## Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja

### NN 4/1994 (19.1.1994.), Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja

# HRVATSKI ZAVOD ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANJE

Na osnovi članka 103. Zakona o zdravstvenom osiguranju ("Narodne
novine" broj 75/93) i članka 14. Statuta Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje ("Narodne novine" broj 1/94.), Upravno vijeće Hrvatskog
zavoda za zdravstveno osiguranje, na 2. sjednici, održanoj 5. sječnja 1994.
godine, donijelo je

## PRAVILNIK

### o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom, sukladno odredbama Zakona o zdravstvenom osiguranju
(u daljnjem tekstu: Zakon), reguliraju se prava iz obveznog zdravstvenog
osiguranja osiguranih osoba Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje
(u daljnjem tekstu: Zavod), te uvjeti i način njihovog ostvarivanja.

Članak 2.

Osiguranim osobama Zavoda smatraju se osobe kojima je na način propisan
Zakonom i ovim Pravilnikom utvrđen status osiguranika, odnosno osigurane
osobe.

Članak 3.

Osiguranim osobama Zavoda osigurava se pravo na zdravstvenu zaštitu
i pravo na novčane nadoknade i pomoći u opsegu, pod uvjetima i na način
kako je to propisano Zakonom, ovim Pravilnikom i drugim općim aktima Zavoda.

II. PRAVA IZ OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

1. Zdravstvena zaštita

Članak 4.

Osigurane osobe imaju pravo na zdravstvenu zaštitu utvrđenog zdravstvenog
standarda, a koja se ostvaruje putem primarne, specijalističko-konzilijarne
i bolničke zdravstvene zaštite s odgovarajućom medicinskom rehabilitacijom.

Osim zdravstvene zaštite iz stavke 1. ovoga članka, osigurane osobe
imaju pravo i na:

- ortopedska i druga pomagala propisana općim aktom Zavoda,

- stomatološko-protetsku pomoć i stomatološko-protetske nadomjestke,
propisane općim aktom Zavoda,

-lijekove s liste lijekova koji se osiguranim osobama mogu propisivati
na recept Zavoda.

Članak 5.

Zdravstvenu zaštitu iz članka 4. ovoga Pravilnika osigurane osobe ostvaruju
u zdravstvenim ustanovama i kod zdravstvenih djelatnika privatne prakse
s kojima je Zavod sklopio ugovor o pružanju zdravstvene zaštite, a na način
propisan općim aktom Zavoda.

Članak 6.

Osigurane osobe osim zdravstvene zaštite iz članka 4. ovoga Pravilnika
imaju pravo i na zdravstvenu zaštitu u inozemstvu i to na način i pod uvjetima
propisanim međudržavnim ugovorima i općim aktom Zavoda.

2. Novčane nadoknade i pomoći

2.1. Nadoknada plaće zbog bolovanja

Članak 7.

Osiguranicima za vrijeme bolovanja pripada nadoknada plaće u slučajevima,
pod uvjetima i na način propisan Zakonom i ovim Pravilnikom.

Pod bolovanjem u smislu Zakona i ovog Pravilnika smatra se odsutnost
s rada zbog bolesti i ozljede, odnosno drugih okolnosti.

Bolovanje utvrđeno sukladno odredbama Zakona, općeg akta Zavoda o načinu
utvrđivanja bolovanja i ovoga Pravilnika, ne može biti prekinuto poradi
korištenja godišnjeg odmora, osim u slučaju utvrđenom u članku 14. stavka
4. ovog Pravilnika.

Članak 8.

Nadoknada plaće za vrijeme bolovanja (u daljnjem tekstu: nadoknada plaće)
pripada uposlenom osiguraniku od prvog dana, a osiguraniku koji osobnim
radom obavlja privrednu, odnosno neprivrednu djelatnost od 43-eg dana bolovanja
i traje do posljednjeg dana bolovanja, odnosno do donošenja pravomoćne
odluke o utvrđenoj invalidnosti osiguranika.

Iznimno od stavke 1. ovog članka kada se nadoknada plaće prema odredbama
Zakona isplaćuje od prvog dana bolovanja na teret sredstava Zavoda osiguraniku
koji osobnim radom obavlja privrednu, odnosno neprivrednu djelatnost, ona
pripada od prvog dana bolovanja.

Članak 9.

Nadoknada plaće iz članka 21. točke 1. i 2. Zakona, isplaćuje se osiguraniku
sukladno članku 22. Zakona:

1. za prvih 7 odnosno 42 dana bolovanja, a u slučaju njegovog rada u
inozemstvu, za sve vrijeme dok se nalazi u inozemstvu - na teret sredstava
pravne ili fizičke osobe, ako Zakonom nije drukčije propisano,

2. od 8-og odnosno 43-eg dana bolovanja nadalje - na teret sredstava
Zavoda, ako Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 10.

Nadoknada plaće pripada osiguraniku i nakon prestanka radnog odnosa,
odnosno obavljanja djelatnosti osobnim radom i to najviše u trajanju od
30 dana od dana toga prestanka pod uvjetom da je bolovanje nastalo u vrijeme
trajanja radnog odnosa, odnosno obavljanja djelatnosti, ako Zakonom nije
drukčije određeno.

Članak 11.

Nadoknada plaće iz članka 10. ovoga Pravilnika isplaćuje se na teret
sredstava Zavoda, ako Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 12.

Nadoknadu plaće, sukladno odredbama Zakona, obračunava i isplaćuje pravna,
odnosno fizička osoba, izuzev slučajeva iz članka 21. točke 3., 6. i 7.
Zakona, kada nadoknadu plaće obračunava i isplaćuje Zavod.

Sredstva koja je pravna ili fizička osoba isplatila sukladno stavci
1. ovog članka, a koja prema odredbama Zakona terete sredstva Zavoda. Zavod
je obvezan vratiti u roku od 45 dana od dana primitka zahtjeva za povrat,
bez obveza plaćanja zateznih kamata za sve vrijeme nepodmirenja dužnog
iznosa.

Članak 13.

Osiguraniku koji je zaposlen u inozemstvu nadoknada plaće pripada, sukladno
odredbama Zakona i ovog Pravilnika s tim da se isplaćuje na teret sredstava
Zavoda samo za vrijeme njegovog boravka u Republici Hrvatskoj, osim u slučajevima
korištenja porodnog dopusta, dodatnog porodnog dopusta, posvojiteljskog
dopusta, te prava na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne godine, odnosno
do tri godine života djeteta.

Članak 14.

