## Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama

### NN 85/2008 (21.7.2008.), Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama

# HRVATSKI SABOR

2727

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA

Proglašavam Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama, kojega je Hrvatski
sabor donio na sjednici 9. srpnja 2008. godine.
Klasa: 011-01/08-01/88
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb, 15. srpnja 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom radi zaštite materinstva, njege novorođenog djeteta i njegova
podizanja te usklađenja obiteljskog i poslovnog života propisuje se pravo
roditelja i njemu izjednačene osobe koja se brine o djetetu na vremenske i
novčane potpore, uvjeti i način njihova ostvarivanja i financiranja te tijela
nadležna za provedbu ovoga Zakona.
Članak 2.
(1) Vremenske potpore prema ovom Zakonu su dopusti, poštede od rada i propisano
vrijeme za brigu o djetetu.
(2) Novčane potpore prema ovom Zakonu su naknada plaće, novčana naknada, novčana
pomoć i jednokratna novčana potpora za novorođeno dijete.
(3) Potpore iz stavka 1. i 2. ovoga članka ostvaruje majka i otac djeteta ili
druga osoba koja se brine o djetetu prema ovom Zakonu i propisima o obiteljskim
odnosima do navršene osme godine života djeteta, a iznimno i duže prema uvjetima
iz ovoga Zakona.
Članak 3.
(1) Ministarstvo nadležno za obitelj nadzire provedbu ovoga Zakona.
(2) Za provedbu prava propisanih ovim Zakonom nadležan je Hrvatski zavod za
zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: Zavod) ako za pojedina prava prema
ovom Zakonu nije utvrđeno drugo nadležno tijelo.
Članak 4.
(1) Novčane potpore ostvarene prema ovom Zakonu ne mogu biti predmet ovrhe ili
osiguranja (kredita, pologa i slično), osim prema sudskoj odluci ili rješenju
nadležnog centra za socijalnu skrb radi koristi djeteta za koje su ostvarene.
(2) Novčane potpore ostvarene prema ovom Zakonu ne mogu iznositi manje od 50%
proračunske osnovice utvrđene zakonom o izvršavanju državnog proračuna (u
daljnjem tekstu: proračunska osnovica).
Članak 5.
Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se pod jednakim uvjetima na roditelje u bračnoj
i izvanbračnoj zajednici, kao i na roditelje ili njima izjednačene osobe koje se
brinu o djetetu, a koje se ne nalaze u bračnoj ili izvanbračnoj zajednici.
Članak 6.
Pojedini izrazi u smislu ovoga Zakona imaju značenja:
1. »zapošljavanje« je rad fizičke osobe koji ona obavlja za plaću po osnovi
ugovora o radu ili drugog akta zaključenim s poslodavcem kojim se uređuje radni
odnos ili rad fizičke osobe koja je izabrana ili imenovana na stalnu dužnost u
određenom tijelu državne vlasti, odnosno jedinici lokalne i područne
(regionalne) samouprave ako za taj rad prima plaću ili rad fizičke osobe koja je
član uprave trgovačkog društva ako po toj osnovi ostvaruje primitak (plaću) ili
rad fizičke osobe koja je prema propisima o radu sklopila ugovor o volonterskom
radu s poslodavcem, bez zasnivanja radnog odnosa nakon završenog obrazovanja
radi stručnog osposobljavanja,
2. »samozapošljavanje« je rad fizičke osobe kojim ona samostalno obavlja
gospodarsku djelatnost, odnosno profesionalnu djelatnost kao svoje jedino ili
glavno zanimanje, s namjerom ostvarivanja, po osnovi te djelatnosti, primitka
podložnog plaćanju poreza na dohodak ili prihoda podložnog plaćanju poreza na
dobit, u skladu s poreznim propisima,
3. »drugi dohodak« je primitak fizičke osobe koji se utvrđuje u skladu s
propisima o oporezivanju dohotka,
4. »staž osiguranja« je staž koji je fizička osoba ostvarila na temelju svog
nesamostalnog ili samostalnog rada te na temelju nak­nade plaće nakon prestanka
toga rada ostvarene prema propisima iz obveznoga zdravstvenog osiguranja,
5. »staž obveznoga zdravstvenog osiguranja« je vremensko razdoblje u kojem je
fizička osoba imala utvrđen status zdravstveno osigurane osobe od strane Zavoda
ako međudržavnim ugovorom o socijalnom osiguranju nije drugačije određeno,
6. »mjesec« je jedinična vremenska vrijednost od 30 kalendarskih dana koja služi
za izračun trajanja prava propisanih ovim Zakonom,
7. »kućanstvo« je zajednica života, privređivanja i trošenja ostvarenih prihoda
svih članova obitelji korisnika prava iz ovoga Zakona,
8. »puno radno vrijeme« u smislu ovoga Zakona je rad od 40 sati tjedno,
9. »rad s polovicom punoga radnog vremena« u smislu ovoga Zakona je rad s
polovicom radnog vremena iz točke 8. ovoga članka.
II. KORISNIK RODILJNIH I RODITELJSKIH POTPORA
Članak 7.
(1) Korisnik rodiljnih i roditeljskih potpora (u daljnjem tekstu: korisnik)
prema ovom Zakonu je djetetov roditelj koji:
1. na temelju zapošljavanja prema propisima o radu ima priznat status
osiguranika iz obveznoga zdravstvenog i mirovinskog osiguranja (u daljnjem
tekstu: zaposleni roditelj), što obuhvaća:
– osobe u radnom odnosu kod domaćeg ili stranog poslodavca sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj,
– osobe s prebivalištem ili odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj
zaposlene u inozemstvu kod stranog poslodavca koje nemaju zdravstveno osiguranje
stranog nositelja zdravstvenog osiguranja, odnosno koje nisu obvezno osigurane
prema inozemnim propisima na način kako je to određeno međunarodnim ugovorom o
socijalnom osiguranju;
2. na temelju samozapošljavanja ima priznat status osiguranika iz obveznoga
zdravstvenog i mirovinskog osiguranja (u daljnjem tekstu: samozaposleni
roditelj), što obuhvaća:
– osobe koje na području Republike Hrvatske obavljaju gospodarsku djelatnost
obrta i s obrtom izjednačenih djelatnosti,
– osobe koje samostalno u obliku slobodnog zanimanja obavljaju profesionalnu
djelatnost te
– osobe koje u Republici Hrvatskoj obavljaju djelatnost poljoprivrede i
šumarstva kao jedino ili glavno zanimanje, ako su obveznici poreza na dohodak
ili poreza na dobit, a nisu osigurane po osnovi rada,
– službenike vjerske zajednice, koja je upisana u evidenciju vjerskih zajednica
koju vodi nadležno državno tijelo, ako nisu osigurani po osnovi rada;
3. ostvaruje drugi dohodak na koji su plaćeni doprinosi prema propisima o
doprinosima za obvezna osiguranja te koji je s te osnove stekao status
osiguranika iz obveznoga zdravstvenog osiguranja (u daljnjem tekstu: roditelj
koji ostvaruje drugi dohodak);
4. je poljoprivrednik koji u Republici Hrvatskoj obavlja djelatnost
poljoprivrede i šumarstva kao jedino ili glavno zanimanje ako je vlasnik,
posjednik ili zakupac te ako je s te osnove stekao status osiguranika iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja, a nije obveznik poreza na dohodak ili poreza
na dobit i nije zdravstveno osiguran po osnovi rada;
5. prema propisima o zapošljavanju ima priznat status nezaposlene osobe ako ovim
Zakonom nije drugačije propisano (u daljnjem tekstu: nezaposleni roditelj);
6. je korisnik mirovine, korisnik prava na profesionalnu rehabilitaciju ili
korisnik prava na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad
prema propisima o mirovinskom osiguranju Republike Hrvatske ili osoba koja se
prema propisima iz socijalne skrbi ne smatra sposobnom za rad ili se prema
drugim propisima smatra uzdržavanom osobom ili je polaznik redovitog školovanja
ili sveučilišnog ili stručnog studija ili korisnik koji nema uvjete za
ostvarenje statusa korisnika iz točke 1. do 5. ovoga stavka, a ima priznat
status zdravstveno osigurane osobe iz obveznoga zdravstvenog osiguranja (u
daljnjem tekstu: roditelj izvan sustava rada).
(2) Iznimno od stavka 1. točke 1. ovoga članka zaposlenim roditeljem smatraju se
i:
– osobe koje su izabrane ili imenovane na stalne dužnosti u određenim tijelima
državne vlasti, odnosno jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave
ako za taj rad primaju plaću i ako po toj osnovi imaju priznat status
osiguranika iz obveznoga zdravstvenog i mirovinskog osiguranja,
– članovi uprave trgovačkih društava ako po toj osnovi imaju priznat status
osiguranika iz obveznoga zdravstvenog i mirovinskog osiguranja,
– osobe koje su prema propisima o radu sklopile ugovor o volonterskom radu, koje
se bez zasnivanja radnog odnosa nakon završenog obrazovanja stručno
osposobljavaju bez zasnivanja radnog odnosa ako po toj osnovi imaju priznat
status osiguranika iz obveznoga zdravstvenog i mirovinskog osiguranja.
