## Pravilnik o uvjetima, načinu, mjestima i rokovima sustavnih ispitivanja ionizirajućih zračenja te vrsta i aktivnosti radioaktivnih tvari u okolišu

### NN 86/2000 (6.9.2000.), Pravilnik o uvjetima, načinu, mjestima i rokovima sustavnih ispitivanja ionizirajućih zračenja te vrsta i aktivnosti radioaktivnih tvari u okolišu

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA

1792
Na temelju članka 10. stavka 3. Zakona o zaštiti od ionizirajućih zračenja ("Narodne novine" broj 27/99) ministar zdravstva donosi

## PRAVILNIK

### O UVJETIMA, NAČINU, MJESTIMA I ROKOVIMA SUSTAVNIH ISPITIVANJA IONIZIRAJUĆIH ZRAČENJA TE VRSTA I AKTIVNOSTI RADIOAKTIVNIH TVARI U OKOLIŠU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom utvrđuju se uvjeti, način, mjesta i rokovi sustavnih ispitivanja ionizirajućih zračenja te vrste i aktivnosti radionuklida u zraku, tlu, moru, rijekama, jezerima, podzemnim vodama, krutim i tekućim
oborinama, vodi za piće, namirnicama, životinjskoj hrani, predmetima za opću uporabu te stambenim prostorijama.

Članak 2.

U ovom Pravilniku u uporabi su sljedeći pojmovi:
1. Emisija je ispuštanje ili istjecanje radioaktivnih tvari u tekućem, plinovitom ili krutom stanju ili ispuštanje energije - ionizirajućih zračenja iz određenog izvora u okoliš.
2. Imisija je koncentracija radioaktivne tvari u određenom mediju na određenom mjestu i u određenom vremenu u okolišu izražena u Bq×kg-1 ili Bq×m-3.
3. Specifično mjerenje je izravno mjerenje ovjerenim mjerilom.
4. Etalon je mjera, mjerilo ili mjerni sustav namijenjen određivanju, pohrani ili obnovi jedinice, odnosno jedne ili više poznatih vrijednosti fizikalne veličine radi prenošenja usporedbom tih vrijednosti na druga
mjerila.
5. Specifično određivanje pojedinih radionuklida jest ispitivanje i mjerenje radionuklida koji su iz uzorka izdvojeni radiokemijskom ili nekom drugom metodom, i potom mjereni brojačima umjerenim odgovarajućim
etalonom za alfa, beta ili gama zračenje, odnosno odgovarajućim spektrometrima.

Članak 3.

Sustavno ispitivanje ionizirajućih zračenja u okolišu jest kontinuirano mjerenje brzine apsorbirane doze i apsorbirane doze u zraku na način, mjestima i u rokovima koji su utvrđeni ovim Pravilnikom.
Ispitivanje vrste i aktivnosti radionuklida propisano ovim Pravilnikom jest gamaspektrometrijska analiza, specifična analiza pojedinog radionuklida i specifično mjerenje.

II. SUSTAVNO ISPITIVANJE IONIZIRAJUĆIH ZRAČENJA, VRSTE I AKTIVNOSTI RADIOAKTIVNIH TVARI U OKOLIŠU
1. ISPITIVANJE BRZINE DOZE I DOZE IONIZIRAJUĆIH ZRAČENJA U OKOLIŠU

Članak 4.

Apsorbirana doza ionizirajućih zračenja u okolišu određuje se termoluminiscentnim dozimetrima (TLD) ili bilo kojom drugom priznatom dozimetrijskom metodom.

Članak 5.

Određivanje apsorbirane doze u zraku provodi se očitavanjem termoluminiscentnih dozimetara (TLD) postavljenim na mjestima utvrđenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku kalendarsku godinu utvrđuje ministar
zdravstva, a provodi se sukladno Tablici 1. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka preračunavaju se na razinu godišnje ekvivalentne doze u milisivertima (mSv).

Članak 6.

Mjerenje brzine apsorbirane doze u zraku provodi se na mjestima utvrđenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 1. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka preračunavaju se u izvješću kao brzina ekvivalentne doze u zraku u milisivertima na sat (mSv×h-1).

2. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA ZRAKA RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 7.

Uzorci zraka sakupljaju se u mjestima utvrđenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 2. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka iskazuju se u Bq×m-3.

3. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA KRUTIH I TEKUĆIH OBORINA RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 8.

Uzorci krutih i tekućih oborina sakupljaju se u mjestima određenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva. Dnevno se na mjestu sakupljanja određuje količina oborina.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 3. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka iskazuju se u Bq×m-3,Bq×m-2 , a količina oborina se iskazuje u mm×m-2.

4. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA TLA RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 9.

Uzorci tla sakupljaju se u mjestima određenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 4. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja radionuklida u tlu iskazuju se u Bq×kg-1, Bq×m-2 i u g×kg-1.

5. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA RIJEKA, JEZERA I MORA RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 10.

Uzorci rječnih voda, sedimenta i vodene biote sakupljaju se u mjestima određenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 5. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja rječne vode iskazuju se u Bq×m-3.
Rezultati ispitivanja sedimenta iskazuju se u Bq×kg-1 i g×kg-1 suhe težine.
Rezultati ispitivanja vodene biote iskazuju se u Bq×kg-1 i g×kg-1 mokre težine.

Članak 11.

Uzorci jezerskih voda sakupljaju se iz mjesta određenih godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 5. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka iskazuju se u Bq×m-3.

Članak 12.