Kada se tijekom liječenja osiguranika koji se nalazi na bolovanju neprekidno
najmanje šest mjeseci, utvrdi da je njegovo zdravstveno stanje poboljšano
i da bi rad sa skraćenim radnim vremenom bio koristan za brže uspostavljanje
pune radne sposobnosti, izabrani doktor medicine primarne zdravstvene zaštite
(u daljnjem tekstu: izabrani doktor medicine) može odrediti da osiguranik
određeno vrijeme radi polovicu punog radnog vremena u trajanju najduže
do šest mjeseci.

Ako rad sa skraćenim radnim vremenom nije moguće ostvariti zbog prirode
posla koji osiguranik obavlja, izabrani doktor medicine ponovno će ocijeniti
da li je osiguranik sposoban za rad s punim radnim vremenom ili je i dalje
nesposoban za rad.

Osiguraniku koji sukladno stavci 1. ovog članka radi skraćeno radno
vrijeme, pripada nadoknada plaće za preostalo radno vrijeme, do punog radnog
vremena.

Ako osiguranik za vrijeme rada sa skraćenim radnim vremenom koristi
godišnji odmor, pripada mu odgovarajući iznos nadoknade plaće, sukladno
stavci 3. ovoga članka, i za vrijeme korištenja godišnjeg odmora.

Osiguranik koji radi sa skraćenim radnim vremenom u smislu ovog članka
smatra se da je na bolovanju.

Članak 15.

Osiguraniku koji je u vrijeme bolovanja stavljen u pritvor ili istražni
zatvor pripada nadoknada plaće u visini jedne trećine nadoknade, a ako
izdržava obitelj u visini jedne polovine pripadajuće nadoknade. Tako umanjena
nadoknada pripada osiguraniku dok traje bolovanje i dok traje pritvor ili
istražni zatvor.

Osiguraniku iz stavke 1. ovog članka nakon otpuštanja iz pritvora ili
istražnog zatvora jer je postupak protiv njega pravomoćnom presudom obustavljen,
ili je pravomoćnom presudom oslobođen optužbe, ili je optužba odbijena,
ali ne zbog nenadležnosti suda, isplatit će se obustavljeni dio nadoknade
plaće.

Bolovanje za vrijeme trajanja pritvora ili istražnog zatvora, u smislu
stavke 1. ovog članka, utvrđuje izabrani doktor medicine, na prijedlog
doktora medicine ustanove u kojoj se osiguranik nalazi u pritvoru ili istražnom
zatvoru.

Članak 16.

Osiguraniku koji se nalazi na izdržavanju kazne zatvora ili u ustanovi
zbog provođenja mjera obveznog čuvanja i liječenja, ne pripada nadoknada
plaće.

Osiguraniku koji je privremeno udaljen s rada kod pravne ili fizičke
osobe, ne pripada nadoknada plaće, ako za vrijeme trajanja udaljenja stupi
na bolovanje.

2.2. Nadoknada plaće poradi njege člana obitelji

Članak 17.

Osiguranik ima pravo na nadoknadu plaće poradi njege supružnika i djeteta
s kojima živi u zajedničkom kućanstvu, u trajanju propisanom člankom 24.
Zakona.

Pravo na bolovanje iz stavke 1. ovoga članka utvrđuje izabrani doktor
medicine i to za svaku pojedinu akutnu bolest, pod uvjetom da izabrani
doktor medicine koji liječi bolesnog člana obitelji utvrdi da je bolesnom
članu obitelji potrebna njega.

Članak 18.

Pravo na nadoknadu plaće iz članka 17. ovog Pravilnika ne pripada osiguraniku
za vrijeme dok se nalazi na godišnjem odmoru, te plaćenom ili neplaćenom
dopustu.

2.3. Nadoknada plaće zbog trudnoće i poroda

Članak 19.

Pravo na nadoknadu plaće za vrijeme korištenja porodnog, dodatnog porodnog
i posvoiteljskog dopusta te rada sa skraćenim radnim vremenom do jedne,
odnosno do tri godine života djeteta pripada osiguranicima na način i u
trajanju propisanom Zakonom i ovim Pravilnikom.

Članak 20.

Osiguranice-seljanke kada nadoknadu plaće ostvaruju za vrijeme korištenja
porodnog dopusta, tu nadoknadu ostvaruju u visini preračunate minimalne
plaće koja služi za utvrđivanje oporezivog dohotka, poreznih stopa i osobnih
odbitaka prema Zakonu o porezu na dohodak (u daljnjem tekstu: minimalna
plaća) vrijedeće za mjesece korištenja toga dopusta.

2.4. Pomoć za opremu novorođenog djeteta

Članak 21.

Osigurane osobe imaju pravo na pomoć za opremu novorođenog djeteta u
visini propisanoj Zakonorn.

Pravo iz stavke 1. ovoga članka osigurane osobe ostvaruju putem nadležnog
područnog ureda Zavoda, odnosno njegove ispostave, a pod uvjetima i na
način, koje je propisao ministar zdravstva.

2.5. Nadoknada za pogrebne troškove

Članak 22.

Osiguranicima iz članka 5. Zakona, sukladno odredbama Zakona i ovog
Pravilnika, pripada pravo na nadoknadu za pogrebne troškove.

Nadoknada iz stavke 1. ovog članka, pripada i ako je smrt osiguranika
nastupila u roku od 30 dana od prestanka statusa osiguranika.

Članak 23.

Nadoknada za pogrebne troškove isplaćuje se pravnoj ili fizičkoj osobi
koja je snosila troškove pokopa osiguranika.

Članak 24.

Nadoknada za pogrebne troškove pripada u visini iznosa minimalne plaće
u Republici, vrijedeće za mjesec u kojem je osiguranik umro.

Članak 25.

Nadoknada za pogrebne troškove osiguranika umrlog u inozemstvu za vrijeme
korištenja zdravstvene zaštite, sukladno odredbama općeg akta Zavoda. pripada
u visini stvarnih troškova pokopa u mjestu u kojem je osiguranik umro,
ali ne više od iznosa koliko bi iznosili troškovi prijevoza njegovih posmrtnih
ostataka od mjesta smrti do mjesta pokopa u Republici Hrvatskoj, prema
cjeniku domaćeg prijevoznika.

2.6. Nadoknada putnih troškova u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite

Članak 26.

Osiguranim osobama, sukladno odredbama Zakona i ovog Pravilnika pripada
pravo na nadoknadu putnih troškova nastalih u svezi korištenja zdravstvene
zaštite.

Pod putnim troškovima iz stavke 1. ovog članka podrazumijevaju se troškovi
korištenja javnog prijevoznog sredstva ako ovim Pravilnikom nije drukčije
propisano.

Članak 27.

Osiguranim osobama koje su od izabranog doktora medicine, zdravstvene
ustanove ili Zavoda upućene ili pozvane u drugo mjesto u svezi s ostvarivanjem
prava iz ovog Pravilnika pripada nadoknada troškova prijevoza prema najkraćoj
relaciji i po najnižoj cijeni za redovna prijevozna sredstva javnog prometa.