(3) Korisnik rodiljnih i roditeljskih potpora iz ovoga Zakona je i osoba koja je
prema propisima o obiteljskim odnosima stekla status posvojitelja koji ima
utvrđen status osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju ako ovim
Zakonom nije drugačije propisano.
(4) Korisnik prema odredbama ovoga Zakona i pod uvjetima iz ovoga Zakona je i
osoba kojoj je na temelju rješenja nadležnog tijela dijete povjereno na čuvanje
i odgoj (skrbnik).
(5) Korisnik rodiljnih i roditeljskih potpora prema odredbama ovoga Zakona je i
stranac s odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj koji ima priznat
status osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju.
Članak 8.
Državljani država članica Europskoga ekonomskog prostora u pravima i dužnostima
propisanim ovim Zakonom izjednačeni su s hrvatskim državljanima.
III. PRAVA KORISNIKA NA RODILJNE I RODITELJSKE POTPORE
Članak 9.
(1) Korisnik iz članka 7. stavka 1. točke 1. i 2. i stavka 2. ovoga Zakona ima
pravo na:
1. rodiljni dopust,
2. roditeljski dopust,
3. rad s polovicom punoga radnog vremena,
4. rad u skraćenom radnom vremenu zbog pojačane njege djeteta,
5. stanku za dojenje djeteta,
6. dopust trudnice ili majke koja doji dijete,
7. dopust ili rad u skraćenom radnom vremenu radi skrbi i njege djeteta s težim
smetnjama u razvoju,
8. mirovanje radnog odnosa do treće godine života djeteta.
(2) Korisnik iz članka 7. stavka 1. točke 3., 4. i 5. ovoga Zakona ima pravo na:
1. rodiljnu poštedu od rada,
2. roditeljsku poštedu od rada.
(3) Korisnicima iz članka 7. stavka 1. točke 1., 2., 3., 4. i 5. i stavka 2.
ovoga Zakona za vrijeme korištenja propisanih prava, ovisno o njihovom
radnopravnom statusu, pripada pravo na naknadu plaće ili novčanu naknadu prema
odredbama ovoga Zakona.
(4) Korisnik iz članka 7. stavka 1. točke 6. ovoga Zakona po rođenju djeteta ima
pravo na novčanu pomoć radi rodiljne ili roditeljske brige o djetetu prema
odredbama ovoga Zakona.
(5) Korisnik iz članka 7. stavka 3. ovoga Zakona osnovom pravomoćnog rješenja o
posvojenju po propisima o obiteljskim odnosima ima pravo, zavisno od njegova
radnopravnog statusa, na posvojiteljski dopust ili posvojiteljsku poštedu od
rada ili posvojiteljsku brigu o djetetu te, za vrijeme korištenja jednog od tih
prava, pravo na naknadu plaće ili novčanu naknadu ili novčanu pomoć prema
odredbama ovoga Zakona.
(6) Korisnici iz članka 7. ovoga Zakona, osim novčanih potpora iz stavka 3., 4.
i 5. ovoga članka, pod uvjetima iz ovoga Zakona, imaju pravo i na jednokratnu
novčanu potporu za novorođeno dijete.
Članak 10.
(1) Prava iz članka 9. ovoga Zakona korisnici ostvaruju na način, u opsegu i pod
uvjetima propisanim ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona,
ako ovim Zakonom nije drugačije propisano.
(2) Korisnik koji nije iskoristio prava prema ovom Zakonu ne može potraživati
novčanu naknadu za neiskorišteno pravo.
Članak 11.
Prava iz članka 9. ovoga Zakona ne mogu istodobno koristiti oba roditelja, osim
ako ovim Zakonom nije drugačije propisano.
IV. PRAVA ZAPOSLENIH RODITELJA I SAMOZAPOSLENIH RODITELJA NA RODILJNE I
RODITELJSKE POTPORE
1. Rodiljni dopust
Članak 12.
(1) Zaposlena majka ili samozaposlena majka za vrijeme trudnoće, poroda i njege
novorođenog djeteta, ima pravo na rodiljni dopust do navršenih 6 mjeseci života
djeteta ako ovim Zakonom nije drugačije propisano.
(2) Zaposlena majka ili samozaposlena majka obvezno koristi rodiljni dopust 28
dana prije dana očekivanog poroda i koristi ga u neprekidnom trajanju do 42.
dana poslije poroda (u daljnjem tekstu: obvezni rodiljni dopust).
(3) Dan očekivanoga poroda utvrđuje izabrani doktor opće/obiteljske medicine na
prijedlog izabranog doktora ginekologa iz obveznoga zdravstvenog osiguranja.
(4) Zaposlena majka ili samozaposlena majka može početi koristiti rodiljni
dopust iz stavka 1. ovoga članka i 45 dana prije dana očekivanog poroda, prema
nalazu i ocjeni izabranog doktora ginekologa iz stavka 3. ovoga članka.
(5) Nakon proteka obveznoga rodiljnog dopusta iz stavka 2. ovoga članka, ako se
roditelji tako sporazumiju, pravo na rodiljni dopust do navršenih 6 mjeseci
života djeteta može koristiti djetetov otac.
(6) Ako je dijete prerano rođeno, rodiljni dopust iz stavka 1. ovoga članka
produžuje se za onoliko vremena za koliko je dijete prerano rođeno.
2. Roditeljski dopust
Članak 13.
(1) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj, nakon proteka rodiljnog
dopusta iz članka 12. ovoga Zakona, ima pravo na roditeljski dopust.
(2) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj može koristiti roditeljski
dopust do osme godine života djeteta na način i u trajanju propisanom člankom
14. ovoga Zakona.
(3) Pravo na roditeljski dopust osobno je pravo oba zaposlena roditelja ili
samozaposlena roditelja i koriste ga, u pravilu, u jednakom dijelu, ako ovim
Zakonom nije drugačije propisano.
(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, pravo na roditeljski dopust može
koristiti samo jedan od roditelja, ako se o tome pisano izjasne oba roditelja.
Članak 14.
(1) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj po isteku rodiljnog dopusta iz
članka 12. ovoga Zakona ima pravo na roditeljski dopust u trajanju od 6 ili 30
mjeseci, ovisno o broju rođene djece i načinu njegova korištenja.
(2) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj ima pravo na roditeljski
dopust u trajanju od:
– 6 mjeseci, za prvo i drugo rođeno dijete,
– 30 mjeseci, za rođene blizance, treće i svako sljedeće dijete.
(3) Pravo na roditeljski dopust iz stavka 2. ovoga članka u pravilu koriste oba
roditelja iz stavka 1. ovoga članka, u jednakom trajanju od 3 ili 15 mjeseci, a
mogu ga koristiti pojedinačno, obostrano istodobno ili naizmjenično, sukladno
osobnom dogovoru i pod uvjetom da pravo na roditeljski dopust prema članku 13.
stavku 4. ovoga Zakona ne koristi samo jedan od roditelja.
(4) Ako djetetov otac koristi pravo na roditeljski dopust u trajanju od najmanje
tri mjeseca, roditeljski dopust iz stavka 2. ovoga članka produžuje se za dva
mjeseca.
(5) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj može koristiti roditeljski
dopust iz stavka 2. ovoga članka u cijelosti ili u njegovim dijelovima.
(6) Za slučaj da zaposleni ili samozaposleni roditelj roditeljski dopust iz
stavka 2. ovoga članka koristi u dijelovima može ga koristiti najviše dva puta
godišnje, svaki put u trajanju od najmanje 30 dana.
(7) U broj rođene djece iz stavka 2. ovoga članka uračunavaju se i mrtvorođena
djeca te umrla djeca majke i posvojena djeca.
3. Rad s polovicom punoga radnog vremena
Članak 15.
(1) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj može pravo na rodiljni dopust
iz članka 12. stavka 1. ovoga Zakona i roditeljski dopust iz članka 14. stavka
2. ovoga Zakona koristiti i kao pravo na rad s polovicom punoga radnog vremena,
prema odredbama iz ovoga Zakona.
(2) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj, nakon isteka obveznoga
rodiljnog dopusta iz članka 12. stavka 2. ovoga Zakona, ima pravo koristiti
preostali dio rodiljnog dopusta iz članka 12. stavka 1. ovoga Zakona i kao pravo
na rad s polovicom punoga radnog vremena.
(3) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj ima pravo nakon navršenih 6
mjeseci života djeteta koristiti rad s polovicom punoga radnog vremena iz stavka
2. ovoga članka u onolikom trajanju koliko je to pravo koristio do 6. mjeseca
života djeteta, a najduže do 9. mjeseca života djeteta.
(4) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj, po iskorištenju prava na
rodiljni dopust iz članka 12. ovoga Zakona ili prava na rad s polovicom punoga
radnog vremena iz stavka 2. i 3. ovoga članka, može pravo na roditeljski dopust
iz članka 14. stavka 2. ovoga Zakona koristiti i kao pravo na rad s polovicom
punoga radnog vremena u dvostrukom trajanju neiskorištenoga roditeljskog
dopusta.
4. Pravo na rad u skraćenom radnom vremenu radi pojačane njege djeteta
Članak 16.