Uzorci morske vode i indikatorskih organizama sakupljaju se u mjestima određenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 5. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja morske vode iskazuju se u Bq×m-3.
Rezultati ispitivanja indikatorskih organizama iskazuju se u Bq×kg-1 i g×kg-1.

6. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA VODE ZA PIĆE RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 13.

Uzorci vode za piće iz vodovoda, iz cisterni i mineralne vode sakupljaju se u mjestima određenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 6. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka iskazuju se u Bq×m-3.

7. ISPITIVANJE ONEŠĆENJA TERMALNIH VODA RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 14.

Uzorci termalnih voda sakupljaju se u mjestima određenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 7. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka iskazuju se u Bq×m-3.

8. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA NAMIRNICA I STOČNE HRANE RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 15.

Sustavno laboratorijsko ispitivanje radioaktivnosti u namirnicama i predmetima opće uporabe provodi se sukladno minimalnom godišnjem programu uzimanja uzoraka namirnica i predmeta opće uporabe koji na prijedlog
Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, uz suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva za namirnice životinjskog podrijetla, donosi ministar zdravstva temeljem članka 27. stavka 6. Zakona o zdravstvenoj ispravnosti i
zdravstvenom nadzoru nad namirnicama i predmetima opće uporabe ("Narodne novine", br. 1/97.-pročišćeni tekst).
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 8. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka iskazuju se za tekuće uzorke u Bq×m-3, za čvrste uzorke u Bq×kg-1, te g×kg-1.
Članak 16.
Uzorci stočne hrane za ispitivanje radioaktivnosti sakupljaju se u mjestima određenim godišnjim planom mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva, uz suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva.
Mjerenje se provodi sukladno Tablici 9. iz Priloga I. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Rezultati ispitivanja iz stavka 1. ovog članka iskazuju se u Bq×kg-1, te g×kg-1.

III. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA RADIOAKTIVNIM TVARIMA U PREDMETIMA OPĆE UPORABE

Članak 17.

Ministar zdravstva na prijedlog Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo donosi minimalni godišnji program uzimanja uzoraka predmeta opće uporabe za ispitivanje onečišćenja radioaktivnim tvarima.
Način uzimanja uzoraka i metode za obavljanje analize i superanalize predmeta opće uporabe obavlja se sukladno Pravilniku o uvjetima glede stručnih djelatnika, prostorija i opreme koje moraju ispunjavati zdravstvene i
druge pravne osobe za obavljanje analiza i superanaliza namirnica odnosno predmeta opće uporabe.

IV. ISPITIVANJE ONEČIŠĆENJA RADIOAKTIVNIM TVARIMA KOD POVIŠENE RADIOAKTIVNOSTI U OKOLIŠU UZROKOVANE LJUDSKOM DJELATNOŠĆU

Članak 18.

U okolini postojećih postrojenja ili građevina gdje je dokazana povišena radioaktivnost uslijed tehnološkog procesa ili drugih ljudskih djelatnosti, u boravišnim i radnim prostorijama gdje se očekuje povišena
radioaktivnost provodi se ispitivanje onečišćenja radioaktivnim tvarima.
Ministar zdravstva za svaki pojedini slučaj utvrđuje koja se mjerenja i analize radioaktivnosti provode.

Članak 19.

Ministar zdravstva može zatražiti posebna ispitivanja tijekom proizvodnje, uvoza ili uporabe bilo kojeg gradiva, te izgradnje, opremanja i uređenja građevine ili postrojenja ako postoji opravdana sumnja da su
gradiva ili oprema onečišćeni radionuklidima.

Članak 20.

Maksimalne granice radioaktivnog onečišćenja graditeljskih materijala koji se upotrebljava u graditeljstvu ne smije biti veća od slijedećih koncentracija aktivnosti:
- 3×102 Bq×kg-1 za 226Ra,
- 2×102 Bq×kg-1 za 232Th i
- 3 ×10 3 Bq×kg-1 za 40K,
i ako je udovoljeno uvjetu:
gdje su:
CRa - koncentracija 226Ra u Bq×kg-1,
CTh - koncentracija 232Th u Bq×kg-1,
CK - koncentracija 40K u Bq×kg-1.

Članak 21.

Ako se utvrdi da je aktivnost radionuklida u bilo kojem dijelu okoliša takva da može uzrokovati ozračenje skupine pojedinaca ili pučanstva iznad propisanih granica, uzimajući u obzir i vanjsko ozračenje taj dio
okoliša smatra se radioaktivno onečišćenim.
Dio okoliša iz stavka 1. ovoga članka mora se odmah izolirati, moraju se zaustaviti uporaba ili promet radionuklidima onečišćenih namirnica i predmeta, treba poduzeti mjerenje radioaktivnog onečišćenja i utvrđivanje
vrste i aktivnosti pojedinih radionuklida, te po potrebi pristupiti drugim zaštitnim mjerama i uklanjanju onečišćenja.
Postupci uklanjanja radioaktivnog onečišćenja s ljudi, te iz vode, hrane, tla, gradiva, površina, zaštitnih odijela, posteljnog rublja i slične opreme provodi se na način opisan u Prilogu II. ovoga Pravilnika koji
je njegov sastavni dio, te na svaki drugi učinkoviti način za uklanjanje radionuklida iz okoliša.

V. SUSTAVNA ISPITIVANJA IONIZIRAJUĆIH ZRAČENJA I ONEČIŠĆENJA RADIOAKTIVNIM TVARIMA U OKOLIŠU NUKLEARNOG POSTROJENJA

Članak 22.

