### NN 3/2024 (5.1.2024.), Odluka i Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-1660/2022 od 19. prosinca 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

82

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Miroslav Šeparović, predsjednik, te suci Andrej Abramović, Ingrid Antičević Marinović, Mato Arlović, Snježana Bagić, Branko Brkić, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić, Goran Selanec i Miroslav Šumanović, odlučujući o prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) i zakonom, na sjednici održanoj 19. prosinca 2023. donio je

ODLUKU

I. Utvrđuje se da Pravilnik o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01-152-48743/3-2015 od 6. srpnja 2015. i Pravilnik o izmjeni Pravilnika o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01-152-48743/7-2015 od 17. srpnja 2015. moraju biti objavljeni u »Narodnim novinama«, službenom listu Republike Hrvatske.

II. Na temelju članka 31. stavka 5. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02.) nalaže se ministru unutarnjih poslova Republike Hrvatske provedba točke I. ove odluke u roku od 30 dana od dana njezine objave u »Narodnim novinama«.

III. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

i

RJEŠENJE

I. Odbacuje se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom članka 1. i članka 2. Pravilnika o izmjeni Pravilnika o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01-152-48743/7-2015 od 17. srpnja 2015.

II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje odluke

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Ministar unutarnjih poslova Republike Hrvatske, na temelju članka 20. stavka 4. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovi obitelji (»Narodne novine« broj 174/04., 92/05., 2/07., 107/07., 65/09., 137/09., 146/10., 55/11., 140/12., 19/13., 33/13., 148/13., 92/14.; u daljnjem tekstu: ZoPHBDR), donio je 6. srpnja 2015. Pravilnik o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01-152-48743/3-2015. (u daljnjem tekstu: Pravilnik/15). Pravilnik/15 nije objavljen u »Narodnim novinama« te je u skladu s člankom 9. Pravilnika/15 stupio na snagu danom donošenja.

1.1. Ministar unutarnjih poslova Republike Hrvatske, na temelju članka 20. stavka 4. ZoPHBDR-a donio je 17. srpnja 2015. Pravilnik o izmjeni Pravilnika o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01-152-48743/7-2015 (u daljnjem tekstu: PoI Pravilnika/15). PoI Pravilnika/15 nije objavljen u »Narodnim novinama« te je, u skladu s člankom 2. PoI Pravilnika/15, stupio na snagu danom donošenja.

2. Dragan Božić iz Đakova (u daljnjem tekstu: predlagatelj) podnio je 18. ožujka 2022. prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom, u formalnopravnom i materijalnopravnom aspektu, članka 1. i članka 2. PoI Pravilnika/15 zbog nesuglasnosti s člancima 3., 5. stavkom 1., 14. i 90. stavkom 1. Ustava. Predlagatelj je podnio Ustavnom sudu i dopune prijedloga od 13. travnja 2022., 27. travnja 2022. i 29. ožujka 2023., dopis od 25. siječnja 2023., te više požurnica.

3. Na temelju članka 42. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), prijedlog predlagatelja dostavljen je na očitovanje Ministarstvu unutarnjih poslova Republike Hrvatske, koje je 18. siječnja 2023. dostavilo traženo očitovanje aktom klasa: 011-02/22-05/6, urbroj: 511-01-152-23-5 od 10. siječnja 2023. (u daljnjem tekstu: očitovanje).

II. PRIGOVORI PREDLAGATELJA

4. U podnesenom prijedlogu navodi se sljedeće:

»(...) Sasvim je jasno da Pravilnik o izmjeni Pravilnika o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01 – 152-48743/7-2015. od 17. srpnja 2015. godine, zbog toga što nije objavljen u Narodnim novinama i što je ‘stupio na snagu’ danom donošenja, nije u suglasnosti s Ustavom i Zakonom.

Smatram da je članak 1. Pravilnika o izmjeni Pravilnika o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01-152-48743/7-2015. od 17. srpnja 2015. godine diskriminatoran jer stavlja u nejednaki pravni okvir dvije kategorije hrvatskih ratnih vojnih invalida (kategorija branitelja kojima je prestao radni odnos u MUP-u s pravom na invalidsku vojnu mirovinu bez utvrđenog statusa HRVl-ja, pa im je naknadno utvrđen status HRVI-ja te kategorija branitelja, kao u mom slučaju, kojima je prestao radni odnos u MUP-u s pravom odlaska u starosnu mirovinu po posebnom Zakonu te im je naknadno priznat status HRVI-ja i ostvaruju pravo na invalidsku vojnu mirovinu. Uobzirujući prethodno navedeno, citirani je Pravilnik protuustavan jer je u suprotnosti odredbi članka 14. Ustava RH budući da navedene dvije skupine HRVI-ja nisu pred zakonom isti.

