor, na kojega se isključivo
naslanja urbana (gradska) i ruralna (seoska) strukturna preobrazba.
Presudnu ulogu neće imati mehanička kvantitativna
akumulacija stanovnika i dobara na gradskom području nego
prvenstveno kvalitativne promjene u suglasju s obilje&#158;jima
i polo&#158;ajem urbanog ili ruralnog područja u &#154;irim,
regionalnim sustavima.
<p>
Daljnjom usmjeravanom urbanizacijom moraju se ostvariti veće
razvojne sposobnosti i otpornosti cjelovitoga hrvatskog dru&#154;tva
temeljene na programima ravnomjernije teritorijalne prerazdiobe
pojedinih elemenata i dobara koja pobolj&#154;avaju sveukupnu
kvalitetu &#158;ivota, uz istovremeno ostvarivanje programa za&#154;tite
krajolika te prirodne i kulturne ba&#154;tine.
<p>
Kroz provedbu navedenih ciljeva usmjerava se i određuje osnovni<b>
pravac razvoja i preobrazbe za svaki tip područja </b>(gradska,
prijelazna i seoska).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-10)</font></b>
<p>
<b>Preobrazba gradskih područja </b>(<i>obuhvaćaju
oko 12% naseljenog teritorija Republike Hrvatske i oko 63% od
ukupnog stanovni&#154;tva u zemlji - 2.840.000 stanovnika) </i>treba
biti prvenstveno urbana obnova ili reurbanizacija<b> </b>te aktivna
politika povećanja komunalnih i drugih standarda &#158;ivljenja
u kojoj su glavni ciljevi odgovarajuća kakvoća &#158;ivota
na cjelokupnom (osobito rubnom) gradskom području, tako
da se povećava njegova privlačnost u općem
kontekstu u kojemu i druga razvojna područja (prijelazna
urbano-ruralna i ruralna) imaju vlastite vrijednosti i izvore
privlačnosti.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-11)</font></b>
<p>
<b>Preobrazba prijelaznih, gradsko-seoskih područja </b><i>(obuhvaćaju
oko 27% naseljenog teritorija Republike Hrvatske i oko 16% od
ukupnog stanovni&#154;tva u zemlji - 710.000 stanovnika) </i>treba
biti &#154;irenje i učvr&#154;ćenje građanskog
načina &#158;ivota te nu&#158;na infrastrukturna rekonstrukcija
s ciljem:
<p>
•  olak&#154;ati tamo&#154;njem pučanstvu pristup dru&#154;tvenim
dobrima i institucijama,
<p>
 • povećati svakodnevnu ekolo&#154;ku i funkcionalnu sigurnost
područja,
<p>
 • poduprijeti i pobolj&#154;ati osobnu i obiteljsku perspektivu
stanovnika tih područja i pro&#154;iriti mogućnost
individualizacije lokalnog načina &#158;ivota.
<p>
Pobolj&#154;anje općih civilizacijskih uvjeta &#158;ivota
i učvr&#154;ćivanje bitnih elemenata građanskog
načina &#158;ivota na njima, moglo bi imati veliku privlačnu
snagu kako za skupine koje s tih područja sada &#158;ele
migrirati na gradska područja tako i za skupine koje su
na gradskim područjima ostale marginalne te na prijelaznim
područjima vide privlačan i prihvatljiv okvir za
&#158;ivot.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-12)</font></b>
<p>
<b>Preobrazba ruralnih područja </b>(<i>obuhvaćaju
oko 61% naseljenog teritorija Republike Hrvatske i oko 21% od
ukupnog stanovni&#154;tva u zemlji - 950.000 stanovnika) </i>treba
se temeljiti na revitalizaciji zbog ukupnih civilizacijskih ciljeva
i zbog demografske i socijalne iscrpljenosti. Budući da
je seosko područje u Hrvatskoj prostrano i uglavnom rijetko
naseljeno (osim na nekoliko manjih odsječaka), ali sa skupinama
i pojedincima sposobnim za odgovorniji i poduzetniji razvitak,
treba naglasiti sljedeće okolnosti:
<p>
 • prisutnost posebno vrijednih, nacionalnih ili regionalnih resursa
na području te vrijednost područja u nacionalnom
pamćenju i tradiciji,
<p>
 • vrijednost područja u obrambenoj strategiji zemlje,
<p>
 • infrastrukturna opremljenost područja,
<p>
 • prisutnost posebnih dru&#154;tvenih skupina ili sudionika navlastito
zainteresiranih za revitalizaciju pojedinoga lokalnog područja.
<p>
2.2.3.<br>
Preobrazba gradova i va&#158;nijih sredi&#154;njih naselja
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-13)</font></b>
<p>
Prilikom određivanja pravaca preobrazbe potrebno je voditi
računa o općoj strukturnoj okolnosti, o stvarnoj
razvojnoj sposobnosti i &#158;ivotnoj ponudi svakog grada ili
va&#158;nijega sredi&#154;njeg naselja uva&#158;avajući
činjenicu da se sada gradovi nalaze barem na jednom stupnju
ni&#158;e nego &#154;to to pokazuje i otkriva njegovo formalno
mjesto u hijerarhijskoj mre&#158;i sredi&#154;njih mjesta.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-14)</font></b>
<p>
<b>Glavni grad Zagreb</b> <i>(oko 16% od svih stanovnika Hrvatske
1991.g., odnosno 770.000 stanovnika s okolicom i Sesvetama)</i><b>
</b>određen je općim kontekstom urbane obnove, odnosno
reurbanizacije gradskog područja u cjelini, a posebice
rubnih područja. Osim ciljeva izvedenih iz tih općih
obveza reurbanizacije, preobrazba glavnog grada ima i dva specifična
cilja:
<p>
 • osna&#158;iti Zagreb kao nacionalnu metropolu i jedno od dr&#158;avnih
europskih sredi&#154;ta,
<p>
 • poticati tercijarnu i kvartarnu strukturu djelatnosti vezane
na financije, znanost i visoke tehnologije, a smanjivati primarne
i sekundarne gospodarske djelatnosti.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-15)</font></b>
<p>
<b>Makroregionalna sredi&#154;ta</b>-<b>veliki gradovi</b> (<i>oko
12% od svih stanovnika Hrvatske 1991.g., odnosno 560.000 stanovnika
u gradovima Split, Rijeka i Osijek s okolicama)</i>
<p>
<b>i veća regionalna sredi&#154;ta i veći gradovi</b>
(<i>oko 13% od svih stanovnika 1991.g., odnosno 630.000 stanovnika
u gradovima s 30.000&nbsp;-&nbsp;80.000 stanovnika s okolicama:
Zadar, Karlovac, Pula, Slavonski Brod, Sisak, Vara&#158;din, Dubrovnik,
Vukovar, Velika Gorica, &#138;ibenik, Vinkovci, Bjelovar i Čakovec)
</i>treba osposobljavati za stvarnu ulogu makroregionalnih (Split,
Rijeka i Osijek), odnosno većih regionalnih sredi&#154;ta.
Preobrazbom se mora potvrditi njihova sposobnost razvoja bez nu&#158;ne
potpore dr&#158;ave.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-16)</font></b>
<p>
<b>Regionalna i subregionalna sredi&#154;ta - srednji i manji
gradovi </b><i>(oko 13% od svih stanovnika Hrvatske 1991.g., odnosno
oko 710.000 stanovnika u 60 gradova s vi&#154;e od 7.000 do 30.000
stalnih ili ekvivalentnih stanovnika s okolicom - od toga oko
20 regionalnih sredi&#154;ta i oko 40 manjih subregionalnih sredi&#154;ta)
</i>predstavlja<i> </i>skupinu gradova koja se u idućim
razvojnim razdobljima treba potvrditi u ulozi nositelja daljnje
urbanizacije uz prevladavanje oskudne ponude &#158;ivotnih mogućnosti
i nerazvijenosti institucija &#154;to umanjuje njihovu privlačnost.
Prioriteti izvedeni iz strategije reurbanizacije, te učvr&#154;ćivanje
niza posebnih pogodnosti, kao posljedice specifičnih lokalnih
uvjeta &#158;ivota, mogu poslu&#158;iti kao izvor posebne privlačnosti,
ali i uz nu&#158;nu i opravdanu potporu dr&#158;ave.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-17)</font></b>
<p>
<b>Područna i lokalna sredi&#154;ta</b>, mali gradovi,
općinska sredi&#154;ta i ostala razvojna &#158;ari&#154;ta
(<i>oko 27% od svih stanovnika Hrvatske 1991.g. odnosno 1.290.000
stanovnika u oko 600 razvojnih i inicijalnih sredi&#154;ta) </i>čine<i>
</i>u fizionomskom i morfolo&#154;kom pogledu različite
skupine gradića, trgovi&#154;ta i drugih naselja, nositelja
razvitka ili inicijalnih &#158;ari&#154;ta razvitka, treba osposobiti
da budu organizatori razvojnih promjena na većim lokalnim
područjima. Kao osnovica njihove transformacije, predla&#158;e
se primjerena kombinacija postupaka karakterističnih za
programe reurbanizacije, revitalizacije i infrastrukturne rekonstrukcije
s ciljem pobolj&#154;avanja uvjeta &#158;ivota, učvr&#154;ćivanja
građanskoga &#158;ivotnog stila te osposobljavanja tih naselja
za ulogu lokalnih sredi&#154;ta.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-18)</font></b>
<p>
<b>Ostala manja naselja - sela </b><i>(oko 19% od svih stanovnika
Hrvatske 1991.g. u oko 4.400 naselja) </i>jo&#154; se uvijek nalaze
u procesu urbane tranzicije u Republici Hrvatskoj, koji obilje&#158;ava
ubrzani razvitak gradskih &#158;ari&#154;ta s doseljavanjem seoskog
stanovni&#154;tva u njih. Kako je to civilizacijski proces koji
će se i dalje nastaviti, ovu veliku skupinu naselja treba
dugoročno ciljano i usmjeravano revitalizirati, pri čemu
je moguće razlikovati vi&#154;e tipova prioritetne revitalizacije
s obzirom na čimbenike koji u njoj sudjeluju:
<p>
 • revitalizacija va&#158;nijih naselja i sela za koje postoji
nedvosmisleni javni interes zbog njihove uloge u prostornoj organizaciji
hrvatskoga dru&#154;tva,
<p>
 • revitalizacija naselja i sela gdje je javni interes ograničen
samo na potporu u izgradnji minimalne tehničke infrastrukture,
<p>
 • revitalizacija naselja i sela gdje nije moguće identificirati
javni interes i koja ovisi isključivo o autonomnoj motivaciji
i vrijednostima lokalnih i privatnih sudionika.
<p>
Uva&#158;avajući očekivane ukupne gospodarske razvojne
mogućnosti Dr&#158;ave, a na temelju Nacionalnog programa
obnove i razvitka seoskih naselja (kojeg treba nu&#158;no izraditi)
bit će moguće obuhvatiti samo dio najvitalnijih sela
iz ovog skupa s očekivanjem da se pozitivni učinci
kasnije ra&#154;ire i na ostala naselja.
<p>
Dio malih seoskih naselja koja će u budućnosti ostati
bez stalnog stanovni&#154;tva, treba koristiti u funkciji sekundarnog
stanovanja te seoskog turizma i rekreacije.
<p>
Sustav prethodno navedenih naselja u cijelosti određuje &#158;upanija
svojim planom prostornog uređenja.
<p>
2.2.4.<br>
Planiranje uređenja područja naselja
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-19)</font></b>
<p>
<b>Konsolidacija prostora naselja </b>treba se<b> </b>temeljiti
na njihovim obilje&#158;jima, očuvanju regionalnih odlika
gradova i naselja te na racionalnom planiranju prostornih obuhvata
građevinskih područja svih tipova i veličina
naselja, sukladno potrebama smje&#154;taja stanovni&#154;tva i
gospodarskih djelatnosti u njima.
<p>
Osnovni elementi konsolidacije odnose se na tipologiju gradova
i naselja, njihovu unutarnju strukturu, prirodne i stvorene uvjete.
Stoga treba:
<p>
 • utvrditi pokazatelje i kriterije kojima mora udovoljiti naselje
da bi mu pripao status grada s ciljem dopune Zakona o područjima
&#158;upanija, gradova i općina,
<p>
 • utvrditi nu&#158;ni broj i strukturu stalnih stanovnika va&#158;nijih
naselja (vodeći računa o elitnim razvojnim skupinama
i o sociolo&#154;kim, kulturolo&#154;kim, psiholo&#154;kim i gospodarstvenim
uvjetovanostima i zakonitostima), koja jesu ili trebaju postati
inicijalna &#158;ari&#154;ta razvitka svoga područja i
kroz čiji se razvitak realizira i dr&#158;avna politika
urbanizacije,
<p>
 • stimulativnom financijskom politikom povećati udio u broju
i veličini stambenih, radnih, uslu&#158;nih i rekreacijskih
funkcija u manjim i srednjim gradskim sredi&#154;tima, kako bi
utjecali na povoljnija demografska kretanja i cjelokupni razvitak
svojeg područja,
<p>
•  voditi aktivnu politiku uređenja zemlji&#154;ta i sukladno
tome vr&#154;iti pravovremene pripreme izrade potrebne dokumentacije,
te utvrđivati realne tro&#154;kove uređivanja građevinskog
zemlji&#154;ta, osobito u gradovima, i ostvarivati objektivnu
ekonomsku naknadu za uređeno zemlji&#154;te i polo&#158;ajnu
rentu,
<p>
 • voditi aktivnu politiku uređenja seoskih naselja s povećanjem
stambenih, komunalnih i drugih standarda,
<p>
 • obnoviti i/ili uređivati povijesna sredi&#154;ta gradova
i ostalih naselja, kao jedinih mjesta tradicijskog graditeljskog
identiteta s funkcijama usluga, kulture, kvartalnih djelatnosti
i stanovanja,
<p>
 • poticati optimalno kori&#154;tenje postojećih građevinskih
područja i zaustaviti njihova daljnja neopravdana &#154;irenja.
<p>
Prioritet zadovoljenja potreba konsolidacije prostora gradova
je urbana obnova postojećih struktura (rekonstrukcijom,
sanacijom i sl.) čime treba očuvati graditeljski
identitet povijesnih sredi&#154;ta naselja, a dati prioritet odr&#158;avanju
ili uređenju postojećeg stambenog fonda, posebno u vrijednim
povijesnim jezgrama i planski izgrađenim područjima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-20)</font></b>
<p>
<b>Stambena i druga izgradnja </b>treba se provoditi sustavnim
djelovanjem u fazama pripreme i realizacije i to usmjeravanjem
prioritetno na dijelove građevinskih područja naselja
koja su već opremljena komunalnom infrastrukturom, te na
nedovoljno ili neracionalno izgrađenim dijelovima gradova
i naselja (interpolacijom ili dogradnjom i nadogradnjom).
<p>
Smjernice za daljnju izgradnju su:
<p>
 • izgradnja stambenih objekata i objekata dru&#154;tvenog standarda
treba biti rezultat organizacije prostora, te programa komunalnog
opremanja sukladno dinamici gospodarskog rasta u smislu stalnog
i stabilnog rasta &#158;ivotnog standarda i potpunijeg zadovoljavanja
osobnih i zajedničkih potreba,
<p>
 • osiguranje prostora za izgradnju obiteljskih kuća mora
se temeljiti na racionalnim gustoćama naseljenosti i primjerene
tipovima naselja i regionalnim značajkama, a u skladu sa
psiholo&#154;kim, sociolo&#154;kim, ekolo&#154;kim i ekonomskim
zakonitostima i činiocima,
<p>
•  aktivnostima očuvanja i obnove (rekonstrukcija, sanacija)
postojećeg stambenog fonda treba davati isto značenje
kao i novim stambenim gradnjama (osobito u povijesnim urbanim
cjelinama) i treba ih razvijati kao kontinuiranu i programiranu
djelatnost.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-21)</font></b>
<p>
<b>Sistematizacija podataka i izrada Izvje&#154;ća i Programa
unapređenja stanja u prostoru</b> ocjenjuje se jednim od prethodnih
stručnih zadataka-podloga za izradu i novelaciju planova
uređenja gradova i naselja. Budući da u gradovima danas
&#158;ivi oko 2/3 stanovnika Republike Hrvatske i da se tu stvara
gotovo sav dru&#154;tveni proizvod dr&#158;ave i kako se u tim
prostorima najče&#154;će i najvi&#154;e sukobljavaju
interesi različitih korisnika prostora, potrebno je:
<p>
 • uz Zagreb u ostalim gradovima, osobito velikim (Rijeka, Split,
Osijek) i onim za koje se uka&#158;e potreba osnovati i osposobiti
stručne slu&#158;be, zavode i urede radi planiranja specifične
problematike urbanog razvoja, te pripreme i uređenja zemlji&#154;ta,
a osobito vođenja poslova kompleksne obnove,
<p>
 • kroz poslove i dokumente praćenja stanja i procesa prostornog
uređenja prikupiti osnovne podatke i iskazati pokazatelje
o planiranim a danas neizgrađenim povr&#154;inama (različitog
vlasničkog statusa i prostornog udjela) namijenjenim za
stambenu izgradnju, gospodarske djelatnosti (industrijske, turističke,
skladi&#154;ne, servisne, komunalne zone i sl.),
<p>
 • intenzivirati sređivanje i a&#158;uriranje evidencija o
zemlji&#154;tu, osobito u građevinskim područjima,
s ciljem omogućavanja izrade kvalitetnih planova prostornog
uređenja za gradove i ostala va&#158;nija naselja,
<p>
 • a&#158;urirati kartografske i geodetske podloge uno&#154;enjem
novoizgrađenih struktura po naseljima.
<p>
2.3.<br>
Objekti javnog standarda
<p>
Na temelju prirodnih, gospodarskih, dru&#154;tvenih i kulturnih
polazi&#154;ta i prihvaćenih strate&#154;kih ciljeva u prostoru
utvrđuju se mjere i aktivnosti za provođenje strategije
razvitka javnih slu&#158;bi (uprava, pravosuđe, prosvjeta,
visoko &#154;kolstvo i znanost, kultura, zdravstvo, socijalna
skrb i &#154;port), te udruga građana, političkih stranaka,
vjerskih zajednica i drugih organizacija u svezi s njihovim glavnim
obilje&#158;jima i svojstvima:
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font></b><font face="RaznoX"> </font><b><font face="Times-NewRoman">(2-22)</font></b>
<p>
<b>Razvitak javnih slu&#158;bi,</b> kao skupine sredi&#154;njih
uslu&#158;nih funkcija, slijedit će razvitak i razmje&#154;taj
njihovih korisnika i time podizati i pobolj&#154;avati standard
i kvalitetu &#158;ivota stanovni&#154;tva.
<p>
U pojedinim kategorijama sredi&#154;njih naselja treba razvijati
svojstvene javne slu&#158;be, koje kao sredi&#154;nje uslu&#158;ne
funkcije imaju svoje utjecajno područje i pru&#158;aju
usluge korisnicima ili je prema njima usmjereno stanovni&#154;tvo
odgovarajućeg gravitacijskog područja. Time će
se stvoriti sustav, mre&#158;a i hijerarhija pojedinih skupina
javnih slu&#158;bi od osobite va&#158;nosti za razvijanje sustava
sredi&#154;njih naselja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-23)</font></b>
<p>
<b>Sustavno sređivanje sredi&#154;njih uslu&#158;nih funkcija</b>
temeljnih skupina javnih slu&#158;bi treba biti u skladu s posebnim
planovima razvitka i prema odgovarajućim mjerilima (standardima)
za svaku pojedinu skupinu ili podskupinu, odnosno instituciju,
uključujući stvarne potrebe i veličinu njihovog
utjecajnog i gravitacijskog područja, te i kroz njihovo
sustavno sređivanje u okviru hijerarhije naselja u Republici
Hrvatskoj.
<p>
Brojne javne slu&#158;be Republike Hrvatske određuju zakonske
i druge prosječne norme, kriterije i standarde o dru&#154;tvenoj
i gospodarskoj prihvatljivosti razvijanja &#154;irine i razine
njihovih mre&#158;a u određenim skupovima sredi&#154;njih
naselja.
<p>
S ciljem ostvarivanja optimalnog razvoja i strate&#154;kih interesa
dr&#158;ave u područjima demografske ugro&#158;enosti,
gospodarske nerazvijenosti ili prostorne izoliranosti nu&#158;no
je te uprosječene norme prilagođivati stvarnim &#158;ivotnim
uvjetima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-24)</font></b>
<p>
<b>Za sadr&#158;aje javnih slu&#158;bi</b> dr&#158;avne uprave,
zatim lokalne samouprave i uprave na &#158;upanijskoj, gradskoj,
općinskoj i mjesnoj razini, te djelatnost ostalih upravnih
funkcija, odnosno općih slu&#158;bi i institucija, koje
su od posebnog značenja za dr&#158;avu i pojedine jedinice
lokalne uprave i samouprave treba osigurati prostorne uvjete rada
i razvoja.
<p>
Isto tako treba obuhvatiti potrebe vezane na pravosudne funkcije
(sudovi, dr&#158;avno odvjetni&#154;tvo, pravobraniteljstvo, odvjetni&#154;tvo,
javno bilje&#158;ni&#154;tvo i drugo).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-25)</font></b>
<p>
<b>Mre&#158;e ustanova za odgoj i obrazovanje, </b>kulturu, znanost,
odgoj djece pred&#154;kolske dobi, obavezno osnovno obrazovanje,
zatim mre&#158;e srednjih &#154;kola i učeničkih
domova te vjerskih zajednica<b> </b>treba oblikovati u sklopu
prostornih planova gradova i općina, te generalnih i urbanističkih
planova te za njih osigurati prostor.
<p>
U svrhu ostvarivanja strate&#154;kog cilja za podizanjem općeg
obrazovanja i kulturne razine stanovni&#154;tva, te kulturnog,
umjetničkog, intelektualnog, tehničkog i drugog
stvarala&#154;tva, potreban je daljnji razvitak svih vrsta kulturnih,
umjetničkih i informacijskih aktivnosti, odnosno odgovarajućih
institucija u zemlji (ustanove u kulturi, otvorena ili pučka
učili&#154;ta, muzeji, arhivi, knji&#158;nice i čitaonice,
kazali&#154;ta, domovi kulture, kinematografi, kulturne manifestacije,
radio i televizijske postaje, umjetničke udruge, izdavačka
djelatnost, ustanove tehničke kulture i druge).
<p>
U sklopu razvijanja sredi&#154;njih funkcija većih i velikih
gradova treba preispitati ustrojstvo i mre&#158;u visokih učili&#154;ta,
kao ustanova visoke naobrazbe i nositelja znanstvenoga, visokostručnog
ili umjetničkog rada u cilju bolje dostupnosti visoko&#154;kolskog
obrazovanja i znanstvenog stvarala&#154;tva sveukupnom stanovni&#154;tvu
zemlje.
<p>
Vjerskim zajednicama, koje su jednake pred zakonom i odvojene
od dr&#158;ave, te koje će slobodno uspostaviti svoje ustrojstvo,
treba omogućiti odgovarajuće prostorne preduvjete
na razinama prostornih planova ni&#158;e razine za sadr&#158;aje
obavljanja vjerskih obreda, osnivanja &#154;kola, učili&#154;ta,
drugih zavoda, te socijalnih i dobrotvornih ustanova.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-26)</font></b>
<p>
<b>Zdravstvo i socijalna skrb imaju osobitu va&#158;nost </b>u
sklopu ciljeva za unapređenje kvalitete &#158;ivljenja. Na
temelju utvrđene opće strategije hrvatskog zdravstva,
planirane reforme zdravstvenog sustava i novoga zdravstvenog zakonodavstva,
te prihvaćenih temeljnih i globalnih ciljeva u zdravstvu
po&#154;tujući načela Globalne strategije Svjetske
zdravstvene organizacije, u sustavu prostornog uređenja treba
stvoriti uvjete za ostvarivanje novog pristupa zdravstvu i provođenja
zdravstvene za&#154;tite stanovni&#154;tva.
<p>
Mre&#158;a zdravstvenih djelatnosti za koju treba osigurati prostor
i uvjete rada obuhvaća zdravstvene ustanove u dr&#158;avnom
vlasni&#154;tvu (klinike, kliničke bolnice, klinički
bolnički centri, dr&#158;avni zdravstveni zavodi), vlasni&#154;tvu
&#158;upanija/Grada Zagreba (domovi zdravlja, ustanove za zdravstvenu
njegu u kući, poliklinike, opće i specijalne bolnice,
ljekarne, lječili&#154;ta, ustanove za hitnu medicinsku
pomoć, zavodi za javno zdravstvo i transfuzijsku medicinu),
kao i za značajne specijalne medicinske ustanove u privatnom
vlasni&#154;tvu.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(2-27)</font></b>
<p>
<b>Prostor za razvijanje &#154;portskih aktivnosti, rekreacije,
zabave i odmora</b> treba osigurati svim uzrastima stanovni&#154;tva.
Sustavnim planiranjem treba biti obuhvaćena djelatnost &#154;portskih
udruga i saveza, organiziranje i odr&#158;avanje &#154;portskih
natjecanja i priredbi, obavljanje stručnih poslova u &#154;portu,
te izgradnja i odr&#158;avanje &#154;portskih objekata i drugih
sadr&#158;aja i nekretnina za potrebe &#154;porta, rekreacije,
zabave i odmora stanovnika i drugih korisnika.
<p>
Imajući u vidu sna&#158;an poticaj za gospodarsku, turističku
i dru&#154;tvenu afirmaciju područja u kojima se nalaze
specifični &#154;portski sadr&#158;aji (centri), određeni
Uredbom o određivanju građevina od va&#158;nosti za Republiku
Hrvatsku i Zakonom o &#154;portu, treba im posvetiti posebnu pa&#158;nju
i ubrzati njihovu realizaciju:
<p>
  •  Hrvatski olimpijski centar Bjelolasica (HOC), koji treba pru&#158;iti
&#154;iroku lepezu &#154;portsko-rekreacijske ponude i sadr&#158;aja
visoke kategorije, uključiv&#154;i skijali&#154;ta,
<p>
 • automotodrom na Grobničkom polju, s uređenim takmičarskim
stazama i pratećim sadr&#158;ajima,
<p>
 • sustav golf igrali&#154;ta kao posebne nove i kvalitetne turističko-&#154;portske
ponude,
<p>
 • ostali centri za različite oblike &#154;portskih aktivnosti
(&#154;portovi na vodi, konjički, streličarstvo
i drugi) za koje se ocijeni da doprinose br&#158;em i učinkovitijem
razvitku područja ili naselja.
<p>
Rekreacijske povr&#154;ine i sadr&#158;aji namijenjene stanovni&#154;tvu
treba odrediti prvenstveno na planovima prostornog uređenja
razine generalnih, urbanističkih i detaljnih planova, dok
će u okviru &#158;upanijskih i općinskih prostornih
planova biti prepoznatljivi veći prirodni kompleksi &#154;irega
rekreacijskog značaja.
<p>
<b>3.<br>
Infrastrukturni i vodnogospodarski sustavi</b>
<p>
3.1.<br>
Prometni sustav
<p>
Prometno povezivanje cjelokupnoga dr&#158;avnog prostora mora
se prioritetno ostvariti teritorijem Republike Hrvatske. Zbog
velikih tro&#154;kova realizacije prometne mre&#158;e visokog
ranga potrebno je prioritete gradnji planirati prvenstveno s gledi&#154;ta
njihovih poticajnih učinaka na sveukupni razvoj područja
kroz koja prolaze pojedine dionice te brzog povezivanja s europskim
prometnim mre&#158;ama.
<p>
Odr&#158;ivi i gospodarski opravdan razvoj prometnog sustava Dr&#158;ave
mo&#158;e se postići programskim usmjerenjem u kojem je
prvi razvojni korak primjena tehnologija i sustava kombiniranog
prometa, a drugi uvođenje integralnog prometa. Prvi strate&#154;ki
korak prometnog razvoja moguće je ostvariti na postojećim
prometnim koridorima i u postojećim gospodarskim okolnostima,
uz razumna ulaganja u prometnu mre&#158;u i prijevozna sredstva
te telekomunikacijske sustave.
<p>
3.1.1.<br>
Cestovni promet
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-1)</font></b>
<p>
<b>Ubrzani razvoj cestovnog prometa</b> od osobite je va&#158;nosti
za ukupni, a osobito gospodarski razvoj Dr&#158;ave i oslanja
se na dugoročnu projekciju razvijenosti mre&#158;e do 2015.
godine kojom se predviđa (sukladno Prijedlogu Strategije prometnog
razvitka Republike Hrvatske, 1998.) oko 1820 km autocesta i oko
1350 km brzih cesta.
<p>
Program razvoja cestovne mre&#158;e<b> </b>obuhvaća aspekte
cjelovitoga prometnog sustava, u svim komponentama djelovanja
te planiranje novih trasa na temelju gospodarskih parametara i
drugih relevantnih pokazatelja opravdanosti i realnosti izvedbe
u odnosu na:
<p>
 • izgradnju autocesta i brzih cesta na osnovnim dr&#158;avnim
prometnim pravcima, s pripremama za izgradnju alternativnih suvremenih
cestovnih veza i u ostalim prometnim koridorima,
<p>
 • zadr&#158;avanje dominacije cestovnog prometa u prostoru Hrvatske
zbog prostorne razvedenosti mre&#158;e i najprikladnijeg pribli&#158;avanja
korisnicima,
<p>
  •intenziviranje ulaganja u odr&#158;avanje cestovne infrastrukture
kako bi se osigurao puni standard slu&#158;nosti te postupno rje&#154;avanje
kritičnih dionica i objekata, prvenstveno na mre&#158;i
dr&#158;avnih cesta, te na prilaznicama i obilaznicama većih
gradova,
<p>
 • primjenu stro&#158;ih kriterija za&#154;tite okoli&#154;a nego
u Europi kako bi se sačuvale prednosti očuvanosti
na&#154;eg prostora,
<p>
 • izgradnju i modernizaciju cesta na otocima, kako bi se postigla
njihova bolja unutra&#154;nja povezanost, i ujedno omogućila
lak&#154;a veza s kopnom, odnosno cestovna komunikacija otoka
s ostatkom dr&#158;ave,
<p>
 • pobolj&#154;avanje i omogućavanje &#154;to lak&#154;ih
ulaganja svim subjektima u odr&#158;avanje cesta.
<p>
U sklopu programa razvoja cestovne mre&#158;e treba istra&#158;iti
i provesti sve potrebne radnje u suradnji sa susjednim dr&#158;avama
za cestovne granične prijelaze.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-2)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti do 2005. g. </b>utvrđeni su s gledi&#154;ta
globalnih ciljeva i aktualnosti stanja. Dopune i promjene prioriteta
utvrdit će se u sklopu Strategije cestovnog prometa i Programa
mjera za unapređenje stanja u prostoru (na dr&#158;avnoj i
lokalnoj razini). Prioriteti su :
<p>
 • pobolj&#154;anje postojeće mre&#158;e, osobito na kritičnim
dionicama (uvođenje treće trake, pobolj&#154;anje tehničko-tehnolo&#154;kih
obilje&#158;ja kolničke konstrukcije i drugo), izvr&#154;iti
rekonstrukcije i reorganizacije prometa prema sada&#154;njem rangu
prometnice kao prelazno razdoblje do pu&#154;tanja u promet planiranih
autocesta i brzih cesta, a pri tom koristiti postojeće koridore,
<p>
•  izgradnja obilaznica svih većih mjesta na dr&#158;avnim
cestama i povezivanje prometno izoliranih područja Dr&#158;ave,
<p>
 • te izgradnja započetih i novih dionica autocesta i brzih
cesta.
<p>
 <b>AUTOCESTE:</b>
<p>
<pre>
Zagreb - Macelj 	(dionice: Jankomir - Zapre&#154;ić i Krapina
			- Macelj)
<p>
Zagreb - Goričan  	(dionica: Hum Breznički - Vara&#158;din)
Zagreb - Lipovac  	(dionice: Bregana - Jankomir i Oprisavci - Lipovac)
Zagreb - Sisak
Zagreb - Split  	(dionica: Bosiljevo - &#142;uta Lokva - Gospić
			- Zadar - &#138;ibenik - Split)
Zagreb - Rijeka  	(dionica: Karlovac - Bosiljevo - Delnice)
Rupe - Rijeka - Crikvenica - &#142;uta Lokva
Dragonja - Pula - Pazin
Osijek - Ploče 	(dionice: B. Manastir - Osijek - Kopanica
			i Metković - Ploče)
</p></pre>
<b>BRZE CESTE:</b>
<p>
Karlovac - Slunj - Plitvice - Udbina - Sv. Rok
<p>
(kritične dionice)
<p>
Solin - Klis - Sinj
<p>
Trogir - Split - Omi&#154;
<p>
Vrbovec - Bjelovar
<p>
Virovitica - Slatina
<p>
Virovitica - Daruvar - Kutina
<p>
Osijek - Vukovar - Vinkovci - &#142;upanja
<p>
&#138;ibenik - Drni&#154; - Knin - granica RBiH
<p>
Zagorska brza cesta: Vara&#158;din - Ivanec - Lepoglava - Krapina
<p>
Ostale dionice Podravske BC su prioriteti do 2015. g.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-3)</font></b>
<p>
<b>Ostale mjere i aktivnosti </b>obuhvaćaju radove kojima
će se:
<p>
  •  zavr&#154;iti obilaznice oko većih mjesta,
<p>
  •  istra&#158;iti potrebu za novim cestovnim prostornim koridorima
u pograničnim i područjima od posebnog interesa
za Republiku Hrvatsku,
<p>
  •  osposobljavanje kori&#154;tenja kombiniranog prometa na pravcu