Sustavno ispitivanje ionizirajućih zračenja, te radionuklida i njihove aktivnosti u okolišu nuklearnog postrojenja provodi se nadzorom emisije i imisije u normalnim uvjetima i u nuklearnoj nesreći.
Sustavno ispitivanje ionizirajućih zračenja, te radionuklida i njihovih aktivnosti u normalnim uvjetima obavlja se na način, u opsegu i u rokovima utvrđenim ovim Pravilnikom, a u slučaju izvanrednog događaja
ispitivanja i mjerenja provode se sukladno Državnom planu i programu za slučaj izvanrednog događaja.

Članak 23.

Nazočnost radioaktivnih tvari u okolišu nuklearnog postrojenja ispituje se nadzorom emisije i imisije u normalnim uvjetima i u slučaju izvanrednog događaja.
Udio radionuklida u okolišu nuklearnog postrojenja određuje se u zraku, vodi i hranidbenom lancu mjerenjem doze vanjskog ozračenja i određivanjem drugih parametara koji utječu na udio i raspodjelu radionuklida o
okolišu.

Članak 24.

Svrha nadzora emisije i imisije radionuklida iz nuklearnog postrojenja je:
1. utvrđivanje prijenosnih puteva radionuklida i kritičnih skupina ljudi;
2. procjena primljenih doza za kritične skupine ljudi, kolektivnih doza i nadzor da doze ne premašuju granične doze za određeno nuklearno postrojenje;
3. nadzor nad emisijom za određeno postrojenje;
4. provjera i možebitno poboljšanje prihvaćenih matematičkih modela za procjenu primljenih doza i
5. izvješćivanje javnosti.

1. NADZOR EMISIJE

Članak 25.

Emisija se mjeri neprekidno i to mjerenje obuhvaća određivanje pojedinačnih aktivnosti svih značajnih ispuštenih radionuklida na svim mjestima ispuštanja, brzine doze vanjskog ozračivanja na lokacijama unutar
ograde postrojenja, te nadzor meteoroloških i hidroloških uvjeta.
Mjerenja iz stavka 1. ovog članka, odnose se na redovite emisije, planirane izvanredne emisije i emisije u slučaju izvanrednog događaja.

2. NADZOR IMISIJE

Članak 26.

Imisija se mjeri određivanjem koncentracije pojedinačnih radionuklida u okolišu nuklearnog postrojenja u svrhu:
1. određivanja kolektivnih doza kritičnih skupina ljudi neovisno o izmjerenim vrijednostima emisije;
2. nadzora možebitnih promjena aktivnosti pojedinih radionuklida u različitim medijima i bioindikatorima koje mogu nastati u duljim vremenskim razdobljima kao posljedica emisije ili drugih vanjskih utjecaja;
3. vrednovanja kriterija temeljem kojih su utvrđene razine emisije za pojedino nuklearno postrojenje i
4. provjere ispravnosti rada sustava za pročišćavanje efluenata odnosno sigurnosnih i zaštitnih mjera.

Članak 27.

Ispitivanje imisionih vrijednosti pojedinih radionuklida na niskoj razini aktivnosti obuhvaća i sve ostale značajnije radionuklide prirodnog i umjetnog podrijetla u okolišu nukleranog postrojenja što nisu
posljedica emisija iz tog nuklearnog postrojenja, a doprinose ukupnom ozračenju čovjeka.

Članak 28.

Ispitivanje imisionih vrijednosti u okolišu nuklearnog postrojenja obuhvaća:
1. određivanje doze uzrokovane vanjskim ozračivanjem (submerzijsko ozračivanje i ozračivanje s podloge) i
2. određivaje doze uzrokovane unutarnjim ozračivanjem (inhalacija i ingestija radionuklida unošenjem vode i hrane u organizam).

Članak 29.

Mjesta uzimanja uzorka i mjerenja određuju se u okolišu nuklearnog postrojenja tako da se na njima mogu najprije otkriti utjecaji emisije.
Broj mjesta za uzimanje uzoraka i učestalost mjerenja ovisi o značajkama lokacije nuklearnog postrojenja, gustoći naseljenosti i stupnju ugroženosti.
Učestalost uzimanja uzorka odnosno mjerenja kod kontinuiranog uzimanja uzorka mora biti prilagođena vremenu poluraspada radionuklida, vremenu potrebnom za prijenos radionuklida prijenosnim putem do čovjeka i trajanju
nekontinuiranih emisija.
Mjerni rezultati periodično uzetih uzoraka moraju biti poznati korisniku nuklearnog postrojenja tijekom sljedećeg razdoblja uzimanja iste vrste uzorka.

Članak 30.