Prema mojim saznanjima, Ministarstvo je unutarnjih poslova nekima primijenilo odredbu članka 7. primjerice nekim djelatnicima koji su 1999. godine otišli u mirovinu po Posebnom zakonu, a 2003. su godine ostvarili status HRVI-ja i otišli u invalidsku vojnu mirovinu. Tako je policijski službenik sa srednjom stručnom spremom dobio zvanje samostalnog policijskog inspektora koje mu je polazišno za određivanje vrijednosnog boda za računanje mirovine. Ovakvih primjera ima puno, a i onih kojima se policijska zvanja izjednačavaju s generalskim činovima. Pitam se, jesmo li jednaki ili smo bili jednaki samo onda kad smo s puškom u ruci branili Domovinu. (...)«

Zaključno predlaže pokretanje postupka te da Ustavni sud »poništi te posljedično ukine« osporavane odredbe članaka 1. i 2. PoI Pravilnika/15.

4.1. U dopuni prijedloga od 13. travnja 2022. predlagatelj navodi:

»(...) Predlagatelj je prije svega ukazao na diskriminaciju i neravnopravnost čl. 1 Pravilnik o izmjeni, po kojem su hrvatski ratni vojni invalidi (HRVI) – pripadnici MUP-a prilikom obračuna vrijednosnog boda kao osnovice visine invalidske mirovine dovedeni u neravnopravni položaj, na način da se hrvatskim braniteljima – pripadnici MUP-a određuje stečeno policijsko zvanje VIŠEG ranga ako su u radnom odnosu u MUP-u i taj im radni odnos prestaje zbog stjecanja prava na tu invalidsku mirovinu

u odnosu na

hrvatske branitelje/pripadnike MUP-a kojima se određuje stečeno policijsko zvanje NIŽEG ranga jer im je radni odnos u MUP-u prethodno prestao zbog stjecanja prava na starosnu mirovinu sukladno posebnom zakonu, pa su u kasnijem posebnom postupku ostvarili pravo na invalidsku mirovinu.

(...)

Neovisno o tome što je HRVI radni odnos prestao zbog starosne mirovine prije nego što mu je utvrđeno pravo na invalidsku mirovinu, HRVI u postupku izračuna invalidske mirovine mora biti u jednakom položaju sa ostalim pripadnicima MUP-a koji su sudjelovali u obrani neovisnosti RH, posebice u vidu utvrđivanja stečenog policijskog zvanja, budući da su obje osobe u radno sposobnom životnom vijeku sudjelovale, branile, i pretrpjele žrtve kao pripadnici MUP – tijekom Domovinskog rata.

(...)«

4.2. Uz navedenu je dopunu predlagatelj, među ostalim, priložio i tužbu kojom je pred Upravnim sudom u Osijeku pokrenuo upravni spor protiv rješenja Ministarstva unutarnjih poslova klasa: UP/II 562-01/22-02/1, urbroj: 511-01-149-22-1 od 18. ožujka 2022. Navedenim rješenjem odbijen je prigovor predlagatelja izjavljen na potvrdu Uprave za ljudske potencijale klasa: 562-01/22-02/1, urbroj: 511-01-149-22-6 od 24. siječnja 2022. kojom je predlagatelju za izračun invalidske mirovine određeno stečeno policijsko zvanje višeg policijskog inspektora umjesto da mu je utvrđeno policijsko zvanje glavnog policijskog inspektora.

4.3. U dopuni prijedloga od 27. travnja 2022. predlagatelj je Ustavnom sudu dostavio mišljenje pravobraniteljice za osobe s invaliditetom broj: POSI – 1.4.9-314/22-03-24 od 21. travnja 2022., u kojem je navedeno da je pri postupanju utvrđeno kako Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 nisu ni objavljeni u »Narodnim novinama« niti su bili dostupni na mrežnim stranicama Ministarstva unutarnjih poslova. Nadalje je navedeno da je 1. siječnja 2020. na snagu stupio Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji (»Narodne novine« broj 121/17., 98/19. i 84/21.), nakon kojeg nije donesen novi pravilnik kojim se uređuje navedeno pitanje te da stoga nije razvidno na koji se način obavlja potreban izračun vrijednosnog boda. Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom zaključila je da navedeno »moguće stavlja u neravnopravan položaj dvije kategorije hrvatskih ratnih vojnih invalida«, te da »ovako opisan, kompliciran i netransparentan način uređenja i odlučivanja o pravima iz mirovinskog osiguranja omogućuje proizvoljno priznanje određenih materijalnih prava što nije prihvatljivo niti s aspekta pravne sigurnosti niti aspekta jednakosti u postupanju.«.

