## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 030-02/2004-01/33 od 27. srpnja 2004.

### NN 111/2004 (12.8.2004.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 030-02/2004-01/33 od 27. srpnja 2004.

# AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

2130

Na
temelju članka 36. stavka 3. i stavka 4. Zakona o medijima (»Narodne novine«,
broj 59/2004) i članka 35. točka 5. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja
(»Narodne novine«, broj 122/2003), u predmetu ocjene dopuštenosti koncentracije
poduzetnika Europapress holdinga d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Odranska bb i
Slobodne Dalmacije d.d., sa sjedištem u Splitu, Ulica Hrvatske mornarice 4, po
prijavi namjere koncentracije poduzetnika koju je podnio poduzetnik Europapress
holding d.o.o., zastupan po odvjetnici V. A. iz Zagreba, na temelju odluke
Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja donesenog na 23. sjednici, održanoj 27.
srpnja 2004., donosi

## RJEŠENJE

I. Koncentracija poduzetnika ocjenjuje se uvjetno
dopuš­te­nom.

II. Utvrđuju se sljedeće mjere, uvjeti i rokovi za
uklanjanja učinaka na sprječavanje, ograničavanje odnosno narušavanje tržišnog
natjecanja proizašlih iz koncentracije:

1. Nalaže se poduzetniku Europapress holdingu d.o.o.
da proda, prenese na drugog poduzetnika ili na drugi način otuđi svoj udjel u
poduzetniku Tisku d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Slavonska avenija 2.

2.
Poduzetnik Europapress holding d.o.o. mora svoje udjele u Tisku d.d. u stečaju
prodati, prenijeti ili otuđiti na drugi način u roku od šest (6) mjeseci
od  dana sklapanja ugovora kojim stječe
udjele u Slobodnoj Dalmaciji d.d.

3. Ako poduzetnik Europapress holding d.o.o. svoj
udjel u poduzetniku Tisku d.d. ne proda, ne prenese na drugog poduzetnika ili
ne otuđi na drugi način u roku određenom u točki II./ 2. izreke ovog rješenja,
nalaže mu se da u daljnjem roku od tri (3) mjeseca proda, prenese na drugog
poduzetnika ili na drugi način otuđi svoj udjel u poduzetniku Distri-pressu
d.o.o., sa sjedištem u          Zagrebu,
Žitnjak bb.

4. Kupac udjela, odnosno fizička ili pravna osoba na
koju Europapress holding d.o.o. prenosi ili kojoj otuđuje svoj udjel u Tisku
d.d. ne smije biti značajno kapitalno niti personalno povezana s poduzetnikom
Europapress holdingom d.o.o., uključujući povezanost s bilo kojim poduzetnikom
u kojem Europapress holding d.o.o. ili koncern West Allgemeine Zeitungsverlag,
čiji je Europapress  holding d.o.o.
član, i njihova povezana društva imaju udjele ili dionice.

Dioničari Tiska d.d. načelno su prihvatljivi Agenciji
za zaštitu tržišnog natjecanja kao kupci udjela Europapress holdinga d.o.o. u
tom  poduzetniku, pod uvjetom da se
nakon stjecanja tog udjela u poslovanju pridržavaju propisa o tržišnom natjecanju
i posebnih propisa koji se odnose na zabranjene sporazume i zlouporabe
vladajućeg položaja.

5.
Prije izvršene prodaje, prijenosa ili otuđenja udjela u Tisku d.d., poduzetnik
Europapress holding d.o.o. mora bez odgo­de obavijestiti Agenciju za zaštitu
tržišnog natjecanja o odabranom kupcu odnosno stjecatelju udjela, kako bi
Agencija mog­la ocijeniti je li riječ o kupcu koji je prihvatljiv u smislu da
njegov odabir neće stvoriti nove probleme sa stanovišta tržišnog natje­canja.
Pritom Europapress holding d.o.o. mora dostaviti odgo­varajuće isprave iz kojih
Agencija može nedvojbeno zaključiti ispunjava li kupac uvjete utvrđene ovim
rješenjem.

Stjecanje udjela u Tisku d.d., neovisno o načinu
stjecanja (kupoprodaja, prijenos, otuđenje), Agencija će u posebnom postupku
ocjenjivati kao novu koncentraciju poduzetnika, ako su ispunjeni posebni uvjeti
iz Zakona o medijima odnosno Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja.

6. Do prodaje, prijenosa ili otuđenja udjela u Tisku
d.d. sudionici koncentracije Europapress holding d.o.o. i Slobodna Dalmacija
d.d. moraju se na tržištu nastaviti ponašati i stvarno djelovati kao tržišni
takmaci.

To znači da će se sudionici koncentracije suzdržati
od proved­be bilo kakvih daljnjih pravnih i faktičnih radnji i djelovanja čiji
bi, izravni ili neizravni, učinak išao u pravcu uspostavljanja stvarnog
statusnog i/ili gospodarskog jedinstva sudionika koncentracije, odnosno u
pravcu stvarne koordinacije donošenja poslovnih odluka te iz toga proizašlog
usklađenog djelovanja na tržištu.

U tom smislu Europapress  holding d.o.o. naročito ne smije raskidati ugovore o  distribuciji sklopljene s Tiskom d.d., niti
sklapati nove ugovore o distribuciji s poduzetnikom Slobodna Dalmacija
–Trgovina d.o.o., sa sjedištem u Splitu, Ulica Hrvatske mornarice 4.

7. Od dana sklapanja ugovora kojim stječe udjele u
poduzetniku Slobodnoj  Dalmaciji d.d.,
poduzetnik Europapress holding d.o.o., kao dioničar Tiska d.d. u  stečaju, ne smije sudjelovati u donošenju
bilo kakvih odluka koje bi mogle imati učinak na tržištu distribucije tiska u
Republici Hrvatskoj, što se naročito odnosi na odluke o promjeni općih uvjeta
poslovanja Tiska d.d., te sklapanja ili raskida ugovora s nakladnicima, drugim
distributerima ili poddistributerima                                     odnosno
poduzetnicima koji se bave maloprodajom tiska.

8. Do prodaje, prijenosa ili otuđenja udjela u Tisku
d.d. poduzetnik Europapress holding d.o.o. niti poduzetnik Slobodna Dalmacija
d.d. kao niti s njima povezana društva ne mogu biti sudionici drugih
koncentracija poduzetnika na tržištu naklade ili distribucije tiska, a transakcije
pokrenute u tom pravcu će bez  odgode
prekinuti. Time se poduzetniku Europapress holdingu d.o.o. ne zabranjuje da
prodaje, prenosi na druge ili na drugi način otuđuje svoje udjele u
poduzetnicima na rečenim tržištima.

9. Nakon prodaje udjela u Tisku d.d. poduzetnik
Europapress holding d.o.o. neće tijekom sljedeće dvije (2) godine raskidati
ugovore o distribuciji koje ima sklopljene s drugim distributerima tiska,
uključujući i ugovore sklopljene s Tiskom d.d., osim ako za to postoje naročito
opravdani razlozi. O raskidu Europapress holding d.o.o. mora obavijestiti
Agenciju za zaštitu tržišnog natje­canja i to najkasnije mjesec dana prije
namjeravanog raskida.

III.Poduzetnik Europapress holding d.o.o.
obveznik je plaćanja upravne pristojbe u iznosu od 255.000,00 kuna.

IV. Ovo
rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1.
PRIJAVA NAMJERE KONCENTRACIJE

Poduzetnik
Europapress holding d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Odranska bb (u daljnjem
tekstu: EPH), zastupan po odvjetnici V. A. iz Zagreba, dana 31. svibnja 2004.,
podnio je Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja (u daljnjem tekstu: Agencija;
AZTN), prijavu namjere koncentracije poduzetnika EPH i Slobodne Dalmacije d.d.,
sa sjedištem u Splitu, Ulica Hrvatske mornarice 4 (u daljnjem tekstu: SD).

Budući da je prijava namjere koncentracije
poduzetnika (u daljnjem tekstu: prijava) bila nepotpuna u smislu članka 11. i
članka 13. Uredbe o načinu prijave i kriterijima za ocjenu koncentracija
poduzetnika (»Narodne novine«, broj 51/2004; u daljnjem tekstu: Uredba o
koncentracijama), Agencija je, dopisom od 1. lipnja 2004., zatražila dopunu.

Podneskom od 24. lipnja 2004. prijava je dopunjena na
način da se može smatrati potpunom u smislu članka 45. stavka 3. Zakona o
zaštiti tržišnog natjecanja (u daljnjem tekstu: ZZTN), te se taj dan smatra
danom podnošenja prijave sukladno članku 45. stavku 3. ZZTN, o čemu je
podnositelju prijave izdana pisana potvrda, klasa UP/I-030-02/2004-02/33,
urbroj 580-02-04-12-11, od 6. srpnja 2004., u obliku propisanom člankom 18.
Uredbe o koncentracijama.

2.
ZABRANA DALJNJE PROVEDBE KONCENTRACIJE

Danom
podnošenja prijave, u smislu članka 22. stavka 3. ZZTN, za sudionike
koncentracije nastupila je zabrana daljnje provedbe koncentracije. Sukladno članku
26. stavku 5., u svezi sa stavkom 4. istog članka ZZTN, s obzirom da je u
konkretnom slučaju riječ o uvjetno dopuštenoj koncentraciji, zabrana daljnje
provedbe koncentracije traje do ispunjenje mjera i uvjeta u rokovima koje je
Agencija utvrdila ovim rješenjem.

3.
OCJENA DOPUŠTENOSTI KONCENTRACIJE U POSTUPKU NA DRUGOJ RAZINI

Razmatrajući
podatke u prijavi i druge podatke kojima je Agencija raspolagala, Vijeće za
zaštitu tržišnog natjecanja (u daljnjem tekstu: Vijeće; Vijeće ZTN), na 21.
sjednici, održanoj 12. srpnja 2004., utvrdilo je da bi provedba koncentracije
mogla imati za posljedicu značajno sprječavanje, ograničavanje ili narušavanje
tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu. Stoga je Agencija, sukladno članku
26. stavku 3. ZZTN, donijela zaključak o pokretanju postupka ocjene
koncentracije poduzetnika, klasa UP/I-030-02/2004-02/33, urbroj
580-02-04-12-12, od 12. srpnja 2004.

U postupku ocjene predmetne koncentracije Agencija je
pribavila dopunske podatke, te izvršila dopunske analize.

4. SUDIONICI KONCENTRACIJE

4.
1. Europapress holding d.o.o.

Podnositelj
prijave koncentracije, poduzetnik EPH, upisan je u registar Trgovačkog suda u
Zagrebu, kao društvo za upravljanje društvima.

Poduzetnik EPH je društvo koncerna West Allgemeine
Zeitungsverlag, sa sjedištem u Saveznoj Republici Njemačkoj (u daljnjem tekstu:
WAZ), koje preko svog društva kćeri K. u K. Medien Beteiligungsgesellschaft
m.b.H., sa sjedištem u Republici Austriji, u poduzetniku EPH drži poslovni
udjel od 50 posto (Agencija je koncentraciju poduzetnika EPH/ K. u K. Medien
Beteiligungsgesellschaft m.b.H. ocijenila rješenjem, klasa
UP/I-030-02/98-01/201, od 15. rujna 1999.; »Narodne novine«, broj 135/99).

Društva u kojima poduzetnik EPH ima udjele djeluju na
tržištu naklade tiska, na tržištu distribucije tiska, te na tržištu marketinga
i oglašavanja.

EPH je
nakladnik općeinformativnog dnevnika »Jutarnjeg lista«. EPH jedini je hrvatski
nakladnik općeinformativnih dnevnika koji nema vlastitu rotaciju.

Nadalje,
EPH je nakladnik specijaliziranog poslovno-financijskog dnevnika »Dnevnik»,
općeinformativnog tjednika »Globus», tjednika za Žene »Gloria«, mjesečnika za
zdravlje »Doktor u kući«, mjesečnika za informatiku »Hacker«, mjesečnika
»Playboy«, mjesečnika »Cosmopolitan« i mjesečnika »OK«.

Taj poduzetnik
ima udjele u sljedećim poduzetnicima koji se bave nakladništvom tiska te
poslovima vezanim uz nakladništvo:

a)
Globus media d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, (udjel od 100 posto),

b)
Arena d.d., sa sjedištem u Zagrebu(udjel od 78 posto) - nakladnik
tjednika »Arena«, tjednika za žene »Mila«, dvotjednika »Auto klub«, mjesečnika
»Astro magazin«, mjesečnika »Dječji klub«,

c)
Sportske novosti d.d., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 92 posto) - nakladnik
specijaliziranog sportskog dnevnika »Sport­skih novosti«,

d)
Revijed.o.o., sa sjedištem u Zagrebu(udjel od 70 posto) -
nakladnik tjednika za žene »Tena«, dvotjednika »Auto blic«, mjesečnika »Teen«,
mjesečnika »Moja tajna«, mjesečnika »Moja sudbina«,

e)
Meridijan 16 d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 100 posto) – nakladnik
mjesečnika za zdravlje »Vite«,

f)
Dnevnik d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 100 posto).