Pri ispitivanju prijenosnog puta radionuklida hranidbenim lancem mora se osigurati takav izbor uzoraka da se može procijeniti godišnje unošenje radionuklida u organizam čovjeka iz kritične skupine ljudi. Pri tom
moraju se osigurati ovi uvjeti:
1. ispitni uzorci moraju se uzeti što bliže kraju hranidbenog lanca, tj. uzorak mora biti po mogućnosti namirnica odnosno dio namirnice koja se konzumira;
2. namirnice moraju biti tipične za područje na kojem je nuklearno postrojenje, odnosno na tom području se proizvode;
3. netipične namirnice uzimaju se za uzorak ako se njima utvrđuju prijenosni putevi kod kojih se očekuje najveći utjecaj emisija (kritična skupina ljudi i kritični put);
4. kod izbora namirnica biljnog podrijetla prednost imaju namirnice od kojih se upotrebljavaju listovi velike površine i koje duže sazrijevaju;
5. tijekom nadzora treba birati uvijek iste namirnice kako bi se moglo uspoređivati rezultate ispitivanja tijekom niz godina;
6. tlo se nadzire na mjestima gdje se očekuje najveći utjecaj emisije i nagomilavanje dugoživućih radionuklida.
Članak 31.
Korisnik nuklearnog postrojenja utvrđuje godišnji program ispitivanja imisije koji sadrži:
1. značajke okoliša i prijenosni put do čovjeka,
2. radionuklide koji se ispituju,
3. način mjerenja, obradbe i uzimanja uzorka,
4. oznaku mjesta na kojima se uzimaju uzorci ili izvode mjerenja,
5. gustoću naseljenosti,
6. učestalost uzimanja uzorka i mjerenja,
7. mjerne veličine i njihove mjerne jedinice,
8. poredbu mjerenja i
9. kriterije osiguranja i održavanja kvalitete mjerenja.
Program treba biti izrađen u obliku tablica i mapa i dostavljen ministru zdravstva na odobrenje najkasnije do 30. studenog tekuće godine za sljedeću godinu.

Članak 32.

Korisnik nuklearnog postrojenja do kraja ožujka dostavlja ministru zdravstva izvješće o rezultatima ispitivanja emisije i imisije za prethodnu godinu.

VI. UVJETI KOJIMA MORA UDOVOLJITI PRAVNA OSOBA ZA DOBIVANJE OVLAŠTENJA ZA OBAVLJANJE SUSTAVNIH ISPITIVANJA IONIZIRAJUĆIH ZRAČENJA I ONEČIŠĆENJA OKOLIŠA RADIOAKTIVNIM TVARIMA

Članak 33.

Poslovi sustavnog ispitivanja ionizirajućih zračenja i radioaktivnih tvari u okolišu su:
1. Ispitivanje brzine apsorbirane doze i apsorbirane doze ionizirajućih zračenja u okolišu,
2. Ispitivanje vrste radionuklida i njihove aktivnosti u okolišu: u zraku, tlu krutim i tekućim oborinama, moru, rijekama, jezerima i vodama.
3. Ispitivanje vrste radionuklida i njihove aktivnosti u vodi za piće, namirnicama i predmetima opće uporabe,
4. Ispitivanje vrste radionuklida i njihove aktivnosti u stočnoj hrani,
5. Ispitivanje vrste radionuklida i njihove aktivnosti u gradivima koje koristi graditeljstvo u stambenim prostorijama.

Članak 34.

Ovlaštenje za obavljanje poslova sustavnih ispitivanja iz članka 33. stavka 1., točke 1., 2. i 3. ovoga Pravilnika daje ministar zdravstva, za poslove iz članka 33. stavka 1. točke 4. ministar zdravstva uz
prethodnu suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva, te za poslove iz članka 33., stavka 1. točke 5. uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za prostorno uređenje i ministra nadležnog za graditeljstvo.

Članak 35.

Pravna osoba koja je dobila ovlaštenje za obavljanje poslova sustavnog ispitivanja iz članka 33. ovoga Pravilnika obvezna je do 30. studenoga tekuće godine za sljedeću godinu izraditi godišnji program provedbe
poslova sustavnog ispitivanja za koje je dobila ovlaštenje, a odobrenje za provedbu ovog programa daje ministar zdravstva.
Program iz stavka 1. ovog članka ovlaštena pravna osoba izrađuje temeljem godišnjeg plana mjerenja koji za svaku godinu utvrđuje ministar zdravstva.

Članak 36.

Ovlaštena pravna osoba za obavljanje sustavnih ispitivanja dužna je voditi evidenciju o poslovima sustavnog ispitivanja, a jednom godišnje i izvijestiti ministra zdravstva i Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja
o obavljenim poslovima iz programa provedbe sustavnih ispitivanja.
Godišnje izvješće o rezultatima sustavnih ispitivanja mora sadržavati:
1. Uvodno objašnjenje (pravnu osnovu ispitivanja, podatke o početku ispitivanja, posebna zapažanja tijekom izvedbe programa, možebitna odstupanja od programa),
2. Vrednovanje mjernih podataka s procjenom doza,
3. Tablični prikaz propisanog programa mjerenja,
4. Tablični prikaz obrađenih rezultata.
Tablični prikaz obrađenih mjernih rezultata mora sadržavati:
- mjerne podatke preračunate na prosjek vremenskog razdoblja uzorkovanja s navedenim mjernim jedinicama i procjeni cjelokupne pogreške rezultata ispitivanja,
- podatke o vremenu i kraju uzimanja uzoraka, srednju godišnju ili drugu reprezentativnu vrijednost dobivenu na temelju podataka
- vrijednost uporabljenu pri vrednovanju godišnje procjene doze.
Ovlaštena pravna osoba pri proračunu izloženosti ionizirajućem zračenju obvezno rabi pretpostavke koje su opisane u Prilogu III. ovoga Pravilnika koji je njegov sastavni dio.
Ovlaštena pravna osoba mora dokumentaciju o sustavnim ispitivanjima prema ovom Pravilniku čuvati deset godina u svojoj arhivi ili je predati Hrvatskom zavodu za zaštitu od zračenja ako prestane obavljati sustavna
ispitivanja za koja je imala ovlaštenje.

Članak 37.

