## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1996. godini

### NN 107/1995 (27.12.1995.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1996. godini

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

Na temelju članka 12. stavka 1. i 3. Zakona o zdravstvenoj zaštiti životinja
i veterinarskoj djelatnosti ("Narodne novine" , br. 52/91, 64/91,
26/93, i 29/94), ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## NAREDBU

### O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 1996. GODINI

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja koje se sprečavaju, otkrivaju
i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom naredbom, jesu:

1. Bedrenica i šuštavac,

2. Bjesnoća,

3. Bruceloza,

4. Ehinokokoza,

5. Enzootska leukoza goveda,

6. Genitalna kampilobakterioza,

7. Infekciozna anemija kopitara,

8. Klasična svinjska kuga,

9. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis i
S. typhimurium,

10. Leptospiroza,

11. Mastitis krava,

12. Mikrosporoza,

13. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića

14. Newcastleska bolest,

15. Paratuberkuloza,

16. Q-groznica,

17. Trihomonijaza,

18. Trihineloza,

19. Tuberkuloza,

20. Zarazni rinotraheiti govede - zarazni pustularni vulvovaginitis,

21. Zarazne i nametničke bolesti pčela,

22. Zarazne i nametničke bolesti riba.

II. IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

1. Bedrenica i šuštavac

Goveda i ovce vakcinirat će se protiv bedrenice i šuštavca u zaraženim
područjima najkasnije do 30. travnja.

Goveda i ovce mogu se tjerati na pašu izvan zaraženih područja, ako
su vakcinirane protiv bedrenice i ako je od vakcinacije prošlo više od
30 dana.

2. Bjesnoća

Psi stariji od tri (3) mjeseca vakcinirat će se protiv bjesnoće na čitavom
teritoriju Republike Hrvatske najkasnije do 31. ožujka.

Za vakcinaciju se rnogu koristiti sarno inaktivirane vakcine priređene
na kulturi stanica, što se mogu koristiti i za vakcinaciiu drugih vrsta
životinja.

Psa koji u tijeku godine dostigne starost od tri (3) mjeseca, odnosno
nabavljenog psa koji nije ranije vakciniran, mora se vakcinirati u roku
od 14 dana od dana kada je dostigao starost od tri mjeseca, odnosno od
dana nabave.

Veterinarske stanice obvezne su materijal sumnjiv na bjesnoću dostavljati
na laboratorijsku pretragu.

Troškovi dostave rnaterijala na pretragu uključeni su u cijenu cijepljenja
protiv bjesnoće.

U slučaju potrebe ministar poljoprivrede i šumarstva može narediti da
se u pojedinim područjima vakciniraju i druge životinje protiv bjesnoće.

3. Klasična svinjska kuga

Sve svinje starije od 45 dana moraju se vakcinirati protiv klasične
svinjske kuge vakcinom pripremljenom od atenuiranog virusa (K-soj), tako
da su stalno imune.

Prasad se vakcinira prvi put u dobi od 45 dana, a revakcinira nakon
četiri tjedna.

Na farmama sa cjelovitim proizvodnim ciklusom prasad se vakcinira u
skladu s odredbama stavka l. i 2. ove točke, nazimice i krmače prije pripusta,
a nerastovi dva puta godišnje.

U razdoblju ožujak- lipanj i rujan-listopad treba vakcinirati sve svinje
u ekstenzivnoj proizvodnji. Prinovljeni podmladak, nazimice, krmače i nerastove
treba vakcinirati i izvan označenoga razdoblja.

Svinje koje se nalaze na zajedničkoj odnosno šumskoj ispaši, kao i divlje
svinje u ograđenim uzgajalištima, moraju biti vakcinirane i održavane u
stalnom imunitetnom stanju.

U promet se mogu staviti samo imune svinje, odnosno svinje što su vakcinirane
najmanje sedam dana prije stavljanja u promet.

Promet svinja dozvoljen je samo na stočnim sajmovima, dogonima i drugim
otkupnim mjestima koja su pod veterinarsko-sanitarnim nadzorom.

4. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića

Sve rasplodne kuniće, u uzgojirna s više od 20 rasplodnih životinja,
mora se vakcinirati protiv miksomatoze i virusne hemoragijske bolesti kunića
u dobi od šest tjedana.

Na izložbe i smotre mogu se otpremiti samo imuni kunići odnosno kunići
u kojih je prošlo najmanje 10 dana od dana vakcinacije.

5. Newcastleska bolest

Sva ekstenzivno držana perad će se vakcinirati protiv newcastleske bolesti
dva puta godišnje vakcinom proizvedenom iz soja La Sota okulonazalno ili
raspršivanjem vakcine, a u interventnim slučajevima sarno raspršivanjem.

Perad iz stavka 1. ove točke će se vakcinirati protiv newcatleske bolesti
između 15. svibnja i 30. lipnja prvi put, te između 15. listopada i 30.
studenog drugi put, a prinovljena perad između navedenih razdoblja.

Perad i pernata divljač na farmama i svim oblicima intenzivne proizvodnje
mora se vakcinirati protiv newcastleske bolesti, tako da bude stalno imuna.

Uspjeh provedene vakcinacije peradi prosuđuje se serološkom pretragom
koja je sastavni dio

imunoprofilaktičkog postupka.

Imunitet će se kontrolirati:

a) u ekstenzivnim uzgojima peradi uzimanjem pet uzoraka na 1.000 vakcinirane
peradi ;

b) u intenzivnim uzgojima pretragom 20 uzoraka krvi po jatu.

Veterinarske stanice i držatelji intenzivnih uzgoja peradi dužni su
program vakcinacije dostaviti županijskoj veterinarskoj inspekciji.

III. DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA ZARAZNIH BOLESTI

1. Bruceloza

Na brucelozu se mora serološki pretražiti:

- jedanput godišnje krv svih rasplodnih krava i junica starijih od 12
mjeseci u uzgojima od 5 do 100 grla, i krv 20% rasplodnih krava i junica
u uzgojima brojnijim od 100 grla;

- jedanput godišnje krv svih krmaća u uzgojima od 10-100 grla, i krv
20% krmača u uzgojima brojnijim od 100 grla;

- krv nabavljenih ovaca i koza prije uvođenja u uzgoj;

- dva puta godišnje krv bikova, nerastova, ovnova i jarčeva koji služe
za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, od
kojih jedan pregled mora biti prije korištenja za rasplod, pri čemu se
krv ovnova mora pretražiti i na Brucella ovis infekciju.

U stadima u kojima se Brucella ovis infekcija utvrdi u ovnova, obvezna
je pretraga na Brucella ovis infekciju svih ovaca u stadu.

Veterinari su dužni dostaviti krv, a po mogučnosti i fetus na laboratorijsku
pretragu kod svakog pobačaja krava i junica, nazimica i krmača, ovaca i
koza.

2. Enzootska leukoza goveda

Na enzootsku leukozu goveda pretražuje se krv rasplodnih goveda starijih
od 24 mjeseca u uzgojima brojnijim od 5 grla i krv svih rasplodnih goveda
starijih od 6 mjeseci u farmarna muznih krava obuhvaćenih Programom mjera
za suzbijanje enzootske leukoze goveda.

Krv bikova za proizvodnju sjemena za umjetno osjernenjivanje i bikova
za prirodni pripust pretražuje se dva puta godišnje na enzootsku leukozu
goveda.

Rasplodna goveda koja se dovode na izložbe i smotre ili se stavljaju
u promet moraju biti pregledana na ezootsku leukozu. Nalaz dijagnostičkog
laboratorija ne srrije biti stariji od 30 dana.

3. Genitalna kampilobakterioza

Obrisak ili ispirak prepucija bikova za prirodni pripust ili proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje pretražuje se na kampilobakteriozu dva
puta godišnje

Prva pretraga mora se obaviti prije korištenja za pripust, odnosno uzimanja
sjemena za umjetno osjemenjivanje.

Kod pobačaja goveda, ovaca i koza veterinari su dužni dostaviti na pretragu
uzorak krvi, a po mogućnosti i fetus.

