## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/2012-02/017 od 1. veljače 2013.

### NN 32/2013 (15.3.2013.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/2012-02/017 od 1. veljače 2013.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

577

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, sukladno članku 13. stavka 4. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11), na temelju zahtjeva Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture za odobrenje državnog jamstva poduzetniku HŽ Infrastruktura d.o.o. radi financiranje likvidnosti odnosno obrtnih sredstava, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Mladen Cerovac, mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća, te članovi Vijeća Vesna Patrlj, dipl. iur., Milivoj Maršić, dipl. oec. i dr. sc. Mirna Pavletić-Župić, sa 129. sjednice, održane 1. veljače 2013., donosi

RJEŠENJE

I. Utvrđuje se da se državno jamstvo sadržano u nacrtu prijedloga Odluke Vlade Republike Hrvatske o davanju državnog jamstva u korist OTP banke d.d., za kreditno zaduženje društva HŽ Infrastruktura d.o.o., radi financiranja likvidnosti odnosno obrtnih sredstava, u iznosu od 170.000.000 kuna, ne odnosi na državnu potporu u smislu Zakona o državnim potporama.

II. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. ZAPRIMANJE PRIJEDLOGA

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je 5. prosinca 2012., zahtjev od Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture (dalje: Ministarstvo), kojim je zatraženo odobrenje državnog jamstva sadržanog u nacrtu prijedloga Odluke Vlade Republike Hrvatske o davanju državnog jamstva u korist OTP banke d.d., za kreditno zaduženje društva HŽ Infrastruktura d.o.o., radi financiranja likvidnosti odnosno obrtnih sredstava(dalje: prijedlog Odluke Vlade RH o davanju državnog jamstva), u iznosu od 170.000.000 kuna.

U privitku navedenog prijedloga priložena je sljedeća dokumentacija: prijedlog Odluke Vlade RH o davanju državnog jamstva, Nacrt prijedloga Odluke Vlade RH o davanju suglasnosti društvu HŽ Infrastruktura d.o.o., za kreditno zaduženje kod OTP banke d.d., radi financiranja likvidnosti odnosno obrtnih sredstava, preslika Odluke Uprave HŽ Infrastrukture d.o.o. od 18. listopada 2012., broj: UI-39-14/12, preslika Odluke Uprave HŽ Infrastrukture d.o.o. o odabiru OTP banke kao najpovoljnijeg ponuditelja od 26. rujna 2012., broj: 3-222/12-8, preslika Ponude OTP banke d.d. Zadar, broj: 0150351, od 20. rujna 2012., preslika Odluke Nadzornog odbora HŽ Infrastrukture d.o.o., broj: NO-10-1/12 od 23. listopada 2012., te Račun dobiti i gubitka HŽ Infrastrukture d.o.o. za I. – VI. 2012.

Zahtjev je podnesen sukladno članku 11. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11; dalje: ZDP), iz kojeg proizlazi da je Ministarstvo prije upućivanja prijedloga akta koji sadrži državne potpore na usvajanje Vladi RH dužno dostaviti takav prijedlog Agenciji na odobrenje.

Također, Agenciji su 19. prosinca 2012. te 24. siječnja 2013. dostavljena dodatna očitovanja Ministarstva za poduzetnika HŽ Infrastruktura d.o.o. u kojima je detaljnije obrazložena namjena korištenja kredita u iznosu od 170.000.000 kuna.

2. PRIMIJENJENI PROPISI

Agencija je u postupku primijenila ZDP i Uredbu o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/06; dalje: Uredba).

Uredba u članku 2. propisuje da se sadržaj sukladnosti potpora temelji na pravilima koja proizlaze iz članka 70. Sporazuma o stabilizaciju i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europskih zajednica i njihovih država članica (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 14/01, 14/02, 1/05, 7/05 i 9/05; dalje: SSP).

Sukladno članku 3. i 4. Uredbe, temeljem odluke Vlade Republike Hrvatske (dalje: Vlada RH), u »Narodnim novinama« objavljuju se tekstovi pravila o državnim potporama koja proizlaze iz SSP-a i odredbe o načinu provedbe pravila. Stoga je, u konkretnom slučaju Agencija u provedbi postupka primijenila Odluku o izmjeni i dopunama Odluke o objavljivanju pravila o potpori u prometu (»Narodne novine«, broj 31/10; dalje: Odluka o potpori u prometu) koja sadrži Smjernice Zajednice o državnim potporama poduzetnicima u željezničkom prometu (SL C 184, 22. 7. 2008., str. 13 – 31, dalje: Smjernice Zajednice) i Odluku o objavljivanju pravila o državnoj potpori u obliku jamstva (»Narodne novine«, broj 39/09).