Poduzetnik
EPH ima udjele i u poduzetnicima koji se bave distribucijom tiska:

a)
Distri-press d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 50 posto) - bavi se
distribucijom tiska na razini veleprodaje.

b)
Tisak d.d., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 27 posto) - bavi se distribucijom
tiska na razini veleprodaje i maloprodaje na vlastitim prodajnim mjestima.
Tisak d.d. drži udjel od 50 posto u poduzetniku Slobodnoj Dalmaciji – Trgovina
d.o.o., sa sjedištem u Splitu, koji se također bavi distribucijom tiska na
razini veleprodaje i maloprodaje na vlastitim prodajnim mjestima.

Poduzetnik
EPH ima udjele i u nekim drugim poduzetnicima koji su izravno ili neizravno
povezani s djelatnošću nakladništva:

a) Hand
design d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 50 posto) – bavi se pripremom
za tisak.

b)
Dekaokto d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 100 posto) – nije aktivno.

c)
Audiofon – EPH d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 50 posto) – bavi se
telekomunikacijskim uslugama (ne radio i televizija).

d)
Kiosk d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu (udjel od 100 posto) – bavi se trgovinom
(npr. pretplata na tiskovine koncerna EPH).

4. 2.
Slobodna Dalmacija d.d.

Poduzetnik
SD je nakladnik općeinformativnog dnevnika »Slobodna Dalmacija«. Taj je
poduzetnik jedno od društava koncerna kojem pripadaju i sljedeći poduzetnici u
kojima SD ima udjele:

a)
Slobodna Dalmacija – Trgovina d.o.o., sa sjedištem u Splitu (udjel od 50
posto). Bavi se distribucijom tiska na razini veleprodaje i maloprodaje na
vlastitim prodajnim mjestima. Preostali udjel od 50 posto u tom poduzetniku
drži poduzetnik Tisak d.d., koji se također bavi distribucijom tiska na razini
veleprodaje i maloprodaje na vlastitim prodajnim mjestima.

b)
Radio Dalmacija d.o.o. (udjel od 25 posto) – nakladnik elektroničkog medija
koji se bavi djelatnošću radija.

Poduzetnik
SD u svom poslovnom sustavu ima vlastitu rotaciju i vlastitu grafičku tiskaru.

5.
PRAVNI OBLIK KONCENTRACIJE

Pravni
oblik predmetne koncentracije je stjecanje kontrole ili prevladavajućeg
utjecaja poduzetnika EPH, stjecanjem većine dionica i stjecanjem većine prava
glasa u poduzetniku SD.

6.
PRAVNI TEMELJ KONCENTRACIJE

Pravni
temelj koncentracije bit će Ugovor o prodaji dionica Slobodna Dalmacija d.d.,
Split, koji bi EPH trebao sklopiti s Hrvatskim fondom za privatizaciju (u
daljnjem tekstu: HFP). Prijedlog tog ugovora sastavni je dio ponudbene
dokumentacije koju je poduzetnik EPH dostavio na natječaj za prodaju rečenih
dionica koji je raspisao HFP.

Tim
ugovorom poduzetnik EPH kupuje 34,73 posto dionica SD iz portfelja HFP, te
preuzima obvezu povećanja temeljnog kapitala poduzetnika SD, čime će steći
dionice koje čine ukupno 70 posto temeljnog kapitala SD.

7.
OBVEZA PODNOŠENJA PRIJAVE NAMJERE KONCENTRACIJE

S
obzirom da su oba sudionika koncentracije poduzetnici koji djeluju na tržištu
naklade i distribucije tiska, na ocjenu ove koncentracije poduzetnika
primjenjuju se odredbe Zakona o medijima (u daljnjem tekstu: ZoM).

Prema odredbi članka 36. stavka 2. ZoM, obveza pod­nošenja
prijave koncentracije za nakladnike, odnosno sudionike koncentracija
poduzetnika na tržištu medija, nastaje neovisno o tome jesu li ispunjeni
kriteriji ostvarenog ukupnog prihoda sudionika koncentracije (tzv. *threshold*)
utvrđeni u članku 22. stavku 4. ZZTN.

Stoga Agencija nije utvrđivala ukupni prihod
sudionika koncentracije u 2003. godini, odnosno u financijskoj godini koja
prethodi godini u kojoj se koncentracija provodi.

8.
MJERODAVNA TRŽIŠTA

Prema
odredbama članka 35. ZoM na nakladnike odnosno pravne osobe koje obavljaju
poslove distribucije medija, kao i na druge pravne osobe koje obavljaju poslove
u svezi s javnim informiranjem, primjenjuju se propisi o zaštiti tržišnog
natjecanja.

Sa stanovišta utvrđivanja mjerodavnog tržišta to bi
značilo da se primjenjuju članak 7. stavak 1. ZZTN i Uredba o načinu
utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine«, broj 51/2004; u daljnjem
tekstu: Uredba o mjerodavnom tržištu).

Međutim, ZoM, kao posebni propis kojim se, između
ostaloga, uređuje način zaštite tržišnog natjecanja na području javnog
informiranja (članak 1. stavak 1. ZoM), podrazumijevajući pod tim pojmom
informiranje koje se ostvaruje posredstvom medija (članak 2. ZoM), posredno
sadrži neke izričite odredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta naklade
općeinformativnih dnevnika i tržišta općeinformativnih tjednika, kojima se, u
cilju ostvarivanja načela slobode, odnosno neovisnosti i pluralizma medija,
isključuje primjena općih propisa o zaštiti tržišnog natjecanja.

Konkretno,
člankom 37. stavkom 1. ZoM utvrđuje se da je nedopuštena svaka koncentracija
poduzetnika na tržištu naklade općeinformativnih dnevnika odnosno na tržištu
općeinfor­ma­tivnih tjednika, kojom bi tržišni udjel sudionika konkretne
koncentracije poduzetnika nakon njene provedbe prelazio 40 posto ukupno prodane
naklade općeinformativnih dnevnika odnosno tjednika u Republici Hrvatskoj.

Prema tome, ZoM neizravno utvrđuje da, u proizvodnom
smislu, postoje tržište naklade općeinformativnog tiska i tržište ostalog
tiska.

Pritom se, prema članku 2. ZoM, pod tiskom
podrazumijevaju novine i druga povremena izdanja koja izlaze u razmacima od
najviše šest mjeseci, a u nakladi većoj od 500 primjeraka, odnosno u manjoj
nakladi ako je takvo tiskano djelo namijenjeno raspačavanju.

Pod općeinformativnim tiskom podrazumijeva se tisak
koji skupno objavljuje programske sadržaje namijenjene kontinuiranom
informiranju javnosti o aktualnom društvenom, osobito političkom, gospodarskom
socijalnom, kulturnom životu i drugim zbivanjima u Hrvatskoj i u svijetu
(članak 2. ZoM). Sukladno članku 37. stavku 1. ZoM, u djelatnosti naklade
općeinfor­mativnog tiska postoje samo dva mjerodavna tržišta: tržište
općeinformativnih dnevnika i tržište općeinformativnih tjednika. Iz iste
odredbe posebnog zakona proizlazi da je tržište općeinformativnog tiska
utvrđeno isključivo kao područje cijele Republike Hrvatske.

Međutim, provedba ove koncentracije imat će učinke i
na tržišno natjecanje na još nekim tržištima. Riječ je o dva susjedna tržišta,
odnosno tržišta usko povezana s tržištem naklade općeinformativnog tiska. To su
tržište distribucije tiska i tržište oglašavanja u tisku. Slijedom toga valjalo
je utvrditi više mjerodavnih tržišta, koje je Agencija u konkretnom slučaju
utvrdila na sljedeći način:

– *Mjerodavna
tržišta u proizvodnom smislu:*

i)
tržište naklade općeinformativnih dnevnika;

ii)
tržište distribucije tiska;

iii)
tržište oglašavanja u općeinformativnim dnevnicima.

*–
Mjerodavna tržišta u zemljopisnom smislu:*

–
područje Republike Hrvatske (za sva tri tržišta).

9.
STRUKTURA MJERODAVNIH TRŽIŠTA

S
obzirom da su u proizvodnom smislu utvrđena, u stvari, tri mjerodavna tržišta
(koja u zemljopisnom smislu imaju dimenzije Republike Hrvatske), te s obzirom
na činjenicu da se na neka od utvrđenih tržišta primjenjuju posebni propisi,
Agencija je posebno utvrđivala i analizirala strukturu svakog od navedenih
tržišta.

9.
1. Tržište naklade općeinformativnih dnevnika

Kao što
je već gore spomenuto, ZoM, kao posebni propis, posredno sadrži neke izričite
odredbe o načinu utvrđivanju mjerodavnog tržišta naklade općeinformativnih
dnevnika. Slijedom toga, članak 37. stavak 1. ZoM posredno utvrđuje kriterij za
utvrđivanje tržišnih udjela sudionika koncentracije poduzetnika koji djeluju na
tom mjerodavnom tržištu. Naime, budući da se odredbom citiranog članka
propisuje da je nedopuštena svaka koncentracija poduzetnika na tržištu naklade
općeinformativnih dnevnika kojom bi tržišni udjel sudionika konkretne
koncentracije poduzetnika nakon njene provedbe prelazio 40 posto ukupno prodane
naklade općeinformativnih dnevnika u Republici Hrvat­skoj, proizlazi da se
tržišni udjeli na tom tržištu izračunavaju isključivo prema kriteriju broja
primjeraka prodanih na području Republike Hrvatske, bez obzira na sjedište
nakladnika. To znači da se u strukturu tržišnih udjela mora uključiti i tržišni
udjel stranih općeinformativnih dnevnika prodanih u Republici Hrvatskoj.

Tijekom
postupka Agencija je pribavila podatke o broju prodanih primjeraka
općeinformativnih dnevnika na području Republike Hrvatske u 2003. godini, dakle
u godini koja prethodi godini u kojoj se koncentracija namjerava provesti.

Agencija,
unatoč svim nastojanjima, nije uspjela pribaviti podatke od tijela koja su
posebnim propisima (ZoM) nadležna za prikupljanje podataka o tržištima naklade
i distribucije tiska. Tako je Agencija, 13. svibnja 2004., Ministarstvu kulture
uputila zamolbu za dostavom podataka vezanim za tržište općeinfor­mativnog tiska
na području Republike Hrvatske za 2003. godinu, a 1. lipnja 2004. i požurnicu u
svezi te zamolbe. Naime, Ministarstvo kulture je, sukladno članku 11. stavak 1.
tada važećeg Zakona o medijima (»Narodne novine«, broj 163/03), u to vrijeme
bilo nadležno za prikupljanje podataka i vođenje Upisnika tiska. Kao odgovor na
svoje traženje, Agencija je, 7. lipnja 2004., zaprimila dopis Ministarstva
kulture (klasa: 612-10/04-01-231, urbroj: 532-03-3/3-04-2., od 2. lipnja
2004.), kojim se obavještava da je zamolba Agencije, sukladno članku 12. stavak
1. novog Zakona o medijima (»Narodne novine«, broj 59/04), koji je stupio na
snagu 1. svibnja 2004., ustupljena Hrvatskoj gospodarskoj komori (u daljnjem
tekstu: HGK). Naime, novim je propisom nadležnost za vođenje prikupljanja
podataka o tržištima naklade i distribucije tiska prešla na HGK. Slijedom toga,
Agencija je novim dopisom, 8. lipnja 2004., od HGK zatražila dostavu podataka
iz Upisnika tiska. Međutim, traženi podaci Agenciji nisu dostavljeni do
trenutka razmatranja ocjene dopuštenosti pred­metne koncentracije na Vijeću za
zaštitu tržišnog natjecanja.

Stoga je Agencija za izradu analize strukture,
odnosno tržišnih udjela na ovom tržištu, pribavila podatke iz nekoliko izvora.
To su, prije svega, podaci koje je dostavio podnositelj prijave, uključujući i
podatke analitičko-istraživačke agencije MediaNet d.o.o., specijalizirane za
tržište medija na koje se podnositelj prijave poziva, zatim podaci koje je
Agencija pribavila izravno od svih nakladnika koji djeluju na mjerodavnom
tržištu, te podaci distributera koji distribuiraju općeinformativne dnevnike na
području Republike Hrvatske. Uspoređujući podatke iz navedenih izvora, Agencija
je kao najkonzistentnije izabrala podatke koje je pribavila izravno od samih
nakladnika općeinfor­mativnih dnevnika. Naime, podaci prikupljeni od
distributera nisu mogli biti uzeti kao relevantni budući da nisu usporedivi.
Naime, u pojedinim je slučajevima dolazilo do velikih odstupanja u podacima
pribavljenim od distributera u odnosu na podatke pribavljene od nakladnika.
Razlog takvim diskrepancama su različiti načini distribucije novina (prodaja na
kioscima i u drugim čvrstim objektima, prodaja putem pretplate, prodaja u
kolportaži), zbog čega je u nekim slučajevima dolazilo do preklapanja podataka
o prodaji pojedinih novina koje distribuiraju različiti distributeri, ili u
podatke distributera nisu bili uključeni podaci o broju primjeraka prodanih u
kolportaži, odnosno putem pretplate.

Osim
toga, lokalne novine se u pravilu ne distribuiraju klasič­nim kanalima
distribucije, već putem pretplate koju sami organiziraju (npr. »Osječki dom«).
Dakle, te se novine distri­buira­ju, u potpunosti ili u značajnom broju
primjeraka, neovisno o poduzetnicima specijaliziranim za djelatnost
distribucije tiska.