Vrstu javnog prijevoznog sredstva odreduje izabrani doktor medicine
s obzirom na zdravstveno stanje korisnika prijevoza ili dužinu puta.

Članak 28.

Nadoknada troškova prijevoza pripada osiguranim osobama i kada je prijevoz
osigurane osobe izvršen zbog primitka u zdravstvenu ustanovu, otpremanja
iz zdravstvene ustanove ili premještaja iz jedne u drugu zdravstvenu ustanovu
u mjesto zaposlenja, odnosno stanovanja ili privremenog boravka osigurane
osobe ako je potreba prijevoza uvjetovana zdravstvenim stanjem osigurane
osobe, a tu potrebu je utvrdio izabrani doktor medicine, zdravstvena ustanova
u kojoj je osigurana osoba liječena ili liječnička komisija Zavoda.

Odredba stavke 1. ovog članka primjenjuje se i kada se osigurana osoba
kojoj se zdravstvena zaštita osigurava u inozemstvu sukladno općem aktu
Zavoda, prevozi iz inozemstva i ako je potrebu prijevoza utvrdila liječnička
komisija Zavoda.

Članak 29.

Nadoknada troškova prijevoza pripada i za prijevoz posmrtnih ostataka
osigurane osobe koja je u svezi s ostvarivanjem prava iz ovog Pravilnika
bila upućena ili pozvana u drugo mjesto.

Pravo na nadoknadu troškova prijevoza iz stavke 1. ovog članka pripada
pravnoj ili fizičkoj osobi, koja je o svome trošku izvršila prijevoz i
to u visini stvarnih troškova tog prijevoza.

Članak 30.

Osiguranoj osobi koja je morala putovati zbog ostvarivanja prava u smislu
članka 27. ovog Pravilnika, pripada nadoknada troškova prijevoza pod uvjetom:

- da je udaljenost od mjesta polaska do mjesta najbližeg doktora medicine
odnosno zdravstvene ustanove u drugom mjestu veća od 50 km, odnosno veća
od 15 morskih milja od mjesta polaska na otoku do mjesta dolaska na kopnu,
prema službenom daljinomjeru prijevoznika,

- da je doktor medicine, koji je izvršio pregled potvrdio da je pregled
bio potreban.

Iznimno osiguranoj osobi, koja je zbog liječenja medicinskom rehabilitacijom
ili fizikalnom medicinom morala više od 5 puta putovati iz mjesta rada,
odnosno boravka do najbližeg doktora medicine, odnosno zdravstvene ustanove
u drugom mjestu, pripada nadoknada za troškove prijevoza u slučaju kada
je udaljenost između tih mjesta veća od 15 km.

Kada zbog liječenja medicinskom rehabilitacijom ili fizikalnom medicinom,
prema stavci 2. ovog članka, osigurana osoba mora tijekom kalendarskog
mjeseca putovati više od 20 puta ili kada bi troškovi prijevoza toga putovanja
bili veći od cijene mjesečne karte prijevoznika (pokaz, karnet ili sl.),
osiguranoj osobi pripada pravo na novčanu nadoknadu u visini cijene mjesečne
karte, ako mogućnost korištenja takve karte postoji.

Članak 31.

Iznimno od članka 26. ovog Pravilnika, ako od mjesta polaska do najbližeg
doktora medicine, odnosno zdravstvene ustanove u drugom mjestu ne prometuje
javno prijevozno sredstvo ili prometuje samo djelomice, osiguranoj osobi
koja je koristila neko drugo prijevozno sredstvo, nadoknaduju se troškovi
prijevoza u visini 20% cijene jedne litre benzina 98 oktana po prijeđenom
kilometru.

Članak 32.

Osiguranoj osobi koja je umjesto javnog prijevoznog sredstva, sukladno
odredbama ovog Pravilnika, koristila osobni automobil, nadoknađuju se troškovi
prijevoza u visini troškova prijevoza javnim prijevoznim sredstvom.

Članak 33.

Osigurana osoba koja je u slučajevima:

1. bolesti ili ozljede, kada je potrebno da se kao hitan slučaj preveze
u zdravstvenu ustanovu zbog spašavanja života i pružanja hitne pomoći i

2. porođajnih trudova, zbog nemogućnosti korištenja saniteta, morala
koristiti prijevoz osobnim automobilom ili auto-taksi službom. ima pravo
na nadoknadu troškova toga prijevoza ako doktor medicine, koji je pružio
zdravstvenu zaštitu utvrdi da je takav prijevoz bio nužno potreban.

Nadoknada troškova prijevoza iz stavke 1. ovog članka osiguranoj osobi
priznaje se u visini cijene prijevoza auto-taksi službom, odnosno kad je
prijevoz izvršen osobnim automobilom u visini cijene iz članka 31. ovog
Pravilnika.

Članak 34.

Pravo na nadoknadu troškova prijevoza, sukladno odredbama ovog Pravilnika
ima i osoba koju je izabrani doktor medicine odredio za pratitelja osigurane
osobe.

Pravo na potrebu pratitelja utvrđuje, prema stavci 1. ovog članka izabrani
doktor medicine zavisno od zdravstvenog stanja osigurane osobe, osim u
slučajevima djece do 15-e godine života, odnosno djece koja su potpuno
i trajno nesposobna za rad, sukladno posebnim propisima, kada se ta potreba
pretpostavlja.

Članak 35.

Osiguraniku ne pripada pravo na nadoknadu troškova prijevoza kada zbog
korištenja zdravstvene zaštite putuje iz mjesta stanovanja, odnosno boravka
u mjesto svog rada, ako mu za vrijeme trajanja liječenja poduzeće ili druga
pravna ili fizička osoba isplaćuje nadoknadu za troškove putovanja od mjesta
stanovanja, odnosno boravka do mjesta rada i obratno.

Pravo na nadoknadu troškova prijevoza na teret sredstava Zavoda osiguraniku
ne pripada u slučaju korištenja specifične zdravstvene zaštite.

3. Način utvrđivanja i valorizacije (povećanja) osnovice za nadoknadu
plaće

Članak 36.

Osnovica za obračun nadoknade plaće utvrđuje se kao satna ili dnevna
osnovica, zavisno od izvršene preraspodjele radnog vremena osiguranika-korisnika
nadoknade.

Članak 37

Osiguranicima, koji osobnim radom obavljaju djelatnost. nadoknada plaće
pripada za radne dane u tjednu a obračunava se kao prosječna dnevna nadoknada.

Tjedan u smislu odredbe ovoga članka ima šest radnih dana.

3.1. Osnovica za utvrđivanje nadoknade plaće

Članak 38.