4. Infekciozna anemija kopitara

Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara obavlja se:

1. dva puta godišnje (siječanj, lipanj) u pravnim osobama koje koriste
kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka (vakcina, seruma, sjemena
za umjetno osjemenjivan,je i sl.);

2. jednorn godišnje najkasnije do 31. listopada u ergelama, pastuharnama,
športskim društvirna i na šumskim radilištima, kao i u uzgojima s više
od deset kopitara zajedno; ·

3. kada se nabavljeno grlo uvodi u uzgoj iz točke 1. i 2.;

4. kod pastuha prije licenciranja;

5. kada se kopitari dovode na izložbe, smotre, športska natecanja i
opasivanja u ergelama;

6. kada se kopitari stavljaju u promet.

Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi za slučajeve iz podtočke 4. i
5. ne smije biti stariji od 90 dana, a u slučaju iz podtočke 6. od 30 dana.

5. Leptospiroza

Krv bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha, koji služe za proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, serološki se pretražuje
na leptospirozu dva puta godišnje.

Veterinari su dužni kod pobačaja krava i junica, ovaca, koza, svinja
i kobila dostaviti krv na pretragu.

6. Mastitis krava

Proizvođači mlijeka i proizvoda od mlijeka namijenjenog javnoj potrošnji
dužni su dvaput u tijeku godine podvrći pojedinačno svaku muznu kravu,
kozu i ovcu, pretrazi na poremećenu sekreciju vimena, prema programu Hrvatskog
veterinarskog instituta. Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom sekrecijom
vimena mora se bakteriološki pretražiti

7. Mikrosporoza

Psi i mačke koji se otpremaju na izložbe i smotre rnoraju biti slobodni
od mikrosporoze.

Veterinari su dužni prijaviti pojavu mikrosporoze Ministarstvu poljoprivrede
i šumarstva - Upravi za veterinarstvo.

8. Paratuberkuloza

Krv i balega bikova, ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena
za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust mora se dva puta godišnje
pretražiti na paratuberkulozu.

9. Q-groznica

Kod svakog pobačaja krava i junica, ovaca i koza mora se provesti odgovarajuća
laboratorijska pretraga na Q-groznicu,

Zabranjeno je držanje ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

10. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis i
S. typhimurium

Dijagnostičkom postupku brze krvne aglutinacije podliježu sva jata nesilica
(konzumna i rasplodna) što se koriste u komercijalne svrhe. Od jata sa
1.000 i više životinja pretražuje se najmanje 200 uzoraka krvi kada jato
postigne 30% nesivosti te svaki slijedeći mjesec po 100 uzoraka krvi do
kraja proizvodnje. U ostalim jatima pretražuje se krv od 20% nesilica u
jatu, a svaki naredni mjesec krv od 10% nesilica do kraja proizvodnje.

Jaja (konzumna i rasplodna) mogu se stavljati u promet ili inkubirati
samo ako potječu od jata što su slobodna od navedenih salmonela, odnosno
ako držatelji jata peradi imaju potvrdu o zdravstvenorn stanju jata izdanu
od ovlaštenog laboratorija.

Držatelji peradi koja se uzgaja na farmama dužni su dostavljati na bakteriološke
pretrage:

1. obriske iz inkubatora i prostorija u kojima su smješteni inkubatori,
najmanje jedna kontrola tromjesečno. Pretražuje se 30 obrisaka uzetih s
površina. Obriske uzima ovlašteni lahoratorij ;

2. najmanje 30 oplođenih jaja iz kojih se pri inkubiranju nisu izlegli
pilići, uginule piliće i mekonij od najmanje 100 pilića;

Kontrolira se svako jato jednom mjesečno a po potrebi i češće;

3. jednodnevne piliće uginule tijekom prijevoza od valionice do farme,
te one što uginu u slijedeća dva dana na farmi. Pretražuje se do 30 lešina;

4. lešine peradi (podmladak i nesilice rasplodnih ili konzumnih jaja),
najmanje jedna kontrola mjesečno. Uzorkom se smatra jednodnevno uginuće
ili najviše 20 lešina po jatu. Bakteriološki treba pretražiti i skupni
uzorak izmeta podmlatka u dobi četiri tjedna te dva tjedna prije početka
nesivosti, a nesilica jednom tromjesečno, po tri skupna uzorka od najmanje
30 životinja;

