## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja urbroj: 580-02-09-65-172 od 29. prosinca 2009.

### NN 66/2010 (28.5.2010.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja urbroj: 580-02-09-65-172 od 29. prosinca 2009.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

2059

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na temelju članka 34. i članka 57. točke 4. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj 122/03), u upravnoj stvari ocjene dopuštenosti koncentracije poduzetnika AGROKOR koncern za upravljanje društvima, proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima, dioničko društvo, sa sjedištem u Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3 i poduzetnika MLINAR mlinsko pekarska industrija d.d., sa sjedištem u Križevcima, Grdenićeva 27, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja sa 31. sjednice, održane 29. prosinca 2009., donosi sljedeće

RJEŠENJE

I. Ocjenjuje se dopuštenom, u smislu članka 26. stavka 3. točke 1. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, koncentracija poduzetnika nastala stjecanjem kontrole poduzetnika AGROKOR koncern za upravljanje društvima, proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima, dioničko društvo, sa sjedištem u Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3, nad poduzetnikom MLINAR mlinsko pekarska industrija d.d., sa sjedištem u Križevcima, Grdenićeva 27.

II. Poduzetnik AGROKOR koncern za upravljanje društvima, proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima, dioničko društvo, sa sjedištem u Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3, obveznik je plaćanja upravne pristojbe u iznosu od 160.000,00 kuna u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske.

– Rok izvršenja: osam (8) dana od dana dostave ovoga rješenja.

III. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) u ovom je predmetu u jedinstvenom postupku provela ocjenu složene koncentracije poduzetnika koja je tekla u dvije povezane faze.

Prva faza obuhvaća stjecanje kontrole poduzetnika AGROKOR koncern za upravljanje društvima, proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima, dioničko društvo, sa sjedištem u Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3 (dalje: Agrokor), nad poduzetnikom MLINAR mlinsko pekarska industrija d.d., sa sjedištem u Križevcima, Grdenićeva 27 (dalje: Mlinar).

Druga faza obuhvaća dekompoziciju koncentracije poduzetnika Agrokor/Mlinar koju je tijekom postupka njene ocjene proveo Agrokor i time samoinicijativno smanjio opseg prvobitne koncentracije. U bitnome, Agrokor je tri društva-kćeri Mlinara, koja je stekao predmetnom koncentracijom, prenio na dva vlastita društva-kćeri, a nakon toga samog poduzetnika Mlinar prodao trećem poduzetniku.

1.1. Pravni okvir ocjene koncentracije

U provedbi postupka ocjene predmetne koncentracije Agencija je primijenila odredbe Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj 122/03; u daljnjem tekstu: ZZTN), Uredbu o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine«, broj 51/2004; dalje: Uredba o mjerodavnom tržištu) i Uredbu o načinu prijave i kriterijima za ocjenu koncentracija poduzetnika (»Narodne novine«, broj 51/04; dalje: Uredba o koncentracijama), kao i Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, broj 111/93, 34/99, 52/00, 118/03, 107/07 i 146/08; dalje: ZTD), te Zakona o preuzimanju dioničkih društava (»Narodne novine«, broj 109/07 i 36/09; dalje: Zakon o preuzimanju dioničkih društava). U dijelu upravnog postupka pred Agencijom, koji nije propisan odredbama ZZTN kao posebnog zakona, primijenjene su odredbe Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91 i 103/96; dalje: ZoUP).

Agencija je izvršila uvid i u druge propise kojima je uređena predmetna materija, odnosno, kojima su propisani kriteriji i uvjeti za obavljanje pojedine djelatnosti, koju obavljaju sudionici koncentracije i s njima povezani poduzetnici, te njihovi tržišni konkurenti, kao primjerice Zakon o obrtu (»Narodne novine«, broj 7/93, 82/96, 90/96, 64/01, 71/01, 49/03, 68/07 i 79/07; dalje: Zakon o obrtu), Zakon o veterinarstvu (»Narodne novine«, broj 41/07 i 155/08), Zakon o hrani (»Narodne novine«, broj 46/07 i 155/08), Pravilnik o minimalnim tehničkim i drugim uvjetima koji se odnose na prodajne objekte, opremu i sredstva u prodajnim objektima i uvjetima za prodaju robe izvan prodavaonica (»Narodne novine«, broj 66/09), Pravilnik o kakvoći stočne hrane (»Narodne novine«, broj 26/98, 120/98, 55/99, 76/03 i 22/06; dalje: Pravilnik o kakvoći stočne hrane), Pravilnik o stavljanju na tržište krmiva i krmnih smjesa (»Narodne novine«, broj 112/08; dalje: Pravilnik o stavljanju na tržište krmiva i krmnih smjesa), Pravilnik o registraciji i odobravanju objekata u kojima posluju subjekti u poslovanju hranom za životinje (»Narodne novine«, broj 72/08), Uredbu o carinskoj tarifi za 2009. godinu (»Narodne novine«, broj 140/08), te Uredbu o posebnim uvjetima za obavljanje trgovine na malo u određenim vrstama prodavaonica (»Narodne novine«, broj 105/01).

1.2. Primjena kriterija Europske unije

Agencija je, sukladno odredbama ZZTN-a, pri ocjeni je li u konkretnom slučaju riječ o koncentraciji poduzetnika u smislu odredaba ZZTN-a, te u ocjeni učinaka koncentracije i odgovarajućih mjera za uklanjanje mogućih negativnih učinaka koncentracije na tržišno natjecanje, u dijelu u kojem to nije uređeno hrvatskim propisima, na odgovarajući način primjenjivala kriterije poredbenog prava Europske zajednice.

Naime, člankom 35. stavkom 3. ZZTN-a utvrđeno je da Agencija u ocjeni svih oblika sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja koji mogu utjecati na trgovinu između Republike Hrvatske i Europskih zajednica, u skladu s člankom 70. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Hrvatske (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 14/01; dalje: SSP), od 29. listopada 2001., koji je stupio na snagu 1. veljače 2005., na odgovarajući način primjenjuje kriterije koji proizlaze iz pravilne primjene pravila o tržišnom natjecanju u Europskoj zajednici. Člankom 70. stavkom 2. SSP-a, određuje se da će se svako ponašanje suprotno pravilima tržišnog natjecanja ocjenjivati na temelju kriterija koji proizlaze iz primjene pravila o tržišnom natjecanju u Zajednici, posebice članka 81., 82. i 86. Ugovora o osnivanju Europskih zajednica i instrumenata za tumačenje koje su usvojile njezine institucije, a koji su stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona o izmjenama i dopunama Ugovora o funkcioniranju EU postali članci 101., 102. i 106.

Polazeći od spomenutih odredbi SSP-a cjelokupna pravna stečevina EU (acquis communautaire) koju čini primarno i sekundarno zakonodavstvo EU, ali i sudska praksa, prvenstveno Suda EU, važan je interpretativni instrument za primjenu hrvatskih propisa u slučaju pravnih praznina ili dvojbi u tumačenju tih propisa.

Slijedom navedenoga, Agencija je u predmetnom slučaju izvršila uvid i u sljedeće dokumente Europske unije:

– Uredbu Vijeća broj 139/2004 o kontroli koncentracija između poduzetnika (EC Merger Regulation, OJ 2004/L 24/1);

– Objedinjenu obavijest o nadležnosti Komisije temeljem Uredbe Vijeća (EEZ) br. 139/2004 o kontroli koncentracija između poduzetnika (Commission Consolidated Jurisdictional Notice under Council Regulation (EC) No 139/2004 on the control of concentrations between undertakings; OJ C 95, od 16. travnja 2008.);

– Smjernice za ocjenu horizontalnih koncentracija (Guidelines on the Assessment of Horizontal Mergers; OJ 2004/C 31/03);

– Smjernice za ocjenu nehorizontalnih koncentracija (Guidelines on the Assessment of non-horizontal mergers under the Council Regulation on the control of concentrations between undertakings; OJ (2008/C 265/07);

– Obavijest o ograničenjima koja su neophodna i izravno se odnose na koncentracije (Notice on Restrictions Directly Related and Necessary to Concentrations; OJ 2001/C 188/03).

Navedeni dokumenti su objavljeni i javno dostupni na internetskoj stranici Agencije http://www.aztn.hr/tržišno natjecanje/uredbe Vlade RH i pravna stečevina EZ.

2. Postupak po prijavi namjere provedbe koncentracije od 8. siječnja 2009.

Postupak je započeo 8. siječnja 2009., kada je Agrokor Agenciji dostavio potpunu prijavu namjere provedbe koncentracije poduzetnika nastale stjecanjem kontrole nad poduzetnikom Mlinar.

Agrokor je nepotpunu prijavu namjere provedbe koncentracije dostavio Agenciji 8. srpnja 2008. Kako je prijava bila nepotpuna, Agrokor je prijavu na traženje Agencije dopunjavao dopisima zaprimljenim u Agenciji 8. rujna 2008., 16. listopada 2008., 24. listopada 2008., 3. studenoga 2008., 13. studenoga 2008, 12. prosinca 2008., 30. prosinca 2008. i 8. siječnja 2009.

Datum dostavljanja posljednje dopune prijave, 8. siječnja 2009., smatra se danom podnošenja potpune prijave predmetne koncentracije u smislu članka 45. stavka 3. ZZTN-a. Agencija je o tome Agrokoru izdala potvrdu o potpunosti prijave koncentracije, klase: UP/I-030-02/2008-02/44, urbroj: 580-02-09-12-79, od 8. siječnja 2009., u obliku propisanom člankom 18. Uredbe o načinu prijave i kriterijima za ocjenu koncentracija poduzetnika. Izdavanjem potvrde o potpunosti prijave, za Agenciju su počeli teći rokovi za donošenje rješenja o dopuštenosti prijavljene koncentracije.

2.2. Pravni temelj koncentracije i obveza prijave namjere provedbe koncentracije

Pravni temelj predmetne koncentracije su Ugovori o prodaji i prijenosu dionica dioničkog društva Mlinar, koje je poduzetnik Agrokor sklopio s Dragutinom Barišićem, Vladimirom Selakom, Suzanom Selak i Zoranom Jozićem. Svi su ugovori sklopljeni 1. srpnja 2008. Na temelju tih ugovora Agrokor je stekao 50,21 posto udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika Mlinar. Time je za Agrokor nastala obveza podnošenja javne ponude u smislu Zakona o preuzimanju dioničkih društava.

Nakon provedene javne ponude, Agrokor je svoj udjel u temeljnom kapitalu poduzetnika Mlinara povećao na ukupno 89,76 posto što mu daje 88,36 posto prava glasa u tom poduzetniku.

S obzirom na visinu udjela u temeljnom kapitalu i opsegu prava glasa koje je Agrokor stekao u Mlinaru, nedvojbeno je da je Agrokor stekao kontrolu nad tim poduzetnikom, u smislu članka 19. stavka 1. točke 2. ZZTN.

Stjecanjem kontrole nad Mlinarom, Agrokor je istovremeno stekao i kontrolu nad povezanim društvima toga poduzetnika. Riječ je o poduzetnicima Žitnjak proizvodnja i promet robom d.d. sa sjedištem u Zagrebu, M. Čavića 8 (dalje: Žitnjak), Moslavka Kutina Dioničko društvo za proizvodnju, preradu, i promet poljoprivrednih proizvoda, sa sjedištem u Kutini, Kralja P. Krešimira IV 10 (dalje: Moslavka), Tvornica stočne hrane Popovača d.o.o. za proizvodnju i trgovinu, sa sjedištem u Popovači, Kolodvorska 93 (dalje: Tvornica stočne hrane Popovača; TSH Popovača) i Moslavka-ratarstvo d.o.o. za proizvodnju, preradu i promet poljoprivrednih proizvoda, sa sjedištem u Potoku, Ulica Kutanija 128 (dalje: Moslavka-ratarstvo).

Budući da su pravni temelj koncentracije ugovori sklopljeni 1. srpnja 2008., mjerodavna financijska godina koja je prethodila koncentraciji poduzetnika u postupku je 2007. godina.

2.3. O poduzetnicima – sudionicima koncentracije

Sudionici predmetne koncentracije su poduzetnik Agrokor i Mlinar sa svim svojim povezanim društvima.

2.3.1. Agrokor

Agrokor je upisan u registar Trgovačkog suda u Zagrebu (MBS: 080020970) i registriran je za velik broj djelatnosti, primjerice: uzgoj usjeva, vrtnog i ukrasnog bilja, uzgoj stoke, peradi i ostalih životinja, šumarstvo i šumarske usluge, proizvodnju hrane i pića, proizvodnju stočne hrane, trgovinu motornim vozilima, popravak motornih vozila, trgovinu na veliko i posredovanje u trgovini, osim trgovine motornim vozilima i motociklima, trgovinu na malo u nespecijaliziranim prodavaonicama, trgovinu na malo medicinskim i ortopedskim proizvodima, trgovinu na malo tekstilom, mjenjačke poslove, trgovinu na malo knjigama i papirnatom robom, cestovni prijevoz robe (tereta), skladištenje robe, promidžbu i upravljanje holding društvima.

Prema podacima koje je podneskom od 17. prosinca 2009. dostavio Agrokor, struktura imatelja udjela u temeljnom kapitalu toga poduzetnika je sljedeća:

– Ivica Todorić: 91,66 posto;

– European Bank for Reconstruction and Development (EBRD): 8,33 posto.

Agrokor obavlja isključivo djelatnost upravljanja poduzetnicima u sastavu toga poduzetnika koju čine tri poslovne grupe:

– Poslovna grupa hrana (ratarstvo, stočarstvo, mlinska industrija i dr.);

– Poslovna grupa maloprodaja;

– Ostale djelatnosti.

Koncern Agrokor vertikalno je integrirani sustav kojeg čine poduzetnici sa sjedištem u Republici Hrvatskoj i regiji, u kojima Agrokor d.d., kao društvo za upravljanje izravno ili neizravno ostvaruje većinski udjel u temeljnom kapitalu.

Najznačajnije poslovne djelatnosti poduzetnika u sastavu koncerna Agrokor su:

– proizvodnja i prodaja prehrambenih proizvoda i pića;

– trgovina na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u nespecijaliziranim prodavaonicama, samoposluživanjima, supermarketima i hipermarketima;

– trgovina na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo;

– ostale djelatnosti.

Organizacijska struktura Agrokora, sa svim povezanim poduzetnicima i kratkom opisu pretežite djelatnosti prikazana je slikom 1.