Ispravnost načina određivanja aktivnosti provjerava se periodičnim poredbenim mjerenjima istih uzoraka.
Provjeru iz stavka 1. ovog članka obavljaju ovlaštene pravne osobe koje udovoljavaju uvjetima za obavljanje tih poslova.

Članak 38.

Metodologija uzimanja, pripreme i mjerenje uzoraka sastavni je dio programa ispitivanja. Pri određivanju metodologije primjenjuju se mjerila, tehničke norme i druge norme za osiguravanje kakvoće proizvoda i usluga
što su određene za tu svrhu.

Članak 39.

Ako ustanovi povišeno radioaktivno onečišćenje okoliša radioaktivnim tvarima, ovlaštena pravna osoba neodgodivo izvješćuje Ministarstvo zdravstva Republike Hrvatske i Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 40.

Provedbu mjerenja brzine apsorbirane doze i apsorbirane doze ionizirajućih zračenja u okolišu, te ispitivanje sadržaja i aktivnosti radioaktivnih tvari sukladno odredbama ovoga Pravilnika potrebno je osigurati u
roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika.

Članak 41.

Sva ispitivanja vrste radionuklida i njihove aktivnosti u vodi za piće, namirnicama, predmetima opće uporabe, životinjskoj hrani, gradivima u graditeljstvu i u stambenim prostorijama osim ispitivanja iz članka 32.
ovoga Pravilnika financira se na teret nadležnog tijela ili pravne odnosno fizičke osobe koja je dostavila uzorak radi ispitivanja.
Provedbu poslova sustavnog ispitivanja ionizirajućih zračenja, vrste i aktivnosti radioaktivnih tvari u oklolišu nuklearnog postrojenja financira vlasnik ili korisnik nuklearnog postrojenja.

Članak 42.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o mjestima, metodama i rokovima ispitivanja kontaminacije radioaktivnim tvarima, ("Narodne novine" 53/91), Pravilnik o maksimalnim
granicama radioaktivne kontaminacije čovjekove okoline i obavljanju dekontaminacije ("Narodne novine", 53/91) Pravilnik o uvjetima uz koje se mogu stavljati u promet i upotrebljavati pitka voda, živežne
namirnice i predmeti opće uporabe što sadrže radioaktivne tvari iznad određenih granica aktivnosti ("Narodne novine", 53/91.) i Pravilnik o uvjetima uz koje se mogu stavljati u promet i upotrebljavati za
prehranu životinja stočna hrana i sirovine za izradu krmnih smjesa za prehranu životinja što sadrže radioaktivne tvari iznad određenih granica aktivnosti ("Narodne novine", 53/91.).

Članak 43.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od objave u "Narodnim novinama".
Klasa: 011-01/00-01/0112
Urbroj: 534-02-30-00-0001
Zagreb, 31. kolovoza 2000.

