## Lista tradicionalnih izraza za vino

### NN 96/2007 (19.9.2007.), Lista tradicionalnih izraza za vino

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**2857**

Na temelju članka 81. stavka 3. Zakona o vinu (»Narodne novine« br. 96/03),
Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva objavljuje

## LISTU

### TRADICIONALNIH IZRAZA ZA VINO

I.

Listu tradicionalnih izraza za vino čine vina:
1. Prošek;
2. Opolo;
3. Plavac;
4. Mlado vino portugizac;
5. Bermet;
6. Dingač.

II.

Dodaci I. do VI. tiskani su uz ovu Listu i čine njen sastavni dio.

III.

Lista tradicionalnih izraza za vino objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 320-14/07-01/84
Urbroj: 525-11-07-1
Zagreb, 11. rujna 2007.

Ministar
**Petar Čobanković**, v. r.

DODATAK I.

PROŠEK

1. DEFINICIJA VINA

Prošek je desertno kvalitetno ili desertno vrhunsko vino s kontroliranim
zemljopisnim podrijetlom. Prošek po boji može biti bijelo ili crno vino. Boja
Prošeka može varirati od jantarnožute do tamnocrvene boje. Prošek je najčešće s
ostatkom šećera. U okusu Prošeka prevladava punoća i izraženi voćni karakter
koji upućuje na suho grožđe.

2. PODRUČJE UZGOJA

Područje uzgoja vinove loze za proizvodnju Prošeka je regija Primorska Hrvatska
koja obuhvaća sljedeće podregije i vinogorja:
– Podregije: Istra, Hrvatsko primorje, Sjeverna Dalmacija, Dalmatinska zagora,
Srednja i Južna Dalmacija.
– Vinogorja: Vinogorje Zapadna Istra, Vinogorje Centralna Istra, Vinogorje
Opatija – Rijeka, Vinogorje Krk, Vinogorje Rab, Vinogorje Cres – Lošinj,
Vinogorje Pag, Vinogorje Zadar – Biograd, Vinogorje Benkovac – Stankovci,
Vinogorje Promina, Vinogorje Pirovac – Skradin, Vinogorje Knin, Vinogorje Drniš,
Vinogorje Šibenik, Vinogorje Primošten, Vinogorje Sinj – Vrlika, Vinogorje
Imotski, Vinogorje Vrgorac, Vinogorje Kaštela – Trogir, Vinogorje Split – Omiš –
Makarska, Vinogorje Neretva, Vinogorje Konavle, Vinogorje Mljet, Vinogorje
Pelješac, Vinogorje Korčula, Vinogorje Lastovo, Vinogorje Vis, Vinogorje Hvar,
Vinogorje Brač, Vinogorje Šolta.

3. SORTE VINOVE LOZE

Prošek se proizvodi od sljedećih autohtonih sorti vinove loze: plavac mali,
okatac crni, muškat ruža crni, crljenak, vugava, pošip bijeli, grk, maraština,
babić, plavina, lasina, malvazija, žlahtina, malvasia dubrovačka bijela.
Karakteristika navedenih sorata je visoka kvaliteta, a šećer u grožđu prije
prosušivanja mora biti najmanje 100° Oechsla.

4. UROD PO HEKTARU

Dopušteni urod po hektaru za Prošek, obzirom na kategoriju kakvoće i zonu
proizvodnje je:
a. za kvalitetna vina:
– 12.000 kg/ha u zoni C2;
– 13.000 kg/ha u zoni C3.
b. za vrhunska vina:
– 11.000 kg/ha u zoni C2;
– 12.000 kg/ha u zoni C3.

5. TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Specifičnost tehnologije proizvodnje Prošeka je u biranju zdravih grozdova po
mogućnosti već lagano prosušenih i njihovom daljnjem sušenju na trsu, na suncu
ili u hladovini tavana i sušarama. Grožđe se suši dok ne postigne šećer od 120°
Oechsla.
Prerada započinje gnječenjem prosušenog grožđa i maceracijom koja traje 2 – 5
dana. Nakon maceracije masulj se cijedi i preša. Alkoholna fermentacija traje do
godinu dana. Za fermentaciju se koriste selekcionirani kvasci koji mogu
djelovati u moštu velike gustoće.
Dozrijevanje i njega Prošeka traje najmanje godinu dana u drvenim bačvama.
Randman u proizvodnji Prošeka se kreće 10 – 30%.
Prošek mora sadržavati najmanje 15% vol stvarnog alkohola i maksimum 22% vol
ukupnog alkohola.
Sadržaj ukupnog sumpornog dioksida u Prošeku može biti:
– 210 mg/L, od toga 40 mg/L slobodnog, u vinima s manje od 50 g/l neprovrela
šećera,
– 300 mg/L, od toga 50 mg/L slobodnog, u vinima s više od 50 g/l neprovrela
šećera.
Parametri kakvoće vina Prošek:
stvarni alkohol (vol%): min. 15
ekstrakt bez šećera: (g/l): min. 19
reducirajući šećer (g/l): do 12
ukupna kiselost (g/l): min. 4.

DODATAK II.

OPOLO

1. DEFINICIJA VINA

Opolo je ružičasto mirno, kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim
podrijetlom u kojem prevladava voćni karakter okusa i mirisa, proizvedeno od
isključivo crnih sorti tehnologijom proizvod­nje bijelih vina. Boja može
varirati od svijetloružičaste do intenzivnih tonova ružičaste boje.

2. PODRUČJE UZGOJA

Područje uzgoja vinove loze za proizvodnju Opola je regija Primorska Hrvatska
koja obuhvaća sljedeće podregije i vinogorja:
– Podregije: Istra, Hrvatsko primorje, Sjeverna Dalmacija, Dalmatinska zagora,
Srednja i Južna Dalmacija.
– Vinogorja: Vinogorje Zapadna Istra, Vinogorje Centralna Istra, Vinogorje
Opatija – Rijeka, Vinogorje Krk, Vinogorje Rab, Vinogorje Cres – Lošinj,
Vinogorje Pag, Vinogorje Zadar–Biograd, Vinogorje Benkovac – Stankovci,
Vinogorje Promina, Vinogorje Pirovac – Skradin, Vinogorje Knin, Vinogorje Drniš,
Vinogorje Šibenik, Vinogorje Primošten, Vinogorje Sinj – Vrlika, Vinogorje
Imotski, Vinogorje Vrgorac, Vinogorje Kaštela – Trogir, Vinogorje Split – Omiš –
Makarska, Vinogorje Neretva, Vinogorje Konavle, Vinogorje Mljet, Vinogorje
Pelješac, Vinogorje Korčula, Vinogorje Lastovo, Vinogorje Vis, Vinogorje Hvar,
Vinogorje Brač, Vinogorje Šolta.

3. SORTE VINOVE LOZE

Opolo se proizvodi od preporučenih crnih sorti vinove loze regije Primorska
Hrvatska sukladno Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih kultivara vinove loze
(»Narodne novine« br. 159/04, 14/05, 42/05, 62/05, 3/06, 37/06, 76/06, 44/07).

4. UROD PO HEKTARU

Dopušteni urod po hektaru za Opolo, obzirom na zonu proizvodnje je:
– 12.000 kg/ha u zoni C2;
– 13.000 kg/ha u zoni C3.

5. TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Opolo se proizvodi tehnologijom brze prerade, odnosno trenutnim odvajanjem
samotoka ili kratkotrajnom maceracijom masulja do 12 sati bez fermentacije.
Parametri kakvoće:
Opolo – kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom:
stvarni alkohol (vol%): min. 11
ekstrakt bez šećera: (g/l): min. 18
reducirajući šećer (g/l): do 12
ukupna kiselost (g/l): min. 4.

DODATAK III.

PLAVAC

1. DEFINICIJA VINA

Plavac je crno suho ili polusuho mirno, kvalitetno ili vrhunsko vino s
kontroliranim zemljopisnim podrijetlom, tamno rubinsko crvene boje, izraženoga
sortnog mirisa i punoga trpkastog okusa.

