## Zakon o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima

### NN 117/2003 (23.7.2003.), Zakon o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima

# HRVATSKI SABOR

if !supportEmptyParas endif

1634

Na teme­lju članka 88. Ustava Republike
Hrvatske, donosim

if !supportEmptyParas endif

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SPRJEČAVANJU NEREDA NA ŠPORTSKIM NATJECANJIMA

Proglašavam Zakon o sprječavanju nereda na
športskim natjecanjima, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 15. srp­nja
2003.

Broj: 01-081-03-2630/2
Zagreb, 18. srp­nja 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O SPRJEČAVANJU NEREDA NA ŠPORTSKIM NATJECANJIMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Svrha je ovoga Zakona osiguravanje sigurnosti
gledatelja, natjecatelja i drugih sudionika športskog natjecanja ili športske
priredbe i stvaranje okruženja koje sprječava, suzbija i sankcionira nedolično
ponašanje, nerede, te nasilje, prije, za vrijeme i nakon športskog natjecanja
ili športske priredbe, zaštita gledatelja koji se dolično ponašaju, zaštite
drugih građana i njihove imovine i imovine pravnih osoba te stvaranje uvjeta da
športsko natjecanje ili športska priredba što više pridonosi kvaliteti života
građana, osobito mladeži.

Članak
2.

Ovim se Zakonom
propisuju:

– protupravna ponašanja
prije, za vrijeme i nakon športskog natjecanja ili športske priredbe (u
daljnjem tekstu: športsko natjecanje),

– obveze i odgovornosti
športskih udruga, ustanova i trgovačkih društava (u daljnjem tekstu: športski
klub) koji su organizatori ili sudjeluju u športskom natjecanju, te športskih
saveza i drugih športskih udruga više razine,

– posebni uvjeti koje
mora ispunjavati športski objekt i obveze vlasnika ili korisnika športskog
objekta,

– obveze i odgovornosti
gledatelja športskog natjecanja, osobito ograničavanja u mogućnosti
prisustvovanja športskom natjecanju,

– obveze i odgovornosti
športaša, trenera, sudaca i drugih osoba koje vode športsko natjecanje,

– obveze i odgovornosti
sredstava javnog priopćavanja,

– obveze i ovlasti ministarstva
nadležnog za šport i ministarstva nadležnog za unutarnje poslove u provođenju
ovoga Zakona,

– prekršaji i sankcije
za protupravna ponašanja propisana ovim Zakonom.

Članak 3.

(1) Športskim
natjecanjem u smislu ovoga Zakona smatra se svako pojedino natjecanje u okviru
sustava športskih natjecanja uspostavljenog na temelju Zakona o športu, u kome
se natječu domaći i gostujući športski klub.

(2) Športskim klubom u
smislu ovoga Zakona smatra se svaka udruga, ustanova ili trgovačko društvo koje
sudjeluje u športskom natjecanju.

(3) Organizatori
športskog natjecanja u smislu ovoga Zakona jesu športski klubovi, športski
savezi, športske udruge više razine i druge pravne ili fizičke osobe koje
organiziraju športsko natjecanje.

(4) Športskim objektom
u smislu ovoga Zakona smatra se, pored športskog objekta prema odredbama Zakona
o športu, i drugi zatvoreni ili otvoreni objekt koji služi obavljanju drugih
djelatnosti kada se povremeno koristi za športsko natjecanje.

(5) Alkoholnim pićem u
smislu ovoga Zakona smatra se svako piće koje sadrži alkohol.

Članak 4.

 Protupravnim ponašanjem u smislu ovoga Zakona
smatra se:

–
posjedovanje ili konzumiranje alkoholnih pića (osim bez­alkoholnog piva) ili
opojnih droga, te posjedovanje pirotehničkih sredstava, oružja i drugih
sredstava pogodnih za nanošenje ozljeda ili za stvaranje nereda i nasilja od
strane osoba koje dolaze na športska natjecanja, u razdoblju od dva sata prije
početka do dva sata nakon završetka športskog natjecanja, a u sredstvima javnog
prijevoza tijekom čitavog razdoblja od početka odlaska na športsko natjecanje
pa do dolaska na prostor športskog objekta,

–
unošenje u športski objekt alkoholnih pića, opojnih droga, pirotehničkih
sredstava, oružja i drugih sredstava pogodnih za nanošenje ozljeda ili za
stvaranje nereda i nasilja,