(1) Po iskorištenju roditeljskog dopusta iz članka 14. stavka 2. ovoga Zakona
ili prava na rad u skraćenom radnom vremenu iz članka 15. stavka 4. ovoga Zakona
jedan od zaposlenih roditelja ili samozaposlenih roditelja ima pravo na rad u
skraćenom radnom vremenu do navršene 3. godine djetetova života, ako je djetetu,
prema nalazu i ocjeni izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite i
nadležnoga liječničkog povjerenstva Zavoda, zbog njegova zdravlja i razvoja,
potrebna pojačana briga i njega.
(2) Ministar nadležan za zdravstvo uz suglasnost ministra nadležnog za obitelj
pravilnikom će propisati uvjete i postupak stjecanja prava na rad u skraćenom
radnom vremenu, radi potrebne pojačane brige i njege djeteta do njegove navršene
3. godine života.
5. Dopust za slučaj smrti djeteta
Članak 17.
Ako zaposlena majka ili samozaposlena majka rodi mrtvo dijete ili ako dijete
umre prije nego što je protekao rodiljni ili roditeljski dopust, korisnik tog
dopusta ima pravo nastaviti njegovo korištenje još 3 mjeseca nakon mjeseca u
kojem je rođeno mrtvo dijete ili nastupila smrt djeteta.
6. Korištenje prava na roditeljski dopust od jednog roditelja
Članak 18.
(1) Ako za vrijeme korištenja jednog od prava propisanog ovim Zakonom jedan od
zaposlenih roditelja ili samozaposlenih roditelja umre ili ako je iz bilo kojega
drugoga opravdanog razloga onemogućen koristiti pripadajuće pravo, pravo
korištenja pripadajućeg prava u cijelosti se prenosi na drugog roditelja.
(2) Opravdani razlozi prema stavku 1. ovoga članka su:
– kad je jedan od roditelja lišen roditeljske skrbi, potpuno lišen poslovne
sposobnosti, djelomice lišen poslovne sposobnosti u odnosu na roditeljsku skrb,
nestao, nepoznat, nepoznatog prebivališta ili boravka,
– ako su radi zaštite dobrobiti djeteta susreti i druženje djeteta s jednim od
roditelja zabranjeni ili ograničeni ili je jednom od roditelja, prema propisima
o zaštiti od nasilja u obitelji, izrečena zaštitna mjera zabrane približavanja
djetetu ili udaljenja iz stana, kuće ili nekoga drugoga stambenog prostora u
kojem dijete živi,
– ako je jedan od roditelja teško bolestan ili je ovisan o pomoći druge osobe
radi čega je spriječen u obavljanju roditeljske skrbi prema ocjeni nadležnoga
liječničkog povjerenstva Zavoda,
– kad je jedan od roditelja kao djelatna vojna osoba u vojnoj misiji izvan
Republike Hrvatske ili na izdržavanju kazne zatvora u trajanju dužem od jedne
godine neprekidno, a sve pod uvjetom da se je roditelj iz ovoga podstavka svojom
pisanom izjavom odrekao prava na korištenje roditeljskog dopusta u korist drugog
roditelja.
7. Stanka za dojenje djeteta i pravo na dopust trudnice i majke koja doji dijete
7.1. Stanka za dojenje
Članak 19.
(1) Zaposlena majka i samozaposlena majka, koja nakon korištenja rodiljnog
dopusta ili rada u skraćenom radnom vremenu nastavi dojiti dijete, tijekom rada
u punom radnom vremenu, ima pravo na stanku za dojenje djeteta u trajanju od dva
sata dnevno, neovisno od toga koristi li zaposleni otac u isto vrijeme i za isto
dijete jedno od prava propisanih ovim Zakonom.
(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka može se koristiti jednokratno ili dva puta u
tijeku dana u trajanju od sat vremena.
(3) Pravo iz stavka 1. ovoga članka zaposlena majka ili samozaposlena majka može
koristiti do navršene 1. godine života djeteta.
(4) Vrijeme stanke iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme.
(5) Zaposlena majka i samozaposlena majka za vrijeme korištenja prava iz stavka
1. ovoga članka ima pravo na naknadu plaće koja iznosi 100% proračunske
osnovice, preračunate na satnu osnovicu za mjesec za koji se obračunava naknada
plaće.
7.2. Dopust zaposlene trudnice i majke koja doji dijete
Članak 20.
(1) Ako zaposlena trudnica ili majka koja doji dijete radi na poslovima koji su
štetni po njezino zdravlje i zdravlje djeteta koje doji, a poslodavac nije
osigurao raspoređivanje zaposlene trudnice ili majke na druge odgovarajuće
poslove, zaposlena trudnica ili majka koja doji dijete ima pravo na trudnički
ili dojenački dopust, uz naknadu plaće u visini njezine pripadajuće plaće, a na
teret poslodavca.
(2) Zaposlena trudnica ili majka koja doji dijete pravo na dopust iz stavka 1.
ovoga članka koristi od prvoga sljedećeg dana od dana kad je prema propisima o
radu i zaštiti na radu utvrđeno da poslodavac nije osigurao raspoređivanje
zaposlene trudnice ili majke koja doji dijete na druge odgovarajuće poslove do
dana stjecanja prava na rodiljni dopust ili do navršene godine dana djetetova
života.
Članak 21.
Ministar nadležan za obitelj uz suglasnost ministra nadležnog za rad pravilnikom
će propisati uvjete i postupak ostvarivanja prava zaposlene trudnice i zaposlene
majke koja doji dijete iz članka 19. i 20. ovoga Zakona.
8. Mirovanje radnog odnosa do treće godine djetetova života
Članak 22.
(1) Nakon što je iskorišteno pravo na rodiljni i roditeljski dopust ili pravo na
rad s polovicom punoga radnog vremena prema ovom Zakonu, jedan od zaposlenih
roditelja ima pravo ne raditi do navršene 3. godine života djeteta.
(2) Za vrijeme korištenja prava iz stavka 1. ovoga članka, prava i obveze
zaposlenog roditelja iz radnog odnosa miruju, a pravo na obvezno zdravstveno
osiguranje te pravo na mirovinsko osiguranje ostvaruje se prema propisima kojima
je uređeno to pravo.
(3) Poslodavac jedan primjerak odluke o mirovanju radnog odnosa zaposlenog
roditelja do treće godine djetetova života obvezno dostavlja Zavodu radi
evidencije.
9. Prava zaposlenog roditelja ili samozaposlenog roditelja djeteta s težim
smetnjama u razvoju
Članak 23.
(1) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj djeteta s težim smetnjama u
razvoju (dijete s težim tjelesnim ili mentalnim oštećenjem ili težom psihičkom
bolesti), nakon iskorištenog prava na roditeljski dopust prema ovom Zakonu, ima
pravo na dopust za njegu djeteta ili pravo na rad u skraćenom radnom vremenu do
navršene 8. godine djetetova života na temelju nalaza i mišljenja nadležnoga
liječničkog povjerenstva Zavoda.
(2) Nakon prestanka korištenja prava iz stavka 1. ovoga članka jedan od
zaposlenih roditelja ili samozaposlenih roditelja djeteta s težim smetnjama u
razvoju ima pravo na rad u skraćenom radnom vremenu.
(3) Pod uvjetom iz stavka 1. ovoga članka, jedan od zaposlenih roditelja ili
samozaposlenih roditelja punoljetnog djeteta s težim smetnjama u razvoju ima
pravo raditi skraćeno radno vrijeme do završetka redovitog školovanja ili dok ta
potreba traje.
(4) Pravo iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka ne može ostvariti zaposleni
roditelj ili samozaposleni roditelj koji prema propisima iz socijalne skrbi ima
priznat status roditelja njegovatelja.
(5) Roditelj koji koristi prava iz stavka 1. do 3. ovoga članka ima pravo na
naknadu plaće prema ovom Zakonu.
(6) Ministar nadležan za obitelj, uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
pravilnikom će propisati uvjete i postupak za stjecanje prava iz stavka 1., 2. i
3. ovoga članka.
10. Naknada plaće zaposlenog roditelja ili samozaposlenog roditelja
Članak 24.
(1) Za vrijeme korištenja prava na rodiljni dopust iz članka 12. ovoga Zakona
ili prava na rad s polovicom punoga radnog vremena iz članka 15. stavka 2. ovoga
Zakona zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj ima pravo na naknadu plaće
u iznosu 100% od osnovice za naknadu plaće utvrđene prema propisima o obveznom
zdravstvenom osiguranju, a koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda.
(2) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj za vrijeme korištenja prava na
roditeljski dopust iz članka 13. ovoga Zakona, prava na rad s polovicom punoga
radnog vremena iz članka 15. stavka 3. ovoga Zakona, ima pravo na naknadu plaće,
koja za puno radno vrijeme iznosi 100 % od osnovice za naknadu plaće utvrđene u
skladu sa stavkom 1. ovoga članka i koja ne može za puno radno vrijeme iznositi
više od 80% proračunske osnovice mjesečno, u trajanju od 6 mjeseci, počevši od
prvoga dana korištenja prava.
(3) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj za vrijeme korištenja prava iz
stavka 2. ovoga članka u preostalom trajanju (po isteku 6 mjeseci njegova
korištenja) ima pravo na naknadu plaće u iznosu od 50% proračunske osnovice
mjesečno.