Osnovicu za utvrđivanje nadoknade plaće čini plaća koja je osiguraniku
isplaćena za mjesec koji prethodi mjesecu u kojem je nastupio slučaj na
osnovi kojeg se stječe pravo na nadoknadu.

Pod isplaćenom plaćom iz stavke 1. ovog članka smatra se:

1. plaća isplaćena po svim osnovama i mjerilima općeg akta kojim je
utvrđena raspodjela plaća,

2. plaća isplaćena na osnovi periodičnog obračuna ili na osnovi obračunatih
razlika plaće (retroaktivna promjena vrijednosti poslova radnog mjesta)
u dijelu koji se odnosi na mjesec na osnovi kojeg se utvrđuje osnovica
za nadoknadu, ako je isplaćena u roku dospijeća plaće sukladno članku 39.
stavci 3. ovog Pravilnika.

3. nadoknada plaće isplaćena za vrijeme odsutnosti s rada u smislu propisa
o radnim odnosima (godišnji odmor, plaćeni dopust i sl.).

Članak 39.

Osnovica za nadoknadu, utvrđena prema članku 38. i 41. ovog Pravilnika,
od koje je izvršen obračun i isplata nadoknade plaće, konačna je i ne može
se mijenjati.

Iznimno od stavke 1. ovog članka, kada je osnovica za nadoknadu utvrđena
na osnovi pogrešnih ili nepotpunih podataka, odnosno kada u času njezinog
utvrđivanja nisu uzeti svi podaci o primanjima, navedeni u članku 38. ovog
Pravilnika, koja su korisniku nadoknade isplaćena do dospijeća isplate
tako obračunate nadoknade plaće, osiguranik-korisnik nadoknade plaće može
tražiti ponovo utvrđivanje osnovice za nadoknadu i pripadajući iznos nadoknade
od tako utvrđene osnovice za nadoknadu.

Pod dospijećem isplate prema stavci 2. ovog članka podrazumijeva se
posljednji dan u mjesecu za koji se obračunava nadoknada plaće, odnosno
dan dospijeća isplate plaće kod pravne ili fizičke osobe korisnika nadoknade
plaće za odnosni mjesec.

Članak 40.

U osnovicu za nadoknadu ne uzimaju se:

1. primanja koja je osiguranik primio kao plaću, a nisu ostvarena po
osnovama i mjerilima utvrđenim općim aktom pravne ili fizičke osobe o raspodjeli
plaće, odnosno drugim propisima (dopunski rad),

2. primanja koja je osiguranik primio prema propisima o zdravstvenom,
te mirovinskom i invalidskom osiguranju,

3. nagrade za poslove obavljene izvan redovnih poslova i radnih zadaća
koje osiguranik obavlja i posebne nagrade u znak priznanja, bez obzira
na to jesu li u općem aktu pravne ili fizičke osobe određene kao osnove
za raspodjelu plaća,

4. primanja uime nadoknada troškova (terenski dodatak, nadoknada za
odvojeni život i sl.).

Članak 41.

Ako osiguraniku nije isplaćena plaća za mjesec koji prethodi mjesecu
u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na nadoknadu
(u daljnjem tekstu: osigurani slučaj), kao osnovica za nadoknadu uzima
se plaća pripadajuća za tekući mjesec, odnosno ostvarena do dana nastanka
osiguranog slučaja.

Članak 42.

Osiguranicima koji osobnim radom obavljaju privrednu, odnosno neprivrednu
djelatnost kao plaća za utvrđivanje osnovice za nadoknadu uzima se osnovica
osiguranja na osnovi koje se obračunavaju i plaćaju doprinosi za zdravstveno
osiguranje tih osiguranika.

Osnovica za nadoknadu plaće osiguranika iz stavke 1. ovog članka utvrđuje
se sukladno odredbama ovog Pravilnika pod uvjetom da je osiguranik po toj
osnovici bio zdravstveno osiguran najmanje šest mjeseci.

Ako osiguranik nije bio zdravstveno osiguran po istoj osnovici u trajanju
od najmanje šest mjeseci, kao plaća za utvrđivanje osnovice za nadoknadu
uzima se prosječna osnovica osiguranja na koju je bio prijavljen u posljednjih
šest mjeseci, prije stjecanja prava na nadoknadu plaće.

Ako se osnovica za nadoknadu plaće ne može utvrditi prema odredbi stavke
3. ovog članka, kao osnovica za nadoknadu uzima se prosječna plaća na koju
je osiguranik bio prijavljen u mjesecima prije mjeseca stjecanja prava
na nadoknadu plaće, odnosno do dana stjecanja toga prava, a koja ne može
biti veća od dvostrukog iznosa minimalne plaće u Republici Hrvatskoj vrijedećoj
za mjesec koji prethodi mjesecu nastanka osiguranog slučaja.

Članak 43.

Osiguranicima zaposlenim kod osoba koje osobnim radom obavljaju privrednu,
odnosno neprivrednu djelatnost i kod drugih privatnih poslodavaca, kao
plaća za utvrđivanje osnovice za nadoknadu uzima se osnovica osiguranja
na osnovi koje se obračunavaju i plaćaju doprinosi za zdravstveno osiguranje
tih osiguranika.

Osnovica za nadoknadu iz stavke 1. ovog članka utvrđuje se sukladno
odredbama članka 38. do 41. ovog Pravilnika.

Članak 44.

Osnovica za nadoknadu, utvrđena prema odredbama ovog Pravilnika, služi
za obračun nadoknade plaće za sve vrijeme trajanja neprekidnog bolovanja.

Pod neprekidnim bolovanjem, prema stavci 1. ovog članka, smatra se neprekidno
trajanje bolovanja zbog istog uzroka bolovanja, bez ijednog radnog dana
prekida, odnosno s prekidom jednog ili najviše 30 dana kada je do ponovnog
bolovanja došlo zbog iste bolesti, ozljede ili stanja prema šifri međunarodne
klasifikacije bolesti (nastavno bolovanje).

Pod uzrokom bolovanja, u smislu stavke 2. ovog članka, podrazumijeva
se bolest, neovisno o njenoj šifri po međunarodnoj klasifikaciji bolesti,
te svaki drugi pojedinačni razlog odsutnosti s rada za koji prema Zakonu
osiguraniku pripada pravo na nadoknadu plaće (dopust, njega člana obitelji,
pratnja i sl.).

U slučaju iz stavke 2. ovog članka nadoknada plaće obračunava se i isplaćuje
od iste osnovice za nadoknadu i na teret istog obveznika isplate te nadoknade
u visini i trajanju propisanom Zakonom. općim aktom pravne ili fizičke
osobe, te ovim Pravilnikom.

Članak 45.

