## Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti

### NN 163/2003 (16.10.2003.), Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti

# hrvatski sabor

2339

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SPRJEČAVANJU SUKOBA INTERESA U OBNAŠANJU JAVNIH DUŽNOSTI

Proglašavam
Zakon o sprječava­nju sukoba interesa u obnaša­nju javnih dužnosti, koji je
donio Hrvatski sabor na sjednici 1. listopada 2003.

Broj:
01-081-03-3346/2
Zagreb, 7. listopada 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O SPRJEČAVANJU SUKOBA INTERESA U OBNAŠANJU JAVNIH DUŽNOSTI

OpĆa odredba

Članak
1.

(1)
Ovim se Zakonom uređuje sprječavanje sukoba između privatnog i javnog interesa
u obnašanju javnih dužnosti.

(2)
Sukob interesa je situacija u kojoj su privatni interesi dužnosnika u
suprotnosti s javnim interesom ili kad privatni interes utječe ili može
utjecati na nepristranost dužnosnika u obavljanju javne dužnosti.

(3) U
obnašanju javne dužnosti dužnosnici ne smiju svoj privatni interes stavljati
iznad javnog interesa.

Pojam duŽnosnika

Članak
2.

(1) Dužnosnici u smislu ovoga Zakona jesu:

–  predsjednik i potpredsjednici
Hrvatskoga sabora,

–  zastupnici u Hrvatskom saboru,

–  predsjednik i članovi Vlade
Republike Hrvatske,

–  predsjednik i suci Ustavnog suda
Republike Hrvatske,

–  guverner, zamjenik guvernera i
viceguverner Hrvatske na­rodne banke,

–  glavni državni revizor i njegovi
zamjenici,

–  pučki pravobranitelj i njegovi zamjenici,

–  pravobranitelj za djecu i
njegovi zamjenici,

–  pravobranitelj za ravnopravnost
spolova i njegov zamje­nik,

–  tajnik Hrvatskoga sabora,

–  tajnik Vlade Republike Hrvatske,

–  zamjenik tajnika Hrvatskoga
sabora,

–  zamjenik tajnika Vlade Republike
Hrvatske,

–  zamjenici ministara,

–  pomoćnici ministara,

–  tajnici ministarstava,

–  ravnatelji, zamjenici i
pomoćnici ravnatelja državnih upravnih organizacija,

–  predsjednik i zamjenik
predsjednika Hrvatskog fonda za privatizaciju,

–  ravnatelj i pomoćnici ravnatelja
Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje,

–  direktor, zamjenik direktora i
pomoćnici direktora Hrvat­skog zavoda za zdravstveno osiguranje,

–  rektori i prorektori
sveučilišta,

–  glavni državni rizničar,

–  glavni inspektor Državnog
inspektorata, njegov zamjenik i pomoćnici,

–  predstojnici ureda, ravnatelji
agencija i direkcija Vlade Re­­publike Hrvatske, te ravnatelji zavoda koje
imenuje Vlada Republike Hrvatske,

–  dužnosnici u Uredu predsjednika
Republike koje imenuje Predsjednik Republike Hrvatske sukladno odredbama
posebnog zakona,

–  načelnik i zamjenik načelnika
Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske,

–  glavni inspektor obrane i
zamjenik glavnog inspektora obrane,

–  zapovjednici i zamjenici
zapovjednika grana Oružanih snaga Republike Hrvatske,

–  zapovjednici korpusa Oružanih
snaga Republike Hrvat­ske,

–  načelnici i gradonačelnici.

(2) Dužnosnicima u smislu ovoga Zakona smatrat će se
i drugi obnašatelji dužnosti koje imenuje ili potvrđuje Hrvatski sabor, Vlada Republike
Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada) ili Predsjednik Republike Hrvatske ako je
to određeno aktom o izboru, potvrdi ili imenovanju.

(3) Odredbe stavka 2. ovoga članka ne odnose se na
osobe koje imenuje Predsjednik Republike Hrvatske u skladu s odredbama Zakona o
službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske.

NaČela djelovanja

Članak
3.

(1)
Dužnosnici u obnašanju javnih dužnosti moraju postupati časno, pošteno,
savjesno, odgovorno i nepristrano čuvajući vlastitu vjerodostojnost i
dostojanstvo povjerene im dužnosti te povjerenje građana.