(4) Za vrijeme korištenja prava iz članka 16. ovoga Zakona zaposleni roditelj
ili samozaposleni roditelj ima pravo na naknadu plaće u visini od 50%
proračunske osnovice mjesečno.
(5) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj za vrijeme korištenja dopusta
za slučaj smrti djeteta iz članka 17. ovoga Zakona ima pravo na naknadu plaće
utvrđenu prema ovom Zakonu, koja za puno radno vrijeme iznosi 100 % od osnovice
za naknadu plaće utvrđene u skladu sa stavkom 1. ovoga članka i koja ne može za
puno radno vrijeme iznositi više od 80% proračunske osnovice mjesečno.
(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka u slučaju mrtvorođenog djeteta ili ako
dijete umre za vrijeme korištenja prava na rodiljni dopust, zaposleni roditelj
ili samozaposleni roditelj za vrijeme korištenja dopusta za slučaj smrti djeteta
iz članka 17. ovoga Zakona ima pravo na naknadu plaće, koja za puno radno
vrijeme iznosi 100% od osnovice za naknadu plaće utvrđene u skladu sa stavkom 1.
ovoga članka, a koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda.
(7) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelji djeteta s težim smetnjama u
razvoju za vrijeme korištenja prava na dopust za njegu djeteta do navršene 8.
godine djetetova života iz članka 23. stavka 1. ovoga Zakona ima pravo za puno
radno vrijeme na naknadu plaće u iznosu od 65% proračunske osnovice mjesečno.
(8) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelji djeteta s težim smetnjama u
razvoju za vrijeme korištenja prava na rad u skraćenom radnom vremenu iz članka
23. stavka 2. i 3. ovoga Zakona ima pravo na naknadu plaće za preostalo vrijeme
do punoga radnog vremena u visini razlike između plaće koju ostvaruje radeći
polovicu punoga radnog vremena i plaće koju bi ostvario da radi u punom radnom
vremenu.
(9) Zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj, koji ne ispunjava uvjet staža
osiguranja u trajanju od najmanje 12 mjeseci neprekidno, za vrijeme korištenja
prava utvrđenih ovim Zakonom ima pravo na naknadu plaće koja iznosi 50%
proračunske osnovice.
(10) Zaposlenom roditelju ili samozaposlenom roditelju naknada plaće utvrđena
ovim člankom ne može iznositi manje od 50% proračunske osnovice, neovisno radi
li ili volontira u punom ili nepunom radnom vremenu.
(11) Naknada plaće iz stavka 2., 3., 4., 5., 7. i 8. ovoga članka isplaćuje se
na teret sredstava državnog proračuna.
Članak 25.
Za vrijeme korištenja prava iz članka 12., 14., 15., 16., 17., 19., 20. i 23.
ovoga Zakona, zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj ima prava iz
obveznoga mirovinskog osiguranja i pravo na plaćene doprinose prema posebnim
propisima.
11. Ostvarivanje prava u većem opsegu
Članak 26.
Prava zaposlenog roditelja propisana ovim Zakonom, mogu se u većem opsegu
urediti kolektivnim ugovorom, sporazumom radničkog vijeća s poslodavcem,
pravilnikom o radu i ugovorom o radu na teret sredstava poslodavca pod uvjetom i
na način utvrđen općim aktom poslodavca.
V. PRAVA RODITELJA KOJI OSTVARUJE DRUGI DOHODAK, RODITELJA POLJOPRIVREDNIKA I
NEZAPOSLENOG RODITELJA
Članak 27.
(1) Roditelj koji ostvaruje drugi dohodak iz članka 7. stavka 1. točke 3. ovoga
Zakona, roditelj poljoprivrednik iz članka 7. stavka 1. točke 4. ovoga Zakona i
nezaposleni roditelj iz članka 7. stavka 1. točke 5. ovoga Zakona, na način i
pod uvjetima iz ovoga Zakona, počevši od dana rođenja djeteta, ima pravo na
rodiljnu i roditeljsku poštedu od rada te pravo na novčanu naknadu za vrijeme
korištenja tih prava.
(2) Nezaposleni roditelj iz stavka 1. ovoga članka može ostvariti pravo na
rodiljnu i roditeljsku poštedu od rada pod uvjetom da na dan rođenja djeteta
ispunjava sljedeće uvjete:
1. da je hrvatski državljanin ili stranac s odobrenim stalnim boravkom u
Republici Hrvatskoj,
2. da ima neprekidno prebivalište ili stalni boravak u Republici Hrvatskoj u
trajanju od najmanje 3 godine,
3. da je zdravstveno osiguran prema propisima o obveznom zdravstvenom
osiguranju,
4. da se vodi u evidenciji nezaposlenih osoba Hrvatskog zavoda za zapošljavanje
najmanje 9 mjeseci neprekidno ili 12 mjeseci s prekidima u posljednje dvije
godine prije rođenja djeteta ili da se u evidenciju nezaposlenih osoba prijavio:
– u roku od 90 dana od dana završetka redovitog školovanja ili studija ili 30
dana od dana završnog ispita,
– u roku od 30 dana od dana prekida redovitog školovanja ili studija ili
– u roku od 30 dana od dana prestanka radnog odnosa, službe ili obavljanja
samostalne djelatnosti ili primanja novčane naknade zbog bolovanja, ako u
trenutku prestanka tih okolnosti ima najmanje 6 mjeseci neprekidnoga radnog
staža.
(3) Smatra se da nezaposleni roditelj ispunjava uvjet iz stavka 3. točke 4.
ovoga članka ako je do prestanka njegova vođenja u evidenciji nezaposlenih osoba
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje došlo:
– radi ostvarenog primitka prema propisima o porezu na dohodak, na koji se
obračunavaju doprinosi za obvezna osiguranja prema posebnim propisima,
– radi korištenja prava iz ovoga Zakona.
(4) Korisnici iz stavka 1. ovoga članka koji izgube status u obveznom
zdravstvenom osiguranju, a nisu u roku od 30 dana stekli novi status osigurane
osobe kod Zavoda, gube pravo na korištenje prava prema ovom Zakonu.
1. Rodiljna i roditeljska pošteda od rada
Članak 28.
(1) Rodiljnu poštedu od rada iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona obvezno od
rođenja djeteta do 42. dana od dana rođenja djeteta koristi majka djeteta.
(2) Majka djeteta iz stavka 1. ovoga članka, rodiljnu poštedu od rada ima pravo
koristiti do navršenog 6. mjeseca života djeteta, u neprekinutom trajanju.
(3) Majka djeteta, korisnik prava na rodiljnu poštedu od rada, nakon isteka 42
dana iz stavka 1. ovoga članka može radi zaposlenja ili samozaposlenja prekinuti
korištenje prava na rodiljnu poštedu od rada, pri čemu otac djeteta, koji je u
istom radnopravnom statusu kao i majka djeteta, ima pravo na korištenje
preostalog dijela neiskorištenog prava na rodiljnu poštedu od rada, uz majčinu
pisanu suglasnost.
Članak 29.
(1) Po isteku prava na rodiljnu poštedu od rada korisnik iz članka 28. ovoga
Zakona ima pravo na roditeljsku poštedu od rada u trajanju od:
– 6 mjeseci, za prvo i drugo rođeno dijete,
– 30 mjeseci, za blizance, treće i svako sljedeće dijete.
(2) Korisnik prava iz stavka 1. ovoga članka, može prekinuti korištenje tog
prava radi zaposlenja ili samozaposlenja te prenijeti to pravo drugom roditelju,
koji je u istom radnopravnom statusu s korisnikom, da koristi preostali dio
neiskorištenog prava na roditeljsku poštedu od rada, uz korisnikovu suglasnost.
(3) Korisnik prava iz stavka 1. ovoga članka može radi zaposlenja ili
samozaposlenja prekinuti korištenje prava na roditeljsku poštedu od rada te
nastaviti njegovo korištenje, ako je proveo na radu najmanje 9 mjeseci
neprekidno prije mjeseca u kojem namjerava započeti koristiti preostali dio
pripadajućeg prava, kao zaposleni roditelj ili samozaposleni roditelj pod
uvjetima iz ovoga Zakona.
(4) Korisnik iz stavka 3. ovoga članka koji na radu nije proveo najmanje 9
mjeseci prije mjeseca u kojem namjerava započeti koristiti preostali dio
neiskorištene roditeljske poštede od rada iz razloga što mu je prestao radni
odnos ili je prestao obavljati djelatnost iz članka 6. točke 2. ovoga Zakona, a
na radu je proveo najmanje 3 mjeseca neprekidno, ima pravo nastaviti korištenje
preostalog dijela prava na roditeljsku poštedu od rada, kao nezaposleni roditelj
ako ispunjava uvjete za nezaposlenog roditelja iz članka 27. ovoga Zakona.
(5) Korisnik iz stavka 3. i 4. ovoga članka ima pravo koristiti preostali dio
neiskorištene roditeljske poštede od rada pod uvjetom da pravo na roditeljsku
poštedu od rada nije prenio na drugog roditelja u smislu stavka 2. ovoga članka.
2. Ostvarivanje prava na novčanu naknadu za vrijeme korištenja prava na rodiljnu
i roditeljsku poštedu od rada
Članak 30.