Podaci o isplaćenoj plaći koja služi za utvrđivanje osnovice za nadoknadu
iskazuju se na tiskanici - "potvrda o plaći", koja je sastavni
dio ovog Pravilnika.

Podatke u tiskanicu iz stavke 1. ovog članka unosi ovlaštena osoba kod
pravne ili fizičke osobe i dostavlja je neposredno ili pomoću osiguranika-korisnika
nadoknade plaće Zavodu, ako se na teret Zavoda obavlja isplata pripadajućeg
iznosa nadoknade plaće, a za ostale osiguranike korisnike nadoknade Zavod.

3.2. Način valorizacije (povećanja) osnovice za nadoknadu plaće

Članak 46.

Osiguraniku kojemu se nadoknada plaće obračunava i isplaćuje od iste
osnovice za nadoknadu neprekidno u trajanju propisanom Zakonom, osnovica
za nadoknadu preračunat će se na odgovarajući viši iznos i od tako povećane
osnovice ponovno odrediti pripadajuća nadoknada plaće, ako je ispunjen
Zakonom propisani uvjet za valorizaciju (povećanje) osnovice.

U slučaju iz stavke 1. ovog članka, osnovica za nadoknadu valorizirat
će se osiguraniku-korisniku nadoknade plaće za onoliko postotaka za koliko
je porastao prosjek plaće kod pravne, odnosno fizičke osobe u vremenu trajanja
bolovanja, prema istom prosjeku utvrđenom za prethodno obračunsko razdoblje.

Pod obračunskim razdobljem prema stavci 2. ovog članka, smatra se razdoblje
neprekidnog bolovanja osiguranika-korisnika nadoknade plaće odnosno razdoblje
za koje je utvrđena osnovica za nadoknadu prema članku 38. i 41. ovog Pravilnika,
čijom poredbom se utvrđuje postotak za valorizaciju osnovice za nadoknadu
(valorizacijski koeficijent).

Članak 47.

Kod izračunavanja prosječne plaće zbog utvrđivanja valorizacijskog koeficijenta
prema članku 46. ovog Pravilnika, iznosi plaće isplaćeni na osnovi periodičnih
obračuna, odnosno završnog računa ili na osnovi obračunatih razlika plaće
(retroaktivna promjena vrijednosti poslova radnog mjesta) uzimaju se u
svojoj alikvotnoj vrijednosti zavisno od broja mjeseci obračunskog razdoblja
za koje je ta isplata izvršena, pod uvjetom da je njihova isplata izvršena
u roku propisanom člankom 39. stavkom 3. ovoga Pravilnika.

Članak 48.

Osiguraniku kojem se valorizacija osnovice ne može izvršiti sukladno
odredbi članka 46. ovog Pravilnika, osnovica za nadoknadu valorizirat će
se za onoliko postotaka za koliko je porastao prosjek plaća zaposlenih
u gospodarstvu Republike Hrvatske, u vremenu trajanja bolovanja korisnika
nadoknade plaće, prema istom prosjeku utvrđenom za prethodno obračunsko
razdoblje.

Članak 49.

Ako valorizacija osnovice za nadoknadu nije izvršena prema članku 46.
ovog Pravilnika, zbog toga što je porast plaća bio manji od Zakonom propisanog
postotka, valorizacija osnovice za nadoknadu, izvršit će se nakon ispunjenja
uvjeta za valorizaciju, nakon proteka narednih razdoblja od tri mjeseca
neprekidnog primanja nadoknade plaće od iste osnovice za nadoknadu, s tim
da tako povećana nadoknada plaće pripada od prvog narednog dana od dana
ispunjenja uvjeta za valorizaciju.

U slučaju iz stavke 1. ovog članka, osnovica za nadoknadu povećava se
za onoliko postotaka za koliko je porastao prosjek plaće sukladno odredbi
članka 46. ovog Pravilnika, u vremenu neprekidnog bolovanja osiguranika-korisnika
nadoknade plaće, prema istom prosjeku utvrđenom za prethodno obračunsko
razdoblje.

Članak 50.

Povećanje nadoknade plaće prema članku 46. do 49. ovog Pravilnika, izvršit
će po službenoj dužnosti Zavod, odnosno pravna ili fizička osoba, koja
prema odredbi Zakona obavlja obračun i isplatu nadoknade plaće na teret
sredstava Zavoda, a na osnovi podataka o kretanju prosjeka plaća kod pravne
ili fizičke osobe u odnosnim obračunskim razdobljima, prikazanim u tiskanici
"VON" koja je sastavni dio ovog Pravilnika.

Kada valorizaciju osnovice za nadoknadu obavlja Zavod, podatke o kretanju
prosjeka plaća kod pravne ili fizičke osobe, dužna je Zavodu dostaviti
na tiskanici iz stavke 1. ovog članka pravna, odnosno fizička osoba, neposredno
ili pomoću osiguranika-korisnika nadoknade plaće, odnosno, dužan ih je
pribaviti Zavod kod nadležne službe statistike.

3.3. Visina nadoknade plaće

Članak 51.

Iznos mjesečne nadoknade plaće za puno radno vrijeme, utvrđen sukladno
odredbama Zakona i ovog Pravilnika, ne može iznositi manje od iznosa minimalne
plaće vrijedeće za mjesec za koji pripada nadoknada plaće, a niti više
od peterostrukog iznosa navedene minimalne plaće.

Članak 52.

Nadoknada plaće koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda, ako Zakonom
nije drukčije propisano, iznosi:

- 80 % od osnovice za nadoknadu, za prvih šest kalendarskih mjeseci
bolovanja,

- 90 % od osnovice za nadoknadu, od prvog narednog dana po isteku roka
trajanja bolovanja iz alineje prve ove stavke,

- 100 % od osnovice za nadoknadu, u slučajevima propisanim člankom 34.
Zakona i to:

1. za vrijeme bolovanja zbog ozljede na radu ili oboljenja od profesionalne
bolesti, ako Zakonom nije drukčije propisano,

2. za vrijeme bolovanja zbog bolesti i komplikacija u svezi s trudnoćom
i porođajem,

3. za vrijeme korištenja obveznog porodnog dopusta,

4. za vrijeme njege oboljelog djeteta mlađeg od tri godine života,

5. za vrijeme bolovanja zbog transplantacije živog tkiva i organa u
korist druge osobe.

Iznimno od stavke 1. ovog članka. kada je osiguranik određen da njeguje
člana obitelji ili za pratitelja osigurane osobe, sukladno odredbi članka
21. točke 4. i 5. Zakona, nadoknada plaće iznosi 90 % od osnovice za nadoknadu
za sve vrijeme trajanja njegove spriječenosti za rad.

Članak 53.