Slika 1. Organizacijska struktura koncerna Agrokor

![](dodatni/409222.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 17. prosinca 2009.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

2.3.2. Mlinar

Mlinar je upisan u registar Trgovačkog suda u Bjelovaru (MBS 010015470). Djelatnosti toga poduzetnika su proizvodnja mlinskih i pekarskih proizvoda i kruha i trgovina kruhom i pekarskim proizvodima. Osim toga, rečeni se poduzetnik bavi trgovinom stočnom hranom i trgovinom na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u nespecijaliziranim prodavaonicama na području Zagrebačke, Splitsko-dalmatinske, Zadarske, Bjelovarsko-bilogorske i Koprivničko-križevačke županije, te Grada Zagreba.

Navedene djelatnosti obavljaju tri organizacijske cjeline.

Mlinar je trgovinu na malo mješovitom robom u 2007. godini obavljao u 53 nespecijalizirane prodavaonice, formata male prodavaonice i samoposluge, i to u:

– 26 prodavaonica i 2 samoposluge na području Grada Zagreba;

– 8 prodavaonica i 4 samoposluge na području Zagrebačke županije;

– 9 prodavaonica i 1 samoposluzi na području Koprivničko-križevačke županije;

– 1 prodavaonici na području Splitsko-dalmatinske županije;

– 1 prodavaonici na području Zadarske županije;

– 1 prodavaonici na području Bjelovarsko-bilogorske županije.

Osim toga, Mlinar je trgovinu na malo mlinskim i pekarskim proizvodima obavljao u 7 specijaliziranih prodavaonica pekarskim proizvodima, i to u 4 prodavaonice na području Koprivničko-križevačke županije, te u 1 prodavaonici na području Splitsko-dalmatinske, Zagrebačke i Bjelovarsko-bilogorske županije.

Riječ je isključivo o prodavaonicama malih formata (male prodavaonice i samoposluge).

Distribuciju pekarskih proizvoda Mlinar obavlja iz pekarnica u Zagrebu, Križevcima, Sinju, Makarskoj i Kuni Pelješkoj. Kruh i pekarske proizvode (osnovne vrste kruha od pšeničnog brašna – bijeli, polubijeli i crni kruh, ostale osnovne vrste kruha – raženi, kukuruzni i miješani kruh, te posebne vrste kruha, peciva i smrznute pekarske proizvode koji se peku u trgovinama i drugo) distribuira samostalno krajnjim kupcima, između ostalih i Konzumu.

Struktura izvora prihoda od prodaje gotovih proizvoda poduzetnika Mlinar u 2007. godini prikazana je u tablici 1.

Tablica 1. Struktura prihoda poduzetnika Mlinar od prodaje gotovih proizvoda u 2007. godini[[1]](#footnote-29081-1)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Izvor prihoda | Prihodi u 2007.  (u kunama; bez PDV-a) | Postotni udjel |
| prodaja pekarskih proizvoda | [..] | 70-80 |
| prodaja mlinskih proizvoda | [..] | 10-20 |
| prodaja tjestenine | [..] | 0-5 |
| prodaja stočne hrane | [..] | 0-5 |
| ukupno | [..] | 100,00 |

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 3. studenoga 2008.

Obrada: AZTN

Mlinar samostalno distribuira mlinske proizvode (pšeničnu krupicu, pšenično, raženo i integralno brašno, kukuruznu krupicu i drugo), dok manjim dijelom distribuciju obavlja putem mreže Agrokor Trgovine d.d. i Velpro centara poduzetnika Konzum.

Mlinar ostvaruje kontrolu nad pet poduzetnika u kojima je imatelj većinskog udjela u temeljnom kapitalu. Riječ je o sljedećim poduzetnicima:

– Žitnjak;

– Moslavka;

– Moslavka – pekarstvo;

– Moslavka – ratarstvo;

– Tvornica stočne hrane Popovača.

2.3.2.1. Žitnjak

Mlinar je imatelj većinskog udjela u temeljnom kapitalu Žitnjaka.

Žitnjak, poduzetnik upisan u registar Trgovačkog suda u Zagrebu pod MBS: 080046355, primarno obavlja djelatnost trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u nespecijaliziranim prodavaonicama na području Grada Zagreba. U 2007. godini imao je 28 nespecijaliziranih prodavaonica, formata malih prodavaonica, od čega su 23 prodavaonice, 3 samoposluge, 1 supermarket i 1 hipermarket.

Osim toga, Žitnjak se bavi trgovinom na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u dva veleprodajna centra u Zagrebu, te obavlja djelatnost trgovine na veliko cvijećem i sadnicama i djelatnost trgovine na malo cvijećem i sadnicama u šest cvjećarnica u Zagrebu.

2.3.2.2. Moslavka

Mlinar je imatelj većinskog udjela u temeljnom kapitalu Moslavke.

Poduzetnik Moslavka, upisan u registar Trgovačkog suda u Sisku (MBS: 080024750), primarno se bavi uzgojem žitarica i drugih usjeva i proizvodnjom pekarskih proizvoda. Navedeni poduzetnik obavlja i djelatnost trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u 11 nespecijaliziranih prodavaonica, od kojih je 10 na području Sisačko-moslavačke, te 1 na području Požeško-slavonske županije.

2.3.2.3. Moslavka – pekarstvo

Poduzetnik Mlinar jedini je imatelj udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika Moslavka – Pekarstvo d.o.o. za proizvodnju i trgovinu, sa sjedištem u Kutini, Kralja Petra Krešimira IV 10 (dalje: Moslavka – pekarstvo). Poduzetnik Moslavka – pekarstvo, upisan u registar Trgovačkog suda u Sisku (MBS: 120003926), registriran je za velik broj djelatnosti, i to: proizvodnju mlinarskih proizvoda, škroba i škrobnih proizvoda, proizvodnju kruha, peciva, svježe tjestenine i kolača, proizvodnju dvopeka i keksa, skladištenje robe, proizvodnju začina i dodataka jelima, kupnju i prodaju robe i poslovanje nekretninama. Rečeni poduzetnik započeo je s poslovanjem 1. siječnja 2008., a primarno obavlja djelatnosti proizvodnje kruha, svježih peciva i kolača.

2.3.2.4. Moslavka-ratarstvo

Poduzetnik Moslavka jedini je imatelj udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika Moslavka – ratarstvo. Rečeni je poduzetnik upisan u registar Trgovačkog suda u Sisku (MBS: 120003934) i registriran za velik broj djelatnosti, primjerice: uzgoj usjeva i uzgoj stoke, peradi i ostalih životinja, uslužne djelatnosti u biljnoj proizvodnji i stočarstvu, osim veterinarskih usluga, proizvodnju hrane za životinje, skladištenje robe i trgovinu na veliko i malo sadnim materijalom. Rečeni je poduzetnik započeo s poslovanjem 1. siječnja 2008., a primarno obavlja djelatnosti uzgoja žitarica (osim riže), mahunarki i uljanog sjemenja.

2.3.2.5. Tvornica stočne hrane Popovača

Poduzetnik Mlinar jedini je imatelj udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika Tvornica stočne hrane Popovača. Rečeni poduzetnik, upisan u registar Trgovačkog suda u Sisku pod MBS 120003900, registriran je za velik broj djelatnosti, primjerice: proizvodnju hrane za životinje, uzgoj usjeva i uzgoj stoke, peradi i ostalih životinja, uslužne djelatnosti u biljnoj proizvodnji i stočarstvu, osim veterinarskih usluga i kupnju i prodaju robe. Primarna djelatnost tog poduzetnika je proizvodnja pripremljene stočne hrane za svinje, goveda, perad i ostale životinje.

Tvornica stočne hrane Popovača započela je s poslovanjem 1. siječnja 2008. godine, odnosno kada je tu djelatnost prestao obavljati Mlinar. TSH Popovača kao povezano društvo Mlinara, unutar Agrokora, nastavlja obavljati proizvodnju stočne hrane koju je u 2007. proizvodio Mlinar.

Od listopada 2008. TSH Popovača posluje u sastavu poduzetnika Agropreada d.d. koji je od 1. svibnja 2009. integriran u poslovanje poduzetnika Belje dioničko društvo za privređivanje u poljodjelstvu, prerađivačkoj industriji i prometu roba, Darda, sa sjedištem u Dardi (dalje: Belje), u jedinici »Tvornica stočne hrane Darda«. Poduzetnik Belje zbog rekonstrukcije navedene tvornice stočne hrane u 2009. nije proizvodio stočnu hranu te je u siječnju 2010. planiran ponovni početak proizvodnje stočne hrane.

3. Obveza prijave koncentracije

Obveza podnošenja prijave namjere provedbe koncentracije Agenciji nastaje ako su sudionici koncentracije prodajom roba i/ili usluga u financijskoj godini koja prethodi godini u kojoj se koncentracija namjerava provesti ostvarili ukupni prihod utvrđen u članku 22. stavku 4. ZZTN-a.

Da bi za sudionike koncentracije nastala obveza prijave koncentracije prema navedenoj odredbi ZZTN-a kumulativno moraju biti zadovoljena dva uvjeta.

Prvi je uvjet da ukupni prihod svih poduzetnika sudionika koncentracije u financijskoj godini koja je prethodila koncentraciji, ostvaren prodajom robe i/ili usluga na svjetskom tržištu (konsolidirani ukupni prihod), iznosi najmanje jednu milijardu kuna.

Drugi je uvjet da ukupni prihod svakog od najmanje dva sudionika koncentracije, u financijskoj godini koja je prethodila koncentraciji, ostvaren prodajom robe i/ili usluga u Republici Hrvatskoj iznosi najmanje 100.000.000 kuna.

Uvidom u zaprimljene podatke u prijavi koncentracije o ukupnom godišnjem prihodu sudionika koncentracije te s njima povezanih poduzetnika u Republici Hrvatskoj, utvrđeno je da su u mjerodavnoj 2007. godini svi sudionici koncentracije na svjetskom tržištu ostvarili ukupni prihod od 21.448.576.735,00 kuna. Budući da je poduzetnik Agrokor na tržištu Republike Hrvatske u toj godini ostvario ukupni prihod od 17.037.638.000,00 kuna, a poduzetnik Mlinar ukupni prihod od 249.841.735,00 kuna, u konkretnom slučaju su bili ispunjeni uvjeti za obvezu podnošenja prijave namjere provedbe koncentracije iz članka 22. stavka 4. ZZTN-a.

4. Postupak ocjene koncentracije

Kao što je već naprijed navedeno, postupak ocjene koncentracije poduzetnika Agrokor /Mlinar pokrenut je 8. siječnja 2009., odnosno u trenutku kada je poduzetnik Agrokor dostavio posljednju dopunu te se prijava koncentracije mogla smatrati potpunom u smislu članka 45. stavka 3. ZZTN-a.

Podnošenjem potpune prijave za Agenciju je počeo teći rok od 30 dana u kojem može donijeti odluku o dopuštenosti koncentracije na prvoj razini. Odluku o dopuštenosti koncentracije već u ovoj fazi postupka Agencija može donijeti samo ako već na temelju podataka iz prijave i drugih podataka i saznanja kojima raspolaže može bez provođenja dubinskih analiza sa sigurnošću zaključiti da predmetna koncentracija neće imati značajne učinke na tržišno natjecanje.

U konkretnom slučaju, Agencija na temelju podataka iz prijave i drugih podataka kojima je raspolagala nije mogla sa sigurnošću zaključiti da predmetna koncentracija neće imati značajne učinke na tržišno natjecanje. Stoga je zaključila kako je potrebno prikupiti dodatne podatke i provesti dubinske analize. U tom je smislu Agencija donijela zaključak, klase: UP/I 030-02/2008-02/44, urbroja: 580-02-09-65-88, od 29. siječnja 2009., o pokretanju postupka ocjene predmetne koncentracije na drugoj razini, u smislu članka 46., u vezi s člankom 26. stavkom 3. ZZTN-a.

Međutim, Agencija u roku od tri mjeseca, koji je člankom 56. stavkom 1. ZZTN-a propisan za donošenje rješenja o ocjeni dopuštenosti koncentracije na drugoj razini, nije od trećih osoba i institucija zaprimila sve zatražene podatke relevantne za provođenje dopunskih analiza. Kako je u konkretnom slučaju riječ o mjerodavnim tržištima koja se općenito smatraju osjetljivima, naročito sa stanovišta interesa potrošača, Agencija je, temeljem članka 56. stavka 5. ZZTN-a, 23. travnja 2009., produžila rok za donošenje rješenja u ovom predmetu za dodatna tri mjeseca. Produženi rok za donošenje rješenja istjecao je 31. srpnja 2009. godine.

Zaprimanjem prijave namjere koncentracije, za sudionike koncentracije nastupa zabrana poduzimanja bilo kakvih radnji u pravcu daljnje provedbe koncentracije, u smislu članka 22. stavka 3. ZZTN-a. Zabrana traje do donošenja rješenja Agencije o dopuštenosti koncentracije. Međutim, Agrokor je 22. rujna 2008. Agenciji podnio zahtjev da mu se iznimno odobri provođenje odluke Glavne skupštine Mlinara, održane 11. rujna 2008. i Glavne skupštine Žitnjaka, održane 9. rujna 2008. Riječ je o odlukama o imenovanju novih članova nadzornih odbora tih poduzetnika. Kao razlog podnositelj je naveo kako su dotadašnji članovi nadzornih odbora Mlinara i Žitnjaka podnijeli ostavke, te je imenovanje novih članova zakonska obveza dioničkih društava, kako bi ta društva imala nadzorne odbore sa statutom određenim brojem članova. Agrokor je naveo kako je postojanje nadzornog odbora u navedenim poduzetnicima nužno zbog očuvanja interesa i ulaganja sudionika koncentracije, budući da je nadzorni odbor svojevrstan mehanizam nadzora rada poduzetnika te smatraju kako postoje opravdani razlozi za prijevremeno imenovanje članova nadzornih odbora. Naime, članovi nadzornih odbora Mlinara i Žitnjaka prodali su i prenijeli svoje dionice na Agrokor, ili su imali namjeru prihvatiti ponudu za preuzimanje koju je Agrokor objavio. S obzirom da su prestali biti dioničarima Mlinara odnosno Žitnjaka, više nisu željeli biti niti članovi nadzornih odbora u društvima koje kontrolira novi „vlasnik«, te su podnijeli ostavke na članstvo. U skladu s time donesene su odluke o razrješenju i opozivu istih sa mjesta članova nadzornih odbora.

Budući da ZZTN ne sadrži odredbu kojom je uređen ovakav slučaj, Agencija je pri odlučivanju o zahtjevu Agrokora primijenila kriterije Europske unije. Naime, Uredba Vijeća (EZ-a) broj 139/2004, od 20. siječnja 2004., o kontroli koncentracija između poduzetnika, u članku 7. stavku 3., u vezi s paragrafom 34., predviđa mogućnost da se iznimno, ako je to nužno za očuvanje vrijednosti ulaganja u koncentraciju, te ako se time ne nanosi šteta trećima, odobri obrazloženi zahtjev za djelomičnim izuzećem od zabrane provedbe koncentracije do konačne odluke Europske komisije.