Sukladno članku 7. ZDP-a, Agencija je u postupku primijenila Zakon o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 47/09), koji se uz ZDP primjenjuje na postupak odobravanja državnih potpora, nadzora provedbe državne potpore, odnosno povrata državne potpore koja je dodijeljena protivno propisima.

Agencija je izvršila uvid u Zakon o željeznici (»Narodne novine« broj 123/03, 194/03, 30/04, 79/07 i 75/09) i Zakon o podjeli trgovačkog društva HŽ – Hrvatske željeznice d.o.o. (»Narodne novine« broj 153/05 i 57/12).

3. UTVRĐIVANJE ČINJENICA

3.1. Opis poduzetnika

Poduzetnik HŽ Infrastruktura d.o.o. upisan je u registru Trgovačkog suda u Zagrebu, s matičnim brojem subjekta upisa 080590485, OIB: 39901919995, sa sjedištem u Zagrebu, Mihanovićeva 12. Poduzetnik je u stopostotnom vlasništvu Republike Hrvatske (dalje: RH), a temeljni kapital iznosi 224.188.000,00 kuna.

Društvo HŽ Hrvatske željeznice d.o.o. je na temelju Zakona o podjeli Trgovačkog društva HŽ Hrvatske željeznice d.o.o. i Odluke Vlade RH o osnivanju trgovačkih društava od 29. prosinca 2006., podijeljeno, te su osnovana nova društva s ograničenom odgovornošću: HŽ Infrastruktura d.o.o., HŽ Cargo d.o.o., HŽ Putnički prijevoz d.o.o., HŽ Vuča vlakova d.o.o.. Osnivač i jedini član je RH). Dana 16. listopada 2007. Odlukom Vlade RH preneseni su udjeli koje RH ima u navedenim društvima na HŽ Holding d.o.o.

Predmet poslovanja HŽ Infrastrukture d.o.o. jesu: upravljanje željezničkom infrastrukturom, organiziranje i reguliranje željezničkog prijevoza, održavanje i osuvremenjivanje željezničke infrastrukture, njenu zaštitu te poslove izgradnje željezničke infrastrukture, tehnički pregled vagona, manevriranje i ranžiranje željezničkim vozilima, popravak i održavanje željezničkih tračničkih i drugih vozila, javni željeznički prijevoz, željeznički prijevoz za vlastite potrebe, usluge skladištenja, davanje u najam željezničkih vozila za izgradnju i održavanje željezničke infrastrukture, ispitivanje elektroinstalacija i instalacija za zaštitu od munje, ispitivanje strojeva i uređaja s povećanim opasnostima, ispitivanja u radnom okolišu, poslovi zaštite na radu, zaštite okoliša i zaštite od požara, kupnja i prodaja robe, obavljanje trgovačkog posredovanja na domaćem i inozemnom tržištu, ostale prateće djelatnosti u prijevozu, računalne i srodne djelatnosti, iznajmljivanje vlastitih nekretnina, projektiranje, građenje i nadzor nad građenjem.

Iz opisa predmeta poslovanja proizlazi da je osnovna uloga HŽ Infrastrukture d.o.o. obavljanje funkcije upravitelja željezničke infrastrukture u RH.

Sukladno Ugovoru o upravljanju željezničkom infrastrukturom između RH, zastupane po Vladi RH i HŽ Infrastrukture d.o.o., sklopljenim 12. lipnja 2008., prema članku 10., vlasnik željezničke infrastrukture, RH, obvezan je osigurati financijska sredstva za održavanje (obnovu), osuvremenjivanje, izgradnju i dogradnju željezničke infrastrukture, sredstva za organizaciju i reguliranje željezničkog prometa, te sredstva za upravljanje društvom.

U slučaju da godišnji iznos sredstava dodijeljen za tekuću godinu nije dovoljan, upravitelj infrastrukture bez odgađanja izvještava vlasnika, koji pravovremeno donosi odluku o mogućnostima i načinu eventualnog povećanja prethodno odobrenih sredstava.