4.4. U dopisu od 25. siječnja 2023. predlagatelj je naveo sljedeće:

»(...) Pogrešnim (leksičkim) tumačenjem/primjenom označenog Pravilnika, Ministarstvo unutarnjih poslova neosnovano diskriminiralo grupu hrvatskih ratnih vojnih invalida koji su otišli u mirovinu po posebnom propisu, a naknadno ostvarili invalidsku mirovinu i status HRVI u odnosu na grupu hrvatskih ratnih vojnih invalida kojim je radni odnos prestao zbog odlaska u invalidsku mirovinu sa ostvarenim statusom HRVI. (...)«

4.5. U dopuni prijedloga od 29. ožujka 2023. predlagatelj je poimence nabrojio četiri policijska službenika, dragovoljaca Domovinskog rata kojima je radni odnos u Ministarstvu unutarnjih poslova prestao »godinama prije zbog starosne mirovine«, dok im je Ministarstvo unutarnjih poslova za potrebe izračuna invalidske mirovine, rješenjima uvećalo policijska zvanja. Pritom je zaključio:

»(...) Takvo tumačenje je jedino ispravno jer je uvećanje predviđeno Pravilnikom, ali ti uvjeti moraju biti za sve HRVI isti. U kojem trenutku, zašto i u odnosu na koje kriterije tuženik nekim pripadnicima povećava zvanja, a nekima ne, nije jasno. (...)«

4.6. Predlagatelj je podnio Ustavnom sudu i više podnesaka kojima požuruje postupanje suda. U prilogu požurnice od 16. prosinca 2022. podnositelj je dostavio rješenje Ministarstva unutarnjih poslova od 7. prosinca 2022. kojim se odbija zahtjev predlagatelja za izmjenu podataka u potvrdi Ministarstva unutarnjih poslova, Uprave za ljudske potencijale, Sektora za potporu, Službe za potporu ljudskim potencijalima klasa: 562-01/22-02/1, urbroj: 511-01-149-22-6 od 24. siječnja 2022., te presudu Upravnog suda u Osijeku broj: UsI-430/2022 od 6. listopada 2022. kojim se u postupku radi prigovora predlagatelja izjavljenog na potvrdu o policijskom zvanju poništava rješenje Ministarstva unutarnjih poslova klasa: UP/II-562-01/22-02/1 od 18. ožujka 2022.

III. OČITOVANJE MINISTARSTVA

5. U očitovanju Ministarstva unutarnjih poslova (u daljnjem tekstu: MUP) navedeno je sljedeće:

»(...) U konkretnom slučaju radi se o internom, općem aktu kojim je ministar unutarnjih poslova, na temelju ovlasti iz naprijed citiranog Zakona, uredio odnos policijskih zvanja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata – pripadnika Ministarstva unutarnjih poslova, a koji imaju utvrđen status hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata, kod kojih je djelomični ili potpuni gubitak radne sposobnosti nastao kao posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske, radi utvrđivanja vrijednosnog boda u postupku određivanja visine invalidske mirovine.

Člankom 7. stavkom 1. Pravilnika o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda od 6. srpnja 2015. godine bilo je: propisano da će za potrebe utvrđivanja vrijednosnog boda iz članka 4. toga Pravilnika, ministar unutarnjih poslova pripadniku Ministarstva iz članka 3. toga Pravilnika, koji je stekao (određeno) policijsko zvanje utvrditi više policijsko zvanje.

U nastavku članka 7. stavka 1. dan je tabelarni prikaz u kojem su navedena policijska zvanja koja je pripadnik Ministarstva unutarnjih poslova stekao te viša zvanja koja mu se rješenjem ministra unutarnjih poslova utvrđuju.

Pravilnikom o izmjeni Pravilnika o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda od 17. srpnja 2015. godine izmijenjen je članak 7. stavak 1. tako da uvodna rečenica sada glasi: ‘Za potrebe utvrđivanja vrijednosnog boda iz članka 4. ovoga Pravilnika, ministar unutarnjih poslova će pripadniku Ministarstva iz članka 3. ovoga Pravilnika i kojemu je, zbog prava na invalidsku mirovinu na temelju djelomičnog ili potpunog gubitka radne sposobnosti kao posljedice ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske prestao radni odnos, koji je stekao policijsko zvanje ...’

Tabelarni prikaz stečenih policijskih zvanja i viših policijskih zvanja koja se rješenjem ministra unutarnjih poslova utvrđuju, nije se mijenjao.

Dakle, člankom 7. stavkom 1. navedenog Pravilnika propisano je da je za utvrđivanje višeg policijskog zvanja potrebno kumulativno ispunjavanje sljedećih uvjeta:

– utvrđen status hrvatskog ratnog vojnog invalida

– utvrđen potpun ili djelomičan gubitak radne sposobnosti kao posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske

– prestanak radnog odnosa zbog ostvarivanja prava na invalidsku mirovinu.