(2)
Dužnosnici su osobno odgovorni za svoje djelovanje u obnašanju javnih dužnosti
na koje su imenovani, odnosno izabrani prema tijelu ili građanima koji su ih
imenovali ili izabrali.

(3)
Dužnosnici ne smiju koristiti javnu dužnost za osobni probitak ili probitak
osobe koja je s njima povezana. Dužnosnici ne smiju biti ni u kakvom odnosu
ovisnosti prema osobama koje bi mogle utjecati na njihovu objektivnost.

(4) Građani imaju pravo biti upoznati s ponašanjem
dužnosnika kao javnih osoba.

Povezane osobe

Članak 4.

U smislu ovoga Zakona povezane osobe su bračni ili iz­vanbračni
drug dužnosnika, njegovi srodnici po krvi u uspravnoj lozi, posvojitelj i
posvojenik, srodnici u pobočnoj lozi do drugog stupnja i srodnik po tazbini do
prvog stupnja, te ostale osobe koje se prema drugim osnovama i okolnostima
opravdano mogu smatrati interesno povezanima s dužnosnikom.

Postupanje duŽnosnika u dvojbi o postojanju sukoba
interesa

Članak 5.

(1) U slučaju dvojbe je li neko ponašanje u skladu snačelima javnih dužnosti, dužnosnici moraju zatražiti mišljenje
Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa (u daljnjem tekstu:
Povjerenstvo).

(2) Nakon izbora ili imenovanja na javnu dužnost
dužnosnik je dužan urediti svoje privatne poslove kako bi se spriječio
predvidljivi sukob interesa, a ako se takav sukob pojavi dužnosnik je dužan
razriješiti ga tako da zaštiti javni interes. U slučaju dvojbe o mogućem sukobu
interesa dužnosnik je dužan učiniti sve što je potrebno da odijeli privatni od
javnog interesa.

Zabranjena djelovanja duŽnosnika

Članak 6.

Dužnosnicima je zabranjeno postupati na sljedeći
način:

a) primiti ili zahtijevati korist ili obećanje
koristi radi obavljanja dužnosti,

b) ostvariti ili dobiti pravo u slučaju da se krši
načelo jednakosti pred zakonom,

c) zlouporabiti posebna prava dužnosnika koja
proizlaze ili su potrebna za obavljanje dužnosti,

d) primiti dodatnu naknadu za poslove obnašanja
javnih dužnosti,

e) tražiti, prihvatiti ili primiti vrijednost ili
uslugu radi glasovanja o bilo kojoj stvari, ili utjecati na odluku nekog tijela
ili osobe radi osobnog probitka ili probitka povezane osobe,

f) obećavati zaposlenje ili neko drugo pravo u
zamjenu za dar ili obećanje dara,

g) utjecati na dobivanje poslova ili javnih nabavki,

h) koristiti povlaštene informacije o djelovanju
državnih tijela radi osobnog probitka ili probitka povezane osobe,

i) na koji drugi način koristiti položaj dužnosnika
utjecanjem na odluku zakonodavne, izvršne ili sudbene vlasti kako bi postigli
osobni probitak ili probitak povezane osobe, neku povlasticu ili pravo,
sklopili pravni posao ili na drugi način interesno pogodovali sebi ili drugoj
povezanoj osobi.

ObavjeŠtavanje o imovinskom stanju duŽnosnika

Članak
7.

(1) Dužnosnici su obvezni u roku od 30 dana od dana
stupanja na dužnost podnijeti izvješće s podacima o svojoj imovini, stalnim
prihodima, te imovini svoga bračnog druga i malodobne djece, sa stanjem na taj
dan, te izvješće po prestanku obnašanja javne dužnosti, a ako je tijekom
obnašanja dužnosti došlo do bitne promjene istekom godine u kojoj je promjena
nastupila.

(2) Dužnosnici su obvezni u izvješću iz stavka 1.
ovoga članka podnijeti podatke i o novčanoj štednji ako ona premašuje
jednogodišnji iznos neto prihoda dužnosnika.