luka Vukovar - luka Rijeka,
<p>
  •  pobolj&#154;ati opremljenost autocesta s pratećim uslu&#158;nim
objektima,
<p>
  •  uvesti nove tehnologije / tehnike kombiniranog odnosno gdje
je moguće i integriranog prometa,
<p>
   • istra&#158;iti, u suradnji s Republikom BiH, zajedničke
cestovne prometne koridore.
<p>
U prostornim planovima za dr&#158;avne ceste mora se utvrditi
za&#154;titni negradivi pojas u skladu s propisima i zahtjevima
nadle&#158;nih institucija za promet, prostorno uređenje i
za&#154;titu okoli&#154;a.
<p>
3.1.2.<br>
&#142;eljeznički promet
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-4)</font></b>
<p>
<b>Planiranje razvoja &#158;eljezničkog prometa</b> vodi
se na dvije razine: povezivanje unutar Dr&#158;ave i povezivanje
na Europski sustav &#158;eljeznica. Dugoročna projekcija
&#158;eljeznička mre&#158;e obuhvaća 3100 km javnih
pruga, od toga magistralne (dvokolosječne) oko 1300 km.
<p>
U odnosu na ciljeve razvoja programska usmjerenja su:
<p>
  <b>Unutarnja konsolidacija </b>&#158;eljezničkog prometa
kojom će se istra&#158;iti i obrazlo&#158;iti plan razvoja
&#158;eljezničkog prometa (sa stajali&#154;ta rentabilnosti
i kori&#154;tenja prostora), uvesti nove tehnologije poslu&#158;ivanja
roba i tereta zavr&#154;iti izmjenu vuče na svim va&#158;nijim
pravcima i izvr&#154;iti modernizaciju i izgradnju kolodvora i
terminala.
<p>
  <b>Povezivanje s europskim sustavom</b> u sklopu čega
će se<b> </b>verificirati europske pravce na na&#154;oj
&#158;eljezničkoj mre&#158;i, pospje&#154;iti uvjete tranzitnoga
&#158;eljezničkog prometa, primijeniti najvi&#154;e tehnolo&#154;ko-ekonomsko-ekolo&#154;ke
kriterije kori&#154;tenja &#158;eljezničkog prometa za
potrebe poslu&#158;ivanja Europe.
<p>
  <b>Racionalno kori&#154;tenje i za&#154;titu prostora </b>treba
provesti u svim segmentima a posebno<b> </b>kod izvođenja
rekonstrukcija ili izgradnje novih objekata. Zahvate treba izvoditi
po najvi&#154;im tehnolo&#154;kim, ekonomskim i ekolo&#154;kim
kriterijima i pri tome koristiti postojeće koridore i prostore
najvi&#154;e &#154;to se mo&#158;e, sa &#154;to manjim zahtjevima
za novim povr&#154;inama.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-5)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti do 2005. godine </b>odnose se na:
<p>
  •  izvođenje generalnog remonta i rekonstrukcija pojedinih
kritičnih dionica pruga (Lika, Dalmacija, spoj s Istarskim
prugama, buduća Vukovarska luka),
<p>
  •  uvođenje novih tehnologija/tehnika kombiniranog prometa
na izgrađenoj i rekonstruiranoj &#158;eljezničkoj mre&#158;i
i u postojećim koridorima,
<p>
  •  istra&#158;ivanje, u suradnji s RBiH, mogućnosti kori&#154;tenja
Unskoga &#158;eljezničkog koridora za povezivanje Zagreba
i Splita,
<p>
  •  istra&#158;ivanje prostornih uvjeta izgradnje novih teretnih
&#158;eljezničkih terminala, poglavito Vukovar, Karlovac,
Krasica,
<p>
  •  kori&#154;tenje, gdje je moguće, postojeće mre&#158;e
za javni gradski i prigradski promet.
<p>
U skladu s mogućnostima te&#158;iti ka realizaciji prioritetnih
trasa: pruge visokog stupnja slu&#158;nosti između Zagreba
i Rijeke, drugi kolosijek od Mađarske granice preko Koprivnice,
Dugog Sela i Zagreba do Karlovca, odnosno dijelove Karlovac-O&#154;tarije,
&#138;krljevo-Rijeka i Rijeka-Jurdani, Jurdani-Lupoglav, Moravice-Brod
na Kupi-Krasica, Knin-Split, Knin-Zadar i Perković-&#138;ibenik.
<p>
3.1.3.<br>
Pomorski promet
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-6)</font></b>
<p>
U novim uvjetima u kojima se nalazi Hrvatska, razvoj pomorskog
prometa treba se osloniti na prednosti koje Hrvatska ima, uz osobitu
potrebu boljeg povezivanja otoka, a temeljeno na sustavnom pristupu
u sljedećim segmentima:
<p>
 •   <b>Uređenja luka</b> treba planirati na razini potreba gospodarstva
i prometa u cjelini, te utvrditi prostorne zahtjeve za potrebna
pro&#154;irenja, i modernizaciju. Planiranje razvoja ostalih luka
na lokalnoj razini treba uskladiti s općim planovima razvoja
priobalja/otoka te izvr&#154;iti optimalizaciju mre&#158;e luka
na temelju koje će se utvrditi funkcija i značenje
pojedinih luka.
<p>
  •  <b>Uređenje prostora pomorskog prometa</b> mora se vr&#154;iti
primjenom odredaba relevantnih zakona, a osobito onih koji reguliraju
luke kao dio pomorskog dobra. Kod izvođenja rekonstrukcija
ili izgradnje novih objekata, zahvate izvoditi po najvi&#154;im
tehnolo&#154;kim, ekonomskim i ekolo&#154;kim kriterijima, te
istra&#158;iti međusoban utjecaj prometnih koridora cesta-&#158;eljeznica-more
na relativno uskom prostoru priobalja/otoka
<p>
  •  <b>Izgradnja i rekonstrukcija postojećih pristana za brze
brodske linije, </b>poglavito za otočna naselja i veće
turističke aglomeracije.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-7)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti </b>u izradi dokumenata su:
<p>
 •   strate&#154;ki plan razvoja svih luka,
<p>
  •  opći razvojni plan za sustav luke Rijeka i Ploče,
<p>
  •  opći razvojni plan za ostale veće luke Pula, Zadar,
&#138;ibenik, Split i Dubrovnik,
<p>
  •  opći razvojni plan trajektne mre&#158;e ( prostorni aspekti
).
<p>
Treba pobolj&#154;ati povezanost luka sa zaobalnom prometnom infrastrukturom.
<p>
Usporedo s razvojem velike pomorske infrastrukture prioritetno
treba pobolj&#154;ati tehničko-tehnolo&#154;ke osobine
brodova i pratećeg lučkog poslu&#158;ivanja
<p>
3.1.4.<br>
Riječni promet
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-8)</font></b>
<p>
<b>Projekcija mre&#158;e riječnih luka</b> obuhvaća
tri velike luke; Vukovar, Osijek i Sisak (ako razvoj gospodarstva/prometa
bude zahtijevao, razmotriti i izgradnju riječne luke Zagreb
) i mre&#158;u srednjih i malih luka na glavnim plovnim riječnim
putovima. Mre&#158;a plovnih putova iznosit će oko 1120
km od čega oko 60 km kanal Dunav-Sava (Dunav VI klasa,
ostalo IV i/ili Vb klasa).
<p>
Daljnji razvoj obuhvaća mjere:
<p>
  •  pravno reguliranje statusa graničnih rijeka,
<p>
  •  uređenje već izgrađenih/postojećih riječnih
objekata ( luke, kanali, inundacije, u&#154;ća, itd. ),
<p>
  •  planiranje i izgradnja novih luka, uključiv&#154;i i
novu luku Vukovar kao i kanala Dunav - Sava,
<p>
  •  potrebna istra&#158;ivanja o učincima ulaganja u infrastrukturu
dr&#158;avnih i međunarodnih plovnih putova, kako bi se preusmjerile
pojedine vrste tereta na riječni promet (prvenstveno masovni
tereti na veće udaljenosti),
<p>
  •  razvijati turističke aktivnosti na rijekama kao &#154;to
su riječni jahting, sport i druge,
<p>
  •  izgradnju pravne regulative koja će omogućiti da
se i mali gospodarski sustavi uključe u razvoj i kori&#154;tenje
ovog vida prometa ( skelarstvo, ribarstvo, &#154;ljunčarenje,
itd.),
<p>
  •  istra&#158;ivanja međusobnog utjecaja prometnih koridora
cesta-&#158;eljeznica-rijeka na prostoru Slavonije.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-9)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti </b>se odnose na uvrđivanje statusa graničnih
rijeka-plovnih putova sa susjednim dr&#158;avama i primjenu općih
međunarodnih zakona o kori&#154;tenju unutra&#154;njih plovnih
putova.
<p>
Na temelju potpisanih međudr&#158;avnih ugovora donijeti nacionalne
propise koji će regulirati ovo područje prometa.
<p>
Prioritetne intervencije su:
<p>
  •  pristupiti či&#154;ćenju korita rijeka od posljedica
ratnog djelovanja, te obnoviti i modernizirati postojeće
kapacitete (plovni putovi, luke, plovila, servis-poslu&#158;ivanje),
<p>
  •  započeti izgradnju nove luke Vukovar i kanala Sava -
Dunav.
<p>
Kod izvođenja rekonstrukcija ili izgradnje novih objekata,
zahvate izvoditi po najvi&#154;im tehnolo&#154;kim, ekonomskim
i ekolo&#154;kim kriterijima.
<p>
3.1.5.<br>
Zračni promet
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-10)</font></b>
<p>
<b>Projekcija sustava zračnog prometa</b> obuhvaća
jednu, po opremljenosti i prometu, primarnu zračnu luku
-Zagreb (klase 4E) i 6 sekundarnih (svi 4E klase), te mre&#158;u
tercijarnih (2C) i ostalih zračnih pristani&#154;ta (1A)
ili zračnih pristani&#154;ta bez kategorije.
<p>
U sljedećem razdoblju samo zračna luka Zagreb ima
potrebu za pro&#154;irenjem i to prvenstveno terminalskih povr&#154;ina.
Planira se izgradnja zrakoplovnih luka 2C/1A klase/kategorije/
ili helidroma na području Dr&#158;ave, posebno na priobalju
i otocima koji su posebno osjetljivi.
<p>
Razmatraju se sljedeći mogući lokaliteti za izgradnju
zračnih luka (2C kategorije ):
<p>
  •  unutra&#154;njost : S. Brod, Vara&#158;din, Čakovec,
Otočac,
<p>
  •  priobalje : Pokrovnik, Sinj, Imotski
<p>
  •  otoci : Rab, Pag, Hvar, Korčula, Vis i Lastovo.
<p>
Predla&#158;e se razmotriti mogućnost izgradnje jedne zračne
luke za poslu&#158;ivanje vi&#154;e otoka kombiniranim prometom
(npr. grupe otoka: Korčula-Mljet-Lastovo i Rab-Pag)
<p>
Potrebno je osigurati mogućnost i uvjete za planiranje i
izgradnju zračnih luka ni&#158;ih klasa/kategorija/ na
&#158;upanijskoj ili u nekim slučajevima i na općinskoj
razini (1A kategorije), uz uvjet da se temelje na relevantnim
gospodarskim programima i opravdanju sa svih gledi&#154;ta (za
sezonske potrebe poljodjelstva, sporta i turizma), te zagovarati
otvoreni pristup - odnosno određenu slobodu izgradnje i privatnim
kapitalom.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-11)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti </b>obuhvaćaju<b> </b>modernizaciju postojećih
kapaciteta i sigurnosne opreme zračnih luka, izradu općeg
razvojnog plana zračnih luka Hrvatske te verifikaciju prostornih
zahtjeva za zrakoplovnim lukama u priobalju i otocima.
<p>
Rekonstrukciju poletno sletne staze u pojedinim zračnim
lukama treba izvr&#154;iti tek ako nema drugih rezervi pro&#154;irenja
i ako okolnosti nala&#158;u da je takav zahvat opravdan.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-12)</font></b>
<p>
<b>Usklađenje interesa u prostoru </b>postići će
se planiranjem izgradnje ili pro&#154;irenja zračnih luka
koje mora biti uravnote&#158;eno između potreba &#154;ire
zajednice i ekolo&#154;ko-ekonomskih parametara. U izgradnji klasičnih
zračnih luka na otocima mora se uzeti u obzir da je riječ
o povr&#154;inama koje su bitne za gospodarske djelatnosti i time
zadr&#158;avanje stanovnika otoka, te prvenstveno treba razmotriti
mogućnost izgradnje helidroma ili hidrodroma.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-13)</font></b>
<p>
<b>Osiguranje prostora za interventne helidrome</b> odnosi se
prvenstveno na naseljene otoke i prometno izolirana područja
Dr&#158;ave gdje traba utvrditi optimalne lokacije i druge potrebne
elemente uređenja.
<p>
3.1.6.<br>
Telekomunikacijski promet
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-14)</font></b>
<p>
<b>Program razvoja </b>telekomunikacijske mre&#158;e temelji se
na unapređenju već postignutog, relativno visokog stupnja
razvijenosti i pratit će dostignuća razvijenih dr&#158;ava
Zapada.
<p>
Treba osigurati kontinuitet dosada&#154;njih programa i mjera
te i dalje primjenjivati i pratiti nove tehnologije komuniciranja
uz sljedeće smjernice:
<p>
 •   promijeniti neke odredbe regulative koje onemogućavaju
istovremeno izgradnju kabelskih mre&#158;a i cestovne i &#158;eljezničke
infrastrukture,
<p>
 •   pojačati koridore koji Hrvatsku povezuju (kabelski) sa
susjednim zemljama (prvenstveno Mađarskom, Italijom),
<p>
 •   istra&#158;iti lokaciju zemaljske satelitske stanice (TT i RTV
komunikacija),
<p>
  •  izgraditi preostalu mre&#158;u oda&#154;iljača kako bi
se pokrivenost teritorija Dr&#158;ave &#154;to vi&#154;e pribli&#158;ila
100% pokrivanju, a kod izgradnje primijeniti tehnologiju oda&#154;iljača
bez posada kako bi zahtijevani prostor za instalaciju bio &#154;to
manji (minimalno zahtijevan).
<p>
 •   kod izvođenja rekonstrukcija ili zamjena postrojenja, zahvate
izvoditi po najvi&#154;im tehnolo&#154;kim, ekonomskim i ekolo&#154;kim
kriterijima te koristiti postojeće koridore, a stare mre&#158;e
zamjenjivati.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-15)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti </b>se odnose na<b> </b>obnovu ratom uni&#154;tene
mre&#158;e i integriranje u sustav Republike Hrvatske, zatim na
priključenje jo&#154; nepriključenih mjesta, odnosno
povećanje i modernizaciju postojećih kapaciteta.
<p>
Treba dovr&#154;iti magistralnu mre&#158;u svjetlovodnih komunikacija
te istra&#158;iti i izgraditi mre&#158;u RTV oda&#154;iljača
za pokrivanje cijelog područja Republike Hrvatske.
<p>
3.2.<br>
Energetski sustav
<p>
Daljnji razvitak energetskog sektora polazi od postojećeg
stanja i okolnosti, predviđenih potreba proizvodnje za opskrbu
stanovni&#154;tva i djelatnosti te te&#158;nje da se postigne
potrebna sigurnost i europski standardi. Unapređenje postojećih
i izgradnju novih energetskih postrojenja pratit će odgovarajući
prijenosni sustavi s ciljem sigurnosti opskrbe i uravnote&#158;enja
sustava na cijelom teritoriju Dr&#158;ave.
<p>
3.2.1.<br>
Proizvodni energetski sustavi
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-16)</font></b>
<p>
<b>Programske osnove</b> <b>proizvodnje energije</b> polaze od
te&#158;nje da Hrvatska postigne 90% zadovoljenja potreba iz izvora
na vlastitom teritoriju, modernizacijom i pro&#154;irenjem postojećih
te izgradnjom novih kapaciteta. Radi uravnote&#158;enja potro&#154;nje
i proizvodnje po područjima, treba izgraditi, prema podacima
Ministarstva gospodarstva (PROHES i Strategija energetike Republike
Hrvatske), novih 1500 MW do 2010. godine, a do 2020. godine jo&#154;
600 MW.
<p>
Razvoj je određen etapama: prioriteti do 2010. godine, prijelazno
razdoblje do 2015. godine u kojem treba osigurati supstituciju
za elektrane koje će do tada izaći iz sustava. Dugoročni
razvoj treba odrediti prema okolnostima i relevantnim mjerilima
u domaćim i svjetskim relacijama.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-17)</font></b>
<p>
<b>Intervencije na postojećim proizvodnim energetskim postrojenjima
</b>odnose se na pobolj&#154;anje učinkovitosti postojećeg
sustava i to:
<p>
  •  zadr&#158;avanje svih postojećih lokacija energetskih
objekata (eksploatacijska polja nafte i plina s pripadajućim
naftovodima i plinovodima, rafinerije, Jadranski naftovod, hidroelektrane
i termoelektrane, dalekovodi i transformatorske stanice),
<p>
  •  kod rekonstrukcije ili zamjene postrojenja, zahvate izvoditi
po najvi&#154;im tehnolo&#154;kim, ekonomskim i ekolo&#154;kim
kriterijima uz saniranje i uređenje okoli&#154;a elektrane,
<p>
  •  pobolj&#154;anje tehnologije i zamjenu energenata gdje je to
moguće,
<p>
  •  zadr&#158;avanje energetskih objekata koji su nas povezivali
sa susjednim zemljama (Slovenija, RBiH, Mađarska, SR Jugoslavija).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-18)</font></b>
<p>
<b>Nova proizvodna energetska postrojenja</b> predviđena su
u tri područja: &#154;ire područje srednje i sjeverne
Dalmacije, &#154;ire područje istočne Slavonije,
&#154;ire područje Zagrebačke i Sisačko-moslavačke
&#158;upanije. Predviđa se izgradnja minimalnih instaliranih
snaga 350 MW za termoelektrane, odnosno oko 120 MW za hidroelektrane.
<p>
Kapacitete i njihov razmje&#154;taj utvrđivat će se
sustavno na razini daljnjeg planiranja cjelovite dr&#158;avne
mre&#158;e kroz strategiju razvoja energetskog sustava uva&#158;avajući
potrebe sigurnosti i učinkovitosti. U daljnjoj provedbi
treba:
<p>
  •  zagovarati otvoreni pristup, odnosno određenu internacionalizaciju
izgradnje energetskih postrojenja,
<p>
  •  razmotriti sve predlo&#158;ene potencijalne lokacije za nove
energetske objekte uz određenu novelaciju, radi postupka optimalizacije
snabdijevanja energijom do 2015. g. i pri odabiru primjenjivati
<i>Kriterije za lociranje termoelektrana i nuklearnih objekata
u Republici Hrvatskoj,</i>
<p>
  •  osigurati nove lokacije za povezivanje/zajedničku izgradnju,
prvenstveno hidroelektrana s Mađarskom, odnosno s RBiH,
<p>
  •  stvoriti uvjete za kori&#154;tenje dopunskih izvora na &#158;upanijskoj
ili općinskoj razini,
<p>
  •  osigurati odgovarajuće nadoknade lokalnoj zajednici za
energetske objekte,
<p>
  •  izraditi i provoditi nove plinske projekte ( <i>npr.GEA-Gas
Energy Adria</i>, Adria LNG, plinifikacija Dalmacije/ alternacija
kopno ili more// podmorskim plinovodom ili plinonoscima///).
<p>
Posebnu pa&#158;nju treba posvetiti izboru energenata. Hidropotencijali
će se ispitati i koristiti (uz postojeće) na rijekama
Sava, Drava, i Lika. Treba računati na kori&#154;tenje
plina gdje god je moguće bilo kao domaći ili uvozni
energent. Do 2015. godine u Republici Hrvatskoj neće se
graditi niti istra&#158;ivati, odnosno ispitivati mogućnost
izgradnje termoenergetskih objekata na ugljen kao i nuklearnih
energana.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-19)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti </b>za povećanje proizvodnje<b> </b>odnose
se na:
<p>
  •  rekonstrukciju, modernizaciju i pro&#154;irenje postojećih
kapaciteta,
<p>
 •   provođenje mjera &#154;tednje,
<p>
 •   smanjenje gubitaka u sustavu,
<p>
 •  racionalizaciju kori&#154;tenja energenata.
<p>
U prvoj fazi treba iznaći optimalan način za povećanje
proizvodnje kroz pobolj&#154;anje djelovanja postojećeg
sustava. U tom cilju treba utvrditi mogućnosti kori&#154;tenja
najpovoljnijeg i dostupnog energenta s gospodarskog i ekolo&#154;kog
gledi&#154;ta kao i pokrivanje potreba na kritičnim dijelovima
sustava.
<p>
Za nove objekte treba izvr&#154;iti sustavnu pripremu u svim fazama
(izbor lokacija, energenata i tehnologija, uz potrebna daljnja
istra&#158;ivanja). S tim ciljem se predviđa:
<p>
 •   izvr&#154;iti rekonstrukciju TE-TO Zagreb, TE-TO Osijek, TE
Sisak i TE Jertovec,
<p>
 •   zavr&#154;iti započete gradnje (TE Plomin),
<p>
  •  istra&#158;iti i na temelju rezultata istra&#158;nih radova
odrediti najpovoljniju lokaciju za termoenergetske objekte na
obalnom području i u Istočnoj Slavoniji,
<p>
  •  istra&#158;iti mogućnosti opskrbe plinom i izraditi plan
plinifikacije Dalmacije, Istre i Like.
<p>
Prioritete izgradnje novih proizvodnih jedinica treba konačno
utvrditi u okviru Strategije energetskog razvoja, a moraju biti
utemeljeni na gospodarskoj, sigurnosnoj i ekolo&#154;koj opravdanosti.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-20)</font></b>
<p>
<b>Temeljne odrednice za odabir lokacija </b>novih termo- energetskih
objekata uva&#158;avaju dosad kori&#154;tene <i>Kriterije za izbor
lokacija lermoelektrana i nuklearnih objekata (Zaključak
Vlade Republike Hrvatske, &#187;Narodne novine&#171;, 78/92.)</i>
i nagla&#154;avaju sljedeće prostorno planerske postavke:
<p>
  •  svaki objekt mora zadovoljavati ekolo&#154;ke kriterije u odnosu
na dozvoljene emisije &#154;tetnih tvari,
<p>
  •  prioritet imaju lokacije koje nisu u konfliktu sa za&#154;titom
prirode i područjima vrijednim za turizam i rekreaciju.
<p>
Tijek gospodarskog i tehničko-tehnolo&#154;kog razvoja
zahtijeva preispitivanje postojećih kriterija za odabir
potencijalnih područja i izgradnju energetskih objekata.
Cijeni se potrebnim uvesti dodatne kriterije za odabir i izgradnju,
koji proizlaze iz novih razvojnih, gospodarskih i tehničko-tehnolo&#154;kih
saznanja kao i pojačane skrbi o prostoru i za&#154;titi
okoli&#154;a.
<p>
Temeljem narečenog za sve lokacije moraju se obaviti dodatne
kriterijske provjere u skladu s novouspostavljenim kriterijima.
Ukoliko se s gospodarskog gledi&#154;ta poka&#158;u opravdanim,
treba izvr&#154;iti usklađenje s novim kriterijima, prvenstveno
s eliminacijskim kriterijima, a posebno s onim koji se odnose
na ograničenja koja prozlaze iz re&#158;ima stroge za&#154;tite.
<p>
Posebni kriteriji i obveze s gledi&#154;ta prostornog razvoja
odnose se na:
<p>
 •   očuvanje vrijednosti prostora za prioritetne djelatnosti
područja,
<p>
 •   moguće kori&#154;tenje ekolo&#154;ki povoljnijih energenata
(plin),
<p>
  •  izbjegavanje dodatnog opterećenja već opterećenog
prostora,
<p>
  •  prvenstveno otklanjanje konflikata i usklađenje s interesima
za&#154;tite prirodne ba&#154;tine, uz potrebnu valorizaciju krajolika
i relevantnih ekolo&#154;kih komponenata,
<p>
  •  prednost u lociranju imaju devastirani prostori i prostori bez
drugih djelatnosti koji bi se izgradnjom termoelektrane sanirali.
<p>
  •  mogućnost za zapo&#154;ljavanje i gospodarsku dinamiku
depopulacijskih područja.
<p>
Za konačni izbor treba uva&#158;avati posebnu osjetljivost
i nedostatak energije na području dijela Hrvatskoga jadranskog
priobalja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-21)</font></b>
<p>
<b>Kori&#154;tenje drugih izvora energije i dopunska rje&#154;enja</b>
s ciljem pobolj&#154;anja ukupnih bilanci i sigurnosti opskrbe,
te &#154;tednji energije, a obuhvaća sustave postavljene
u Nacionalnim programima za:
<p>
  •  izgradnju malih postrojenja: sustav malih elektrana (MAHE),
sunčana energija (SUEN), bioenergija (BIEN), energija vjetra
(ENWIND), geotermalna energija,
<p>
  •  programi tehnolo&#154;kih unapređenja za: kori&#154;tenje
plina (PLINCRO), uvođenje kongeneracijskih postrojenja (KOGEN),
uvođenje centralnih toplinskih sustava u naselja (KUEN-CTS),
unapređenje toplinske izolacije objekata, povećanje
energetske efikasnosti (MIEE).
<p>
S gledi&#154;ta prostornog uređenja i osiguranja uvjeta u
prostoru, smjernice za uspostavu sustava malih hidroelektrana
za lokalne potrebe treba ugraditi u &#158;upanijske prostorne
planove uz uva&#158;avanje očuvanja prostora i krajolika
te osiguranja potrebnog biolo&#154;kog minimuma vode i protoka
za druge svrhe.
<p>
3.2.2.<br>
Prijenosni energetski sustavi
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-22)</font></b>
<p>
<b>Intervencije na postojećim energetskim prijenosnim postrojenjima
</b>treba provoditi tako da se zadr&#158;e<b> </b>postojeće
građevine i sustavi u već izgrađenim koridorima,
a kod izvođenja rekonstrukcija ili zamjena postrojenja, zahvate
izvoditi po najvi&#154;im tehnolo&#154;kim, ekonomskim i ekolo&#154;kim
kriterijima (npr. zamjena vodiča boljih svojstava kako
ne bi trebalo pro&#154;irivati koridor i drugo).
<p>
Treba zadr&#158;ati sve koridore koji se koriste u povezivanju
sa susjednim dr&#158;avama (Slovenija, Mađarska, RBiH, SR
Jugoslavija / odnosi se na magistralne elektroenergetske i plinske
mre&#158;e).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-23)</font></b>
<p>
<b>Planiranje novih energetskih prijenosnih postrojenja </b>temeljiti
na ispitivanju mogućnosti da se tehnolo&#154;kom zamjenom
u postojećim koridorima postigne tra&#158;eni efekt povećanja
prijenosnih kapaciteta sustava, uz provođenje mjera:
<p>
  •  izgraditi i pojačati magistralnu mre&#158;u/vezu prema
Mađarskoj,
<p>
  •  izgraditi novu 400 kV mre&#158;u od RHE Obrovac RP Sisak kao
novi elektroenergetski koridor,
<p>
  •  u postojećem koridoru Sisak - Ernestinovo - granica SRJ
izgraditi novu 400 kV poveznicu,
<p>
  •  pro&#154;iriti plinsku mre&#158;u u Dr&#158;avi, te u suradnji
sa &#158;upanijama osigurati na &#158;upanijskoj razini vođenje
pojedinih trasa energetskih sustava (osobito plinske mre&#158;e
koje se predviđaju izgrađivati u plinom jo&#154; neopskrbljenim
područjima/ Istra, Lika, <i>Dalmacija</i> ).
<p>
U izgradnji primjenjivati najrelevantnije ekolo&#154;ke kriterije
i koristiti postojeće koridore i prostore &#154;to je najvi&#154;e
moguće i te&#158;iti &#154;to manjem zauzimanju novih povr&#154;ina.
<p>
U prvoj fazi projektiranja obvezno je predlo&#158;iti barem dvije
mogućnosti vođenja pojedine trase energetskih prijenosnih
postrojenja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font></b><font face="RaznoX"> </font><b><font face="Times-NewRoman">(3-24)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti </b>se odnose na<b> </b>obnovu u ratu razorene mre&#158;e
i uključenje u sustav Republike Hrvatske svih dijelova
mre&#158;e, dovr&#154;enje poveznog dalekovoda između Dubrovnika
i ostalog dijela mre&#158;e Dalmacije te zavr&#154;etak izgradnje
dalekovoda prema Mađarskoj.
<p>
3.3.<br>
Vodnogospodarski sustav
<p>
U planovima gospodarenja vodama i kori&#154;tenja voda nu&#158;an
je interdisciplinarni pristup. Opskrba vodom<b> </b>ima prioritetno
značenje u planovima gospodarstvenih aktivnosti koje se
koriste vodom i temelji se na Dugoročnim programu vodoopskrbe.
Obaveza i nu&#158;nost za&#154;tite voda i mora definirana je
Zakonom o vodama i pratećim propisima, a ciljevi i mjere
za&#154;tite utvrđeni su Republičkim planom za za&#154;titu
voda i obalnog mora od zagađivanja, koji čine osnovu
za br&#158;e i smi&#154;ljenije provođenje potrebnih mjera
za&#154;tite.
<p>
3.3.1.<br>
Vodoopskrba
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-25)</font></b>
<p>
<b>Razvoj vodoopskrbe</b> polazi od potreba osiguranja dovoljne
količine kvalitetne vode za stanovni&#154;tvo i gospodarstvo,
s ciljem da svaki stanovnik Republike Hrvatske treba u doglednoj
budućnosti biti opskrbljen dovoljnim količinama kvalitetne
pitke vode.
<p>
U izradi prostornih planova (prvenstveno Prostornih planova &#158;upanija)
treba posebnu pa&#158;nju posvetiti ulaznim veličinama
i provjeri svih dosada&#154;njih projekata kojima se obrađuje
daljnji razvitak. To prvenstveno podrazumijeva prijeko potrebno
međusobno usklađivanje pojedinačnih postavki iz
raspolo&#158;ivih projekata s mjerodavnim dokumentima prostornog
uređenja.
<p>
Program vodoopskrbe sadr&#158;ava dvije varijante razvoja za razdoblje
do 2000. godine: prva varijanta razvoja ima za cilj dostizanje
90% opskrbljenosti stanovni&#154;tva javnim vodoopskrbnim sustavima
i podmirenje potreba gospodarstva i druga, realnija varijanta,
ima za cilj dostizanje 81% opskrbljenosti vodom.
<p>
Dimenzioniranje za potrebe stanovni&#154;tva naselja, gospodarstva
i izvanrednih potreba vr&#154;it će se u svim planovima
i programima razvoja u skladu s normativima nadle&#158;nog resora.
<p>
U prostorno planskoj dokumentaciji potrebno je provoditi koncept
"odr&#158;ivog" gospodarenja vodama, kao i upravljanja
sustavom vodoopskrbe. Za&#154;titnim zonama izvori&#154;ta mora
se posvetiti puna pozornost kako bi se očuvala kvaliteta
vode.
<p>
Nu&#158;no je, da komunalna poduzeća, koja upravljaju vodoopskrbnim
sustavima, budu osposobljena za pogon i odr&#158;avanje sustava.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-26)</font></b>
<p>
<b>Za&#154;tita i kori&#154;tenje zalihe podzemnih voda</b> u
Republici Hrvatskoj treba se temeljiti na različitosti
vodonosnika u odnosu na:
<p>
  •  način akumuliranja i kvalitete podzemnih voda,
<p>
 •   rubne uvjete vodonosnika i
<p>
  •  rezultirajuće pogodnosti za kori&#154;tenje u vodoopskrbi.
<p>
Danas raspolo&#158;ive zalihe podzemnih voda mogu podmiriti sve
tra&#158;ene potrebe dugoročnog razvitka vodoopskrbe s
tim da njihovo kori&#154;tenje u većini iziskuje značajnije
zahvate, kako radi uključivanja u vodoopskrbne sustave
tako i radi provedbe potrebne za&#154;tite.
<p>
Kvaliteta vode i pitanja za&#154;tite okoli&#154;a daju novu dimenziju
upravljanju vodnim resursima. Zahtjevi za većom količinom
vode upozoravaju da je potrebno obratiti pozornost na učinkovitiju
upotrebu sada&#154;njih<b> </b>izvori&#154;ta vode.
<p>
Zbog novih spoznaja o raspolo&#158;ivim izvori&#154;tima bit će
potrebna djelomična izmjena pojedinačno zacrtanih
koncepcija. To je posebno na vodnom području slivova Drave
i Dunava, te na vodnom području sliva Save, budući
se mnoga od planiranih rje&#154;enja neposredno povezuju uz vodoistra&#158;ne
radove na utvrđivanju optimalnih izvori&#154;ta, a koji jo&#154;
do sada nisu provedeni ili se tek nalaze u fazi izvođenja.
<p>
Ovo načelo odnosi se i na termalne (mineralne) vode.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font></b><font face="RaznoX"> </font><b><font face="Times-NewRoman">(3-27)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti</b> <b>izgradnje vodoopskrbnih objekata</b> određeni
su s ciljem &#154;to br&#158;eg postizanja ravnomjernosti vodoopskrbe.
Posebnim kriterijima treba rije&#154;iti prioritete izgradnje,
odnosno istaknuti sve specifičnosti svakog vodnog područja