U tom je kontekstu Agencija, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) sa 114. sjednice, održane 2. listopada 2008., odobrila provedbu odluke imenovanja članova nadzornih odbora koje su donijele glavne skupštine Mlinara i Žitnjaka i prije donošenja konačne odluke o dopuštenosti predmetne koncentracije. Za donošenje ovakve odluke Vijeće je prihvatilo argumente Agrokora da je postojanje nadzornog odbora zakonska obveza čije je ispunjenje ujedno nužno zbog očuvanja interesa sudionika koncentracije, procjenjujući da se time ne nanosi šteta trećima. S obzirom da je iznimno odobrena provedba odluke o imenovanju članova nadzornih odbora poduzetnika, Agencija je istaknula obvezu sudionika koncentracije da sve svoje ostale aktivnosti vezane uz predmetnu koncentraciju, usklade s odredbom članka 22. stavka 3. ZZTN-a.

5. Mjerodavno tržište

Mjerodavno tržište, u postupcima ocjene dopuštenosti koncentracija poduzetnika, Agencija utvrđuje sukladno članku 7. stavku 1. ZZTN-a i relevantnim odredbama Uredbe o mjerodavnom tržištu.

Agencija je, sukladno navedenom članku 7. ZZTN-a, te člancima 4., 5. i 6. Uredbe o mjerodavnom tržištu, mjerodavno tržište utvrdila uzimajući u obzir raspoložive podatke o djelatnosti poduzetnika sudionika koncentracije, te proizvodima odnosno uslugama koje poduzetnici nude na tržištu.

S obzirom na činjenicu da sudionici koncentracije Agrokor/Mlinar, izravno ili preko svojih povezanih društava, djeluju na više tržišta, u konkretnom je slučaju utvrđeno kako bi koncentracija mogla imati učinke na nekoliko mjerodavnih tržišta.

Mjerodavno se tržište utvrđuje u dvije dimenzije: proizvodnoj i zemljopisnoj.

Mjerodavno tržište u proizvodnom smislu, prema odredbama članka 5., članka 7. stavka 1., te članaka 8. do 10. Uredbe o mjerodavnom tržištu, obuhvaća sve proizvode za koje potrošači smatraju da su međusobno zamjenjivi s obzirom na njihove bitne značajke, cijenu ili način uporabe. Takve proizvode nazivamo zamjenskim proizvodima odnosno supstitutima.

Mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu, prema odredbama članka 7. stavka 1. ZZTN-a, te članaka 3. i 6. Uredbe o mjerodavnom tržištu, podrazumijeva utvrđivanje teritorija na kojem se tržišni takmaci natječu u prodaji i/ili nabavi proizvoda pod jednakim ili dovoljno jednačenim uvjetima koji to tržište bitno razlikuje od susjednih tržišta.

Slijedom toga je utvrđeno kako bi predmetna koncentracija mogla imati učinke na sljedećim mjerodavnim tržištima:

1. tržištu trgovine na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske;

2. tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba;

3. tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Sisačko-moslavačke županije;

4. tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u supermarketima i hipermarketima na području Grada Zagreba;

5. tržištu trgovine na veliko cvijećem i sadnicama na teritoriju Republike Hrvatske;

6. tržištu stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske.

Riječ je o tržištima na kojima djeluju oba sudionika predmetne koncentracije, bilo izravno ili preko svojih povezanih društava. Riječ je, dakle, o preklapajućim djelatnostima sudionika koncentracije. To su temeljne (primarne) djelatnosti sudionika koncentracije koje se preklapaju u cijelosti ili u znatnoj mjeri, budući da je riječ o istovrsnim ili bitno sličnim djelatnostima sudionika koncentracije.

5. 1. Utvrđivanje strukture i obilježja mjerodavnih tržišta

Agencija je na temelju podataka i dokumentacije iz prijave koncentracije i drugih podataka, očitovanja i saznanja kojima raspolaže utvrdila strukturu svakog od utvrđenih mjerodavnih tržišta. U tom smislu Agencija je morala utvrditi i tržišne udjele svih konkurenata koji djeluju na pojedinom mjerodavnom tržištu.

Kako je naprijed već rečeno, s obzirom da je u konkretnom slučaju utvrđeno više mjerodavnih tržišta, Agencija je posebno utvrđivala i analizirala strukturu i obilježja svakog pojedinog od navedenih tržišta, primjenjujući kriterije iz članka 19. Uredbe o koncentracijama. Ocjena prijavljene koncentracije provedena je uzimajući u obzir odnos mogućih pozitivnih i negativnih učinaka koje bi provedba koncentracije mogla proizvesti.

Tržišni udjeli nisu isključivi, ali su korisni indikatori tržišne snage poduzetnika i predstavljaju mjerilo relativne veličine nekog poduzetnika na mjerodavnom tržištu, odnosno njegove tržišne snage. Pri izračunavanju tržišnog udjela gospodarskog entiteta koji će nastati provedbom koncentracije, polazi se od pretpostavke da taj tržišni udjel odgovara zbroju tržišnih udjela sudionika koncentracije prije provedbe koncentracije.

Tržišni udjeli, kao mjerilo relativne veličine nekog poduzetnika na tržištu, korisni su temeljni pokazatelji strukture mjerodavnog tržišta i tržišnog značaja sudionika koncentracije i njihovih konkurenta. Međutim, navedeni elementi nisu isključivi čimbenici na kojima se zasniva analiza i ocjena dopuštenosti koncentracija. Stoga je potrebno uzeti u obzir i obilježja konkretnog mjerodavnog tržišta. Najznačajnija su takva obilježja tržišta, primjerice, zapreke pristupu ili istupu s tržišta.

Kako bi utvrdila sva značajna obilježja i način funkcioniranja mjerodavnih tržišta koja su utvrđena u ovom predmetu, Agencija je odmah po izdavanju potvrde o potpunosti prijave koncentracije od 8. siječnja 2009., na svojim službenim internetskim stranicama (http://www.aztn.hr), sukladno članku 37. točki 8. i točki 9. ZZTN-a i članku 94. ZoUP-a, 9. siječnja 2009. objavila Javni poziv za dostavljanje primjedaba i mišljenja o mogućim učincima koncentracije poduzetnika Agrokor/Mlinar na tržišno natjecanje. Javni je poziv upućen svim zainteresiranim subjektima, prvenstveno konkurentima sudionika koncentracije, udrugama poduzetnika i potrošača, ali i državnim tijelima i institucijama i svim drugim pravnim i fizičkim osobama na čije bi interese provedba predmetne koncentracije mogla utjecati. Do isteka roka, odnosno do 19. siječnja 2009., Agencija nije zaprimila niti jednu primjedbu ili mišljenje o mogućim učincima predmetne koncentracije na mjerodavna tržišta.

Osim navedenog javnog poziva, Agencija je skladno obvezi iz članka 19. Uredbe o koncentracijama, 29. listopada 2008., uputila dopise izravno na adrese 23 proizvođača brašna, kruha i peciva, zatim najvećim kupcima proizvoda poduzetnika Mlinar, te poduzetnicima koji se bave trgovinom mješovitom robom na veliko i na malo. Tim se dopisima tražilo njihovo mišljenje o mogućim tržišnim učincima provedbe predmetne koncentracije. Na ovu je anketu 16 poduzetnika dostavilo očitovanje kako ne smatraju da će predmetnom koncentracijom nastupiti značajni negativni učinci na tržištu. Preostalih sedam anketiranih poduzetnika su, u bitnome, naveli kako smatraju da bi predmetna koncentracija mogla imati negativne posljedice na tržišna kretanja u segmentu veleprodaje i segmentu trgovine na malo mješovitom robom, između ostalog, zbog suženja asortimana mlinskih i pekarskih proizvoda, smanjenja mogućnosti izbora za potrošače i slično.

Analizirani podaci iz dostavljene prijave i postkoncentracijski tržišni udjeli sudionika koncentracije na tržištu trgovine na malo mješovitom robom na području Grada Zagreba u 2007., očitovanja anketiranih poduzetnika i udruga za zaštitu potrošača, te podaci Agencije o navedenom tržištu ukazivali su da, između svih tržišta obuhvaćenih koncentracijom, potencijalno postoji mogućnost značajnog ograničavanja tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba.

5.1.2. Trgovina na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske

Sudionici predmetne koncentracije, poduzetnici Agrokor i Mlinar, djelatnost trgovine na veliko mješovitom robom na tržištu Republike Hrvatske ne obavljaju izravno, već putem svojih povezanih društava. Tako Agrokor trgovinu na veliko obavlja putem svoga društva-kćeri KONZUM trgovina na veliko i malo d.d., sa sjedištem u Zagrebu, M. Čavića 1/a (dalje: Konzum), a Mlinar putem društva-kćeri, Žitnjaka.

Konzum ima razvijenu distribucijsku mrežu kojom opskrbljuje vlastitu maloprodajnu mrežu, druge trgovce, te male obrtnike na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske. Konzum centralizirano nabavlja proizvode društava iz vlastitog koncerna i distribuira ih u Republici Hrvatskoj putem svoje organizacijske jedinice VELPRO. Naime, Konzum je dio vertikalno integriranog koncerna Agrokor čiji su članovi i neki od najznačajnijih domaćih proizvođača prehrambenih proizvoda. Distribucijska mreža Konzuma sastoji se od četiri logističko–distributivna centra (Zagreb, Poreč, Osijek i Split), te sedamnaest VELPRO centara.

Za razliku od djelatnosti trgovine na malo, gdje je u svakom trenutku moguće saznati broj prodavaonica na određenom području i koju se, uvjetno rečeno, može nazvati statičnom, djelatnost trgovine na veliko karakterizira izražena dinamičnost.

Trgovina na veliko obavlja se u posebnim prostorijama ili u skladištima za prodaju robe na veliko te na drugim mjestima koja udovoljavaju propisanim uvjetima, a može se obavljati i u tranzitu.

Poduzetnici koji na tržištu trgovine na malo mješovitom robom djeluju kao dobavljači robe krajnjim potrošačima, tu robu nabavljaju kao kupci na tržištu trgovine na veliko mješovitom robom.

Stoga je u konkretnom slučaju mjerodavno tržište trgovine mješovitom robom na veliko u zemljopisnom smislu utvrđeno kao teritorij Republike Hrvatske. Pri tome je ekonomska isplativost nabavke određene robe radi njene daljnje preprodaje krajnjem potrošaču uzeta u obzir kao temeljna značajka tog segmenta tržišta trgovine mješovitom robom. Kupci u veleprodaji su, s tog stajališta, mnogo dinamičnija kategorija kupaca od kupaca u maloprodaji.

Naime, tokove veleprodaje veoma je teško, a katkad i nemoguće pratiti s obzirom na nebrojene mogućnosti daljnje distribucije od trenutka u kojem se veletrgovac opskrbi robom.

Veletrgovac je poduzetnik koji se bavi uvozom određene robe ili pak djeluje kao distributer određenog domaćeg proizvođača. Veletrgovac ne djeluje samo na području određenog grada ili županije, već nakon opskrbe u određenom opskrbnom centru on sam ili poduzetnik kojeg je opskrbio, robu distribuira na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske.

Takav je način poslovanja moguć zahvaljujući raznim tehničkim mogućnostima prijevoza uz istovremeno čuvanje robe, primjerice u hladnjačama. Zbog toga veletrgovci svoju prodaju klasificiraju prema vrsti kupaca koje opskrbljuju, a ne prema kriteriju njihovog zemljopisnog smještaja. Stoga je uobičajeno da se tržište trgovine na veliko promatra na nacionalnoj razini.

Tržište trgovine na veliko mješovitom robom, pretežno hranom i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske analizirano je prema kriteriju prihoda, bez PDV-a, u kunama, iz veleprodajne djelatnosti u 2007. godini, prema podacima Agencije pribavljenim u predmetu »Istraživanje tržišta distributivne trgovine mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u Republici Hrvatskoj u 2007.«, pod poslovnim brojem klase: 031-02/2008-01/19 i podacima podnositelja prijave, pribavljenim u predmetnom postupku ocjene dopuštenosti koncentracije.

Navedeno istraživanje tržišta distributivne trgovine, provedeno od strane Agencije, obuhvaća poduzetnike iz uzorka koji prvenstveno obavljaju djelatnost trgovine na malo mješovitom robom u Republici Hrvatskoj te poduzetnika Metro Cash&Carry d.o.o., Zagreb.

Prema podacima iz prijave predmetne koncentracije i podataka iz predmeta koji je Agencija pribavila u navedenom predmetu klase: 031-02/2008-01/19, struktura mjerodavnog tržišta trgovine na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na temelju prihoda od veleprodajne djelatnosti na teritoriju Republike Hrvatske, prije provedbe koncentracije prikazana je u tablici 2.

Tablica 2. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a v e l i k o mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo p r i j e provedbe koncentracije, na teritoriju Republike Hrvatske

![](dodatni/409223.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 12. prosinca 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije pod poslovnim brojem klasa: 031-02/2008-01/19

Obrada: AZTN

Struktura mjerodavnog tržišta trgovine na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u 2007. na teritoriju Republike Hrvatske, nakon provedbe koncentracije prikazana je u tablici 3.

Tablica 3. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a v e l i k o mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u 2007., n a k o n provedbe koncentracije, na teritoriju Republike Hrvatske

![](dodatni/409224.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 12. prosinca 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije pod poslovnim brojem klasa: 031-02/2008-01/19

Obrada: AZTN

Nakon provedbe predmetne koncentracije, tržišni udjel Agrokora odnosno njegovog povezanog društva Konzuma, na mjerodavnom tržištu trgovine na veliko mješovitom robom, pretežno hranom i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske, povećava se za tržišni udjel Mlinarovog povezanog društva Žitnjaka koji iznosi [0-5] posto. Tako ukupni tržišni udjel koncerna Agrokor na tom mjerodavnom tržištu nakon provedbe koncentracije iznosi [40-50] posto.

Podaci o razini koncentriranosti tržišta mogu biti korisni za procjenu stupnja tržišnog natjecanja na nekom mjerodavnom tržištu. Za utvrđivanje koncentriranosti tržišta najčešće se koriste mjerila kao što su Herfindahl-Hirschmannov indeks, pokazatelj delta i omjer tržišne koncentracije.

Potrebno je naglasiti da se bilo koje od navedenih mjerila i pokazatelja, bilo da su korišteni samostalno ili u kombinaciji s drugim mjerilima i pokazateljima, ne mogu smatrati pravnom pretpostavkom o postojanju ili o nepostojanju antitkompetitivnih učinaka neke koncentracije poduzetnika, odnosno da nisu isključivi čimbenici na kojima se zasniva analiza i ocjena dopuštenosti koncentracija.