–
unošenje i isticanje transparenta, zastave ili druge stvari s tekstom, slikom,
znakom ili drugim obilježjem koje iskazuje ili potiče mržnju ili nasilje na
temelju rasne, nacionalne ili vjerske pripadnosti ili neke druge posebnosti,

–
bacanje predmeta u natjecateljski prostor ili gledateljski prostor,

–
pjevanje pjesama ili dobacivanje poruka čiji sadržaj iskazuje ili potiče mržnju
ili nasilje na temelju rasne, nacionalne ili vjerske pripadnosti ili neke druge
posebnosti,

–
paljenje i bacanje pirotehničkih sredstava,

–
paljenje navijačkih rekvizita i drugih predmeta,

–
pozivanje i poticanje na tučnjavu ili na napad na druge gledatelje, redare,
službene osobe organizatora natjecanja, športaše i druge sudionike u športskom
natjecanju,

–
sudjelovanje u tučnjavi ili napadima na druge gledatelje, redare, službene
osobe organizatora natjecanja, športaše i druge sudionike u športskom
natjecanju,

–
nedozvoljen ulazak u natjecateljski prostor,

– oštećenje ili
uništavanje dijelova športskog objekta, te prijevoznih sredstava i druge
imovine prilikom dolaska, za vrijeme održavanja ili nakon športskog natjecanja,
u razdoblju od dva sata prije početka do dva sata nakon završetka natjecanja.

II. ŠPORTSKO NATJECANJE

Članak 5.

(1) Organizator športskog natjecanja dužan je
procijeniti mogućnosti izbijanja nereda i nasilja na športskom natjecanju i
poduzeti razložne i opravdane mjere radi njihovog sprječavanja i suzbijanja,
propisane ovim Zakonom i drugim zakonima i propisima za njihovo provođenje, te
propisima međunarodnih i domaćih športskih saveza i drugih športskih udruga
više razine.

(2) Organizator
športskog natjecanja u procjeni opasnosti od nereda i nasilja i ocjeni
potrebnih mjera za njihovo sprječavanje i otklanjanje dužan je surađivati s nadležnim
policijskim tijelom i osigurati dovoljan broj osoba, uključujući i policijske
službenike, na prostoru športskog objekta i u njegovoj neposrednoj blizini,
radi provođenja mjera sigurnosti športskog natjecanja.

Članak 6.

(1) Organizator
športskog natjecanja, ovisno o vrsti športa i razini športskog natjecanja,
vrsti športskog objekta, očekivanom broju gledatelja, te ocjeni opasnosti za
izbijanje nereda i nasilja, mora na športskom natjecanju imati redarsku službu
s dovoljnim brojem redara.

(2) Redarsku službu
mogu činiti zaposlenici organizatora športskog natjecanja na poslovima redara,
redari dragovoljci iz reda ostalih zaposlenika organizatora športskog
natjecanja ili članova klubova navijača ili drugi navijači organizatora
športskog natjecanja.

(3) Organizator
športskog natjecanja može za poslove redarske službe koristiti i zaposlenike
trgovačkog društva koje obavlja djelatnost privatne zaštite na temelju ugovora
s tim društvom.

(4) Pravilima športskog
saveza ili druge športske udruge više razine propisuju se, sukladno propisima
iz članka 5. stavka 1. ovoga Zakona i ovisno o kriterijima iz stavka 1. ovoga
članka, mjerila za određivanje minimalnog broja redara za pojedina šport­ska
natjecanja, te ovisno o razini športskog natjecanja kada redarsku službu moraju
obavljati redari zaposlenici organizatora športskog natjecanja i/ili
zaposlenici trgovačkog društva koje obavlja djelatnost privatne zaštite.

Članak 7.

 Kada se športsko natjecanje održava u sustavu
natjecanja organiziranom za područje dvije ili više županija, za razinu države
ili kao međunarodno natjecanje najmanje 15 posto osoba koje obavljaju redarske
poslove moraju biti zaposlenici organizatora športskog natjecanja na poslovima
redara ili zaposlenici trgovačkog društva koje obavlja djelatnost privatne
zaštite.

Članak 8.

(1) Redarska služba
mora biti organizirana sa zapovjednom strukturom koja osigurava da svaki redar
znade koja mu je osoba nadređena.

(2) Ako športsko
natjecanje osiguravaju i pripadnici policije najviše rangirana osoba u hijerarhiji
zapovijedanja mora biti iz reda policije.

(3) Policijskim
službenicima koji obavljaju poslove unutar športskog objekta u civilnoj službi
organizator športskog natjecanja dužan je osigurati dostatan broj ulaznica.