5. lešine tovnih pilića pretražuju se najranije dva tjedna prije klanja,
s tim da se uzorkom smatra dvodnevno uginuće, a najviše 20 lešina po jatu
;

6. najmanje 30 konzumnih jaja po jatz, jednom mjesečno;

Tvornice i mješaonice stočne hrane dužne su dostavljati na laboratorijsku
pretragu u ovlašteni laboratorij uzorke svih proizvoda životinjskog podrijetla
prije pripremanja krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorke gotovih krmnih
smjesa.

11. Trihomonijaza

Bikovi za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju se prije
korištenja laboratorijski pretražiti na trihomonijazu.

Bikovi za prirodni pripust moraju se u tijeku svog korištenja dva puta
godišnje laboratorijski pretražiti na trihomonijazu.

12. Tuberkuloza

Obvezna opća tuberkulinizacija goveda starijih od šest mjeseci mora
se provesti do 30. rujna na područjima županija: Osječko-baranjske, Vukovarsko-srijemske,
Brodsko-posavske, Požeško-slavonske, Karlovačke i Sisačko-moslavačke izuzev
epizootiloškog područja veterinarske stanice Križ i Kutina.

Sva rasplodna goveda z uzgojima brojnijim od deset grla tuberkulinizirat
će se na cijelom teritoriju Republike Hrvatske do 30. rujna.

Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijima od petnaest krmača, nazimica
i nerastova, tuberkulinizirat će se na cijelom teritoriju Republike Hrvatske
do 31 svibnja.

Za obnovu uzgoja ne mogu se koristiti goveda i svinje koje prethodno
nisu tuberkulinizirane.

Ovlašteni veterinarski inspektori u klaonicama, moraju voditi posebnu
evidenciju o svakom ustanovljenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja te
o nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog

inspektora o mjestu podrijetla tuberkulozne životinje.

Patoanatomska dijagnoza mora se potvrditi u ovlaštenom laboratoriju.

13. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis
(ZRG/ZPV)

Za prirodni pripust i za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
mogu se koristiti samo bikovi koji su dva puta u tijeku godine podvrgnuti
kliničkom pregledu i laboratorijskoj pretrazi na ZRG/ZPV.

Ne srniju se oplođivati krave i junice s kliničkim znakovima zaraznog
pustularnog vulvovaginitisa.

14. Zarazne i nametničke bolesti pčela

U promet mogu ići samo zdrave pčelinje zajednice odnosno one na kojirna
su provedene naređene dijagnoštičke i preventivne mjere i to:

a). Američka gnjiloća pčelinjeg legla

U mjestima u kojima je 1995. godine ustanovljena američka gnjiloća pćelinjeg
legla moraju se tijekom ožujka i travnja pregledati sve pčelinje zajednice
u krugu 3 km od žarišta. Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom
pretragom.

b) Nozemoza

Držatelji pčelinjih zajednica dužni su tijekom siječnja i veljače, a
do kraja ožujka u kontinentalom dijelu Republike Hrvatske, uzeti uzorke
zimskih gubitaka pčela i dostaviti ih na laboratorijsku pretragu putem
ovlaštenih veterinarskih organizacija.

c) Varooza

Držatelji pčelinjih zajednica dužni su obaviti, u proljeće i jesen (ovisno
o razvoju pčelinjeg legla), dijagnostičko, a po potrebi i preventivno tretiranje
pčelinjih zajednica.

15. Zarazne i narnetničke bolesti riba

U svim pastrvskim ribogojilištima obavit će se:

a) laboratorijska pretraga i klinički pregled mlađa u dobi od 5 mjeseci,
a u rujnu konzumne ribe na znakove vrtičavosti;

b) u ožujku i travnju virusološka pretraga mlađa, a u prosincu pregled
matica kalifornijske pastrve na uzročnike zarazne nekroze gušterače;

c) mjesec dana prije mriješćenja pretraga uzoraka krvi matica na antitijela,
a virusološka pretraga na uzročnika virusne hemoragijske septikemije kalifornijske
pastrve kad se pojave klinički znakovi bolesti.