Utvrđivanje razine tih pokazatelja Agenciji mogu poslužiti kao početni pokazatelji ili indikatori učinaka konkretne koncentracije poduzetnika na nekom mjerodavnom tržištu. Naime, iako ti pokazatelji koncentriranosti tržišta u nekim slučajevima mogu biti veoma indikativni, bez primjene drugih mjerila i kriterija, oni ne mogu biti odlučujući i isključivi razlog da se neka koncentracija poduzetnika ocijeni zabranjenom. Stoga, Agencija u postupku ocjene dopuštenosti koncentracije uzima u obzir i analizira sve činjenične, pravne, gospodarske i druge okolnosti relevantne za konkretan slučaj u njihovoj ukupnosti.

U analizi strukture mjerodavnog tržišta u pravilu se kao pokazatelji koncentriranosti koriste Herfindahl-Hirschmanov indeks (HHI) u kombinaciji s indikatorom delta i omjerom koncentriranosti (concentration ratio – CR).

HHI se izračunava tako da se zbroje kvadrati tržišnih udjela svih poduzetnika koji djeluju na mjerodavnom tržištu. Vrijednosti HHI niže od 1,000 bodova upućuje na relativno slabo koncentrirano tržište, vrijednosti između 1,000 i 1,800 bodova na umjereno koncentrirano tržište, dok se tržišta s vrijednošću HHI višom od 1,800 smatraju vrlo koncentriranima.

Na analiziranom mjerodavnom tržištu trgovine na veliko mješovitom robom HHI je prije provedbe koncentracije iznosio 2.194. Nakon provedbe koncentracije vrijednost HHI se povećala za 74 i iznosi 2.268. To, s obzirom na činjenicu da je pretpostavljena donja granica koncentriranosti tržišta 1,800 bodova, a gornja 10,000 bodova, ukazuje na početnu koncentriranost tržišta.

Kod procjene koncentriranosti tržišta nakon provedbe neke koncentracije poduzetnika pokazatelj HHI kombinira se s indikatorom delta. Indikator delta je pokazatelj promjene HHI koja je nastupila kao izravna posljedica provedbe neke koncentracije poduzetnika.

Europska komisija smatra dopuštenima i koncentracije poduzetnika u kojima vrijednost HHI prelazi 2.000, ako istovremeno delta ne prelazi 150, ali samo ako je ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta:

• da sudionik koncentracije nije poduzetnik koji bi mogao pristupiti tržištu ili poduzetnik s malim tržišnim udjelom koji je tek pristupio tržištu,

• da sudionik koncentracije nije značajan inovator, iako se značaj njegove inovativnosti ne odražava razmjerno na njegov tržišni udjel,

• da ne postoji značajna povezanost između poduzetnika koji djeluju na mjerodavnom tržištu, izražena kroz uzajamne »vlasničke« udjele,

• da je sudionik koncentracije poduzetnik za kojeg postoji velika vjerojatnost da će prekinuti dogovoreno usklađeno djelovanje,

• da na mjerodavnom tržištu ne postoje indicije o sadašnjem ili ranijem usklađenom djelovanju između tržišnih konkurenta,

• da pojedinačni udjel bilo kojeg od sudionika koncentracije u predkoncentracijskoj fazi nije bio veći od 50 posto.

U slučaju predmetne koncentracije delta iznosi 74, dakle ne prelazi 150, čime je ispunjen kriterij koji u takvim slučajevima primjenjuje Europska komisija, dakle jedan od kriterija iz pravne stečevine EZ.

Budući da je ispunjen jedan od navedenih uvjeta, predmetnom koncentracijom tržišni položaj Agrokora na mjerodavnom tržištu trgovine na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske jača, ali ne na način da bi provedba koncentracije značajno spriječila, ograničila ili narušila tržišno natjecanje na tom tržištu. Ovo pogotovo iz razloga što je iz tablice 2. razvidno kako na tom tržištu djeluje čak 49 poduzetnika. Dakle, riječ je o tržištu koje je dobro strukturirano po broju tržišnih takmaca.

Kod ocjene učinaka prijavljene koncentracije bilo je potrebno uzeti u obzir činjenicu da je tržište trgovine na veliko mješovitom robom izrazito dinamično tržište. Kao što je to već objašnjeno, ključni kriterij kojim se poduzetnici rukovode pri kupnji od veletrgovaca je ekonomska isplativost nabavke određene robe radi njene preprodaje krajnjem kupcu. S tog su stajališta kupci koji nabavljanju od veletrgovaca neusporedivo dinamičnija kategorija kupaca od kupaca u maloprodaji. Dinamičnost veleprodaje osobito je izražena na području Grada Zagreba, na kojem je veoma izražena mogućnost pristupa izvorima nabave mješovite robe ili prelazak na alternativne veleprodajne kanale.

Osim toga, tržište veleprodaje mješovite robe u Republici Hrvatskoj ima još jednu specifičnost. Naime, na teritoriju Republike Hrvatske postoji nekoliko udruženja trgovaca na malo koji su se udružili radi stvaranja zajedničkog sustava nabave. Ta udruženja nemaju obilježja regionalnog grupiranja vezanog uz sjedište samih poduzetnika, već svako okuplja nekoliko trgovaca na malo iz svih područja Republike Hrvatske. Poslove ugovaranja komercijalnih uvjeta nabave roba za njih obavlja zajedničko društvo. Međutim, članice ne raspolažu zajedničkim distributivnim niti logističkim sustavima te su potpuno neovisne u svim ostalim aspektima poslovanja.

Primjer takvog udruženja je Ultra gros grupacija koju čine poduzetnici Sonik, Lonia, Ribola, Puljanka, Valalta, Trgocentar, Strahinjčica, Duravit i drugi.

Zatim, to je Narodni trgovački lanac (NTL) kojeg su osnovali poduzetnici Kerum, Tommy, Studenac, Dinova-Diona, Boso, Biljemerkant, Trgonom, Istracommerce, Idis, Pemo, Bakmaz, Merkur i Gavrilović trgovina.

Mercator-H, Plodine i Billa su također osnovali zajedničko društvo s ciljem jačanja tržišne pozicije prema dobavljačima.

Ovi procesi udruživanja trgovaca na malo, pogotovo onih sa većim tržišnim udjelom, značajno oslabljuju tržišnu snagu dobavljača, odnosno trgovaca na veliko. Naime, na taj način trgovci na malo bitno povećavaju svoju tržišnu odnosno pregovaračku snagu i suprotstavljaju je tržišnoj snazi dobavljača odnosno veletrgovaca (engl. countervailing buyer power). Time su trgovci na malo povećali svoju sposobnosti diktiranja tržišnih uvjeta prema dobavljačima, svoju tržišnu snagu i konkurentnost. Na taj način jača tržišno natjecanje na mjerodavnom tržištu trgovine na malo, a istovremeno i tržišno natjecanje na uzlaznom tržištu nabave roba, što će za posljedicu imati koristi za potrošače u smislu povećanog izbora proizvoda, te snižavanja cijena proizvoda.

Osim toga, riječ je o otvorenom tržištu jer ne postoje zakonske (pravne) i druge prepreke pristupa tržištu trgovine na veliko mješovitom robom.

Podnositelj prijave je pojasnio da smisao integracije u okviru koncerna Agrokor ima za cilj jačanje mreže distribucije i racionalizaciju troškova transporta s krajnjim ciljem koji se ogleda u nižim cijenama proizvoda.

Uzimajući u obzir rezultate provedene analize, strukturu i obilježja mjerodavnog tržišta trgovine na veliko mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske, proizlazi da provedbom predmetne koncentracije neće nastati ograničavajući učinak na tržišno natjecanje na tom mjerodavnom tržištu.

5.1.3. Tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo

Uvidom u komparativnu praksu EU utvrđeno je da se u ekonomskoj i pravnoj analizi koncentracije uobičajeno tržište trgovine na malo promatra na lokalnoj razini, odnosno na području na kojem se trgovina na malo konkretno obavlja. Razlog tome su, na strani potražnje, kupovne navike potrošača, te, na strani ponude, prodajna i marketinška strategija prodavatelja.

Maloprodajna mjesta na kojima potrošači obavljaju svoju kupnju uobičajeno se dijele prema kriteriju veličine odnosno površine, pa prema tome i vrsti kupnje koja se tamo provodi.

Agencija je u ovoj analizi za kategorizaciju prodavaonica primjenjivala komparativnu praksu Instituta za istraživanje trgovine (Institut für Handelsforschung) iz Kölna, SR Njemačka. Istu je metodologiju Agencija primjenjivala u predmetu »Istraživanje tržišta distributivne trgovine mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u Republici Hrvatskoj« koje je samostalno provela.

Prema toj metodologiji razlikujemo četiri osnovne vrste nespecijaliziranih maloprodajnih mjesta:

(I) prodavaonica bez upotrebe potrošačkih košarica (male prodavaonice) – do 100 m²;

(II) samoposluga – od 101 do 400 m²;

(III) supermarket – od 401 do 2.500 m²;

(IV) hipermarket – više od 2.500 m².

Specijalizirana maloprodajna mjesta, koja nude samo određene proizvode mješovite robe (prehrambene ili neprehrambene) odnosno specijalizirani asortiman hrane, pića i duhanskih proizvoda primjerice: voće i povrće, meso i mesne proizvode, peciva, tjestenine, mliječne proizvode i slično, nisu u predmetnom slučaju uključena u proizvodnu dimenziju mjerodavnog tržišta trgovine na malo mješovitom robom iz razloga što se sa stajališta potrošača ne smatraju zamjenjivim. Naime, prvenstvena namjena prodajnih mjesta kao što su pekare, mesnice i slične specijalizirane prodavaonice je prodaja isključivo proizvoda za koja su ta prodajna mjesta usko specijalizirana te gdje potrošač može obaviti kupovinu isključivo tih proizvoda. Metoda prodaje je najčešće klasična prodaja posredovanjem prodavača.

Male prodavaonice i samoposluge namijenjene su prvenstveno za dnevne opskrbe kućanstva manjim količinama proizvoda mješovite robe (uglavnom prehrambenim proizvodima). One nude ograničeni asortiman proizvoda dnevne, ali i povremene potrošnje. Namijenjene su kupcima koji stanuju u blizini prodavaonice, dolaze pješice i obavljaju brzu i neplaniranu dnevnu kupnju. Metoda prodaje je najčešće samoposluživanje.

Supermarketi i hipermarketi, kao maloprodajna mjesta velikih formata, nude širi izbor proizvoda mješovite robe, uključujući prehrambene i neprehrambene proizvode, u odnosu na ponudu artikala u malim prodavaonicama i samoposlugama. Supermarketi i hipermarketi prvenstveno su namijenjeni za planirane, tjedne opskrbe kućanstva, a izvan razdoblja prodaje artikala po akcijskim cijenama, imaju niže cijene mješovite robe od malih prodavaonica i samoposluga. Parkiralište je osigurano.

Osnovni razlozi odlaska u kupovinu u određenu trgovinu su širina ponuđenog asortimana, prodavaonice u kojoj se nude uglavnom prehrambeni proizvodi, blizina stanovanja te prihvatljivost cijena.

Prije provedbe koncentracije Agrokor/Mlinar, tržišni udjel Agrokora na tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske prikazan je u tablici 4.

Tablica 4. Struktura tržišta trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske p r i j e provedbe koncentracije (u 2007. godini)

![](dodatni/409225.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 3. studenoga 2008.,12. prosinca 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije, klasa: 031-02/2008-01/19

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Uvidom u podatke o tržišnim udjelima poduzetnika na tržištu trgovine na malo mješovitom robom pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo za 2007. godinu, prikazane u tablici 4., utvrđeno je da je Konzum na teritoriju Republike Hrvatske prije provedbe koncentracije ostvario tržišni udjel od [20-30] posto. Mlinar je u istoj godini ostvario udjel od [0-5] posto, Žitnjak [0-5] posto, a Moslavka [0-5] posto.

Provedbom koncentracije tržišni udjel Agrokora povećao bi se za [0-5] posto. Tako bi tržišni udjel Agrokora na tržištu trgovine na malo mješovitom robom na teritoriju Republike Hrvatske iznosio ukupno [20-30] posto.

Dakle, provedbom koncentracije Agrokor/Mlinar tržišni udjel Agrokora na tom mjerodavnom tržištu, na nacionalnoj razini, ne prelazi niti 30 posto.

5.1.3.1. Tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba

Na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u nespecijaliziranim prodavaonicama, promatrane su županije u Republici Hrvatskoj u kojima se poduzetnici Konzum, Mlinar, Žitnjak i Moslavka preklapaju u obavljanju djelatnosti trgovine na malo u nespecijaliziranim prodavaonicama.

Mlinar, Žitnjak i Moslavka su u mjerodavnoj 2007. godini obavljali djelatnost trgovine na malo gotovo isključivo u malim prodavaonicama i samoposlugama. Izuzetak su jedan hipermarket i jedan supermarket (zatvoren 2009.) poduzetnika Žitnjak u Zagrebu. Stoga je u konkretnom slučaju mjerodavno tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u nespecijaliziranim malim prodavaonicama i samoposluživanjima, odvojeno od trgovine u supermarketima i hipermarketima.

Agencija je posebnu pozornost posvetila analizi mjerodavnog tržišta trgovine na malo na području Grada Zagreba i to u prodavaonicama malog formata (male prodavaonice i samoposluge). Naime, provedbom predmetne koncentracije Agrokor na području Grada Zagreba stječe ukupno 54 prodavaonice Mlinara i Žitnjaka. Riječ je upravo o prodavaonicama malih formata (male prodavaonice i samoposluge). Na tom tržištu već djeluje Agrokorovo povezano društvo Konzum čiji je tržišni udjel značajan, dok se na tržištu maloprodaje u prodavaonicama većeg formata provedbom koncentracije udjel Agrokora neće mijenjati. Pozornost je na to tržište usmjerena i zbog mišljenja koje je pribavila Agencija, a koja su ukazivala na moguću povećanu prisutnost Konzuma na tržištu maloprodaje mješovite robe na području Grada Zagreba.

Struktura mjerodavnog tržišta trgovine na malo mješovitom robom na temelju prihoda, iz maloprodaje ostvarenih u malim prodavaonicama i samoposlugama u 2007. godini na području Grada Zagreba prikazana je u tablici 5.