Visina nadoknade plaće propisane Zakonom i člankom 52. ovog Pravilnika
pripada osiguraniku koji osobnim radom obavlja privrednu djelatnost, ako
je za vrijeme trajanja bolovanja kod nadležnog tijela općine privremeno
odjavio obavljanje djelatnosti.

Osiguraniku iz stavke 1. ovog članka, koji nije privremeno odjavio obavljanje
svoje privredne djelatnosti, pripada nadoknada plaće u visini 80 % od osnovice
za nadoknadu za sve vrijeme trajanja bolovanja.

U slučaju kada se nadoknada plaće utvrđuje prema stavci 2. ovog članka,
iznos nadoknade plaće može, iznimno članku 51. i 52. ovog Pravilnika, biti
manji od iznosa minimalne plaće vrijedeće za mjesec za koji pripada ta
nadoknada.

III OSTVARIVANJE I ZAŠTITA PRAVA IZ OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

1. Utvrđivanje statusa osigurane osobe

Članak 54.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod izdavanjem isprave, čiji je sadržaj,
oblik i način izdavanja propisan općim aktom Zavoda.

Danom utvrđivanja statusa osigurane osobe, osigurana osoba stječe prava
iz obveznog zdravstvenog osiguranja.

Članak 55.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod na osnovi propisane prijave koju
podnosi pravna ili fizička osoba na način propisan općim aktom Zavoda.

Ako Zavod prihvati prijavu iz stavke 1. ovoga članka, izdaje osiguranoj
osobi ispravu iz članka 54. ovog Pravilnika. čime je postupak po prijavi
konačan.

Ako Zavod ne prihvati podnijetu prijavu ili utvrdi status osigurane
osobe po nekoj drugoj osnovi, o tome donosi pismeno rješenje, koje dostavlja
podnositelju prijave i zainteresiranoj osobi.

Protiv rješenja iz stavke 3. ovoga članka može se izjaviti žalba Direkciji
Zavoda.

Članak 56.

Uz prijavu na zdravstveno osiguranje iz članke 55. ovog Pravilnika,
podnositelj prijave obvezan je priložiti i odgovarajuće dokaze kojima se
dokazuje zakonska osnova osiguranja, kao što je npr., zaposlenje, odnosno
obavljanje djelatnosti osiguranika, rodbinska srodnost osigurane osobe,
izdržavanje osigurane osobe i dr.

Na osnovi prijave i dokaza iz stavke 1. ovog članka, status osigurane
osobe utvrđuje se danom:

- zasnivanja radnog odnosa, za osobe zaposlene kod pravnih i fizičkih
osoba.

- početka obavljanja privredne, odnosno neprivredne djelatnosti, za
osobe koje osobnim radom obavljaju tu djelatnost,

- početka obavljanja poljodjelske djelatnosti, za osobe kojima je poljodjelstvo
jedino ili glavno zanimanje.

- umirovljenja, za osobe koje su pravo na mirovinu ostvarile prema propisima
Republike Hrvatske,

- početka školovanja za osobe koje zdravstveno osiguranje stječu na
osnovi školovanja,

- prijavljivanja Zavodu za zapošljavanje, za osobe za koje je stjecanje
prava na zdravstveno osiguranje uvjetovano podnošenjem prijave tom Zavodu.

- rođenja, zaključenja braka ili ispunjenja propisanih uvjeta za stjecanje
prava na zdravstveno osiguranje, za osobe koje pravo na zdravstveno osiguranje
izvede iz prava druge osobe,

- podnošenja prijave Zavodu, za osobe koje pravo na zdravstveno osiguranje
stječu na osnovi same prijave.

Članak 57.

Kada je stjecanje statusa osigurane osobe uvjetovano izdržavanjem osigurane
osobe zbog toga što nema vlastitih prihoda dovoljnih za izdržavanje, ili
zbog toga što je nesposobna za samostalan život i rad, i što nema sredstava
za izdržavanje, smatra se da osiguranik izdržava osiguranu osobu ako ta
osoba ispunjava uvjete izdržavanja propisane člankom 58. ovog Pravilnika.

Članak 58.

Smatra se, prema članku 57. ovog Pravilnika, da osoba nema vlastitih
prihoda dovoljnih za svoje izdržavanje:

1. ako uopće nema vlastitih sredstava,

2. ako joj stalni prihodi (osim prihoda od poljodjelske djelatnosti)
ne premašuju iznos od 70% minimalne plaće vrijedeće za mjesec koji prethodi
mjesecu priznavanja statusa osigurane osobe.

Pod stalnim prihodima iz stavke 1. ovog članka podrazumijeva se prihod
od zgrade, prihod od iznajmljivanja sobe, prihod od pružanja usluga prehrane
turistima, prihod od imovine i dr.

U stalne prihode iz stavke 2. ovog članka ne računaju se prihodi koje
je osoba ostvarila s naslova socijalno-zaštitne potrebe.

Članak 59.

Smatra se, prema članku 57. ovog Pravilnika, da je osoba nesposobna
za samostalan život i rad, ako je:

1. navršila 60 (žena), odnosno 65 (muškarac) godina života,

2. sukladno propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju proglašena
trajno nesposobnom za rad i privređivanje.

3. prema ocjeni liječničke komisije Zavoda, na osnovi pregleda i medicinske
dokumentacije ocijenjena nesposobnom za samostalan život i rad u trajanju
od najmanje godine dana.

Članak 60.

Članu obitelji osiguranika, kojemu je status osigurane osobe priznat
na osnovi izdržavanja; pravo na zdravstveno osiguranje traje sve dok traje
i uvjet izdržavanja.

Smatra se, da je uvjet izdržavanja, utvrđen prema članku 58. i 59. točka
3. ovog Pravilnika prestao istekom godine dana od dana priznavanja statusa
osigurane osobe.

Osigurana osoba iz stavke 1. ovog članka, dužna je i prije isteka roka
iz stavke 2. ovoga članka prijaviti svaku promjenu koja bi bila od utjecaja
na uvjete izdržavanja predviđene tom stavkom.

Članak 61.

Izvanbračni supružnik smatra se članom obitelji u smislu članka 6. Zakona,
ako su ispunjeni slijedeći uvjeti:

1. da je oboje supružnika dalo pismenu izjavu, pod materijalnom i krivičnom
odgovornošću, da žive u izvanbračnoj zajednici i da niti jedno od njih
nije u braku s trećom osobom.

2. da prebivaju na istoj adresi najmanje godinu dana, što dokazuju potvrdom
policijske uprave.

Članak 62.

Članom seljačkog kućanstva smatraju se osobe koje se sukladno članku
6. Zakona smatraju članovima obitelji osiguranika.

2. Ostvarivanje zdravstvene zaštite

Članak 63.