*if !supportEmptyParas endif*

*Tablica 1: Struktura tržišta općeinformativnih dnevnika prema
broju primjeraka prodanih na području Republike Hrvatske (prema podacima
nakladnika za 2003. godinu)*

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| dnevnik | novinski nakladnik | 2003. |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | rasponi trž. udjela (u%) |
| Večernji list | Večernji list d.d., Zagreb | 30 – 35 |
| Jutarnji list | EPH d.o.o., Zagreb | 25 – 30 |
| Novi list | Novi list Novinsko-nakladničko d.d., Rijeka | 10 – 15 |
| Slobodna Dalmacija | Slobodna Dalmacija d.d., Split | 10 – 15 |
| Glas Istre | Glas Istre d.o.o., Pula | manje od 5 |
| Glas Slavonije | M. C. Glas Slavonije d.d., Osijek | manje od 5 |
| Vjesnik | Vjesnik d.d., Zagreb | manje od 5 |
| Zadarski list | RTD d.o.o., Zadar | manje od 5 |
| Osječki dom | Datapress d.o.o., Osijek | manje od 5 |
| La voce del popolo | Edit Rijeka nov.-izd. ustanova, Rijeka | manje od 5 |
| Karlovački list | Karlovački list d.o.o., Karlovac | manje od 5 |
| strani općeinform. dnevn. | distrib. Tisak d.d., Distri-press d.o.o., Gen. Grafik d.o.o. | manje od 5 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 100 |

if !supportEmptyParas endif

Obrada: AZTN, Sektor za zaštitu tržišnog natjecanja

if !supportEmptyParas endif

*if !supportEmptyParas endif*

Agencija
je u tablicu uključila i podatke o prodaji novina »Osječki dom«. Ovo iz razloga
neusklađenosti hrvatskih standarda i kriterija za klasificiranje tiska s europskim.
Naime, europski propisi, s obzirom na dinamiku izlaženja, razlikuju dvije vrste
tiskovina: dnevni tisak *(daily),* koji uključuje novine koje izlaze
svakodnevno, i tisak koji nije dnevni *(non-daily).*

»Osječki
dom« je novina općeinformativnog sadržaja koja izlazi tri puta tjedno. Dakle, s
obzirom na postojeću podjelu općeinformativnog tiska prema dinamici izlaženja
koja posredno proizlazi iz članka 37. ZoM, to nije dnevnik, ali svakako nije
niti tjednik. Na taj način »Osječki dom«, bez obzira na relativno veliku
prodaju (distribuira se isključivo putem pretplate), ne bi mogao biti uključen
niti u jednu kategoriju. Međutim, s obzirom da je po dinamici izlaženja i
programskom sadržaju bliska općeinformativnim dnevnicima, tu je novinu valjalo
uključiti u tržište općeinformativnih dnevnika.

Tržište
općeinformativnih dnevnika relativno je dobro strukturirano, kako po broju
proizvoda (općeinformativnih dnevnika), broju tržišnih takmaca (nakladnika),
tako i po strukturi tržišnih udjela i programskim sadržajima s obzirom na
ciljane skupine čitatelja (lokalne novine, regionalne novine, nacionalne
novine, međunarodne novine, novine namijenjene pojedinim nacionalnim skupinama,
strani tisak i sl.). Na tom tržištu djeluju tri potpuno neovisna nakladnika
koji izdaju tri općeinformativna dnevnika (»Večernji list«, »Jutarnji list« i
»Slobodna Dalmacija«) među kojima postoji jako tržišno natjecanje. S obzirom na
područje na kojem se prodaju, »Večernji list« i »Jutarnji list«, kao nacionalni
dnevnici, natječu se na području cijele Republike Hrvatske. Na području
Dalmacije, ta se dva dnevnika žestoko tržišno natječu ne samo međusobno, već i
s regionalnim dnevnikom »Slobodnom Dalmacijom«.

Agencija,
naime, drži da je zbog boljeg razumijevanja ukupnog stanja tržišnog natjecanja
na ovom tržištu, unatoč ograničenja u primjeni općih kriterija koji se
primjenjuju u pravu tržišnog natjecanja, koja proizlaze iz članka 37. stavka 1.
ZoM, u ovom rješenju korisno dati i kratku analizu tog mjerodavnog tržišta i
prema tim općim kriterijima i metodama koje se primjenjuju u pravu tržišnog
natjecanja.

Takva analiza hrvatskog tržišta općeinformativnih
dnevnika zahtijeva ponajprije da se novine podijele prema kriteriju zemljopisne
rasprostranjenosti prodaje, uzimajući pritom u obzir i njihov programski
sadržaj i s tim povezane ciljane skupine čitatelja (potrošača) i njihove
navike. U tom smislu bismo novine mogli podijeliti na lokalne novine (»Zadarski
list«, »Karlovački list« i »Osječki dom«), regionalne novine (»Novi list«,
»Slobodna Dalmacija«, »Glas Istre«i »Glas Slavonije«) i nacionalne novine
(»Večernji list«, »Jutarnji list« i »Vjesnik«).

Provedena analiza pokazuje da najveće tržišne udjele
imaju općeinformativne novine koje imaju značaj nacionalnih dnevnika. To su
prije svega »Večernji list« i »Jutarnji list«, dok je tržišni udjel trećeg
nacionalnog dnevnika, »Vjesnika«, znatno manji. Navedena tri nacionalna
dnevnika zajedno drže tržišni udjel od 56,8 posto.

Međutim, valja imati na umu da se »Vjesnik« sadržajno
i koncepcijski razlikuje od ostala dva nacionalna dnevnika, te bismo ga mogli
svrstati u posebnu skupinu novina političkog profila. Stoga te novine imaju i
bitno različit profil čitatelja, te bi ih, primjenom općih kriterija za
utvrđivanje mjerodavnog tržišta u smislu članka 8. Uredbe o mjerodavnom
tržištu, bilo vrlo teško smatrati supstitutom za ostala dva nacionalna
dnevnika.

S obzirom na takvu situaciju Agencija nije
izračunavala pokazatelje koncentriranosti tržišta, prije svega omjer
koncentriranosti tržišta *(concentration ratio;* u daljnjem tekstu CR*)*
i Herfindahl-Hirschmannov indeks (u daljnjem tekstu: HHI). Ovo iz razloga što
takvi pokazatelji, kad se izračunavaju na temelju nedosljedno utvrđene
strukture mjerodavnog tržišta (budući da su u nju nedosljedno uključeni
poduzetnici koji se primjenom općih kriterija prava tržišnog natjecanja ne bi
smatrali tržišnim takmacima), daju potpuno iskrivljenu sliku koncentriranosti
tržišta.

9.
2. Tržište distribucije tiska

Tržište
distribucije tiska usko je povezano s tržištem naklade općeinformativnih
dnevnika, te ju tom smislu susjedno tržište. Tržište distribucije silazno je
tržište u odnosu na tržište naklade općeinformativnih dnevnika. Riječ je o
specifičnom, osjetljivom tržištu. Naime, općeinformativni dnevnici poseban su
proizvod čija je glavna značajka da moraju svakodnevno i pravovremeno, doći do
potrošača (čitatelja). Novine koje pravovremeno ne dođu do čitatelja, imaju
vrijednost starog papira. Zadaću pravovremene opskrbe potrošača obavljaju
poduzetnici koji djeluju na tržištu distribucije tiska. Stoga su tržišta
naklade i distribucije tiska usko i neraskidivo povezana susjedna tržišta.

Agencija je mjerodavno tržište distribucije tiska,
sukladno odredbi članka 35. ZoM i članka 36. stavka 4. ZoM, utvrdila prema
kriterijima iz općih propisa o tržišnom natjecanju, dakle sukladno odredbama
ZZTN i Uredbe o koncentracijama.

Distribucija tiska obavlja se kroz veleprodaju i
maloprodaju. Na tržištu distribucije tiska djeluju poduzetnici koji se bave
isključivo veleprodajom i poduzetnici koji se uz veleprodaju bave i
maloprodajom tiska.

Hrvatsko
tržište distribucije tiska, posebno na razini veleprodaje, obilježava relativno
mali broj tržišnih takmaca. Takva je struktura u znatnoj mjeri posljedica
situacije na tom tržištu naslijeđene iz predtranzicijskog razdoblja. Naime, u
to je vrijeme u pravilu svaki nakladnik tiska imao vlastitu distribuciju, koja
je uglavnom imala i veleprodaju i maloprodaju. Ni nakon 1990. godine stanje se
nije bitno izmijenilo, te je na to tržište u međuvremenu pristupio samo jedan
distributer (veletrgovac) koji distribuciju tiska obavlja na nacionalnoj razini
i ostvaruje znatan tržišni udjel. Riječ je o poduzetniku Distri pressu d.o.o.,
sa sjedištem u Zagrebu, Žitnjak bb (u daljnjem tekstu: DP), osnovanom u
prosincu 1992.

U konkretnom slučaju, oba sudionika koncentracije,
putem poduzetnika u kojima imaju poslovne udjele, odnosno dionice, djeluju na
tržištu distribucije tiska na području Republike Hrvat­ske, kako na razini
veleprodaje tako i na razini maloprodaje. Stoga je to mjerodavno tržište
potrebno razmotriti odvojeno za veleprodaju, a odvojeno za maloprodaju.

*9.
1. 1. Veleprodaja tiska*

Struktura tržišta veleprodaje tiska prikazana je u
Tablici 2.

*Tablica
2: Struktura tržišta veleprodaje tiska u Republici Hrvat­skoj prema
ostvarenom prometu (u 2003. godini)*

|  |  |
| --- | --- |
| poduzetnik | rasponi trž. |
| if !supportEmptyParas endif | udjela |
| if !supportEmptyParas endif | u % |
| if !supportEmptyParas endif | (2003.) |
| 1. | 2. |
| Tisak d.d., Zagreb | 50 – 55 |
| Distri-press d.o.o., Zagreb | 25 – 30 |
| Novi list – Novinsko nakladničko d.d., Rijeka | 5 – 10 |
| Slobodna Dalmacija – Trgovina d.o.o., Split | 5 – 10 |
| Glas Istre d.o.o., Pula | manje od 5 |
| Medijski centar Glas Slavonije d.d., Osijek | manje od 5 |
| Ukupno: | 100 |

if !supportEmptyParas endif

Obrada: AZTN, Sektor za zaštitu tržišnog natjecanja

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Iz
prikazanih podataka proizlazi da je riječ o tržištu koje je po broju tržišnih
takmaca relativno loše strukturirano.

Iz
predočenih podataka proizlazi da tržištem veleprodaje tiska dominiraju
poduzetnici Tisak d.d. i DP. Omjer koncentriranosti tržišta CR2 iznosi 79,5, što ukazuje na
visoku koncentriranost toga tržišta. Takva je visoka koncentriranost još uočljivija
izračuna li se omjer koncentriranosti CR4,koji iznosi 96,0.

*9.
1. 2. Maloprodaja tiska*

Maloprodaja
tiska se na hrvatskom tržištu obavlja na sljedeće načine:

–
prodajom na prodajnim mjestima specijaliziranim za prodaju tiska i duhanskih
proizvoda, u vlasništvu ili najmu distributera ili drugih poduzetnika (npr. u
kioscima ili čvrstim objektima),

–
prodajom na drugim prodajnim mjestima (npr. u supermarketima i sl.),

– putem
kolportaže,

– putem
pretplate.

*Tablica* *3: Struktura* *tr**ži**šta* *maloprodaje* *tiska* *u* *Republici* *Hrvat**­skoj* *prema* *ostvarenom* *prometu* *(u* *2003. godini**)*

*if !supportEmptyParas endif*

|  |  |
| --- | --- |
| poduzetnik | rasponi trž. |
| if !supportEmptyParas endif | udjela |
| if !supportEmptyParas endif | u % |
| if !supportEmptyParas endif | (2003.) |
| 1. | 2. |
| Tisak d.d., Zagreb | 75 – 80 |
| Slobodna Dalmacija – Trgovina d.o.o., Split | 10 – 15 |
| Glas Istre d.o.o., Pula | manje od 5 |
| Distri-press d.o.o., Zagreb | manje od 5 |
| Medijski centar Glas Slavonije, d.d., Osijek | manje od 5 |
| Novi list – Novinsko nakladničko d.d., Rijeka | manje od 5 |
| Ukupno: | 100 |

if !supportEmptyParas endif

Obrada: AZTN, Sektor za zaštitu tržišnog natjecanja

*if !supportEmptyParas endif*

*9. 1.
2. 1. Maloprodaja tiska u specijaliziranim maloprodajnim mjestima*

Prema
podacima kojima raspolaže Agencija, ukupni se broj maloprodajnih mjesta na
kojima se prodaje tisak u Republici Hrvat­skoj procjenjuje na 9.000 do 9.500 (u
2003. godini). U taj su broj, uz prodajna mjesta specijalizirana za prodaju
tiska i duhanskih proizvoda, u vlasništvu ili najmu distributera ili drugih
poduzetnika (npr. u kioscima ili čvrstim objektima), uključena i sva druga
prodajna mjesta na koje se tisak distribuira i na kojima ga potrošači mogu
kupiti (npr. u supermarketima i sl.).