(1) Korisnik prava iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona za vrijeme korištenja
prava na rodiljnu i roditeljsku poštedu od rada ima pravo na novčanu naknadu u
iznosu 50% proračunske osnovice mjesečno.
(2) Korisniku prava iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona, za slučaj smrti
djeteta pripada pravo na isplatu novčane naknade iz stavka 1. ovoga članka još 3
mjeseca nakon mjeseca u kojem je nastupila smrt djeteta.
(3) Korisnik prava iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona, za vrijeme korištenja
prava na rodiljnu i roditeljsku poštedu od rada, ima prava iz obveznoga
mirovinskog osiguranja i pravo na plaćene doprinose prema posebnim propisima.
VI. PRAVO RODITELJA IZVAN SUSTAVA RADA
Članak 31.
(1) Majka izvan sustava rada iz članka 7. stavka 1. točke 6. ovoga Zakona ima
pravo na novčanu pomoć tijekom rodiljne i roditeljske brige o novorođenom
djetetu.
(2) Pod rodiljnom brigom o djetetu iz stavka 1. ovog članka podrazumijeva se
razdoblje od rođenja djeteta do navršenoga 6. mjeseca života djeteta, a pod
roditeljskom brigom razdoblje od 6. mjeseca do navršene 1. godine života
djeteta, za prvo i drugo rođeno dijete ili do navršene 3. godine života djeteta
kod rođenja blizanaca, trećeg i svakoga sljedećeg djeteta.
(3) Majka iz stavka 1. ovoga članka, nakon 42. dana od dana rođenja djeteta,
radi zaposlenja ili samozaposlenja, može prekinuti korištenje prava na rodiljnu
ili roditeljsku brigu o djetetu, pri čemu otac djeteta, koji je u istom
radnopravnom statusu kao i majka djeteta, ima pravo na korištenje preostalog
dijela neiskorištenog prava na rodiljnu brigu o djetetu, uz majčinu pisanu
suglasnost.
(4) Majka iz stavka 1. ovoga članka, nakon 42. dana od dana rođenja djeteta,
može radi zaposlenja ili samozaposlenja prekinuti korištenje prava na rodiljnu
ili roditeljsku brigu o djetetu te započeti ili nastaviti koristiti preostali
dio roditeljske brige o djetetu do navršene 1. odnosno 3. godine života djeteta
ako je provela na radu najmanje 9 mjeseci neprekidno prije mjeseca u kojem
namjerava započeti koristiti preostali dio pripadajućeg prava, kao zaposleni
roditelj ili samozaposleni roditelj pod uvjetima iz ovoga Zakona.
(5) Majka iz stavka 4. ovoga članka koja na radu nije provela najmanje 9 mjeseci
prije mjeseca u kojem namjerava započeti koristiti preostali dio neiskorištene
roditeljske brige o djetetu iz razloga što joj je prestao radni odnos ili je
prestala obavljati djelatnost iz članka 6. točke 2. ovoga Zakona, a na radu je
provela najmanje 3 mjeseca neprekidno, ima pravo nastaviti korištenje preostalog
dijela prava na roditeljsku brigu o djetetu, kao roditelj izvan sustava rada ako
i dalje ispunjava uvjete iz članka 32. ovoga Zakona.
(6) Majka iz stavka 4. i 5. ovoga članka ima pravo koristiti preostali dio
neiskorištene roditeljske brige o djetetu pod uvjetom da pravo na roditeljsku
brigu o djetetu nije prenijela na drugog roditelja u smislu stavka 3. ovoga
članka.
Članak 32.
(1) Majka izvan sustava rada može ostvariti pravo s osnove rodilje i roditeljske
brige o djetetu iz članka 31. stavka 1. i 2. ovoga Zakona pod uvjetom da na dan
rođenja djeteta ispunjava sljedeće uvjete:
– da je hrvatska državljanka ili strankinja s odobrenim stalnim boravkom u
Republici Hrvatskoj,
– da ima neprekidno prebivalište ili stalni boravak u Republici Hrvatskoj u
trajanju od najmanje 5 godina,
– da je zdravstveno osigurana prema propisima o obveznom zdravstvenom
osiguranju.
(2) Iznimno, majka izvan sustava rada, koja u tijeku korištenja prava na novčanu
pomoć tijekom rodiljne i roditeljske brige o novorođenom djetetu završi redovito
školovanje ili pohađanje sveučilišnog ili stručnog studija ili joj obveze
redovitog školovanja ili pohađanje sveučilišnog i stručnog studija miruju ili
prekine redovito školovanje, pohađanje sveučilišnog ili stručnog studija,
zadržava pravo korištenja priznatog prava do roka propisanog za njegovo
korištenje, ako se u roku od 30 dana od dana prekida ili završetka redovitog
školovanja ili pohađanja sveučilišnog studija prijavila u evidenciju
nezaposlenih osoba kod Hrvatskog zavoda za zapošljavanje.
(3) Majka iz stavka 1. ovoga članka koja izgubi status u obveznom zdravstvenom
osiguranju, a nije u roku od 30 dana stekla novi status osigurane osobe kod
Zavoda, gubi pravo na korištenje prava iz stavka 1. ovoga članka.
Članak 33.
(1) Novčana pomoć iz članka 31. stavka 1. ovoga Zakona iznosi 50% proračunske
osnovice mjesečno.
(2) Majka izvan sustava rada pravo na novčanu pomoć iz stavka 1. ovoga članka
može ostvariti počevši od dana rođenja djeteta.
(3) Majka izvan sustava rada, za slučaj smrti djeteta, ostvaruje pravo na
novčanu pomoć iz stavka 1. ovoga članka još tri mjeseca od mjeseca u kojem je
nastupila smrt djeteta.
VII. PRAVA POSVOJITELJA DJETETA
Članak 34.
(1) Posvojitelj, pod uvjetom da je zdravstveno osiguran po propisima o obveznom
zdravstvenom osiguranju, ima pravo na pripadajuće vremenske dopuste ili poštede
od rada te pravo na naknadu plaće ili drugi oblik novčane naknade prema
odredbama iz ove glave, ako ovim Zakonom nije drugačije propisano.
(2) Opseg prava posvojitelja iz stavka 1. ovoga članka ovisi o radnopravnom
statusu korisnika prava i životnoj dobi posvojenika.
(3) Prava s osnova posvojenja koristi samo jedan od posvojitelja djeteta,
neovisno o broju posvojene djece.
(4) Korisnici iz stavka 1. ovoga članka za vrijeme korištenja prava prema ovom
Zakonu imaju prava iz obveznoga mirovinskog osiguranja i pravo na plaćene
doprinose prema posebnim propisima.
1. Prava zaposlenog ili samozaposlenog posvojitelja
1.1. Posvojiteljski dopust
Članak 35.
(1) Zaposleni posvojitelj i samozaposleni posvojitelj, pod uvjetom da supružnik
posvojitelja djeteta nije roditelj djeteta, ima pravo na posvojiteljski dopust u
trajanju propisanom ovim Zakonom.
(2) Pravo na posvojiteljski dopust zaposleni posvojitelj ili samozaposleni
posvojitelj stječe s danom pravomoćnosti rješenja o posvojenju.
Članak 36.
(1) Zaposleni posvojitelj ili samozaposleni posvojitelj, ostvaruje
posvojiteljski dopust u trajanju od:
a) 6 mjeseci, za posvojenika mlađeg od 3 godine,
b) 5 mjeseci, za posvojenika u životnoj dobi od 3. do navršene 5. godine života
djeteta,
c) 4 mjeseca, za posvojenika u životnoj dobi od 5. do navršene 18. godine života
djeteta.
(2) Za slučaj posvojenja blizanaca ili djeteta koje posvojenjem postaje treće
ili svako sljedeće dijete u obitelji zaposlenog posvojitelja ili samozaposlenog
posvojitelja, ili djeteta s teškoćama u razvoju, posvojiteljski dopust iz stavka
1. ovoga članka produžuje se za 60 dana.
(3) Po iskorištenju posvojiteljskog dopusta iz stavka 1. i 2. ovoga članka
zaposleni posvojitelj ili samozaposleni posvojitelj za posvojenika do njegove 3.
godine života ima pravo na roditeljski dopust i sva druga prava zaposlenog
roditelja i samozaposlenog roditelja pod uvjetima i u trajanju propisanom ovim
Zakonom.
(4) Za slučaj posvojenja djeteta u dobi iznad 3 godine pripadajuće pravo na
roditeljski dopust do navršene 8. godine života posvojenika skraćuje se za 30
dana po svakoj navršenoj godini života posvojenika iznad te dobi.
(5) Posvojiteljski dopust iz stavka 1. ovoga članka korisnik može koristiti u
neprekinutom trajanju ili na način propisan za korištenje rodiljnog dopusta,
odnosno roditeljskog dopusta iz članka 12., 14. i 15. ovoga Zakona.
1.2. Naknada plaće za vrijeme korištenja prava na posvojiteljski dopust
Članak 37.
Za vrijeme korištenja posvojiteljskog dopusta iz članka 36. ovoga Zakona
korisnik iz članka 35. ovoga Zakona ima pravo na naknadu plaće pod uvjetima i u
visini propisanoj za zaposlene roditelje i samozaposlene roditelje, korisnike
rodiljnog, odnosno roditeljskog dopusta, odnosno drugih prava propisanih za
zaposlene ili samozaposlene roditelje u skladu sa člankom 24. ovoga Zakona.
