## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o specijalističkom usavršavanju zdravstvenih djelatnika

### NN 84/2001 (29.9.2001.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o specijalističkom usavršavanju zdravstvenih djelatnika

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA

1432

Na temelju članka 121. stavka 3. Zakona o zdravstvenoj zaštiti (»Narodne
novine« broj 1/97 – pročišćeni tekst, 111/97, 95/00 i 129/00) ministar
zdravstva donosi

## PRAVILNIK

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU ZDRAVSTVENIH DJELATNIKA

Članak 1.

U Pravilniku o
specijalističkom usavršavanju zdravstvenih djelatnika (»Narodne novine« broj
33/94, 53/98, 64/98 i 97/99) u članku 8. stavku 3. iza riječi: »privatnu
praksu« briše se točka i dodaju se riječi: »te ministarstva, fakulteti i pravne
osobe iz članka 122. stavka 3. Zakona o zdravstvenoj zaštiti«.

Članak 2.

Članak 27. mijenja se i
glasi:

»Doktorima medicine
specijalistima, istaknutim stručnjaci­ma koji se bave određenom propisanom užom
specijalnošću 10 godina, koji imaju znanstveno-nastavno zvanje profesora ili
docenta i kontinuirano publicirane stručne i znanstvene radove iz uže
specijalnosti kroz tih 10 godina te pozitivno mišljenje struč­nog vijeća
zdravstvene ustanove o njihovom radu može se priznati status specijalista iz
uže specijalnosti.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, status specijalista iz uže
specijalnosti može se priznati doktorima medicine specijalistima, istaknutim
stručnjacima koji se bave određenom propisanom užom specijalnošću 15 godina,
koji imaju akademski stupanj doktora znanosti i kontinuirano publicirane
stručne i znanstvene radove iz uže specijalnosti kroz tih 15 godina te
pozitivno mišljenje stručnog vijeća zdravstvene ustanove o njihovom radu.

Zahtjev za priznanje statusa užeg specijalista podnosi Ministarstvu
zdravstva ravnatelj zdravstvene ustanove u kojoj je specijalist zaposlen uz
predočenje pisanih dokaza iz stavka 1. i 2. ovoga članka.«

Članak 3.

U Prilogu broj 1. u poglavlju I pod nazivom: SPECIJALIZACIJE I UŽE
SPECIJALIZACIJE ZA DOKTORE MEDICINE iza točke 10. dodaje se nova točka 11.,
koja glasi »11. neurologija«.

Dosadašnje točke 11. do 30. postaju točke 12. do 31.

Članak 4.

U točki 8. iza riječi: »internistička onkologija« dodaju se riječi: »intenzivna
medicina«, u točki 9. iza riječi: »infektologija« dodaju se riječi: »(uža
spec.: intenzivna medicina)« u točki 10. iza riječi: »klinička imunologija«
dodaju se riječi: »intenzivna medicina«, u točki 11. iza riječi: »neurologija«
dodaju se riječi: »(uža spec.: intenzivna medicina)«, u točki 18. iza riječi:
»anesteziologija, reanimatologija i intenzivno liječenje« dodaju se riječi:
»(uža spec.: intenzivna medicina)« i u točki 19. iza riječi: »vaskularna
kirurgija« dodaju se riječi: »intenzivna medicina«).

Članak 5.

U točki 8. pod naslovom: Naziv specijalizacije: INTERNA MEDICINA iza
točke 8.i. dodaje se točka 8.j. koja glasi:

»8.j. INTENZIVNA MEDICINA«

Članak 6.

Iza točke 9. pod naslovom:
Naziv specijalizacije: INFEKTOLOGIJA dodaje se tekst: »Uža specijalizacija iz
infektologije« i točka 9.a. koja glasi:

»9.a. INTENZIVNA MEDICINA«

Članak 7.

U točki 10. pod naslovom:
Naziv specijalizacije: PEDIJATRIJA iza točke 10.j. dodaje se točka 10.k. koja
glasi:

»10.k. INTENZIVNA MEDICINA«

Članak 8.

Iza točke 11. pod naslovom:
Naziv specijalizacije: NEUROLOGIJA dodaje se tekst: »Uža specijalizacija iz
neurologije« i točka 11.a. koja glasi:

»11.a. INTENZIVNA MEDICINA«

Članak 9.

Iza točke 18. pod naslovom:
Naziv specijalizacije: ANESTEZIOLOGIJA, REANIMATOLOGIJA I INTENZIVNO LIJE­ČENJE
dodaje se tekst: »Uža specijalizacija iz anesteziologije, reanimatologije i
intenzivnog liječenja« i točka 18.a. koja glasi:

 »18.a. INTENZIVNA MEDICINA«

Članak 10.

U točki 19. pod naslovom: Naziv specijalizacije: OPĆA KIRURGIJA dodaje
se točka 19. g. koja glasi:

»19. g. INTENZIVNA MEDICINA«

Članak 11.

Užu specijalizaciju iz intenzivne medicine iz članka 5. do 10. ovoga
Pravilnika mogu obavljati specijalisti interne medicine, infektologije,
pedijatrije, neurologije, anesteziologije, reanimatologije i intenzivnog
liječenja te opće kirurgije.