*–
Maloprodaja tiska u specijaliziranim objektima*

U svezi
s provedbom predmetne koncentracije poduzetnika osobito je značajan aspekt
maloprodaje tiska na prodajnim mjestima specijaliziranim za prodaju tiska i
duhanskih proizvoda (npr. u kioscima ili čvrstim objektima). Ovo iz razloga što
su potrošači (čitatelji, odnosno kupci tiskovina) u Republici Hrvatskoj,
uzimajući u obzir njihove navike, tradicionalno usmjereni na kupnju tiskovina
upravo na tim maloprodajnim mjestima (često istovremeno s cigaretama i drugim
duhanskim proizvodima). Na području Republike Hrvatske postoji ukupno 1.297
takvih specijaliziranih objekata u vlasništvu ili najmu distributera tiska. Od
tog broja ukupno 979 mjesta (75,5 posto), drži Tisak, a 214 mjesta (16,5 posto)
drži SD-T. Dakle, provedbom koncentracije poduzetnika EPH i SD-T, poduzetnik
EPH bi kroz udjele u Tisku d.d. i SD-T, izravno ili neizravno kontrolirao 1.193
maloprodajna mjesta specijalizirana za prodaju tiska i duhanskih proizvoda,
odnosno 92 posto takvih objekata u vlasništvu ili najmu distributera tiska.

*–
Maloprodaja tiska u specijaliziranim objektima u Dalmaciji*

S
obzirom da poduzetnik SD-T nema specijaliziranih maloprodajnih mjesta izvan
područja Dalmacije (područje Zadarsko-kninske, Splitsko-dalmatinske i
Dubrovačko-neretvanske županije), Agencija je posebno analizirala strukturu tog
regionalnog tržišta.

Ukupan
broj maloprodajnih mjesta na kojima se na području Dalmacije prodaje tisak
procjenjuje se na oko 3.000. U taj su broj uključena specijalizirana prodajna
mjesta kao što su kiosci i trafike, ali i nespecijalizirana prodajna mjesta kao
što su prodavaonice hrane, benzinske postaje i sl. Točan broj nije moguće
precizno utvrditi jer dio prodajnih mjesta ima izrazito sezonski značaj (npr.
sezonska prodajna mjesta u kampovima, velikim turističkim naseljima i sl.).
Objekata specijaliziranih za prodaju tiska na tom području ima ukupno 667. Od
toga broja na području Dalmacije 213 takvih objekata (31,9 posto) drži poduzetnik
Tisak d.d., a 214 (32 posto) poduzetnik SD-T. Preostalih 240 prodajnih mjesta
drže ostali poduzetnici. Stoga bi provedbom koncentracije poduzetnika EPH i SD
došlo do stvaranja novog, jakog vladajućeg položaja poduzetnika EPH na tržištu
maloprodaje tiska u objektima specijaliziranim za prodaju tiska i duhanskih
proizvoda na području Dalmacije, u smislu članka 15. stavka 1. i stavka 3.
ZZTN. Naime, preuzimanjem objekata poduzetnika SD-T, poduzetnik EPH bi držao
preko 64 posto tog tržišta.

*9.
1. 3. Povezanost nakladnika Europapress holdinga d.o.o. s distributerima tiska*

Za
razumijevanje ukupnih okolnosti na hrvatskom tržištu distribucije tiska valja
imati na umu činjenicu da poduzetnik EPH, već i prije provedbe namjeravane
koncentracije, izravno ili neizravno, ima udjele u temeljnom kapitalu u tri
najveća hrvatska distributera tiska. Riječ je o Distri pressu d.o.o., Tisku
d.d. i Slobodnoj Dalmaciji – Trgovini d.o.o.

Agencija
je toj činjenici u analizama posvetila posebnu pozornost, budući da su ta tri distributera
na tržištu veleprodaje tiska u 2003. godini ostvarila zajednički tržišni udjel
od 87,5 posto.

i)
Povezanost EPH s Distri pressom d.o.o.

Distri
press d.o.o. (u daljnjem tekstu: DP) je, po veličini tržišnog udjela, drugi
distributer tiska u Republici Hrvatskoj. Riječ je o poduzetniku koji nema
vlastitu maloprodajnu mrežu, te se bavi isključivo veleprodajom tiska.

Poduzetnik
EPH ima jedan poslovni udjel od 50 posto u poduzetniku DP. Drugi poslovni udjel
od 50 posto drži osnivač i predsjednik uprave DP-a.

Iako
EPH nema većinski udjel niti ostvaruje većinsko pravo glasa u poduzetniku DP,
on ima prevladavajući utjecaj i na taj način ostvaruje kontrolu nad tim
poduzetnikom u smislu članka 475. Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne
novine«, broj 111/93, 34/99, 121/99 i 118/2003; u daljnjem tekstu: ZTD) i
mišljenju vodećih pravnih stručnjaka za to područje (prof. dr. sc. Vilim
Gorenc; »Zakon o trgovačkim društvima s komentarom«, RRIF, Zagreb, 1995., str.
600 - 632), prema kojem se prevla­da­vajućim utjecajem smatra utjecaj
vladajućeg društva na vođenje poslova i donošenje odluka u ovisnom društvu, i
to na način da vladajuće društvo na temelju svog pravnog položaja u ovisnom
društvu, ima mogućnost utjecati da organi uprave ovisnog društva prilikom donošenja
odluka donesu odluke koje odgovaraju (posrednim ili neposrednim) interesima
vladajućeg društva. Za pretpostavku postojanja prevladavajućeg dovoljno je
postojanje mogućnosti ostvarivanja prevladavajućeg utjecaja (stvarno vršenje
tog utjecaja nije potrebno). Pritom se prevladavajući utjecaj ne mora protezati
na cjelokupno poslovanje ovisnog društva, već je dovoljna mogućnost da
vladajuće društvo utječe na odlučujuća pitanja poslovne politike.

Iz
raspoložive dokumentacije, napose Poslovnika o radu Uprave Distri-press-a
d.o.o., od 4. travnja 2003. (u daljnjem tekstu: Poslovnik), proizlazi da su
nedvojbeno ostvarene pretpostav­ke postojanja prevladavajućeg utjecaja
poduzetnika EPH u poduzetniku DP.

Poduzetnik
EPH ima pravo imenovati jednog člana uprave. Prema članku 2.3. Poslovnika,
direktori se u pripremi odluke mogu savjetovati s članom društva na čiji su
prijedlog imenovani. Takva formulacija ukazuje da EPH može imati izravan
utjecaj na donošenje poslovnih odluka DP. Pritom valja imati na umu što
proizlazi iz odredaba članka 2.6., a donekle i članka 2.5. Poslovnika.

Tako se
člankom 2.6. Poslovnika utvrđuje (citat): »Ako bi zajedničkim nastupom na
tržištu s EPH-om Društvo (Distri-press d.o.o.) moglo ostvariti povoljnije
uvjete rada i poslovanja, primjerice uvjete kreditiranja, cijene roba i usluga,
smanjenje troškova i slično, *Uprava će voditi poslove Društva kao dio grupe
EPH* (istaknula Agencija). To znači da će se s odgovornim osobama u EPH-u
razmatrati poslovne ponude i donositi odluke, vodeći računa prvenstveno o
dobroti Društva, ali i grupe EPH kao cjeline.« Stoga članak 2.5., u svezi s
člankom 2.6. Poslovnika ukazuje da DP i EPH posluju kao povezana društva
odnosno kao grupa. Na to ukazuje i način praćenja poslovnih rezultata utvrđen u
članku 2.5. Poslovnika prema kojem će DP za praćenje poslovnih rezultata
koristiti metodologiju kompatibilnu onoj koju koristi EPH.

ii)
Povezanost EPH s Tiskom d.d.

Tisak
d.d. (u daljnjem tekstu: Tisak) najveći je, po veličini tržišnog udjela,
distributer tiska u Republici Hrvatskoj na razini veleprodaje. Osim toga, taj
poduzetnik ima i vlastitu, na području cijele Republike Hrvatske dobro
razgranatu, mrežu prodajnih mjesta specijaliziranih za prodaju tiska i
duhanskih proizvoda. Taj poduzetnik ima nešto manje od tisuću vlastitih
specijaliziranih maloprodajnih mjesta.

Poduzetnik
EPH stekao je dionice Tiska prihvaćanjem stečajnog plana za Tisak d.d.
(rješenje Trgovačkog suda u Zagrebu, broj i-St-56/2000, od 20. prosinca 2001.)
temeljem kojeg je svoja potraživanja prema Tisku pretvorio u udjel u temeljnom
kapitalu. Prema navodima u prijavi koncentracije, poduzetnik EPH drži 27 posto
dionica poduzetnika Tiska d.d. Ostali dioničari su Adris grupa d.d. (više od 25
posto dionica), Večernji list d.d. (više od 25 posto dionica), HFP (manje od 14
posto dionica), Hrvatske pošte d.d. (manje od 4 posto dionica), Novi list d.d.
(više od 2 posto dionica), te ostali dioničari (ukupno manje od 3 posto
dionica).

Na
temelju udjela u temeljnom kapitalu EPH je u Tisku stekao određena statusna
prava u smislu ZTD-a. To se prije svega odnosi na mogućnost da u nadzorni odbor
Tiska imenuje svog predstavnika, te da na taj način sudjeluje u donošenju i ima
uvid u najznačajnije poslovne odluke tog poduzetnika.

iii)
Povezanost EPH sa Slobodnom Dalmacijom – Trgovinom d.d.

Poduzetnik
Tisak drži jedan od dva poslovna udjela u poduzetniku Slobodnoj Dalmaciji –
Trgovini d.o.o. (u daljnjem tekstu: SD-T). Riječ je o trećem hrvatskom
distributeru po veličini tržišnog udjela u veleprodaji tiska. Taj poduzetnik
ima i vlastitu mrežu maloprodajnih mjesta specijaliziranih za prodaju tiska i
duhanskih proizvoda. Riječ je o ukupno oko 270 prodajnih mjesta, uglavnom na
području Dalmacije.

Poslovni
udjel Tiska u poduzetniku SD-T iznosi 50 posto. Drugi poslovni udjel, također u
visini od 50 posto, drži poduzetnik ST. Oko tih poslovnih udjela teče sudski
spor u kojem oba poduzetnika (i Tisak i SD) polažu pravo na poslovni udjel od
100 posto.

Kako
poduzetnik EPH ima znatan udjel (27 posto) u temeljnom kapitalu Tiska, a Tisak ima
znatan poslovni udjel u poduzetniku SD-T, poduzetnik EPH je neizravno, ali ipak
značajno, povezan i s poduzetnikom SD-T.

9.
3. Tržište oglašavanja u općeinformativnim dnevnicima

Tržište
oglašavanja u općeinformativnim dnevnicima također je tržište koje je usko
povezano s tržištem naklade općeinfor­mativnih dnevnika, te je u tom smislu
tome tržištu susjedno. Tržište oglašavanja u pravilu će biti zahvaćeno
promjenama strukture odnosno uvjeta poslovanja na mjerodavnom tržištu naklade
općeinformativnih dnevnika. Tako će npr. oglašivači u pravilu nastojati
oglašavati u općeinformativnom dnevniku koji ima veću čitanost, odnosno veći
tržišni udjel. Ovo iz razloga što smatraju da će na taj način njihova poruka
doprijeti do šireg kruga potencijalnih kupaca njihovog proizvoda. Pritom valja
imati na umu da nakladnici općeinformativnih dnevnika znatan dio prihoda
ostvaruju upravo od oglašavanja, te da se taj dio prihoda u nekim slučajevima
približava prihodu ostvarenog izravno od prodaje novina.

Prema
podacima za 2003. godinu koje je Agencija od HGK pribavila, u ukupnom
propagandnom budžetu hrvatskih oglašivača, oglašavanje putem tiskanih medija
sudjeluje s 27 posto (televizija sudjeluje sa 60 posto, vanjsko oglašavanje sa
7 posto i radio sa 6 posto).

Agencija
je analizu tržišta oglašavanja provela uzimajući u obzir podatke za prihod od
oglašavanja za one općeinformativne dnevnike čiji je tržišni udjel ostvaren
prodajom novine na tržištu Republike Hrvatske veći od 10 posto.

Za
takav način utvrđivanja strukture tržišta Agencija se odlučila iz razloga što
nije bilo moguće utvrditi podatke od svih nakladnika općeinformativnih
dnevnika, budući da neki od njih takvim podacima niti ne raspolažu. Međutim,
budući da četiri dnevnika koji u prodaji ostvaruju udjele veće od 10 posto, u
ukupnoj prodaji općeinformativnih dnevnika sudjeluju s 86 posto, Agencija je
smatrala da će takva analiza dati barem približnu sliku tog tržišta, te da je u
tom smislu taj uzorak dovoljno reprezentativan, budući da svih sedam preostalih
dnevnika zajedno ostvaruju tržišni udjel od 11 posto (ostali dio tržišta otpada
na strane općeinformativne dnevnike). Stoga rezultate analize tržišta
oglašavanja u općeinformativnim tjednicima treba uzeti s određenom rezervom.