U svim šaranskim ribnjičarstvima obavit će se u proljeće pregled zdravstvenog
stanja šarana radi otkrivanja pojave proljetne viremije, a u rujnu uzet
će se uzorci krvi za serološku pretragu.

IV. MJERE ZA SPREČAVANJE NAMETNIČKIH BOLESTI

1. Ehinokokoza

Prilikom vakcinacije pasa protiv bjesnoće provest će se dehelmintizacija
pasa protiv Echinococcus granulosus, sredstvom koje pouzdano ubija zrele
i nezrele oblike trakavice.

Radi sprečavanja širenja jajašaca obvezno je pse nakon tretiranja držati
najmanje 48 sati u ograđenom prostoru i njihove izmetine neškodljivo ukloniti.

Pravne i fizičke osobe koje se bave klanjem stoke za javnu potrošnju,
kao i držatelji stoke koji je kolju za vlastitu potrošnju dužni su radi
sprečavanja širenja ehinokokoze odbaćene organe zaklane stoke učiniti neškodljivim
preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno uništiti ih spaljivanjem
ili zakapanjem.

2. Trihineloza

U slučaju pojave trihineloze svinja ili oboljenja ljudi od trihineloze,
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva - Uprava za veterinarstvo može narediti
da se u pojedinim područjima obvezno obavlja trihineloskopski pregled ili
druga metoda (ELISA) otkrivanja tog oboljenja i kod klanja svinja za potrebe
vlastitog domaćinstva.

V. ZOOSANITARNE MJERE

1. U cilju djelotvornije zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja
ljudi i veterinarske zaštite ljudskog okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke
indikacije, ovlaštene organizacije provodit će deratizaciju.

Deratizacija se provodi u životinjskim nastambama i dvorištima, objektima
za klanje životinja, preradu, proizvodnju i skladištenje namirnica životinjskog
podrijetla i drugim objektima gdje je njeno provođenje od interesa za zdravstvenu
zaštitu životinja i očuvanje zdravstvene ispravnosti životinjskih proizvoda.

Deratizacija se provodi dva puta godišnje, a na poziv fizičkih i pravnih
osoba, i češće.

2. Radi zaštite životinja od zaraznih, nametničkih i drugih opasnih
bolesti, držatelji životinja u intenzivnim uzgojima - farmama, dužni su
uspostaviti veterinarsko-sanitarni red, a osobito:

- moraju se osigurati ekonomska dvorišta i životinjske nastambe od nekontroliranog
ulaska i izlaska ljudi, životinja i vozila;

- postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju osoba i vozila koja
ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske nastambe, a radnicima i posjetiteljima
osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

- pomije i otpaci koji se koriste kao hrana za svinje, moraju se prethodno
prokuhati.

VI. OZNAČAVANJE ŽIVOTINJA

1. Označavanje goveda

Goveda starija od dva mjeseca, moraju se označiti propisanom ušnom markicom.

Sva goveda bez obzira na starost, pri stavljanju u unutarnji promet
ili za izvoz, moraju biti označena propisanom ušnom markicom.

2. Označavanje ovaca i koza

Ovce i koze te njihov podmladak stariji od 2 mjeseca obvezno se označavaju
propisanom ušnom markicom prije stavljanja u unutarnji promet ili za izvoz,
odnosno otpremanja na ispašu na područje druge epizootiološke jedinice,
odnosno područje nadležnosti ovlaštene veterinarske inspekcije.

3. Označavanje svinja

Svinje starije od dva mjeseca, kao i sve svinje koje se stavljaju u
unutarnji promet ili za izvoz, bez obzira na starost, moraju biti označene
propisanom ušnom markicom.