Stoga, nejasna je tvrdnja podnositelja o tome da se u nejednak odnos stavljaju ‘dvije kategorije’ hrvatskih ratnih vojnih invalida:

‘kategorija branitelja kojima je prestao radni odnos u MUP-u s pravom na invalidsku vojnu mirovinu bez utvrđenog statusa HRVI-ja, pa im je naknadno utvrđen status HRVI-ja’ te, kao u njegovom slučaju:

‘kojima je prestao radni odnos u MUP-u s pravom odlaska u starosnu mirovinu po posebnom Zakonu te im je naknadno priznat status HRVI-ja i ostvaruju pravo na invalidsku vojnu mirovinu’.

U odnosu na opisanu ‘prvu kategoriju’ napominjemo da nije jasno na što podnositelj misli te je nejasno koje bi to osobe spadale u prvu opisanu kategoriju pa da bi postojala diskriminacija između prve i druge kategorije osoba.

Naime, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, kao nadležno tijelo, donosi rješenje kojim se utvrđuje pravo na invalidsku mirovinu zbog potpunog ili djelomičnog gubitka radne sposobnosti.

Ministarstvo unutarnjih poslova ne donosi rješenje o prestanku radnog odnosa zbog prava na invalidsku vojnu mirovinu, bez utvrđenog statusa HRVI, kako to navodi podnositelj, već, po primitku obavijesti od HZMO-a o pravomoćnosti rješenja o pravu na invalidsku mirovinu, donosi rješenje o prestanku radnog odnosa u Ministarstvu, zbog utvrđenog potpunog ili djelomičnog gubitka radne sposobnosti, sukladno članku 120. stavku 1. točki 1. Zakona o policiji (‘Narodne novine’, br. 34/11, 130/12, 89/14 – vjerodostojno tumačenje, 33/15, 121/16 i 66/19).

Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, sukladno važećim propisima o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, izračunava visinu invalidske mirovine pripadniku Ministarstva, kod kojeg je utvrđen djelomični ili potpuni gubitak radne sposobnosti koji je nastao kao posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske i kojem je prestao radni odnos u Ministarstvu.

U povodu zahtjeva HZMO-a, u postupku izračunavanja visine invalidske mirovine, odnosno utvrđivanja vrijednosnog boda, pripadniku Ministarstva koji kumulativno ispunjava uvjete iz članka 7. stavka 1. predmetnog Pravilnika se rješenjem ministra unutarnjih poslova utvrđuje više policijsko zvanje.

U konkretnom slučaju, podnositelju nije prestao radni odnos u Ministarstvu zbog ostvarivanja prava na invalidsku mirovinu te ne ispunjava uvjete iz predmetnog Pravilnika za utvrđivanje višeg policijskog zvanja od onog koje mu je utvrđeno.

O navodima podnositelja o njegovim saznanjima da je:

‘... Ministarstvo unutarnjih poslova nekima primijenilo odredbu članka 7., primjerice nekim djelatnicima koji su 1999. godine otišli u mirovinu po Posebnom zakonu, a 2003. godine su ostvarili status HRVI i otišli u invalidsku vojnu mirovinu. Tako je policijski službenik sa srednjom stručnom spremom dobio zvanje samostalnog policijskog inspektora koje mu je polazišno za određivanje vrijednosnog boda za računanje mirovine. Ovakvih primjera ima puno, a i onih kojima se policijska zvanja izjednačavaju s generalskim činovima.’

ne možemo se očitovati s obzirom da iste, bez konkretnih podataka, nije moguće provjeriti. (...)«

IV. MJERODAVNE ODREDBE USTAVA

6. Za ocjenu prigovora predlagatelja mjerodavne su sljedeće odredbe Ustava:

»Članak 3.

»Sloboda, jednakost, nacionalna ravnopravnost i ravnopravnost spolova, mirotvorstvo, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, nepovredivost vlasništva, očuvanje prirode i čovjekova okoliša, vladavina prava i demokratski višestranački sustav najviše su vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske i temelj za tumačenje Ustava.«

»Članak 5.

U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. (…)«

»Članak 14.

Svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i slobode, neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama.

Svi su pred zakonom jednaki.«

»Članak 90.

Prije nego što stupe na snagu zakoni i drugi propisi državnih tijela objavljuju se u ‘Narodnim novinama’, službenom listu Republike Hrvatske. (...)«

V. MJERODAVNE ZAKONSKE ODREDBE

7. Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 podzakonski su propisi doneseni na temelju članka 20. stavka 4. ZoPHBDR-a.