Tablica 5. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a m a l o mješovitom robom u malim prodavaonicama i samoposlugama, u 2007. godini na području Grada Zagreba, p r i j e provedbe koncentracije

![](dodatni/409226.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 8. rujna 2008. i 12. prosinca 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije pod poslovnim brojevima klasa: 031-02/2008-01/19 i klasa: 031-02/2009-01/13

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: maloprodajna mjesta mješovitom robom (nespecijalizirane prodavaonice na malo raznovrsnom robom): P – prodavaonica bez upotrebe potrošačkih košarica (0-100 m²; mala prodavaonica) i SP – samoposluga (101-400 m²)

Iz prikazanih podataka iz tablice 5. proizlazi da je na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba prije provedbe koncentracije, poduzetnik Agrokor, putem povezanog društva Konzum, u 2007. godini ostvario tržišni udjel od [40-50] posto. Slijedi Dinova-Diona sa [10-20] posto tržišnog udjela, dok je na trećem mjestu Prehrana-Trgovina sa [5-10] posto. Na četvrtom mjestu je Roto Promet sa [5-10] posto tržišnog udjela, dok je sljedećih deset poduzetnika ostvarilo pojedinačne tržišne udjele ispod 5 posto.

Tablica 6. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a m a l o mješovitom robom u malim prodavaonicama i samoposlugama, u 2007. godini na području Grada Zagreba, n a k o n provedbe koncentracije

![](dodatni/409227.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 8. rujna 2008. i 12. prosinca 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije pod poslovnim brojevima klasa: 031-02/2008-01/19 i klasa: 031-02/2009-01/13

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: maloprodajna mjesta mješovitom robom (nespecijalizirane prodavaonice na malo raznovrsnom robom): P – prodavaonica bez upotrebe potrošačkih košarica (0-100 m²; mala prodavaonica) i SP – samoposluga (101-400 m²)

Na analiziranom mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba HHI je prije provedbe koncentracije iznosio 2.874 boda. Nakon provedbe koncentracije vrijednost HHI se povećala na 3.427. To, s obzirom na činjenicu da je pretpostavljena donja granica koncentriranosti tržišta 1,800 bodova, a gornja 10,000 bodova, ukazuje na relativnu koncentriranost tržišta.

Ovdje, međutim, valja imati na umu jednu bitnu činjenicu. Naime, podaci o tržišnim udjelima navedeni u tablici 5. i tablici 6. nisu potpuni. Prema podacima koje je, 28. travnja 2009., Agenciji dostavila Hrvatske obrtnička komora u predmetu »Istraživanje tržišta distributivne trgovine mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u RH u 2008. godini«, klase 031-02/2009-01/13, na području Grada Zagreba je na dan 3. srpnja 2007. poslovalo 955 nespecijaliziranih prodavaonica u posjedu obrtnika koje su se bavile maloprodajom mješovite robe pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo. U istom podnesku Hrvatska obrtnička komora navodi da ne raspolaže podacima o prihodima i tržišnim udjelima obrtnika na tom mjerodavnom tržištu. Takvim podacima ne raspolaže niti Grad Zagreb, o čemu je Agenciju, 12. listopada 2009., elektronskom poštom izvijestio Gradski ured za gospodarstvo, rad i poduzetništvo, u predmetu klase: 031-02/2009-01/13. Tim podacima ne raspolaže niti Državni zavod za statistiku, o čemu je, 13. listopada 2009., također u naprijed navedenom predmetu, elektronskom poštom obavijestio Agenciju. Do dana donošenja ovoga rješenja Agencija nije zaprimila niti očitovanje Ministarstva financija – Porezne uprave.

Dakle, treba imati na umu činjenicu da je na tom mjerodavnom tržištu, osim 14 trgovačkih društava koja se bave maloprodajom mješovite robe u nespecijaliziranim prodavaonicama, u 2007. godini djelovalo i gotovo 1,000 obrtnika. Iako ne postoje službeni podaci o njihovom kombiniranom, zajedničkom tržišnom udjelu, taj se zajednički tržišni udjel, prema različitim neslužbenim izvorima, procjenjuje na 4 do 7 posto. Ako se kao razumna procjena prihvati da zajednički tržišni udjel svih 955 obrtnika na tom tržištu iznosi 5 posto, vrijednost njihovog zajedničkog tržišnog udjela iznosila bi […] kuna. Time bi se i vrijednost ukupnog prihoda koji su na tom mjerodavnom tržištu ostvarili svi konkurenti povećala na […] kuna. S obzirom da je u svakom slučaju riječ o velikom broju konkurenata i tržišnom udjelu koji bi mogao značajno iskriviti sliku toga tržišta, rezultati analiza tržišta maloprodaje u nespecijaliziranim prodavaonicama mješovitom robom trebaju biti uzeti sa značajnom rezervom.

Međutim, ukupno ostvareni prihod i tržišni udjeli izračunati na temelju toga kriterija samo je jedan od pokazatelja tržišne snage poduzetnika. U analizama tržišta maloprodaje mješovite robe u nespecijaliziranim prodavaonicama tržišni udjel prema površini prodajnog prostora stavljen u korelaciju s ukupno ostvarenim prihodom izuzetno je značajan pokazatelj. Naime, taj pokazatelj ukazuje koliki je prihod pojedini poduzetnik ostvario po četvornom metru prodajne površine. Drugim riječima, ukupni prihod po četvornom metru prodajne površine pokazuje efikasnost poslovanja trgovca na malo.

Struktura mjerodavnog tržišta trgovine na malo mješovitom robom prema mjerilu površine prodajnog prostora malih prodavaonica i samoposluga u 2007. godini na području Grada Zagreba prikazana je u sljedećoj tablici 7.

Tablica 7. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a m a l o mješovitom robom prema mjerilu površine prodajnog prostora malih prodavaonica i samoposluga u 2007. godini na području Grada Zagreba

![](dodatni/409228.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 8. rujna 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije, klasa: 031-02/2008-01/19

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: P- mala prodavaonica, SP- samoposluga

Iz prikazanih podataka u tablici 7., razvidno je da se nakon provedbe predmetne koncentracije tržišni udjel Agrokora odnosno njegovog povezanog društva Konzuma, na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba, izračunat prema mjerilu površine prodajnog prostora, povećava za udjel Žitnjaka od [5-10] posto i Mlinara od [0-5] posto. Tako se udjel Konzuma povećava s [30-40] na [40-50] posto.

Razvidno je da su postkoncentracijski udjeli sudionika koncentracije na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba, izračunati prema mjerilu površine prodajnog prostora, bitno niži u odnosu na vrijednosne tržišne udjele sudionika koncentracije.

Tablica 8. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a m a l o mješovitom robom prema mjerilu površine prodajnog prostora malih prodavaonica i samoposluga u 2007. godini na području Grada Zagreba prema prihodu ostvarenom po jedinici prodajne površine

![](dodatni/409229.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 8. rujna 2008., 12. prosinca 2008., 14. kolovoza 2009. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije pod poslovnim brojevima klasa: 031-02/2008-01/19 i klasa: 031-02/2009-01/13

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: P- mala prodavaonica i SP- samoposluga

Iz podataka prikazanih u tablici 8., razvidno je da je u mjerodavnoj 2007. godini Konzum u svojim prodavaonicama mješovite robe (male prodavaonice i samoposluge) na području Grada Zagreba, po jedinici prodajne površine ostvario [30-40] posto veći prihod od Dinove-Dione, koja je po ukupnoj prodajnoj površini drugi poduzetnik na tom tržištu. U istoj je godini Konzum na istom tržištu po jedinici prodajne površine ostvarivo [60-70] posto veći prihod od ciljnog društva Žitnjaka. Nesporno je da je Konzum u tom segmentu maloprodaje ekonomski značajno efikasniji od svog najvećeg tržišnog takmaca. Također je razvidno da Žitnjak na tom tržištu posluje neefikasno, te da je u 2008. dodatno izgubio tržišni udjel.

Navedeni podaci dobivaju poseban značaj u kontekstu podataka iz analize »Gfk Consumer Tracking« koju je Agencija pribavila od Hrvatske gospodarske komore (u daljnjem tekstu: HGK). Riječ je o prikazu vrijednosnih udjela različitih formata prodavaonica na tržištu trgovine na malo u Republici Hrvatskoj od 2001. do 2008. godine. Udjeli su izračunati na temelju potrošačke košarice odabranih kategorija proizvoda, a prikazani su slikom 2.

Slika 2. Grafički prikaz vrijednosnih udjela promatranih tipova prodavaonica na tržištu trgovine na malo u Republici Hrvatskoj od 2001. do 2008.

![](dodatni/409230.jpg)

Izvor: podnesak HGK od 15. svibnja 2009.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iako izvješće »Distributivna trgovina u 2008.« objavljeno na internetskim stranicama HGK govori da u hrvatskoj maloprodajnoj mreži dominiraju prodavaonice površine do 100 m², iz podataka prikazanih slikom 2. razvidno je da vrijednosni udjel trgovine u malim prodavaonicama neprekidno i značajno pada. Tako je s 53 posto u 2001. pao na samo 34 posto u 2008. godini. Dakle, pad vrijednosnog udjela malih prodavaonica pada u prosjeku za 3,16 posto godišnje.

Istovremeno, u Republici Hrvatskoj ubrzano raste broj maloprodajnih mjesta velikih formata (supermarketi i hipermarketi). Porast broja tih maloprodajnih mjesta posljedica je promjena u načinu življenja i novih potreba kupaca. Taj globalni razvojni trend ide u smjeru izgradnje modernih trgovačkih centara koji pružaju različite pogodnosti kupnje i zabave pod jednim krovom, te postaju mjesta društvenog okupljanja. Prema procjeni Sektora za trgovinu HGK, u posljednjih petnaestak godina u Hrvatskoj je sagrađeno više od 2.000.000 m² maloprodajnog prostora prodajne površine veće od 1.000 m². Gradnja trgovačkih kapaciteta u Hrvatskoj je proces obilježen teritorijalnom koncentracijom prodavaonica većih formata u većim županijskim središtima, naročito u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Zadru i Osijeku. Prema broju novosagrađenog maloprodajnog prostora u 2008. godini dominira Grad Zagreb i Zagrebačka županija.

Tako je na području Grada Zagreba u 2009. godini broj maloprodajnih mjesta mješovitom robom malih formata smanjen za 239 u odnosu na 2008. godinu. To ukazuje na činjenicu da mali formati prodavaonica nisu rentabilni, odnosno da ne mogu konkurirati velikim formatima prodavaonica kojima se potrošači sve više okreću. To se pogotovo odnosi na poduzetnike, prije svega obrtnike, koji imaju samo jedno prodajno mjesto. Međutim, održavanje i unaprjeđivanje malih formata prodavaonica u interesu je potrošača, posebice slabije mobilnih (primjerice, starije populacije, pogotovo u gradskim središtima). Stoga je veoma značajan podatak da Konzum, za razliku od većeg broja njegovih konkurenata, koji ili uopće nemaju prodavaonice malih formata ili ne povećavaju njihov broj, efikasno posluje i u tom segmentu trgovine na malo, što nesumnjivo predstavlja značajnu pogodnost za potrošače. Pritom podatak da je Konzum u 2007. godini u segmentu malih formata prodavaonica na području Grada Zagreba po jedinici prodajne površine ostvarivao oko [30-40] posto veći prihod od svoga prvoga konkurenta po veličini prodajne površine, te da se taj trend nastavio i u 2008., govori da tržišni udjel Konzuma raste ne samo strukturno, već i organski što se može pripisati sinergijskim učincima njegove integrirane prodajne mreže i dobroj organizaciji poslovanja.

5.1.3.2. Tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Sisačko-moslavačke županije

Kao što je to već naprijed spomenuto, pri analizi učinaka predmetne koncentracije promatrane su županije u kojima se poduzetnici Konzum, Mlinar, Žitnjak i Moslavka preklapaju u obavljanju djelatnosti trgovine na malo u nespecijaliziranim prodavaonicama.

Mlinar, Žitnjak i Moslavka su u mjerodavnoj 2007. godini obavljali djelatnost trgovine na malo gotovo isključivo u malim prodavaonicama i samoposlugama. Stoga je i na mjerodavnom tržištu Sisačko-moslavačke županije promatrano tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u nespecijaliziranim malim prodavaonicama i samoposluživanjima.

U tablici 9. prikazana je struktura mjerodavnog tržišta trgovine na malo mješovitom robom na temelju prihoda iz maloprodaje ostvarenih u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Sisačko-moslavačke županije u mjerodavnoj 2007. prije provedbe koncentracije Agrokor/Mlinar.

Tablica 9. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a m a l o mješovitom robom u malim prodavaonicama i samoposlugama u 2007. godini na području Sisačko-moslavačke županije, p r i j e provedbe koncentracije

![](dodatni/409231.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 8. rujna 2008. i 12. prosinca 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije pod poslovnim brojevima klasa: 031-02/2008-01/19 i klasa: 031-02/2009-01/13

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: P- mala prodavaonica i SP- samoposluga

Iz prikazanih podataka u tablici 9. proizlazi da je Konzum, kao povezano društvo Agrokora, prema kriteriju ukupno ostvarenog prihoda na tržištu maloprodaje mješovite robe u malim prodavaonicama i samoposlugama u 2007. godini na području Sisačko-moslavačke županije ostvario tržišni udjel od [10-20] posto.

Nakon provedbe koncentracije tržišni udjel Konzuma na tom bi se tržištu povećao za tržišni udjel Moslavke koji je u 2007. godini iznosio [0-5] posto. Na taj bi način postkoncentracijski udjel Konzuma iznosio [10-20] posto.

Međutim, navedene podatke o tržišnim udjelima treba uzeti s određenom rezervom. Naime, prema podacima Hrvatske obrtničke komore, fizičke osobe-obrtnici su u 2007. godini na mjerodavnom tržištu Sisačko-moslavačke županije djelovali u ukupno 366 nespecijaliziranih prodavaonica na malo mješovitom robom pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo. Njihov pojedinačni ili zajednički tržišni udjel je nepoznat.

Kako postkoncentracijski tržišni udjel Agrokora, odnosno njegovog povezanog društva Konzuma, na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Sisačko-moslavačke županije ne prelazi 25 posto, smatra se da na tom mjerodavnom tržištu koncentracija poduzetnika Agrokor i Mlinar neće imati značajne učinke na tržišno natjecanje. Ovo posebice iz razloga jer tržišni udjel Lonie kao vodećeg poduzetnika na tom tržištu iznosi [40-50] posto.

5.1.3.3. Tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u supermarketima i hipermarketima na području Grada Zagreba

Kao što je naprijed već objašnjeno, analiza mjerodavnog tržišta maloprodaje mješovite robe u nespecijaliziranim prodavaonicama u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba, odvojena je od analize mjerodavnog tržišta u supermarketima i hipermarketima na istom zemljopisnom području.