4. Označavanje konja

Svi konji pri stavljanju u unutarnji promet ili izvoz, kao i konji koji
se otpremaju na športske priredbe, izložbe, i sl., moraju biti označeni
paljenim žigom brojčane oznake u kopitu ili žigom na koži vrata, sedlišta
ili buta, odnosdo u prilogu obvezne dokumentacije raspolagati s odgovarajućim
dokumentom za konje ovjerenim od strane ovlaštenog veterinarskog inspektora,
s detaljnim opisom grla, bojom i svim identifikacijskim znakovima i oznakama.

Konji za klanje namijenjeni unutarnjem prometu ili za izvoz, uz propisanu
oznaku "S" paljenim žigom u kopitu, mogu biti označeni dlakorezom
ili najedan od načina iz stavka 1. ove točke.

Ždrijebad za klanje do starosti 6 mjeseci, namijenjena unutarnjem prometu
ili za izvoz, može biti označena dlakorezom ili drugom od propisanih oznaka.

5. Provođenje označavanja životinja

Propisano obvezno označavanje životinja organiziraju ovlašteni veterinarski
inspektori, a obavljaju stručne službe veterinarskih stanica.

Propisano obvezno označavanje životinja u objektima specijalizirane
stočarske proizvodnje - većim farmama, organiziraju ovlašteni veterinarski
inspektori, a obavljaju stručne službe farmi.

Nadzor nad postupkom označavanja životinja obavljaju županijski veterinarski
inspektori.

Veterinarske stanice dužne su voditi registar označenih rasplodnih životinja,
kao i evidenciju svih ostalih označenih životinja pripadajućeg epizootiološkog
područja na propisanim obrascima

"Registar označene rasplodne stoke" i "Evidencija označene
stoke".

Veterinarske stanice dužne su dokumentaciju iz stavka 4. ove točke dostavljati
Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva -Upravi za veterinarstvo u roku
sedam dana za proteklo mjesečno razdoblje.

Izdavanje i distribuciju ušnih markica za obvezno označavanje životinja,
kao i propisanih obrazaca dokumentacije o označenim životinjama te obradu
podataka, vrši od Ministarstva poljoprivrede i šumarstva ovlašten, CENTAR
ZA REPRODUKCIJU U STOČARSTVU HRVATSKE, Zagreb, Planinska 2b.

Centar za reprodukciju u stočarstvu Hrvatske vodi središnju Evidenciju
označene stoke i Registar označene rasplodne stoke te je dužan Ministarstvu
poljoprivrede i šumarstva - Upravi za veterinarstvo dostavljati mjesečna
izvješća o distribuciji ušnih markica i broju označene stoke.

Ušne markice u propisanom obliku za obvezno označavanje životinja može
proizvoditi samo od Ministarstva poljoprivrede i šumarstva - Uprave za
veterinarstvo, ovlašteni proizvodač.

Ovlašteni proizvođač ušnih markica dužan je voditi evidenciju o proizvedenim
ušnim markicama po vrstama životinja, serijskim brojevima, tekućim brojevima,
oznakama županija kao i isporučenim količinama i datumu isporuke ovlaštenoj
pravnoj osobi za izdavanje i distribuciju ušnih markica.

Uvezena stoka iz točke 1., 2., 3., 4. ovog poglavlja, ukoliko je tijekom
provođenja karantenskih mjera utvrđena zdravom, mora se označiti na propisani
način prije ukidanja i raspuštanja karantene.

Ušnom se markicom označavaju sve životinje u lijevoj uški. Oznaka ušne
markice s brojem županije, slovom serije i tekućim brojem markice (prednji
dio), mora se kod goveda nalaziti sa unutarnje strane uške, a kod svinja,
ovaca i koza s vanjske strane uške.

6. Ušne markice s pripadnim sadržajem

Ušne markice se proizvode u dvije veličine i oblika.

UŠNA MARKICA ZA GOVEDA - za sve kategorije goveda namjenjuje se ušna
markica u donjem dijelu pravokutnog oblika s trokutasto izduženim gornjim
dijelom za ovjes i spoj, zaobljenih uglova, dimenzije 49 x 42 mm, u žutoj
boji sa slijedećim oznakama: na licu prednje strane, gore u trokutastom
se dijelu navodi dvoznamenkasta brojčana oznaka županije i broj serije
(slovo) veličine 7 mm te ispod nje tekući peteroznamenkasti broj markice
utisnut znakovima crne boje, veličine 10 mm.