Ministar
prof. dr. sc. Ana Stavljenić-Rukavina, v. r.

```

PRILOG I.
ELEMENTI ZA IZRADBU PROGRAMA ISPITIVANJA BRZINE DOZE ZRAČENJA I NAZOČNOSTI RADIOAKTIVNIH TVARI U OKOLIŠU

	Vrsta i opis			Mjesto uzorkovanja 			Učestalost 	Učestalost
	mjerenja			(najmanji broj mjesta)			uzorkovanja	mjerenja
	1					2				3		4
1. IZRAVNO OZRAČIVANJE
1.1.T	TL dozimetar			1 m iznad tla				2 puta godišnje	neprekidno polugodišnje
					najmanje 100 mjesta 					izlaganje
1.2.D	Neprekidno mjerenje brzine	1 m iznad tla
	apsorbirane doze u zraku s 	odabrana mjesta na kojima se može brzo			neprekidno automatsko
	automatskim alarmnim sustavom	uočiti nuklearna nesreća (25 mjesta)			mjerenje

	Vrsta i opis 		Mjesto 		Vrsta				Učestalost	Učestalost
	mjerenja		uzorkovanja 	uzorka				uzorkovanja	mjerenja	Napomena
	1			2		3				4		5		6
2. ZRAK
2.1.B	Ukupna beta aktivnost 	Zagreb		oko 100 m3 zraka crplje- 	svakodnevno	svakodnevno	120 sati nakon
	zraka 					nog preko filter papira 					uzorkovanja
						1 m iznad tla
2.2.J	Specifično mjerenje 131I Zagreb		neprekidno crpljenje zraka 	neprekidno	svaka dva	bitno za
						preko filtera za jod (stak-	skupljanje	tjedna;		slučaj akciden-
						lena mikrofibra+aktivni 			po potrebi	talnih
						ugljen+TEDA) 			emisija
2.3.G	Gamaspektrometrija s 	Zagreb +	neprekidno crpljenje zraka	zbrojni mjesečni mjesečno
	visokim razlučivanjem	jedno mjesto	(cca 30 000 m3) preko filter 	uzorci;
						papira 1 m iznad tla		zbrojni tromje-
										sečni		tromjesečno
										uzorci
2.4.S	Specifično određivanje	Zagreb		neprekidno crpljenje zraka	zbrojni 	polugodišnje
	90Sr					(cca 30 000 m3) preko filter 	polugodišnji
						papira 1 m iznad tla		uzorci

3. KRUTE I TEKUĆE OBORINE
3.1.B	Ukupna beta aktivnost 	Zagreb		dnevna oborina skupljena preko 	zbrojni mjesečni uzorak		mjesečno
						lijevka postavljenog 1m iznad tla
3.2.G	Gamaspektrometrija s 	Zagreb		dnevna oborina skupljena preko 	zbrojni tromjesečni		tromjesečno;
	visokim razlučivanjem	+ 6 mjesta	lijevka postavljenog 1m iznad   uzorak;				polugodišnje
						tla				zbrojni polugodišnji
										uzorak
3.2.1.G	Gamaspektrometrija s 	Zagreb		oborina skupljena vazelinskom	zbrojni mjesečni uzorak		mjesečno
	visokim razlučivanjem			pločom
3.3.S	Specifično određivanje	Zagreb		dnevna oborina skupljena preko 	zbrojni tromjesečni		tromjesečno;
	90Sr	+ 2 mjesta 			lijevka postavljenog 1 m iznad  uzorak;				polugodišnje
						tla				zbrojni polugodišnji
										uzorak
3.4.H	Specifično određivanje 3H Zagreb	dnevna oborina skupljena preko	zbrojni godišnji uzorak		godišnje
	+ 2 mjesta				lijevka postavljenog 1 m iznad tla
3.3.P	Specifično određivanje	Zagreb		dnevna oborina skupljena preko 	zbrojni godišnji uzorak		godišnje
	239,240Pu				lijevka postavljenog 1 m iznad tla
```

```

		Vrsta i opis 	Mjesto  	Vrsta uzorka		Učestalost 		Učestalost
		mjerenja	uzorkovanja				uzorkovanja		mjerenja
		1		2		3			4			5

4. TLO
4.1.G	Gamaspektrometrija s 	Zagreb		neobrađeno tlo slojevi: jednokratno proljetno	polugodišnje
	visokim razlučivanjem	+ 5 mjesta	0-5;5-10;10-15 cm	i jesensko uzorkovanje
						obrađeno tlo slojevi:
						0-10;10-20;20-30 cm
4.2.S	Specifično određivanje	Zagreb		neobrađeno tlo slojevi:	jednokratno proljetno	polugodišnje
	90Sr			+ 5 mjesta	0-5;5-10;10-15 cm	i jesensko uzorkovanje
						obrađeno tlo slojevi:
						0-10;10-20;20-30 cm
4.3.P	Specifično određivanje	Zagreb		neobrađeno tlo slojevi:	jednokratno proljetno	godišnje
	239,240Pu				0-5;5-10;10-15 cm	uzorkovanje

	Vrsta i opis 		Mjesto uzorkovanja 			Vrsta uzorka	Učestalost 	Učestalost
	mjerenja		(najmanji broj mjesta)					uzorkovanja	mjerenja
	1				2				3		4		5

5. VODE U PRIRODI
5.1. RIJEKE
5.1.G	Gamaspektrometrija s 	Drava (Varaždin, Osijek)		riječne vode na	jednokratni	polugodišnje
	visokim razlučivanjem	Sava(Harmica,Zagreb,Sisak,Županja)	referentnom	uzorak
				Dunav (Batina,Vukovar)mjestu, 50 l
				Krka (Skradin)
				Neretva (Opuzen)
5.1.S	Specifično određivanje	Drava (Varaždin, Osijek)		riječne vode na	jednokratni	polugodišnje
	90Sr			Sava (Harmica, Zagreb, Sisak, Županja)	referentnom	uzorak
				Dunav (Batina,Vukovar)			mjestu, 50 l
				Krka (Skradin)
5.1.H	Specifično određivanje	Drava (Varaždin,Osijek)			riječne vode na	jednokratni 	polugodišnje
	3H			Sava (Zagreb)				referentnom	uzorak
				Dunav (Vukovar)	mjestu, 2 l
				Krka (Skradin)
5.1.R	Specifično određivanje	Drava (Varaždin, Osijek)		riječne vode na	jednokratni 	polugodišnje
	226Ra			Sava (Zagreb)				referentnom	uzorak
				Dunav (Vukovar)	mjestu, 2 l