U razdoblju od 2009. do 2012. razina održavanje željezničke infrastrukture te potreba za organiziranjem i regulacijom prometa nisu se značajnije mijenjale.

U tom je razdoblju HŽ Infrastruktura d.o.o. bila obvezna osigurati istu razinu sigurnosti prometa i sve tehničke i tehnološke uvjete na svim infrastrukturnim podsustavima koji se nisu mijenjali prethodnih godina.

U građevinskom infrastrukturnom podsustavu HŽ infrastruktura d.o.o. održava 2.722,3 km pruga u uporabi, 1.019,4 kn kolodvorskih i drugih kolosijeka u uporabi, 4.394 skretnica i križišta, 109 tunela, 573 mosta, 1.456 željezničko-cestovnih prijelaza (928 su osigurani cestovnim prometnim znacima, a 528 su osigurani automatskim i mehaničkim uređajima.

U elektroenergetskom infrastrukturnom podsustavu održava se sigurnosna i tehničko-tehnološka razina na 980 km elektrificirane pruge, 1.832 kontaktne mreže, 19 aktivnih elektrovučnih podstanica, 99,1 km dalekovoda, te ostalih elektroenergetskih postrojenja.

U slučaju signalno-sigurnosnih uređaja, održava se tehničko-tehnološka razina na željezničkim centralama, pružnim TK kabelima, lokalnim TK kabelima, zračnim samonosivim TK kabelima, kabelskoj kanalizaciji, zračnim TK linijama, zračnim TK vodovima, te optičkim kabelima i ostalim telekomunikacijskim uređajima.

Također, HŽ infrastruktura d.o.o. održava i ostale funkcionalne dijelove i opremu, mehanizaciju i ostalu opremu potrebnu za održavanje željezničke infrastrukture.

Osim sredstava koja su potrebna za upravljanje društvom, a koja se osiguravaju u državnom proračunu, HŽ Infrastruktura d.o.o. se dijelom financira iz vlastitih izvora koja se odnose na sredstva dobivena naplatom korištenja infrastrukture od strane željezničkih prijevoznika i iz kredita dobivenim od poslovnih banaka koji su u stopostotnom iznosu pokriveni državnim jamstvom. S obzirom na ograničene mogućnosti državnog proračuna došlo je i do smanjenja ukupnog prihoda HŽ Infrastrukture d.o.o. što za posljedicu ima djelomično neispunjavanje obveza povjerenih Ugovorom o upravljanju željezničkom infrastrukturom.

U Tablici 1., prikazan je Račun dobiti i gubitka od 2009. do 2012., te je vidljivo da je uslijed značajnog smanjenja sredstava iz Državnog proračuna u 2012. predviđen gubitak od 167 milijuna kuna.

Tablica 1. Račun dobiti i gubitka HŽ Infrastruktura d.o.o. u mil. kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Opis | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. – procjena |
| I. | UKUPAN PRIHOD | 1.446,6 | 1.450,7 | 1.348,6 | 1.161,1 |
| 1. | Prihodi od korištenja želj. Infrastrukture | 104,4 | 93,3 | 128,3 | 157,0 |
| 2. | Sredstva državnog proračuna za održavanje želj. Infrastrukture | 1.168,9 | 1.106,7 | 1.077,8 | 855 |
| 3. | Sredstva državnog proračuna za otpremnine | 30,0 | 58,6 | 1,2 |  |
| 4. | Ostali prihodi | 143,3 | 192,1 | 141,3 | 149,1 |
| II. | UKUPNI RASHODI | 1.446,1 | 1.469,3 | 1.413,4 | 1.328,2 |
| 1. | Materijalni troškovi | 334,8 | 287,1 | 315,5 | 211,0 |
| 2. | Troškovi radnika | 915,6 | 892,9 | 897,0 | 894,5 |
| 3. | Otpremnine | 33,5 | 68,8 | 10,5 | 9,0 |
| 4. | Ostali rashodi | 162,2 | 220,5 | 190,4 | 130,7 |
| III. | DOBIT-GUBITAK | 0,5 | -18,6 | -64,8 | -167,1 |

Izvor: HŽ Infrastruktura d.o.o.

Obrada: AZTN

Smanjenjem sredstava iz Državnog proračuna u 2012., za 228,8 milijuna kuna u odnosu na 2011., a isto tako zbog nemogućnosti željezničkih prijevoznika da podmire troškove korištenja željezničke infrastrukture, jer se radi o poduzetnicima u značajnim financijskim teškoćama koji se trebaju restrukturirati, došlo je u pitanje podmirivanje dospjelih obveza, jer je značajno narušena likvidnost i solventnost društva.