(3) Prije nego što izvrši obveze iz stavka 1. ovoga
članka dužnosnik ne može primiti plaću.

(4) Obrazac izvješća iz stavka 1. ovoga članka
utvrđuje Povjerenstvo.

(5) Obrazac izvješća obvezno sadrži podatke iz članka
10. i članka 11. ovoga Zakona.

(6) Podaci iz porezne kartice dužnosnika su javni.

Primanje darova

Članak 8.

 (1) Darom u
smislu ovoga Zakona smatra se novac, stvari bez obzira na njihovu vrijednost,
prava i usluge dane bez naknade koje dužnosnika dovode ili mogu dovesti u odnos
zavisnosti ili kod njega stvaraju obvezu prema darovatelju.

(2) Dar u vrijednosti do jedne trećine prosječne
plaće ispla­ćene u Republici Hrvatskoj u prethodnoj godini dužnosnik može
zadržati i ne treba ga prijaviti.

(3) Dar do iznosa prosječne plaće isplaćene u
Republici Hrvatskoj, a koji se utvrđuje prema podacima Državnog zavoda za
statistikuza prethodnu godinu,dužnosnik može
zadržati ali ga mora prijaviti Povjerenstvu.

(4) Dar iznad vrijednosti iz stavka 3. ovoga članka
dužnosnik ne smije zadržati, obvezan gaje prijaviti Povjerenstvu i on
postaje vlasništvo Republike Hrvatske.

(5) Darom u smislu stavka 2., 3. i 4. ovoga članka
smatra se i više darova istog darovatelja darovanih u razdoblju od jedne
godine.

(6) Dužnosnik ne smije primiti novac bez obzira na
iznos, drugu vrijednosnicu i dragocjenu kovinu, te ih je dužan prijaviti i oni
postaju vlasništvo Republike Hrvatske.

(7) U slučaju sumnje o vrijednosti dara dužnosnik je
dužan zatražiti račun od darovatelja ili odbiti dar.

 (8)
Vrijednost dara je njegova tržišna vrijednost.

 (9) Primanje
darova prema stavku 1.-8. ovoga članka odnosi se i na osobe koje bi primile dar
u korist dužnosnika.

Naknade duŽnosnika

Članak 9.

Dužnosnici zavrijeme obnašanja javne dužnosti
primaju plaću za dužnost koju obnašaju i ne smiju primati nikakvu drugu plaću
ili naknadu, osim ako je tozakonom izričito propisano.

Obavljanje drugih poslova duŽnosnika

Članak
10.

(1) Za
vrijeme obnašanja javne dužnosti dužnosnik smije prihvatiti drugu javnu dužnost
samo uz suglasnost tijela koje ga je imenovalo, osim dužnosti u političkoj
stranci.

(2) Za
vrijeme obnašanja javne dužnosti dužnosnici mogu obavljati poslove znanstvene,
nastavne i kulturne djelatnosti.

(3) Za
vrijeme obavljanja dužnosti dužnosnici mogu stjecati prihode po osnovi
autorskih, patentnih i sličnih prava intelektualnog i industrijskog vlasništva.

(4)
Dužnosnici ne smiju obavljati poslove savjetnika pravnim ili fizičkim osobama.

Članstvo u trgovaČkim druŠtvima, upravama i nadzornim
odborima trgovaČkih druŠtava

Članak
11.

(1)
Dužnosnik koji ima 25% i više dionica, odnosno udjela u trgovačkom društvu za
vrijeme obnašanja javne dužnosti prenijet će svoja upravljačka prava na temelju
udjela u društvu na drugu osobu, osim na osobe iz članka 4. ovoga Zakona, ili
posebno tijelo. Ta osoba, odnosno posebno tijelo (povjerenik) djelovat će glede
ostvarivanja članskih prava i udjela u društvu u svoje ime, a za račun
dužnosnika.

(2)
Povjerenik se smatra s dužnosnikom povezanom osobom u smislu članka 4. ovoga
Zakona.

(3) Ako povjerenik putem javnog natječaja ili na
drugi način stupa u poslovni odnos s tijelima državne vlasti ili s jedinicama
lokalne samouprave ili s trgovačkim društvima u kojima Republika Hrvatska ili
jedinica lokalne samouprave ima više od 25% upravljačkih udjela, o takvom je
poslovnom događaju dužan obavijestiti Povjerenstvo.