Hrvatski sabor donio je na sjednici održanoj 30. studenoga 2017. Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, koji je objavljen u »Narodnim novinama« broj 121. od 6. prosinca 2017. (u daljnjem tekstu: ZoHBDR), a stupio je na snagu 14. prosinca 2017.

Članak 20. ZoPHBDR-a kojim se, među ostalim, propisivala osnovica za utvrđivanje vrijednosnog boda za određivanje invalidske mirovine hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata, reguliran je člankom 34. ZoHBDR-a. ZoHBDR do danas je mijenjan odnosno dopunjavan dva puta, i to:

– Zakonom o izmjenama ZoHBDR-a (»Narodne novine« broj 98/19.), koji je stupio na snagu 1. siječnja 2020. i

– Zakonom o izmjenama i dopunama ZoHBDR-a (»Narodne novine« broj 84/21.), koji je stupio na snagu 31. srpnja 2021.

7.1. Mjerodavne odredbe ZoPHBDR-a glase:

»Članak 16.

(1) Vrijednosni bod radi određivanja invalidske mirovine HRVI iz Domovinskog rata za invalidnost (opća ili profesionalna nesposobnost za rad) koja je u cijelosti ili u dijelu nastala kao posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti odnosno pojavom bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske utvrđuje se na temelju pripadajuće osnovice za čin i ustrojbeno mjesto HRVI iz Domovinskog rata iz članka 20. ovoga Zakona, tako da se osnovica utvrđena za godinu koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu podijeli s prosječnom godišnjom plaćom svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj za tu kalendarsku godinu.

(2) Vrijednosni bod radi određivanja mirovine utvrđuje se prema vrijednosnom bodu u godini koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu.«

»Članak 20.

(1) Utvrđivanje vrijednosnog boda za određivanje invalidske mirovine iz članka 16. ovoga Zakona određuje se prema osobnom činu, ustrojbenom mjestu i zvanju HRVI iz Domovinskog rata za godinu koja prethodi godini ostvarivanja prava na mirovinu sljedeće osnovice:

|  |  |
| --- | --- |
| Činovi i ustrojbena mjesta | Osnovice |
| Vojnik | 64.037 |
| Pozornik | 68.047 |
| Razvodnik (zastavnik hrm) | 72.847 |
| Skupnik | 64.740 |
| Zapovjednik desetine | 76.884 |
| (...) | (...) |

(4) Ministar unutarnjih poslova propisat će, u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, odnos policijskih zvanja prema činovima i ustrojbenim mjestima iz stavka 1. ovoga članka.«

7.2. Mjerodavne odredbe ZoHBDR glase:

»Članak 31.

(1) Vrijednosni bod radi određivanja invalidske mirovine hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata kod kojeg je nastao potpuni ili djelomični gubitak radne sposobnosti koji je u cijelosti ili u dijelu nastao kao posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u neprijateljskom logoru, zatvoru ili u drugom neprijateljskom objektu, bolesti, pogoršanja bolesti odnosno pojavom bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske utvrđuje se na temelju pripadajuće osnovice za čin ili ustrojbeno mjesto i zvanje hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata iz članka 34. ovoga Zakona tako da se osnovica utvrđena za godinu koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu podijeli s prosječnom godišnjom plaćom svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u godini koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu.

(2) Prosječni vrijednosni bod radi određivanja mirovine utvrđuje se prema vrijednosnom bodu u godini koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu.«

»Članak 34.

(1) Utvrđivanje vrijednosnog boda za određivanje invalidske mirovine iz članka 31. ovoga Zakona određuje se prema ustrojbenom mjestu odnosno zvanju hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata ili osobnom činu u godini koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu, i to prema sljedećim osnovicama:

|  |  |
| --- | --- |
| Činovi i ustrojbena mjesta | Osnovice |
| Vojnik | 93.830,24 |
| Pozornik | 99.706,06 |
| Razvodnik (zastavnik hrm) | 106.738,44 |
| Skupnik | 94.860,67 |
| Zapovjednik desetine | 112.654,87 |
| (...) | (...) |

(4) Odnos policijskih zvanja prema činovima i ustrojbenim mjestima iz stavka 1. ovoga članka propisuje pravilnikom ministar nadležan za unutarnje poslove, uz prethodnu suglasnost ministra.«

»Članak 192.

(...)

(2) Ministar nadležan za unutarnje poslove donijet će pravilnik iz članka 34. stavka 4. ovoga Zakona u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.«

»Članak 194.