3.2. Državno jamstvo za kredit od 170.000.000 kuna

S obzirom na značajno smanjeni iznos sredstava iz Državnog proračuna za 2012., HŽ Infrastrukturi d.o.o. potrebna su dodatna sredstva, kako bi se osigurao kontinuitet investicijskih projekata i započela nova ulaganja u cilju osiguravanja nesmetanog odvijanja i osiguravanja sigurnosti željezničkog prometa u cjelini. Dodatna sredstva bi se osigurala kreditom OTP banke d.d. koji bi bio pokrivan u stopostotnom iznosu državnim jamstvom.

Iz kredita bi se podmirile tekuće obveze prema dobavljačima i kreditnim institucijama, kako ne bi došlo u pitanje ispunjavanje obveza iz Ugovora o upravljanju željezničkom infrastrukturom.

Iz dokumentacije, proizlazi da je poduzetnik HŽ Infrastruktura d.o.o. za dobivanje kratkoročnog kredita u iznosu od 170 milijuna kuna, sukladno Zakonu o javnoj nabavi (»Narodne novine«, 90/11), putem javnog natječaja, odabrao kao najpovoljnijeg kreditora OTP banku d.d. Riječ je o sljedećim uvjetima:

• iznos kredita je 170 milijuna kuna. Kredit će se koristiti za obrtna sredstva. Kredit će se otplatiti jednokratno na konačni datum dospijeća (1 godina od dana potpisa ugovora), kamatna stopa je u visini Trezorskih zapisa Ministarstva financija od 182 dana + marža 3,2 postotnih poena godišnje.

Iz dostavljenog prijedloga Odluke Vlade RH o davanju državnog jamstva, razvidno je da Vlada RH planira poduzetniku HŽ Infrastruktura d.o.o. izdati državno jamstvo za kredit u iznosu od 170 milijuna kuna, uvećan za troškove i kamate, a sukladno gore navedenim uvjetima.

4. OCJENA DRŽAVNOG JAMSTVA

U cilju utvrđivanja je li u konkretnom slučaju riječ o državnoj potpori korisniku kredita poduzetniku HŽ Infrastruktura d.o.o. ili indirektno korisnicima željezničke infrastrukture (HŽ Putnički prijevoz d.o.o. i HŽ Cargo d.o.o.), odnosno predstavlja li državno jamstvo RH, kojim će biti pokriven kredit namijenjen za financiranje likvidnosti odnosno obrtnih sredstava, opisan u točki 3.2. obrazloženja ovog rješenja, državnu potporu, trebaju biti kumulativno ispunjeni svi uvjeti iz članka 3. stavka 1. ZDP-a odnosno iz članka 8. Uredbe.

Riječ je o sljedećim uvjetima:

– mjera predstavlja stvarni ili potencijalni rashod, ili stvarni ili potencijalni umanjeni prihod RH, lokalne ili područne (regionalne) samouprave ili drugih pravnih osoba koje dodjeljuju ili upravljaju državnim potporama, u smislu Zakona o državnim potporama,

– mjera je selektivne naravi, odnosno mjerom se daje prednost na tržištu pojedinom korisniku ili skupini korisnika državne potpore,

– mjera narušava ili bi mogla narušiti tržišno natjecanje i

– mjera utječe na trgovinu između RH i Europskih zajednica.

4.1. Što se tiče je li državno jamstvo predstavlja državnu potporu HŽ Infrastrukturi d.o.o., iz Smjernica zajednice proizlazi da je željeznička infrastruktura od najveće važnosti za razvoj željezničkog sektora, te da se Smjernice zajednice ne odnose na javna financiranja željezničke infrastrukture, nego da je dodjela državne potpore moguća ukoliko se efekti javnog financiranja infrastrukture indirektno prenose na željezničke prijevoznike.

Sukladno Zakonu o željeznici, za upravitelja infrastrukture RH je odredila HŽ Infrastrukturu d.o.o. kojoj je povjereno organiziranje, izgradnja i održavanje infrastrukture kao djelatnost od javnog interesa.