(4) Za vrijeme dok su njegova upravljačka prava u
trgo­vač­kim društvima prenesena na drugu osobu ili posebno tijelo**,** dužnosnik
ne smije davati obavijesti, upute, naloge ili na drugi način biti u vezi s tom
osobom ili tijelom te time utjecati na os­tvarivanje prava i ispunjavanje
obveza koji proizlaze iz članskih prava u tim društvima. Dužnosnik ima pravo da
ga se jedanput godišnje obavještava o stanju trgovačkih društava u kojima ima
udjele.

(5) Dužnosnici ne mogu biti članovi uprava ili nadzornih
odbora trgovačkih društava.

(6) Iznimno, dužnosnici mogu biti članovi nadzornih
odbora u trgovačkim društvima koja su u državnom vlasništvu ili u kojima država
ima većinski udjel, a od posebnog su državnog interesa, ali bez prava na ikakvu
naknadu ili primanje dara, osim prava na naknadu putnih i drugih troškova.
Hrvatski sabor utvrđuje popis trgovačkih društava od posebnog državnog
interesa, na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.

(7) Dužnosnici smiju biti članovi upravljačkih ili
nadzornih organa neprofitnih pravnih osoba kao što su zaklade, udruge i druge
pravne osobe koje obavljaju znanstvenu, humanitarnu, kulturnu, sportsku i
sličnu djelatnost, ali bez prava na naknadu ili primanje dara u toj ulozi, osim
prava na naknadu putnih i drugih troškova.

(8) Dužnosnici koji obavljaju samostalnu djelatnost,
obrt ili djelatnost obiteljskog gospodarstva, odnosno neku sličnu djelatnost
obvezni su to prijaviti Povjerenstvu u roku iz članka 7. stav­ka 1. ovoga
Zakona. Ako dužnosnik ostvaruje prihod koji je ma­nji od plaće za dužnost koju
obnaša, ima pravo na razliku naknade između plaće i prihoda koji ostvaruje
navedenim djelatnostima.

Registracija naknada na koje duŽnosnici imaju pravo

Članak
12.

(1)
Dužnosnici moraju,radi registriranja, prijaviti svaki prihod izvan
redovite plaće na koji imaju pravo Povjerenstvu u roku od 15 dana računajući od
dana primitka prihoda.

(2)
Dužnosnici koji obavljaju znanstvenu, nastavnu i kulturnu djelatnost, obvezni
su prijaviti prihod iz takve djelatnosti.

Drugi prihodi duŽnosnika

Članak
13.

Osim
naknade troškova i prihoda iz članka 10. stavka 3. i članka 12. stavka 2. ovoga
Zakona dužnosnici ne smiju od strane države, strane i međunarodne organizacije
ili međunarodnog udruženja primiti drugu naknadu.

ObavjeŠtavanje o utjecaju na nepristranost duŽnosnika

Članak 14.

(1) Dužnosnici su dužni bez odlaganja izvijestiti
tijelo koje ih je izabralo ili imenovalo i Povjerenstvo o svakom pritisku ili
neprimjerenom utjecaju kojem su izloženi u obnašanju javne dužnosti.

(2) Dužnosnici kojima je suprotno odredbama ovoga
Zakona, ponuđen dar ili kakva druga korist povezana s obnašanjem javne dužnosti
dužni su:

1. odbiti takvu ponudu,

2. pokušati utvrditi identitet osobe koja je to
ponudila,

3. ako se radi o daru koji s obzirom na okolnosti ne
može biti vraćen, dužnosnik ga mora zadržati i to bez odlaganja prijaviti,

4. navesti svjedoke događaja ako je to moguće,

5. podnijeti u razumnom roku pisano izvješće o
događaju nadležnoj osobi ili tijelu,

6. prijaviti slučaj nadležnim tijelima za vođenje
postupka.

Trajanje obveza iz ovoga Zakona

 Članak 15.

Obveze
dužnosnika utvrđene člankom 6. i 7. i člankom 11. stavkom 5. ovogaZakona
počinju danom stupanja na dužnost i traju šest mjeseci od dana prestanka
obnašanja dužnosti.