(4) Organizator
športskog natjecanja, ovisno o vrsti šport­skog objekta, mora osigurati
prostoriju ili prostor čiji smještaj i oprema omogućuju vizualno praćenje
športskog objekta ili njegovog dijela u kojem se odvija športsko natjecanje i
efikasno zapovijedanje redarstvenom službom.

Članak 9.

 Redari moraju na odjeći imati vidljivo
istaknutu oznaku ili napis koji označava da su pripadnici redarske službe, pri
čemu redari koji su zaposlenici trgovačkih društava koje obavljaju djelatnost
privatne zaštite moraju nositi odoru i iskaznicu.

Članak 10.

 (1) Redari su ovlašteni:

– utvrditi osobne
podatke osoba koje ulaze ili izlaze iz šport­skog objekta, pregledati da li
osoba koja ulazi ili se nalazi u športskom objektu unosi ili ima alkoholna
pića, drogu, pirotehnička sredstva, oružje, ili druge predmete pogodne za
nanošenje ozljeda ili za stvaranje nereda i nasilja i oduzeti takove stvari,

– pregledati da li
osoba koja ulazi ili se nalazi u športskom objektu unosi ili ima transparente,
zastave, simbole i sl. koji sadržavaju rasističke ili druge poruke koje mogu
izazvati nesnošljivost,

– zabraniti pristup u športski objekt osobi za
koju se ocjenjuje da je pod utjecajem alkohola ili droge, ili koja pokušava
unijeti u športski objekt alkohol, pirotehnička sredstva, oružje, ili druge
predmete pogodne za nanošenje ozljeda ili za stvaranje nereda i nasilja, ili
koja je poznati izazivač nereda,

– zabraniti gledateljima prelaz iz jednog dijela
športskog objekta u njegov drugi dio,

– zadržati gledatelja koji se nasilno ponaša ili
drugačije remeti red i mir na športskom natjecanju i predati ga policiji,

– udaljiti iz športskog objekta gledatelja koji
je pod utjecajem alkoholnog pića ili droge, koji se nasilno ponaša ili
drugačije remeti red i mir na športskom natjecanju,

– onemogućiti gledatelje u pristupu onim dijelovima
šport­skog objekta koji nije namijenjen gledateljima,

– zabraniti i spriječiti ulazak u športski
objekt,

– spriječiti gledatelja
u pokušaju ili činu i svakoga drugoga protupravnog ponašanja.

(2) Redari u obavljanju
svojih poslova smiju uporabiti tjelesnu snagu ako na drugi način ne mogu
odbiti:

– napad usmjeren prema
sebi, prema gledateljima, prema natjecateljima i drugim osobama,

– napad usmjeren na
uništenje ili oštećenje dijelova šport­skog objekta i njegove opreme.

(3) Redari zaposlenici
trgovačkog društva koje obavlja zaštitarsku djelatnost i pripadnici policije
imaju i ovlasti propisane posebnim zakonima.

Članak 11.

(1) Organizator
športskog natjecanja kao redare može zapošljavati ili koristiti samo osobe koje
su fizički i psihički sposobne za obavljanje poslova redara, koje imaju
najmanje srednju stručnu spremu, koje nisu osuđivane za prekršajna djela protiv
javnog reda i mira ili za kaznena djela počinjena iz koristoljublja ili
počinjena iz nečasnih pobuda ili za koja se progoni po službenoj dužnosti.

(2) Redari koji nisu
zaposlenici organizatora športskog natjecanja ili zaposlenici trgovačkog
društva koje obavlja djelatnost privatne zaštite moraju proći obuku kojom ih se
upoznaje s njihovim obvezama i ovlastima i u kojoj se ocjenjuje stupanj njihove
fizičke i psihičke pripremljenosti i podobnosti za obavljanje redarskih
poslova.

(3) Pravilnik o osposobljavanju osoba koje
obavljaju poslove redara na športskom natjecanju donosi ministar unutarnjih
poslova.

Članak 12.

 Redari
moraju u ophođenju s gledateljima biti pristojni i spremni na pomoć, ne smiju
biti pod utjecajem alkohola ili opojnih sredstava niti smiju iskazivati svoju
navijačku pripadnost.

Članak 13.

 Organizator športskog natjecanja može ugovoriti s gostu­jućim
klubom da poslove redarske službe među gledateljima navijačima gostujućeg kluba
obavljaju i redari gostujućeg kluba.

Članak 14.