Isto tako, prava i obveze upravljanja sustavom sigurnosti željezničke infrastrukture, u što spada i osiguranje likvidnosti i nesmetano odvijanje poslovnih aktivnosti poduzetnika HŽ Infrastruktura d.o.o. određeno je Ugovorom o upravljanju željezničkom infrastrukturom između RH, zastupane po Vladi RH i HŽ infrastrukture d.o.o., sklopljenim 12. lipnja 2008.

Javno financiranje upravitelja infrastrukture određuje se Nacionalnim programom kojeg donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH, a izvješće o ostvarenju programa Vlada RH podnosi Hrvatskom saboru. Na temelju usvojenog nacionalnog programa, upravitelj infrastrukture, uz suglasnost resornog ministra izrađuje godišnje planove aktivnosti kao i potrebna sredstva za izvršenje tih aktivnosti koja moraju biti usklađena s Državnim proračunom RH.

Iz navedenog proizlazi da se javno financiranje HŽ Infrastrukture d.o.o. ne odnosi na državnu potporu iz ZDP-a.

4.2. Sukladno točki 25. Smjernica Zajednice sadržanih u Odluci o potpori u prometu, određeno je da financijska ulaganja u željezničku infrastrukturu ne predstavljaju državnu potporu željezničkim poduzetnicima, ukoliko je infrastruktura dostupna svim korisnicima na pravedan i nediskriminirajući način, a pristup toj infrastrukturi naplaćuje se po stopi u skladu sa pravom Zajednice.

Zakon o željeznici propisuje da se željeznički sustav temelji na načelu razdvajanja željezničkog prijevoza i željezničke infrastrukture kao i da željeznička infrastruktura predstavlja javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu RH, kojeg mogu koristiti svi zainteresirani željeznički prijevoznici pod jednakim uvjetima.

U konkretnom slučaju to znači da se ulaganje u infrastrukturu ne smatra državnom potporom u slučaju kada ne postoji organizacijska i računska povezanost HŽ Infrastrukture d.o.o. sa HŽ Putničkim prijevozom d.o.o. i HŽ Cargom d.o.o. kao i da je osigurana primjena Direktive 2001/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2001. o raspodjeli kapaciteta željezničke infrastrukture i ubiranju pristojbi za uporabu željezničke infrastrukture i sigurnosnim potvrdama.

Nadalje, kako bi se izbjegla mogućnost da sredstva namijenjena za ulaganje u infrastrukturu predstavljaju indirektnu državnu potporu željezničkim prijevoznicima, Direktivom Vijeća 91/440/EEZ od 29. srpnja 1991. o razvoju željeznica Zajednice, postavljeni su institucionalni i organizacijski okviri za subjekte u željezničkoj industriji te su navedeni u točki 10. Smjernica Zajednice, a riječ je o uvjetima koji se odnose na neovisnost željezničkih poduzetnika:

a) odvajanje željezničkih poduzetnika od upravitelja infrastrukture što se tiče računa i organizacije,

b) neovisnost željezničkih poduzetnika u upravljanju,

c) upravljanje željezničkih poduzetnika po načelima koja vrijede u komercijalnim poduzetnicima,

d) financijska ravnoteža željezničkih poduzetnika prema zdravom poslovnom planu,

e) usklađenost financijskih mjera država članica s pravilima o državnim potporama.

Na temelju Zakona o podjeli trgovačkog društva HŽ – Hrvatske željeznice d.o.o., određena je podjela na četiri trgovačka društva s izuzimanjem željezničke infrastrukture kao javnog dobra u općoj uporabi u vlasništvu RH.

Odlukom Vlade RH o podjeli trgovačkog društva HŽ d.o.o. od 6. srpnja 2006., određeno je da su trgovačka društva nastala podjelom, danom upisa u sudski registar, pravni slijednici društva HŽ – Hrvatske željeznice d.o.o. u odnosu na preuzetu imovinu, prava i obveze, a društvo se briše iz sudskog registra.

Odlukom Vlade RH od 20. srpnja 2006. osnivaju se sljedeća trgovačka društva: HŽ Infrastruktura d.o.o., HŽ Putnički prijevoz d.o.o., HŽ Cargo d.o.o. i HŽ Vuča vlakova d.o.o. te se osniva krovno društvo HŽ-Holding d.o.o. koji je u vlasništvu RH i vlasnik je spomenuta četiri trgovačka društva.