Osigurane osobe zdravstvenu zaštitu ostvaruju u zdravstvenim ustanovama
i kod zdravstvenih djelatnika privatne prakse, sukladno odredbama općeg
akta Zavoda.

Članak 64.

Osigurana osoba, koja je zdravstvenu zaštitu ostvarila mimo načina i
uvjeta propisanih općim aktom iz članka 63. ovog Pravilnika, dužna je sama
snositi troškove te zdravstvene zaštite.

3. Ostvarivanje nadoknade plaće za vrijeme bolovanja

Članak 65.

Nadoknadu plaće osiguranik ostvaruje kod pravne, odnosno fizičke osobe,
sukladno odredbama članka 23. i 25. Zakona i članka 9. ovog Pravilnika.

Članak 66.

O pravu na nadoknadu plaće odlučuje se, u pravilu, bez donošenja pismenog
rješenja, a na osnovi izvješća o bolovanju (hranarinska doznaka), koje
izdaje izabrani doktor opće medicine.

Iznimno od stavke 1. ovog članka, kada se bolovanje koristi zbog korištenja
dodatnog porodnog dopusta ili skraćenog radnog vremena do jedne godine
života djeteta, posvojiteljskog dopusa, te skraćenog radnog vremena do
tri godine života djeteta, o pravu na nadoknadu plaće odlučuje se, u pravilu,
pismenim rješenjem, a na osnovi zahtjeva osiguranika.

Članak 67.

Izabrani doktor opće medicine, koji je kod osiguranika utvrdio početak
i prestanak bolovanja, sukladno odredbama općeg akta Zavoda, popunjava
i izdaje osiguraniku izvješće o bolovanju na tiskanici, koja je sustavni
dio ovog Pravilnika.

Kad izabrani doktor medicine iz stavke 1. ovog članka utvrdi, da je
kod osiguranika prestalo bolovanje, u izvješće o bolovanju upisuje datum
prestanka bolovanja i šifru završne dijagnoze.

Šifre početne i završne dijagnoze bolesti upisuju se u izvješće o bolovanju
prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti, ozljeda i uzroka smrti.

Članak 68.

Izvješće o bolovanju izdaje se:

1. kada bolovanje tereti sredstva pravne ili fizičke osobe:

a) posljednjeg dana bolovanja, ako je bolovanje trajalo kraće od 7 odnosno
42 dana (članak 22. Zakona),

b) 7-og, odnosno 42-og dane bolovanja, ako je bolovanje trajalo duže
od 7. odnosno 42 dana,

2. kada bolovanje tereti sredstva Zavoda

a) posljednjeg dana bolovanja, ako je bolovanje prestalo prije posljednjeg
dana u mjesecu,

b) posljednjeg dana u mjesecu, ako bolovanje prelazi iz jednog mjeseca
u drugi.

Za vrijeme trajanja bolovanja unutar rokova iz stavke 1. ovog članka,
izabrani doktor opće medicine dužan je, na zahtjev osiguranika, za potrebe
obračuna nadoknade plaće, izdati pismenu obavijest o trajanju bolovanja.

Članak 69.

Osiguraniku koji je sukladno odredbi članka 14. ovog Pravilnika ostvario
pravo na skraćeno radno vrijeme, isplata nadoknade plaće obavlja se na
osnovi izvješća pravne, odnosno fizičke osobe da je osiguranik radio skraćeno
radno vrijeme i izvješća o bolovanju.

Članak 70.

Osiguraniku, koji je tijekom radnog vremena izbivao s rada zbog određenog
liječenja ili medicinskog ispitivanja, sukladno odredbi članka 21. točke
2. Zakona, izabrani doktor opće medicine izdat će izvješće o bolovanju
za onoliko sati za koliko je osiguranik izostao s rada tijekom radnog vremena.

Članak 71.

Nadoknada plaće koja na osnovi propisa o radu osiguraniku pripada nakon
prekida porodnog dopusta zbog smrti novorođenog djeteta prema izvješću
o bolovanju izabranog doktora opće medicine obračunava se i isplaćuje sukladno
odredbi članka 22. Zakona.

Članak 72.

Osiguranik nema pravo na nadoknadu plaće u slučajevima iz članka 32.
Zakona i to od dana nastanka tih slučajeva do dana prestanka bolovanja.

O nepriznavanju nadoknade plaće u smislu stavke 1. ovog članka, na zahtjev
osiguranika izdaje se pismeno rješenje, protiv kojeg osiguranik ima pravo
žalbe Direkciji Zavoda.

4. Ostvarivanje drugih novčanih nadoknada i pomoći

4.1. Zajednička odredba

Članak 73.

Nadoknada prijevoznih troškova, pogrebnih troškova i pomoć za opremu
novorođenog djeteta isplaćuje se na osnovi dokaza propisanih ovim Pravilnikom,
bez donošenja pismenog rješenja.

Na zahtjev osiguranika koji nije zadovoljan izvršenom isplatom, prema
stavci 1. ovog članka, izdaje se pismeno rješenje protiv kojeg osigurana
osoba ima pravo žalbe Direkciji Zavoda.

4.2. Ostvarivanje nadoknade troškova prijevoza

Članak 74.

Pravo na nadoknadu troškova prijevoza u svezi s korištenjem zdravstvene
zaštite i ostvarivanjem drugih prava iz zdravstvenog osiguranja, osigurane
osobe ostvaruju u Zavodu na osnovi putnog naloga i putne karte, odnosno
potvrde o cijeni karte odobrene vrste prijevoza.

Putni nalog, čiji je oblik i sadržaj propisan općim aktom Zavoda, predstavlja
valjanu pravnu osnovu za isplatu troškova prijevoza samo ako sadrži sve
tražene podatke.

Članak 75.

Iznimno od odredbe članka 74. ovog Pravilnika, a u slučajevima iz članka
33. ovog Pravilnika, osigurane osobe imaju pravo na troškove prijevoza
i bez posjedovanja putnog naloga.

Članak 76.

Osigurana osoba koja hemodijalizu koristi kao kronični bubrežni bolesnik,
ime uime troškova prijevoza pravo na nadoknadu u visini od 20% cijene litre
benzina 98 oktana po prijeđenom kilometru.

Iznimno od odredbe stavke 1. ovog članka, osigurana osoba koja se zbog
hemodijalize morala koristiti prijevozom na području grada ili mjesta stanovanja
gdje postoji organizirani javni prijevoz, ima pravo na mjesečnu paušalnu
nadoknadu u visini dvostrukog iznosa cijene mjesečne pokazne karte.

Pravo na nadoknadu iz ovog članka, osigurana osoba ostvaruje na osnovi
potvrde zdravstvene ustanove o broju ostvarenih hemodijaliza tijekom mjeseca,
a u slučaju iz stavke 1. ovog članka i na osnovi pismene izjave o udaljenosti
od stana do zdravstvene ustanove u kojoj se dijaliza provodi.