 Organizator športskog natjecanja će pozvati klubove na­vijača
domaćega športskog kluba, a gostujući športski klub klubove svojih navijača, da
zajedno razmotre mjere koje mogu poduzeti klubovi navijača radi sprječavanja
nereda i nasilja prilikom športskog natjecanja.

Članak 15.

 Športski
klubovi će podupirati osnivanje i rad klubova navijača, omogućiti članovima
klubova navijača kupnju ili dodjelu ulaznica za športsko natjecanje,
organizirati za članove klubova navijača posjete športskim objektima i
upoznavanje s natjecateljima i službenim osobama športskog kluba, pružati im
pomoć prilikom putovanja u zemlji ili inozemstvu na športska natjecanja u kojima
sudjeluje športski klub, koristiti kao redare i članove klubova navijača.

III. ŠPORTSKI OBJEKT

Članak 16.

(1) Športski objekt, pored uvjeta propisanih
posebnim propisima, mora imati dovoljan broj ulaza, odnosno izlaza, mogućnost
postavljanja odgovarajućih ograda ili drugih prepreka radi od­vajanja pojedinih
skupina gledatelja, uspostavljene sustave obavještavanja, zaštitu od požara,
prostor za pružanje hitne medicinske pomoći, dovoljan broj sanitarnih čvorova
lociranih na pojedinim dijelovima športskog objekta, a športski objekti na
kojima se održavaju športska natjecanja prema pravilima iz članka 6. stavka 4.
i uvjetima iz članka 8. stavka 4. ovoga Zakona i sustav nadziranja gledatelja.

(2) Ako športski objekt
ima parkiralište, prostor za parkiranje autobusa mora biti odvojen od prostora
za parkiranje osobnih automobila, a posebno mora biti osiguran odvojeni prostor
za parkiranje autobusa i osobnih vozila navijača gostujućega športskog kluba.

(3) Ako športski objekt
nema parkiralište ili je njegovo parkiralište nedovoljno za prihvat očekivanog
broja autobusa i osobnih automobila, o tome će organizator obavijestiti
nadležno tijelo Grada Zagreba, odnosno općine ili grada na čijem području se
nalazi športski objekt koje je dužno osigurati pogodan prostor za parkiranje
autobusa.

Članak 17.

(1) Ulaznim i izlaznim
vratima športskog objekta mora rukovati osposobljeno osoblje.

(2)
Ulazna i izlazna vrata u športski objekt i sva vrata prema prostorima
gledališta moraju se otvarati prema van od gledatelja i moraju biti otključana
za vrijeme dok su gledatelji u športskom objektu. Izuzetno nadležni policijski
zapovjednik ili rukovoditelj redarske službe može naložiti da vrata prema
prostorima gle­da­lišta budu zaključana. Sva vrata moraju imati sprave za
zatvaranje, odnosno otvaranje kojima se može brzo i jednostavno rukovati i ne
smiju biti zaključana ključem.

(3)
Ulazna i izlazna vrata, posebno vrata koja se koriste u izvanrednim situacijama
(rušenje tribina, krova ili drugog čime je natkriven gledateljski prostor,
požar, nekontrolirano kretanje mase gledatelja, nestanak svjetla i sl.) prostor
za prodaju ulaznica, rampe za usmjeravanje gledatelja, prolazi (tuneli) i
stepenice moraju biti odgovarajuće i vidljivo označeni, te se nalaziti pod
stalnim nadzorom redara ili policije za vrijeme športskog natjecanja.

(4)
U izvanrednim situacijama mora biti osigurana moguć­nost puštanja gledatelja na
natjecateljski prostor.

Članak
18.

(1)
Športski objekt mora imati Plan evakuacije kojim su određena postupanja u
slučaju izvanrednih situacija (rušenje tribina, krova ili drugog čime je
natkriven natjecateljski prostor, požar, nekontrolirano kretanje mase
gledatelja, nestanak svjetla i sl.).

(2)
Plan evakuacije donosi vlasnik ili korisnik športskog objekta nakon
konzultacije s policijom, vatrogasnom službom, službom hitne pomoći. Prije
početka športskog natjecanja s Planom evakuacije organizator športskog
natjecanja dužan je upoznati predstavnike športskih klubova, suce i druge
službene osobe na športskom natjecanju.

Članak
19.

(1)
Športski objekt, odnosno onaj njegov dio na kome će se održavati športsko
natjecanje i biti smješteni gledatelji mora prije ulaska gledatelja biti
pretražen radi pronalaženja predmeta koji se ne smiju unositi u športski
objekt.