Povjerenstvo za odluČivanje o sukobu interesa

Članak
16.

(1)
Radi provedbe ovoga Zakona osniva se Povjerenstvo iz članka 5. ovoga Zakona.

(2)
Povjerenstvo se sastoji od 7 članova koji između sebe biraju predsjednika.
Članove Povjerenstva imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja
i upravne poslove Hrvatskoga sabora. U prijedlogu za člana Povjerenstva vodi seračuna o njegovom radu i ugledu.

(3) Četiri člana Povjerenstva su iz redova zastupnika
Hrvat­skoga sabora, a ostali članovi su ugledni javni djelatnici, s time da dva
člana Povjerenstva ne mogu biti iz iste političke stranke. Pred­sjednik
Povjerenstva ne smije biti član stranke koja obnaša vlast.

(4) Članovi Povjerenstva imenuju se na vrijeme od
sedam godina. Iznimno članovi Povjerenstva iz redova zastupnika Hrvat­skoga
sabora biraju se na vrijeme trajanja mandata u Hrvatskom saboru. Član
povjerenstva može biti ponovno imenovan najviše jednom.

Temelj djelovanja i nadleŽnost Povjerenstva

Članak 17.

(1) Povjerenstvo djeluje na temelju ovoga Zakona,
dobrih običaja, političke odgovornosti i vjerodostojnosti dužnosnika.

(2) Povjerenstvo, radi primjene odredaba ovoga
Zakona, donosi upute, propisuje obrasce i ustroj registra. Povjerenstvo donosi
Pravilnik o unutarnjem ustroju i postupku, kojim se propisuju pravila o vođenju
registra, o obrascima, provedbena pravila o vođenju postupka i dostavljanju
odluka te sastavljanju izvješća.

(3) Povjerenstvo donosi odluku o tome je li određenodjelovanje ili propust povreda odredbi ovoga Zakona. Odluka Povjerenstva
mora biti obrazložena.

(4) Stručne, administrativne i tehničke poslove za
potrebe Povjerenstva obavlja UredPovjerenstva.

(5) Povjerenstvo podnosi izvješće o svome radu
Hrvatskom saboru jednom godišnje.

(6) Povjerenstvo je dužno omogućiti uvid javnosti u
podatke i dokumente u vezi s člankom 7. stavkom 1., člankom 8. stavkom 4. i 5.
te člankom 11., 12. i 14. ovoga Zakona.

(7) Za provedbu ovoga Zakona sredstva će se osigurati
u državnom proračunu.

Postupak pred Povjerenstvom

Članak
18.

(1) Postupak pred Povjerenstvom pokreće Povjerenstvo
ili se postupak pokreće na zahtjev dužnosnika.

(2) Povjerenstvo može postupak pokrenuti i na temelju
prijave neke druge osobe ili na temelju anonimne prijave.

(3) Povjerenstvo će o pokretanju postupka izvijestiti
dužnosnika, te zatražiti njegovo očitovanje o navodima prijave.

(4) Povjerenstvo ima pravo utvrditi činjenice
vlastitom istragom ili pribaviti činjenice i dokaze djelovanjem drugih tijela
izvršne vlasti.

(5) Postupak pred Povjerenstvom zatvoren je za
javnost. Po­vjerenstvo javno obznanjuje jedino konačne rezultate provedenog
postupka.

(6) Povjerenstvo će u slučaju dvojbe o postojanju
povrede obveze izvijestiti onog dužnosnika za kojeg postoje osnove sumnje da je
prekršio pravila postupanja utvrđena ovim Zakonom tražeći očitovanje o navodima
prijave. Prije izricanja sankcije Po­vjerenstvo mora pribaviti očitovanje
dužnosnika na kojeg se sankcija odnosi.

(7) Povjerenstvo samostalno utvrđuje činjenice, a
druga nadležna tijela su dužna bez odgode, na njegov zahtjev, dostaviti mu
činjenice i dokaze.

Sankcije za krŠenje odredaba ovoga Zakona

Članak
19.