Provedbeni propisi doneseni na temelju Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (‘Narodne novine’, br. 174/04., 92/05., 2/07., 107/07., 65/09., 137/09., 146/10., 55/11., 140/12., 19/13. – pročišćeni tekst, 33/13., 148/13. i 92/14.) i Uredba o stambenom zbrinjavanju članova obitelji smrtno stradaloga, zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i dragovoljaca iz Domovinskog rata (‘Narodne novine’, br. 78/13.), osim provedbenih propisa iz članka 216. stavka 2. ovoga Zakona, ostaju na snazi do stupanja na snagu novih propisa donesenih na temelju ovoga Zakona.«

»Članak 217.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u ‘Narodnim novinama’, osim:

(...)

b) članaka 26. – 48., 52., 55., 56., 141., 142. i 145. – 147. ovoga Zakona koji stupaju na snagu 1. siječnja 2019. (...)«

VI. OSPORENE ODREDBE POL PRAVILNIKA/15 I MJERODAVNE ODREDBE PRAVILNIKA/15

8. Članak 7. Pravilnika/15, do stupanja na snagu osporenog PoI Pravilnika/15, glasio je:

»Članak 7.

Za potrebe utvrđivanja vrijednosnog boda iz članka 4. ovoga Pravilnika, ministar unutarnjih poslova će pripadniku Ministarstva iz članka 3. ovog Pravilnika koji je stekao policijsko zvanje:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| policajac | utvrditi policijsko zvanje | viši policijski narednik |
| viši policajac, samostalni policajac | " | policijski inspektor |
| policijski narednik | " | viši policijski inspektor |
| viši policijski narednik, samostalni policijski narednik | " | samostalni policijski inspektor |
| policijski inspektor, viši policijski inspektor | " | glavni policijski inspektor |
| samostalni policijski inspektor, glavni policijski inspektor | " | policijski savjetnik |
| policijski savjetnik | " | glavni policijski savjetnik |
| glavni policijski savjetnik | " | glavni policijski savjetnik |
| pripadnik pričuvnog sastava | " | viši policijski narednik |

Za potrebe utvrđivanja vrijednosnog boda iz članka 4. ovoga Pravilnika, pripadniku Ministarstva – hrvatskom ratnom vojnom invalidu iz Domovinskog rata I ili II skupine sa 100% tjelesnog oštećenja, koji je stekao zvanje policajac, viši policajac, samostalni policajac, policijski narednik ili viši policijski narednik ili mu je zvanje utvrđeno u postupku iz članka 6. ovog Pravilnika, ministar će utvrditi policijsko zvanje samostalni policijski inspektor.

Pripadniku Ministarstva iz članka 1. ovoga Pravilnika kao početno policijsko zvanje, prije utvrđivanja policijskog zvanja iz stavka 1. ovog članka, u postupku ostvarivanja prava iz članka 3. ovoga Pravilnika, a u svezi utvrđivanja vrijednosnog boda iz članka 4. ovoga Pravilnika, uzima se najpovoljnije zvanje propisano kao uvjet za radno mjesto na kojem je bio raspoređen u razdoblju od 5. kolovoza 1990. godine do 30. lipnja 1996. godine, ukoliko je ono za njega povoljnije od njegovog osobnog policijskog zvanja.

Ukoliko su kao uvjet za radno mjesto bila propisana alternativna policijska zvanja, kao početno policijsko zvanje iz stavka 3. ovog članka, uzima se niže propisano policijsko zvanje.«

8.1. Ostale mjerodavne odredbe Pravilnika/15 glase:

»Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se odnos policijskih zvanja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata koji su sudjelovali u obrani suvereniteta Republike Hrvatske kao pripadnici djelatnog ili pričuvnog sastava Ministarstva unutarnjih poslova, a koji imaju utvrđen status hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata (u daljnjem tekstu: pripadnici Ministarstva), kod kojih je djelomični ili potpuni gubitak radne sposobnosti posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske, radi utvrđivanja vrijednosnog boda u postupku određivanja prava iz članka 3. ovoga Pravilnika.«

»Članak 3.

Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, sukladno važećim propisima o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, izračunava visinu invalidske mirovine pripadniku Ministarstva kod kojeg je djelomični ili potpuni gubitak radne sposobnosti posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.

Članak 4.

U postupku izračunavanja invalidske mirovine iz članka 3. ovoga pravilnika, vrijednosni bod se utvrđuje prema pripadajućoj osnovici propisanoj člankom 20. stavkom 1. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (‘Narodne novine’ broj: 174/2004., 92/2005., 2/2007., 107/2007., 65/2009., 137/2009., 146/2010., 55/2011., 140/2012., 19/2013., 33/2013., 148/2013., 92/2014.).«

9. Osporene odredbe članka 1. i članka 2. PoI Pravilnika/15 glase:

»Članak 1.