i pojedinačnoga vodoopskrbnog sustava općenito te
posebno u odnosu na aspekte:
<p>
  •  akutna ili stalno prisutna nesta&#154;ica vode i racionalno
gospodarenje postojećim sustavom,
<p>
 •   stupanj higijensko-zdravstvene ugro&#158;enosti područja,
<p>
  •  stupanj gospodarske razvijenosti područja,
<p>
  •  ekonomičnost ulaganja u vodoopskrbni sustav.
<p>
U izradi prostorno planske dokumentacije, posebno PP&#142;, treba
u postupku određivanja prostornih prioriteta vrednovati svaki
od navedenih aspekata te na temelju sveukupne analize donijeti
konačne prijedloge.
<p>
Kriterij racionalnog gospodarenja postojećim sustavom vodoopskrbe
podrazumijeva: rje&#154;enje distribucije u okviru minimuma dopu&#154;tenih
gubitaka vode, svođenje potro&#154;nje vode na stvarne potrebe
komunalnog standarda, prihvatljivi utro&#154;ak električne
energije i slično. Ovo je naročito va&#158;no da
postojeći vodoopskrbni sustavi koji imaju značajne
gubitke vode smanje te gubitke.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-28)</font></b>
<p>
<b>Rje&#154;avanje vodoopskrbe na ratom razorenim područjima</b>
jedan je od prioriteta koji će se provoditi po fazama:
<p>
I. faza, obnova ratom razru&#154;enih i o&#154;tećenih vodoopskrbnih
zahvata, kojima se osiguravaju minimalni zahtjevi za mogućnost
&#158;ivljenja i sanitarni standard i odr&#158;avanje rada gospodarstva,
<p>
II. faza razvoja vodoopskrbe prema Dugoročnom programu,
uva&#158;avajući prijelazna rje&#154;enja postavljena u
prvoj fazi, ima za cilj uspostavu normalnog re&#158;ima vodoopskrbe.
Ovo se odnosi na područja koja su bila okupirana i gdje
su vodoopskrbni objekti o&#154;tećeni ili razoreni.
<p>
3.3.2.<br>
Ostali oblici kori&#154;tenja voda
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-29)</font></b>
<p>
<b>Za energetsko kori&#154;tenje voda </b>hidroenergetski potencijal
hrvatskih voda omogućava izgradnju hidroelektrana s instaliranom
snagom 1.500 MW. Od toga, dio energije (20%) s pograničnih
vodotoka pripada drugim dr&#158;avama. Oko 50% ovih objekata ima
vi&#154;enamjenski značaj. Tehnički iskoristivi
hidroenergetski potencijal malih vodotoka procjenjuje se na cca
100 MW.
<p>
Za daljnju izgradnju hidroelektrana u Hrvatskoj odlučujući
su činioci: prostorni i ekolo&#154;ki problemi, interesi
drugih korisnika prostora, te se u planiranju uzima u obzir činjenica
da su najizda&#154;niji hrvatski vodotoci glede hidroenergetskog
potencijala pogranični vodotoci (Dunav, Drava, Sava, Mura
i Kupa).
<p>
Zbog različitih međudr&#158;avnih interesa mo&#158;e
doći do odgode ili izostanka ostvarenja kori&#154;tenja
dijela vodnih snaga. Zbog svega navedenog realno je očekivati
da će se jo&#154; moći iskoristiti oko 50% raspolo&#158;ivog
potencijala.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-30)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti iskori&#154;tenja hidroenergetskog potencijala </b>sa
stajali&#154;ta vodnogospodarskih interesa trebali bi biti vi&#154;enamjenski
objekti: HE Podsused, HE Prečko, HE Drenje, HE Strelečko,
VES Brodarci na Kupi, HE Lučica i Barilović na Korani,
VS Botovo, VS Novo Virje, VS Barč, VS Donji Miholjac, VS
Osijek na Dravi, HE Valići na Rječini, HE Zrmanja
na Zrmanji. VS-e na Muri dugoročno su planirane, uz obvezu
prethodne izrade studija podobnosti smje&#154;taja i utjecaja
na okoli&#154;, kojima će se razrije&#154;iti dvojbene lokacije.
<p>
Prioritetni, hidroenergetski vi&#154;enamjenski objekti trebaju
se us-kladiti s drugim korisnicima prostora, te sa zahtjevima
za&#154;tite prostora, a planiraju se kao slo&#158;eni prostorno
gospodarski, infrastrukturni i ekolo&#154;ki sustavi, uključiv&#154;i
sve potrebne pripremne radove i postupke verifikacije koji omogućavaju
cjelovit uvid i prosudbu o svrsishodnosti takvih zahvata.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-31)</font></b>
<p>
<b>Navodnjavanje zemlji&#154;ta </b>predviđeno je u sklopu<b>
</b>programa navodnjavanja koji su u izradi za: područje
Osječko-baranjske &#158;upanije; područje Vukovarsko-srijemske
&#158;upanije; područje Virovitičko-podravske &#158;upanije;
dio područja Po&#158;e&#154;ko-slavonske &#158;upanije
i područje Istarske &#158;upanije, a planira se izrada
cjelovitog programa i za jadranske &#158;upanije.
<p>
Programi navodnjavanja moraju se usuglasiti s ostalim korisnicima
prostora, i ugraditi u Prostorne planove &#158;upanija.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-32)</font></b>
<p>
<b>Mogućnosti opskrbe vodom ribnjaka </b>uvjet je za<b>
</b>daljnji razvoj ribnjačarstva. Raspolo&#158;ive količine
mogle bi se povećati akumuliranjem voda u slivu, no to iziskuje
znatno veća ulaganja. Stoga je, predviđeno povećanje
ribnjaka na postojećim povr&#154;inama, a u granicama raspolo&#158;ivih
vodnih količina uz po&#154;tivanje mjera za&#154;tite voda.
Prema utvrđenim kriterijima moguće je povećanje
ribnjačkih povr&#154;ina u slivu Save na oko 6.100 ha.
Povećanje ribnjačkih povr&#154;ina u slivu Drave
i Dunava moguće je na cca 3100 ha. U sada&#154;njim uvjetima
realnije je očekivati samo rekonstrukcije ribnjaka uz racionalniju
potro&#154;nju vode.
<p>
3.3.3.<br>
Uređenje re&#158;ima voda i za&#154;tita od bujica i erozija
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-33)</font></b>
<p>
<b>Za&#154;tita od poplava u slivu Save ima </b>prioritet u realizaciji
planiranih rje&#154;enja za ratom o&#154;tećene objekte,
odnosno objekte u sklopu sustava srednjeg Posavlja čime
će se postići visoki stupanj kontrole velikih voda
Save i pritoka, za&#154;tititi do tra&#158;enog stupnja bitni
dijelovi riječne doline i omogućiti sigurno iskori&#154;tavanje
zaobalne cjeline. To se odnosi na:
<p>
  •  kompletiranje retencije Lonjsko polje i ustava Mokro polje,
uz uva&#158;avanje interesa za&#154;tićenog objekta prirode
te drugih korisnika,
<p>
  •  radove na čvoru Karlovac, VES Brodarci, nasipi uz Kupu
i Koranu i prokop Korane s objektima i VES Lučica; rekonstrukcija
savskih nasipa i realizacija HE Podsused,
<p>
  • izgradnju retencija i akumulacija u slivu pritoka Save i nu&#158;ne
regulacije dijelova riječnih tokova.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-34)</font></b>
<p>
<b>Za&#154;tita od poplava u slivu Drave i Dunava </b>odnosi se
prioritetno na za&#154;titu zaobalja, usko vezano s izgradnjom
vodnih stepenica. Budući sustav za za&#154;titu od poplava
sačinjavaju nasipi akumulacija, za&#154;titni nasipi uz
vodotoke izvan vodnih stepenica, te nasipi i objekti za redukciju
velikih voda na pritokama.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-35)</font></b>
<p>
<b>Za&#154;tita od poplava na slivovima Dalmacije slijedi </b>postojeći
koncept za&#154;tite od poplava koji se namjerava zadr&#158;ati
i u budućnosti uz dopunu intenziviranja radova na za&#154;titi
slivnih povr&#154;ina od erozije i uređenja bujičnih
tokova (biolo&#154;ke i tehničke mjere za&#154;tite od
erozija). Predviđaju se radovi na regulaciji korita, izgradnji
nasipa te objekata za prihvat i redukciju velikih voda.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-36)</font></b>
<p>
<b>Za&#154;tita od poplava na slivovima Primorja i Istre odnosi
se na </b>lo&#154;e stanje izgrađenih za&#154;titnih sustava,
koji &#154;tite 13.600 ha poljodjelskog zemlji&#154;ta, naselja
i prometnica te ih treba rekonstruirati i kontinuirano odr&#158;avati
kako bi se postigla adekvatna za&#154;tita tog područja,
a postojeći sustavi odr&#158;ali u funkcionalnom stanju.
Uspje&#154;na rje&#154;enja za&#154;tite od poplava postignuta
izgradnjom retencija i akumulacija u slivu, planiraju se nastaviti
izgradnjom objekata za prihvat i redukciju velikih voda. Uz nu&#158;ne
regulacijske radove i treba po&#154;tovati propisane mjere za&#154;tite
okoli&#154;a.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-37)</font></b>
<p>
<b>Uređenje bujica i za&#154;titu od erozije</b> treba rje&#154;avati
sustavno s rje&#154;avanjem ostalih zadataka vodno gospodarske
djelatnosti na temelju vodno gospodarske osnove.
<p>
Za&#154;tita od erozije i uređenje bujica provodit će
se prema dokumentu "Dugoročni plan razvoja vodoprivrede
Hrvatske od 1986. do 2005. godine" kojim je predviđeno
kompleksno uređenje bujičnih slivova i tokova.
<p>
Osnovne smjernice za sprečavanje i sanaciju erozije i bujica
su:
<p>
  •  izrada vodoprivrednih osnova slivova i dugoročno planiranje
zajedničkog rje&#154;avanja za&#154;tite od erozija sa
&#154;umarstvom, poljodjelstvom i drugim zainteresiranim institucijama,
<p>
  •  istra&#158;ivanje i mjerenje erozijskih pojava na terenu i organizirana
izrada i vođenje katastra bujica u sklopu vodnogospodarskog
katastra, kao i karte bujičnih tokova i erozija.
<p>
Pri rje&#154;avanju problema za&#154;tite od &#154;tetnog djelovanja
poplavnih voda, a naročito za&#154;tite područja
vodnih akumulacija, treba prethodno izvesti radove na uređenju
bujičnih slivova i za&#154;titi zemlji&#154;ta od erozije
i osigurati redovno odr&#158;avanje i iskori&#154;tavanje izgrađenih
erozijskih sustava i objekata.
<p>
Treba insistirati na usugla&#154;avanju stavova &#154;umarstva,
poljodjelstva i vodnog gospodarstva.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-38)</font></b>
<p>
<b>Odvodnja hidromelioracijskih povr&#154;ina </b>odnosi se na
postojeće sustave izvedene na<b> </b>33,5% poljodjelskih
povr&#154;ina, 29% dijelom izgrađenih povr&#154;ina i potrebe
izgradnje na 37,5 % povr&#154;ina.
<p>
Budući da su u poljodjelstvu nastupile značajne promjene
kroz transformaciju dru&#154;tvenog sektora, to postavke razvoja
i uređenja poljodjelskih povr&#154;ina treba izraditi u suradnji
s Ministarstvom poljoprivrede i &#154;umarstva. Posebno treba
preispitati tla lo&#154;ih karakteristika (u smislu poljodjelske
proizvodnje), koja su planirana za melioracije na većim
povr&#154;inama.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-39)</font></b>
<p>
<b>Uređenje vodotoka za plovidbu </b>odnosi se na<b> </b>postizavanje
kvalitetnih plovnih putova u Hrvatskoj pri čemu je potrebno
sljedeće:
<p>
 •   reguliranjti rijeku Save izgradnjom vodnih stuba, i objektima
za postizanje Vb klase plovnog puta,
<p>
 •   realizirati planirani vi&#154;enamjenski kanal Dunav - Sava,
kojim se omogućuje veće uključivanje u plovni
sustav Podunavlja (du&#158;ina planiranog kanala je cca 60 km,
a po gabaritima odgovara Vb klasi plovnog puta),
<p>
 •   regulirati rijeku Dravu planiranom izgradnjom vodnih stuba Osijek,
Donji Miholjac i Barč,
<p>
  regulacijskim radovima na koritu Drave nizvodno od Osijeka postići
IV klasu plovnog puta od u&#154;ća do &#142;dalice,
<p>
Sve regulacijske zahvate plovnih putova treba rje&#154;avati na
način uva&#158;avanja krajolika i udovoljavanja zahtjeva
za&#154;tite okoli&#154;a.
<p>
3.3.4.<br>
Za&#154;tita voda i mora od zagađivanja
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-40)</font></b>
<p>
<b>Očuvanje kvalitete voda i zdravlja ljudi</b> glavni
je cilj za&#154;tite voda. Utvrđuje se potreba br&#158;eg
rje&#154;avanja za&#154;tite voda uz novelaciju zakonske regulative
i dono&#154;enje planova za&#154;tite s jasno definiranim ciljevima
i strategijom djelovanja uva&#158;avajući materijalne i
kadrovske potencijale, ekolo&#154;ke, urbane, gospodarske i druge
potrebe razvoja.
<p>
Prvenstveno je potrebna racionalizacija potro&#154;nje vode uz
provođenje sljedećih mjera:
<p>
•  sačuvati vode koje su jo&#154; čiste (gornji tokovi,
vodotoci u brdskim predjelima, a posebno podzemne vode) kao jedine
rezerve za opskrbu vodom, te sanirati ili ukloniti zagađenja
uslijed kojih dolazi do ugro&#158;avanja ili zagađivanja vode
za piće na postojećim ili planiranim izvori&#154;tima
vode.
<p>
 •   očuvati kvalitetu voda i mora tamo gdje ona zadovoljava
propisane kriterije, provođenjem i odr&#158;avanjem mjera
za&#154;tite, kontrolom rada izgrađenih objekata i uređaja
za proči&#154;ćavanje zagađenih voda, te osigurati
pobolj&#154;avanje ekolo&#154;kih funkcija vode i mora tamo gdje
su naru&#154;ene i postizavanje propisane kvalitete za određene
namjene postupnom realizacijom cjelovitih programa i mjera za&#154;tite.
<p>
 •   zaustaviti trend pogor&#154;avanja kvalitete podzemnih i povr&#154;inskih
voda i voda obalnog mora tamo gdje je ona naru&#154;ena i pobolj&#154;ati
je izgradnjom potrebnih uređaja za prethodno proči&#154;ćavanje
zagađenih voda i izgradnjom barem mehaničkog dijela
centralnih uređaja.
<p>
Kod nove investicijske izgradnje insistirati na provođenju
potrebnih mjera za&#154;tite.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-41)</font></b>
<p>
<b>Provedbu načela odr&#158;ivog razvitka</b> treba ostvariti
zajedničkom politikom razvoja i gospodarenja vodama, posebno
za&#154;tite, polazeći od vrednovanja ciljeva razvoja i
vrednovanja vodnog dobra.
<p>
Razvojni planovi i planovi za&#154;tite okoli&#154;a, a posebno
voda i mora moraju se međusobno pro&#158;imati. Za&#154;tita
voda i mora, kao sastavni dio upravljanja i gospodarenja vodama,
kao dio "integralnog" uređivanja i kori&#154;tenja
prostora mora po&#154;tivati načelo "integralnog"
planiranja, "integralnog" razvoja i upravljanja okoli&#154;em
i prostorom. To uvjetuje usklađivanja i novelacije vodnogospodarskih
osnova i prostornih planova, uva&#158;avajući ciljeve i
načela za&#154;tite voda i mora.
<p>
Za&#154;titu voda treba primjenjivati globalno i kod svakog zahvata
ocijeniti utjecaj, ne samo na dio prostora na koji se on odnosi,
nego ocijeniti utjecaj na druge elemente i dijelove prostora.
<p>
Stupanj za&#154;tite koji treba postići utvrđuje se
na temelju kapaciteta prijemnika. Međutim, radi usklađivanja
hrvatskih propisa s propisima EU-a s područja za&#154;tite
voda, potrebno je izvr&#154;iti odgovarajuće izmjene i dopune
propisa Republike Hrvatske kao preduvjet za uključenje
u EU.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-42)</font></b>
<p>
<b>Sustavne mjere</b> za postizanje ciljeva i provedbu općih
smjernica odnose se prvenstveno na sljedeće aspekte:
<p>
 •  uklanjati izvore ili uzroke zagađivanja voda, sprečavati
i smanjivati zagađivanje na mjestu njegova nastajanja te osigurati
i ostvariti pravilno postupanje i konačnu dispoziciju otpada.
<p>
 •   spriječiti nastajanje zagađenja na postojećim
i potencijalnim izvori&#154;tima voda za opskrbu vodom, odnosno
malim vodotokovima, gdje uslijed koncentracije zagađenja i
ograničenog kapaciteta prijemnika, potrebne mjere za&#154;tite
prelaze tehničke ili ekonomske mogućnosti,
<p>
 •  definirati propisane zone sanitarne za&#154;tite u izvori&#154;nim
područjima i uspostaviti utvrđene mjere za&#154;tite
na osnovi prijeko potrebnih hidrogeolo&#154;kih i drugih istra&#158;ivanja
uz puno uva&#158;avanje činjenice da velik dio Republike
Hrvatske sačinjava područje kr&#154;a,
<p>
 •  te&#158;iti izgradnji centralnih uređaja za zajedničko
proči&#154;ćavanje gradskih (komunalnih) i industrijskih
otpadnih voda gdje je to moguće te inicirati izgradnju individualnih
uređaja za za&#154;titu tamo gdje nema tehničkog ili
ekonomskog opravdanja za izgradnju zajedničkog sustava
odvodnje s centralnim uređajima za proči&#154;ćavanje,
<p>
 •   planovima gospodarenja vodama osigurati povećanje malih
protoka voda, odnosno povećanja kapaciteta prijemnika za
prijem opterećenja, a kvalitetu povr&#154;inskih i podzemnih
voda i mora treba stalno kontrolirati kao i kvalitetu efluenata
kojima se u vode unose zagađenja.
<p>
Infrastrukturni i vodnogospodarski sustavi moraju biti usklađeni
s interesima obrane.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-43)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti</b> se odnose na izradu operativnih planova za provođenje
interventnih mjera u slučaju izvanrednih, obnovu ratom
o&#154;tećenih i uni&#154;tenih uređaja i poduzimanje
mjera sanacije naročito na za&#154;titnim zonama izvori&#154;ta
vode za piće te u kr&#154;kom području.
<p>
3.3.5. <br>
Za&#154;tita mora
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-44)</font></b>
<p>
<b>More kao najznačajniji obnovljivi prirodni resurs Hrvatske</b>
tra&#158;i sustavnu skrb u planiranju kori&#154;tenja, i gospodarenja,
a za&#154;tita mora ima strate&#154;ko značenje za odr&#158;ivi
razvitak gospodarstva, te kao velik, cjelovit eko-sustav osigurava
uvjete kvalitetnog &#158;ivljenja.
<p>
Gospodarenje područjem mora temelji se na dokumentima prostornog
uređenja. Kroz planove kori&#154;tenja namjene mora treba
uskladiti brojne djelatnosti koje se odvijaju na moru, u podmorju
i na obalnoj liniji. Tim planovima treba utvrditi koridore, područja
i zone za pomorski promet, lučke usluge, nautički
turizam, ribolov, marikulturu - akvakulturu, preradu ribe, rekreaciju,
&#154;port uz priobalno područje mora i akvatorija, proizvodnju
prirodnog plina i nalazi&#154;ta nafte iz podmorja, proizvodnju
soli i dr.
<p>
Nezagađenost glavnine cjelokupnog akvatorija Jadranskog mora
je njegova nesporna kvaliteta, a veliki volumen mora i povoljna
cirkulacija daju cjelokupnom sustavu potrebnu stabilnost koju
treba očuvati.
<p>
Gospodarenje i za&#154;tita područja hrvatskog Jadrana
obuhvaća obalu, epikontinentalni pojas-nacionalne teritorijalne
vode do pomorske granice Hrvatske.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-45)</font></b>
<p>
<b>Međunarodna suradnja </b>od osobite je va&#158;nosti budući
da velik dio hrvatske granice pripada moru. Posebnu pa&#158;nju
treba posvetiti suzbijanju zagađivanja koje morem dolazi u
akvatorij Hrvatske iz susjednih zemalja.
<p>
Nu&#158;no je zajedno s ostalim dr&#158;avama na području
Jadrana provoditi stalne kontrole kvalitete mora i pojačanje
mjera za&#154;tite te voditi aktivnu politiku za&#154;tite putem
bilateralnih i multilateralnih ugovora i djelovanjem odgovarajućih
tijela s ciljem kontrole i sprječavanja zagađenja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-46)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti</b> <b>i etapnost mjera</b> za rje&#154;avanje za&#154;tite
mora proizlaze iz opće postavljenih ciljeva odr&#158;ivog
razvitka.
<p>
Definiranjem jedinstvene strategije za&#154;tite mora i unapređenjem
zakonske regulative treba osigurati preduvjete za racionalno i
operativno djelovanje svih subjekata zadu&#158;enih za provođenje
cjelovitih planova za&#154;tite mora. Razgraničenje prava
i odgovornosti pojedinih izvr&#154;itelja su preduvjet njihovoga
dobrog organiziranja.
<p>
Potrebno je izraditi planove za&#154;tite mora radi očuvanja
propisane kvalitete i planove sanacije pojedinih ugro&#158;enih
dionica obalnog mora od zagađenja s kopna, a posebno na nekoliko
kritičnih točaka povećana zagađenja registriranih
u: Limskom kanalu, kanalu Ra&#154;e, Plominskom kanalu, luci Rijeka,
na području većih gradova, dijela Trogirskog, Ka&#154;telanskog
zaljeva i Malostonskog zaljeva, ispred luke Ploče, te ispred
Gru&#158;a i &#142;upe Dubrovačke i dr. Za&#154;tita mora
podrazumijeva i regulaciju i kontrolu plovidbe tankera i drugih
brodova, sukladno va&#158;ećim propisima.
<p>
Prioriteti posebne hitnosti podrazumijevaju uklanjanje opasnih
zagađenja i definiranje jedinstvenog monitoringa praćenja
stanja kakvoće mora.
<p>
3.3.6.<br>
Mineralne i geotermalne vode Hrvatske
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-47)</font></b>
<p>
<b>Mineralne i geotermalne vode Hrvatske </b>predstavljaju izuzetno
značajan prirodni resurs Hrvatske kojem treba posvetiti
bitno vi&#154;e pa&#158;nje i istra&#158;ivanja a poglavito iznači
optimalne oblike kori&#154;tenja prvenstveno u gospodarstvu, energetici,
zdravstvu i turizmu.
<p>
Razmje&#154;taj ovog resursa obilje&#158;ava pripadnost znatno
istra&#158;enijem Panonskom i manje istra&#158;enom Dinarskom
području.
<p>
Kori&#154;tenje ovoga obnovljivog resursa treba kontinuirano pratiti
s obzirom na očekivani gospodarski razvitak i učinke
koji se time mogu postići uva&#158;avajući podatak
da su geotermalni gradijenti hrvatskog prostora znatno vi&#154;i
od europskog prosjeka.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-48)</font></b>
<p>
<b>Pobolj&#154;anje i usklađenje zakonske regulative </b>uz<b>
</b>oblikovanje odgovarajućih programa od osobite je va&#158;nosti
budući da se ovaj resurs istodobno koristi u različite
svrhe. Prvenstveno se to odnosi na Zakon o vodama, Zakon o rudarstvu
te druge zakone i podzakonske akte koji reguliraju posebne aspekte
te posredno dotiču kori&#154;tenje ovog resursa.
<p>
U pogledu osmi&#154;ljenog kori&#154;tenja u energetske svrhe
relevantne elemente dat će pokrenuti "Nacioalni energetski
program za kori&#154;tenje geotermalne energije"-GEOEN.
<p>
Istra&#158;ivanje i kori&#154;tenje mineralnih i geotermalnih
voda treba biti pod učinkovitom kontrolom Dr&#158;ave -
nadle&#158;nih resora zbog mogućnosti nepovoljnog utjecaja
na re&#158;ime podzemih voda i općenito zbog očuvanja
čovjekova okoli&#154;a. Stoga je osobito va&#158;no utvrditi
realne veličine crpljenja pojedinih le&#158;i&#154;ta čime
će se postići njihovo pravilno i dugotrajno kori&#154;tenje.
<p>
3.4.<br>
Zbrinjavanje otpada
<p>
Problematika zbrinjavanja otpada obuhvaća zbrinjavanje komunalnog
i posebnog (opasnog otpada i nisko i srednje radioaktivnog otpada)
i ima osobitu va&#158;nost s gledi&#154;ta za&#154;tite okoli&#154;a
i prirodnih resursa, ali i nedovoljno sagledano gospodarsko-razvojno
značenje.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-49)</font></b>
<p>
<b>Lokacije za građevine skladi&#154;tenja, obrađivanja
i odlaganja otpada</b> utvrdit će se u prostornim planovima
na temelju propisanih postupaka.
<p>
Zbrinjavanje opasnog otpada ustrojava se na razini Dr&#158;ave,
neopasnog tehnolo&#154;kog na razini &#158;upanije a komunalnog
otpada na lokalnoj razini grada ili općine. Otpad će
se zbrinjavati na načelima teritorijalnog i granskog pristupa
&#154;to znači za područje i za sustave u kojima
nastaje otpad, prema vrsti i količini.
<p>
Mjere za organizirano i kontrolirano postupanje s otpadom obuhvaćaju:
<p>
 •   smanjenje nastanka otpada,
<p>
 •   mjere kori&#154;tenja otpada,
<p>
 •   sigurno odlaganje neiskoristivog otpada sa svim prethodnim i
pratećim mjerama i postupcima osiguranja od bilo koje vrste
&#154;tetnog djelovanja.
<p>
U sustavu zbrinjavanja opasnog otpada uspostavit će se nova
mre&#158;a lokacija prikupljali&#154;ta (120), skladi&#154;ta
(20) i trajnih odlagali&#154;ta. Gdje je to moguće treba
koristiti postojeća uz mjere pobolj&#154;anja tehnologije
i sigurnosti.
<p>
Prioritet je izgradnja sanitarnih odlagali&#154;ta (deponija)
umjesto neorganiziranih odlagali&#154;ta koja su danas u upotrebi,
s primjenom propisanih mjera sigurnosti i za&#154;tite od &#154;tetnog
djelovanja na okoli&#154;.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-50)</font></b>
<p>
<b>Kriteriji i smjernice za utvrđivanje lokacija odlagali&#154;ta
otpada </b>odnose se na vrednovanje ukupnih prostornih značajki
(nu&#158;na geolo&#154;ka pogodnost terena i ukupna prirodna osnova,
ekonomska osnova, dru&#154;tvene okolnosti), a realizaciju treba
provoditi uz maksimalno osiguranje ekolo&#154;ke sigurnosti, po&#154;tovanje
propisa i provođenje javnog postupka procjene podobnosti lokacije
i utjecaja na okoli&#154;.
<p>
Prednost ostvarivanja u sustavu imat će lokacije:
<p>
 •   na područjima gdje postoji veći izvor otpada,
<p>
 •   na kojima su moguća rje&#154;enja smje&#154;taja vi&#154;e
razina zbrinjavanja (prikupljanje, skladi&#154;tenje i odlaganje)
na istom prostoru,
<p>
 •   na području gdje se utvrde sigurni uvjeti s gledi&#154;ta
hidrologije i hidrogeologije te ostalih aspekata djelovanja na
okoli&#154; a posebno udaljenosti od naselja i drugih funkcija
(&#154;port, rekreacija, određene djelatnosti).
<p>
Na području svake &#158;upanije potrebno je utvrditi 4-5
lokacija za prikupljanje i najmanje jedna za skladi&#154;tenje
opasnog otpada. Lokacije za odlaganje utvrdit će se na razini
velikih područja - makroregije (4 lokacije).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(3-51)</font></b>
<p>
<b>Nisko i srednje radioaktivni otpad</b> (SL. 62/84 i 40/86)
pojavljuje se u industriji, energetici, zdravstvu ali i drugim
djelatnostima. Republika Hrvatska treba rije&#154;iti odlaganje
ovog otpada na jednoj lokaciji primjenjujući najsuvremeniju
tehnologiju i postupke koji će osigurati trajno odlaganje
na siguran način.
<p>
Trgovska gora se, na temelju preliminarnih istra&#158;ivanja,
utvrđuje prostorom za izgradnju odlagali&#154;ta.
<p>
Na utvrđenom prostoru treba osigurati uvjete za daljnja istra&#158;ivanja.
Potrebna istra&#158;ivanja treba nastaviti u skladu s međunarodnim
standardima i sudjelovanja javnosti. Isto tako treba utvrditi
postupke koji će osigurati partnersku ulogu lokalne zajednice
s jasnim uvidom u sve aspekte izgradnje i kori&#154;tenja ovog
objekta (nadzor nad sigurno&#154;ću, gospodarske koristi
i ograničenja, mogući oblici nadoknade lokalnoj zajednici
i sl.).
<p>
<b>4.<br>
Gospodarske djelatnosti u prostoru</b>
<p>
4.1.<br>
&#138;umarstvo i gospodarenje &#154;umama i &#154;umskim zemlji&#154;tem
<p>
Okvir gospodarenju &#154;umama određen je novom &#154;umskogospodarskom
osnovom za Republiku Hrvatsku sastavljenom u skladu s načelom
Helsin&#154;ke konferencije o za&#154;titi i uporabi europskih
&#154;uma odr&#158;anoj godine 1993.
<p>
Načelo o trajnosti gospodarenja &#154;umama je definirano
kao upravljanje i uporaba &#154;uma i &#154;umskog zemlji&#154;ta
na način i u takvoj mjeri da se odr&#158;ava u &#154;umi
biolo&#154;ka raznolikost, sposobnost obnavljanja, vitalnost i
potencijal da bi &#154;ume ispunile bitne gospodarske, ekolo&#154;ke
i socijalne funkcije na lokalnoj i globalnoj razini.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-1)</font></b>
<p>
<b>Nova osnova gospodarenja</b> predviđa da se godi&#154;nji
etat ili ukupna godi&#154;nja sječa u svim hrvatskim &#154;umama
temelji na načelu trajnosti i obnovljivosti &#154;umskog
resursa. Projekcija razvoja &#154;umskog gospodarenja do godine
2025. pokazuje dugoročno osiguranu trajnost prihoda, uz
pobolj&#154;anje postojećeg stanja &#154;uma i &#154;umskog
fonda.
<p>
Prilikom ostvarivanja godi&#154;njeg etata treba smanjiti otpad,
pobolj&#154;ati odnos između tehničkog i ogrjevnog
drva u korist tehničkog drva, te pobolj&#154;avati zdravstveno
stanje &#154;uma.
<p>
Od posebnog je interesa za&#154;tita područja &#154;uma
i obnova &#154;uma uni&#154;tenih po&#158;arom te odr&#158;avanje
vi&#154;enamjenske funkcije &#154;uma, kao svojevrsnog infrastrukturnog
sustava.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-2)</font></b>
<p>
<b>Treba jačati ekolo&#154;ku komponentu </b>odr&#158;ivog
gospodarenja &#154;umama i po&#154;umljivati nove &#154;umske
povr&#154;ine u primorskoj Hrvatskoj, posebno područje
kr&#154;a i područja devastirana tijekom Domovinskog rata.
<p>
Pri tome treba:
<p>
 •   svaku uni&#154;tenu &#154;umsku povr&#154;inu obnoviti po&#154;umljivanjem
te utvrditi područja koja se po&#154;umljavaju i to na
temelju odnosa: poljodjelstvo-&#154;umarstvo-izgrađeni prostor
(osobito na prostoru primorske Hrvatske) i radi za&#154;titne
funkcije &#154;uma (osobito na kopnenom dijelu Hrvatske),
<p>
 •   kontinuirano pratiti stanje &#154;uma te ih kartirati,
<p>
 •   &#154;umama gospodariti na principu potrajnosti u obnovljivom
resursu, a preradu drva razvijati kao čistu industriju,
<p>
 •   poticati razvoj urbanog &#154;umarstva radi ozelenjavanja gradskih,
rubnih gradskih, seoskih naselja, turističkih područja
namijenjenih uljep&#154;avanju izgleda krajolika, rekreaciji i
proizvodnji,
<p>
 •   osigurati preventivne mjere zbog sprečavanja &#154;umskih
po&#158;ara organiziranjem ga&#154;enja vatre u začetku,
a uzgojnim postupcima postići &#154;ume koje se sastoje
od domaćih listača, a manje su zapaljive od borovih
kultura.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-3)</font></b>
<p>
<b>&#138;umarska politika i &#154;umarsko planiranje kao dio općeg
planiranja</b> ima za cilj unapređenje učinkovitog
načina kori&#154;tenja &#154;uma uz uvjet da se koriste
sve njene funkcije. Uz kori&#154;tenje sirovinske funkcije potrebno