Trajanje uže specijalizacije iz intenzivne medicine je 24 mjeseca prema
sljedećem planu i programu:

*Plan uže
specijalizacije:*

 1. Jedinica internističke intenzivne skrbi                        3 (1) mjesec\*

 2. Jedinica pulmološke intenzivne skrbi                         1 mjesec

 3. Jedinica infektološke intenzivne skrbi                        1 mjesec

 4. Jedinica intervencijske gastroenterologije                  1 mjesec

 5. Jedinica neurološke intenzivne skrbi                         1 (3) mjesec\*\*

 6. Sterilna jedinica hematologije                                   1 mjesec

 7. Koronarna jedinica                                                  1 mjesec

 8. Jedinica opće kirurške intenzivne skrbi                     3 mjeseca

 9. Jedinica kardiokirurške intenzivne skrbi                    3 mjeseca

10.Jedinica
ginekološke intenzivne skrbi                        1
mjesec

11.Jedinica
urološke intenzivne skrbi                             1
mjesec

12.Jedinica neurokirurške
intenzivne skrbi                     1
mjesec

13.Jedinica
pedijatrijske intenzivne skrbi                        3
(1) mjeseca\*\*\*

14. Postintenzivna
jedinica                                            1
mjesec

15. Hitna služba                                                            1
mjesec

16. Laboratorij                                                             1
mjesec

17. Godišnji odmor                                                       2
mjeseca

\*   specijalisti interne medicine, opće
kirurgije, anesteziologije, reanimatologoije i intenzivnog liječenja te
infektologije 3 mjeseca, a specijalisti pedijatrije i neurologije 1 mjesec

\*\* specijalisti neurologije 3 mjeseca, ostali
specijalisti 1 mjesec

\*\*\*specijalisti
pedijatrije 3 mjeseca, ostali specijalisti 1 mjesec.

*Program
uže specijalizacije*

Tijekom staža u internističkim intenzivnim jedinicama specijalist
zbrinjava akutno ugrožene pacijente s kardijalnim, pulmonalnim, abdominalnim
komplikacijama te ovladava zbrinjavanjem hemodinamski nestabilnih bolesnika,
dakle neinvazivnim i invazivnim nadzorom, direktnim intraarterijskim mjerenjem
krv­nog tlaka, kateterizacijom desnog srca (Swan Ganz kateter 50 postupaka),
pleuralnim (50 postupaka) i perikardijalnim punk­cijama (5 postupaka) i
mjerenjem intrakranijskog tlaka (5 postupaka).

Tijekom staža specijalist
ovladava mogućnostima zbrinjavanja akutno otrovanih bolesnika, dijagnostikom,
suportivnim po­stupcima u njihovom liječenju te zbrinjavanjem komplikacija.

Tijekom staža u intenzivnim
jedinicama specijalist ovladava tehnikama pristupa krvožilju, punkcijama
jugularne vene (50 postupaka), punkcijama vene subklavije (50 postupaka),
punkcijama arterije i vene femoralis (20 postupaka), principima hemodijalize,
peritonejske dijalize, CAVH (5 postupaka), CVVH (20 postupaka), hemoperfuzijom
i plazmaferezom.

Specijalist se upoznaje sa zbrinjavanjem bolesnika s akutnim zatajenjem
jetrene funkcije i mogućnostima liječenja.

U okviru staža u laboratoriju pored ostalog ovladava vješti­nama
intervencijskog UZV-a u dijagnostičke i terapijske svrhe.

Tijekom staža u jedinicama
opće kirurške intenzivne skrbi specijalist ovladava mogućnostima zbrinjavanja
respiratorne insuficijencije, intubacijama (100 postupaka), traheotomijom (5 postupaka),
raznim formama mehaničke ventilacije (PEEP, IMV, CPAP, HFV), indikacijama za
njihovu primjenu kao i komplikacijama. Odvajanje od respiratora (20 postupaka)
i početna rehabilitacija.

Tijekom staža u jedinicama
kardiokiruške, neurokirurške, ginekološke i urološke intenzivne skrbi
specijalist upoznaje preoperativne rizike, postoperativne komplikacije te
mogućnosti njihovog zbrinjavanja. Ovladava tehnikama potpore respiratornoj
insuficijenciji, odvajanju od respiratora, parenteralnom prehranom i transfuzijskom
terapijom. Za vrijeme staža u specijaliziranim jedinicama ovladava problemima
npr. toksemijom trudnoće, eklampsijom, osnovama opstetritičkih hitnosti,
zbrinjavanjem opstruktivne uropatije perkutanom drenažom, izvođenjem lumbalne
punkcije, a pored svega u svim intenzivnim jedinicama dijagnosticiranjem
moždane smrti.

Za vrijeme staža u hitnoj
službi ovladava zbrinjavanjem hitnih bolesnika, trijažom, mogućnostima hitne
dijagnostike i terapije. Kroz aktivni rad u hitnoj službi i suradnju s odjelima
stječe uvid u mogućnost ambulantnog zbrinjavanja, u nužnosti bolnič­kog
liječenja kao i potrebu za upućivanjem u intenzivnu jedinicu ili mogućnost
hospitalizacije na odjelu.

Za vrijeme specijalističkog
staža upoznaje se s etičkim i legalnim principima intenzivne medicine,
problemom umirućeg bolesnika, produljenjem života i pravilima o neoživljavanju
te pravima bolesnika.

Članak 12.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu
osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-01/01-01/0201
Urbroj: 534-02-30-01-0001
Zagreb, 11. rujna 2001.

Ministar
**prof. dr. sc. Ana Stavljenić- Rukavina**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 84/2001-1432