2. Prava drugih posvojitelja
Članak 38.
(1) Korisnik iz članka 7. stavka 3. ovoga Zakona koji je prema ovom Zakonu
roditelj koji ostvaruje drugi dohodak ili je poljoprivrednik ili nezaposlena
osoba ili osoba izvan sustava rada, koja je prema propisima o obiteljskim
odnosima postala posvojitelj djeteta, pod uvjetima iz ovoga Zakona ima pravo na
posvojiteljsku poštedu od rada ili pravo na posvojiteljsku brigu o djetetu u
trajanju propisanom ovim Zakonom.
(2) Za vrijeme korištenja prava iz stavka 1. ovoga članka korisnik ima pravo na
novčanu naknadu ili novčanu pomoć u iznosu od 50% proračunske osnovice mjesečno.
2.1. Posvojiteljska pošteda od rada i posvojiteljska briga o djetetu
Članak 39.
(1) Korisnik iz članka 38. stavka 1. ovoga Zakona, koji je prema ovom Zakonu
ostvaruje drugi dohodak ili je poljoprivrednik ili nezaposlena osoba i koji je
pravomoćnim rješenjem o posvojenju postao posvojitelj (u daljnjem tekstu:
posvojitelj), pod uvjetom da supružnik posvojitelja nije roditelj posvojenika i
ako ispunjava uvjete za stjecanje prava na rodiljnu i roditeljsku poštedu od
rada iz članka 27. ovoga Zakona, ima pravo na posvojiteljsku poštedu od rada.
(2) Korisnik iz članka 38. stavka 1. ovoga Zakona, koji je prema ovom Zakonu
osoba izvan sustava rada i koja je pravomoćnim rješenjem o posvojenju postala
posvojitelj (u daljnjem tekstu: posvojitelj izvan sustava rada), pod uvjetom da
supružnik posvojitelja nije roditelj posvojenika i ako ispunjava uvjete za
stjecanje prava na rodiljnu i roditeljsku brigu o djetetu iz članka 32. ovoga
Zakona, ima pravo na posvojiteljsku brigu o djetetu.
(3) Posvojitelj iz stavka 1. ovoga članka ili posvojitelj izvan sustava rada iz
stavka 2. ovoga članka ima pravo na posvojiteljsku poštedu od rada ili
posvojiteljsku brigu o djetetu u trajanju od:
– 12 mjeseci, za posvojenika u dobi do 3 godine,
– 9 mjeseci, za posvojenika u dobi od 3. do navršene 5. godine života djeteta,
– 6 mjeseci, za posvojenika u dobi od 5. do navršene 8. godine života djeteta,
– 4 mjeseca, za posvojenika u dobi od 8. do navršene 18. godine života djeteta.
(4) Za slučaj posvojenja blizanaca ili djeteta koje posvojenjem postaje treće
ili svako sljedeće dijete u obitelji posvojitelja ili posvojitelja izvan sustava
rada, ili djeteta s teškoćama u razvoju, posvojiteljska pošteda od rada ili
posvojiteljska briga o djetetu iz stavka 3. ovoga članka produžuje se za 60
dana.
(5) Posvojitelj ili posvojitelj izvan sustava rada može, radi zaposlenja ili
samozaposlenja, prekinuti korištenje prava iz stavka 3. i 4. ovoga članka ili to
pravo prenijeti na bračnog druga koji je posvojenjem postao roditelj posvojenog
djeteta, uz njegovu pisanu suglasnost i pod uvjetom da ima isti radnopravni
status osobe iz stavka 1. ili stavka 2. ovoga članka koji prenosi pravo.
(6) Korisnik iz stavka 1. ili stavka 2. ovoga članka, koji je radi zaposlenja
ili samozaposlenja prekinuo korištenje prava na posvojiteljsku poštedu od rada
ili posvojiteljsku brigu o djetetu, može nastaviti njegovo korištenje kao
zaposleni ili samozaposleni posvojitelj ako je proveo na radu najmanje 9 mjeseci
neprekidno prije mjeseca u kojem namjerava započeti koristiti preostali dio
neiskorištenog prava i pod uvjetom da pravo korištenja posvojiteljske poštede od
rada ili posvojiteljske brige o djetetu nije prenio na drugog roditelja prema
stavku 5. ovoga članka.
(7) Korisnik iz stavka 1. ovoga članka ili stavka 2. ovoga članka, koji na radu
nije proveo najmanje 9 mjeseci prije mjeseca u kojem namjerava započeti
koristiti preostali dio neiskorištene posvojiteljske poštede od rada ili
posvojiteljske brige o djetetu iz razloga što mu je prestao radni odnos ili je
prestao obavljati djelatnost iz članka 6. točke 2. ovoga Zakona, a na radu je
proveo najmanje 3 mjeseca neprekidno, ima pravo nastaviti korištenje preostalog
dijela prava na posvojiteljsku poštedu od rada ili posvojiteljsku brigu o
djetetu, kao nezaposleni roditelj ako ispunjava uvjete za nezaposlenog roditelja
iz članka 27. ovoga Zakona.
2.2. Pravo na novčanu naknadu
Članak 40.
(1) Korisnik iz članka 38. stavka 1. ovoga Zakona, za vrijeme korištenja prava
na posvojiteljsku poštedu od rada ili prava na posvojiteljsku brigu o djetetu
ima pravo na novčanu naknadu u iznosu od 50% proračunske osnovice mjesečno.
(2) Korisnik iz članka 39. stavka 6. ovoga Zakona za vrijeme korištenja
preostalog dijela neiskorištenog prava iz članka 39. stavka 3. i 4. ovoga Zakona
ostvaruje pravo na naknadu u iznosu od 50% proračunske osnovice mjesečno.
VIII. JEDNOKRATNA NOVČANA POTPORA ZA NOVOROĐENO DIJETE
Članak 41.
Korisnik iz članka 7. ovoga Zakona ima pravo na jednokratnu novčanu potporu za
novorođeno dijete pod uvjetom i u iznosu propisanom ovim Zakonom.
Članak 42.
(1) Korisnik iz članka 7. stavka 1. točke 1. do 5. i stavka 2. ovoga Zakona može
ostvariti pravo na jednokratnu novčanu potporu iz članka 41. ovoga Zakona pod
uvjetom da u vrijeme rođenja djeteta ispunjava sljedeće uvjete:
– da je hrvatski državljanin s prebivalištem ili stranac sa stalnim boravkom u
Republici Hrvatskoj u neprekidnom trajanju od najmanje 12 mjeseci,
– da je zdravstveno osiguran po propisima o obveznom zdravstvenom osiguranju.
(2) Korisnik iz članka 7. stavka 1. točke 6. ovoga Zakona može ostvariti pravo
na novčanu potporu iz članka 41. ovoga Zakona pod uvjetom da u vrijeme rođenja
djeteta ispunjava sljedeće uvjete:
– da je hrvatski državljanin s prebivalištem ili stranac sa stalnim boravkom u
Republici Hrvatskoj u neprekidnom trajanju od najmanje 5 godina,
– da je zdravstveno osiguran po propisima o obveznom zdravstvenom osiguranju.
(3) Korisnici iz stavka 1. i 2. ovoga članka mogu podnijeti zahtjev i ostvariti
pravo na jednokratnu novčanu potporu iz članka 41. ovoga Zakona pod uvjetom da
je dijete:
– upisano u maticu rođenih
– prijavljeno kao član njihovog kućanstva,
– zdravstveno osiguran po propisima o obveznom zdravstvenom osiguranju.
Članak 43.
(1) Jednokratna novčana potpora iz članka 41. ovoga Zakona iznosi 70%
proračunske osnovice.
(2) Pravo na novčanu potporu iz stavka 1. ovoga članka, pod uvjetima iz članka
42. ovoga Zakona ima i korisnik za posvojeno dijete u dobi do njegove navršene
3. godine života, ako novčana potpora iz članka 41. ovoga Zakona za to dijete
nije ranije isplaćena drugom korisniku.
IX. POSTUPAK OSTVARIVANJA PRAVA
Članak 44.
(1) Prava iz ovoga Zakona ostvaruju se na temelju rješenja Zavoda donesenog na
osnovi pisanog zahtjeva korisnika iz članka 7. ovoga Zakona, ako ovim Zakonom
nije drugačije propisano.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka pravo na rodiljni dopust od 45. dana prije
očekivanog termina poroda i pravo na obvezni rodiljni dopust ostvaruje se na
temelju izvješća o bolovanju kojeg izdaje izabrani doktor primarne zdravstvene
zaštite, a na prijedlog izabranog doktora ginekologa iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja o danu očekivanog poroda na kojoj izabrani doktor primarne
zdravstvene zaštite obvezno naznačuje samo početni datum korištenja prava.
(3) U postupku rješavanja po zahtjevu iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se
odredbe Zakona o općem upravnom postupku ako ovim Zakonom ili propisom donesenim
na temelju ovoga Zakona nije drukčije propisano.
(4) Zahtjev za ostvarivanje prava prema ovom Zakonu podnosi se najkasnije 30
dana prije naznačenog roka za početak njegova korištenja ako ovim Zakonom nije
drugačije propisano.