Struktura mjerodavnog tržišta trgovine na malo mješovitom robom u supermarketima i hipermarketima na području Grada Zagreba, prema kriteriju ukupno ostvarenog prihoda u 2007. godini, prikazana je u tablici 10.

Tablica 10. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine n a m a l o mješovitom robom u supermarketima i hipermarketima u 2007. godini na području Grada Zagreba, p r i j e provedbe koncentracije

![](dodatni/409232.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 8. rujna 2008. i podaci preuzeti iz predmeta Agencije pod poslovnim brojem klasa 031-02/2008-01/19

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: SM-supermarket i HM-hipermarket

Na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u supermarketima i hipermarketima na području Grada Zagreba poduzetnik Konzum, kao povezano društvo Agrokora, prije provedbe koncentracije ostvario je tržišni udjel od [30-40] posto. Slijedi Getro s ostvarenih [10-20] posto, te Schwarz Gruppa (Kaufland Hrvatska i Lidl Hrvatska) s ostvarenih [10-20] posto tržišnog udjela.

Nakon provedbe predmetne koncentracije tržišni udjel Konzuma povećao bi se za tržišni udjel Žitnjaka ([0-5] posto), te bi iznosio [30-40] posto. Dakle, postkoncentracijski tržišni udjel Agrokora odnosno Konzuma na tom tržištu je znatno ispod 40 posto, te ne prelazi čak niti pretpostavljenu granicu vladajućeg položaja iz članka 15. stavka 3. ZZTN-a.

Prema podacima HGK i drugim podacima kojima raspolaže Agencija, zbog relativno dobre strukture mjerodavnog tržišta trgovine na malo mješovitom robom, u supermarketima i hipermarketima na području Grada Zagreba u 2007., kao i najave otvaranja novih prodajnih centara i novih konsolidacija na tom tržištu, te konkurentskog pritiska, dinamičnost toga tržišta zadržat će se i u budućnosti. Stoga se može zaključiti da provedba predmetne koncentracije neće imati značajne učinke na tržišno natjecanje na tom mjerodavnom tržištu.

5.1.3.4. Tržište trgovine na veliko cvijećem i sadnicama na teritoriju Republike Hrvatske

Mjerodavno tržište trgovine na veliko cvijećem i sadnicama na teritoriju Republike Hrvatske analizirano je na temelju ukupno ostvarenog prihoda od te djelatnosti u mjerodavnoj 2007. godini. Uz podatke pribavljene od podnositelja prijave, Agencija je podatke o prihodima poduzetnika koji su obavljali djelatnost trgovine na veliko cvijećem i sadnicama preuzela iz Registra godišnjih financijskih izvještaja za 2007. kojima raspolaže FINA. Na temelju tih podataka izračunati su tržišni udjeli Konzuma i Žitnjaka.

Struktura mjerodavnog tržišta trgovine na veliko cvijećem i sadnicama prema kriteriju ostvarenog ukupnog prihoda na teritoriju Republike Hrvatske u mjerodavnoj 2007. godini, prije provedbe koncentracije, prikazana je u tablici 11.

Tablica 11. Struktura mjerodavnog tržišta trgovine na veliko cvijećem i sadnicama na teritoriju Republike Hrvatske u 2007. godini, p r i j e provedbe koncentracije

![](dodatni/409233.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 12. i 30. prosinca 2008. i podaci od FINE zaprimljeni u predmetu pod poslovnim brojem klasa: 031-02/2008-01/22

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Na mjerodavnom tržištu trgovine na veliko cvijećem i sadnicama na teritoriju Republike Hrvatske u 2007. godini djelovalo je 37 poduzetnika. Najveći tržišni udjel od [10-20] posto ostvario je Konzum. Slijedi Rasadnik Prud vl. Rade Volarević iz Metkovića s [10-20] posto, dok je na trećem mjestu Gambi s [5-10] posto.

Nakon provedbe koncentracije tržišni udjel Konzuma na tom tržištu povećao bi se za vrijednost tržišnog udjela Žitnjaka od [0-5] posto, te bi iznosio ukupno [10-20] posto. Dakle, provedbom predmetne koncentracije Agrokor na ovom mjerodavnom tržištu ne stječe vladajući položaj, niti bi povećanje njegovog tržišnog udjela moglo imati značajan učinak na tržišno natjecanje. Naime, riječ je o tržištu koje je dobro strukturirano po broju tržišnih takmaca i veličini tržišnih udjela. Ne postoje zapreke pristupu tržištu u smislu administrativnih prepreka, troškovi ulaganja su relativno niski, te je pristup novih konkurenata tom tržištu jednostavan. Osim toga, Žitnjak se, kao jedan od sudionika koncentracije, u 2009. godini prestao baviti djelatnošću trgovine na veliko cvijećem i sadnicama.

5.1.3.5. Tržište stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske

Agencija je podatke o proizvođačima stočne hrane, o količinama proizvedene, uvezene i distribuirane stočne hrane, pribavila od podnositelja prijave, proizvođača stočne hrane, Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, Hrvatske gospodarske komore i Ministarstva Financija-Carinske uprave. Na temelju tih podataka izračunati su tržišni udjeli koje su ostvarili sudionici koncentracije, te njihovi glavni tržišni takmaci koji djeluju na ovom tržištu.

Budući da je prema analiziranim podacima utvrđeno da se proizvodnja stočne hrane odvija pretežito u zatvorenim ciklusima najvećih proizvođača stočne hrane, a da samo manji dio količina proizvođači prodaju drugim poduzetnicima, Agencija je utvrdila strukturu tržišta stočne hrane koja se izravno ne koristi za vlastite potrebe poduzetnika, odnosno stočne hrane distribuirane na tržište i strukturu tržišta stočne hrane koja se izravno koristi odnosno koja je utrošena za vlastite potrebe poduzetnika.

Stoga je struktura tržišta stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske analizirana s obzirom na količinske tržišne udjele poduzetnika koji su na tom tržištu djelovali u mjerodavnoj 2007. godini, prema kriteriju:

– proizvedene i uvezene stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske;

– stočne hrane distribuirane na tržište;

– stočne hrane koja je utrošena za vlastite potrebe proizvođača stočne hrane.

Agencija je izvršila uvid u propise vezane uz tržište stočne hrane, te je utvrdila kako postoje odvojena tržišta stočne hrane s obzirom na namjenu/upotrebu stočne hrane.

Pravilnikom o kakvoći stočne hrane propisani su uvjeti kojima moraju udovoljavati krmiva i industrijski proizvedene krmne smjese, temeljni uvjeti za osiguravanje i očuvanje kakvoće te način njihova deklariranja i sadržaj deklaracije, dok su Pravilnikom o stavljanju na tržište krmiva i krmnih smjesa propisani uvjeti koji se odnose na kakvoću, označavanje (deklariranje), pakiranje, stavljanje na tržište i korištenje krmiva i krmnih smjesa. Rečeni Pravilnik propisuje kako je hrana za životinje svaka tvar ili proizvod, uključujući i dodatke hrani za životinje, prerađen, djelomično prerađen ili neprerađen, a namijenjen je hranidbi životinja.

Sastav hrane za pojedine vrste životinja razlikuje se po udjelu komponenata koje su korištene pri miješanju hrane za pojedinu namjenu. Glavne komponente stočne hrane su:

– sojina sačma,

– repica,

– ulje,

– ječam,

– kukuruz,

– stočno brašno,

– mlijeko u prahu,

– drugi dijelovi u sastavu smjese stočne hrane ovisno o vrsti životinja za koju se priprema.

Ovisno o skupini životinja u hranu se dodaju i miješaju premiksi (dodaci) koji između ostalog ovise o starosti životinja i vrsti uzgoja životinja, ovisno o tome je li riječ o stoci za tov, rasplod i slično. Budući da tehnološki proces proizvodnje stočne hrane omogućava proizvodnju više vrsta stočne hrane, ponuda proizvođača stočne hrane uključuje hranu namijenjenu prehrani za više vrsta životinja. Također, proizvođači su u mogućnost proizvesti stočnu hranu i pripremiti recepturu odnosno smjesu hrane prema zahtjevima kupaca stočne hrane.

Iz navedenih razloga Agencija je utvrdila mjerodavno tržište stočne hrane, kao zbirni pojam unutar kojega se može razlučiti više vrsta proizvoda, a naročito:

– hrana za svinje,

– hrana za goveda,

– hrana za perad,

– hrana za ostale životinje.

Međutim, procesi proizvodnje pojedinih vrsta stočne hrane međusobno se značajno ne razlikuju, odnosno ne razlikuju se u mjeri da bi se tretirali kao odvojena tržišta.

Prema podacima pribavljenim od podnositelja prijave o poduzetnicima i broju poduzetnika koji djeluju na tom mjerodavnom tržištu proizlazi da su, u mjerodavnoj 2007. godini, najveći proizvođači stočne hrane, uz poduzetnike koji posluju u sastavu koncerna Agrokor, bili Žito d.o.o., Vindija – Koka d.d. (tvornica stočne hrane Biodar), Perutnina Ptuj – Pipo d.o.o., PPK Valpovo d.d., Cibus d.o.o. odnosno Fanon d.o.o., Tvornica stočne hrane d.d. Čakovec, Poljoprerada d.d., Natura-Agro d.o.o. i Sano d.o.o.

Budući da su podaci o strukturi mjerodavnog tržišta proizvodnje i uvoza stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske iz prijave predmetne koncentracije bili nepotpuni, a podnositelj prijave nije bio u mogućnosti iste dopuniti, Agencija je samostalno prikupljala podatke izravno od poduzetnika, interesnih udruženja, proizvođača stočne hrane, te od Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, HGK i Ministarstva Financija-Carinske uprave.

Tako je HGK, u podnesku od 24. travnja 2009., između ostalog, Agenciji dostavio podatke o ukupnoj proizvodnji i uvozu stočne hrane u 2007. U istom se podnesku HGK očitovao da ne raspolaže podacima koje su pojedinačno ostvarili poduzetnici, a na temelju kojih bi se mogli izračunati tržišni udjeli sudionika na tržištu proizvodnje i uvoza stočne hrane odnosno odrediti struktura tog tržišta. Osim toga, HGK se očitovao da nije u mogućnosti procijeniti tržišne učinke koji bi mogli nastupiti provedbom predmetne koncentracije poduzetnika kao i učinke na dobavljače stočne hrane u veleprodaji.

GIU Croatiastočar iz Zagreba se, podneskom od 20. listopada 2009., očitovao da ne raspolaže podacima o mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza stočne hrane.

Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja u podnesku od 12. ožujka 2009. navodi da Agenciji nije nadležno dostaviti mišljenje o tržišnim učincima koji bi mogli nastupiti provedbom predmetne koncentracije, ali obavještava Agenciju da je u 2007. godini u Republici Hrvatskoj djelovalo ukupno 36 proizvođača stočne hrane.

Na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza stočne hrane u 2007. godini su u sastavu koncerna Agrokor poslovala četiri proizvođača stočne hrane. To su: Agroprerada d.d., Belje, Krma d.d. Vinkovci i PIK Vinkovci d.d.

S ciljem prikupljanja što iscrpnijih podataka o tržištu proizvodnje i uvoza stočne hrane Agencija je, 28. listopada 2009., uputila dopise najvećim proizvođačima stočne hrane u Republici Hrvatskoj.

Raspoloživi podaci o strukturi mjerodavnog tržišta stočne hrane s obzirom na količine ukupno proizvedene i uvezene stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske u mjerodavnoj 2007. godini, prikazani su u tablici 12.

Tablica 12. Struktura mjerodavnog tržišta proizvodnje i uvoza stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske u 2007. godini,
p r i j e provedbe koncentracije

![](dodatni/409234.jpg)

Izvor: podnesak podnositelja prijave od 24. ožujka 2009., dopisi Carinske uprave od 19. ožujka 2009.,

HGK od 24. travnja 2009. i podnesci poduzetnika, proizvođača stočne hrane

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U 2007. godini je na mjerodavnom tržištu stočne hrane u Republici Hrvatskoj djelovalo 36 proizvođača stočne hrane.

Od ukupne količine stočne hrane, u Republici Hrvatskoj je u 2007. godini proizvedeno […] tona, a uvezeno […] tona stočne hrane.

Agrokor, kao sudionik predmetne koncentracije na tržištu stočne hrane djeluje putem svojih povezanih društava Agroprerade d.d., Belja, Krme d.d. Vinkovci i PIK Vinkovci d.d.

Iz tablice 12. je razvidno da zajednički količinski tržišni udjel svih društava koncerna Agrokor na tom mjerodavnom tržištu u 2007. godini iznosi [20-30] posto. Provedbom koncentracije njegov bi se tržišni udjel povećao za tržišni udjel Mlinara ([0-5] posto) i iznosio bi ukupno [20-30] posto, te je nesporno da, provedbom koncentracije, Agrokor ne bi postao vodeći poduzetnik na ovom mjerodavnom tržištu, budući da bi Koka d.d. iz Varaždina s tržišnim udjelom od [20-30] posto zadržala liderski položaj na tom tržištu.

Podnositelj prijave, u podnescima od 24. ožujka 2009., 14. kolovoza 2009. i 2. listopada 2009., navodi kako 70 posto kapaciteta za proizvodnju stočne hrane u Republici Hrvatskoj drže tri poduzetnika: Agrokor, Vindija i Žito. Osim toga, navodi da se proizvodnja stočne hrane u Republici Hrvatskoj odvija pretežno u zatvorenim ciklusima, te da je upravo to glavno obilježje toga mjerodavnoga tržišta. Naime, veliki proizvođači stočne hrane koji se istovremeno bave uzgojem stoke i proizvodnjom mesa i mesnih prerađevina, u pravilu imaju vlastite tvornice stočne hrane, te veći dio stočne hrane proizvode za vlastite potrebe, a tek manji dio plasiraju na tržište. Tako je Agrokor za vlastite potrebe koristio 78 posto stočne hrane iz vlastite proizvodnje, Vindija – Koka 90 posto, Žito 70 posto i Perutnina Ptuj – Pipo čak 98 posto.

Agrokor je, u podnesku od 14. kolovoza 2009., također, naveo da proizvodnja stočne hrane u zatvorenim ciklusima, odnosno za vlastite potrebe, omogućava bolje planiranje potreba i kontrolu svih faza u proizvodnji svježeg mesa, osiguranje kvalitete i dovoljnih količina stočne hrane za uzgoj stoke, peradi i ostalih životinja (kontinuirana nabava stočne hrane) i kontrolu troškova. Proizvođači mesa nabavom stočne hrane iz vlastitih tvornica i s iskoristivošću »inputa« i sirovina određuju povoljnije (konkurentnije) cijene mesa za potrošače. Za razliku od najvećih proizvođača stočne hrane koji uglavnom proizvode za vlastite potrebe, ostali proizvođači stočne hrane, poduzetnici PPK Valpovo, Fanon d.o.o. i Tvornica stočne hrane Čakovec stočnu hranu prodaju isključivo ostalim kupcima. Prema procjeni podnositelja prijave, iz podneska od 14. kolovoza 2009., zajednički tržišni udjel navedena tri poduzetnika na tržištu proizvodnje i uvoza stočne hrane iznosi oko 11,5 posto. Agrokor je, osim toga, naveo da je mogućnost nabave stočne hrane iz uvoza potpuno otvorena.