U Pravilniku o odnosu policijskih zvanja prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske radi utvrđivanja vrijednosnog boda broj: 511-01-152-48743/3-2015. od 6. srpnja 2015. godine, u članku 7. stavku 1. riječi: ‘koji je stekao policijsko zvanje’ zamjenjuju se riječima: ‘i kojemu je, zbog prava na invalidsku mirovinu na temelju djelomičnog ili potpunog gubitka radne sposobnosti kao posljedice ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske prestao radni odnos, a koji je stekao policijsko zvanje.’

Članak 2.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom donošenja.«

10. Slijedom navedenog, nakon stupanja na snagu osporenih odredaba članaka 1. i 2. PoI Pravilnika/15, članak 7. stavak 1. Pravilnika/15 glasi:

»Članak 7.

Za potrebe utvrđivanja vrijednosnog boda iz članka 4. ovoga Pravilnika, ministar unutarnjih poslova će pripadniku Ministarstva iz članka 3. ovog Pravilnika i kojemu je, zbog prava na invalidsku mirovinu na temelju djelomičnog ili potpunog gubitka radne sposobnosti kao posljedice ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske prestao radni odnos, a koji je stekao policijsko zvanje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| policajac | utvrditi policijsko zvanje | viši policijski narednik |
| viši policajac, samostalni policajac | " | policijski inspektor |
| policijski narednik | " | viši policijski inspektor |
| viši policijski narednik, samostalni policijski narednik | " | samostalni policijski inspektor |
| policijski inspektor, viši policijski inspektor | " | glavni policijski inspektor |
| samostalni policijski inspektor, glavni policijski inspektor | " | policijski savjetnik |
| policijski savjetnik | " | glavni policijski savjetnik |
| glavni policijski savjetnik | " | glavni policijski savjetnik |
| pripadnik pričuvnog sastava | " | viši policijski narednik |

(...)«

10.1. Osporavajući suglasnost s Ustavom i zakonom članaka 1. i 2. PoI Pravilnika/15, predlagatelj zapravo osporava članak 7. stavak 1. Pravilnika/15 (u daljnjem tekstu: osporena odredba Pravilnika/15), kako ona glasi nakon izmjena iz PoI Pravilnika/15 (v. točku 10. obrazloženja).

10.2. Ustavni sud utvrđuje da su Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 i dalje na snazi.

VII. OCJENA USTAVNOG SUDA

11. Ustavni sud utvrdio je uvidom u odredbe PoI Pravilnika/15 i Pravilnik/15 da navedeni podzakonski akti ne sadržavaju odredbe o objavi u »Narodnim novinama«. Izvršivši provjeru na mrežnim stranicama »Narodnih novina« i službenim stranicama Ministarstva unutarnjih poslova, Ustavni sud utvrdio je da Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 nisu objavljeni. Člankom 9. Pravilnika/15 i člankom 2. PoI Pravilnika/15 propisano je da stupaju na snagu danom donošenja.

11.1. Članak 90. stavak 1. Ustava propisuje da se zakoni i drugi propisi državnih tijela, prije nego što stupe na snagu, objavljuju u »Narodnim novinama«, službenom listu Republike Hrvatske.

12. Ustavni sud u daljnjem tijeku ustavnosudskog postupka treba (prethodno) utvrditi smatraju li se Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 »drugim propisom« u smislu članka 125. alineje 2. Ustava koji glasi:

»Članak 125.

Ustavni sud Republike Hrvatske:

(...)

– odlučuje o suglasnosti drugih propisa s Ustavom i zakonom,

(...)«

12.1. Pod »drugim propisom«, u smislu navedene ustavne odredbe, podrazumijeva se eksterni općenormativni i pravnoobvezujući akt koji je donijelo nadležno tijelo državne vlasti radi provedbe zakona ili drugog propisa više pravne snage, a koji uređuje odnose na općenit način i koji djeluje prema svima koji se nađu u pravnoj situaciji da se na njih dotični akt ima primijeniti.

12.2. U skladu s tim, temeljna su materijalna obilježja »drugog propisa« u smislu članka 125. alineje 2. Ustava njegova apstraktnost i generalnost.

13. Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 donio je (tadašnji) ministar unutarnjih poslova na temelju ovlaštenja iz članka 20. stavka 4. ZoPHBDR-a kojim je određeno da će ministar unutarnjih poslova propisati odnos policijskih zvanja prema činovima i ustrojbenim mjestima iz stavka 1. istoga članka ZoPHBDR-a.

U skladu s člankom 194. ZoHBDR-a, Pravilnik/15 i PoI Pravilnik/15 ostali su na snazi i nakon stupanja na snagu ZoHBDR-a.