Članak 45.
(1) O pravima iz ovoga Zakona u prvom stupnju rješava nadležna ustrojbena
jedinica Zavoda na čijem je području prebivalište ili stalni boravak
podnositelja zahtjeva.
(2) O žalbi protiv prvostupanjskog rješenja Zavoda rješava Direkcija Zavoda.
(3) Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.
(4) Rješenje o žalbi donijeto u drugom stupnju konačno je u upravnom postupku i
protiv njega se može pokrenuti upravni spor.
(5) Rješenje o pravu iz ovoga Zakona obvezno se dostavlja poslodavcu ako je
korisnik prava zaposleni roditelj, zaposleni posvojitelj ili zaposleni skrbnik.
(6) Rješenje o pravu nezaposlenog roditelja iz ovoga Zakona obvezno se dostavlja
nadležnoj ustrojbenoj jedinici Hrvatskog zavoda za zapošljavanje u čijoj se
evidenciji nezaposlenih osoba vodi korisnik prava.
Članak 46.
(1) Korisnik koji potražuje prava iz ovoga Zakona dužan je na zahtjev nadležne
ustrojbene jedinice Zavoda dostaviti dokaze koji su uvjet za ostvarenje traženog
prava, ako Zavod istima ne raspolaže ili ih ne može pribaviti po službenoj
dužnosti.
(2) U prikupljanju dokaza kojima se utvrđuje opravdanost zahtjeva korisnika
Zavod ima pravo služiti se svim raspoloživim podacima o korisniku kao osiguranoj
osobi prema propisima o obveznom zdravstvenom osiguranju te koristiti službene
podatke nadležnih središnjih tijela državne uprave i javnih ustanova, kao i
drugih nadležnih tijela iz kojih se može utvrditi osnovanost stjecanja traženog
prava.
(3) Nadležna središnja tijela državne uprave i javne ustanove, kao i druga
nadležna tijela iz stavka 2. ovoga članka, dužni su Zavodu dostaviti ili staviti
na raspolaganje tražene podatke u roku od 15 dana od dana zaprimanja zahtjeva.
1.1. Najava i ostvarivanje prava zaposlenog roditelja
Članak 47.
(1) Zaposleni roditelj, koji u tijeku korištenja prava iz ovoga Zakona namjerava
mijenjati način korištenja tog prava, obvezan je najmanje 30 dana prije nastanka
te promjene ili prije ponovnog uspostavljanja neiskorištenoga pripadajućeg
prava, pisano obavijestiti svog poslodavca o toj namjeri.
(2) Na pisanu obavijest iz stavka 1. ovoga članka poslodavac je dužan izdati
pisanu izjavu o svojoj suglasnosti o iskazanoj namjeri zaposlenog roditelja, s
mogućnošću neprihvaćanja te namjere za razdoblje od najviše 30 dana pod uvjetima
utvrđenim propisima o radu.
Članak 48.
Zaposleni roditelj, kojem se o pravu iz ovoga Zakona odlučuje iz razloga
propisanog člankom 47. stavkom 1. ovoga Zakona, dužan je nadležnoj ustrojbenoj
jedinici Zavoda uz zahtjev za rješavanje o pripadajućem pravu priložiti i pisanu
izjavu poslodavca iz članka 47. stavka 2. ovoga Zakona.
1.2. Najava i korištenje prava drugih korisnika iz Zakona
Članak 49.
Samozaposleni roditelj koji u tijeku korištenja prava iz ovoga Zakona namjerava
mijenjati način korištenja tog prava, obvezan je najmanje 30 dana prije nastanka
te promjene ili prije ponovnog uspostavljanja neiskorištenoga pripadajućeg prava
podnijeti pisani zahtjev Zavodu.
Članak 50.
(1) Roditelj koji ostvaruje drugi dohodak, roditelj poljoprivrednik, nezaposleni
roditelj i roditelj izvan sustava rada, pripadajuće pravo ostvaruje na način i u
postupku propisanom ovim Zakonom i provedbenim propisima donesenim na temelju
ovoga Zakona.
(2) Korisniku iz stavka 1. ovoga članka koji zahtjev za korištenje prava iz
ovoga Zakona podnese Zavodu u roku od 30 dana od dana rođenja djeteta, pripada
pravo na korištenje odnosnog prava od dana rođenja djeteta.
(3) Korisniku koji zahtjev za korištenje prava ne podnese u roku propisanom
stavkom 2. ovoga članka, a zahtjev podnese u roku od 120 dana od rođenja
djeteta, pripada pravo na korištenje odnosnog prava od dana podnošenja zahtjeva.
(4) U zahtjevu za korištenje prava na rodiljnu ili roditeljsku poštedu od rada
ili s osnove rodiljne ili roditeljske brige o djetetu, korisnik obvezno
naznačuje način korištenja odnosnog prava.
(5) Zahtjev za prekid korištenja ili prijenos korištenja prava na drugog
roditelja, pod uvjetima iz ovoga Zakona, drugi korisnik podnosi najkasnije 30
dana prije naznačenog roka za prekid ili prijenos korištenog prava na drugog
roditelja.
(6) Iznimno, zahtjev za prekid ili prijenos korištenog prava na drugog roditelja
može biti podnijet u roku kraćem od utvrđenog stavkom 5. ovoga članka, a koji ne
može biti kraći od 8 dana, ako je uvjetovan nepredviđenim socijalnim
okolnostima, kao što je smrt u obitelji, teška bolest jednog od članova obitelji
ili drugog roditelja ili zaposlenje ili samozaposlenje, o čemu odlučuje Zavod.
1.3. Ostvarivanje prava na jednokratnu novčanu potporu za novorođeno dijete
Članak 51.
(1) Korisnik iz članka 7. ovoga Zakona pravo na jednokratnu novčanu potporu za
novorođeno dijete iz članka 41. ovoga Zakona može ostvariti pod uvjetom da je
pisani zahtjev za priznavanje prava podnio nadležnoj ustrojbenoj jedinici Zavoda
u roku od 6 mjeseci od dana rođenja djeteta, odnosno u roku od 30 dana od dana
posvojenja djeteta iz članka 43. stavka 2. ovoga Zakona.
(2) Pravo na jednokratnu novčanu potporu za novorođeno dijete ostvaruje se na
osnovi zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka, rodnog lista djeteta, te
dokumentacije kojom se dokazuje ispunjenje uvjeta iz članka 42. ovoga Zakona.
(3) Pravo na novčanu potporu iz stavka 2. ovoga članka ostvaruje se, u pravilu,
bez donošenja pisanog rješenja.
1.4. Prijava okolnosti koje utječu na ostvarivanje prava i naknada štete
Članak 52.
(1) Korisnik iz ovoga Zakona dužan je Zavodu prijaviti svaku promjenu, u roku od
8 dana od dana nastanka okolnosti koja utječe na korištenje priznatog prava po
ovom Zakonu.
(2) Korisnik koji ne postupi sukladno stavku 1. ovoga članka dužan je Zavodu
nadoknaditi nastalu štetu i ostvareni nepripadajući primitak, s pripadajućom
kamatom te ga uplatiti na račun državnog proračuna, a sve u roku od 8 dana od
dana zaprimljene pisane obavijesti Zavoda o utvrđenim okolnostima.
X. POVJERENSTVO ZA PRAĆENJE PROVEDBE ZAKONA
Članak 53.
(1) U svrhu provedbe ovoga Zakona ministar nadležan za obitelj osniva
Povjerenstvo za praćenje provedbe ovoga Zakona koje se sastoji od 7 članova.
(2) Članove Povjerenstva iz stavka 1. ovoga članka imenuje ministar nadležan za
obitelj i to dva predstavnika ministarstva nadležnog za obitelj, od kojih je
jedan predsjedavajući Povjerenstva te po jednog predstavnika ministarstva
nadležnog za rad, Zavoda, Hrvatske obrtničke komore, Hrvatske udruge poslodavaca
i Koordinacije sindikalnih središnjica.
(3) Povjerenstvo prati provedbu ovoga Zakona, daje nadležnom ministarstvu za
obitelj i Zavodu mišljenja i prijedloge za provedbu ovoga Zakona, daje
prijedloge za unapređenje sustava obiteljskih potpora iz ovoga Zakona te donosi
poslovnik o svom radu.
(4) Stručne i administrativne poslove Povjerenstva iz stavka 1. ovoga članka
obavlja ministarstvo nadležno za obitelj.
XI. FINANCIRANJE
Članak 54.
Sredstva za financiranje prava i potpora utvrđenih ovim Zakonom osiguravaju se u
državnom proračunu izuzev sredstva za prava iz članka 20. i 26. ovoga Zakona.
XII. NADZOR I PODNOŠENJE IZVJEŠĆA
Članak 55.
(1) Nadzor nad zakonitošću rada Zavoda u provedbi ovoga Zakona obavlja
ministarstvo nadležno za obitelj.
(2) Zavod je obvezan ministarstvu nadležnom za obitelj najkasnije do 31. ožujka
tekuće godine podnijeti godišnje izvješće o provedbi ovoga Zakona i utrošku
sredstava u protekloj godini.