Uvoz stočne hrane je u 2007. godini u ukupnoj strukturi tržišta stočne hrane u Republici Hrvatskoj iznosio [0-5] posto.

Dakle, iz iznijetih podataka i analiza tržišta stočne hrane proizlazi da »veliki« proizvođači na tržištu Republike Hrvatske većinu proizvodnje stočne hrane koriste za vlastite potrebe. Riječ je, u pravilu, o vertikalno integriranim sustavima koji se bave i uzgojem stoke i peradi i proizvodnjom mesa i mesnih prerađevina. Međutim, time značajnije ne ograničavaju ponudu stočne hrane na tržištu. Naime, i ti „veliki« proizvođači stočne hrane, ovisno o vlastitim potrebama i tržišnim uvjetima, u pravilu, dio proizvodnje prodaju na tržištu. Osim toga, na tom tržištu djeluje i značajan broj poduzetnika koji svoju proizvodnju stočne hrane u cijelosti ili u značajnom dijelu plasiraju na tržište. Pritom valja imati na umu da se dio potreba podmiruje iz uvoza.

Na temelju provedene ekonomske analize može se zaključiti da se provedbom predmetne koncentracije ne predviđaju negativni učinci na tržišno natjecanje na tržištu stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske. Naime, postkoncentracijski tržišni udjel koncerna Agrokor se, na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza stočne hrane na teritoriju Republike Hrvatske, s [20-30] posto neznatno povećava za tržišni udjel Mlinara od [0-5] posto te iznosi ukupno [20-30] posto. Time Agrokor neće preuzeti čak niti vodeće mjesto po veličini tržišnog udjela. Provedbom koncentracije neće se promijeniti niti dosadašnji omjer proizvodnje stočne hrane za vlastite potrebe i za tržište, pa stoga provedba koncentracije neće ugroziti opskrbu tržišta Republike Hrvatske stočnom hranom. Osim toga, tržište opskrbe stočnom hranom otvoreno je tržište, bez zakonskih i drugih prepreke pristupa, kako za proizvođače, tako i za distributere odnosno uvoznike.

6. O izmijenjenim okolnostima u postupku

Poduzetnik Agrokor je 19. lipnja 2009. dostavio podnesak kojim obavještava Agenciju da su nastupile izmijenjene okolnosti koje bi mogle biti od značaja za odluku Agencije u ocjeni koncentracije poduzetnika Agrokor/Mlinar. U rečenom podnesku, Agrokor navodi sljedeće činjenice:

(I) Moslavka-pekarstvo je pripojen Mlinaru, temeljem Ugovora o pripajanju društva Moslavka- pekarstvo d.o.o., od 20. svibnja 2009.

(II) Mlinar je svoje dionice u Žitnjaku prodao Konzumu.

(III) Mlinar je svoje dionice u Moslavki prodao Belju.

(IV) Mlinar je svoje udjele u Tvornici stočne hrane Popovača prodao Belju.

(V) Mlinar je svoje udjele u Moslavka-ratarstvu prodao Belju.

(VI) Agrokor je svoje dionice u Mlinaru prodao poduzetniku Pekara Kruna d.o.o., sa sjedištem u Osijeku, Martina Divalta 324 (u daljnjem tekstu: Pekara Kruna), temeljem Ugovora o prodaji i prijenosu dionica dioničkog društva Mlinar d.d., sklopljenog 17. lipnja 2009. između Agrokora i Pekare Kruna.

Vijeće je rečenu obavijest Agrokora o izmijenjenim okolnostima vezanim uz predmetnu koncentraciju i dostavljene ugovore razmatralo na 18. sjednici, održanoj 30. lipnja 2009. Zaključak je Vijeća s rečene sjednice da su nastupile bitno izmijenjene okolnosti, te je stoga, za donošenje odluke u ovom predmetu potrebno prikupiti dodatne podatke i dokumentaciju, i provesti dodatne ekonomske i pravne analize.

Vijeće je zaključilo da se prodajom udjela i dionica povezanih društava Mlinara povezanim društvima Agrokora, a zatim i prodaja samog društva Mlinar trećem poduzetniku, koji nije sudionik predmetne koncentracije (Pekara Kruna), značajno promijenila struktura i obujam prvobitne koncentracije Agrokor/Mlinar. Stoga je Vijeće zauzelo stav da je zbog opisanih izmijenjenih okolnosti bespredmetno nastaviti s ocjenom koncentracije poduzetnika Agrokor/Mlinar u obliku i obujmu iz prijave od 8. siječnja 2009., već da je u nastavku postupka potrebno i razmotriti učinke koncentracije u svjetlu izmijenjenih činjenica i okolnosti.

U skladu s tim, Agencija je, zaključkom klase: UP/I 030-02/2008-02/44, urbroja: 580-02-09-65-125, od 30. lipnja 2009., naložila Agrokoru dostavu očitovanja, podataka i dokumentacije radi stjecanja potpunog uvida u stanje o mjerodavnim tržištima, detaljno obrazloženje prednosti odnosno stvaranja pogodnosti koje proizlaze iz koncentracije Agrokora i nekih dijelova poduzetnika Mlinara (Žitnjak, Moslavka, Moslavka-ratarstvo i Tvornica stočne hrane Popovača). Zaključkom je određeno da njegovim donošenjem prestaju teći rokovi iz zaključka Agencije, klase: UP/I: 030-02/2008-02/44, urbroja: 580-02-09-65-113, od 23. travnja 2009. godine.

7. Ocjena koncentracije nakon nastupanja izmijenjenih okolnosti

Agrokorova prodaja udjela i dionica povezanih društava Mlinara povezanim društvima Agrokora, a zatim i prodaja samog društva Mlinar trećem poduzetniku, koji nije sudionik predmetne koncentracije (Pekara Kruna), značajno je promijenila strukturu i obujam prvobitne koncentracije Agrokor/Mlinar. Stoga je u nastavku postupka bilo potrebno ocijeniti učinke ove, po obujmu značajno izmijenjene koncentracije na pojedina mjerodavna tržišta.

Kao što je već opisano, Agrokor tijekom trajanja postupka ocjene koncentracije Agrokor/Mlinar, prije nego što je Agencija donijela konačno rješenje u tom predmetu, samoinicijativno smanjuje opseg koncentracije u odnosu na prvobitnu prijavu. Time Agrokor bez izravne intervencije Agencije, smanjuje ili potpuno uklanja najznačajnije moguće negativne učinke te koncentracije na tržišno natjecanje koje je Agencija utvrdila u postupku.

Tako Agrokor u 2008. godini smanjuje ukupan broj svojih malih prodavaonica u Zagrebu za tri prodajna mjesta (sa 109 na 106 prodajnih mjesta).

Nadalje, Agrokor zajedno s Mlinarom prodaje i 26 prodavaonica i 2 samoposluge na području Grada Zagreba. Na taj se način njegov tržišni udjel u odnosu na prvobitno prijavljenu koncentraciju na tržištu grada Zagreba smanjuje za dodatnih [0-5] posto. Uz navedenih 28 prodajnih mjesta na području Grada Zagreba, Agrokor prodaje i dodatnih 25 prodajnih mjesta mješovitom robom na području Zagrebačke, Koprivničko-križevačke, Bjelovarsko-bilogorske, Zadarske i Splitsko-dalmatinske županije.

Osim toga, Agrokor tijekom 2009. zatvara 10 prodavaonica Moslavke na području Sisačko-moslavačke i jednu prodavaonicu Moslavke na području Požeško-slavonske županije.

Tijekom 2009. godine Agrokor smanjuje broj prodavaonica Žitnjaka na području Grada Zagreba za 10 prodajnih mjesta. Od toga broja, 8 malih prodavaonica zatvara kao nerentabilne, a jednu samoposlugu i jedan supermarket daje u zakup Mlinaru.

Iz navedenog je razvidno da je samoinicijativnim smanjivanjem opsega prvobitno prijavljene koncentracije Agrokor svoj tržišni udjel na tržištu trgovine na malo mješovitom robom pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na teritoriju Republike Hrvatske u mjerodavnoj 2007., i bez intervencije Agencije, izravno smanjio za udjele Mlinara ([0-5] posto) i Moslavke ([0-5] posto), čemu treba dodati i tržišni udjel od [0-5] posto koje je ostvarivalo 10 prodavaonica Žitnjaka koje su zatvorene ili dane u zakup, te pad prihoda preostalih Žitnjakovih prodavaonica u 2008. godini. Na taj je način Agrokor samostalno smanjio prvobitni opseg koncentracije za najmanje [0-5] posto.

Na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba, postkoncentracijski tržišni udjel Agrokora, prema kriteriju ukupno ostvarenog prihoda, nakon prodaje 28 prodavaonica Mlinara i zatvaranja 10 prodavaonica Žitnjaka, smanjuje se za oko 3 posto u odnosu na prvobitnu prijavljenu koncentraciju. Time tržišni udjel Agrokora na tom tržištu iznosi [50-60] posto. Tržišni udjel prema kriteriju veličine prodajnog prostora, s obzirom na broj prodanih, iznajmljenih ili zatvorenih prodavaonica, još je manji i iznosi [30-40] posto.

Prema navodima iz podneska od 14. kolovoza 2009., Agrokor planira ulagati u razvoj i unaprjeđenje poslovanja malih prodavaonica i samoposluga Žitnjaka i njihovo uključivanje u maloprodajnu mrežu Konzuma. Međutim, prije početka ulaganja potrebno je za svaki preuzeti prostor utvrditi je li ulaganje isplativo, naročito s obzirom na činjenicu jesu li vlasnici prostora voljni pristati na izmjene i slično. U svakom slučaju, Agrokor namjerava odabrane prodavaonice Žitnjaka opremiti novim rashladnim uređajima te ih uključiti u svoj suvremeni informatički sustav. Osim toga, Agrokor planira poboljšati uslugu za potrošače. To će postići svakodnevnom opskrbom svježim i zdravstveno ispravnim asortimanom, uvođenjem »loyality« programa, stalnim akcijskim prodajama i slično.

Tržište trgovine na malo mješovitom robom u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba dinamično je tržište, otvoreno za pristup novih tržišnih takmaca. Pravne analize koje je provela Agencija pokazuju da ne postoje pravne ili faktične zapreke pristupu tom tržištu. Navedeno je tržište vrlo dobro strukturirano po broju konkurenata, kao i po broju i veličini prodajnih mjesta, budući da su zastupljeni svi formati prodavaonica (male prodavaonice, samoposluge, supermarketi i hipermarketi). Tako je na tom tržištu u mjerodavnoj 2007. godini djelovalo više od 1000 poduzetnika s oko 1400 prodajnih mjesta.

Prikupljeni podaci i analize koje je provela Agencija pokazuju da će se nastaviti trend smanjivanja tržišnih udjela malih prodavaonica, naročito onih koje vode obrtnici, uz istovremeni trend izgradnje novih prodavaonica velikih formata i daljnje konsolidacije poduzetnika na tržištu maloprodaje mješovite robe.

Međutim, uzimajući u obzir naprijed opisanu strukturu tržišta trgovine na malo mješovitom robom u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba, s obzirom na broj konkurenata, s obzirom na ostvarene tržišne udjele i ukupna obilježja toga tržišta, te s obzirom na činjenicu da je Agrokor nakon prodaje Mlinara u 2009. godini zatvorio dodatnih osam prodavaonica i jednu samoposlugu Žitnjaka, može se zaključiti da provedba predmetne koncentracije neće proizvesti značajne negativne učinke na tržišno natjecanje u maloprodajnoj djelatnosti na području Grada Zagreba.

Isti se zaključak odnosi i na tržište maloprodaje mješovite robe na teritoriju Republike Hrvatske na kojem će tržišni udjel Agrokora nakon samoinicijativnog smanjivanja opsega koncentracije iznositi [20-30] posto.

7.1. Usmena rasprava

Dana 18. prosinca 2009., sukladno članku 54. stavku 2. ZZTN-a i članku 149. ZoUP-a, održana je usmena rasprava na kojoj su sudjelovali predstavnici Agrokora.

Na usmenoj su raspravi predstavnici sudionika koncentracije izjavili da ostaju pri svim navodima i očitovanjima dostavljenim tijekom predmetnog upravnog postupka.

Od novih činjenica su predstavnici podnositelja prijave istaknuli da je poslovanje Žitnjaka u posljednje vrijeme opadalo, te bi samostalan opstanak tog poduzetnika na tržištu bio upitan. Izjavili su, također, da je namjera Agrokora smanjiti trend otpuštanja radnika u Žitnjaku.

Predstavnici podnositelja prijave su naglasili da će ulaganje u informatičku opremu, u distribuciju proizvoda, u uređenje prodavaonica, uvođenje »loyaliti« programa i drugih pogodnosti za potrošače, znatno pridonijeti razvoju tog poduzetnika što će u konačnici rezultirati pogodnostima za potrošače.

8. Ocjena dopuštenosti koncentracije

Vijeće je, na 31. sjednici održanoj 29. prosinca 2009., u skladu s ovlastima iz članka 34. i članka 35. stavka 1. točke 2. i 5. ZZTN-a, razmatralo predmetnu koncentraciju poduzetnika čija je ocjena obuhvaćala dvije faze. Prva faza obuhvaća stjecanje kontrole Agrokora nad Mlinarom.

Druga faza obuhvaća dekompoziciju prvobitno prijavljene koncentracije poduzetnika Agrokor/Mlinar do koje je došlo tijekom postupka njene ocjene. U toj je fazi Agrokor bez formalne intervencije Agencije samoinicijativno smanjio opseg prvobitne koncentracije. To je učinio na način da je tri društva-kćeri Mlinara koja je stekao predmetnom koncentracijom prenio na dva vlastita društva-kćeri, a nakon toga je samog poduzetnika Mlinara prodao trećem poduzetniku. Konkretno, kontrolu nad Žitnjakom prenio je Konzumu, dok je kontrolu nad Moslavkom, Moslavkom-ratarstvo i Tvornicom stočne hrane Popovača prenio Belju.