je koristiti ekolo&#154;ku i socijalnu funkciju &#154;uma.
<p>
&#138;umarsko planiranje treba i dalje temeljiti na načelu
odr&#158;avanja potrajnosti, prirodnosti i neprekidnog povećanja
vrijednosti &#154;uma, te uspostaviti sustave utvrđivanja
i sustavnog praćenja vlasničkih odnosa uva&#158;avajući
sljedeće preporuke:
<p>
 •   kako bi se &#154;ume za&#154;titile od propadanja potrebno je
prijeći na kibernetsko uređivanje &#154;uma u smislu
praćenja godi&#154;njih promjena, te donositi odluke dr&#158;eći
se načela po trajnosti,
<p>
 •   neprekidno odr&#158;avati sklop sastojine; prilikom prenamjene
&#154;ume za potrebe neke druge namjene investitor snosi tro&#154;kove
podizanja nove &#154;ume koja se mora osnivati na zemlji&#154;tu
na kojem nije bilo &#154;ume; razvijati urbano &#154;umarstvo
kroz znanstveno nastavne programe; u pravilu ne prenamjenjivati
&#154;ume s vrlo nagla&#154;enom ekolo&#154;kom i socijalnom funkcijom,
a posebno za&#154;tićene &#154;ume,
<p>
 •   pru&#158;iti planerima, gospodarstvenicima, donositeljima odluka
i lokalnim zajednicama prihvatljive i nove informacije o &#154;umama
i bogatstvima &#154;umskih područja.
<p>
4.2.<br>
Poljodjelstvo
<p>
Razvoj poljodjelstva pratit će prirodna obilje&#158;ja Hrvatske
koja se generalno dijele u tri glavne poljodjelsko-ekolo&#154;ke
regije: <i>panonska, gorska i primorsko-mediteranska,</i> koje
se dalje dijele na podregije.
<p>
Transformacija poljodjelskog sektora sastavni je dio opredjeljenja
Hrvatske u razvijanju gospodarstva utemeljenog na tr&#158;i&#154;nim
načelima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font></b><font face="RaznoX"> </font><b><font face="Times-NewRoman">(4-4)</font></b>
<p>
<b>Temeljni cilj poljodjelske politike </b>je<b> </b>poticanje
razvijanja suvremenog, djelotvornog, konkurentnog  poljodjelstva,
te učinkovitije proizvodnje poljodjelskih proizvoda, na
način koji &#154;titi prirodne potencijale zemlje. Osobito
traba koristiti prednost Hrvatske u tome &#154;to neka područja
raspola&#158;u s nezagađenim tlom, te postoje mogućnosti
proizvodnje ekolo&#154;ki čistih poljodjelskih proizvoda
(osobito u dijelovima gorske Hrvatske).
<p>
Orijentacija i prednost poljodjelstva treba biti u zadovoljavanju
potreba zemlje, uključujući i one u ponudi vanjskom
tr&#158;i&#154;tu specifičnih primarnih proizvoda i prerađevina
vi&#154;eg stupnja proizvedenih na ekolo&#154;ki povoljan način.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-5)</font></b>
<p>
<b>Za&#154;titu i očuvanje poljodjelskog resursa </b>treba
provoditi dosljedno i u okviru svih sustava. Zbog rastuće
potra&#158;nje za tlom i njegovim prirodnim bogatstvima moraju
se razrije&#154;iti konflikti, i pronaći učinkovitiji
načini kori&#154;tenja i za&#154;tite tla.
<p>
S aspekta za&#154;tite tala cilj je omogućiti kori&#154;tenje
tala na &#187;odr&#158;iv&#171; način. Povezivanje gospodarskog
razvitka sa za&#154;titom i unapređenjem okoli&#154;a najbolji
je način da se smanje sukobi i ostvare najučinkovitije
razmjene i pravilni odabiri.
<p>
U budućnosti bi trebalo čuvati i koristiti zemlji&#154;ta
za poljodjelsku svrhu, usklađivanjem interesa svih korisnika
prostora. Na temelju tako usklađenih interesa, treba poduzeti
sljedeće:
<p>
 •   uključiti u dokumente prostornog uređenja racionalno
kori&#154;tenje poljoprivrednog zemlji&#154;ta te smanjiti kori&#154;tenje
kvalitetnog zemlji&#154;ta za nepoljodjelske svrhe,
<p>
 •   sanirati povr&#154;inske kopove i privesti ih novoj namjeni
nakon eksploatacije,
<p>
 •   pojačati druge mjere u području &#154;umarstva,
vodnog gospodarstva, energetike i dr., koje posredno utječu
na o&#154;tećenje zemlji&#154;ta,
<p>
 •   usmjeravati i poticati proizvodnju zdrave hrane.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-6)</font></b>
<p>
<b>Kori&#154;tenje poljodjelskog resursa</b> treba razvijati na
razne načine kori&#154;tenja tla uključiv&#154;i
i podr&#154;ku tradicijskim obrascima &#187;odr&#158;ivog&#171;
gospodarenja tlom, te za&#154;titu tla s ciljem očuvanja
biolo&#154;ke raznolikosti i drugih ekolo&#154;ki povoljnih učinaka.
<p>
Određivanjem namjene kori&#154;tenja tala u poljodjelske svrhe
treba uzeti u obzir aspekte za&#154;tite okoli&#154;a, demografsku
i gospodarsku problematiku te donijeti propise i poticajne mjere
kako bi se unaprijedilo &#187;odr&#158;ivo&#171; kori&#154;tenje
i upravljanje tlom. S tim ciljevima potrebno je:
<p>
 •   razviti nacionalne programe koji vode računa o tlu kao
prirodnoj osnovi, demografskim promjenama i interesima lokalnog
stanovni&#154;tva te koristiti tehnike koje potiču &#187;odr&#158;ive&#171;
načine &#158;ivljenja, a usmjerene su na pojedini ekosustav,
slivno područje i planiranje krajolika,
<p>
 •   pobolj&#154;ati i provesti zakone i druge propise koji podr&#158;avaju
&#187;odr&#158;ivo&#171; kori&#154;tenje tla te osigurati provođenje
i kontrolu zabrane pretvaranja poljoprivrednog zemlji&#154;ta
u druge namjene uz prethodno utvrđivanje onih kategorija koje
se ne mogu prenamijeniti,
<p>
 •   u upravljanje tlom uključiti odgovarajuće tradicijske
i autohtone načine kori&#154;tenja tla te vrijednost tla
i ekosustava u pokazatelje gospodarske učinkovitosti.
<p>
Potrebno je uvesti novi pristup u utvrđivanju boniteta tla
uz uva&#158;avanje svih parametara vezanih uz plodnost i za&#154;titu
tla i pri tom postojeću pedolo&#154;ku podlogu novelirati
i prilagoditi određenoj razini dokumenata prostornog uređenja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-7)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti djelovanja </b>odnose se na djelotvorniju za&#154;titu
poljodjelskog zemlji&#154;ta te smanjenje i ograničavanje
kori&#154;tenja kvalitetnoga plodnog zemlji&#154;ta za nepoljodjelske
svrhe. Pri tome treba sprečavati daljnje povećanje
izlo&#158;enosti eroziji i sanirati klizi&#154;ta na poljodjelskom
zemlji&#154;tu, na temelju va&#158;ećeg Zakona o poljoprivrednom
zemlji&#154;tu.
<p>
S gledi&#154;ta razvoja djelatnosti i gospodarske komponente osobito
je va&#158;no:
<p>
 •   zaustaviti degradaciju malih seoskih gospodarstava i depopulaciju
vrijednih agrarnih prostora, te poticati povećavanje zemlji&#154;nog
posjeda,
<p>
 •   bolje iskori&#154;tavati postojeće te privoditi svrsi
do sada neobrađene i zapu&#154;tene poljodjelske povr&#154;ine,
&#154;to se posebno odnosi na područja od posebnog interesa
za dr&#158;avu (npr. ratom razorena područja, obalno područje
mora i otoci, pogranična područja, brdsko-planinska
područja, te općenito najvrijednija agrarna područja
u zemlji),
<p>
 •   selektivno stimulirati određene proizvodnje i razvitak poljodjelstva
u određenim područjima uz provedbu prioritetnih mjera
sprečavanja degradacije,
<p>
 •   utvrditi mjere i planske instrumente iskori&#154;tenja obale
mora i drugih vodenih povr&#154;ina te unaprijediti uzgoj akvakultura
a posebno osigurati kvalitetu mora i voda za takve namjene.
<p>
Primjena rezultata biotehnologije treba biti upotrijebljena u
unapređenju postojećih i razvoju novih proizvodnih procesa,
a primjena suvremenih i kontroliranih agrotehničkih postupaka
(hidromelioracija, agromelioracija, komasacija i drugo) treba
doprinijeti pro&#154;irivanju kvalitetnih poljodjelskih povr&#154;ina
i povećanju njihovih proizvodnih doprinosa. Agrotehničke
aktivnosti treba usuglasiti s vodnim gospodarstvom i drugim relevantnim
korisnicima prostora.
<p>
4.3.<br>
Industrija i rudarstvo
<p>
U prostorno razvojnoj strukturi Dr&#158;ave i pojedinih područja
industrija se smatra jednim od ključnih segmenata s te&#158;njom
prema modernizaciji, visokim tehnologijama i povezanosti s drugim
segmentima gospodarstva.
<p>
Glavne smjernice s gledi&#154;ta prostornog uređenja:
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-8)</font></b>
<p>
<b>Provedba organizacijskih i strukturnih promjena</b> koje obuhvaćaju
nabavku modernih tehnologija, uvođenje učinkovite organizacije
i rukovođenja, te osvajanje novih tr&#158;i&#154;ta.
<p>
U gospodarskoj strukturi Hrvatske postupno treba smanjivati dominaciju
bazične, te&#154;ke industrije, zatim industrije koja tra&#158;i
velike količine energije, vode i brojnu nekvalificiranu
radnu snagu. Prednost trebaju imati one industrije koje imaju
komparativne prednosti zemlje: prirodne resurse, polo&#158;aj,
sposobne radnike, tr&#158;i&#154;te, kapital i tradiciju i koje
su vezane na ukupnu - prepoznatljivu fizionomiju područja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-9)</font></b>
<p>
<b>Prostorni razmje&#154;taj proizvodnih kapaciteta </b>treba<b>
</b>temeljiti na<b> </b>uravnote&#158;enju razvoja uspostavljanjem
&#154;iroke mre&#158;e manjih i raznolikih proizvodnih jedinica,
i daljnjem razvoju već formiranih velikih i slo&#158;enih
gospodarskih cjelina od posebnog značenja za gospodarstvo
Dr&#158;ave i većih područja.
<p>
U prostornim planovima moraju se odrediti veličina i tip
jedinice koja se mo&#158;e locirati u sklopu mje&#154;ovite namjene,
te one koje se mogu locirati samo u posebnoj, gospodarskoj ili
drugoj zoni.
<p>
U provedbi prostornih planova treba osigurati potrebnu infrastrukturu
za gospodarske i druge jedinice a u slučaju da ista postoji
provjeriti kapacitet i mogućnosti daljnjeg opterećenja.
<p>
Za gospodarsku jedinicu u neizgrađenoj zoni (predviđenoj
planom za tu namjenu) mora se osigurati izvedba infrastrukture
koja zadovoljava daljnje potrebe planiranog razvoja (pro&#154;irenja
naselja-zone).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-10)</font></b>
<p>
<b>Odnos industrije i okoli&#154;a</b> treba razmotriti i uskladiti
već u pripremnim fazama razvojnih programa, studija i analiza
te u prostornim planovima.
<p>
Priprema i realizacija izgradnje novih te rekonstrukcije postojećih
jedinica mora obuhvatiti sanaciju postojećeg stanja ugro&#158;avanja
okoli&#154;a te provedbu svih mjera za otklanjanje budućih
&#154;tetnih posljedica po okoli&#154;. Pojedini pogoni se ne
mogu locirati u zonama koje su Izvje&#154;ćem o stanju u
prostoru i stanju okoli&#154;a određene kao opterećene
zone preko granica dopustivog opterećenja.
<p>
To se osobito odnosi na kori&#154;tenje rudnih bogatstava te na
velike industrijske komplekse (prehrambena industrija, kemijska,
metalna, &#158;eljezare, energetika, i druge).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-11)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti</b> su preobrazba velikih kompleksa u skladu s tr&#158;i&#154;nim
uvjetima (promjena i prilagođivanje proizvodnih programa),
te racionalnije kori&#154;tenje prostora, a osobito pobolj&#154;anje
opreme komunalnom infrastrukturom i unapređenje stanja okoli&#154;a.
<p>
U planovima treba prioritetno koristiti postojeće zone,
a tek po iskori&#154;tenju raspolo&#158;ivog postojećeg
prostora planirati nove zone.
<p>
Posebnu va&#158;nost imaju:
<p>
 •   uređenje i osposobljavanje radno prometnih zona za funkcije
slobodnih zona i sna&#158;niji udjel u međunarodnoj razmjeni
dobara, osobito na glavnim međunarodnim prometnim pravcima
te u sklopu luka,
<p>
 •   prilagođivanje gospodarske strukture gradova prostornim
uvjetima, osobito izmje&#154;taje pogona iz u&#158;ih urbanih
jezgri i s vrijednih obalnih prostora, uz potrebne prenamjene
za primjerenije sadr&#158;aje,
<p>
 •   zahvati kojima će se sanirati postojeće stanje,
unaprijediti okoli&#154;, te doprinijeti revitalizaciji područja
i pokretanju gospodarske dinamike (zapo&#154;ljavanje, poticajni
učinci na razvoj drugih djelatnosti, uređenje i komunalno
opremanje zemlji&#154;ta).
<p>
S tim ciljevima treba uspostaviti mehanizme i mjere poticanja
i olak&#154;ica za područja sa slabo razvijenim gospodarstvom
te dodatnih obveza i kriterija za smje&#154;taj pogona na područjima
veće koncentracije industrije radi pobolj&#154;anja stanja
i povoljnijih odnosa u prostoru.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-12)</font></b>
<p>
<b>Rudarstvo</b> se temelji na činjenici da je Hrvatska
u rezervama energetskih mineralnih sirovina relativno siroma&#154;na,
ali se očekuje da će najnovije aktivnosti na polju
istra&#158;ivanja nafte i plina u području sjeverne i istočne
Hrvatske, podmorju i području Dinarida utvrditi nova le&#158;i&#154;ta
tih energenata.
<p>
Kako je Hrvatska bogata nemetalnim mineralnim sirovinama za proizvodnju
građevinskog materijala osobito gospodarsko značenje
imaju:
<p>
 •   arhitektonsko-građevni kamen koji se javlja na obalnom području
Hrvatske a posebno na otocima gdje uz pa&#158;ljivu eksploataciju
mo&#158;e pridonijeti razvoju otoka,
<p>
 •   građevni kamen kontinentalnog dijela u blizini velikih gradova
i gradili&#154;ta velike infrastrukture radi velikih potreba građevinarstva,
<p>
  •  &#154;ljunak u poriječjima i drugim lokalitetima u blizini
gradova i velike potro&#154;nje radi izgradnje.
<p>
Budući da potrebe obnove i ubrzane izgradnje dovode do povećanja
potreba i otvaranja novih eksploatacijskih polja osobitu pa&#158;nju
treba posvetiti prostorima osjetljive građe s gledi&#154;ta
stabilnosti terena, oblikovanja krajobraza i sukoba s ostalim
oblicima kori&#154;tenja prostora.
<p>
Svaku eksploataciju treba pripremati u skladu sa zakonima i propisima
a osobito s gledi&#154;ta za&#154;tite okoli&#154;a. Posebno su
osjetljiva područja pod utjecajem vodnih re&#158;ima i
podzemnih tokova voda gdje uslijed skidanja povr&#154;inskih slojeva
mo&#158;e doći do ugro&#158;avanja voda i mora. Nu&#158;no
je najstro&#158;im mjerama spriječiti nekontroliranu i
nelegalnu eksploataciju nemetalnih mineralnih sirovina.
<p>
Rudarenje je sastavni dio kori&#154;tenja prostora s velikim utjecajem
na prostor i okoli&#154; te je nu&#158;no voditi skrb kako o tr&#158;i&#154;nim
potrebama tako i o uklapanju u prostorne planove s nu&#158;nim
rje&#154;enjem konflikata osobito s poljoprivredom i vodnim gospodarstvom.
<p>
Treba razvijati &#187;resursnu osnovu&#171; na razini dr&#158;ave,
koja bi bila podloga za planerske mjere i dono&#154;enje odluka
te dosljedno provoditi odredbe <i>Zakona o rudarstvu</i> pri čemu
svaki plan-projekt eksploatacije mora sadr&#158;avati komponentu
sanacije tijekom radova a osobito uređenja prostora nakon
zavr&#154;etka eksploatacije.
<p>
4.4.<br>
Pomorsko gospodarstvo
<p>
Hrvatska u daljnjem razvoju treba bolje i sustavnije koristiti
prednosti polo&#158;aja na Mediteranu sna&#158;nijom orijentacijom
na turističko i pomorsko gospodarstvo.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font></b><font face="RaznoX"> </font><b><font face="Times-NewRoman">(4-13)</font></b>
<p>
<b>Pomorsku orijentaciju zemlje</b> treba posebno unapređivati
s osloncem na:
<p>
 •   pomorski promet i brodarstvo,
<p>
  lučko gospodarstvo (uključiv&#154;i prateće
gospodarske djelatnosti i slobodne zone),
<p>
 •   brodogradnju,
<p>
 •   razvoj marikultura (ribarstvo, &#154;koljkarstvo).
<p>
Gospodarske interese i programe treba pripremati obuhvatom &#154;irih
utjecaja osobito u odnosu na razvoj naselja uz obalu, na otocima,
zatim u odnosu na procese litoralizacije i utjecaje drugih djelatnosti,
te obuhvatom utjecaja na okoli&#154; pri čemu se kvalitetan
okoli&#154; smatra bitnom prednosti i specifičnosti hrvatskog
pomorskog gospodarstva.
<p>
U tu svrhu treba sustavno utvrđivati granice pomorskog dobra
i dopustivo opterećenje pomorskog prostora (kopna i akvatorija),
kriterije za smje&#154;taj gospodarskih djelatnosti, uvjete za
razvoj naselja i infrastrukture, a prostorno planske mjere i odredbe
u planovima uređenja prostora oblikovati primjereno gospodarskoj
i ekolo&#154;koj funkciji.
<p>
Osobito je va&#158;no valorizirati i očuvati kvalitetu
mora i obalnog prostora na &#154;irim područjima-potezima
&#154;to je posebna zadaća &#158;upanijskih prostornih planova.
<p>
4.5.<br>
Turizam
<p>
Turizam neprijeporno predstavlja jednu od glavnih gospodarskih
okosnica razvitka Dr&#158;ave, pa je njegov ukupni razvitak, uključujući
i prostorni, potrebno pratiti i ocjenjivati kroz sve njegove neposredne
i posredne učinke na pojedine djelatnosti i gospodarstvo
u cjelini.
<p>
Strate&#154;ki resurs hrvatskog turizma treba ostati do sada očuvani
visokovrijedni prostor, koji će dugoročno sve vi&#154;e
dobivati na značaju.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-14)</font></b>
<p>
<b>Ukupne turističke potencijale Hrvatske</b> treba revalorizirati
i usmjeriti njihovo kori&#154;tenje prema kvaliteti i pravilnom
kori&#154;tenju atraktivnosti prostora, osobito prirodne i kulturne
ba&#154;tine.
<p>
Unutar takvog određenja posebnu pozornost treba usmjeriti
regionalnim osobitostima i prostornim vrijednostima, uključujući
i tradicijske elemente načina &#158;ivota i djelatnosti.
<p>
Turističke vrijednosti sadr&#158;e svi prostori Hrvatske
u oblicima i dimenzijama ovisnim o resursima, stupnju razvijenosti.
Interes je da se ravnopravno uz klasične oblike turističke
ponude razvijaju i specifični oblici, a osobito oni vezani
uz znanstvene, edukativne i slične programe sa sna&#158;nom
ekolo&#154;kom orijentacijom (vrijedni dijelovi prirode, neki
otoci).
<p>
Hrvatska će svoj turistički ugled i razvoj usmjeravati
i oblikovati na svim područjima:
<p>
 •   Jadran kao najsna&#158;nije turističko područje
sa specifičnostima obalnog pojasa, otoka, akvatorija -
u cjelini oslonjen na ukupnu kvalitetu okoli&#154;a (osobito čisto
more),
<p>
 •   kontinentalni turizam oslonjen na prirodne uvjete: &#154;ume,
jezera, vodotoci, termalni izvori, graditeljska ba&#154;tina,
lovna područja.
<p>
Motiviranjem lokalne zajednice treba stvoriti uvjete za pobolj&#154;anje
ukupnoga &#158;ivotnog ambijenta te time osigurati potreban standard
i turizmu i stanovni&#154;tvu. Stoga će se poticati oblici
ponude integrirani u ukupnu strukturu prostora-naselja (manje
obiteljske jedinice), a samo iznimno formirati izdvojene komplekse.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-15)</font></b>
<p>
<b>Prostorni razmje&#154;taj i kapaciteti</b> ponude temeljit
će se na smjernicama Strategije prostornog uređenja
i planova prostornog uređenja, uva&#158;avajući gospodarske
i ekolo&#154;ke kriterije.
<p>
Zbog osobitog utjecaja na prostor potrebno je sustavno kriterijski
utvrditi:
<p>
 •   razmje&#154;taj i dimenzioniranje marina usugla&#154;eno s ostalim
aspektima kori&#154;tenja prostora, za&#154;titom vrijednih dijelova
obale i potrebama stanovni&#154;tva,
<p>
 •   novi sadr&#158;aji osobito &#154;porta i rekreacije računajući
i na golf igrali&#154;ta koja treba pripremati istra&#158;ivanjem
najpovoljnijih lokacija na manje kvalitetnom poljoprivrednom zemlji&#154;tu,
<p>
 •   prostorne i funkcionalne norme i standarde obiteljskih turističkih
jedinica,
<p>
 •   odnos turizma i kulturne i prirodne ba&#154;tine s gledi&#154;ta
očuvanja ali i aktiviranja u funkciji turizma.
<p>
Va&#158;nu stavku ima revitalizacija i uključenje u funkcije
turizma kulturne-graditeljske ba&#154;tine. Atraktivnost prirode
i krajobraza, te gospodarska sprega s poljoprivredom (zdrava hrana
i specifična regionalna ponuda-proizvod), pomorstvo, tranzit,
lovni, znanstveni, urbani i poslovni, izletnički i rekreacijski
turizam. Stoga je od osobitog interesa turizma očuvati
i unaprijediti krajobraz i poticati tradicijske djelatnosti.
<p>
Osnovni ciljevi razvoja turističkog sektora su obnova,
potpunija valorizacija i za&#154;tita turističkih potencijala
i izgradnja novog turističkog identiteta.
<p>
Neke od bitnih prioritetnih aktivnosti u ostvarivanju ovih ciljeva
prije svega su:
<p>
 •   strukturacija te modernizacija cjelokupne turističke
ponude,
<p>
 •   selektivnost u poticanju razvoja po kriteriju raspolo&#158;ivosti
i kvalitete turističkog prostora kao nosećeg prirodnog
resursa,
<p>
 •   uvođenje europskih standarda i kvalitete turističke
ponude,
<p>
 •   ekolo&#154;ki standardi koji će omogućiti efikasnu
za&#154;titu prirodnih resursa.
<p>
Novu izgradnju kapaciteta u turizmu treba usmjeriti na izgradnju
kvalitetnih dopuna postojeće ponude. Isto tako, prilikom
investiranja u postojeće ili nove hotele stimulirati izgradnju
samo vi&#154;ih i visokih kategorija.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(4-16)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti </b>razvoja s gledi&#154;ta uređenja prostora
su:
<p>
•  dati prednost obnovi u ratu poru&#154;enih turističkih
objekata i to na razini europskih, odnosno novih hrvatskih standarda
klasifikacije i kategorizacije ugostiteljskih objekata,
<p>
•   dati prednost rekonstrukciji postojećih objekata na razini
europske potra&#158;nje, (u svim tr&#158;i&#154;nim i turistički
po&#158;eljnim oblicima opreme),
<p>
•   dati prednost pobolj&#154;anju unutarnje i vanjske infrastrukture
i za&#154;titi okoli&#154;a,
<p>
•  dati prednost revitalizaciji zapu&#154;tenih objekata i čitavih
naselja, stavljajući ih u turističku funkciju posebice
ponude kvalitetne izvansezonske potro&#154;nje,
<p>
•   ukoliko se grade novi objekti, dati prednost gradnji na područjima
gdje je potrebna sanacija terena svake vrste, a ne na atraktivnim
lokacijama. Objekte treba oblikovati u skladu s lokalnim ambijentom,
<p>
•   kod izgradnje nautičkih centara treba spriječiti
veće promjene obalne konfiguracije nasipavanjem i otkopavanjem
obale, osim na njenim izrazito degradiranim dijelovima,
<p>
•   nautičke centre prvenstveno planirati i graditi uz i
unutar gradskog područja i naselja gradskog karaktera s
već izgrađenom lukom, a osobito u zapu&#154;tenim ili
napu&#154;tenim otočnim naseljima,
<p>
 •   nu&#158;no je odmah u okviru analize turističke izgrađenosti
republičkog prostora, započeti s izradom cjelovite
studije i programske osnove nautičkog turizma,
<p>
 •   u svrhu oblikovanja kvalitetnije i bogatije turističke
ponude treba izraditi program razvitka i izgradnje golf igrali&#154;ta
kao poseban segment obogaćenja turističke ponude,
<p>
 •   građenje turističkih smje&#154;tajnih kapaciteta
za potrebe nacionalnih parkova usmjeriti na njihovo rubno područje,
izvan granica za&#154;tite.
<p>
Turističke zone, utvrđene u va&#158;ećim prostornim
planovima, u kojima su već djelomično ili u cjelini
izgrađeni planirani smje&#154;tajni i drugi kapaciteti, treba
prioritetno kvalitativno restrukturirati i dograđivati.
<p>
Turističke zone, utvrđene tim planovima, ali danas
jo&#154; neizgrađene, treba privoditi namjeni na temelju novih
prostornih planova donesenim prema va&#158;ećim zakonima
i propisima, a koji će biti u skladu sa Strategijom i Programom
prostornog uređenja Republike Hrvatske. Uređenje zona
treba provoditi na temelju Urbanističkih planova uređenja
i detaljnih planova uređenja.
<p>
<b>5.<br>
Za&#154;tita posebnih vrijednosti prostora i okoli&#154;a</b>
<p>
5.1.<br>
Za&#154;tita okoli&#154;a
<p>
Temeljno načelo integralnog pristupa planiranju i uređenju
prostora sadr&#158;i za&#154;titu okoli&#154;a kao kontinuiranu
i u svim segmentima prisutnu komponentu koja će se provoditi
kao opći svjetonazor u sklopu obuhvata cjelovitih područja
i pojedinačnih zahvata te u okviru pojedinih sektora.
<p>
Polazi&#154;ta za prostorno razvojne koncepcije i odluke temelje
se na činjenici da Hrvatska nema niti jedan od svjetski
kategoriziranih kapitalnih resursa, ali vrijednost čini
ukupan prostor sa svim očuvanim raznolikim vrijednostima
i pojavama u kumulativnom djelovanju.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-1)</font></b>
<p>
<b>Sustavna skrb o okoli&#154;u</b> nu&#158;na je u svim fazama
djelovanja u prostoru uključujući mjerenja i praćenja
promjena, ugrađeno u posebne (sektorske) i opće dokumente
(izvje&#154;ća o stanju i program mjera). U izradi dokumentacije
treba osigurati preglednost polazi&#154;ta zastupljenih u analitičko-valorizacijskoj
fazi utvrđivanja spoznaje o vrijednostima i značajkama
prostora, kao i utvrđivanja mogućnosti i ograničenja
kori&#154;tenja prostora, te u fazi oblikovanja koncepta razvoja
putem izbora najpovoljnijih opcija, koristeći scenarije
i simulacije modela.
<p>
Hrvatska treba unaprijediti postojeću kvalitetu okoli&#154;a,
te u daljnjem razvoju otklanjati uzroke oneči&#154;ćenja
i skrbiti da budući razvoj uskladi s ciljevima postizanja
ukupne kvalitete &#158;ivljenja. Od osobite je va&#158;nosti da
se za&#154;tita okoli&#154;a provodi po sektorima-resorima na
temelju zakona i propisa, te u skladu sa Strategijom za&#154;tite
okoli&#154;a, računajući na sustavne mjere sprečavanja
&#154;tetnog djelovanja i poticanja postupaka koji čuvaju
i unapređuju okoli&#154;.
<p>
Hrvatska će na svim razinama primjenjivati međudr&#158;avne
sporazume i konvencije koje je potpisala, osobito o odr&#158;ivom
razvitku, biolo&#154;koj raznolikosti i ljudskim naseljima, zatim
u okviru gospodarenja većim prostornim cjelinama koje pripadaju
europskim sustavima (Jadransko more, Podunavlje) te uspostaviti
sustav za&#154;tite ukupnih nacionalnih vrijednosti.
<p>
Strategijom su određena ona područja i cjeline koji
u Hrvatskim relacijama (time i u europskim) predstavljaju visoku
vrijednost i rijetkost kao &#154;to su nezagađena tla, prirodne
&#154;ume, čista pitka voda, ambijentalne cjeline.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-2)</font></b>
<p>
<b>Značajke hrvatskoga prostora</b> i dosada&#154;njeg
razvoja nagla&#154;avaju sljedeće aspekte:
<p>
 •   na globalnoj razini va&#158;no je uspostavljanje integralnog
pristupa gospodarenju većim cjelinama pri čemu osobitu
va&#158;nost imaju područja rijetke naseljenosti i očuvane
prirode u cjelini, planinski predjeli, područja &#154;uma,
Jadransko more i rijeke s poriječjima, a zbog ekolo&#154;kog
značenja za Dr&#158;avu u cjelini,
<p>
 •   zbog velike du&#158;ine granice provodit će se međunarodna
suradnja i usklađivanje zahvata, osobito na planu uređenja
voda, za&#154;titi &#154;uma i mora, energetici i infrastrukturi,
<p>
 •   zbog dosada&#154;njeg neuravnote&#158;enog razvoja treba planirati
i provoditi mjere za smanjenje pritisaka na gradove i neka područja
kao &#154;to su dijelovi uz obalu Jadrana i za&#154;tićene
cjeline, te poticati razvoj manjih gradova i područja s
ograničenjem u razvoju kao &#154;to su granična,
otočka, brdsko-gorska.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-3)</font></b>
<p>
<b>Primjena načela za&#154;tite okoli&#154;a u prostornom
planiranju</b> temelji se na suvremenim načelima i standardima
za&#154;tite okoli&#154;a, a kvaliteta okoli&#154;a mora biti
osnovni kriterij prostornog planiranja.
<p>
U svrhu učinkovitog planiranja nu&#158;no je utvrditi polazne
okolnosti:
<p>
 •   opterećenost i dosada&#154;nja ugro&#158;enost prostora,
odnosno stupanj očuvane kvalitete te prihvatljivi (nosivi)
kapaciteti prostora,
<p>
 •   stanje, nedostaci i potreba opremljenosti tehničkom infrastrukturom,
<p>
 •   prirodne i stvorene vrijednosti koje treba za&#154;tititi uvođenjem
određene kategorije za&#154;tite i planskim mjerama kori&#154;tenja
prostora,
<p>
 •   propisi, sporazumi i konvencije koji vrijede za određeno
područje i određeni tip prostora-resursa.
<p>
Prostorni planovi moraju sadr&#158;avati mjere za provođenje
za&#154;tite prostora i okoli&#154;a te mjere za sanaciju učinaka
kojim se mijenja prethodno stanje. Prostorno-razvojne koncepcije
moraju se temeljiti na posebnim propisima i specifičnim
analizama opterećenosti prostora i trebaju biti oblikovane
kroz optimalan razmje&#154;taj funkcija i djelatnosti, izbor tehnologija
koje po svom karakteru mogu biti kori&#154;tene i smje&#154;tene
u određeni prostor s gledi&#154;ta emisija, te kroz obveze
ispunjenja prethodnih uvjeta osposobljavanja prostora za određeni
zahvat prvenstveno s gledi&#154;ta osiguranja potrebne infrastrukture.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-4)</font></b>
<p>
<b>Razvojni kontekst obilje&#158;avaju </b>okolnosti unutar ukupnih
dru&#154;tvenih promjena, postojanje zastarjelih tehnologija,
nedovr&#154;enost sustava prostornih planova i neravnote&#158;e
razvoja, te te&#158;nja ka ubrzanom razvoju, zbog čega
je nu&#158;an pa&#158;ljiv pristup izboru programa razvoja, neprihvaćanje
zastarjelih i za prostor &#154;tetnih tehnologija kao i sprečavanje