(2)
Redari, medicinsko i protupožarno osoblje moraju biti na svojim određenim
mjestima prije ulaska gledatelja u športski objekt sve do njihovog izlaska iz
športskog objekta.

Članak
20.

(1)
Sustav obavještavanja gledatelja mora biti jasan i jači od buke koju mogu
stvoriti gledatelji unutar i izvan športskog objekta.

(2)
Sustav obavještavanja gledatelja ne smije se koristiti za objavu političkih
poruka niti za podupiranje domaćega športskog kluba.

(3)
Kada u športskom natjecanju sudjeluje inozemni športski klub, organizator
športskog natjecanja dužan je osigurati da se poruke i upute navijačima
inozemnoga športskog kluba upućuju na njihovom jeziku. Organizator
međunarodnoga športskog natjecanja dužan je omogućiti predstavniku svakog
inozemnoga športskog kluba obraćanje navijačima toga kluba. Organizator je
dužan snimiti sva obraćanja navijačima putem sustava obavještavanja gledatelja.

Članak
21.

 Unutar športskog objekta nije dozvoljena
prodaja i distribucija alkoholnih pića u smislu ovoga Zakona. Bezalkoholna pića
se smiju prodavati ili distribuirati samo ako su u papirnatim ili otvorenim
plastičnim posudama.

Članak
22.

 Zatvoreni športski objekti, i otvoreni
športski objekti ako se na njima održavaju športska natjecanja noću, moraju
biti opremljeni samostalnim izvorom električne energije dovoljnim da se u
slučaju nestanka električne energije iz javnog sustava osigura stupanj rasvjete
dovoljan da se spriječi opasnost za gledatelje.

Članak 23.

(1) Športski objekt se, polazeći od vrste i
značaja športskog natjecanja, očekivanog broja gledatelja i očekivanog dolaska
gledatelja, mora otvoriti dovoljno rano da bi se izbjegle gužve i neredi
prilikom ulaska gledatelja u športski objekt.

(2) Ako od vremena otvaranja športskog objekta
do vremena početka športskog natjecanja treba proći više od 30 minuta organizator
športskog natjecanja dužan je osigurati zabavu za gledatelje (prigodan športski
ili zabavni program kojim se promiče šport).

IV. GLEDATELJI

Članak 24.

(1) Gledatelj se, za
vrijeme dolaska na športsko natjecanje, tijekom športskog natjecanja i nakon
odlaska sa športskog natjecanja, ne smije protupravno ponašati.

(2) Gledatelju koji se
protupravno ponaša zabranit će se i spriječiti dolazak na športsko natjecanje,
udaljit će se iz športskog objekta i iz okolice športskog objekta ili mjesta
održavanja šport­skog natjecanja i mogu mu se izreći ovim Zakonom i posebnim
zakonima propisane prekršajne i kaznenopravne sankcije.

Članak 25.

(1) Policija je
ovlaštena osobi koja se izjasni kao navijač ili nosi navijačke oznake ili za
koju pretpostavlja da ide na športsko natjecanje, koja svojim ponašanjem
izaziva osnovanu sumnju da je pod utjecajem alkohola ili opojnih droga ili se
drugačije protupravno ponaša utvrditi identitet, pretražiti je nosi li
alkoholno piće ili opojne droge, pirotehnička sredstva, oružje i druga sredstva
pogodna za nanošenje ozljeda ili za stvaranje nereda i nasilja, nosi
transparente, zastave, simbole i sl. koji sadržavaju rasističke ili druge
poruke koje mogu izazvati nesnošljivost, oduzeti joj takove stvari, udaljiti je
iz sredstava javnog prometa, zabraniti joj dolazak u mjesto športskog
natjecanja ili ulazak u športski objekt, zadržati je do isteka vremena od dva
sata nakon završetka šport­skog natjecanja.

(2) Policija je
ovlaštena u provođenju odredbe stavka 1. ovoga članka pregledati autobus, vlak
ili osobni automobil koji prevozi navijače na športsko natjecanje i sa
športskog natjecanja.

(3) Ako je osoba iz
stavka 1. ovoga članka vozač ili suvozač u osobnom automobilu policija može
isključiti iz prometa osobni automobil do isteka vremena od dva sata nakon
završetka šport­skog natjecanja i prema takovim osobama poduzeti druge mjere iz
stavka 1. ovoga članka.

Članak 26.

(1) Policijski
službenici, pored ovlasti propisanih drugim propisima, imaju i ovlasti koje
prema ovom Zakonu imaju redari.