2. PODRUČJE UZGOJA

Područje uzgoja vinove loze za proizvodnju vina Plavac su podregije Dalmatinska
zagora i Srednja i Južna Dalmacija koje obuhvaća sljedeća vinogorja:
– Vinogorje Sinj – Vrlika, Vinogorje Imotski, Vinogorje Vrgorac, Vinogorje
Kaštela – Trogir, Vinogorje Split – Omiš – Makarska, Vinogorje Neretva,
Vinogorje Konavle, Vinogorje Mljet, Vinogorje Pelješac, Vinogorje Korčula,
Vinogorje Lastovo, Vinogorje Vis, Vinogorje Hvar, Vinogorje Brač, Vinogorje
Šolta.

3. SORTE VINOVE LOZE

Plavac se proizvodi od autohtone sorte vinove loze plavac mali. Uz ovu sortu u
proizvodnji do 10% koriste se i druge preporučene crne sorte vinove loze
podregije Dalmatinska zagora i Srednja i Južna Dalmacija sukladno Pravilniku o
Nacionalnoj listi priznatih kultivara vinove loze (»Narodne novine« br. 159/04,
14/05, 42/05, 62/05, 3/06, 37/06, 76/06, 44/07).

4. UROD PO HEKTARU

Dopušteni urod po hektaru za Plavac, obzirom na kategoriju kakvoće i zonu
proizvodnje je:
a. za kvalitetna vina:
– 12.000 kg/ha u zoni C2;
– 13.000 kg/ha u zoni C3.
a. za vrhunska vina:
– 11.000 kg/ha u zoni C2;
– 12.000 kg/ha u zoni C3.

5. TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Proizvodnja vina Plavac započinje runjenjem i muljanjem grožđa, a zatim se
masulj macerira. Nakon odvajanja mladog vina od komine i prešanja, uz samotok,
koristi se i prva preševinska frakcija. Tiho vrenje koje traje do kraja
fermentacije odvija se u inox ili drvenim bačvama te kod proizvodnje vrhunskog
vina i u barique bačvama.
Vrhunsko vino traži dozrijevanje i njegu minimalno dvije godine.
Parametri kakvoće:
Plavac – kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom:
stvarni alkohol (vol%): min. 12,5
ekstrakt bez šećera: (g/l): min. 21
reducirajući šećer (g/l): do 4
ukupna kiselost (g/l): min. 4,3
pepeo (g/l): min. 2.
Plavac – vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom:
stvarni alkohol (vol%): min. 13
ekstrakt bez šećera: (g/l): min. 25
reducirajući šećer (g/l): do 12
ukupna kiselost (g/l): min. 4,5
pepeo (g/l): min. 2,1.

DODATAK IV.

MLADO VINO PORTUGIZAC

1. DEFINICIJA VINA

Mlado vino portugizac je mlado crno vino, stolno s kontroliranim zemljopisnim
podrijetlom ili kvalitetno s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom i koje ne
mora proći cjelovitu tehnološku obradu. Rubinsko crvene je boje, djelomice
potpuno izbistreno, izraženog sortnog mirisa s finim voćnim aromama posebice
šumskog voća i aromama kvasaca. Specifičnost mu daju mekani tanini i baršunast
okus koji je posljedica otopljenog CO2. Naglašene je kiselosti koja mu daje
izuzetnu svježinu i pitkost.
Posebnost ovog mladog vina je mogućnost uživanja u vinu odmah nakon početka
fermentacije što ga čini osvježavajućim, zbog male količine alkohola,
neprevrelog šećera i male količine CO2 koji je tek nastao.

2. PODRUČJE UZGOJA

Područje uzgoja vinove loze za proizvodnju Mladog vina portugizac su:
– u podregiji Plešivica vinogorja: Vinogorje Samobor, Vinogorje Plešivica –
Okić, Vinogorje Sveta Jana, Vinogorje Krašić,
– u podregiji Slavonija: Vinogorje Kutjevo,
– u podregiji Moslavina vinogorja: Vinogorje Čazma i Vinogorje Voloder – Ivanić
Grad,
– u podregiji Podunavlje: Vinogorje Baranja.