neracionalnog tro&#154;enja resursa i prostora koji bi donijeli
brze učinke a dugoročno nanijeli &#154;tetu prostoru
i okoli&#154;u.
<p>
Stoga je potrebno:
<p>
 •   provoditi mjere sanacije ugro&#158;enih dijelova prostora i
okoli&#154;a u okviru djelovanja resora i svih subjekta kori&#154;tenja
prostora, osobito onih sustava s velikim utjecajem na okoli&#154;
kao &#154;to su industrija i rudarstvo, energetika, promet, intenzivna
poljoprivreda, vodno gospodarstvo,
<p>
 •   ispitati i korigirati dosada&#154;nje prostorno planske i razvojne
projekcije, osobito s gledi&#154;ta prete&#158;ito deklarativnih
postavki za&#154;tite okoli&#154;a i oslonca na neprimjeren i
neutemeljen dosada&#154;nji trend rasta svih razvojnih veličina
s popratnim učincima zauzimanja prostora te postaviti kriterije
kori&#154;tenja prostora prema smjernicama odr&#158;ivog i ravnomjernijeg
razvitka, a koje uva&#158;avaju značajke i osjetljivost
(ranjivost) prostorne strukture,
<p>
 •   osna&#158;iti udjel ulaganja u infrastrukturu i kvalitativnu
transformaciju postojećih gospodarskih sustava (uklanjanje
nečistih i zastarjelih tehnologija), a u postupcima određivanja
novih lokacija i trasa obuhvatiti sve bitne elemente okoli&#154;a
i prostora te osigurati interdisciplinaran pristup,
<p>
 •   uspostaviti mehanizme informiranja i dono&#154;enja odluka temeljenih
na vjerodostojnosti i provjerljivosti podataka te te&#158;iti
suradnji i konsenzusu svih relevantnih subjekata i lokalne zajednice,
<p>
 •   oneči&#154;ćenja sprečavati na mjestu mogućeg
ili stvarnog nastanka (u okviru tehnologija i funkcionalnih cjelina),
uspostaviti ekonomske i pravne instrumente poticanja i sankcija
te označiti konflikte i rje&#154;avati ih prvenstveno prevencijom
i poticajnim mjerama.
<p>
U izradi provedbi odrednica Strategije i sektorskih programa na
razini velikih zahvata (nacionalni programi, programi slo&#158;enih
infrastrukturno-gospodarskih sustava i drugi) za&#154;tita okoli&#154;a
mora se postaviti kao temeljno načelo i cilj koji će
se provoditi sustavnim mjerama na dr&#158;avnoj i lokalnoj razini.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-5)</font></b>
<p>
<b>Ključna područja djelovanja </b>su područja
koncentracija gospodarstva, kori&#154;tenja prirodnih izvora,
područja sukobljenih interesa u kori&#154;tenju prostora
naselja, osobito gradova, s prioritetima:
<p>
 •   <i>Energetika i industrija: </i>prioritet je modernizacija i
uvođenje suvremenih tehnologija koje će smanjiti i eliminirati
&#154;tetne utjecaje, a u daljnjem razvoju treba vr&#154;iti pa&#158;ljiv
izbor lokacija i tehnologija te provođenje svih mjera već
u pripremnoj fazi planiranja koje će osigurati pravilno
lociranje i funkcioniranje u granicama dopustivih opterećenja
okoli&#154;a.
<p>
 •   <i>Infrastruktura i komunalne djelatnosti:</i><b> </b>modernizacija
infrastrukturnih mre&#158;a - rje&#154;avanje prometnih problema
gradova i problema proči&#154;ćavanja otpadnih voda,
te izvedba sustava odvodnje koji garantiraju nepropusnost, sustavno
zbrinjavanje otpada (selekcija i prikupljanje korisnog otpada,
posebna skrb za opasni otpad, &#154;tednja vode i energije).
<p>
 •   <i>Krajobraz: </i>provođenje mjera za&#154;tite prirodne
i kulturne ba&#154;tine te očuvanja kulturne i prirodne
fizionomije krajobraza u cjelini.
<p>
 •   <i>Poljoprivreda</i>: smanjenje upotrebe &#154;tetnih kemijskih
sredstava, očuvanje cjelovitosti i kvalitete poljoprivrednog
zemlji&#154;ta.
<p>
 •   <i>Vodnogospodarstvo:</i> provedba mjera za&#154;tite voda i
suvremenih načela kori&#154;tenja voda s tendencijom očuvanja
prirodne strukture.
<p>
 •   <i>Rudarstvo</i>: sanacija i rekultivacija eksploatacijskih
polja mineralnih sirovina, bu&#154;otina nafte i plina.
<p>
Na dr&#158;avnoj i lokalnoj razini treba uspostaviti instrumente
fiskalne politike i financijskih mjera, pri čemu se ekolo&#154;ka
komponenta ugrađuje kao tro&#154;kovna stavka ali se plaćanjem
ne mo&#158;e ostvariti pravo na zagađivanje.
<p>
Na lokalnoj razini i u okviru nadle&#154;tva pojedinih subjekata
gospodarenja prostorom nu&#158;no je provođenje hitnih i pragmatičnih
mjera koje ne zahtijevaju slo&#158;ene postupke i projekte niti
velika sredstva a odnose se na pona&#154;anje i red u prostoru,
te organizaciju i funkcioniranje svih subjekata prema svom nadle&#154;tvu.
<p>
5.2.<br>
Za&#154;tita prirodne ba&#154;tine
<p>
Zakonom o za&#154;titi prirode, priroda je definirana kao značajan
dio okoli&#154;a kojemu Republika Hrvatska osigurava osobitu za&#154;titu
na načelima najbolje svjetske prakse.
<p>
Dosada&#154;njom za&#154;titom, na temelju Zakona o za&#154;titi
prirode, u svih 8 kategorija prostorne za&#154;tite (nacionalni
park, park prirode, strogi rezervat, posebni rezervat, park-&#154;uma,
za&#154;tićeni krajolik, spomenik prirode i spomenik parkovne
arhitekture) obuhvaćeno je oko 8 % dr&#158;avnog teritorija
ili oko 5% povr&#154;ina dr&#158;avnog prostora, a uz planiranu
za&#154;titu taj udio bi trebao biti dvostruko veći.
<p>
S ciljem sustavne skrbi o za&#154;titi prirodnih vrijednosti,
a posebno vezano uz najznačajnije prostorne objekte za&#154;tite,
smjernice i opredjeljenja su:
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-6)</font></b>
<p>
<b>Uspostava cjelovite za&#154;tite prirodnih vrijednosti </b>koju
treba provoditi kroz istra&#158;ivanje i sustavno vrednovanje
prostora, određivanje za&#154;tićenih dijelova prirode,
dono&#154;enje i provođenje odgovarajućih dokumenata
prostornog uređenja i unapređenje pravne osnovice za&#154;tite.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-7)</font></b>
<p>
<b>Izrada i dono&#154;enje (novih) prostornih</b> <b>planova nacionalnih
parkova </b>(&#187;Plitvička jezera&#171;, &#187;Paklenica&#171;,
&#187;Risnjak&#171;, &#187;Mljet&#171;, &#187;Kornati&#171;, &#187;Brijuni&#171;
i &#187;Krka&#171;) s ciljem usklađivanja za&#154;tite i kori&#154;tenja
parka prvenstveno za znanstvenu, kulturnu, odgojno-obrazovnu i
rekreacijsku namjenu. Na temelju Zakona o za&#154;titi prirode
dopu&#154;tene su djelatnosti kojima se ne ugro&#158;ava izvornost
prirode, gospodarska uporaba prirodnih dobara je zabranjena, a
turističko-rekreacijske djelatnosti moraju biti u funkciji
posjećivanja i razgledavanja.
<p>
<b>Zakonsko progla&#154;enje nacionalnog parka &#187;Sjeverni
Velebit&#171;</b> na području između Zavi&#158;ana
i &#138;tirovače, s postojećim strogim rezervatom
&#187;Hajdučki i Ro&#158;anski kukovi&#171; u njegovu sredi&#154;njem
dijelu<b>, </b>te izrada i dono&#154;enje prostornog plana tog
za&#154;tićenog područja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-8)</font></b>
<p>
<b>Izrada i dono&#154;enje prostornih planova Zakonom progla&#154;enih
parkova prirode </b>&#187;Kopački rit&#171;, &#187;Lonjsko
polje&#171;, &#187;Tela&#154;ćica&#171;, &#187;Velebit&#171;,
&#187;Biokovo&#171; i &#187;Medvednica&#171;.
<p>
<b>Dono&#154;enje Zakona o progla&#154;enju parkova prirode</b>
 &#187;&#142;umberak i Samoborsko gorje&#171;, &#187;Papuk&#171;,
&#187;Učka&#171;, &#187;Mre&#158;nica&#171;, &#187;Donja
Neretva&#171;, &#187;Lastovo&#171;, &#187;Elafiti&#171;, &#187;Hrvatsko
zagorje&#171;, &#187;Bjelolasica-Stijene&#171; i &#187;Lička
Plje&#154;evica&#171;, <b>te izrada i dono&#154;enje prostornih
planova ovih parkova prirode.</b> Prostornim planom svakoga pojedinog
parka utvrditi sustav diferenciranih mjera za&#154;tite sukladno
ekolo&#154;kim, estetskim, kulturnim, povijesnim, odgojno-obrazovnim
i turističko-rekreacijskim vrijednostima područja,
kako bi se ono za&#154;titilo od izrazitijeg gospodarskog iskori&#154;tavanja
ili izgrađivanja i tako uklonilo opasnost da razvitak neke
od djelatnosti uni&#154;ti glavno dobro koje taj razvitak omogućuje.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-9)</font></b>
<p>
<b>Pro&#154;irenje za&#154;tite na jo&#154; oko dvije stotine
predjela i lokaliteta</b> u odgovarajućim kategorijama -
strogi rezervat, posebni rezervat, park-&#154;uma, za&#154;tićeni
krajolik, spomenik prirode i spomenik parkovne arhitekture - u
nadle&#158;nosti &#158;upanija, a uz suglasnost Dr&#158;avne uprave
za za&#154;titu prirode i okoli&#154;a.
<p>
Ti su predjeli i lokaliteti najvećim dijelom evidentirani
u prostornim planovima biv&#154;ih općina, odnosno predlo&#158;eni
za za&#154;titu na razini &#158;upanija ili Grada Zagreba. Pritom
je potrebno:
<p>
 •   vrednovanje i zoniranje pojedinih dijelova akvatorija mora (kao
i rijeka i jezera) u cilju utvrđivanja i za&#154;tite posebnih
rezervata, te primjerenog kori&#154;tenja i odr&#158;ivog gospodarenja
morem i podmorjem,
<p>
 •   područje oko Prokljanskog jezera, koje je izmjenom granica
isključeno iz Nacionalnog parka Krka na temelju<b> </b>vrednovanja
uvrstiti u odgovarajuću kategoriju za&#154;tite prirode,
<p>
 •   u strukturi (posebnih) &#154;umskih rezervata trebaju biti zastupljene
sve &#154;umske zajednice koje su zastupljene na području
Hrvatske,
<p>
 •   za&#154;titom obuhvatiti i mjestimice zapostavljene spomenike
parkovne arhitekture, od kojih su neki, primjerice vrtna ba&#154;tina
jadranskih otoka, samo djelomice evidentirani,
<p>
 •   vrednovanje za&#154;tićenih dijelova prirode uz primjenu
odgovarajućih kriterija i razvrstavanje u razrede međunarodnog,
dr&#158;avnog i lokalnog značenja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-10)</font></b>
<p>
<b>U okviru za&#154;tite prirode izvan za&#154;tićenih područja
i kori&#154;tenja prirodnih dobara </b>potrebno je:
<p>
 •   sprečavati zahvate i djelatnosti posljedice kojih su
degradacija i smanjenje raznovrsnosti biljnog i &#158;ivotinjskog
svijeta,
<p>
 •   u cilju za&#154;tite bioraznovrsnosti sačuvati &#154;to
gu&#154;ću mre&#158;u očuvanih biotopa međusobno
povezanih koridorima, te na temelju evidentiranja različitih
tipova stani&#154;ta (iz Nacionalne strategije i akcijskog plana
za&#154;tite biolo&#154;ke raznolikosti) odgovarajuće staviti
pod za&#154;titu; u okviru gospodarenja &#154;umama očuvati
određeni postotak starih &#154;uma, skloni&#154;ta &#154;umske
faune; u poljodjelstvu i vodnom gospodarstvu, kod melioracijskih
radova, komasacija, regulacija itd. sačuvati dio postojećih
&#158;ivica, &#154;umaraka, prirodnih potoka i drugih vodenih
stani&#154;ta, a pri gradnji prometnica izbjegavati presijecanje
ključnih stani&#154;ta, te osigurati prijelaze i prolaze
za faunu,
<p>
 •   umanjiti, odnosno sanirati &#154;tetne posljedice velikih graditeljskih
zahvata ili pridobivanja mineralnih sirovina (povr&#154;inskih
kopova), &#154;to je najče&#154;će moguće biolo&#154;kom
rekultivacijom,
<p>
 •   pri vodnogospodarskim zahvatima voditi računa o činjenici
da oni donose značajne promjene za &#154;iri prostor te
predvidjeti mjere ubla&#158;avanja negativnih posljedica,
<p>
 •   u perspektivi predvidjeti odgovarajući oblik za&#154;tite
za ljekovite (termalne, mineralne i sl.) izvore u cilju njihova
primjerenog kori&#154;tenja (zdravstvo, turizam, rekreacija).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-11)</font></b>
<p>
<b>Usklađivanje Zakona o &#154;umama i Zakona o za&#154;titi
prirode </b>i odgovarajućih podzakonskih akata s ciljem
preciznijih određenja i ovla&#154;tenja za&#154;tite i gospodarenja
&#154;umama.
<p>
Provođenje sustavnog otkupa najosjetljivijih i najugro&#158;enijih
područja u za&#154;tićenim dijelovima prirode sukladno
zakonskim odredbama i mogućnostima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-12)</font></b>
<p>
<b>Praćenje stanja za&#154;tićenih dijelova prirode</b>
<b>o&#154;tećenih tijekom Domovinskog rata </b>(Plitvička
jezera, Lonjsko polje, Kopački rit, Krka i drugi) i usmjeravanje
postupaka sanacije i drugih mjera za&#154;tite u cilju ubrzavanja
procesa povrata u prvobitno stanje.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-13)</font></b>
<p>
<b>Praćenje i provedba</b> <b>međunarodnih konvencija</b>
o za&#154;titi prirode, kojih je potpisnica Republika Hrvatska,
priprema i izrada odgovarajuće dokumentacije u svrhu predlaganja
određenih dobara za upis u međunarodne popise (Lista svjetske
ba&#154;tine UNESCO-a, posebni rezervati i sl.), te međudr&#158;avna
suradnja u za&#154;titi pograničnih za&#154;tićenih
dijelova prirode.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-14)</font></b>
<p>
Prioriteti vezani uz najznačajnije za&#154;tićene
dijelove prirode su:
<p>
 •   dono&#154;enje prostornih planova nacionalnih parkova,
<p>
 •   izrada i dono&#154;enje prostornih planova parkova prirode,
<p>
 •   progla&#154;enje Nacionalnog parka &#187;Sjeverni Velebit&#171;
i predlo&#158;enih parkova prirode, te izrada i dono&#154;enje
prostornih planova ovih područja posebnih obilje&#158;ja.
<p>
U postupku izrade prostornih planova Nacionalnih parkova Mljet
i Brijuni potrebno je sagledati i ugraditi i zahtjeve obrane.
<p>
5.3.<br>
Za&#154;tita graditeljske ba&#154;tine
<p>
Za&#154;tita graditeljske ba&#154;tine kao dobra od općeg
interesa temelji se na organiziranoj brizi dr&#158;ave i stručnih
institucija koji polaze od utvrđena stanja, zakonskih propisa,
međunarodnih konvencija i preporuka. Stručna načela,
uz Rezoluciju o obnovi hrvatske kulturne ba&#154;tine, polazi&#154;ta
su za za&#154;titu kulturne ba&#154;tine, a time i osnova za utvrđivanje
sljedećih osnovnih ciljeva i opredjeljenja:
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-15)</font></b>
<p>
<b>Uspostavljanje cjelovitog i usklađenog pravnog sustava
za&#154;tite integralnih prirodnih i kulturnih vrijednosti prostora</b>,
kompatibilnog sa sukladnim propisima u srodnim i drugim djelatnostima
koje s raznih gledi&#154;ta (prostorno uređenje, graditeljstvo,
turizam, financiranje, porezi, carine, obrazovanje i dr.) utječu
ili mogu utjecati na ispravan odnos dr&#158;ave, dru&#154;tva
i pojedinih korisnika prema kulturnoj i prirodnoj ba&#154;tini.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-16)</font></b>
<p>
<b>Sveobuhvatna obnova i sanacija graditeljske ba&#154;tine razorene
i o&#154;tećene tijekom Domovinskog rata,</b> prema Rezoluciji
o obnovi hrvatske kulturne ba&#154;tine (&#187;Narodne novine&#171;,
34/92.) uz osiguranje očuvanja nacionalnog identiteta kroz
po&#154;tivanje zatečenih vrijednosti prostora u procesu
obnove i njegova uređenja.
<p>
U uređenju i obnovi za&#154;tićenih povijesnih građevina
i sklopova građevina primjenjuju se metodolo&#154;ki postupci
uobičajeni u konzervatorskoj praksi, s te&#158;i&#154;tem
na obnovi povijesnih oblika ako postoji dokumentacija o izvornom/prethodnom
stanju, a ako takva dokumentacija ne postoji, moguće su
suvremene interpolacije uz po&#154;tivanje konzervatorskih uvjeta.
<p>
Za ratom razorena područja treba osigurati stručnu
primjenu postojećih konzervatorskih studija te potrebne
podatke koji omogućavaju nu&#158;ne i hitne zahvate obnove.
<p>
Uređenju i obnovi povijesnih ruralnih, a osobito ratom o&#154;tećenih
i razorenih naselja, treba pristupati definiranjem tipologije
njihova prostornoga tradicijskog identiteta te utvrđivanjem
odgovarajućih uvjeta i smjernica obnove.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-17)</font></b>
<p>
<b>Neprekidno istra&#158;ivanje i vrednovanje graditeljske ba&#154;tine</b>
u kontekstu stalno prisutnih dru&#154;tvenih, kulturnih i gospodarskih
promjena, kao i poticanje temeljne stručne i znanstvene
obrade područja značajnih povijesnih cjelina naselja
i prostora izrazitih krajobraznih, kulturno-povijesnih i estetskih
vrijednosti radi njihova optimalnog uključivanja u razvojne
programe.
<p>
<b>Izgradnja informatičke osnove</b> i uspostavljanje informacijsko-dokumentacijskog
sustava povezanog s informacijskim sustavom prostornog planiranja
i srodnim informacijskim sustavima u zemlji i svijetu.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-18)</font></b>
<p>
<b>Za&#154;tita arheolo&#154;kih zona i lokaliteta</b> u skladu
s načelima arheolo&#154;ke struke i konzervatorske djelatnosti
(sanacija, konzervacija i prezentacija vidljivih ostataka građevina
va&#158;nih za povijesni i kulturni identitet prostora) te odgovarajuća
obrada predmeta s onih lokaliteta, koje se, s obzirom na njihov
karakter, ne mo&#158;e prezentirati.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-19)</font></b>
<p>
<b>Revizija postojećih konzervatorskih studija</b> za za&#154;tićene
povijesne cjeline treba obuhvatiti stupnjevanu konzervatorsku
za&#154;titu, kojim će se odrediti konzervatorski uvjeti
uređenja i očuvanja povijesnog identiteta pojedinih
djelova te cjeline i njihova neposrednog okru&#158;ja.
<p>
Smjernice postojeće konzervatorske dokumentacije su konzervatorska
podloga za izradu prostornih planova za povijesne urbanističke
cjeline, uz nu&#158;ne dopune tijekom izrade tih planova.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-20)</font></b>
<p>
<b>Uspostava uravnote&#158;enog odnosa između osnovnih izvornih
povijesnih oblika graditeljske ba&#154;tine i suvremenih graditeljskih
pojava</b>, osobito na području povijesnih urbanih i ruralnih
cjelina, radi očuvanja njihovih povijesnih vrijednosti
koje svjedoče o identitetu područja i naroda kojemu
pripadaju.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-21)</font></b>
<p>
<b>U sklopu modela revitalizacije ruralnih cjelina, </b>primjena
integralnih oblika za&#154;tite kao i poticanje osnivanja novih
muzeja na otvorenom i predstavljanja narodnog stvarala&#154;tva,
radi odgojno-obrazovnih, ekolo&#154;kih i turističkih učinaka,
a napose stvaranja pozitivnog odnosa spram zavičajnih vrijednosti
i poticanja brige za nacionalnu ba&#154;tinu kod lokalnog stanovni&#154;tva.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-22)</font></b>
<p>
<b>Stalna suradnja</b> stručnih organizacija za za&#154;titu
kulturne ba&#154;tine s nositeljima izrade dokumenata prostornog
uređenja, kao i integracija stručnih opredjeljenja
za&#154;tite graditeljske ba&#154;tine u te dokumente te povezanost
i komplementarnost istra&#158;ivanja pojedinih znanstvenoistra&#158;ivačkih
i obrazovnih institucija u projektima koji obrađuju problematiku
za&#154;tite kulturne ba&#154;tine.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-23)</font></b>
<p>
<b>Daljnja intenzivna suradnja</b> sa specijaliziranim međunarodnim
vladinim organizacijama i zajednicama (UNESCO, Odjel za kulturnu
ba&#154;tinu Vijeća Europe, Radna zajednica Alpe-Jadran
i Radna zajednica Podunavskih zemalja), nevladinim organizacijama
i udrugama te suradnja s konzervatorskim slu&#158;bama drugih
zemalja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-24)</font></b>
<p>
<b>Prioritetne zadaće </b>u za&#154;titi spomenika kulture
u uskoj su vezi sa strate&#154;kim opredjeljenjima razvoja gospodarstva
i mogućno&#154;ću osiguranja financijskih sredstava.
<p>
Sa stručnog aspekta glavne zadaće su:
<p>
 •   Usklađivanje i dono&#154;enje odgovarajućih propisa
u području za&#154;tite kulturne ba&#154;tine, te osiguranje
uvjeta za njihovu provedbu.
<p>
 •   Poticanje istra&#158;ivanja, osobito arheolo&#154;kih zona i
lokaliteta, na područjima koja se namjenjuju intenzivnom
razvoju infrastrukturnih sustava ili određenih djelatnosti.
<p>
 •   Intenzivirati inventarizaciju te provesti vrednovanje i kategorizaciju
dobara graditeljske ba&#154;tine (uključujući djela
suvremene arhitekture i urbanizma) i načiniti popis dobara
graditeljske ba&#154;tine od nacionalnog značenja.
<p>
 •   Razvijati metodologiju planiranja u za&#154;tićenim područjima,
temeljeno na jedinstvenim osnovama vrednovanja, kategorizacije
i re&#158;ima za&#154;tite.
<p>
 •   Osigurati kontinuitet dopunjavanja i izrade konzervatorske dokumentacije
za naselja (ili dijelove naselja) registrirana kao povijesne urbanističke
cjeline.
<p>
 •   Izraditi programe obnove i revitalizacije najznačajnijih
ugro&#158;enih spomenika kulture.
<p>
 •   Nastaviti s realizacijom programa obnove i revitalizacije prema
utvrđenim prioritetima te intenzivirati dokumentiranje ratom
o&#154;tećenih spomenika graditeljske ba&#154;tine i izradu
prijedloga njihove obnove.
<p>
 •   Nastaviti s pripremom odgovarajućih materijala za predlaganja
odabranih spomenika kulture za upis u Listu svjetske kulturne
ba&#154;tine UNESCO-a.
<p>
5.4.<br>
Krajolik
<p>
U okviru suvremenih europskih nastojanja na<b> </b>za&#154;titi
i unaprjeđenju kvalitete &#158;ivotnog okru&#158;ja stanovni&#154;tva,
koji će rezultirati Europskom konvencijom o krajoliku, krajolik
je definiran kao dio područja izgled kojega je određen
djelovanjem i međudjelovanjem prirodnih i ljudskih čimbenika,
kakvim ga opa&#158;a stanovni&#154;tvo kroz perspektivu različitih
lokalnih, regionalnih i nacionalnih kultura.
<p>
U razvijenim europskim zemljama u tijeku je stvaranje instrumentarija
usmjerenog na za&#154;titu, upravljanje i planiranje krajolika,
kroz različite metode njihova identificiranja, vrednovanja
i procjene ugro&#158;enosti.
<p>
Strategijom prostornog uređenja Republike Hrvatske zacrtana
je u tom smislu uspostava Krajobrazne osnove Hrvatske, kao dugoročni
projekt, pri čemu je nu&#158;na suradnja nadle&#158;nih
slu&#158;bi za prostorno uređenje, za&#154;titu prirode i
okoli&#154;a i za&#154;titu kulturne ba&#154;tine.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-25)</font></b>
<p>
<b>Programske smjernice</b> temelje se prvenstveno na općim
načelima za&#154;tite raznolikosti i posebnosti krajolika
u okviru prostornog uređenja.<i> </i>Krajolik se ne mo&#158;e
razmatrati na osnovi pojedinačnih sastavnica već
samo kao prostorno-ekolo&#154;ka, gospodarska i kulturna cjelina.
<p>
Prema Zajedničkim smjernicama prostornog uređenja Radne
zajednice Alpe Jadran (1997.)<b> </b>ciljevi i opredjeljenja su
osigurati vitalni kvalitetni krajolik sa &#154;to većom
uravnote&#158;eno&#154;ću i skladno&#154;ću s gospodarskoga,
socijalnoga, prostornoga, ekolo&#154;kog i kulturnog gledi&#154;ta,
uz istodobno čuvanje i nagla&#154;avanje identiteta pojedinih
područja, odnosno osigurati:
<p>
 •   krajolik s visokim stupnjem gospodarske učinkovitosti
(proizvodnosti, funkcionalnosti i raznolikosti u kori&#154;tenju
prostora),
<p>
 •   krajolik s visokim stupnjem prirodnosti,
<p>
 •   krajolik s visokim stupnjem identiteta (njegovanjem raznolikosti
i slo&#158;enosti, očuvanjem osnovnih uzoraka i posebnosti
pojedinih uzoraka krajolika),
<p>
 •   nove kvalitete krajolika, osobito vezano uz naselja,
<p>
 •   sanaciju postojećih i sprečavanje novih o&#154;tećenja,
<p>
 •   inventarizaciju i vrednovanje nacionalno, regionalno i lokalno
karakterističnih ili rijetkih uzoraka krajolika i za&#154;titu
najkvalitetnijih krajolika kao dijela prirodne i kulturne ba&#154;tine.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-26)</font></b>
<p>
<b>Selektivnim usmjeravanjem razvitka u prostoru, </b>treba osigurati
uvjete za kvalitetan &#158;ivot u naseljima i izvan njih uva&#158;avanjem
zahtjeva za&#154;tite okoli&#154;a, za&#154;tite prirodne i kulturne
ba&#154;tine, te kroz za&#154;titu postojećih raznolikosti
i slo&#158;enosti mikrostruktura prirodnih i antropogenih sastavnica
krajolika, zatim kroz oblikovanje zelenih sustava namijenjenih
odmoru i rekreaciji, kao i racionalnom uporabom prirodnih resursa
i svih elemenata krajolika sukladno njihovim značajkama.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-27)</font></b>
<p>
<b>U okviru planiranja</b> treba prvenstveno osigurati za&#154;titu
i primjereno uređenje:
<p>
 •   područja s karakterističnim uzorcima naselja,
<p>
 •   područja uz naselja,
<p>
 •   područja s nagla&#154;enim značenjem kulturnih
krajolika (tradicionalni oblici poljodjelstva, suhozidi, voćnjaci,
vinogradi na terasama itd.),
<p>
 •   područja izuzetnih, svojstvenih vizualnih oblika s velikom
raznoliko&#154;ću prirodnih i kulturnih elemenata,
<p>
 •   područja većeg značenja za za&#154;titu
prirode (morska obala, prirodni vodotoci, &#154;ume, itd.)
<p>
 •   područja prirodnih biotopa (posebna stani&#154;ta, močvare,
itd.),
<p>
 •   područja podvrgnutih spontanim prirodnim procesima (poplavna,
erozijska, potresna, klizi&#154;ta).
<p>
Planiranim zahvatima u prostoru treba &#154;to manje mijenjati
krajolik kako bi se očuvale lokalne posebnosti (pa&#158;ljivi
i vrijednostima krajolika ograničeni hidroenergetski i
agromeliorativni zahvati, izbjegavanje geometrijskih regulacija
vodotoka itd.), a pri planiranju smje&#154;taja velikih gospodarskih
i infrastrukturnih građevina (od značenja za Dr&#158;avu),
te pri projektiranju trasa infrastrukturnih mre&#158;a, treba
voditi računa o njihovu uklapanju u krajolik i, gdje je
to moguće, uspostavljati zajedničke koridore.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-28)</font></b>
<p>
<b>Uređenje degradiranih područja</b> (nastalih pridobivanjem
mineralnih sirovina, velikim graditeljskim zahvatima itd.) nu&#158;no
je provoditi na temelju načela za&#154;tite okoli&#154;a
i po&#154;tivanja značajki krajolika. Pri tom treba te&#158;iti
ponovnom uspostavljanju ekolo&#154;kih povr&#154;ina te provoditi
posebne biotehničke zahvate gdje je to potrebno iz za&#154;titnih
ili estetskih razloga.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-29)</font></b>
<p>
<b>Smjernice za očuvanje i unapređenje krajobrazne
raznolikosti zacrtane su za tri prirodno-geografske regije</b>,
pri čemu svaka od tih regija obuhvaća odgovarajuće
osnovne krajobrazne jedinice izdvojene Strategijom prostornog
uređenja:
<p>
 •   <b>panonska Hrvatska</b>: u najvećoj mogućoj mjeri
čuvati postojeće &#154;umske &#187;oaze&#171; kao
krajobrazne naglaske u izrazito poljodjelskom nizinskom prostoru
istočne Slavonije i Baranje; izbjegavati pravocrtne regulacije
vodotoka, a du&#158; postojećih regulacija i agromeliorativnih
zahvata omogućiti opstanak i mjestimičnu obnovu bujnih
vla&#158;nih biotopa i ambijenata; u intenzivno obrađenim
prostorima vratiti &#158;ivicu du&#158; međa, u funkciji biolo&#154;ke
i krajobrazne raznolikosti; otvarati proplanke u &#154;umovitim
planinskim masivima - Medvednici, Ivančici, Kalniku, Zrinskoj,
Moslavačkoj i Petrovoj gori, te u slavonskom gorju, posebno
oko mogućih vidikovaca i krajobrazno privlačnijih
lokacija na gorskim potocima; zaustaviti zarastanje otvorenih
povr&#154;ina u &#142;umberku i Samoborskom gorju; spriječiti
daljnju neplansku izgradnju ladanjskih i drugih objekata na krajobrazno
izlo&#158;enim lokacijama (osobito na bre&#158;uljcima &#154;irega
zagrebačkog područja).
<p>
 •   <b>gorska Hrvatska</b>: otvorene povr&#154;ine - polja i proplanke
u Gorskom kotaru koji je prete&#158;no pod &#154;umom treba odr&#158;avati
kao krajobrazne i ambijentalne vrijednosti; svestrano ocijeniti
potrebu gradnje pojedinih planiranih hidroelektrana u kupskom
poriječju, a oscilacije u akumulacijama ograničiti
na krajobrazno (i rekreativno) prihvatljivu dimenziju; spriječiti
daljnju izgradnju na krajobrazno izlo&#158;enim lokacijama (du&#158;
Mre&#158;nice, Korane itd.); infrastrukturne koridore (ceste,
dalekovode itd.) projektirati i graditi na način da &#154;to
manje o&#154;tećuju krajolik; degradirane &#154;ume Kordunske
zaravni i u ju&#158;noj Lici podići na vi&#154;u &#154;umsko-uzgojnu,
a time i krajobraznu razinu.
<p>
 •   <b>jadranska Hrvatska</b>: prostornoplanskim mjerama strogo
ograničiti i nadzirati daljnje građevinsko zauzimanje
neposredne obale, posebno na krajobrazno osjetljivim lokacijama
(rtovi, slikovite uvale i sl.); očuvati mediteransku fizionomiju
starih naselja, kako pa&#158;ljivim smje&#154;tajem novih objekata,
tako i po&#154;tivanjem lokalne tradicijske arhitekture; podsticati
prirodnu regeneraciju &#154;uma, a na pojedinim lokacijama obogatiti
krajolik podizanjem novih &#154;uma, u skladu s okolnim prirodnim
uvjetima i osobitostima; odgovarajućim mjerama u prvom redu
prevencijom, sprečavati &#154;umske po&#158;are (između
ostalog, izbjegavati borove monokulture, jer su podlo&#158;nije
po&#158;arima); uskladiti i prostorno organizirati različite
interese u krajobrazno i biolo&#154;ki jedinstvenom području
donje Neretve.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-30)</font></b>
<p>
<b>Očuvanje seoskih krajolika</b>, razvitak sela i seoskog