*if !supportEmptyParas endif*

*Tablica
4: Struktura tržišta oglašavanja u općeinformativnim dnevnicima u
Republici Hrvatskoj prema ostvarenom prihodu bez PDV-a (u 2003. godini)*

*if !supportEmptyParas endif*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| dnevnik | novinski nakladnik | 2003. |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | rasponi trž. udjela (u%) |
| Večernji list | Večernji list d.d., Zagreb | 35 – 40 |
| Jutarnji list | EPH d.o.o., Zagreb | 25 – 30 |
| Slobodna Dalmacija | Slobodna Dalamcija d.d., Split | 10 – 20 |
| Novi list | Novi list Novinsko-nakladničko d.d. Rijeka | 10 – 20 |
| Ukupno: | if !supportEmptyParas endif | 100 |

if !supportEmptyParas endif

Obrada:
AZTN, Sektor za zaštitu tržišnog natjecanja

if !supportEmptyParas endif

10.
STRUKTURA MJERODAVNIH TRŽIŠTA NAKON PROVEDBE KONCENTRACIJE

Namjeravanom
provedbom koncentracije poduzetnika EPH i SD došlo bi do određenih promjena u
strukturi sva tri mjerodavna tržišta. Te se promjene očituju u promjenama
tržišnih udjela na pojedinim tržištima, te u smanjivanju broja tržišnih
takmaca. Naime, provedbom koncentracije doći će do stvaranja ekonomskog
jedinstva sudionika koncentracije, u smislu da će EPH kao vladajuće društvo
imati mogućnost utjecaja na odlučujuća pitanja poslovne politike poduzetnika
SD.

Provedbom
predmetne koncentracije poduzetnik EPH preuzet će tržišni udjel poduzetnika SD
na svim mjerodavnim tržištima na kojima je SD djelovao. U trenutku provedbe
koncentracije, tržišni udjeli ostalih poduzetnika prisutnih na tim tržištima
ostat će nepromijenjeni. Spomenute će promjene stoga biti prikazane odvojeno za
svako od utvrđenih mjerodavnih tržišta.

10.
1. Tržište naklade općeinformativnih dnevnika

Ostvarivanjem
namjere provedbe koncentracije poduzetnika EPH i SD, tržišni udjel koncerna EPH
na hrvatskom tržištu naklade općeinformativnih dnevnika ne bi prelazio prag od
40 posto, koji je posebnim zakonom (članak 37. stavak 1. ZoM) utvrđen kao
granica dopuštenosti koncentracija poduzetnika na tom tržištu.

S obzirom na takav tržišni udjel, u smislu općih
propisa o tržišnom natjecanju, provedbom koncentracije ne bi došlo niti do
jačanja ili stvaranja novog vladajućeg položaja poduzetnika EPH na tržištu.
Naime, odredbom članka 15. stavka 3. ZZTN utvrđeno je da se smatra da je u
vladajućem položaju poduzetnik čiji tržišni udjel na mjerodavnom tržištu iznosi
više od 40 posto.

Dakle,
koncern EPH na tom mjerodavnom tržištu, kao nakladnik »Jutarnjeg lista«,
preuzima tržišni udjel poduzetnika SD ostvaren prodajom općeinformativnog
dnevnika »Slobodne Dalmacije«, dok tržišni udjeli ostalih tržišnih takmaca
ostaju nepromijenjeni. Provedbom koncentracije bi koncern EPH od nakladnika
»Večernjeg lista« preuzeo vodeći položaj na hrvatskom tržištu naklade
općeinformativnih dnevnika. Njegov bi tržišni udjel bio za približno 5
postotnih poena ili za oko 14 posto veći od tržišnog udjela nakladnika
»Večernjeg lista«. Dakle, dva vodeća tržišna takmaca međusobno bi zamijenili
mjesta na tržištu, s približno istom međusobnom razlikom u veličini tržišnih
udjela koja je postojala prije provedbe koncentracije. Naime, »Večernji list«
je prije provedbe koncentracije imao približno 6 postotnih poena ili oko 19
posto veći tržišni udjel od »Jutarnjeg lista«.

10.
2. Tržište distribucije tiska

Ostvarivanje
namjere provedbe koncentracije poduzetnika EPH i SD, poduzetnik EPH ne stječe
samo poduzetnika SD koji je nakladnik općeinformativnog dnevnika »Slobodne
Dalmacije«, već i povezano društvo SD-T, koje djeluje na tržištu veleprodaje i
maloprodaje tiska i treći je po veličini tržišnog udjela tržišni takmac na tom
tržištu.

S
obzirom na već postojeću kapitalnu i personalnu povezanost poduzetnika EPH s
poduzetnicima koji djeluju na hrvatskom tržištu veleprodaje i maloprodaje
tiska, stjecanje udjela u SD-T od strane EPH, imalo bi za posljedicu znatne
promjene u strukturi tog tržišta.

Naime,
provedbom predmetne koncentracije EPH bi stekao poslovni udjel od 50 posto u
poduzetniku SD-T. Iako bi mu već i takav poslovni udjel omogućavao znatan
utjecaj na donošenje poslovnih odluka poduzetnika SD-T, valja imati na umu da
preostali poslovni udjel od 50 posto u SD-T drži Tisak. Tisak djeluje na istom
mjerodavnom tržištu kao i SD-T. Štoviše, Tisak je najveći hrvatski distributer
tiska, kako na razini veleprodaje i tako i na razini maloprodaje EPH i u tom
poduzetniku ima znatan udjel u temeljnom kapitalu (27 posto), koji mu omogućuje
ostvarivanje određenih statusnih prava u Tisku. Proizlazi da bi proved­bom
koncentracije EPH u poduzetniku SD-T ostvarivao utjecaj izravno, kroz vlastiti
udjel u tom poduzetniku, i neizravno, kroz udjel u poduzetniku Tisak.
Istovremeno, EPH ostvaruje i prevladavajući utjecaj u poduzetniku DP, koji je
drugi po veličini tržišnog udjela hrvatski distributer tiska.

Omjer koncentriranosti tržišta CR3za tri najveća distributera u
veleprodaji tiska u 2003. godini (Tisak, DP, SD-T) iznosi 87,5. Tako visok
omjer ukazuje na vrlo visoku koncentriranost ovog tržišta. Na takav zaključak
navodi i vrlo visoki HHI koji za ovo tržište u 2003. godini iznosi 3.614, što
ukazuje na oligopolni značaj tog tržišta. Provedbom koncentracije poduzetnika
EPH i SD, budući da poduzetnik EPH, izravno i neizravno, ima udjele u sva tri
vodeća veletrgovca tiskom, koji zajedno imaju tržišni udjel od preko 87 posto,
došlo bi do daljnjeg, vrlo značajnog jačanja vladajućeg položaja poduzetnika
EPH na tržištu distribucije (veleprodaje) tiska u smislu članka 15. stavka 1. i
stavka 3. ZZTN. Time bi došlo i do jačanja oligopolnog značaja tog tržišta.

10.
3. Tržište oglašavanja u općeinformativnim dnevnicima

Ostvarivanjem
namjere provedbe koncentracije poduzetnika EPH, kao nakladnika »Jutarnjeg
lista« i poduzetnika SD, kao nakladnika »Slobodne Dalmacije«, koncern EPH bi
stekao vladajući položaj na hrvatskom tržištu oglašavanja u općeinformativnim
dnevnicima s tržišnim udjelom u prodaji većim od 10 posto, u smislu članka 15.
stavka 3. ZZTN.

11.
RAZLOZI KOJIMA SUDIONICI KONCENTRACIJE PRAVNO I GOSPODARSKI OBRAZLAŽU
KONCENTRACIJU

Agencija
je od oba sudionika koncentracije pribavila očitovanje o razlozima kojima se
koncentracija pravno i gospodarski obrazlaže.

11.
1. Razlozi EPH

Razloge
kojima u prijavi koncentracije poduzetnik EPH pravno i gospodarski obrazlaže predmetnu
koncentraciju možemo podijeliti u dvije skupine:

Prva
skupina razloga proizlazi iz potrebe EPH za vlastitom kvalitetnom i suvremeno
opremljenom tiskarom u kojoj bi se tiskala izdanja tog koncerna. Naime, EPH je jedini
hrvatski nakladnik tiska koji nema svoju tiskaru. Iz tog razloga se »Jutarnji
list« tiska u pogonu Hrvatske tiskare, koja je društvo koncerna Vjesnika d.d.
Stoga je osnivanje vlastite tiskare jedan od planova EPH. Stoga je taj
poduzetnik zainteresiran za koncentraciju sa SD, budući da taj poduzetnik ima
vlastitu tiskaru. Međutim, ta je tiskara tehnološki zastarjela, te bi je
trebalo obnoviti, što zahtijeva iznimno veliku investiciju. Međutim, EPH drži
da bi se upravo kroz ulaganja u tiskaru, dugoročno isplatila sva ulaganja u SD,
jer bi korištenje vlastite tiskare značajno smanjilo ukupne troškove koncerna
EPH u odnosu na dosadašnje.

Druga
skupina razloga kojima poduzetnik EPH pravno i gospodarski obrazlaže
koncentraciju poduzetnika EPH i SD proizlazi iz želje toga poduzetnika da održi
dnevnik »Slobodnu Dalmaciju«. Riječ je o dnevniku koji ima značajnu ulogu na
hrvatskom tržištu općeinformativnih dnevnika, koji upravo svojom primarnom
regionalnom usmjerenošću pridonosi bogatstvu i raznolikosti hrvatskog medijskog
prostora.

EPH navodi kako je svjestan da SD ima velike
financijske dubioze, te da preuzimanje toga poduzetnika zahtijeva izuzetno
velika ulaganja. Međutim, EPH drži da je dnevnik »Slobodna Dalmacija« vrijedan
proizvod, koji je unatoč vlasničkih problema i turbulencija na tržištu, ipak
uspio zadržati svoju stalnu čitalačku publiku. U tom smislu EPH procjenjuje da
je moguće sanirati stanje u SD i kroz ulaganja osigurati ne samo nastavak
izlaženja već i optimalni razvitak »Slobodne Dalmacije«.

Poduzetnik EPH u svom obrazloženju dotiče i načela
slobode medija i uredničke samostalnosti kao glavne značajke poduzetnika EPH,
koji potiče upravo tzv. unutarnju raznovrsnost medija pod čime podrazumijeva
raznovrsnost medija istog nakladnika ili nakladničke grupe. U tom se smislu u
prijavi tvrdi kako je EPH jedan od rijetkih nakladnika koji, kroz provedbu
predmetne koncentracije, može osigurati da se dnevnik »Slobodna Dalmacija«
stvara i razvija u skladu sa željama i idejama novinara i urednika koji su
stasali u toj novinskoj kući i koji najbolje poznaju potrebe njegovih
čitatelja.

Osim toga, provedba predmetne koncentracije, uklapa
se u ukupnu poslovnu strategiju koncerna EPH. Naime, osnovu te strategije čini
zamisao da se osnivanjem novih izdanja i povezivanjem s nakladnicima izdanja
koja EPH procjenjuje kvalitetnima, uspješnima i kompatibilnima vlastitim
izdanjima, nastoji stvoriti mogućnost amortiziranja eventualnih neuspjeha nekih
izdanja EPH ili neuspjeha EPH na nekim tržištima, uključujući i regionalna tržišta
izvan Republike Hrvatske na kojima djeluje (Srbija i Crna Gora).

11.
2. Razlozi SD

U cilju
boljeg razumijevanja ukupnog gospodarskog i činjeničnog stanja vezanog uz
provedbu koncentracije poduzetnika EPH i SD, Agencija je zatražila i mišljenje
drugog sudionika koncentracije, odnosno poduzetnika SD.

Iz vrlo
detaljnog pisanog očitovanja poduzetnika SD proizlazi da je primarni problem
tog poduzetnika tehnološka zastarjelost tiskare koja ne omogućuje tiskanje
novina koje bi mogle biti konkurentne, budući da su grafički i vizualno
neatraktivne u odnosu na konkurentske proizvode (npr. postoje problemi oko
tiskanja u boji, tisak prlja ruke i sl.). SD nema vlastitih sredstava za
ulaganje u novu tiskaru, niti takva sredstva može pribaviti novim zaduživanjem
kod poslovnih banaka. Istovremeno, tiskanje u tiskarama drugih poduzetnika nije
moguće iz razloga što bi SD, s obzirom na ugovore koje su tiskare ranije
sklopile s drugim nakladnicima dnevnika, materijale za sutrašnji broj morao
predati tiskari najkasnije rano poslijepodne prethodnog dana, čime bi ta novina
izgubila na aktualnosti i time izgubila i preostale čitatelje.

Problem zastarjele tiskare generira i druge probleme.
Naime, zbog zastarjele tiskare SD ne gubi samo tržišni udjel na tržištu prodaje
dnevnika »Slobodne Dalmacije«, već tržišni udjel gubi i na tržištu oglašavanja.
U razdoblju od 1994. do 2004. izgubili su 60 posto tržišta. Taj se trend
neprekinuto nastavlja, te u posljednje tri godine tržišni udjel od prodaje
dnevnika »Slobodne Dalmacije« pada po stopi od 6 do 8 posto godišnje.

»Slobodna Dalmacija« primarno je regionalno usmjeren
dnev­nik, koji najveći dio prodaje (96 posto) ostvaruje na tržištu Dalmacije, a
samo 4 posto izvan te regije. Od toga broja se 75 posto prodaje ostvaruje u
Splitsko–dalmatinskoj županiji. Njihov glavni tržišni takmac na tom tržištu je
»Jutarnji list« koji neprekidno preuzima njihov tržišni udjel, dok im tržišni
udjel na tržištu Zadra tržišni udjel preuzima »Zadarski list«, i to u tolikoj
mjeri da je »Slobodna Dalmacija« po prodaji na tom području sada tek treća
novina (iza »Jutarnjeg lista« i »Večernjeg lista«).