(2) Policijski
službenici mogu gledatelje koji se protupravno ponašaju zadržati u športskom
objektu ili u okolici športskog objekta do dva sata nakon završetka športskog
natjecanja i prema njima poduzeti i druge mjere propisane ovim Zakonom i
posebnim zakonima.

(3) Prilikom
poduzimanja mjera iz stavka 2. ovoga članka vodit će se računa da se ne ugrozi
sigurnost drugih gledatelja, natjecatelja i da se ne onemogući odvijanje
športskog natjecanja.

Članak 27.

(1) Policija će osobe
iz članka 25. stavka 1. i članka 26. stav­ka 2. ovoga Zakona privesti i
zadržati u prostorima policije ili drugim pogodnim prostorima.

(2) Pogodnim se
smatraju prostori koji imaju sanitarne i vodoopskrbne uređaje i koji
osiguravaju višesatan siguran boravak pojedinca ili većeg broja ljudi.

(3) Prostori u kojima
se zadržavaju osobe iz stavka 1. ovoga članka moraju biti pod neprekidnim
nadzorom policijskih službenika.

Članak
28.

(1) Ukoliko policija
ocijeni da uslijed protupravnog pona­šanja gledatelja u športskom objektu i/ili
u njegovoj okolici prije početka športskog natjecanja prijeti opasnost za
sigurnost gledatelja i natjecatelja može zabraniti održavanje športskog
natjecanja.

(2) Ukoliko policija
ocijeni da uslijed protupravnog po­našanja gledatelja za vrijeme održavanja
športskog natjecanja prijeti opasnost za sigurnost gledatelja i natjecatelja
može zatražiti od službenih osoba koje vode športsko natjecanje da privremeno
ili trajno prekinu športsko natjecanje.

V. ŠPORTAŠI I DRUGE
OSOBE KOJE UDJELUJU U ŠPORTSKOM NATJECANJU

Članak 29.

(1) Športaši, treneri i
članovi upravljačkih tijela športskih klubova dužni su u svojim javnim
nastupima popularizirati šport­ske ideje koje isključuju rasistički ili drugi
nesnošljiv pristup športašima i navijačima suparničkih športskih klubova.

(2) Športski klubovi,
športski savezi i druge športske udruge višeg ranga svojim će aktima utvrditi
sankcije koje će se poduzimati prema športašima, trenerima i članovima
upravljačkih tijela športskih klubova ako su njihovi javni nastupi ili
ponašanje prije, za vrijeme ili nakon održavanja športskog natjecanja mogli
izazvati ili su izazvali protupravno ponašanje gledatelja.

(3) Aktima iz stavka 1.
ovoga članka odredit će se stegovne mjere za športaše, trenere i članove
upravljačkih tijela športskih klubova koji su se za vrijeme športskog
natjecanja protupravno ponašali, bez obzira je li prema ovim osobama pokrenut
postupak za izricanje prekršajnih i kaznenih sankcija.

VI. SREDSTVA JAVNOG
PRIOPĆAVANJA

Članak 30.

(1) Sredstva javnog priopćavanja ne smiju
iznositi ili objavljivati stavove uredništva ili svojih novinara, koji
izražavaju rasistički ili drugi nesnošljiv pristup prema nekom športskom klubu,
njegovim športašima i njegovim navijačima.

(2) Sredstva javnog priopćavanja ne smiju
iznositi ili objavljivati stavove drugih osoba, koji izražavaju rasistički ili
drugi ne­snošljiv pristup prema nekom športskom klubu, njegovim športašima i
njegovim navijačima, osim ako istovremeno na nedvojben način osuđuju društvenu
i zakonsku neprihvatljivost takovih stavova.

VII. SANKCIJE

Članak 31.

(1) Sankcije za prekršaje propisane ovim Zakonom
su novčana kazna, kazna zatvora i zaštitne mjere, a za maloljetne pre­kršitelje
i odgojne mjere.

(2) Prekršajni postupak za prekršaje propisane
ovim Zakonom pokreću policijska uprava nadležna za mjesto održavanja športskog
natjecanja a može i organizator športskog natjecanja.

Članak 32.

(1) Prekršajni sud može
počinitelju prekršaja propisanog ovim Zakonom uz novčanu kaznu i kaznu zatvora,
pored zaštitnih mjera propisanih Zakonom o prekršajima, izreći i zaštitnu mjeru
zabrane prisustvovanja športskim natjecanjima u trajanju koje ne može biti
kraće od jedne godine niti duže od dvije godine računajući od pravomoćnosti
sudske odluke.

(2) Zaštitna mjera
zabrane prisustvovanja športskim natjecanjima može se izreći i bez izricanja
kazne.