Na naličju prednjeg dijela markice reljefno je, istaknuta u boji materijala,
oznaka u obliku elipse dimenzija osi 27 x 20 mm s tekstom: "HRVATSKA
VETERINARSKA INSPEKCIJA", te oznaka proizvodača.

Na poleđini spojnog kružnog dijela promjera 30 mm utisnuta je crnim
znakovima oznaka "HR" i dvoznamenkasta oznaka broja županije
veličine znakova od 7 mm.

UŠNA MARKICA ZA SVINJE, OVCE I KOZE - proizvodi se u obliku izduženog
pravokutnika zaobljenih uglova sa spojem na jednom kraju u dimenzijama
50 x 16 mm. Spojni dio je kružnog oblika promjera 30 mm.

Na licu prednjeg dijela utisnuta je u crnoj boji oznaka slova serije
i tekući peteroznamenkasti broj markice veličine znakova 8 mm.

Na naličju prednjeg dijela markice reljefno je istaknuta, u boji materijala,
oznaka u obliku elipse dimenzija osi 20 x 12 mm s tekstom: "HRVATSKA
VETERINARSKA INSPEKCIJA" te oznaka proizvodača.

Na naličju spojnog kružnog dijela promjera 30 mm utisnuta je, crnim
znakovima veličine 5 mm, oznaka "HR" i dvoznamenkasta brojčana
oznaka županije.

Ušna markica za SVINJE proizvodi se u žutoj osnovnoj boji materijala.

Ušna markica za OVCE i KOZE proizvodi se u svijetlocrvenoj osnovnoj
boji materijala.

8. Obrasci ušnih markica za pojedine vrste životinja s pripadnim sadržajem
i propisani obrasci dokumentacije o obveznom označavanju stoke: "Registar
označene rasplodne stoke"(Obrazac br. 1.) i "Evidencija označene
stoke (Obrazac br. 2.), tiskani su uz ovu naredbu i čine njezin sastavni
dio.

VII. FINANCIRANJE MJERA

Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti životinja koje se sufinanciraju
ili financiraju iz Proračuna Republike Hrvatske jesu:

- uzimanje krvi za serološku pretragu na enzootsku leukozu goveda, osim
uzimanja kod muških rasplodnih životinja i prodaje životinja,

- laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala radi utvrđivanja
postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8. Zakona o zdravslvenoj
zaštiti životnkja i veterinarskoj djelatnosti ("Narodne novine",
br. 52/91, 64/91, 26/93 i 29/94), ako se postupa u skladu s odredbom članka
29. citiranog zakona;

- kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon vakcinacije protiv
newcastleske bolesti;

- pretrage uzoraka krvi na brucelozu i enzootsku leukozu goveda (ako
su pozitivna grla uklonjena ili strogo izolirana), osim kod muških rasplodnih
životinja i prodaje životinja;

- bakteriološke pretrage uzoraka mlijeka u provođenju programa suzbijanja
poremećene sekrecije vimena;

- kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage radi razjašnjenja
zdravstvenog problema koji može nanijeti značajne gospodarstvene štete
i poremećaje, na zahtjev Ministarstva poljoprivrede i šumarstva - Uprave
za veterinarstvo;

- obvezno označavanje rasplodnih životinja pod selekcijskom kontrolom
(samo ušne markice);

- pričuva vakcina i potrebitih dijagnostičkih sredstava.

VIII. PROVOĐENJE MJERA

Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom naredbom obavljat će Hrvatski
veterinarski institut.

Jedinstvene cijene veterinarskih usluga što se provode temeljem odredbi
ove naredbe utvrđuje uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
Hrvatska veterinarska komora.

IX. ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem na snagu ove naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite
životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1995.godini
("Narodne novine", br. 94/94).

Ova naredba stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa : 322-01 /95-01 /961

Urbraj: 525-06-95-01

Zagreb, 15. prosinca 1995.

Ministar poljoprivrede i šumarstva

Matej Janković, v. r.

Naredba, NN 107/1995-1776