SD gubi i tržišni udjel na tržištu oglašavanja. Ovo
iz razloga što se »Slobodna Dalmacija« ne tiska u boji, a upravo to je predu­vjet
za oglašavanje nekih oglašivača i to baš onih koji u oglašavanje ulažu velika
sredstva (npr. kozmetička industrija). Međutim, i ostali oglašivači postupno se
povlače iz razloga što »Slobodna Dalmacija« gubi tržišni udjel, te na taj način
poruke oglašivača dolaze do sve manjeg broja potencijalnih kupaca. Takva
situacija vodi prema daljnjem pogoršanju financijskog stanja koncerna SD.

Zastarjelost tiskare je i jedan od razloga povećanog
broja zaposlenika, što stvara troškove i dodatno otežava financijsku situaciju
SD. Dodatne troškove stvaraju i dodatni troškovi održavanja rotacije povezani s
istrošenošću opreme.

Poduzetnik SD u svom očitovanju opisuje situaciju
koja će prema njegovim predviđanjima, nastupiti u slučaju da u najskorije
vrijeme ne dođe do provedbe koncentracije s EPH ili s bilo kojim drugim
poduzetnikom. Tako SD navodi da je jedina mogućnost koja mu stoji na
raspolaganju u slučaju da se ne nađe kupac, budući da nema vlastitih sredstava
za razvoj, niti ih može pribaviti od poslovnih banaka, otpuštanje većeg broja
zaposlenika. Međutim, i ta bi mjera samo za kratko vrijeme odgodila stečaj,
odnosno likvidaciju tog poduzetnika.

Glede
konkretne ponude za preuzimanje koju je HFP-u dao EPH, poduzetnik SD drži da je
EPH poduzetnik koji ima financijske i ljudske resurse te posebna znanja
potrebna za financijsku i tržišnu konsolidaciju poduzetnika SD. Ako
koncentracija EPH i SD ne bude provedena, SD će i dalje gubiti tržišni udjel.
Poduzetnik SD će biti prisiljen u relativno kratkom vremenu ugasiti dnev­nik
»Slobodnu Dalmaciju«, kao što je prije dvije godine morao ugasiti najstariji
hrvatski politički tjednik »Nedjeljnu Dalmaciju«. Dnevnik »Slobodna Dalmacija«,
kao glavni proizvod poduzetnika SD, nestat će s tržišta. Time će se desiti to
da će tržišni takmaci »Slobodne Dalmacije«, ponajprije »Jutarnji list« čiji je
nakladnik EPH, na koncu ionako preuzeti tržišni udjel »Slobodne Dalmacije«, ali
će taj tržišni udjel preuzeti na drugi, manje poželjan način. Prestankom
izdavanja »Slobodne Dalmacije«, s tržišta će nestati i poduzetnik SD, koji će
za sobom povući i društvo-kćer SD-T. Gašenjem dnevnika »Slobodne Dalmacije«
nestat će jedan jaki brand kao i (citat) *»...know-how sačuvan u glavama
zaposlenika.«.*

12.
OPIS I OBRAZLOŽENJE OČEKIVANIH POGODNOSTI ZA POTROŠAČE PROIZAŠLIH IZ
KONCENTRACIJE

Agencija
je od oba sudionika koncentracije pribavila opis i obrazloženje pogodnosti za
potrošače za koje sudionici koncentracije očekuju da će proizaći iz predmetne
koncentracije.

12.
1. Obrazloženje EPH

Poduzetnik
EPH smatra da bi investiranje u suvremenu tiskaru osiguralo da potrošači
(čitatelji), u tehničkom smislu, dobivaju kvalitetniji tisak novina i drugih
periodičnih izdanja.

Očekuje se da će provedbom koncentracije biti stvoren
gospodarski stabilan i funkcionalan sustav, koji će novinarima i zaposlenicima
poduzetnika SD osigurati sigurnost rada. Slijedom toga se očekuje da će oni
svoje poslove obavljati kvalitetnije i profesionalnije. U takvom će ozračju
novinari imati mogućnost studioznog, stručnog i kvalitetnog pristupa obradi
tema, što će rezultirati boljom informiranošću i kroz to educiranjem potrošača
(čitatelja).

Nadalje, očekuje se da će provedba koncentracije,
kroz brojnost, sadržajnu raznolikost i uredničku raznovrsnost tiskovina,
čitateljima (potrošačima) dati povećanu mogućnost izbora u cilju zadovoljavanja
njihovih potreba za informiranjem o svim značajnim događajima, pojavama i
ličnostima u zemlji, svijetu i regiji.

Očekivana
pogodnost su i pristupačnije cijene tiskovina kao posljedica racionalizacije
poslovanja proizašle iz provedbe koncentracije.

12.
2. Obrazloženje SD

Prednosti
za potrošače za koje poduzetnik SD smatra da bi proizašle iz provedbe
koncentracije EPF i SD, se sastoje u tome da se dnevnik »Slobodna Dalmacija«
održi na tržištu kao tržišni takmac, da se sačuva kao brand, te da se sačuva i
iskoristi know-how i profesionalna iskustva zaposlenika poduzetnika koncerna
SD.

13.
ANALIZA FINANCIJSKIH I POSLOVNIH REZULTATA PODUZETNIKA SD KOJE JE PROVELA
STRUČNA SLUŽBA AGENCIJE

Imajući
na umu navode poduzetnika SD o stalnom, neprekinutom i značajnom gubitku
tržišnog udjela, stručna služba Agencije je izvršila opsežnu analizu
financijskih i poslovnih rezultata tog poduzetnika u posljednje tri financijske
godine.

Analiza
se temelji na podacima iz bilanci, računa dobiti i gubitka i izvješćima o obavljenoj
reviziji temeljnih financijskih izvješća poduzetnika SD za 2001., 2002. i 2003.
godinu.

Analizom je obuhvaćeno stanje dugotrajne i
kratkotrajne imovine, kapitala i rezervi, te dugoročnih i kratkoročnih obveza.

Analiza pokazuje da su svi pokazatelji uspješnosti i
financijske sigurnosti poslovanja (pokazatelji uspješnosti poslovanja,
pokazatelji ekonomičnosti, pokazatelji likvidnosti, pokazatelji zaduženosti)
izuzetno loši.

Na temelju provedene analize i izračunatih pokazatelja,
izveden je sljedeći zaključak:

i) analiza dostupnih podataka pokazuje da poduzetnik
iz godine u godinu posluje sve lošije,

ii) višegodišnje loše poslovanje povezano je s
gubitkom tržišne pozicije tog poduzetnika,

iii) nastavkom poslovanja na dosadašnji način
nastavit će se erozija poslovnih rezultata, i to još bržim tempom (na što već
ukazuju rezultati poslovanja za prvih šest mjeseci 2004., što je rezultiralo
smjenom predsjednika uprave SD polovinom srpnja 2004.),

iv) poduzetnik se neće biti u stanju održati na
tržištu:

– bez sveobuhvatnog sagledavanja i planiranja budućeg
poslovanja,

– bez pronalaženja strateškog partnera koji je
spreman investirati u novu opremu,

- bez promjena u vođenju poslova.

Dakle, analiza financijskih i poslovnih rezultata
poduzetnika SD koje je provela stručna služba Agencije potvrđuje navode
poduzetnika SD da će taj poduzetnik, s obzirom na stalni, značajni i kroz
posljednjih 10 godina neprekinuti gubitak tržišnog udjela, kroz kratko vrijeme
nestati s tržišta.

14.
OCJENA DOPUŠTENOSTI KONCENTRACIJE PODUZETNIKA EPH I SD

Vijeće
za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) na 23. sjednici, održanoj 27.
srpnja 2004., sukladno ovlastima iz članka 34., 35. stavak 1. točke 2. i točke
5. ZZTN, razmatralo je koncentraciju poduzetnika EPH i SD, te ocijenilo da je u
konkretnom slučaju riječ o uvjetno dopuštenoj koncentraciji poduzetnika iz
članka 26. stavka 3. točke 3. ZZTN.

Pri ocjeni koncentracije, sukladno članku 25. stavku
2. ZZTN, Vijeće je razmatralo moguće prednosti i učinke koje bi nastupile
provedbom koncentracije, te moguće zapreke za pristup tržištu, primjenjujući
kriterije utvrđene u članku 19. Uredbe o koncentracijama.

14.
1. Ocjena dopuštenosti koncentracije na tržištu naklade općeinformativnih
dnevnika

Ocjenjujući
učinke koncentracije poduzetnika EPH i SD na tržišno natjecanje u dijelu koji
se odnosi na tržište naklade općeinformativnih dnevnika Vijeće je ocijenilo da
je riječ o dopuštenoj koncentraciji, budući da tržišni udjel sudionika
koncentracije ostvaren prodajom općeinformativnih dnevnika »Jutranjeg lista« i
»Slobodne Dalmacije« u Republici Hrvatskoj, nakon provedbe koncentracije
poduzetnika EPH i SD ne bi prelazio 40 posto. Time je ispunjen temeljni uvjet
dopuštenosti koncentracije propisan člankom 37. stavkom 1. ZoM, koji se kao
posebni propis primjenjuje na postupke ocjene koncentracija poduzetnika na
tržištu medija.

S
obzirom da tržišni udjel sudionika koncentracije nakon njene provedbe ne bi
prelazio 40 posto, nije ispunjena niti pretpostavka jačanja postojećeg ili
stvaranja novog vladajućeg položaja poduzetnika na tržištu, u smislu članka 18.
ZZTN u svezi s člankom 15. stavkom 3. ZZTN, kao zapreke za provedbu
koncentracije.

Ocjenjujući
učinke koncentracije sa stanovišta postojanja mogućih zapreka pristupu tržištu
naklade općeinformativnih dnev­nika, Vijeće je utvrdilo da je pristup tom
tržištu potpuno otvoren svim poduzetnicima koji ispunjavaju uvjete propisane
Zakonom o medijima i drugim propisima. Pri razmatranju Vijeće je imalo na umu i
mogućnost postojanja zapreka pristupu tržištu koje proizlaze iz nemogućnosti
distribucije zbog odbijanja distributera da distribuira dnevnik tržišnog
takmaca koji je tek pristupio tržištu. U tom je smislu Vijeće zaključilo da ni
u tom smislu ne postoje zakonske ili slične zapreke pristupu tržištu, s obzirom
da je izričitom odredbom članka 38. stavka 1. ZoM propisano da distributeri
tiska ne mogu odbiti distribuciju tiska nakladnicima koji prihvaćaju javno
objavljene opće uvjete distributera.

14.
2. Ocjena dopuštenosti koncentracije na tržištu distribucije tiska

Ocjenjujući
učinke koncentracije poduzetnika EPH i SD na tržišno natjecanje u dijelu koji
se odnosi na tržište distribucije tiska Vijeće je ocijenilo da u ovom dijelu
nije dokazano da će koncentracija dovesti do jačanja tržišnog natjecanja na tom
tržištu, koje će biti značajnije od negativnih učinaka stvaranja ili jačanja
postojećeg vladajućeg položaja sudionika koncentracije na tržištu distribucije
tiska.

Takva
ocjena povezana je s činjenicom da bi provedbom koncentracije poduzetnika EPH i
SD, poduzetnik EPH, uz poduzetnika SD, stekao i povezano društvo SD-T, koji
djeluje na tržištu veleprodaje i maloprodaje tiska i treći je po veličini
tržišnog udjela tržišni takmac na tom tržištu. Slijedom toga, na temelju svih
podataka, očitovanja sudionika koncentracije, dokaza i isprava, uzimajući u
obzir sve relevantne činjenične i pravne okolnosti, Vijeće je ocijenilo da bi,
s obzirom na postojeću kapitalnu i personalnu povezanost poduzetnika EPH s
poduzetnicima koji djeluju na hrvatskom tržištu veleprodaje i maloprodaje
tiska, stjecanje udjela u SD-T od strane EPH, imalo za posljedicu znatne
promjene u strukturi tog tržišta.

Naime, provedbom predmetne koncentracije EPH bi
stekao poslovni udjel od 50 posto u poduzetniku SD-T. Iako bi mu već i takav
poslovni udjel omogućavao znatan utjecaj na donošenje poslovnih odluka
poduzetnika SD-T, valja imati na umu da preostali poslovni udjel od 50 posto u
SD-T drži poduzetnik Tisak koji djeluje na istom mjerodavnom tržištu kao i
SD-T. Štoviše, Tisak je najveći hrvatski distributer tiska, kako na razini
veleprodaje tako i na razini maloprodaje EPH i u tom poduzetniku ima udjel u
temeljnom kapitalu od 27 posto, koji mu omogućuje ostvarivanje određenih
statusnih prava u Tisku. Proizlazi da bi provedbom koncentracije EPH u
poduzetniku SD-T ostvarivao utjecaj izravno, kroz vlastiti udjel u tom
poduzetniku, i neizravno, kroz udjel u poduzetniku Tisak. Istovremeno, EPH
ostvaruje i prevladavajući utjecaj u poduzetniku DP, koji je drugi po veličini
tržišnog udjela hrvatski distributer tiska.

Provedbom
koncentracije poduzetnika EPH i SD, budući da poduzetnik EPH, izravno i
neizravno, ima udjele u sva tri vodeća veletrgovca tiskom, koji zajedno imaju
tržišni udjel od preko 87 posto, došlo bi do daljnjeg, vrlo značajnog jačanja
vladajućeg položaja poduzetnika EPH na tržištu distribucije (veleprodaje) tiska
u smislu članka 15. stavka 1. i stavka 3. ZZTN. Time bi došlo i do dodatnog, sa
stanovišta tržišnog natjecanja nepoželjnog jačanja oligopolnog značaja tog tržišta.