Vijeće je moguće prednosti i učinke predmetne koncentracije na tržišno natjecanje razmatralo na 114. sjednici održanoj 2. listopada 2008., na 7. sjednici održanoj 29. siječnja 2009., na 10. sjednici održanoj 11. ožujka 2009., na 13. sjednici održanoj 23. travnja 2009., na 18. sjednici održanoj 30. lipnja 2009., na 19. sjednici održanoj 16. srpnja 2009. i na 26. sjednici održanoj 3. studenoga 2009.

Vijeće je razmatralo prednosti i učinke koncentracije na svim utvrđenim mjerodavnim tržištima uzimajući u obzir kriterije iz članka 25. stavka 2. ZZTN-a i članka 19. Uredbe o koncentracijama, a naročito: strukturu mjerodavnih tržišta s obzirom na postojeće i moguće buduće konkurente, moguće zapreke za pristup mjerodavnim tržištima, mogućnosti opskrbe tržišta te ekonomske i pravne uvjete potrebne za pristup ili izlazak s mjerodavnih tržišta.

Pri donošenju odluke, Vijeće je, u smislu članka 25. stavka 3. ZZTN-a, ocijenilo sva očitovanja stranaka i njihovih konkurenta, sva saznanja, isprave i dokaze, te rezultat usmene rasprave, kao i ekonomsku i pravnu analizu koju je provela stručna služba Agencije.

Nakon što su zbog naprijed detaljno opisanog Agrokorovog smanjivanja opsega i značajne promjene strukture prvobitno prijavljene koncentracije nastupile izmijenjene okolnosti u postupku, Agencija je kao jedino mjerodavno tržište na kojem bi provedba koncentracije mogla imati značajne učinke utvrdila tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba.

Na tom mjerodavnom tržištu Agrokor je putem povezanog društva Konzuma u 2007. godini ostvarivao tržišni udjel od [40-50] posto. U slučaju da je prvobitno prijavljena koncentracija provedena, tržišni udjel Agrokora bi stjecanjem Mlinara i njegovog povezanog društva Žitnjak na tom mjerodavnom tržištu porastao za [5-10] posto i iznosio ukupno [50-60] posto.

Međutim, s obzirom na naprijed opisane izmijenjene okolnosti, prodaju Mlinara i njegovih 28 prodavaonica, zatvaranje i davanje u zakup 10 Žitnjakovih prodavaonica te značajan pad tržišnog udjela kojeg je ostvarivao Žitnjak, navedeni tržišni udjel Agrokora na mjerodavnom tržištu maloprodaje mješovite robe na području Grada Zagreba od [50-60] posto, Agrokor je faktično smanjio za najmanje [0-5] posto, odnosno za tržišni udjel Mlinara od [0-5] posto i tržišni udjel Žitnjaka koji je smanjen za [0-5] posto. Tako bi se provedbom predmetne koncentracije tržišni udjel Agrokora na mjerodavnom tržištu maloprodaje mješovite robe u malim prodavaonicama i samoposlugama na području Grada Zagreba povećao za [0-5] posto i u konačnici iznosio [50-60] posto.

Vijeće je pritom uzelo u obzir i činjenicu da naprijed navedeni podaci o tržišnim udjelima trebaju biti uzeti u obzir s određenom rezervom. Naime, na tom tržištu je u 2007. godini djelovalo i 955 obrtnika o čijem tržišnom udjelu nema službenih podataka. Kako se njihov zajednički tržišni udjel prema različitim izvorima procjenjuje na 4 do 7 posto, to bi moglo na određeni način izmijeniti rezultate analize o strukturi mjerodavnog tržišta.

Vijeće je, pri ocjeni koncentracije, unatoč navedenim tržišnim udjelima Konzuma, nakon provedbe koncentracije, uzelo u obzir da je predmetno tržište relativno dobro segmentirano te relativno dobro strukturirano po broju tržišnih konkurenta na području Grada Zagreba.

Vijeće je uzelo u obzir i činjenicu da je bitna značajka hrvatskog tržišta na malo mješovitom robom, kako na nacionalnoj tako i na regionalnoj i lokalnoj razini, konsolidacija i okrupnjavanje. Dakle, osnovna karakteristika nije ulazak novih tržišnih konkurenta već upravo spajanje i preuzimanje postojećih konkurenta, odnosno strateško povezivanje. Naime, proteklih nekoliko godina karakterizira uglavnom otvaranje novih trgovačkih centara i širenje maloprodajne mreže već postojećih konkurenta na tržištu, ili akvizicija kojima poduzetnici koji djeluju na tom tržištu preuzimaju svoje konkurente. Sve su prisutniji i procesi udruživanja trgovaca na malo. Cilj toga je stvaranje zajedničkog sustava nabave. S druge strane, prisutni su i procesi povezivanja proizvođača i dobavljača mješovite robe i trgovaca na malo kroz prodaju privatnih robnih marki proizvoda.

Riječ je, dakle, o razdoblju restrukturiranja tog tržišta, koje je uslijedilo nakon razdoblja otvaranja i liberalizacije tržišta. Takav se trend može očekivati i u budućnosti, naročito kao posljedica globalne gospodarske i financijske krize.

Prema karakteru tržišta trgovine na malo mješovitom robom u Republici Hrvatskoj, prepreke odnosno troškovi pristupa novih poduzetnika tom tržištu nisu takvi da bi obeshrabrivali potencijalne tržišne konkurente. Navedeno tržište je izrazito dinamično uz odsustvo zapreka pristupa tržištu. Na to je značajno utjecala i promjena navika potrošača. Naime, potrošač je zbog razvoja novih informatičkih tehnologija sve bolje informiran kako o kvaliteti, svojstvima i cijenama proizvoda koje nude različiti maloprodajni lanci, tako i o novim proizvodima. Uz to je velik dio potrošača postao mobilniji što mu omogućava odlazak u onu prodavaonicu za koju smatra da mu nudi proizvode pod najpovoljnijim uvjetima, kako po cijeni tako i po kvaliteti. Pritom veliku ulogu ima i kvaliteta usluge, jer je većina kupaca, zbog svoje informiranosti i mobilnosti, postala daleko svjesnija svoje snage i važnosti nego ranije. Isto tako, maloprodajom mješovite robe se u značajnijoj mjeri počinju baviti i benzinske postaje, proširujući svoj asortiman na sve veći broj prehrambenih artikala.

Sve to imalo je za posljedicu da su neki, naročito manji poduzetnici, zbog kompetitivnih pritisaka snažne konkurencije, nestali s tržišta. Kako obrtnici uglavnom djeluju na tržištu prodavaonica manjih formata, Vijeće je pri ocjeni koncentracije uzelo u obzir i činjenicu da je Agrokor najavio ulaganja u modernizaciju i uvođenje novih tehnologija u preuzete prodavaonice, kao i činjenicu da Agrokor, za razliku od većine svojih konkurenata, razvija mrežu manjih formata prodavaonica, tzv. prodavaonica »u susjedstvu». Takva politika svakako je u interesu manje mobilnih potrošača, primjerice starijih osoba, slabije pokretnih osoba i osoba koje nemaju vlastiti prijevoz. Vijeće je imalo na umu i činjenicu da će uvođenje svakodnevne opskrbe svježih i zdravstveno ispravnih proizvoda, uvođenje »loyaliti« programa i akcijske prodaje imati značajan pozitivni učinak na interese potrošača.

Vijeće smatra da je zbog segmenta potrošača koji su manje mobilni, primjerice, starije populacije, naročito u gradskim središtima i u rubnim dijelovima gradova, pozitivno što Agrokor predmetnom koncentracijom namjerava održati i unaprijediti dio koncentracijom preuzetih malih prodavaonica.

Pri donošenju odluke Vijeće je, također, vodilo računa i o činjenici koja proizlazi iz provedenih analiza, a koja ukazuje da se može razumno pretpostaviti kako provedba predmetne koncentracije neće za posljedicu imati ni jednostrane niti koordinirane učinke.

Jednostrani učinci provedbe koncentracije značili bi da nakon provedbe koncentracije kojom se stvara ili jača postojeći vladajući položaj, njeni sudionici mogu donijeti odluke o povećanju cijena svojih proizvoda, neovisno o predviđanjima ili očekivanjima da će isto odmah učiniti i njihovi konkurenti. Takvo je jednostrano donošenje odluka o povećanju cijena, manje vjerojatno na tržištima na kojima postoji visok stupanj zamjenjivosti između proizvoda sudionika koncentracije i proizvoda njihovih konkurenata. Stoga na mjerodavnim tržištima na kojima postoji veliki broj konkurenata i visok stupanj zamjenjivosti proizvoda nastupanje opisanih jednostranih učinaka nije vjerojatno. Naime, bitna je značajka tržišta maloprodaje mješovite robe u Republici Hrvatskoj, kako na nacionalnoj razini tako i na regionalnoj i lokalnoj razini (uključujući i tržište Grada Zagreba), upravo postojanje velikog broja konkurenata. U tom je smislu Vijeće cijenilo i navode iz očitovanja podnositelja prijave kako provedba predmetne koncentracije neće za posljedicu imati porast cijena. Razlog tomu je pritisak potrošača koji imaju širok izbor kupnje u prodavaonicama velikog broja tržišnih takmaca, širokoj ponudi artikala pod raznim privatnim robnim markama trgovaca, akcijskima prodajama i slično. Naime, nesporno je da ostali trgovci na malo vrše tržišni pritisak na Agrokor. Budući da na mjerodavnom tržištu postoji veliki broj konkurenata, odnosno visok stupanj zamjenjivosti između proizvoda različitih poduzetnika, može se razumno pretpostaviti da Agrokor ne može jednostrano povećati cijene svojih usluga, jer bi to značilo mogućnost prelaska potrošača drugom poduzetniku.

Isti razlozi govore u prilog zaključku da nije vjerojatno da bi provedba predmetne koncentracije imala za posljedicu koordinirane učinke. Naime, zbog velikog broja konkurenata različite tržišne snage, zbog širokog asortimana proizvoda različitih proizvođača i dobavljača i snažnog tržišnog natjecanja između poduzetnika na tom tržištu uvjetovanog pritiskom kupaca i potrošača, nije vjerojatno da bi provedbom koncentracije moglo doći do usklađenog djelovanja konkurenata na tom tržištu, prvenstveno u smislu utvrđivanja jedinstvenih cijena.

Na temelju svih utvrđenih činjenica, isprava, saznanja, dokaza, očitovanja i izjava sudionika koncentracije, na temelju rezultata usmene rasprave, te pravne i ekonomske analize koju je provela Agencija, vodeći računa o svim konkretnim činjeničnim, pravnim i gospodarskim okolnostima, Vijeće je zaključilo da je provedba predmetne koncentracije dovela do porasta tržišnog udjela sudionika koncentracije, ali ne na način kojim bi se značajno sprječavalo, ograničavalo ili narušavalo tržišno natjecanje niti na jednom od utvrđenih mjerodavnih tržišta.

Stoga je Vijeće, na 31. sjednici održanoj 29. prosinca 2009., donijelo odluku da se predmetna koncentracija poduzetnika ocijeni dopuštenom u smislu članka 26. stavka 3. točke 1. ZZTN-a.

Slijedom toga odlučeno je kao u točki I. izreke ovoga rješenja.

Rješenje Agencije o ocjeni dopuštenosti koncentracije podliježe naplati upravnih pristojbi, sukladno odredbi članka 2. stavak 1. Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 8/96, 77/96, 95/97, 131/97, 68/98, 66/99, 145/99, 30/00, 116/00, 163/03, 17/04, 110/04, 141/04, 150/05, 153/05, 129/06, 117/07, 25/08 i 60/08; dalje: Zakon o upravnim pristojbama), te članka 2. točka 2. i članka 3. točka 5. Uredbe o izmjenama Tarife upravnih pristojbi iz Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 141/04; dalje: Uredba o izmjeni tarife Zakona o upravnim pristojbama).

Upravna pristojba u iznosu od 10.000,00 kuna za prijavu za ocjenu dopuštenosti koncentracije poduzetnika iz članka 22. stavka 1. ZZTN-a, naplaćuje se sukladno članku 2. točka 2., odnosno tarifnom broju 106. točka 2. Uredbe o izmjeni tarife Zakona o upravnim pristojbama.

Dokaz o uplati upravne pristojbe u iznosu od 10.000,00 kuna poduzetnik Agrokor dostavio je Agenciji 6. kolovoza 2008. godine.

Upravna pristojba u iznosu od 150.000,00 kuna za rješenje o ocjeni dopuštenosti koncentracije poduzetnika iz članka 26. stavka 3. ZZTN-a (druga razina), naplaćuje se sukladno članku 3. točka 5., odnosno tarifnom broju 107. točka 5. Uredbe o izmjeni tarife Zakona o upravnim pristojbama.

Navedeni iznos uplaćuje se u roku od osam (8) dana od dana dostave ovog rješenja posebnom uplatnicom u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske na račun broj: 1001005-1863000160, u »poziv na broj odobrenja« upisati u pretpolje model »24«, a u polje podatak prvi: 5002- (navesti matični broj subjekta).

Sukladno odredbi članka 16. stavka 4. Zakona o upravnim pristojbama, nakon izvršene uplate obveznik uplate je dužan presliku posebne uplatnice, kao dokaz o obavljenoj uplati upravne pristojbe, žurno, a najkasnije u roku od osam (8) dana, dostaviti Agenciji s pozivom na poslovni broj klasa: UP/I-030-02/2008-02/44.

Ukoliko obveznik uplate upravne pristojbe ne izvrši uplatu upravne pristojbe Agencija će, protekom roka, od nadležne Porezne uprave, sukladno članku 10. stavka 2. Zakona o upravnim pristojbama, zatražiti prisilnu naplatu upravne pristojbe.

Slijedom navedenoga, odlučeno je kao u točki II. izreke ovoga rješenja.

Sukladno odredbi članka 59. stavka 1. ZZTN-a, a u svezi s člankom 57. točkom 4. ZZTN-a, ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Slijedom navedenoga, odlučeno je kao u točki III. izreke ovoga rješenja Vijeća.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje je konačno u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja nije dopuštena žalba, ali nezadovoljna stranka može, sukladno članku 58. ZZTN-a, pokrenuti upravni spor kod Upravnog suda Republike Hrvatske, u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog rješenja.

Klasa: UP/I-030-02/2008-02/44

Urbroj: 580-02-09-65-172

Zagreb, 29. prosinca 2009.

Zamjenik predsjednice
Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja
Mladen Cerovac, mag. iur., v. r.

[[1](#footnote-29081-1-backlink)]Napomena:

Sukladno članku 51. ZZTN-a, podaci koji predstavljaju službenu tajnu izuzeti su od objavljivanja te su u tekstu navedeni podaci označeni [...], odnosno koriste se skraćenice naziva te postoci i podaci u rasponu.

Rješenje, NN 66/2010-2059