3. SORTE VINOVE LOZE

Mlado vino portugizac proizvodi se od sorte vinove loze portugizac. Sorta je
udomaćena u podregiji Plešivica, a uzgaja se i u podregiji Slavonija, Moslavina
i Podunavlje.
Smatra se da potječe iz vremena Austro-Ugarske. Na Plešivici se spominje od
davne 1850. godine kada se u njemu uživalo kao mladom vinu.

4. UROD PO HEKTARU

Dopušteni urod po hektaru za Mlado vino portugizac, obzirom na kategoriju
kakvoće i zonu proizvodnje je:
a. za stolna vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom:
– 12.000 kg/ha u zoni B;
– 13.000 kg/ha u zoni C1;
b. za kvalitetna vina:
– 11.000 kg/ha u zoni B;
– 12.000 kg/ha u zoni C1.

5. TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Proizvodnja Mladog vina portugizac započinje berbom grožđa na osnovu praćenja
količine šećera i ukupne kiselosti u grožđu tijekom dozrijevanja. U proizvodnji
Mladog vina portugizac količina šećera u grožđu, odnosno moštu na dan berbe
treba osigurati minimalno 16 g/l šećera u grožđu te nije dopušteno doslađivanje
mošta. Ubrano grožđe se mulja i runi, a dobiveni masulj se sulfitira s najviše
10 g kalijeva metabisulfita na 100 litara. Masulj se ostavlja na maceraciji
nekoliko dana uz obavezno miješanje, odnosno potapanje klobuka. Alkoholna
fermentacija se provodi uz dodatak starter kulture Saccharomyces cerevisiae. Ovi
procesi traju 6 – 7 dana pri temperaturi 25 – 30°C. Nakon postignute
zadovoljavajuće obojenosti, gotovo prevrela samotočna frakcija vina otače se s
komine. Otvoreni pretok vina obavlja se nakon 10 – 15 dana uz dodatak 5 g
kalijeva metabisulfita na 100 litara. Nakon provedene alkoholne fermentacije
vino nije potrebno potpuno izbistriti, nego se u promet stavlja bez tehnološke
obrade i finalizacije.
Parametri kakvoće Mladog vina portugizac:
stvarni alkohol (vol%): min. 10
ekstrakt bez šećera: (g/l): min. 19,0
reducirajući šećer (g/l): do 4
ukupna kiselost (g/l): min. 4,5.

DODATAK V.

BERMET

1. DEFINICIJA VINA

Bermet je specijalno aromatizirano crno vino, koje se proizvodi dodatkom
aromatičnih biljaka i plodova voća (pelin, gorušica, korijander, klinčić,
muškatni oraščić, vanilija, cimet, anis, naranča, limun, rogač, smokva, i dr.).
Rubinsko crvene je boje specifičnog gorko-slatkog okusa upotpunjen aromom
mediteranskog bilja i voća. Po količini ukupnog šećera svrstan je u kategoriju
slatkih vina.

2. PODRUČJE UZGOJA

Područje uzgoja vinove loze za proizvodnju Bermeta su podregija Plešivica i
Prigorje – Bilogora koja obuhvaćaju sljedeća vinogorja:
– Vinogorje Samobor, Vinogorje Plešivica – Okić, Vinogorje Sveta Jana, Vinogorje
Krašić, Vinogorje Ozalj – Vivodina, Vinogorje Dugo Selo – Vrbovec, Vinogorje
Kalnik, Vinogorje Koprivnica – Đurđevac, Vinogorje Bilogora, Vinogorje Zelina,
Vinogorje Zagreb.
Tradicionalno se Bermet od davnina proizvodi u vinogorju Samobor.

3. SORTE VINOVE LOZE

Bermet se tradicionalno proizvodi od sljedećih crnih sorti vinove loze:
frankovka, portugizac, kavčina crna, zweigelt, pinot crni, a uz dodatak bijelih
sorti vinove loze: graševina i kraljevina.