				Krka (Skradin)
5.1.1. SEDIMENTI I VODENI BILJNI SVIJET
5.1.1.G	Gamaspektrometrija s 	Drava (Varaždin, Osijek)				jednokratno	polugodišnje
	visokim razlučivanjem	Sava (Harmica, Zagreb, Sisak, Županja)
				Dunav (Batina,Vukovar)
				Krka (Skradin), Neretva (Opuzen)
5.1.2.S	Specifično određivanje	Drava (Varaždin, Osijek)		jednokratno	polugodišnje
	90Sr 		Sava (Harmica, Zagreb, Sisak, Županja)
			Dunav (Batina,Vukovar)
			Krka (Skradin)
5.2. JEZERA
5.2.G	Gamaspektrometrija s 	Plitvička jezera			vode na referent- jednokratni	polugodišnje
	visokim razlučivanjem	Vransko jezero (Zadar)			nom mjestu, 50 l  uzorak
5.2.S	Specifično određivanje	Plitvička jezera			vode na referent- jednokratni	polugodišnje
	90Sr			Vransko jezero (Zadar)			nom mjestu, 50 l  uzorak
5.3. MORE
5.3.G	Gamaspektrometrija s 	Rovinj, Rijeka, Split, Dubrovnik,	more na referent- jednokratni	polugodišnje
	visokim razlučivanjem	Plominski i Kaštelanski zaljev		nom mjestu, 100 l uzorak
5.3.S	Specifično određivanje	Rovinj, Rijeka, Split, Dubrovnik,	more na referent- jednokratni	polugodišnje
	90Sr			Plominski i Kaštelanski zaljev		nom mjestu, 100 l uzorak
5.3.R	Specifično određivanje	Plominski i Kaštelanski zaljev		more na referent- jednokratni	polugodišnje
	226Ra			nom mjestu, 2 l	uzorak
5.3.1.G	Gamaspektrometrija s 	Rovinj, Rijeka, Split, Dubrovnik,	indikatorski orga- jednokratni	polugodišnje
	visokim razlučivanjem	Plominski i Kaštelanski zaljev		nizmi, dvije vrste uzorak

6. VODA ZA PIĆE
6.1.G	Gamaspektrometrija s 	-crpilišta vodovoda			voda, 50 l		jednokratno sakuplja-	mjesečno
	visokim razlučivanjem	40 mjesta							nje; mjesečno
6.1. S	Specifično određivanje	-crpilišta vodovoda			voda, 50 l		jednokratno sakuplja-	godišnje
	90Sr	40 mjesta									nje; godišnje
6.1.H	Specifična analiza	-crpilišta vodovoda			voda, 1 l		jednokratno sakuplja-	godišnje
	3H 	40 mjesta									nje; godišnje
6.2.G	Gamaspektrometrija s 	Zagreb					vodovodna voda, 50 l	zbrojni mjesečni	mjesečno;
	visokim razlučivanjem	+ 5 mjesta		 					uzorak; jednokratno	polugodišnje
6.2.S	Specifično određivanje	Zagreb					vodovodna voda, 50 l	zbrojni tromjesečni	tromjesečno
	90Sr			uzorak
6.2.H	Specifično određivanje	Zagreb					vodovodna voda, 2 l	jednokratno 		polugodišnje
	3H 											uzorkovanje
6.2.R	Specifično određivanje	Zagreb					vodovodna voda		zbrojni tromjesečni	tromjesečno
	226Ra											uzorak
6.3.G	Gamaspektrometrija s 	5 mjesta				voda iz cisterni, 50 l	jednokratni uzorak	godišnje
	visokim razlučivanjem
6.3.S	Specifično određivanje	5 mjesta				voda iz cisterni, 50 l	jednokratni uzorak	godišnje
	90Sr
6.4.G	Gamaspektrometrija s 	Jamnica, Lipik, 			mineralna voda, 50 l	jednokratni uzorak	polugodišnje
	visokim razlučivanjem
6.4.R	Specifično određivanje	Jamnica, Lipik 				mineralna voda, 2 l	jednokratni uzorak	polugodišnje
	226Ra
```

```

	Vrsta i opis 		Mjesto uzorkovanja  	Vrsta uzorka	Učestalost 		Učestalost
	mjerenja		(najmanji broj mjesta)			uzorkovanja		mjerenja
	1				2			3	4			5

7. TERMALNE VODE
7.1.G	Gamaspektrometrija s 	5 mjesta	voda na izvoru, 50 l	jednokratni uzorak	godišnje
	visokim razlučivanjem
7.2.R	Specifično određivanje	5 mjesta	voda na izvoru, 2 l	jednokratni uzorak	godišnje
	226Ra

	Vrsta i opis 		Mjesto uzorkovanja 	Vrsta uzorka		Učestalost 		Učestalost
	mjerenja		(najmanji broj mjesta)				uzorkovanja		mjerenja
	1				2		3			4			5

8. HRANIDBENI LANAC
8.1. MLIJEKO
8.1.G	Gamaspektrometrija s 	Zagreb + 6 mjesta	dnevno skupljanje u 	zbrojni mjesečni 	godišnje
	visokim razlučivanjem				zbrojni mjesečni uzorak	uzorak
8.1.S	Specifično određivanje	Zagreb + 6 mjesta	dnevno skupljanje u 	zbrojni mjesečni 	godišnje
	90Sr						zbrojni mjesečni uzorak	uzorak
8.1.J	Specifično određivanje 	1 mjesto		jednokratni uzorak 5 l	jedan puta mjesečno u	do 6 uzoraka
	131I						svježeg mlijeka		vrijeme ispaše		godišnje
8.2. OSTALA LJUDSKA HRANA
8.2.G.	Gamaspektrometrija s 	5 mjesta		sezonsko uzorkovanje:	jednokratni uzorak	godišnje
	visokim razlučivanjem	 			voće, povrće, jaja, meso,
							ribe, žitarice
8.2.S.	Specifično određivanje	5 mjesta		sezonsko uzorkovanje:	jednokratni uzorak	godišnje
	90Sr						voće, povrće, jaja, meso,
							kosti ribe, žitarice

9.1. STOČNA HRANA
9.1.G	Gamaspektrometrija s 	5 mjesta		sezonsko uzorkovanje:	jednokratni		godišnje
	visokim razlučivanjem				trava i lucerna dva  	uzorak
							otkosa,silaža,koncentrat
9.1.S	Specifično određivanje	5 mjesta		sezonsko uzorkovanje:	jednokratni		godišnje
	90Sr						trava i lucerna dva 	uzorak