prostora, treba planirati na način da se osigura usklađen
socio-gospodarsko-kulturno-prostorni razvoj. Uz o&#158;ivljavanje
seoskog gospodarstva, biopoljoprivrede, &#154;umarstva, obrtni&#154;tva,
rukotvorskih vje&#154;tina, turizma, te poticanje ruralnog stanovanja
kao mogućnosti izbora, nu&#158;na je izgradnja dru&#154;tvene
i tehničke infrastrukture.
<p>
U cilju očuvanju identiteta prostora pa&#158;nju treba
usmjeriti prema slici naselja i kultiviranog krajolika te građevinska
područja malih naselja i sela definirati na način
da se očuvaju morfolo&#154;ke i strukturne značajke
graditeljske ba&#154;tine, osobito oblik parcela, smje&#154;taj
građevina i tradicijski obiteljski vrt.
<p>
Pri planiranju i graditeljskoj obnovi Domovinskim ratom zahvaćenih
područja osobito voditi računa o osjetljivosti tradicijske
ba&#154;tine, kako se obnova ne bi svela samo na tehničke
zahvate, koji će naru&#154;iti povijesnost prostora.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-31)</font></b>
<p>
<b>Očuvanje prostornog identiteta gradova </b>treba temeljiti
na po&#154;tivanju jedinstvenosti svakog grada, njegovoj povijesnoj
slojevitosti te logici njegova rasta i preobra&#158;aja.
<p>
Pri planiranju gradova, na načelima obzirnog razvitka,
mora se odrediti koje je prostore nu&#158;no potpuno za&#154;tititi
(sukladno uvjetima slu&#158;bi za&#154;tite graditeljske i prirodne
ba&#154;tine), gdje su mogući a gdje nu&#158;ni zahvati
u cilju pobolj&#154;anja i koje su dopustive promjene gradskih
struktura a da to ne &#154;teti trajnim povijesnim vrijednostima.
<p>
Posebnu pa&#158;nju posvetiti kontaktnom području povijesnog
gradskog sredi&#154;ta i struktura suvremenih pro&#154;irenja
grada, kao i rubnim područjima, osobito &#154;titeći
mjerilo, zatečene vrijednosti i graditeljsku tradiciju.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(5-32)</font></b>
<p>
<b>Krajobraznu osnovu Hrvatske</b> treba uspostaviti kao prostornoplansku
podlogu integralne za&#154;tite raznolikosti i identiteta krajolika
te prirodnih i kulturno-povijesnih vrijednosti prostora sa svrhom
da:
<p>
 •   kroz krajobrazne cjeline objedinjava mjerodavne podatke o prirodnim,
kulturnim, povijesnim, ekolo&#154;kim i estetskim obilje&#158;jima
i vrijednostima prostora,
<p>
 •   identificira osjetljivost i ugro&#158;enost krajolika (prirodnim
procesima i djelovanjem čovjeka),
<p>
 •   omogućava određivanje područja zajedničkih
obilje&#158;ja i njihovo sintezno vrednovanje te oblikovanje preporuka
za integralnu za&#154;titu kroz stupnjevane i diferencirane<b>
</b>krajobrazne uvjete uređenja i kori&#154;tenja prostora,
<p>
 •   uspostavi cjelovitiji i razrađeniji sustav za&#154;tite
vrijednosti krajolika na razini dr&#158;ave, &#158;upanije i grada/općine
pri izradi dokumenata prostornog uređenja, kao i prilikom
izrade studija podobnosti smje&#154;taja i/ili utjecaja na okoli&#154;,
za značajnije objekte ili veće graditeljske zahvate
u prostoru.
<p>
Krajobraznu osnovu trebaju izraditi nadle&#158;ne slu&#158;be
za prostorno uređenje, za&#154;titu prirode i okoli&#154;a
i za&#154;titu kulturne ba&#154;tine na temelju znanstvenih i
stručnih podloga - prvenstveno onih usmjerenih na identifikaciju
i vrednovanje krajolika po jedinstvenoj metodi i kriterijima prilagođenim
posebnostima hrvatskih krajolika.
<p>
Do dono&#154;enja cjelovite krajobrazne osnove, treba obaviti
prethodna istra&#158;ivanja i vrednovanja krajolika (na osnovi
postojećih i dopunjenih podataka, studija i podloga) na
razini većih područja i pojedinih cjelina utvrđenih
Strategijom prostornog uređenja, te na &#158;upanijskoj razini,
a kao polazi&#154;te za izradu prostornih planova.
<p>
<b>6.<br>
Osnove i smjernice za uređenje prostora</b>
<p>
Programom prostornog uređenja Republike Hrvatske utvrđena
su područja djelovanja i usmjerenja za daljnje postupke
u svrhu provedbe strate&#154;kih odrednica prostornog razvoja
i uređenja prostora utvrđenih Strategijom prostornog uređenja
Dr&#158;ave.
<p>
Program sadr&#158;i kartografske prikaze prostora i sustava, određene
načelno kao osnova za daljnju razradu u prostornim planovima
i stručnim podlogama.
<p>
Strategija i Program prostornog uređenja Republike Hrvatske
čine jedinstvenu cjelinu dokumenta prostornog uređenja
Dr&#158;ave.
<p>
6.1.<br>
Osnove za organizaciju, kori&#154;tenje i za&#154;titu prostora
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-1)</font></b>
<p>
<b>Organizacija prostora</b> određuje osnovne kategorije kori&#154;tenja:
<i>poljoprivredne, &#154;umske i vodne povr&#154;ine, te građevinska
područja i povr&#154;ine prometno infrastrukturnih koridora
</i>unutar kojih se planovima uređenja prostora utvrđuju
namjena i uvjeti uređenja i kori&#154;tenja prostora, ovisno
o prostornim i razvojnim značajkama područja.
<p>
Prostorno-razvojna struktura određena je razmje&#154;tajem,
veličinama i tipom naselja, mre&#158;om i koncentracijama
funkcija, prete&#158;itim gospodarstvom, mre&#158;ama infrastrukture,
prirodnim i stvorenim razvojnim uvjetima te pripadno&#154;ću
većim razvojnim ili prirodnim sustavima Hrvatske i Europe.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-2)</font></b>
<p>
<b>Racionalno kori&#154;tenje i namjena prostora </b>odnose se
prvenstveno na<b> </b>određivanje<b> </b>prostora za izgradnju
na način da se ne smanjuju &#154;umske i kvalitetne poljoprivredne
povr&#154;ine, da se omogući uređenje, kori&#154;tenje
i za&#154;tita mora i voda (podzemnih i nadzemnih) te tako da
se poveća za&#154;tita osobitih vrijednosti prostora i gospodarenje
resursima na odr&#158;iv-&#154;tedljiv način.
<p>
U slučaju nu&#158;ne prenamjene povr&#154;ina osnovnih
kategorija kori&#154;tenja, gdje je to moguće prema va&#158;ećim
propisima, zahvati se moraju ograničiti i podrediti uvjetima
osnovne namjene prostora, utvrditi prihvatljiva tehnologija, a
negativne učinke smanjiti na dopu&#154;tenu mjeru. U prostornim
planovima takove promjene moraju biti iskazane mjerljivim i usporedivim
veličinama.
<p>
U prijedlogu promjene namjena treba iskazati smanjenje-povećanje
povr&#154;ina određene kategorije kori&#154;tenja, utjecaj
na promjenu stvorene i prirodne strukture te utvrditi mjere za
izbjegavanje negativnih učinaka na prostor i okoli&#154;.
<p>
Ograničenja kori&#154;tenja prostora odnose se na<b> </b>područja
na kojima se ne mogu locirati određeni sadr&#158;aji ili je
za to potrebno ispunjenje posebnih uvjeta, odnosno prilagodba
posebnim okolnostima. Takva se ograničenja odnose na poljodjelske
povr&#154;ine visoke kvalitete tla, područja uz obalu mora
i voda, otoke, povijesne cjeline i cjeline za&#154;tite prirodne
ba&#154;tine te prostor osjetljive geolo&#154;ke, hidrolo&#154;ke,
geomorfolo&#154;ke i biolo&#154;ke strukture.
<p>
Nu&#158;no je isključivanje određenih djelatnosti na
pojedinim područjima, kao i izuzimanje nekih povr&#154;ina
od bilo kakvog građenja, osobito u nacionalnim parkovima i
drugim za&#154;tićenim dijelovima prirode, na dijelovima
prirodne obale, na kvalitetnom poljoprivrednom zemlji&#154;tu,
u vodoza&#154;titnim zonama, u koridorima prometnica i infrastrukture.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font></b><font face="RaznoX"> </font><b><font face="Times-NewRoman">(6-3)</font></b>
<p>
<b>Određivanje građevinskih područja </b>treba
temeljiti na stručnim argumentima i iskazu povr&#154;ine
izgrađenog i neizgrađenog dijela građevinskog područja,
uva&#158;avajući sljedeće smjenice:
<p>
 •   ispitati mogućnost gradnje (prostorne rezerve) unutar
postojećeg građevinskog područja, a posebno nedovr&#154;enih
dijelova te u odnosu na kapacitete postojeće infrastrukture,
<p>
 •   prilagoditi gustoću stanovanja i gustoću stanovni&#154;tva
prema tipu naselja,
<p>
 •   oblikovati građevinska područja primjereno geomorfolo&#154;kim
značajkama kao naseljsku cjelinu, odvojeno od druge takve
cjeline,
<p>
 •   odrediti građevinska područja izvan koridora dr&#158;avne
i regionalne infrastrukture, poljoprivrednih zemlji&#154;ta bonitetne
klase propisane Zakonom, nestabilnih terena (klizi&#154;ta, tektonski
rasjedi), za&#154;titnih i sigurnosnih zona voda i mora i izvan
povr&#154;ina od posebnog značenja za obranu.
<p>
Oblik i veličina građevinskih područja moraju
biti rezultat prostorno-planerske analize i rje&#154;enja koja
obuhvaćaju potrebne prostorne elemente, određuju stvaran
prostor za određenu namjenu i uvjete realizacije.
<p>
Treba posebno obrazlo&#158;iti zauzetost prostora po stanovniku
ako ona prelazi 300    2/st pri čemu se uzima u obzir izgrađena
cjelina i kompaktni dijelovi naselja unutar građevinskog područja,
bez poljoprivrednih, te &#154;umskih i vodnih povr&#154;ina koje
nisu u funkciji naselja.
<p>
Pro&#154;irivanje građevinskih područja treba primijeniti
samo ako su iscrpljene mogućnosti izgradnje u va&#158;ećim
granicama tih područja i na temelju argumentirane razvojne
potrebe (porast broja stanovnika, sredi&#154;nje funkcije, razvoj
gospodarstva), a koju trebaju pratiti i programi izgradnje i uređenja
zemlji&#154;ta.
<p>
Prijedlozi pro&#154;irenja moraju sadr&#158;avati podatke o iskori&#154;tenosti
postojećega građevinskog područja s obrazlo&#158;enjem
o razlozima nekori&#154;tenja dijelova i poduzetim mjerama za
iskori&#154;tenje, osobito u slučaju kada neizgrađena
povr&#154;ina prelazi 10% ukupne povr&#154;ine građevinskog
područja. Pri tom treba ispitati mogućnost smanjenja
građevinskog područja u dijelovima koji se ne privode
planiranoj namjeni.
<p>
Veća područja obuhvata postojećih GUP-ova od
granica građevinskih područja ne mogu biti razlog i
kriterij za povećanje tih građevinskih područja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-4)</font></b>
<p>
<b>Uređenje prostora naselja </b>treba planirati i provoditi
na temelju utvrđenih prostornih mogućnosti i optimalnog
iskori&#154;tenja prostora uz osiguranje prostora javne namjene
i opremanja infrastrukturom.
<p>
Prilikom razrade koncepcija prostornog razvoja i određenja
planskih mjera u prostornim planovima naselja (osobito gradova)
te programima realizacije treba uva&#158;iti:
<p>
 •   mogućnost kori&#154;tenja prostora u odnosu na izgrađenost:
<i>izgrađeni prostori, nedovr&#154;eni dijelovi izgrađenih
cjelina, područja za rekonstrukciju, neizgrađeni prostor,</i>
<p>
 •   potrebe javnih funkcija, dru&#154;tvenih djelatnosti, prometa
i infrastrukture te potreban prostor za njihovu realizaciju,
<p>
 •   potrebe pripreme i uređenja zemlji&#154;ta za izgradnju.
<p>
Izgradnju treba usmjeravati u programom predviđena područja,
te u tome smislu pripremiti i na vrijeme rje&#154;avati vlasničko-pravne
odnose.
<p>
Posebnu pa&#158;nju treba posvetiti uređenju zelenih i rekreacijskih
povr&#154;ina naselja, uređenju biciklističkih i pje&#154;ačkih
staza odvojeno od kolnika glavnih dr&#158;avnih i &#158;upanijskih
cesta u naseljima kroz koja prolaze te prometnice.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-5)</font></b>
<p>
<b>Građenje građevina izvan građevinskog područja</b>
koje po zakonu mogu biti izvan građevinskog područja
mora biti uređeno tako da se ne mogu formirati naselja, ulice
i grupe građevinskih parcela, da se ne zauzima prostor područja
uz obalu mora, jezera i vodotoka te tako da se ne koristi prostor
uz postojeće prometnice i povr&#154;ine vrijednih, a posebno
uređenih, poljoprivrednih zemlji&#154;ta.
<p>
Kori&#154;tenje prostora izvan građevinskog područja
namijenjeno je prioritetno, a dijelom isključivo, poljoprivredi,
&#154;umarstvu, vodnom gospodarstvu i pomorskom dobru, s te&#158;njom
očuvanja &#154;to većih i cjelovitih povr&#154;ina
i prirodnih re&#158;ima. S tim ciljem treba provoditi smjernice
i odredbe o uređenju i za&#154;titi krajolika iz poglavlja
5.4. ovog Programa te stručne osnove i upute resora poljoprivrede,
vodnog gospodarstva, &#154;umarstva, prometa, za&#154;tite prirodne
i graditeljske ba&#154;tine.
<p>
Građenje izvan građevinskog područja mora biti
uklopljeno u krajolik tako da se:
<p>
 •   očuva konfiguracija, kvaliteta i cjelovitost poljodjelskog
zemlji&#154;ta i &#154;uma te ne presijecaju prirodne cjeline,
<p>
 •   očuva prirodni prostor pogodan za rekreaciju, osobito
uz vode i more, a gospodarska namjena usmjeri na prostore koji
nisu pogodni za rekreaciju,
<p>
 •   osigura &#154;to veća povr&#154;ina parcela - funkcionalnog
zemlji&#154;ta obiteljskih gospodarstva, a &#154;to manja povr&#154;ina
građevinskih cjelina,
<p>
 •   osigura infrastruktura a osobito zadovoljavajuće rije&#154;i
odvodnja i proči&#154;ćavanje otpadnih voda, zbrinjavanje
otpada s prikupljanjem na parceli i odvozom na organiziran i siguran
način,
<p>
 •   ocijeni vrijednost prostora-resursa koji se gradnjom i prenamjenom
gubi, a učinkovitost zahvata mora biti sagledana cjelovito
i dugoročno uključujući vi&#154;eznačne
učinke, a ne samo neposrednu dobit.
<p>
Izgradnja izvan utvrđenih građevinskih područja,
na poljodjelskom zemlji&#154;tu najvi&#154;ih bonitetnih klasa
u tom području je iznimka koju treba dozvoliti samo u slučajevima
kada zbog reorganizacije i racionalizacije poljodjelske proizvodnje
postoji potreba za izgradnjom novih ekonomskih dvori&#154;ta.
<p>
Kori&#154;tenje prostora za eksploataciju mineralnih sirovina
(poglavito iskop &#154;ljunka i kamenolomi) mora biti određeno
planskim mjerama koje obuhvaćaju sanaciju i konačnu
funkciju, te sve elemente za&#154;tite prostora i okoli&#154;a
za vrijeme i poslije iskori&#154;tavanja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-6)</font></b>
<p>
<b>Prostor za razvoj infrastrukture</b> i uvjete realizacije treba
planirati i provoditi po najvi&#154;im standardima za&#154;tite
okoli&#154;a uz ugrađen interes lokalnog stanovni&#154;tva.
<p>
Vođenje infrastrukture treba planirati tako da se prvenstveno
koriste postojeći koridori i formiraju zajednički
za vi&#154;e vodova, tako da se izbjegnu &#154;ume, osobito vrijedno
poljoprivredno zemlji&#154;te, da ne razaraju cjelovitost prirodnih
i stvorenih struktura, uz provedbu načela i smjernica o
za&#154;titi krajolika iz poglavlja 5.4. ovog Programa.
<p>
Za građevine i sustave koji su Strategijom i ovim Programom
označeni kao potencijalni treba izvr&#154;iti daljnja istra&#158;ivanja
te usklađivanja interesa i prava subjekata u prostoru prije
pokretanja postupka lokacijske dozvole. Vi&#154;e potencijalnih
lokacija treba razmatrati usporedno, a konačan izbor lokacija
vr&#154;iti kriterijskom eliminacijom do u&#158;eg izbora realnih
lokacija. U prvoj kriterijskoj eliminaciji mora se rije&#154;iti
sukob sa za&#154;titom prirodne i kulturne ba&#154;tine, a daljnja
istra&#158;ivanja vr&#154;iti tek nakon toga.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-7)</font></b>
<p>
<b>Prostor za razvoj gospodarstva i djelatnosti </b>treba osigurati
uva&#158;avanjem <i>prioritetnih djelatnosti područja</i>
koje ovise o značajkama i tipu prostora-krajolika i koje
čine glavno fizionomsko obilje&#158;je područja
(prostorno-gospodarsku strukturu), te temeljiti na kriteriju <i>predodređenosti
prostora za djelatnosti</i><b> </b>pri čemu se na određenom
prostoru prioritetno lociraju one funkcije koje su vezane za taj
prostor i resurs.
<p>
S gledi&#154;ta za&#154;tite strate&#154;kih postavki kori&#154;tenja
prostora u slučaju vi&#154;e mogućih namjena i interesa
treba osigurati prioritet kori&#154;tenja za funkcije i namjene
koje pripadaju:
<p>
 •   obalnom području mora i voda,
<p>
 •  poljoprivrednom i &#154;umskom zemlji&#154;tu,
<p>
 •   području vodnih sustava,
<p>
 •   infrastrukturnim koridorima,
<p>
 •   za&#154;titnim zonama vojnih kompleksa i objekata.
<p>
Osobito je va&#158;no razmotriti i planski odrediti načine
lociranja, vrste i kapacitete djelatnosti u odnosu na njihov smje&#154;taj
u prostoru i strukturu zone:
<p>
 •   integrirano u opće naseljske strukture (usklađenje
s drugim namjenama) ili u posebnim zonama,
<p>
 •   u postojećim sklopovima (bolje iskori&#154;tenje, nove
tehnologije) ili novim zonama (uvjetovano uređenjem zemlji&#154;ta
i izvedbom infrastrukture),
<p>
 •   monofunkcionalni kompleksi koji se određuju kao zona i slo&#158;eni
kompleksi vi&#154;e manjih jedinica pri čemu je nu&#158;no
osigurati zajedničke elemente funkcioniranja i uređenja
takove zone.
<p>
Kori&#154;tenje prostora za određene djelatnosti određuje
se prostornim planovima i to kao funkcionalna mre&#158;a i kao
namjena zone. Ovisno o vrsti plana kori&#154;tenje prostora određuje
se načelno uz uvjete detaljnijeg planiranja razmje&#154;taja
(lokacija, vrsta građevine i sl.).
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-8)</font></b>
<p>
<b>Usklađenje interesa i rje&#154;avanje konflikata u prostoru</b>
treba temeljiti na stručnim analizama u sklopu pripreme
i izrade dokumenata prostornog uređenja i razvojnih programa,
a uva&#158;avajući prioritetne djelatnosti područja.
To se posebno odnosi na sukob:
<p>
 •   &#154;irenja građevinskih područja s interesima poljoprivrede
i za&#154;tite obalnog područja uz more, jezera i vodotoke,
<p>
 •   izgradnje novih kapaciteta turizma, industrije i energetike
s ciljevima očuvanja prirodnih i neizgrađenih cjelina,
osobito na obalnom području Jadrana, i obalama vodotoka
i jezera,
<p>
 •   razvojnih potreba luka i infrastrukture s potrebama drugih gradskih
funkcija u obalnim gradovima,
<p>
 •   lociranja trasa velike infrastrukture i proizvodnih objekata
s interesima očuvanja vrijednih prirodnih resursa,
<p>
 •   za&#154;tite prirode s interesima turizma i potrebama stanovni&#154;tva,
osobito u nacionalnim parkovima,
<p>
 •   eksploatacije &#154;ljunka i kamena sa za&#154;titom krajolika
i poljoprivrednog i &#154;umskog zemlji&#154;ta te vodnih re&#158;ima,
<p>
 •   potrebe osiguranja prostora od interesa za obranu s drugim korisnicima
prostora.
<p>
Usklađenjem interesa za&#154;tite prostora i gospodarstva
treba prvenstveno rije&#154;iti konkurentnost u prostoru te uskladiti
kapacitete i tehnologije s gledi&#154;ta funkcionalnog i ekolo&#154;ki
prihvatljivog opterećenja prostora i okoli&#154;a. U slučaju
neizbje&#158;nih kompromisa potrebno je predvidjeti mjere koje
će se poduzeti u svrhu ispravljanja &#154;teta i povrata
prostora u ekolo&#154;ki prihvatljivo stanje.
<p>
Sukobe u prostoru koje izaziva <b>bespravna izgradnja</b> treba
utvrditi sa svih aspekata, a posebno s gledi&#154;ta posljedica
takove gradnje na prostornim planom utvrđene ciljeve, za&#154;titu
i namjenu prostora te uvjete uređenja prostora, a preventivnim
mjerama pravodobno uočavati interese i ostvariti uvjete
za zadovoljavanje potreba i gradnje uključujući i
pripremu zemlji&#154;ta i ponudu lokacija.
<p>
6.2.<br>
Smjernice i kriteriji za uređenje prostornih cjelina
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-9)</font></b>
<p>
<b>Zajednička obilje&#158;ja prostornih cjelina utvrđena
</b>Strategijom prostornog uređenja i na temelju posebnih
stručno-znanstvenih istra&#158;ivanja predstavljaju obuhvat
uspostave jedinstvenih kriterija kori&#154;tenja prostora.
<p>
Obveza cjelovitog obuhvata i zajedničkih kriterija utvrđuje
se zbog pripadnosti većim cjelinama osobitih krajobraznih
vrijednosti i očuvane biosfere, &#154;irim razvojnim i
ekolo&#154;kim sustavima (dr&#158;avnim i međunarodnim), zatim
zbog značenja za očuvanje nacionalnog identiteta,
te zbog zajedničkih prostornih i funkcionalnih značajki.
Pri tom se moraju uva&#158;iti elementi koji nadilaze lokalnu
razinu i za koje u prostornim planovima treba utvrditi primjerene
odredbe gospodarenja i uvjete kori&#154;tenja prostora.
<p>
Jedinstven prostorno-planski obuhvat i potrebni kriteriji ostvarit
će se prvenstveno u prostornim planovima &#158;upanija,
i planovima područja posebnih obilje&#158;ja te u planovima
uređenja urbanih područja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-10)</font></b>
<p>
<b>Obalno područje hrvatskog Jadrana</b> pripada većoj
prostorno-razvojnoj cjelini Dr&#158;ave i području Mediterana.
<p>
Radi osobite osjetljivosti i potreba osiguranja cjelovitog planskog
obuhvata treba uspostaviti sustav integralnog gospodarenja obalnim
područjem koje će se temeljiti na <i>Prostornom planu
područja hrvatskog Jadrana</i> (u kategoriji PPPPO), a
u skladu s međunarodnim aktivnostima i konvencijama za Mediteran.
<p>
Glavne prostorne cjeline obalnog područja su: <i>u&#158;i
obalni pojas akvatorij, zaobalje, otoci.</i>
<p>
Glavne sastavnice su:<i> </i>izgrađena obala, naselja, (povijesni
i novi dio), izdvojeni turistički kompleksi, gospodarski
sklopovi uz obalu, prirodna obala i za&#154;tićeni dijelovi
obale, morfolo&#154;ke cjeline (uvale, rtovi, hridi, u&#154;ća
vodotoka, potezi strme obale, prirodne pla&#158;e) za koje treba
osigurati za&#154;titu prirodne i funkcionalne cjelovitosti i
jedinstven planski obuhvat.
<p>
Uređenje prostora obalnog područja treba temeljiti
na sljedećim osnovnim smjernicama:
<p>
 •   izgradnju i uređenje prostora planirati i provoditi tako
da se očuvaju prirodne, kulturne i tradicijske vrijednosti
obalnog i zaobalnog krajolika te provode mjere za sanaciju i revitalizaciju
ugro&#158;enih i vrijednih područja prirodne i graditeljske
ba&#154;tine,
<p>
 •   ako je nu&#158;no povećati tj. pro&#154;iriti građevinska
područja gradova i naselja smje&#154;tenih u obalnom području,
uz morsku obalu ili u&#154;ća vodotoka, to treba činiti
u pravilu na prostorima udaljenijim od obala, iznimno uz obalu
i to tako da se izbjegne stvaranje neprekinute du&#158;obalne
zone građenja,
<p>
 •   treba osigurati dostupnost obali i javni interes za kori&#154;tenje
tog prostora, kao i mogućnost prioritetnog kori&#154;tenja
za rekreaciju i pomorske djelatnosti, te osobito uvesti odgovarajuće
re&#158;ime očuvanja i kori&#154;tenja prirodnih pla&#158;a,
<p>
 •   određenje jedinstvene cjeline uređenja i za&#154;tite
obalnog pojasa te granice pomorskog dobra na kopnu mora se temeljiti
na funkcionalnim kriterijima i prirodnim uvjetima na način
da se osigura cjelovitost planskog obuhvata i re&#158;ima kori&#154;tenja
prostora morfolo&#154;kih jedinica,
<p>
 •   otoci, otočići i hridi s prete&#158;itim ili potpunim
prirodnim ambijentom moraju zadr&#158;ati te značajke i
namjenjuju se prvenstveno istra&#158;ivanju i ograničenom,
isključivo rekreativnom, posjećivanju uz isključivanje
formiranja građevinskih područja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-11)</font></b>
<p>
<b>Kontinentalni dijelovi Hrvatske </b>pripadaju velikoj prostorno-razvojnoj
cjelini Dr&#158;ave koju čini panonski i peripanonski prostor
s podsustavima: nizinskih područja velikih rijeka (Dunav,
Sava, Drava, Kupa, Mura), Podunavlje, prijelazna područja
i pribre&#158;ja, brdsko-gorske cjeline (Lika i Gorski kotar,
Sredi&#154;nja Slavonija, Bilogora, Hrvatsko zagorje, Moslavačko
prigorje s Kalnikom, Podravsko prigorje, &#142;umberak, Kordun
i Banovina).
<p>
Glavne smjernice za planiranje i uređenje područja
odnose se na:
<p>
 •   identifikaciju i očuvanje krajobraznih značajki
s regionalnim obilje&#158;jima, s posebnom pa&#158;njom na oblikovanje
mje&#154;ovitih krajobraznih struktura,
<p>
 •   očuvanje cjelovitosti kompleksa poljoprivrednog zemlji&#154;ta
i područja &#154;uma,
<p>
 •   zaustavljanje procesa stvaranja neprekinutih poteza izgradnje
uz prometnice,
<p>
 •   osiguranje kvalitete nadzemnih i podzemnih voda mjerama za&#154;tite
od oneči&#154;ćenja,
<p>
 •   usmjeravanje i kontrolu iskori&#154;tavanja rudnih bogatstava,
<p>
 •  za&#154;titu i očuvanje prirodne strukture i vrijednosti
prostora uz vodotoke i jezera.
<p>
Za područja osobitih vrijednosti kontinentalne Hrvatske
treba istra&#158;iti i utvrditi mjere za&#154;tite s ciljem očuvanja
va&#158;ne globalne ekolo&#154;ke funkcije velikih &#154;umskih
kompleksa i slivova rijeka te očuvanja i kori&#154;tenja
prirodnih sastavnica u prostorima veće koncentracije naselja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-12)</font></b>
<p>
<b>Područja osobitih vrijednosti prirode, </b>a posebno<b>
</b>nacionalni parkovi i parkovi prirode predstavljaju nacionalna
dobra jedinstvenog upravljanja i gospodarenja.
<p>
U nacionalnim parkovima prioritet je:
<p>
 •   očuvanje prirode, razvijanje znanstveno-edukativnog i
izletničko-posjetiteljskog turizma koji mora biti kontroliran
i organiziran,
<p>
 •   postojeće stacionarne, servisne i uslu&#158;ne i druge
kapacitete treba oplemeniti i urediti prvenstveno u granicama
postojeće zauzetosti prostora, usklađeno s interesima
za&#154;tite prirode,
<p>
 •   sadr&#158;aje koji su u konfliktu sa za&#154;titom prirode i
okoli&#154;a treba ukloniti ili prenamijeniti, a nove locirati
u pravilu izvan parkova te tako potaknuti razvoj naselja izvan
granica parka.
<p>
Od ostalih vrijednih prostora osobito je va&#158;no očuvati
prirodne značajke kontaktnih područja uz za&#154;tićene
cjeline i vrijednosti neza&#154;tićenih dijelova prostora
kao &#154;to su prirodne obale mora i vodotoka, prirodne &#154;ume,
meandri, bare, rukavci, kultivirani krajolik, budući da
pripadaju ukupnoj prirodnoj i stvorenoj ba&#154;tini te gospodarskim
sustavima poljoprivrede, vodnog gospodarstva i &#154;umarstva
s posebnim uvjetima i zahtjevima pa&#158;ljivog gospodarenja.
<p>
Posebno treba sustavno istra&#158;ivati i provoditi mjere za&#154;tite
područja hrvatskoga kr&#154;a u cjelini radi njegove ukupne
osjetljivosti a posebno zbog opasnosti od oneči&#154;ćenja
podzemnih voda.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-13)</font></b>
<p>
<b>Programi razvoja područja s posebnim problemima i ograničenjima</b>
kao &#154;to su otočno, brdsko-gorsko, te rijetko naseljena,
a dijelom i ratom razorena područja, trebaju naglasiti
komponente prostornog uređenja s gledi&#154;ta optimalnih
kapaciteta i razmje&#154;taja gospodarskih jedinica, specifičnih
i fleksibilnih prostornih oblika usluga i djelatnosti, te strate&#154;kih
prioriteta u stvaranju uvjeta za poticanje razvoja koristeći
iskustva ekonomija resursima oskudnih područja.
<p>
Na područjima s ograničenjima u razvoju treba provesti
hitne mjere zaustavljanja iseljavanja stanovni&#154;tva i degradacije
resursa te osiguranje nu&#158;ne infrastrukture, a u prvim fazama
kompleksnih programa za ta područja treba odrediti prioritete
za pobolj&#154;anje stanja i istra&#158;iti mogućnosti koje
pru&#158;aju prostorni uvjeti u va&#158;ećim planovima.
<p>
Provedba Nacionalnih programa za područja s ote&#158;anim
uvjetima razvoja vr&#154;it će se na temelju odredbi va&#158;ećih
prostornih planova uz potrebne izmjene i dopune, kao i razradu
na ni&#158;im planskim razinama.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-14)</font></b>
<p>
<b>Obnova ratom zahvaćenih područja</b> treba obuhvatiti
kompleksnu revitalizaciju naselja, odnosno područja uključujući
gospodarstvo, stanovanje, infrastrukturu, dru&#154;tveni i prostorni
razvoj, za&#154;titu prostornih vrijednosti, obnovu kulturnog
identiteta, te sanaciju ugro&#158;enih dobara (vode, tla, vegetacija,
spomeničke cjeline i druga).
<p>
S ciljem prilagodbe prostornih planova potrebama obnove, treba
izvr&#154;iti ocjenu provedivosti postojećih planova uređenja
prostora, te izraditi operativne dokumente-programe po naseljima,
koji će sadr&#158;avati nu&#158;ne intervencije u prvoj
fazi funkcionalnog osposobljavanja naselja i potrebne promjene
predratne gospodarsko-prostorne strukture.
<p>
U sklopu Programa mjera za unapređenje stanja u prostoru preporuča
se izrada<b> <i>prostornih programa obnove i razvitka naselja</i></b>,
kao polazi&#154;te za izradu (ili izmjenu i dopunu) prostornih
planova naselja, osobito gradova, s prioritetima za operativno
djelovanje po cjelinama i segmentima obnove.
<p>
U planiranju obnove treba odrediti dijelove naselja i građevine
koji se neće obnavljati te utvrditi način nadomje&#154;tanja,
osobito za izolirana naselja i skupine, koje nemaju uvjete za
razvoj u novim geopolitičkim i gospodarskim okolnostima.
<p>
Planiranje i provođenje obnove ratom o&#154;tećenih
povijesnih urbanih cjelina treba temeljiti na tipologiji i elementima
povijesne matrice, odabrati dijelove faksimilne obnove te razmotriti