4. UROD PO HEKTARU

Dopušteni urod po hektaru za Bermet, obzirom na zonu proizvodnje je:
– 11.000 kg/ha u zoni B.

5. TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Proizvodnja Bermeta započinje tako da se mošt ukuhava na polovicu volumena i
stavlja zajedno s prethodno maceriranim aromatičnom sastojcima (pelin, gorušica,
korijander, klinčić, muškatni oraščić, vanilija, cimet, anis, naranča, limun,
rogač, smokva i dr.) u hrastove bačve u kojima odležava minimalno tri mjeseca.
Nakon pretoka dodatkom vina može se korigirati sadržaj etanola, a dodatkom
sladora po želji i slatkoća.
Omjer vina i ostalih sastojaka iznosi 75% : 25% u korist vina.
Parametri kakvoće:
Bermet – specijalno aromatizirano vino:
stvarni alkohol (vol%): min. 14,5
ekstrakt bez šećera: (g/l): min. 20
reducirajući šećer (g/l): min. 100
ukupna kiselost (g/l): 4 – 8.

DODATAK VI.

DINGAČ

1. DEFINICIJA VINA

Dingač je crno vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom, tamno
rubin-crvene boje, kristalno čiste bistroće s vrlo izraženim bukeom i aromom
sorte i položaja. Sadrži uvijek preko 13,5% ponekad do 17% vol. alkohola.
Redovito ima nekoliko grama ostatka neprevrelog šećera koji nešto povećanu
količinu tanina pokriva i čini vino skladnim. Vino je puno, ekstraktivno, ljupko
i harmonično.

2. PODRUČJE UZOGOJA

Područje uzgoja vinove loze za proizvodnju vina Dingač smješteno je na
istoimenom zemljopisno ograničenom vinogradarskom položaju, na priobalnim južnim
padinama srednjeg dijela poluotoka Pelješca.
Položaj Dingač zemljopisno je određen sljedećim granicama:
– na istoku od lokaliteta zvanog Žitkovića strana do lokaliteta Začelina i Jelin
dol na zapadu, na sjeveru vrhom brda Čučin i Sv. Toma, na jugu morem, a sve to
na području katastarskih općina Trstenik, Pijavičino i Potomje.

3. SORTE VINOVE LOZE

Dingač se proizvodi od autohtone dalmatinske sorte plavac mali crni. Od loznih
podloga koriste se podloge iz grupe berlandieri x rupestris, posebno podloga 110
Richter.

4. UROD PO HEKTARU

Dopušteni prosječni urod grožđa na položaju Dingač iznosi 7000 kg/ha (42 hl). U
godinama s vrlo povoljnim vremenskim prilikama maksimalni urod grožđa može
iznositi 8000 kg/ha (48 hl), što je gornja granica uroda grožđa koja osigurava
potrebnu izuzetnu kakvoću vrhunskog vina Dingač.

5. TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Specifičnost tehnologije proizvodnje grožđa za vino Dingač proizlazi iz samog
položaja. Vino Dingač svoju veličinu zahvaljuje brojnim specifičnim čimbenicima,
najviše tlu, zatim povoljnoj klimi, sorti plavac mali crni i na kraju samom
vinogradaru. Pored toga na kvalitetu vina Dingač značajno više utječe flora i
fauna ovog položaja, posebno mikroflora na posebne kvasce.
Položaj Dingač ograničen je specifičnim prirodnim reljefom i obuhvaća vrlo
ograničenu površinu priobalnog pojasa dužine 6 – 7 km i prosječne širine oko 1
km. Ovo područje se po mnogim osobinama izdvaja od ostalih predjela poluotoka
Pelješca i čini za sebe određeno mikrostanište. Padine položaja Dingač okrenute
su prema moru u pravcu jugoistoka, juga i jugozapada.
Rastrošeni materijal na skeletnom kvartarnom koluviju koji se spušta ka donjem
dijelu padina predstavlja odlično vinogradarsko tlo. Radi zadržavanja ovog
materijala i njegovog privođenja kulturi čovjek je tijekom više stoljeća
izgradio terase i zasadio vinovu lozu. Šljunkovito tlo na ovim plazinama koje se
spuštaju prema moru pod nagibom od 30 do 70 stupnjeva uglavnom je srednje
opskrbljeno humusom i prilično siromašno fosforom, dok kalija ima više nego u
najbogatijim vinogradarskim tlima. Zbog visokog sadržaja šljunka, tlo na
području Dingača ima izuzetno povoljna fizikalna svojstva što se očituje u
odličnim vodo-zračnim odnosima i dobrom čuvanju vlage. Ukoliko je dovoljno
duboko, takvo tlo je odlično za proizvodnju vrhunskih vina.
Padine na kojima se proizvodi grožđe za vrhunsko vino Dingač zaštićene su od
sjevernih hladnih vjetrova dvostrukim grebenom što, uz činjenicu da se nalaze uz
duboko more koje predstavlja ogromni akumulator topline, objašnjava izuzetno
povoljne klimatske uvjete. Nagib terena omogućava da sunčane zrake u ljetnom
razdoblju padaju skoro okomito na tlo. Šljunak na površini tla koji je gotovo
bijele boje povećava insolaciju, a nije zanemariv ni refleks s morske površine
što sve na kraju pospješuje dozrijevanje grožđa. Suma temperatura za šest
mjeseci vegetacije vrlo je visoka i iznosi preko 4000C. Zbog navedenih činjenica
sorta plavac mali crni na položaju Dingač nalazi optimalne uvjete za
dozrijevanje. Grožđe sakupi visoki sadržaj šećera što uz veoma povoljne
klimatske uvjete te fizikalno-kemijski sastav tla osigurava dobivanje vrhunskog
vina svojstvenog bukea.
U vinogradu se primjenjuju sljedeći agrotehnički i ampelotehnički radovi:
– zimska rezidba – reže se na reznike (uglavnom dva prava pupa), s maksimalnim
opterećenjem do dvanaest pupova po trsu;
– obrada tla – obavlja se ručno i malim motokultivatorima;
– gnojidba vinograda – N:P:K gnojiva u količinama do 500 kg/ha svake godine
ovisno o stanju vinograda, svakih 4 do 5 godina gnojidba stajskim gnojem;
– zaštita od bolesti i štetnika – provodi se samo protiv pepelnice;
– zelena rezidba – obuhvaća plijevljenje, skidanje ili zalamanje zaperaka,
prorjeđivanje grozdova;
– berba – ručna po lijepom vremenu.
Grožđe za vino Dingač mora biti apsolutno zdravo i imati minimalno 100 stupnjeva
Oe (13,9 vol. %) dio bobica mora biti prosušen (suhvice). Ubrano grožđe se u
vinariju dovozi u najkraćem vremenu. Rad u podrumu uvažava i tradicionalnu i
modernu teh­nologiju. Selekcija mikroflore i sprječavanje oksidacije obavlja se
sumpornim dioksidom (kalijevim-metabisulfitom). Fermentacija se obavlja na
masulju u inox posudama ili drvenim bačvama. Trajanje ovisi o intenzitetu
obojenosti i senzornim promjenama mošta, a vrijeme određuje enolog. Prvi pretok
se obavlja nakon završetka fermentacije (sulfitiranje se određuje prema
laboratorijskoj analizi). Randman nakon prvog pretoka ne smije prelaziti 60%.
Mlado vino se čuva u prikladnim podrumskim prostorijama u inox i drvenim
posudama. Tijekom dvije godine odležavanja u podrumu obavlja se konstantna
analitička i senzorna kontrola vina.
Parametri kakvoće:
Dingač – vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom:
stvarni alkohol (vol%): min. 13,5
ekstrakt bez šećera: (g/l): min. 30
reducirajući šećer (g/l): do 12
ukupna kiselost (g/l): min. 4,2
pepeo (g/l): min. 2,5.

Ostalo, NN 96/2007-2857
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)