(3) Za prekršaje
propisane ovim Zakonom zaštitna mjera oduzimanja predmeta obvezno se izriče.

Članak 33.

(1) Ako je športsko
natjecanje, na temelju mjerila iz članka 6. ovoga Zakona, ocijenjeno s visokom
opasnošću od izbijanja nereda i nasilja, organizator mora na tom športskom
natjecanju osigurati prisustvo suca prekršajnog suda.

(2) Dežurnog suca na
zahtjev organizatora određuje pred­sjednik suda za prekšaje najbližeg mjestu
održavanja športskog natjecanja iz stavka 1. ovoga članka.

Članak
34.

 Počinitelju kaznenog djela učinjenog za
vrijeme održavanja športskog natjecanja sud može pored kazne i sigurnosnih
mjera propisanih Kaznenim zakonikom izreći i sigurnosnu mjeru zabrane
prisustvovanja športskim natjecanjima u trajanju koje ne može biti kraće od
jedne godine niti duže od pet godina računajući od pravomoćnosti sudske odluke.

Članak
35.

 Osobi za koju postoje saznanja da se već
ranije protupravno ponašala za vrijeme dolaska, održavanja ili odlaska s nekoga
športskog natjecanja prekršajni sud na prijedlog policijske uprave nadležne za
mjesto održavanja športskog natjecanja ili policijske uprave nadležne za
područje na kome se nalazi prebivalište takve osobe može izreći zabranu
prisustvovanja određenom športskom natjecanju ili zabranu prisustvovanja
športskim natjecanjima za vrijeme koje ne može biti kraće od šest mjeseci niti
duže od godinu dana.

Članak
36.

 Policija će o maloljetnim osobama za koje je
ocijenila ili utvrdila da su protupravno postupale u smislu ovoga Zakona
obavijestiti njihove roditelje, odnosno staratelje, nadležni centar za
socijalnu skrb i obrazovnu ustanovu, a o studentima visoko­školsku ustanovu u
kojoj se školuju.

Članak 37.

(1) Novčanom kaznom od
2.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj organizator športskog
natjecanja, koji:

1. na športskom
natjecanju nema redarsku službu (članak 6.),

2. kao redara
zapošljava ili koristi osobu koja ne smije biti redar (članak 11.),

3. poslove redara
obavljaju osobe koje nemaju oznaku ili natpis koji označava da su pripadnici
redarske službe (članak 9.).

(2) Za prekršaj iz
stavka 1. ovoga članka novčanom kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se
odgovorna osoba organizatora športskog natjecanja.

Članak
38.

(1) Novčanom kaznom od
5.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj organizator športskog
natjecanja, vlasnik ili korisnik športskog objekta:

1. ako na parkiralištu
športskog objekta ne odvoji poseban prostor za parkiranje autobusa (članak 16.
stavak 2.),

2. ako ulaznim i
izlaznim vratima športskog objekta ne rukuje osposobljeno osoblje (članak 17.
stavak 1.),

3. ako ulazna i izlazna
vrata športskog objekta, prostor za prodaju ulaznica, rampe za usmjeravanje
gledatelja, prolazi (tuneli) i stepenice nisu odgovarajuće vidljivo označeni (članak
17. stavak 3.),

4. ako se ulazna i
izlazna vrata športskog objekta, prostor za prodaju ulaznica, rampe za
usmjeravanje gledatelja, prolazi (tuneli) i stepenice ne nalaze pod stalnim
nadzorom redara ili policije (članak 17. stavak 3.),

5. ako nije prije
održavanja športskog natjecanja provedeno pretraživanje športskog objekta ili
dijela športskog objekta u kojem se organizira športsko natjecanje i na kojem
se smještaju gledatelji (članak 19.),

6. ako održava športsko
natjecanje bez uspostavljenog sustava obavještavanja gledatelja (članak 20.
stavak 1.),

7. ako sustav
obavještavanja gledatelja koristi za namjene koje nisu dozvoljene (članak 20.
stavak 2.),

8. ako unutar športskog
objekta omogući ili tolerira prodaju i distribuciju alkohola (članak 21.),

9. ako športsko
natjecanje održava noću, a športski objekt ni­je opremljen samostalnim izvorom
električne energije (članak 22.),

10. ako kod otvaranja
športskog objekta zanemari opasnost od nastanka nereda i ne poduzima mjere koje
mogu smanjiti ovakovu opasnost (članak 23.).