Ocjenjujući
učinke koncentracije sa stanovišta postojanja mogućih zapreka pristupu tržištu
distribucije tiska, Vijeće je utvrdilo da je pristup tom tržištu otežan. Naime,
distribucija tiska se obavlja kao komisiona prodaja, a na takvu prodaju se ne
primjenjuju propisi o tržišnom natjecanju. Zato se ne može smatrati odbijanjem
poslovanja situacija kad nakladnik odbije nekom distributeru sklapanje ugovora
o prodaji svojih tiskovina. Smatra se, naime, da su poduzetnici kod sklapanja
takvih ugovora potpuno slobodni u izboru poduzetnika koji će za njih obavljati
prodaju, u smislu da mogu odabrati onog poduzetnika za kojeg procjenjuju da će
preko njega najbolje ostvariti svoje poslovne ciljeve.

Na
hrvatskom tržištu, postojeći nakladnici tiska imaju sklop­ljene ugovore s
distributerima koji djeluju na tom tržištu. Ugovori se u praksi sklapaju s
jednim ili više distributera. Međutim, nakladnik može odbiti sklapanje ugovora
s nekim poduzetnikom koji tek pristupa tržištu distribucije tiska, npr. iz
razloga što procjenjuje da su mu već sklopljeni ugovori dovoljni za
ostvarivanje njegovih poslovnih ciljeva, ili da bi mu sklapanje većeg broja
ugovora nepotrebno kompliciralo i poskupljivalo poslovanje. Štoviše, iz prakse
Agencije poznato je da su nakladnici upravo tako postupali (predmet Duhan d.d.,
Zagreb protiv Večernjeg lista d.d. i Europapress holdinga d.o.o., klasa
030-02/2000-01/153). Stoga se u praksi može desiti da distributer ne može
pristupiti tržištu jer nijedan nakladnik s njim ne želi sklopiti ugovor o distribuciji.

To
omogućuje i postojeća situacija na tržištu distribucije tiska, uglavnom
naslijeđenom iz predtranzicijskog razdoblja, u kojoj nakladnici imaju znatne
udjele u temeljnom kapitalu distributera, te je logično da svoje tiskovine
distribuiraju i prodaju prvenstveno kroz vlastitu mrežu.

Osim
toga, pri ocjeni učinaka koncentracije poduzetnika EPH i SD u segmentu koji se
odnosi na učinke te koncentracije na tržište distribucije tiska, Vijeće je
imalo na umu i saznanja o postojanju sporazuma distributera tiska koji ukazuju
na usklađeno djelovanje u smislu dogovora o cijenama i podjeli tržišta. Kako ti
sporazumi po svojem predmetu i sadržaju imaju značaj zabranjenih sporazuma iz
članka 9. stavka 1. točke 1. i točke 3., oni će biti predmet posebnog postupka
u Agenciji.

S obzirom na tako utvrđeno stanje na tržištu
distribucije tiska koje karakteriziraju značajno jačanje vladajućeg položaja
sudionika koncentracije poduzetnika EPH i SD, relativno visoke zapreke pristupu
tržištu, jaka kapitalna i personalna povezanost distributera i nakladnika, te
moguće usklađeno djelovanje distributera u smislu dogovora o cijenama i podjeli
tržišta, Vijeće je, sukladno članku 18. ZZTN, ocijenilo da u ovom segmentu
sudionici koncentracije nisu dokazali da će ta koncentracija, u segmentu
tržišta distribucije tiska, dovesti do jačanja tržišnog natjecanja na tržištu
koje će biti značajnije od negativnih učinaka stvaranja ili jačanja njihovoga
vladajućeg položaja.

Međutim, Vijeće je, sukladno članku 26. stavku 4.
ZZTN, ocijenilo da bi se negativni učinci koncentracije koji proizlaze iz
mogućeg značajnog sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog
natjecanja na tom susjednom tržištu mogli otkloniti određivanjem mjera, uvjeta
te rokova njihova ispunjenja, za uklanjanje mogućih posljedica koncentracije u
smislu značajnog sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog
natjecanja na tržištu distribucije tiska. U tom bi smislu, sukladno članku 26.
stavku 5. ZZTN, nastavak provedbe koncentracije poduzetnika EPH i SD bio dopušten
tek nakon što sudionici koncentracije ispune mjere i uvjete koje Vijeće,
odnosno Agencija utvrde ovim rješenjem. Dakle, riječ je o uvjetno dopuštenoj
koncentraciji iz članka 26. stavka 2. točke 3. ZZTN.

Vijeće je
pri donošenju odluke da se negativni učinci koncentracije proizašli iz
značajnog jačanja vladajućeg položaja poduzetnika EPH na tržištu distribucije
tiska, otklone određivanjem strukturnih mjera, naročito imalo na umu već
ranije, u više navrata u medijima izraženu spremnost Ninoslava Pavića,
direktora EPH, da EPH proda svoj udjel u Tisku. Tu je spremnost Ninoslav Pavić,
kao zakonski zastupnik EPH, iznio Agenciji u obliku konkretnog prijedloga na
usmenoj raspravi održanoj, 17. svibnja 2004., u Agenciji (zapisnik o usmenoj
raspravi, klasa: UP/I 030-02/2003-01/4, urbroj: 580-02-04-26-107, od 17.
svibnja 2004.).

Ninoslav Pavić je izjavio da bi EPH radije izašao iz
vlasničke strukture Tiska, nego iz vlasničke strukture poduzetnika DP. Ovo iz
razloga što se DP nalazi u (citat) *»...zdravijoj poduzetničkoj situaciji..*.*«.*
Osim toga naglašava da će EPH prihvatiti svaku sugestiju Agencije, jer se taj
koncern oduvijek zalagao za tržišno natjecanje. U tom kontekstu Ninoslav Pavić
izričito spominje potrebu suradnje Agencije s EPH, s obzirom na moguću kupnju
udjela u poduzetniku SD, koji ima vlastitu distribucijsku mrežu. Ninoslav Pavić
je nadalje izjavio da izlazak EPH iz Tiska ne bi predstavljao nikakav problem
sa stanovišta daljnje provedbe stečajnog plana. Pritom je istaknuo da izlaskom
iz dioničarstva Tiska, poduzetnik EPH neće prekinuti poslovanje s tim
distributerom, jer treba njegovu distribucijsku mrežu.

Vijeće
je pri određivanju mjera imalo na umu načelo prava tržišnog natjecanja po
kojem, ako je to moguće, treba odrediti one mjere koje su najmanje otegotne za
sudionike koncentracije, uvažavajući pritom i njihove prijedloge. Slijedom
toga, Agencija je dopisom, od 20. srpnja 2004., poduzetnika EPH upoznala sa
mjerama koje namjerava odrediti rješenjem, te s učincima za koje smatra da će
provedbom tih mjera biti postignuti u smislu otkla­njanja mogućeg sprječavanja,
narušavanja ili ograničavanja tržišnog natjecanja proizašlih iz provedbe
koncentracije. Poduzetnik EPH je svoje očitovanje dostavio 23. srpnja 2004.

Pri određivanju konkretnih mjera Vijeće je imalo na
umu obvezu iz članka 35. stavak 3. ZZTN, prema kojem je u ocjeni oblika
sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja, sukladno
obvezama koje proizlaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između
Europskih zajednica i njihovih država članica, i Republike Hrvatske,
sklopljenom 29. listopada 2001. (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj
14/01; dalje: SSP), dužno na odgovarajući način primjenjivati kriterije i
standarde Europske zajednice. Člankom 70. stavkom 2. SSP je, između ostaloga,
propisao da će se svako postupanje suprotno tom članku ocjenjivati na temelju
kriterija koji proizlaze iz primjene pravila o tržišnom natjecanju u Zajednici,
posebice članka 81., 82., 86. i 87. Ugovora o osnivanju Europske zajednice i
instrumenata za tumačenje koje su usvojile institucije Zajednice. Odredbe
članaka 40. i 70. SSP-a sadržajno odgovaraju odredbama članaka 27. i 35.
Privremenog sporazuma o trgovinskim i s njima povezanim pitanjima između Republike
Hrvatske i Europske zajednice, od 29. listopada 2001. Taj će se sporazum,
sukladno Zakonu o potvrđivanju privremenog sporazuma o trgovinskim i s njima
povezanim pitanjima između Republike Hrvatske i Europske zajednice (»Narodne
novine – Međunarodni ugovori«, broj 15/01), primjenjivati do stupanja na snagu
SSP-a.

Slijedom
toga, Vijeće je pri određivanju mjera imalo na umu vrste i način za određivanje
mjera koji se primjenjuje u Europskoj uniji, a opisuje ga Obavijest Europske
komisije o prihvatljivim mjerama i uvjetima za restrukturiranja koncentracija
poduzetnika predviđenih uredbom Vijeća (EEZ) broj 4064/89 i Uredbom Komisije
(EZ) broj 447/89 *(Notice on remedies acceptable in merger cases* (20019
OJ C 68/3; u daljnjem tekstu: Obavijest o prihvat­ljivim mjerama). Taj akt,
naročito spominje pakete mjera pogodne za otklanjanje protutržišnih učinaka
koncentracija na tržištu medija (članak 30.).

14.
3. Ocjena dopuštenosti koncentracije na oglašavanja u općeinformativnim
dnevnicima

Ocjenjujući
učinke koncentracije poduzetnika EPH i SD na tržišno natjecanje u dijelu koji
se odnosi na tržište oglašavanja u općeinformativnim dnevnicima, Vijeće je
ocijenilo da bi proved­bom koncentracije poduzetnika EPH (Kao nakladnika
»Jutarnjeg lista«) i poduzetnika SD (kao nakladnika »Slobodne Dalmacije«),
koncern EPH stekao vladajući položaj na hrvatskom tržištu oglašavanja u onim
općeinformativnim dnevnicima čiji tržišni udjel u prodaji prelazi 10 posto.
Međutim, takav je zaključak donesen na temelju analize tržišta koja se zasniva
na podacima koji su djelomični i odnose se na samo 86 posto tržišta. Agencija
je, naime, zbog nemogućnosti pribavljanja podataka od svih poduzetnika koji
djeluju na tom tržištu, analizu provela uzimajući u obzir podatke za prihod od
oglašavanja za općeinformativne dnev­nike s najvećim tržišnim udjelom. Takva
analiza daje samo približnu sliku strukture tog tržišta.

Agencija je smatrala da će takva analiza dati barem
približnu sliku tog tržišta, te da je u tom smislu taj uzorak dovoljno
reprezentativan, budući da svih sedam preostalih dnevnika zajedno ostvaruju
tržišni udjel od 11 posto (ostali dio tržišta otpada na strane općeinformativne
dnevnike). Stoga rezultate analize tržišta oglašavanja u općeinformativnim
tjednicima treba uzeti s određenom rezervom. Iz tog razloga Vijeće nije
donosilo konačnu ocjenu učinka koncentracije poduzetnika EPH i SD na to tržište
samo s aspekta tržišnih udjela. Osim toga, neki dnevnici čiji su udjeli
obuhvaćeni analizom, primjenom kriterija za utvrđivanje mjerodavnog tržišta
prema općim propisima o tržišnom natje­canju, uopće ne djeluju na istom
mjerodavnom tržištu u zemljopisnom smislu, te stoga u smislu prava tržišnog
natjecanja nisu niti konkurenti. Naime, mjerodavno tržište za »Jutarnji list« i
»Večernji list« je, u zemljopisnom smislu, područje cijele Republike Hrvatske,
dok je mjerodavno tržište »Slobodne Dalmacije« zemljopisno ograničeno na
područje Dalmacije, a tržište »Novog lista« uglavnom na područje
Primorsko-goranske županije.

Međutim, već i iz pribavljenih podataka može se
zaključiti da bi tržišni udjel sudionika koncentracije na tržištu oglašavanja u
općeinformativnim dnevnicima bio sasvim sigurno manji da su u analizu mogli
biti uključeni i podaci za nakladnike općeinfor­mativnih dnevnika koji
pokrivaju preostalih 11 posto tržišta prodaje tiska. Osim toga, imajući na umu
podatke koje je iznio poduzetnik SD, udjel tog poduzetnika, promatran
dinamički, stalno pada, te je upravo veliki pad prihoda od oglašavanja jedan od
glavnih razloga neuspješnosti poslovanja tog poduzetnika i glavna prijetnja
njegovom nestanku s tržišta. Slijedom toga, sasvim je izvjesno da samo
poduzetnik koji je uspješan na tržištu ogla­šavanja, kao što je to EPH, može
poduzetniku SD vratiti tržišnu poziciju na tržištu oglašavanja koja mu omogućuje
prihode dovoljne za normalno poslovanje. Stoga se Vijeće načelno ne bi
protivilo provedbi koncentracije poduzetnika EPH i SP (čak niti u slučaju kad
bi podaci bili potpuni) iz razloga stvaranja vladajućeg položaja sudionika
koncentracije na tom tržištu. Ovo iz razloga što, sa stanovišta oglašivača,
postoje i alternativni načini oglašavanja (televizija, radio, vanjsko
oglašavanje) koji pokrivaju čak 83 posto ukupnog tržišta oglašavanja u
Republici Hrvatskoj.