13.1. Pravilnikom/15, radi utvrđivanja vrijednosnog boda u postupku određivanja visine invalidske mirovine (u daljnjem tekstu: vrijednosni bod), propisuje se odnos policijskih zvanja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata koji su sudjelovali u obrani suvereniteta Republike Hrvatske kao pripadnici djelatnog ili pričuvnog sastava Ministarstva unutarnjih poslova, a koji imaju utvrđen status hrvatskoga ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata (u daljnjem tekstu: pripadnici Ministarstva), prema činovima pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske.

13.2. Člankom 7. stavkom 1. Pravilnika/15 propisani su uvjeti za utvrđivanje višeg policijskog zvanja pripadniku Ministarstva te su u tabelarnom prikazu navedena viša policijska zvanja koja se rješenjem ministra utvrđuju prema stečenom policijskom zvanju. Stoga treba zaključiti da se Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 odnose na neodređen broj osoba, u odnosu na koje imaju općeobvezni karakter te proizvode pravne učinke.

14. Slijedom navedenog, Pravilnik/15 i PoI Pravilnika/15 su »drugi propis« u smislu članka 125. alineje 2. Ustava i moraju biti objavljeni u »Narodnim novinama«, u skladu s člankom 90. stavkom 1. Ustava. Svako drukčije postupanje protivno je ne samo članku 90. stavku 1. Ustava već i temeljnom načelu vladavine prava i pravne sigurnosti.

14.1. Iako zbog neobjavljivanja nisu ispunjavali pretpostavke ustavnosti u formalnopravnom smislu, PoI Pravilnik/15 i Pravilnik/15 su u materijalnopravnom smislu proizvodili i proizvode pravne i de facto učinke od dana njihovog donošenja. Stoga odluka Ustavnog suda ne utječe na pojedinačne odluke donesene u njihovoj dosadašnjoj provedbi i primjeni.

Obrazloženje rješenja

15. Ustavni sud primjećuje da predlagatelj osporenu odredbu Pravilnika/15 dovodi u vezu s vlastitim slučajem utvrđivanja policijskog zvanja kao osnove za izračun invalidske mirovine. Predlagatelj je podnescima od 16. prosinca 2022. i 7. rujna 2023. obavijestio Ustavni sud da je pred Upravnim sudom u Osijeku u tijeku upravni spor radi ocjene »zakonitosti rješenja koje je doneseno na temelju Pravilnika za koji je podnesen prijedlog za ocjenu ustavnosti.«. S tim u vezi je priložio i pojedinačne pravne akte koji su u odnosu na njega doneseni u postupku pred Upravnim sudom u Osijeku i Ministarstvom unutarnjih poslova (vidi točku 4.6. obrazloženja).

Ustavni sud nije nadležan za odlučivanje.

16. Člankom 38. stavkom 1. Ustavnog zakona propisano je:

»Članak 38.

Svaka fizička i pravna osoba ima pravo predložiti pokretanje postupka za ... ocjenu suglasnosti drugih propisa s Ustavom i zakonom.

(...)«

16.1. Člankom 32. Ustavnog zakona propisano je:

»Članak 32.

Ustavni sud će rješenjem odbaciti zahtjev, prijedlog i ustavnu tužbu ... kad ne postoje pretpostavke za odlučivanje o biti stvari.«

17. Nakon razmatranja navoda predlagatelja, Ustavni sud utvrdio je da predlagatelj osporava primjenu osporene odredbe Pravilnika/15 u konkretnom pojedinačnom postupku utvrđivanja policijskog zvanja kao osnove za izračun invalidske mirovine.

17.1. Ustavni sud ističe da prema mjerodavnim odredbama Ustava, u postupku ustavnosudske ocjene suglasnosti drugih propisa s Ustavom i zakonom Ustavni sud nije nadležan ocjenjivati primjenu drugog propisa u postupcima pred sudovima i drugim državnim tijelima koja imaju javne ovlasti. Primjena (drugog) propisa u pojedinačnim slučajevima može biti predmet konkretne zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda koju Ustavni sud pruža u postupcima koji se pokreću ustavnim tužbama.

18. Navedeno stajalište Ustavni sud izrazio je u rješenju broj: U-I-1455/2001 od 24. studenoga 2004. (»Narodne novine« broj 175/04.), te u rješenjima broj: U-I-2823/2002 od 28. siječnja 2004. (www.usud.hr), broj: U-I-671/2001 od 24. svibnja 2005. (www.usud.hr) i dr.

19. Slijedom navedenog, na temelju članka 32. Ustavnog zakona riješeno je kao u izreci rješenja. Objava odluke i rješenja temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-II-1660/2022

Zagreb, 19. prosinca 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
 dr. sc. Miroslav Šeparović, v. r.