(2) Za prekršaj iz
stavka 1. ovoga članka novčanom kaznom od 1.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će
se odgovorna osoba organizatora športskog natjecanja.

Članak 39.

(1) Novčanom kaznom od
500,00 do 10.000,00 kuna ili kaznom zatvora u trajanju od najmanje tri dana do
najdulje 30 dana kaznit će se za prekršaj fizička osoba koja:

1. posjeduje ili
konzumira alkoholna pića ili opojne droge ili posjeduje pirotehnička sredstva,
oružje i druga sredstva pogodna za nanošenje ozljeda ili za stvaranje nereda i
nasilja prilikom dolaska i/ili prilikom odlaska sa športskog natjecanja (članak
4. podstavak 1.),

2. pokuša unijeti ili
unese u športski objekt alkoholna pića, opojnu drogu, pirotehničko sredstvo,
oružje ili drugo sredstvo pogodno za nanošenje ozljeda ili za stvaranje nereda
i nasilja (članak 4. podstavak 2.),

3. pokuša unijeti ili
unese i ističe u športskom objektu transparent, zastavu ili drugu stvar s
obilježjem koje iskazuje ili potiče mržnju ili nasilje na temelju rasne,
nacionalne ili vjerske pripadnosti ili neke druge posebnosti (članak 4.
podstavak 3.),

4. baca predmete u
natjecateljski prostor ili gledateljski prostor športskog objekta (članak 4.
podstavak 4.),

5. za vrijeme športskog
natjecanja pjeva pjesme ili dobacuje natjecateljima ili drugim gledateljima
poruke, čiji sadržaj iskazuje ili potiče mržnju na temelju rasne, nacionalne
ili vjerske pripadnosti ili neke druge posebnosti (članak 4. podstavak 5.),

6. za vrijeme športskog natjecanja pali i baca
pirotehnička sredstva (članak 4. podstavak 6.),

7. za vrijeme športskog natjecanja pali
navijačke rekvizite ili druge predmete (članak 4. podstavak 7.),

8. poziva i potiče na tučnjavu ili na napad na
druge gledatelje, redare, službene osobe organizatora natjecanja, športaše i
druge sudionike u športskom natjecanju (članak 4. podstavak 8.),

9. sudjeluje u tučnjavi ili napadima na druge
gledatelje, redare, službene osobe organizatora natjecanja, sportaše i druge
sudionike u športskom natjecanju (članak 4. podstavak 9.),

10. nedozvoljeno uđe u prostor na kojem se
odvija športsko natjecanje (članak 4. podstavak 10.),

11. oštećuje ili uništava dijelove športskog
objekta, te prijevozna sredstva i drugu imovinu prilikom dolaska, za vrijeme
održavanja ili nakon završetka športskog natjecanja (članak 4. podstavak 11.).

VIII. NADZOR

Članak 40.

 Nadzor
nad provođenjem ovoga Zakona obavlja Ministarstvo prosvjete i športa, a druga
ministarstva u okviru svoga djelokruga.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 41.

(1) Športski savezi i
druge športske udruge svoje će statute i druge svoje opće akte uskladiti s
odredbama ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana njegovog stupanja na
snagu, a športski klubovi svoje statute i druge svoje akte s aktima športskih
saveza i drugih športskih udruga u daljnjem roku od šest mjeseci od dana
stupanja na snagu tih akata.

(2) Športski savezi ili
druge udruge više razine ovlašteni za propisivanje sustava natjecanja donijet
će pravila iz članka 6. stav­ka 4. ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana
njegovog stupanja na snagu.

(3) Vlasnici ili
korisnici športskih objekata opremit će šport­ske objekte u skladu s uvjetima
propisanim ovim Zakonom u roku od godinu dana od dana njegovog stupanja na
snagu.

(4) Športski savezi ili
druge udruge više razine sukladno svojim ovlastima zabranit će održavanje
športskog natjecanja na športskom objektu koji ne ispunjava uvjete propisane
ovim Zakonom.

Članak 42.

(1) Ministar prosvjete
i športa uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za poslove gradnje će u
roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona donijeti pravilnik
kojim će propisati posebne uvjete koje moraju ispunjavati športski objekti
prema odredbama ovoga Zakona.

(2) Ministar unutarnjih
poslova donijet će akt iz članka 11. stavka 3. ovoga Zakona najkasnije u roku
šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 43.

 Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u
»Narodnim novinama«.

Klasa: 620-03/03-01/01
Zagreb, 15. srpnja 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora **Zlatko** **Tom****či****ć,** v. r.

Zakon, NN 117/2003-1634