i po potrebi korigirati ranije koncepcije rekonstrukcija takvih
cjelina.
<p>
Minirana područja, koja obuhvaćaju oko 6000 km2,
biti će du&#158;i niz godina izdvojena iz gospodarskog prostora
Hrvatske te će zahtijevati dodatne tro&#154;kove prilikom
izgradnje infrastrukturnih mre&#158;a i drugih građevina u
njima. Stoga je potrebno odrediti prioritete razminiranja u dijelovima
tih područja koji su ključni za povratak stanovni&#154;tva
i pokretanje razvojnih procesa.
<p>
Organizacijsko ustrojstvo poslova obnove treba postaviti tako
da se osigura učinkovito vođenje projekata i programa,
međuresorska suradnja, kako na razini kompleksnih mjera tako
i na razini obnove pojedinih naselja, područja i građevina
uz uključivanje lokalnog stanovni&#154;tva i stručnjaka.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-15)</font></b>
<p>
<b>Revitalizacija ruralnih područja</b> temelji se prioritetno
na zaustavljanju procesa napu&#154;tanja sela.<b> </b>Sustavnim
mjerama treba usporiti emigracije i stvarati pravno-gospodarski
povoljne uvjete rada, a osobito poticati opstanak i razvoj početno
malim, ali sigurnim ulaganjima u &#158;ivotni standard sela, uključujući
kulturne i rekreacijske potrebe stanovni&#154;tva. Isto tako treba
promicati temeljne vrijednosti ruralnog nasljeđa, duhovnih
i materijalnih dobara i tradicije te obogaćivati veze grada
i sela<b>.</b>
<p>
Ruralnom stanovni&#154;tvu treba osigurati uvjete za izgradnju
kvalitetnih stambenih objekata ali uz du&#158;nu pozornost prema
tradicijskom graditeljstvu koja se odra&#158;ava u po&#154;tovanju
mjerila, oblika, strukturnih značajki i graditeljskih materijala.
U cjelokupnom ruralnom prostoru treba osigurati suvremeni infrastrukturni
standard. Telekomunikacije i informatika<b> </b>osnova su za &#158;eljene
promjene u ruralnom prostoru pa njihov razvoj treba posebno podupirati.
<p>
Poljodjelsku proizvodnju treba organizirati primjereno značajkama
krajolika te uspostaviti gospodarske sustave plasmana, prerade
i usluga uz potrebnu edukaciju i ostvarenje prometno infrastrukturnih
veza.
<p>
Treba iskoristiti utjecaj suvremene informatičke tehnologije,
koja će neutralizirati mnoge prednosti grada pred selom.
Naglasak mora biti usmjeren prema podizanju vrijednosti lokalnih
primarnih proizvoda, kori&#154;tenju tradicijskih vje&#154;tina,
lokalnoj kontroli samostalnog i dioničkog poduzetni&#154;tva.
<p>
Za cjelinu ruralne problematike, za područja kao &#154;to
su jadranski otoci i područja uz dio dr&#158;avne granice,
nu&#158;an je nacionalni program i razvojna politika računajući
pri tom na aktivno sudjelovanje Dr&#158;ave (resora), lokalne
samouprave i stanovni&#154;tva.
<p>
Treba te&#158;iti da prihodi i standard &#158;ivljenja na tim
područjima bude u skladu s onim u razvijenim područjima,
a uvjeti &#158;ivota ruralnog stanovni&#154;tva pribli&#158;ni
uvjetima gradskog stanovni&#154;tva.
<p>
Decentralizacija proizvodnje na ruralnom području mora
se temeljiti na kori&#154;tenju poredbenih prednosti pojedine
proizvodnje i usluga na selu, kao &#154;to su primjerice organsko-biolo&#154;ki
proizvedena i prerađena hrana, ručno izrađeni predmeti
i turizam na seljačkim gospodarstvima. O&#158;ivljavanje
seoske ekonomije treba temeljiti na kreativnoj integraciji suvremenih
potro&#154;ačkih i proizvodnih trendova, lokalne ba&#154;tine,
resursa, kulture i vje&#154;tine.
<p>
Nu&#158;no je donijeti vi&#154;e poticajnih mjera za razvoj turizma
na seljačkim gospodarstvima, ali i drugih vrsta turističke
ponude u ruralnom prostoru. To treba činiti oprezno jer
turistička saturacija mo&#158;e o&#154;tetiti krajolik
i eko-sustave, ali i tradicijske kulturne i druge vrednote. Politikom
planiranja obrade zemlji&#154;ta i izgradnje naselja treba brinuti
i o turističkom nosivom kapacitetu ruralnog prostora.
<p>
Brdsko-gorska ruralna područja Like, Gorskog kotara, Banovine,
Dalmatinske zagore, Korduna, sjeveroistočne Istre predstavljaju
područja s najvećim problemima obnove i aktiviranja
poljodjelstva. Dio razvojnih pitanja obuhvaćaju posebni
programi kao &#154;to su oni za razvoj područja uz dr&#158;avnu
granicu, razvoj dr&#158;avne infrastrukture, obnovu gospodarske
dinamike, ekolo&#154;ku sanaciju, a u dijelovima i za obnovu od
ratnih razaranja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-16)</font></b>
<p>
<b>Razvoj i uređenje prostora jadranskih otoka</b> treba provoditi
uva&#158;avanjem zajedničkih obilje&#158;ja svih otoka,
obuhvatom problematike grupe otoka (naseljeni, nenaseljeni) i
obradom specifičnih uvjeta razvoja za pojedine otoke.
<p>
Uređenje i razvoj naseljenih otoka odnosi se posebno na stvaranje
uvjeta za:
<p>
•  zadr&#158;avanje stanovni&#154;tva i kvalitetniji &#158;ivot
(sigurnost, promet, usluge, obrazovanje, zdravstvo),
<p>
•  specifični razvoj turizma na strogo kontrolirani način
radi osjetljivosti i ograničenog kapaciteta otoka,
<p>
•  razvoj pomorskih djelatnosti i osiguranje uvjeta za tradicionalne
djelatnosti stanovni&#154;tva uz strogo očuvanje (isključivanje
od izgradnje) otočkih polja i &#154;uma te uspostavu poticajnih
mjera za razvoj specifične otočne poljoprivrede
sna&#158;nog ekolo&#154;kog usmjerenja,
<p>
•  povezivanje otoka infrastrukturom u &#154;ire sustave i primjena
specifičnih rje&#154;enja komunalne infrastrukture s naglaskom
na &#154;tednju i za&#154;titu resursa,
<p>
•  maksimalno očuvanje prirodnih, kulturnih i tradicijskih
vrijednosti.
<p>
Svaki otok mora se tretirati kao jedinstvena planska cjelina sa
zajedničkim kriterijima kori&#154;tenja i za&#154;tite
prostora (u prostornim planovima &#158;upanija), bez obzira na
podijeljenost otoka na gradove i općine. Na većim
otocima koji predstavljaju dostupna sredi&#154;ta grupe otoka
treba urediti pristani&#154;ta i zračne luke odgovarajuće
kategorije, a posebnu pa&#158;nju treba posvetiti zbrinjavanju
otpada i za&#154;titi od po&#158;ara.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-17)</font></b>
<p>
<b>Uređenja područja uz dr&#158;avnu granicu</b> ovisi
o okolnostima i uređenosti odnosa Republike Hrvatske sa susjednim
zemljama. Dio graničnih područja obuhvaćen
je Nacionalnim programima kao &#154;to su oni za rural, obnovu
ratom zahvaćenih područja, razvoj otoka.
<p>
Glavna razvojna usmjerenja odnose se na uređenje graničnih
prijelaza, razvoj pograničnog gospodarstva i dinamiku razmjene
dobara računajući na malogranični promet,
zajedničke gospodarske programe, posjećivanja i zapo&#154;ljavanja,
kulturne i gospodarske manifestacije i drugo.
<p>
Budući da su granična područja u različitom
polo&#158;aju, mjere će se odnositi na posebnosti:
<p>
•  osna&#158;ivanje funkcija naselja i usluga, osobito onih koje
pridonose razvoju gospodarstva, te ubla&#158;avanje neravnote&#158;e
razvijenosti graničnih i ostalih područja dr&#158;ave
(poticajne mjere, usmjerena ulaganja, gospodarski programi i infrastruktura),
<p>
•  postupno uspostavljanje cjelovitih graničnih funkcija
na ju&#158;nim i istočnim granicama (od otvaranja prometnih
prijelaza do vi&#154;ih stupnjeva suradnje) i daljnje unapređenje
postignutog stupnja razmjene na sjevernim i zapadnim granicama,
<p>
•  uspostavljanje zajedničkih ekolo&#154;kih kriterija kori&#154;tenja
i za&#154;tite graničnih resursa (vodotoci, prirodne cjeline,
ribarstvo),
<p>
Razvojne ciljeve treba provoditi politikom povratka stanovni&#154;tva
i potpune integracije infrastrukturnih mre&#158;a i kapaciteta
u hrvatske sustave.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-18)</font></b>
<p>
<b>Područja velikih koncentracija stanovni&#154;tva,</b>
veliki gradovi i gradske regije predstavljaju posebnu prostorno-problemsku
cjelinu slo&#158;enih odnosa, koji nadilaze obuhvat jedinica lokalne
samouprave, a u određenim slučajevima i &#158;upanije.
<p>
Posebnu pa&#158;nju treba pokloniti prostornom razvoju i uređenju
metropolitanskih područja većih gradova s njihovim
okolnim sustavom naselja:
<p>
•  Zagreba (Zabok, Zapre&#154;ić, Samobor, Jastrebarsko,
Velika Gorica, Sesvete, Dugo Selo, Ivanić Grad i Sv. Ivan
Zelina),
<p>
•  Splita (Seget Donji, Trogir, sedam Ka&#154;tela, Solin, Stobreć,
Podstrana, Omi&#154;, Klis),
<p>
•  Rijeke (Lovran, Opatija, Matulji, Jelenje, Čavli, Kraljevica,
Crikvenica, Omi&#154;alj),
<p>
•  Osijeka (Darda, Bilje, Sv. Ana, Antunovac, Čepin, Vi&#154;njevac,
Josipovac),
<p>
te prostorima većih povezanih koncentracija stanovni&#154;tva:
Vara&#158;din-Čakovec, Sisak-Petrinja, Karlovac-Duga Resa,
Vukovar-Vinkovci.
<p>
&#138;ira utjecajna područja gradova potrebno je obuhvatiti
kao posebnu plansko-razvojnu i programsku cjelinu u sklopu koje
će se pratiti i istra&#158;ivati procesi i odnosi, te donositi
odgovarajuće dokumente prostornog uređenja i razvojne
politike radi sagledavanja slo&#158;enosti razvoja.
<p>
Razvojni ciljevi odnose se prvenstveno na smanjivanje rasta velikih
gradova, uravnote&#158;eni razmje&#154;taj funkcija, uspostavu
funkcionalnih veza između urbanih sredi&#154;ta i rubnih gradova-naselja,
te pobolj&#154;anje uvjeta &#158;ivljenja i opremljenosti u perifernim
zonama.
<p>
Sastavnice cjelovitoga planskog određenja, razvojne politike
i mjera za ostvarivanje ciljeva odnose se prvenstveno na:
<p>
•  ulogu velikih gradova izvan teritorija &#158;upanije i izvan
teritorija Dr&#158;ave,
<p>
•  veliku infrastrukturu i prometne tokove,
<p>
•  kretanje stanovni&#154;tva (stalne i dnevne migracije),
<p>
•  prirodnu okolicu gradova kao va&#158;an ekolo&#154;ki i rekreacijski
prostor i djelnica između građevinskih područja,
<p>
•  racionalno iskori&#154;tenje već zauzetog prostora i poljodjelstvo
u &#154;irem gradskom prostoru,
<p>
•  sadr&#158;ajnu i infrastrukturnu sanaciju prigradskih zona,
<p>
•  problem zbrinjavanja otpada
<p>
Prostorne cjeline gradova i njihove okolice, a posebno socioekonomske
gradske regije, treba obrađivati kao vi&#154;e prostorne oblike
urbanizacije, te njihov razvoj usugla&#154;avati kao cjelinu temeljeno
na posebnim istra&#158;ivanjima i studijama slo&#158;enih sustava
i procesa.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-19)</font></b>
<p>
<b>Veći prostorno-razvojni sustavi</b> određeni Strategijom,
predstavljaju posebne planske cjeline za koje će se izrađivati
razvojni programi i cjelovite-kompleksne studije, a po potrebi
i prostorni planovi radi njihova vi&#154;estrukog utjecaja na
prostor, socijalnih, ekonomskih i ekolo&#154;kih učinaka.
<p>
<b>Cjeloviti sustavi na razini Dr&#158;ave </b>koji se planiraju
kao dr&#158;avna mre&#158;a su:
<p>
•  prometni sustav (integralno i za pojedine vrste prometa) kao
slo&#158;ena funkcionalna mre&#158;a i koridorsko-prostorna struktura
koja obuhvaća kombinirani promet, gospodarske funkcije i
tranzitne usluge, veze s naseljima, odnos prema drugim funkcijama,
za&#154;titu od &#154;tetnih utjecaja, a odnosi se posebno na
podunavski, posavski, podravski, jadranski (kopneni i morski)
koridor, vezu srednje i zapadne Europe i Mediterana, vezu sjeverne
i ju&#158;ne Hrvatske, te ostale koridore va&#158;nijih prometnica
koji su utvrđeni Strategijom i ovim Programom,
<p>
•  energetski sustav (uravnote&#158;ena proizvodnja, prijenos energije
i energenata) uključiv&#154;i i mjere organizacijskog usavr&#154;avanja,
racionalne potro&#154;nje na razini većih područja
i Dr&#158;ave u cjelini te usklađenja s europskim standardima.
<p>
<b>Funkcionalni sklopovi i velike gospodarske zone </b>za koje
treba vr&#154;iti kompleksna istra&#158;ivanja i utvrditi cjeloviti
prostorno razvojni koncept su:
<p>
•  sustav luka Rijeka koji obuhvaća Rijeku, Bakarski zaljev,
Br&#154;icu, Su&#154;ak i Omi&#154;alj i sustav luke Ploče
kao dijelove mre&#158;e hrvatskih luka s jakim međunarodnim
značenjem,
<p>
•  sustav luke Vukovar (s pripadajućom radnom zonom) i kanal
Dunav - Sava kao dio prometnog pravca Podunavlje - Mediteran,
<p>
•  termoelektrane kao dio cjelovitog energetskog sustava Dr&#158;ave
i kao slo&#158;en prostorno-funkcionalni sklop,
<p>
•  vodnogospodarski i hidromelioracijski sustavi vi&#154;enamjenskog
kori&#154;tenja voda s akumulacijama značajnijih rijeka
i poriječja Dunava, Drave, Save, Like i Gacke uključiv&#154;i
&#154;iri utjecajni prostor,
<p>
•  funkcionalni sklopovi, velike gospodarske i slobodne zone u
kojima treba uskladiti u&#158;e prostorne i funkcionalne potrebe
s potrebama razvoja gradova.
<p>
U sklopu planova vi&#154;enamjenskih vodnogospodarskih sustava
treba osigurati prethodna istra&#158;ivanja i ispitivanja promjene
vodnih re&#158;ima i razine podzemnih voda kao i stalno praćenje
nakon realizacije.
<p>
Integralan i kompleksan pristup slo&#158;enim prostorno gospodarskim
sustavima u razvojnim programima treba osigurati sagledavanjem
gospodarske opravdanosti i nu&#158;ne funkcionalne cjelovitosti,
socio-ekonomskih i ekolo&#154;kih učinaka, uklapanja u
&#154;ire sustave, odnosa prema vrijednostima prostora i drugih
prostornih elemenata koji se potvrđuju u prostornim planovima.
<p>
Razvoj i uređenje prostora velikih infrastrukturno-gospodarskih
sustava treba planirati kao cjelinu s dionicama provedbe, koje
se mogu razrađivati posebno, uz određene uvjete koje osiguravaju
prostornu i funkcionalnu cjelovitost ukupnog obuhvata.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-20)</font></b>
<p>
<b>Specifične prostorno-funkcionalne</b> elemente pojedinih
djelatnosti i građevina te njihov utjecaj na uređenje
&#154;irih područja treba utvrditi kroz izgradnju i provedbu
sustava jedinstvenih i posebnih kriterija prema smjernicama <i>Strategije
i Programa prostornog uređenja Dr&#158;ave, </i>a odnose se
osobito na:
<p>
•  lociranje termoelektrana i zbrinjavanje srednje i nisko radioaktivnog
otpada na temelju kriterija utvrđenih Zaključkom Vlade
Republike Hrvatske i dodatnih kriterija s gledi&#154;ta razvoja
zapu&#154;tenih područja i sanacije devastiranog prostora,
<p>
•  lociranje i izgradnju luka nautičkog turizma, osobito
s gledi&#154;ta dozvoljivog opterećenja prostora, očuvanja
prirodnih obalnih cjelina i kvalitete mora te usklađenja s
potrebama stanovni&#154;tva,
<p>
•  uređenje obiteljskih gospodarstava u odnosu na proizvodne
kapacitete, veličinu posjeda, tehnolo&#154;ke i ekolo&#154;ke
standarde,
<p>
•  izgradnju obiteljskih turističkih jedinica, osobito seoskog
turizma,
<p>
•  lociranje i izgradnju malih hidroelektrana i drugih objekata
iskori&#154;tenja obnovljivih izvora energije.
<p>
Kriterije s klasifikacijom funkcija - građevina treba obraditi
integralno, obuhvaćajući sve aspekte uređenja
prostora, temeljeno na relevantnim propisima i stručno-znanstvenim
osnovama nadle&#158;nih resora i institucija, te ih pobli&#158;e
oblikovati i primjenjivati u prostornim planovima.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-21)</font></b>
<p>
<b>Prostorno planiranje na regionalnoj i lokalnoj razini </b>polazi
od prostornog plana &#158;upanije kao temeljnog dokumenta prostornog
uređenja u kojem treba odrediti veće cjeline zajedničkih
obilje&#158;ja, uvjete za planiranje u&#158;ih jedinica, te prostorne
elemente, smjernice i kriterije za:
<p>
•  smje&#154;taj djelatnosti s gledi&#154;ta značajki pojedinačne
djelatnosti i specifičnosti prostora u odnosu na tehnolo&#154;ke
procese, veličinu i kapacitete, polo&#158;aj u naselju
ili izvan naselja, prirodne i razvojne karakteristike prostora,
odnosno naselja,
<p>
•  racionalno kori&#154;tenje prostora te oblikovanje i dimenzioniranje
naselja (građevinskih područja) u odnosu na razvojna
obilje&#158;ja, demografsku situaciju (porast - pad broja stanovnika),
funkcije i tip naselja, prirodna razvojna obilje&#158;ja prostora
i druge relevantne aspekte uređenja i izgradnje naselja,
<p>
•  utvrđivanje prirodne i funkcionalne cjelovitosti gospodarskih,
infrastrukturnih i prirodnih sustava te prostora i sustava od
interesa za obranu,
<p>
•  dono&#154;enje planova ni&#158;e razine na temelju stvarnih
potreba i specifičnih problema te za one aspekte i sastavnice
koje se ne mogu odrediti dovoljno jasno u prostornim planovima
&#158;upanija.
<p>
Prostorni plan &#158;upanije treba odrediti mjere očuvanja
vrijednosti neza&#154;tićenog prostora i kontaktnih prostora
sa za&#154;tićenim cjelinama, osobito nacionalnih parkova
i parkova prirode.
<p>
Za cjeline koje se nalaze na području dvije ili vi&#154;e
&#158;upanija plansko razvojne odrednice i mjere treba oblikovati
uz među&#158;upanijsku koordinaciju na temelju smjernica utvrđenih
Strategijom i ovim Programom.
<p>
U slučaju kada se zahvati u prostoru nalaze na području
dvije ili vi&#154;e jedinica lokalne samouprave takvi zahvati
moraju se planirati kao jedinstvena prostorna i funkcionalna cjelina
(otoci, morfolo&#154;ke i razvojne cjeline).
<p>
Planske odrednice o povr&#154;inama naselja, ostalim povr&#154;inama,
zatim o za&#154;titi i uvjetima kori&#154;tenja prostora, stanovni&#154;tvu,
djelatnostima, infrastrukturi, moraju biti iskazane na mjerljiv
način,<b> </b>a planske odrednice razvoja pojedinih područja
trebaju pratiti programi i mjere za razvoj infrastrukture, gospodarstva
i dru&#154;tvenih djelatnosti.
<p>
Sve planske mjere, a osobito one u svezi dimenzioniranja građevinskih
područja i osiguranja prostora za djelatnosti i infrastrukture
moraju se temeljiti na dokazanim stvarnim potrebama i provedivim
razvojnim programima.
<p>
6.3.<br>
Mjere i prioriteti za ostvarivanje ciljeva prostornog uređenja
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-22)</font></b>
<p>
<b>Sustav prostornog uređenja</b> obuhvaća sve razine,
subjekte, organizacijsko ustrojstvo i postupke koji se odnose
na praćenje stanja i procesa u prostoru te pripremu, izradu,
dono&#154;enje i realizaciju dokumenata prostornog uređenja.
<p>
Vlada Republike Hrvatske, resorna ministarstva, tijela jedinica
lokalne uprave i samouprave, utvrdit će politike i programe
za ostvarivanje ciljeva utvrđenih <i>Strategijom i Programom
prostornog uređenja Dr&#158;ave</i> a dvogodi&#154;njim <i>Izvje&#154;ćima
o stanju i Programima mjera za unapređenje stanja u prostoru</i>
pratit će procese ostvarivanja ciljeva i usmjeravati daljnje
postupke uređivanja prostora.
<p>
Sva ministarstva, dr&#158;avne uprave i &#158;upanije du&#158;ni
su obavijestiti Ministarstvo o relevantnim dokumentima i planiranim
zahvatima iz svog djelokruga rada, a koji se odnose na područja
i sustave od va&#158;nosti za Dr&#158;avu sadr&#158;anim u ovom
Programu.
<p>
Posebno je nu&#158;na uspostava međuresorske koordinacije
i osiguranje informiranosti u fazi pripreme izrade i realizacije
planova, programa i zahvata u prostoru.
<p>
Na &#158;upanijskoj razini zavodi za prostorno uređenje trebaju
pratiti aktivnosti na razini općina i gradova.
<p>
Unapređenje sustava prostornog uređenja<b> </b>postići
će se prioritetnim mjerama:
<p>
•  kadrovskom i organizacijskom osposobljenosti dr&#158;avnih te
&#158;upanijskih zavoda i ureda za prostorno uređenje,
<p>
•  uspostavom informatičkog sustava, koristeći dr&#158;avnu
kartografiju, koja čini osnovu za stvaranje informacijskih
sustava geoinformacijskom sustavnom tehnologijom,
<p>
•  osiguranjem a&#158;urnih podloga i podataka sistematiziranih
na teritoriju jedinica lokalne uprave i samouprave te cjelina
utvrđenih Strategijom prostornog uređenja Dr&#158;ave,
<p>
•  pravodobnom pripremom, izradom i dono&#154;enjem temeljnih strate&#154;kih
dokumenata i daljnjom razradom razvojnih prioriteta utvrđenih
ovim Programom.
<p>
Uz osiguranje učinkovitog rada &#158;upanijskih zavoda,
u gradovima treba osigurati kontinuitet istra&#158;ivanja i planiranja
urbanih prostora radi praćenja i rje&#154;avanja specifičnih
problema prostornog razvoja, uređenja prostora, izgradnje
i obnove gradova i &#154;irih područja.
<p>
Osim Zagreba to treba osigurati u svim velikim gradovima (Split,
Rijeka, Osijek) te u drugim gradovima gdje se za to uka&#158;e
potreba, a osobito u gradovima koji se obnavljaju uslijed posljedica
ratnih razaranja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-23)</font></b>
<p>
<b>Informacijski sustav</b> <b>za upravljanje i gospodarenje prostorom
i okoli&#154;em Republike Hrvatske</b> treba dalje izgrađivati
s ciljem učinkovitog praćenja stanja u prostoru.
Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske Ministarstvo prostornog
uređenja, graditeljstva i stanovanja poticat će, usklađivati
i koordinirati razvoj informacijskog sustava za gospodarenje prostorom
i okoli&#154;em, kroz izgradnju informacijske infrastrukture i
informatizaciju poslovanja i pri tom surađivati s ostalim
dr&#158;avnim upravnim organizacijama, koje obavljaju upravne
i stručne poslove gospodarenja prostorom i okoli&#154;em,
te s odgovarajućim znanstvenim i stručnim institucijama
i udru&#158;enjima.
<p>
Aktivnosti obuhvaćaju dono&#154;enje metodologije i <i>Strategije</i>
izgradnje informacijske infrastrukture za gospodarenje prostorom
i okoli&#154;em i informatizaciju poslovanja dr&#158;avnih upravnih
organizacija temeljeno na:
<p>
•  izvedivosti i prioritetima uvođenja informacijske tehnologije
te kadrovskoj osposobljenosti,
<p>
•  uspostavi i odr&#158;avanju baza podataka te kvalitetnoj distribuciji
informacija o pojavama i procesima u prostoru,
<p>
•  ocjeni utjecaja informacijskih sustava na sustav gospodarenja
prostorom i okoli&#154;em.
<p>
Prvenstveno je potrebno dono&#154;enje detaljnog plana aktivnosti,
kroz izradu i koordinaciju <i>Programa razvitka informacijske
infrastrukture</i> za sustav gospodarenja prostorom i okoli&#154;em,
zatim identifikacija pojedinih projekata razvoja, rje&#154;enje
pravne problematike, upravnih nadle&#158;nosti, normi i standarda,
tehnolo&#154;kih i financijskih potreba, upravljanja ljudskim
resursima te uspostava i odr&#158;avanje međunarodne suradnje
u razmjeni informacija, dono&#154;enju normi informacijskih sustava
prema vrstama, sadr&#158;aju i organizaciji baza podataka.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-24)</font></b>
<p>
<b>Unapređenje zakonskih, stručnih i znanstvenih osnova
obuhvaća </b>dono&#154;enje potrebnih novih i pobolj&#154;avanje
postojećih zakona i propisa koji se odnose na uređenje
i izgradnju naselja (osobito urbanu i ruralnu komasaciju te izvla&#154;ćivanje),
kori&#154;tenje prostora izvan građevinskih područja,
zatim onih koji se odnose na prostor i okoli&#154;, kori&#154;tenje
i za&#154;titu prirodnih resursa, očuvanje biolo&#154;ke
raznolikosti, pri čemu treba uva&#158;iti i provoditi međunarodne
konvencije i ugovore, a u sklopu preuzetih međunarodnih obveza
Republike Hrvatske.
<p>
Prioritetno treba unaprijediti kori&#154;tenje postojećih
zakonskih instrumenata u okviru resora-sektora, a u planiranju
treba razvijati i primjenjivati suvremene metode rada uz uključivanje
u međunarodne ekolo&#154;ke i razvojne programe.
<p>
Kartografske podloge i podatke treba novelirati uzev&#154;i u
obzir promjene nastale ratnim djelovanjem i drugim procesima u
prostoru. U tu svrhu treba uspostaviti i dograđivati resursnu
osnovu na razini Dr&#158;ave i pojedinih prostornih cjelina te
a&#158;urirati geodetske podloge naseljenih područja.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-25)</font></b>
<p>
<b>Prioriteti izrade i provedbe dokumenata prostornog uređenja
</b>odnose se osobito na:
<p>
•  usklađivanje dokumenata prostornog uređenja sa Zakonom,
podzakonskim aktima te <i>Strategijom i Programom prostornog uređenja
Dr&#158;ave,</i>
<p>
•  izradu i dono&#154;enje prostornih planova &#158;upanija,
<p>
•  izradu prostornih planova nacionalnih parkova i parkova prirode,
<p>
•  dono&#154;enje prostornog plana područja posebnih obilje&#158;ja
za područje kanala Dunav - Sava,
<p>
•  pripremu i organizaciju izrade prostornog plana područja
posebnih obillje&#158;ja za područje hrvatskog Jadrana
(akvatorij, obalno područje, otoci).
<p>
U prostornim planovima &#158;upanija odredit će se i druga
područja posebnih obilje&#158;ja za koja će se donositi
prostorni planovi, prvenstveno za slo&#158;ene prostorno-gospodarske
sustave i prirodne cjeline u kojma treba odrediti specifične
i detaljnije elemete uređenja prostora.
<p>
Nedvojbeno određenje prostornih i funkcionalnih elemenata
smjernica i mjera iz Strategije i ovog Programa treba utvrditi
u prostornim planovima uređenja (&#158;upanije/općine/grada),
a ako to nije moguće, utvrdit će se &#154;iri prostor-rezervat
potencijalne lokacije i uvjeti za daljnje istra&#158;ivanje i
planiranje.
<p>
U postupku lokacijske dozvole za građevine od va&#158;nosti
za Dr&#158;avu mo&#158;e se utvrditi obveza potrebnih istra&#158;ivanja
i analiza.
<p>
Ako prostorni plan sadr&#158;i vi&#154;e varijanti određenog
zahvata u prostoru stručnom podlogom će se odabrati
jedna varijanta (trase, lokacije) za daljnji postupak.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-26)</font></b>
<p>
<b>Provedba Strategije i Programa prostornog uređenja Dr&#158;ave
</b>treba osobito pratiti razvojne procese i uređenje prostora
za sljedeće cjeline:
<p>
•  grupe &#158;upanija: jadranske, sjeverozapadne i sjeveroistočne
Hrvatske,
<p>
•  veća područja: jadransko obalno, podunavsko, granično,
<p>
•  područja nacionalnih parkova i parkova prirode,
<p>
•  sustave velike infrastrukture,
<p>
•  prostore naselja i izgrađenost prostora,
<p>
Tijela lokalne samouprave i uprave te javna poduzeća du&#158;na
su surađivati na izradi izvje&#154;ća i programa unapređenja
stanja u prostoru za Dr&#158;avu te dostaviti potrebne podatke.
<p>
<b>Za područje &#158;upanija</b> treba osobito pratiti
sljedeće elemente uređenja prostora i razvojnih procesa:
<p>
•  primjerenost planskih odredbi za stvaranje uvjeta za razvoj
djelatnosti u prostoru,
<p>
•  uzroke i učinke povećanja građevinskih područja,
<p>
•  stanje i procese na područjima koncentracije stanovni&#154;tva,
u za&#154;tićenim cjelinama i rubnim područjima uz
za&#154;tićene cjeline,
<p>
•  pojave i učinke mjera za sanaciju i sprječavanje
bespravne gradnje,
<p>
•  učinke mjera za o&#158;ivljavanje slabo razvijenih i
depopulacijskih područja,
<p>
•  kritična područja sustava infrastrukture s gledi&#154;ta
zadovoljenja potreba (pokrivenost mre&#158;ama i kapacitetima),
sigurnosti i učinaka na okoli&#154;,
<p>
•  ostvarivanje interesa obrane.
<p>
Na razini &#158;upanija treba iskazati podatke i pokazatelje za
dijelove koji pripadaju većim prostornim i problemskim cjelinama
određenim u Strategiji kao &#154;to su obala, otoci, granično
područje, područja obnove ratom zahvaćenih
prostora i druga.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-27)</font></b>
<p>
<b>Dokumentacija</b> za sagledavanje i rje&#154;avanje posebnih
problema razvoja područja i sustava obuhvaća:
<p>
•  <b>Stručne i znanstvene osnove</b> za racionalno i svrhovito
kori&#154;tenje prostora, za&#154;titu i gospodarenje prirodnim
i stvorenim resursima, upravljanje gradovima.
<p>
•  <b>Programi, studije i stručne podloge</b> za realizaciju
slo&#158;enih gospodarskih infrastrukturnih sustava od va&#158;nosti
za Dr&#158;avu, posebno razvoj energetskog i prometnog sustava,
te zbrinjavanje opasnog otpada.
<p>
Takvi dokumenti moraju sadr&#158;avati konstataciju o primjenjivosti
postojeće dokumentacije i usklađenosti s va&#158;ećim
planovima uređenja prostora.
<p>
<b><font face="Wingdings">o</font><font face="RaznoX"> </font><font face="Times-NewRoman">(6-28)</font></b>
<p>
<b>Načelo integralnog pristupa u planiranju prostora </b>treba<b>
</b>primjenjivati kroz kompleksno vrednovanje prostora i pri tome
ravnopravno razmotriti ciljeve razvitka i izgradnje s ciljevima
za&#154;tite prostora i okoli&#154;a.
<p>
U izradi svih dokumenata prostornog uređenja<b> </b>treba<b>
</b>primjenjivati suvremena stručna i znanstvena dostignuća,
koristiti postojeće podatke i ugrađivati nove, sukladno
novim okolnostima.
<p>
Kontinuitet djelovanja na pitanjima prostornog razvoja i uređenja
prostora osigurat će se sustavnim radom na dokumentima propisanim
<i>Zakonom o prostornom uređenju</i> i koordinacijom poslova
na svim razinama uz uspostavu mehanizama i instrumenata usklađenja
interesa i prava svih subjekata prostornog razvoja.
</p></div></div></div>