Isplata nadoknade iz ovog članka dospijeva 15-og i 30-og u mjesecu za
tekući mjesec.

4.3. Ostvarivanje nadoknade pogrebnih troškova

Članak 77.

Osoba koja je izvršila pokop umrlog osiguranika, ostvaruje pravo na
nadoknadu pogrebnih troškova u visini propisanoj člankom 66. ovog Pravilnika,
a na osnovi dokaza o smrti osiguranika (izvod iz matične knjige umrlih)
i dokaza o izvršenom pokopu osiguranika (račun o izvršenom pokopu ili kremiranju).

5. Zaštita prava iz zdravstvenog osiguranja

Članak 78.

Pravo na novčane nadoknade i pomoći osigurane osobe u pravilu, ostvaruju
kod nadležnog područnog ureda odnosno ispostave područnog ureda Zavoda,
ako Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 79.

O pravu na nadoknadu plaće odlučuje se, u pravilu, bez donošenja pismenog
rješenja, na osnovi izvješća o bolovanju osiguranika.

Kada se isplata nadoknade plaće i ostalih nadoknada i pomoći obavlja
na osnovi podnijetih dokaza, bez donošenja pismenog rješenja, područni
ured Zavoda dužan je na zahtjev osigurane osobe izdati pismeno rješenje.

Članak 80.

Pravna, odnosno fizička osoba, kod utvrđivanja prava na novčane nadoknade
u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite, dužna je ocjenu izabranog doktora
medicine i liječničke komisije Zavoda prihvatiti kao stručno vještačenje.

Članak 81.

Poradi zaštite prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja, osiguranim
osobama osigurava se dvostupnost rješavanja, u postupku pokrenutom na njihov
zahtjev.

O pravima iz stavke 1. ovog članka u prvom stupnju rješava nadležni
područni ured Zavoda, ako nije drukčije propisano.

Protiv rješenja područnog ureda Zavoda osigurana osoba ima pravo žalbe
Direkciji Zavoda.

Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.

Rješenje Direkcije Zavoda donijeto po žalbi osigurane osobe je konačno
i protiv njega se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Hrvatske.

Članak 82.

U postupku rješavanja o pravima iz zdravstvenog osiguranja primjenjuju
se odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako Zakonom nije drukčije
propisano.

6. Dospijeće prava i rokovi

Članak 83.

Osiguraniku zaposlenom kod pravne osobe zahtjev za isplatu nadoknade
plaće dospijeva danom kojim dospijeva ispiata plaće kod pravne osobe, za
odnosni mjesec.

Osiguraniku koji osobnim radom obavlja privrednu, odnosno neprivrednu
djelatnost i osiguraniku zaposlenom kod tih i drugih fizičkih osoba, zahtjev
za isplatu nadoknade plaće dospijeva posljednjeg dana bolovanja, odnosno
posljednjeg dana u mjesecu za taj mjesec.

Članak 84.

Zahtjev za isplatu nadoknade dospijeva za:

1. pogrebne troškove, na dan smrti osiguranika,

2. prijevozne troškove, na dan kada su prijevozni troškovi učinjeni,

3. troškove nastale u svezi s ostvarivanjem pojedinih oblika ili mjera
zdravstvene zaštite, na dan kada je učinjen trošak.

Članak 85.

Zahtjev za isplatu pomoći za opremu novorođenog djeteta, akc propisom
ministra zdravstva, sukladno članku 39. Zakona, nije drukčije propisano,
dospijeva prvog dana u 9-om mjesecu trudnoće osiguranice, odnosno danom
rođenja ili usvojenja djeteta.

Članak 86.

Zahtjev za ostvarivanje prava na novčane nadoknade i pomoći zastarijeva
po isteku roka od tri godine od dana dospjelosti prava.

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 87.

Osiguranicima iz članka 5. točke 15. i 16. Zakona i članovima njihovih
obitelji prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja uspostavljaju se od
1. siječnja 1993 godine sukladno odredbi članka 107. Zakona, a na osnovi
prijave na zdravstveno osiguranje, koju podnose ispostavi područnog ureda
Zavoda na području koje imaju prebivalište.

Članak 88.

Osiguranici koji su na dan stupanja na snagu Zakona (21. kolovoza 1993.
godine) zatečeni u korištenju nadoknade plaće po prestanku radnog odnosa
odnosno obavljanja samostalne djelatnosti, nastavljaju s korištenjem te
nadoknade za sve vrijeme trajanja bolovanja, a najdulje do 30 dana nakon
stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Članak 89.

Osiguranici koji su na dan stupanja na snagu Zakona (21. kolovoza 1993.
godine) zatečeni u korištenju nadoknade plaće, tu nadoknadu plaće mogu
koristiti na teret sredstava Zavoda najduže do navršenih 14 mjeseci neprekidnog
bolovanja, računajući taj rok od dana stupanja na snagu Zakona.

Članak 90.

Osigurane osobe koje su se na dan stupanja na snagu Zakona (21. kolovoza
1993. godine) zatekle na putu u svezi korištenja zdravstvene zaštite imaju
pravo na dnevnice (troškove smještaja i prehrane) za sve vrijeme trajanja
puta, sukladno ranije vrijedećim propisima.

Članak 91.

Pravo na pomoć za opremu novorođenog djeteta iz članka 21. ovog Pravilnika
osigurane osobe ostvarivat će, do donošenja propisa iz stavke 2. istog
članka, u visini propisanoj tim člankom, a pod uvjetima i na način propisan
odredbom članka 57. Pravilnika o pravima, uvjetima i postupku za ostvarivanje
prava iz zdravstvenog osiguranja (" Narodne novine" broj 32/92
- pročišćeni tekst, 64/92 i 82/92).

Članak 92.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik
o pravima, uvjetima i postupku za ostvarivanje prava iz zdravstvenog osiguranja
("Narodne novine" broj 32/92 - pročišćeni tekst, 64/92 i 82/92),
i Odluka o visini putnih troškova u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite
u zemlji i inozemstvu ("Narodne novine" br. 55/90 i 5/91).

Članak 93.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 025-04/94-01/25

Urbroj: 338-24-94-1

Zagreb, 5. siječnja 1994.

Predsjednik Upravnog vijeća Hrvatskog Zavoda za zdravstveno
osiguranje

**prim. dr. sci. Mate Ljubičić, v. r.**

![](dodatni/361657.gif)

![](dodatni/361658.gif)

![](dodatni/361659.gif)

![](dodatni/361660.gif)

![](dodatni/361661.gif)

Pravilnik, NN 4/1994-85
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)