				 otkosa,		silaža, koncentrat
```

```

PRILOG III
PRETPOSTAVKE DEFINIRANE ZA PRORAČUN IZLOŽENOSTI IONIZIRAJUĆEM ZRAČENJU
I. Putevi izlaganja:
1.	širenje radionuklida zrakom
1.1	Izlaganje beta zračenju
1.2	Izlaganje gama zračenju
1.3	Izlaganje gama zračenju od radionuklida nataloženih na površini tla
1.4	Zrak-biljke
1.5	Zrak-krmiva (biljna hrana)-krava-mlijeko
1.6	Zrak-krmivo-životinja-meso
1.7	Udahnuti zrak
1.8	Majčino mlijeko
2. širenje radionuklida vodom:
2.1	Zadržavanje na sedimentu
2.2	Pitka voda
2.3	Voda - riba
2.4	Napajalište-krava-mlijeko
2.5	Napajalište-životinja-meso
2.6	Umjetno zalijevanje vodom- krmivo- krava-mlijeko
2.7	Umjetno zalijevanje vodom- krmivo- životinja-meso
2.8	Umjetno zalijevanje-biljki
2.9	Majčino mlijeko
II. Životne navike referentne osobe
Za izračunavanje ozračenja referentne osobe od ionizirajućih zračenja uzimaju se sljedeće vrijednosti potrošnje namirnica (prehrambene navike), stupanj disanja i vremena zadržavanja:

Namirnice			Godišnja potrošnja referentne osobe ( kg /godina)	Zaštitni faktor
i stopa disanja		Dob < 1	Dob 1-2 Dob 2-7 Dob 7-12 Dob 12-17 	Dob > 17 	za kritičnu
			godine	godine	godina	godina	 godina		godina		skupinu
Voda za piće		70	250	440	440	 440		440		2
Ribe (slatka voda)	-	-	-	5	 5		10		4
Mlijeko (i mliječni	851)	200	200	200	 200		200		3
proizvodi)		1002)
			45
Meso (i mesni		5	10	40	50	 70		75		2
proizvodi)
Žitarice i proizvodi 	10	30	80	95	 110		110		2
od žitarica
Voće i voćni sokovi	35	50	50	50	 50		60		2
Korjenasto povrće i 	30	50	50	50	 50		60		2
krumpir
Lisnato povrće		20	20	20	20	 0		40		2
Stopa disanja
(m3 /godina)		1000	1900	3200	5600	 7300		8100		1

		Zadržavanje				Trajanje
Putovi ozračenja
a) 	Izravno ozračenje s nataloženih radionuklida
	Zadržavanje u otvorenom prostoru		1000 sati
	Zaštitni faktor za boravak u kući 		5
b)	Beta zračenje u zraku
	Zadražavanje u otvorenom prostoru		2000 sati
	Zaštitni faktor za boravak u kući		0
c)	Gama zračenje iz zraka
	Zadržavanje u otvorenom prostoru 		2000 sati
	Zaštitni faktor za zadržavanje u zraku		4
d)	Gama zračenje s radionuklida nataloženih na tlu
	Zadržavanje u otvorenom prostoru		2000 sati
	Zaštitni faktor za boravak u kući
e)	Udisanje radionuklida
	Zadržavanje u otvorenom prostoru		2000 sati
	Zaštitni faktor za boravak u kući		8
f)	Zadržavanje na sedimentu			1000 sati

III. Ostale pretpostavke:
Maksimalna dopuštena koncentracija aktivnosti radionuklida određuje se na sljedeći način:
1. Određivanje maksimano dopuštene koncentracije aktivnosti u zraku:
1.1. Za kontinuirano strujanje zraka Q104 m3h-1 koncentracija radionuklida r, Cr ne smije biti viša od:

1.2. Za kontinuirano strujanje zraka između 104 m3h-1  Q  105 m3h-1 ne smije biti više od:

gdje je:g -	starosna skupina
	e -	koeficijent inhalacije za starosnu skupinu g, sukladno Tablici 3. 4. 5. 6. 7a. i 7b
		Pravilnika o granicama izlaganja ionizirajućim zračenjima, te o uvjetima izlaganja u
		posebnim okolnostima i za provedbe intervencija u izvanrednom događaju ("Narodne novine"
		broj 108/99).
	Vg-	količina udahnutog zraka u jednoj godini od strane pripadnika starosne grupe g (Tablica III.1 ).
 		Ako se radi o smjesi radionuklida treba se koristiti zbrojem.
2. Određivanje koncentracija aktivnosti u volumnom metru zraka za submerziju
2.1. Za kontinuirano strujanje zraka Q104 m3h-1 koncentracija radionuklida r, Cr ne smije biti viša od:

2.2. Za kontinuirano strujanje zraka između 104 m3h-1  Q  105 m3h-1 ne smije biti više od:

gdje je:	e (g) -	pretvorbeni koeficijent doze po jedinici aktivnosti za odrasle osobe sukladno
			Tablici 3. 4. 5. 6. 7a. i 7b Pravilnika o granicama izlaganja ionizirajućim
			zračenjima, te o uvjetima izlaganja u posebnim okolnostima i za provedbe
			intervencija u izvanrednom događaju (ŻNarodne novineŽ, broj 108/99).
Za smjesu radionuklida treba primijeniti zbroj.
3. Utvrđivanje maksimalno dopuštene koncentracije aktivnosti za vodu
Koncentracija radionuklida vrste r prosječno u jednoj godini u volumnom metru vode ne smije biti viša od:

gdje je:
 	Vg - 	količina konzumirane pitke vode po osobi u jednoj godini,
	e(g) - 	pretvorbeni koeficijent doze po jedinici aktivnosti za odrasle osobe sukladno
		Tablici 3. 4. 5. 6. 7a. i 7b Pravilnika o granicama izlaganja ionizirajućim zračenjima,
		te o uvjetima izlaganja u posebnim okolnostima i za provedbe intervencija u izvanrednom
		događaju ("Narodne novine", broj 108/99).
```

Pravilnik, NN 86/2000-1792
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)