                            <div style="width: 100%; height: 100px; display: block; clear: both;"></div>
                        </div>
                    </div>
                </div>

                <div id="sticky-anchor2"></div>
                <div id="sticky2" class="contentRightOuter" data-top="20">
                    <div class="contentRightOuter" style="">
                        <div class="contentRight metadata">
                            <div class="strip"></div>
                            <div class="strip2"></div>
                            <div class="mobile">
                                <span>Odluka, NN 50/1999-944 </span>
                                <div class="more">
                                    Više <i class="uk-icon-angle-down"></i>
                                </div>
                            </div>
                            <div id="article-details-scroll">
                                <table class="detailsTable">
                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>Dio NN:</span> Službeni</td>
                                    </tr>

                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>Vrsta dokumenta:</span> Odluka</td>
                                    </tr>

                                    <tr>

                                        <td><span class='key'>Izdanje:</span>
                                            NN 50/1999&nbsp;&nbsp;&nbsp;<div class="edition-icon"></div>

                                        </td>
                                    </tr>

                                    <tr>

                                        <td><span class='key'>Broj dokumenta u izdanju:</span> 944</td>
                                    </tr>

                                    <tr>
                                        <td><span class="key">Donositelj:</span>ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA</td>
                                    </tr>

                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>Datum tiskanog izdanja:</span> 21.5.1999.</td>
                                    </tr>

                                    <tr>
                                        <td><span class='key'>ELI:</span> <a href="https://narodne-novine.nn.hr/eli/sluzbeni/1999/50/944">/eli/sluzbeni/1999/50/944</a></td>
                                    </tr>

                                </table>
                                <table class="metaTable">

                                </table>

                            </div>
                            <div>

                                <div class="print" style="display: inline-block;">&nbsp;</div>

                            </div>

                            <div id="view-full"></div>

                        </div>

                    </div>
                </div>
                <!-- end of sticky -->
            </div>
        </div>
    </div>

<div id="footer">
    <div class="links uk-grid">
        <div class="left uk-width-1-1 uk-width-medium-1-1">
            <span class="left link" style="color: #666666 !important;" data-id="#opci">Opći uvjeti korištenja</span><span class="left link" style="color: #666666 !important;" data-id="#priv">Zaštita privatnosti</span><a class="link eli" href="/data_access_hr.aspx">Pristup podatcima</a><a class="link eli" href="/about_eli_hr.aspx">ELI</a><div class="footertekst">©2026. g. Narodne novine d.d.</div><span class="footertekst">, izrada&nbsp;</span><a class="link" target="_blank" href="http://novena.hr/">Novena d.o.o.</a>
        </div>
        <div class="footer-info">
            <div id="opci" class="tabse" style="display: none;">
                <br />