(3) Zavod je obvezan do dvadesetog dana u mjesecu za prethodni mjesec dostaviti
ministarstvu nadležnom za obitelj mjesečna izvješća o broju korisnika pojedinih
prava te iznosu utrošenih sredstava prema namjeni.
(4) Sadržaj izvješća iz stavka 2. i 3. ovoga članka, propisat će ministar
nadležan za obitelj, uz prethodno pribavljeno mišljenje ravnatelja Zavoda.
Članak 56.
(1) Zavod je obvezan voditi elektronički očevidnik korisnika prava iz ovoga
Zakona.
(2) Zavod je dužan, uvažavajući propise o zaštiti osobnih podataka, središnjim
tijelima državne uprave i javnim ustanovama koje na osnovi zakona rješavaju o
novčanim pravima građana, koja se osiguravaju u državnom proračunu ili po
propisima o obveznom zdravstvenom osiguranju ili prema propisima o obveznom
mirovinskom osiguranju ili o zapošljavanju, dostaviti ili staviti na
raspolaganje podatke iz elektroničkog očevidnika.
(3) Sadržaj i način vođenja očevidnika iz stavka 1. ovoga članka, propisat će
ministar nadležan za obitelj, uz prethodno pribavljeno mišljenje ravnatelja
Zavoda.
XIII. NAKNADA ŠTETE
Članak 57.
(1) Korisnik iz ovoga Zakona dužan je državnom proračunu i Zavodu naknaditi
štetu, zajedno s pripadajućim kamatama, koja nastane zbog nepripadne i
nepravilne isplate novčane potpore iz ovoga Zakona ako:
1. na temelju neistinitih i netočnih podataka, za koje je znao ili morao znati
da su neistiniti i netočni, ostvari bilo koje pravo koje mu ne pripada,
2. u određenom roku ne prijavi promjene koje utječu na daljnje korištenje ili
gubitak prava, a znao je ili morao znati za te promjene,
3. mu je isplaćena naknada na koju nije imao pravo prema rješenju ili je naknada
isplaćena u većem iznosu od iznosa određenog u rješenju kojim je utvrđeno pravo
i iznos naknade za vrijeme korištenja odnosnog prava.
(2) Postupak za naknadu štete iz stavka 1. ovoga članka pokreće i vodi Zavod ako
drugim propisom nije drugačije propisano.
XIV. KAZNENE ODREDBE
Članak 58.
(1) Korisnik iz ovoga Zakona kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu
od 3.000,00 do 10.000,00 kuna ako:
1. na osnovi neistinitih i netočnih podataka, podnijetih nadležnoj službi
Zavoda, ostvari bilo koje od prava iz ovoga Zakona s pripadajućom novčanom
potporom,
2. u propisanom roku ne prijavi svaku promjenu koja utječe na gubitak ili
promjenu osnova za korištenje bilo kojeg prava iz ovoga Zakona.
(2) Poslodavac koji ne osigura ili na bilo koji drugi način priječi zaposlenoj
trudnici ili majci koja doji dijete korištenje prava na trudnički i dojenački
dopust, uz pripadajuću plaću iz članka 20. ovoga Zakona ili onemogući ili na
bilo koji drugi način priječi zaposlenom roditelju korištenje prava na rodiljni
ili roditeljski dopust, rad s polovicom punoga radnog vremena, rad u skraćenom
radnom vremenu ili nekoga drugog prava prema ovom Zakonu, kaznit će se za
prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna.
(3) Odgovorna osoba poslodavca, za slučaj iz stavka 2. ovoga članka, kaznit će
se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 10.000,00 kuna.
(4) Odgovorna osoba nadležnoga središnjeg tijela državne uprave ili javne
ustanove, odnosno drugoga nadležnog tijela, koja Zavodu uskrati dostavu ili
stavljanje na raspolaganje podataka po zahtjevu iz članka 46. stavka 3. ovoga
Zakona, kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 1.500,00 do
5.000,00 kuna. Istom kaznom kaznit će se za prekršaj i odgovorna osoba Zavoda
ako postupi suprotno članku 56. stavku 2. ovoga Zakona.
XV. NOVČANE I DRUGE POTPORE JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE,
PRAVNIH I FIZIČKIH OSOBA
Članak 59.
(1) Općina, grad, županija i Grad Zagreb, u svrhu propisanu člankom 1. ovoga
Zakona svojim općim aktima mogu propisati način i uvjete za ostvarivanje prava
roditelja na novčanu pomoć u većem opsegu od propisanog ovim Zakonom ili
pružanje pomoći u naravi.
(2) Vjerska zajednica, trgovačko društvo, udruga i druga domaća i strana pravna
i fizička osoba, u svrhu propisanu člankom 1. ovoga Zakona mogu pružiti novčanu
ili pomoć u naravi roditeljima, ako to nije u suprotnosti s ovim Zakonom.
(3) U svrhu propisanu člankom 1. ovoga Zakona mogu se osnivati zaklade i
fondacije.
XVI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 60.
(1) O zahtjevima za ostvarivanje prava na rodiljni dopust i rodiljnu naknadu,
kao i o drugim zahtjevima za ostvarivanje prava prema posebnim propisima koji se
odnose na zaštitu majčinstva, koji nisu pravomoćno okončani do dana stupanja na
snagu ovoga Zakona, rješavat će se prema propisima koji su bili na snazi do dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Osobe koje su se na dan stupanja na snagu ovoga Zakona zatekle u korištenju
prava iz stavka 1. ovoga članka mogu pisanim zahtjevom od mjesno nadležne
ustrojbene jedinice Zavoda zatražiti ostvarivanje tog prava prema odredbama
ovoga Zakona ako je to za njih povoljnije.
Članak 61.
(1) Korisnik prava na dopust do sedme godine života djeteta ili na rad u
skraćenom radnom vremenu radi njege djeteta s težim teškoćama u razvoju s pravom
na novčanu naknadu prema propisima iz područja socijalne skrbi, koji je ovo
pravo ostvario do dana stupanja na snagu ovoga Zakona, zadržava stečeno pravo.
(2) Korisnik iz stavka 1. ovoga članka može pisanim zahtjevom od mjesno nadležne
ustrojbene jedinice Zavoda zatražiti utvrđivanje prava utvrđenih ovim Zakonom,
ako je to za njega povoljnije, u kojem slučaju od dana pravomoćnosti tog
rješenja ostvaruje prava prema ovom Zakonu.
(3) Zavod je dužan u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
preuzeti, a nadležni centar za socijalnu skrb je obvezan predati pripadne
predmete korisnika prava iz stavka 1. ovoga članka.
(4) Sadržaj dokumentacije iz stavka 3. ovoga članka Zavod i nadležni centar za
socijalnu skrb utvrđuju sporazumno.
(5) Novčane naknade iz stavka 1. ovoga članka u roku iz stavka 3. ovoga članka
osiguravaju se u državnom proračunu na razdjelu nadležnog ministarstva za
socijalnu skrb.
(6) Po isteku roka iz stavka 3. ovoga članka sredstva za isplatu novčanih
naknada korisnicima iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se u državnom
proračunu na razdjelu ministarstva nadležnog za obitelj.
Članak 62.
(1) Nadležni ministar donijet će pravilnik iz članka 16. stavka 2., članka 21. i
članka 23. stavka 6. ovoga Zakona u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.
(2) Ministar nadležan za obitelj donijet će propis iz članka 55. stavka 4. ovoga
Zakona u roku od 60 dana, a propis iz članka 56. stavka 3. ovoga Zakona u roku
od 120 dana od dana njegova stupanja na snagu.
Članak 63.
Do stupanja na snagu propisa iz članka 62. ovoga Zakona ostaju na snazi:
1. Pravilnik o načinu ostvarivanja prava na novčanu naknadu za porodni dopust
nezaposlene majke koja je stekla pravo na naknadu pri Hrvatskom zavodu za
zapošljavanje, nezaposlene majke koja ostvaruje pravo na invalidsku mirovinu
zbog profesionalne nesposobnosti za rad i majke koja je korisnica mirovine
(»Narodne novine«, br. 105/01.),
2. Pravilnik o uvjetima i postupku stjecanja prava na dopust trudnice ili žene
koja doji dijete (»Narodne novine«, br. 103/06.),
3. Pravilnik o uvjetima i postupku ostvarivanja prava na stanku za dojenje
djeteta (»Narodne novine«, br. 103/06.),
4. Pravilnik o pravima roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju na dopust
ili na rad s polovicom punog radnog vremena radi njege djeteta (»Narodne
novine«, br. 92/03.);
5. Pravilnik o uvjetima i načinu korištenja prava na pomoć za opremu novorođenog
djeteta (»Narodne novine«, br. 58/94.).
Članak 64.
Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o rodiljnom dopustu
majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i nezaposlenih majki (»Narodne
novine«, br. 24/96., 109/97., 82/01. i 30/04.) te odredbe Zakona o obveznom
zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«, br. 85/06., 105/06., 118/06., 77/07.,
111/07. i 35/08.) u dijelu u kojem su u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.
Članak 65.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama« i stupa na snagu 1. siječnja
2009., osim članka 9. koji stupa na snagu na dan prijama Republike Hrvatske u
Europsku uniju.
Klasa: 113-04/08-01/01
Zagreb, 9. srpnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić, v. r.**

Zakon, NN 85/2008-2727
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)