Izmjenama i dopunama Zakona o podjeli društva HŽ – Hrvatske željeznice d.o.o. iz 2012. omogućeno je dijeljenje, pripajanje, spajanje te provođenje drugih statusnih promjena sukladno odredbama Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne novine« broj 152/11, 111/12). Na taj način HŽ-Holding d.o.o. pripojen je HŽ infrastrukturi d.o.o., a HŽ Vuča vlakova d.o.o. prestajala je postojati i podijeljena je na HŽ Putnički prijevoz d.o.o. i HŽ Cargo d.o.o.

Prema tome, statutarne promjene iz 2006. i 2012. imaju za cilj potpuno odvajanje organizacijsko i računsko, željezničkih prijevoznika od upravitelja infrastrukture.

4.3. Također, utvrđeno je da predmetno jamstvo ne predstavlja državnu potporu kreditnom vjerovniku (OTP banci d.d.) iz Ugovora o kratkoročnom kunskom bankovnom kreditu za obrtna sredstva u iznosu od 170.000.000 kuna. Naime, sukladno točki 2.3.1. Odluke o objavljivanju pravila o državnim potporama u obliku jamstva bez obzira na to što je korisnik državne potpore obično korisnik kredita, ne može se isključiti činjenica da će u određenim okolnostima kreditni vjerovnik (banka), također imati izravno koristi od državnog jamstva. To proizlazi iz činjenice da se jamstva razlikuju od ostalih instrumenata državnih potpora (subvencije, porezna oslobođenja i slično), jer u slučaju dodjele jamstva, država stupa u pravni odnos i sa vjerovnikom. Ukoliko se utvrdi da jamstvo predstavlja državnu potporu vjerovniku, takva vrsta potpore u načelu je zabranjena, jer se radi o operativnoj potpori.

Poduzetnik HŽ Infrastruktura d.o.o., na temelju Zakona o javnoj nabavi, transparentno je proveo postupak javne nabave, na način kao što je to opisano u točki 3.2. obrazloženja ovog rješenja, odnosno naprijed opisana ponuda je prihvaćena kao najpovoljnija, iz čega se može zaključiti da se u konkretnom slučaju nije izravno pogodovalo ponuditelju.

5. ODLUKA VIJEĆA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

Razmatrajući ovaj predmet, Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) na 129. sjednici, održanoj 1. veljače 2013., utvrdilo je da državno jamstvo, sadržano u prijedlogu Odluke Vlade RH o davanju državnog jamstva, ne predstavlja državnu potporu iz članka 3. stavka 1. ZDP-a, u odnosu na korisnika kredita poduzetnika HŽ Infrastruktura d.o.o., u odnosu na željezničke prijevoznike (HŽ Putnički prijevoz d.o.o. i HŽ Cargo d.o.o.) i u odnosu na kreditnog vjerovnika OTP banku d.d., stoga je temeljem odluke Vijeća odlučeno kao u točki I. izreke ovog rješenja.

Vijeće svoju odluku obrazlaže na sljedeći način:

Ulaganje u željezničku infrastrukturu je od općeg interesa za RH. Poduzetnik HŽ Infrastruktura d.o.o. osnovan je s ciljem upravljanja, održavanja i izgradnje željezničke infrastrukture koja je otvorena svim korisnicima, potencijalnim i sadašnjim pod jednakim uvjetima.

Financijska sredstva predmetnog kredita OTP banke d.d. bit će utrošena isključivo na osiguranje likvidnosti i nesmetano izvršavanje aktivnosti HŽ Infrastrukture d.o.o. kao upravitelja infrastrukture.

S obzirom na to da se radi o osiguranju nesmetanog upravljanja infrastrukturom, Vijeće je utvrdilo, kako je to opisano u točki 4.1. obrazloženja rješenja, da izdano jamstvo ne predstavlja državnu potporu HŽ Infrastrukturi d.o.o.

Također, kako je to opisano u točkama 4.2. i 4.3. obrazloženja ovog rješenja, Vijeće je utvrdilo da izdano državno jamstvo ne predstavlja indirektnu potporu postojećim željezničkim prijevoznicima kao niti banci koja je odobrila kredit.

Sukladno odredbi članka 18. ZDP-a, rješenja Agencije iz članka 13. ZDP-a objavljuju se u »Narodnim novinama«, stoga je odlučno kao u točki II. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/2012-02/017

Urbroj: 580-09-02/80-2013-006

Zagreb, 1. veljače 2013.

Predsjednica

Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

Rješenje, NN 32/2013-577