(1)
Dužnosnici će dati pisanu izjavu koja sadrži privolu da se pod uvjetima iz
ovoga Zakona provede postupak pred Povjerenstvom. Dužnosnici će dati izjavu da
će na poziv Povjerenstva za najteže oblike kršenja ovoga Zakona ponuditi
ostavku tijelu koje je dužnosnika imenovalo na funkciju.

(2)
Sankcije koje Povjerenstvo može izreći dužnosniku jesu: obustava isplate dijela
neto mjesečne plaće dužnosnika, opomena i javno objavljivanje odluke
Povjerenstva na trošak dužnosnika.

(3)
Dužnosniku koji u izvješću iz članka 7. ovoga Zakona navedeneistinite
podatke, Povjerenstvo može izreći sankciju obustave isplate neto mjesečne plaće
u iznosu od 1.000,00 do 3.000,00 kuna.

(4)
Sankciju iz stavka 2. ovoga članka Povjerenstvo može izreći dužnosniku koji
prekrši odredbe ovoga Zakona o zabranjenim djelovanjima dužnosnika (članak 6.),
primanju darova (članak 8.), naknadama dužnosnika (članak 9.), obavljanju
drugih poslova dužnosnika (članak 10.), članstvu u trgovačkim druš­tvima,
upravama i nadzornim odborima trgovačkih društava (članak 11.), registraciji
naknada na koje dužnosnici imaju pravo (članak 12.), drugim prihodima
dužnosnika (članak 13.), oba­vještavanju o utjecaju na nepristranost dužnosnika
(članak 14.) i trajanju obveza iz ovoga Zakona (članak 17.).

(5)
Sankcija obustave isplate dijela neto mjesečne plaće dužnosnika ne može trajati
dulje od tri mjeseca, a ukupni iznos obuhvaćen obustavom ne smije prelaziti
8.000,00 kuna.

(6) Ako
utvrdi postojanje osobito olakotnih okolnosti, umjesto obustave isplate dijela
neto mjesečno plaće, Povjerenstvo dužnosniku može izreći opomenu.

(7)
Povjerenstvo može odrediti da se rješenje kojim se dužnosnik proglašava krivim
javno objavi na trošak dužnosnika.

Prijelazne i zavrŠne odredbe

Članak 20.

(1) U roku od trideset dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona, Odbor za izbor,imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga
saborapodnijet će prijedlog Hrvatskom saboru za imenovanje članova
Povjerenstva.

(2) Hrvatski sabor imenovat će članove Povjerenstvau roku od dva mjeseca od dana podnošenja prijedloga Odbora za izbor,
imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora.

(3) Povjerenstvo će u roku od trideset dana od dana
imenovanja donijeti Pravilnik o svojem unutarnjem ustroju i radu Ureda
povjerenstva.

(4) Vlada Republike Hrvatske će u roku od šezdeset
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona uredbom propisati uvjete, način
evidentiranja, pohranjivanja, postupanja i raspolaganja pred­metima iz članka
9. ovoga Zakona.

(5) Odredbe članaka 7., 8., 10., 11., i 14. ovoga
Zakona primjenjivat će se po proteku rokaod četiri mjeseca od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(6) Državna tijela iz članka 2. stavka 2. ovoga
Zakona dužna su u roku od četiri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
dostaviti Povjerenstvu popis osoba koje podliježu imenovanju, izboru ili
potvrdi.

Članak
21.

(1)
Prava, obveze i odgovornosti utvrđene ovim Zakonom odnose se i na dužnosnika
koji u vrijeme stupanja na snagu ovoga Zakona obnaša svoju dužnost.

(2)
Dužnosnik iz stavka 1. ovoga članka Povjerenstvu podnosi izvješće u roku od
trideset dana od dana donošenja pravilnika o radu Povjerenstva.

(3)
Odredbe članka 3., 4., 5., 8.-11. i 14. ovoga Zakona na odgovarajući način
primjenjivat će se na sve osobe koje obnašaju javne dužnosti.

(4)
Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti odredbe članka 2.**-**10.
Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika (»Narodne novine«, br. 101/98.,
135/98., 105/99., 25/00., 73/00., 30/01., 59/01., 114/01. i 153/02.).

  Članak 22.

Ovaj
Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-03/03-01/01

Zagreb,
1. listopada 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 163/2003-2339