15.
ODLUKA O DOPUŠTENOSTI KONCENTRACIJE

S
obzirom na gore iznijete ocjene koje je Vijeće donijelo na temelju podataka u
prijavi i drugih podataka, isprava i obavijesti, te analiza koje je prikupila i
provela Agencija, razmatrajući moguće učinke koncentracije poduzetnika na
tržišno natjecanje, Vijeće je koncentraciju poduzetnika EPH i SD ocijenilo
uvjetno dopuštenom, u smislu članka 26. stavka 3. točke 3. ZZTN, kako je to
riješeno u izreci ovog rješenja pod I.

Vijeće
je, sukladno članku 18. ZZTN, ocijenilo da sudionici koncentracije nisu
dokazali da će ta koncentracija, u segmentu tržišta distribucije tiska, dovesti
do jačanja tržišnog natjecanja na tržištu koje će biti značajnije od negativnih
učinaka stvaranja ili jačanja njihovoga vladajućeg položaja. Međutim, Vijeće
je, suklad­no članku 26. stavku 4. ZZTN, ocijenilo da bi se negativni učinci
koncentracije koji proizlaze iz mogućeg značajnog sprje­čavanja, ograničavanja
ili narušavanja tržišnog natjecanja na tržištu distribucije tiska mogli
otkloniti određivanjem mjera, uvjeta, te rokova njihova ispunjenja, za
uklanjanje mogućih posljedica koncentracije u smislu značajnog sprječavanja,
ograniča­vanja ili narušavanja tržišnog natjecanja tom tržištu.

S tim
je u svezi Vijeće odredilo sljedeće mjere za otklanjanje negativnih učinaka
koji bi mogli proizaći iz provedbe koncentracije poduzetnika EPH i SD, kako je
to riješeno u izreci ovog rješenja pod II.:

i) Nalaže se poduzetniku EPH da proda, prenese na
drugog poduzetnika ili na drugi način otuđi svoj udjel u poduzetniku Tisku.

ii) Poduzetnik EPH mora svoje udjele u Tisku prodati,
prenijeti ili otuđiti na drugi način u roku od šest mjeseci od dana sklapanja
ugovora kojim stječe udjele u SD.

iii) Ako poduzetnik EPH u roku od šest mjeseci od
dana skla­panja ugovora kojim stječe udjele u SD ne proda, ne prenese na drugog
poduzetnika ili na koji drugi način ne otuđi svoj udjel u poduzetniku Tisku,
nalaže mu se da proda, prenese na drugog poduzetnika ili na drugi način otuđi
svoj udjel u poduzetniku DP u daljnjem roku od tri mjeseca.

iv) Kupac udjela, odnosno fizička ili pravna osoba na
koju EPH prenosi ili kojoj otuđuje svoj udjel u Tisku ne smije biti značajno
kapitalno niti personalno povezan s poduzetnikom EPH, uključujući povezanost s
bilo kojim poduzetnikom u kojem EPH ili koncern WAZ , čiji je EPH član, i
njihova povezana društva imaju udjele ili dionice.

Dioničari
Tiska d.d. načelno su prihvatljivi Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja kao
kupci udjela Europapress holdinga d.o.o. u tom poduzetniku, pod uvjetom da se
nakon stjecanja tog udjela u poslovanju pridržavaju propisa o tržišnom
natjecanju i posebnih propisa koji se odnose na zabranjene sporazume i
zlouporabe vladajućeg položaja.

v)
Prije izvršene prodaje, prijenosa ili otuđenja udjela u Tisku, poduzetnik EPH
mora bez odgode obavijestiti Agenciju o odabranom kupcu odnosno stjecatelju
udjela, kako bi Agencija mogla ocijeniti je li riječ o kupcu koji je
prihvatljiv u smislu da njegov odabir neće stvoriti nove probleme sa stanovišta
tržišnog natjecanja. Pritom EPH mora dostaviti odgovarajuće isprave iz kojih
Agencija može nedvojbeno zaključiti ispunjava li kupac uvjete utvrđene ovim
rješenjem. Stjecanje udjela u Tisku, neovisno o načinu stjecanja (kupoprodaja,
prijenos, otuđenje), Agencija će u posebnom postupku ocjenjivati kao novu
koncentraciju poduzetnika, ako su ispunjeni uvjeti iz ZoM, odnosno ZZTN.

vi) Do
prodaje, prijenosa ili otuđenja udjela u Tisku sudionici koncentracije EPH i SD
moraju se na tržištu nastaviti ponašati i stvarno djelovati kao tržišni
takmaci. To znači da će se sudionici koncentracije suzdržati od provedbe bilo
kakvih daljnjih pravnih i faktičnih radnji i djelovanja čiji bi, izravni ili
neizravni, učinak išao u pravcu uspostavljanja stvarnog statusnog i/ili
gospodarskog jedinstva sudionika koncentracije, odnosno u pravcu stvarne
koordinacije donošenja poslovnih odluka te iz toga proizašlog usklađenog
djelovanja na tržištu. U tom smislu EPH naročito ne smije raskidati ugovore o
distribuciji sklopljene s Tiskom, niti sklapati nove ugovore o distribuciji s
poduzetnikom SD-T.

vii) Od
dana sklapanja ugovora kojim stječe udjele u poduzetniku SD, poduzetnik EPH,
kao dioničar Tiska, ne smije sudjelovati u donošenju bilo kakvih odluka koje bi
mogle imati učinak na tržištu distribucije tiska u Republici Hrvatskoj, što se
naročito odnosi na odluke o promjeni općih uvjeta poslovanja Tiska, te
sklapanja ili raskida ugovora s nakladnicima, drugim distributerima ili
poddistributerima odnosno poduzetnicima koji se bave maloprodajom tiska.

viii)
Do prodaje, prijenosa ili otuđenja udjela u Tisku poduzetnik EPH niti
poduzetnik SD kao niti s njima povezana društva ne mogu biti sudionici drugih
koncentracija poduzetnika na tržištu naklade ili distribucije tiska, a
transakcije pokrenute u tom pravcu će bez odgode prekinuti. Time se poduzetniku
EPH ne zabranjuje da prodaje, prenosi na druge ili na drugi način otuđuje svoje
udjele u poduzetnicima na rečenim tržištima.

ix) Nakon prodaje udjela u Tisku poduzetnik EPH neće
tijekom sljedeće dvije godine raskidati ugovore o distribuciji koje ima
sklopljene s drugim distributerima tiska, uključujući i ugovore sklopljene s
Tiskom d.d. osim ako za to postoje naročito oprav­dani razlozi. O raskidu EPH
mora obavijestiti Agenciju i to naj­kas­nije mjesec dana prije namjeravanog
raskida.

U tom smislu, sukladno članku 26. stavku 5. ZZTN,
nastavak provedbe koncentracije poduzetnika EPH i SD bio bi dopušten tek nakon
što sudionici koncentracije ispune mjere i uvjete koje Vijeće, odnosno Agencija
utvrde ovim rješenjem.

Vijeće je ocijenilo da bi se provedbom ovih mjera
otklonili negativni učinci koncentracije na tržišno natjecanje na tržištu
distribucije tiska, budući da bi se njima postigli sljedeći učinci:

i) Prodajom udjela u Tisku smanjio bi se tržišni
udjel poduzetnika EPH na tržištu distribucije tiska. Taj udjel ne bi nakon
provedbe koncentracije na razini veleprodaje iznosio više od 87 posto, dok bi
se provedbom mjera određenih ovim rješenjem smanjio na 33 posto.

ii)
Provedbom mjera određenih ovim rješenjem svi poduzetnici koji se bave nakladom tiska
s tržišnim udjelom u prodaji općeinformativnih tjednika većim od 10 posto imali
bi znatne udjele u poduzetnicima koji se bave distribucijom tiska i to na obje
razine: na razini veleprodaje i na razini maloprodaje. Tako će nakladnik
»Večernjeg lista« imati udjel u Tisku, koji se bavi veleprodajom i
maloprodajom, dok će nakladnik »Jutarnjeg lista« i »Slobodne Dalmacije« imati
udjele u DP, koji se bavi isključivo veleprodajom, i u SD-T koji se bavi
veleprodajom i maloprodajom, ali samo na području Dalmacije. Na taj će način
provedbom mjera određenih ovim rješenjem, između ostaloga, svim spomenutim
poduzetnicima biti osiguran pristup tržištu kroz obje vrste distribucije, čime
će biti uspostavljena i određena ravnoteža na tom tržištu.

Osim
toga, izlaskom EPH iz Tiska smanjuje se mogućnost usklađenog djelovanja
distributera u dijelu u kojem se to djelovanje moglo temeljiti na informacijama
dobivanim od nakladnika koji su imali udjele u više distributera. Mogućnost
usklađenog djelovanja smanjit će se jer distributeri tiska pod kontrolom
različitih nakladnika više neće imati potpuno iste interese.

Međutim, najznačajniji je učinak koji će biti
postignut proved­bom koncentracije taj što će se sačuvati i održati brand
»Slobodna Dalmacija« i know-how njegovih zaposlenika, a napose novinara koji
dobro poznaju potrebe i navike čitatelja tog prevalentno regionalno usmjerenog
općeinformativnog dnevnika. Na taj će se način, u određenoj mjeri, »Slobodna
Dalmacija« sačuvati kao tržišni takmac, u najmanju ruku u odnosu na novine
nakladnika izvan koncerna EPH. Naravno, iako to sa stanovišta prava tržišnog
natjecanja ne predstavlja razlog koji je prioritetan, sačuvat će se i barem
jedan dio radnih mjesta.

Sve su to, uzimajući u obzir i neke druge čimbenike
vezane uz predmetnu koncentraciju, elementi koji odgovaraju argumentaciji za
primjenu kriterija opadajućeg poslovanja *(failing firm defence; rescue
merger).* Riječ je o, u pravu tržišnog natjecanja, općeprihvaćenom kriteriju
za ocjenu dopuštenosti provedbe horizontalnih koncentracija. Na njega upućuju i
najnovije Smjernice Europske komisije za ocjenjivanje horizontalnih
koncentracija poduzetnika primjenom Uredbe Vijeća (EZ) o koncentracijama
poduzetnika (C 31/5, 05/02/2004).

Primjenom tog kriterija će, pod određenim uvjetima,
koncentracija biti ocijenjena dopuštenom usprkos činjenici što će njenom
provedbom doći do značajnog jačanja vladajućeg položaja sudionika koncentracije
na tržištu. Da bi se taj kriterij mogao primijeniti potrebno je da su ispunjena
dva temeljna uvjeta: da poduzetnik koji će biti objekt preuzimanja *(target
company)* trajno i značajno, kroz duže vrijeme (u pravilu kroz tri godine)
gubi tržišni udjel u tolikoj mjeri da će uskoro nestati s tržišta, te da
postoji samo jedan kupac ili da su drugi kupci manje prihvatljivi s obzirom na
veličinu njihovih tržišnih udjela. Takvi su argumenti u komparativnom europskom
pravu korišteni pri ocjeni koncentracije u poznatom slučaju Kali/Salz (C-68/94
i 35/95 [1998] ECR I-1375: 4 CMLR 829). Upravo su isti ti uvjeti ispunjeni u slučaju
koncentracije poduzetnika EPH i SD, te je to dodatni argument koji govori u
prilog dopuštanja provedbe te koncentracije, makar i uvjetno.

Rješenje Agencije o ocjeni dopuštenosti koncentracije
pod­liježe naplati upravnih pristojbi, sukladno odredbi članka 2. stavak 1.
Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 8/96), te članka 14.
točke 18., pod nazivom: »Pristojbe za zaštitu tržišnog natjecanja«, Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj
131/97), tarifni broj 106. točka 1., i tarifni broj 107. točka 1.

Sukladno odredbi članka 1. točke 1. Uredbe o izmjeni
tarife Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 116/00), plaća se
upravna pristojba u iznosu od 250.000,00 kn.

Iznos
iz točke 2. izreke ovoga rješenja (5.000,00 kuna na ime tarifnog broja 106.
točka 1. i 250.000,00 kuna na ime tarifnog broja 107. točka 1.)uplaćuje
seu koristDržavnog proračuna Republike Hrvatskeu roku
od osam (8) dana od dana dostave rješenja, na račun broj: 1001005-1863000160
poziv na broj: 24/5002 – (navesti MB), kako je riješeno u izreci ovog rješenja
pod III.

Pristojbeni
obveznik dužan je dokaz o izvršenoj uplati uprav­ne pristojbe dostaviti
Agenciji bez odgode, a najkasnije u roku od osam (8) dana od izvršene uplate,
pozivom na broj, klasa: UP/I 030-02/2004-01/33. U protivnom će Agencija
pokrenuti postupak prisilne naplate upravne pristojbe od pristojbenog
obveznika, po­du­zetnika EPH.

Na
temelju članka 59. ZZTN, rješenja Agencije objavljuju se u »Narodnim novinama«,
kako je riješeno u izreci ovoga rješenja pod IV.

UPUTA
O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je
rješenje konačno u upravnom postupku. Protiv ovoga rješenja nije dopuštena
žalba, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor kod Upravnog suda
Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa:
UP/I 030-02/2004-01/33
Urbroj: 580-02-04-12-16
Zagreb, 27. srpnja 2004.

if !supportEmptyParas endif

Predsjednica Vijeća
za zaštitu tržišnog natjecanja
**Olgica Spevec,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Rješenje, NN 111/2004-2130