## Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama za poticanje ulaganja rizičnog kapitala u male i srednje poduzetnike

### NN 91/2008 (6.8.2008.), Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama za poticanje ulaganja rizičnog kapitala u male i srednje poduzetnike

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

**2902**

Na temelju članka 3. Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj
50/2006), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 31. srpnja 2008.
godine donijela

## ODLUKU

### O OBJAVLJIVANJU PRAVILA O DRŽAVNIM POTPORAMA ZA POTICANJE ULAGANJA RIZIČNOG KAPITALA U MALE I SREDNJE PODUZETNIKE

I.

Pravila o državnim potporama za poticanje ulaganja rizičnog kapitala u male i
srednje poduzetnike sadržana su u Smjernicama Zajednice o državnim potporama za
poticanje ulaganja rizičnoga kapitala u male i srednje poduzetnike
(52006XC0818(01), SL C 194, 18. kolovoza 2006.).

II.

Tekst akta u kojem su sadržana pravila iz točke I. ove Odluke, u prijevodu na
hrvatski jezik, glasi:

»SMJERNICE ZAJEDNICE O DRŽAVNIM POTPORAMA ZA POTICANJE ULAGANJA RIZIČNOGA
KAPITALA U MALE I
SREDNJE PODUZETNIKE
(SL C 194, 18. 8. 2006.)

1. UVOD

1.1. RIZIČNI KAPITAL KAO CILJ ZAJEDNICE

Rizični kapital odnosi se na financiranje vlasničkim kapitalom poduzetnika s
primijećenim potencijalom za brzi rast tijekom njihovih ranih faza rasta.
Potražnja za rizičnim kapitalom tipično se javlja kod poduzetnika s potencijalom
za rast koji nemaju dostatan pristup tržištima kapitala, a ponuda rizičnoga
kapitala dolazi od ulagača spremnih da preuzmu visoki rizik u zamjenu za moguće
natprosječne povrate na uloženi kapital.
U svojem Priopćenju Proljetnom Europskom vijeću »Zajednički rad za rast i radna
mjesta – Novi početak za Lisabonsku strategiju«1 Komisija je uočila nedostatnu
razinu rizičnoga kapitala koji je dostupan inovativnim mladim poduzetnicima
početnicima. Komisija je pokrenula inicijative, kao što su Zajednički europski
izvori za poduzetnike od mikro do srednje veličine (JEREMIE), što je zajednička
inicijativa Komisije i Europskog investicijskog fonda za rješavanje nedostatka
rizičnoga kapitala za male i srednje poduzetnike u nekim regijama. Gradeći na
stečenom iskustvu s financijskim instrumentima u višegodišnjem programu za
poduzetnike i poduzetništvo, a posebno za male i srednje poduzetnike (MAP),
usvojenom u Odluci Vijeća 2000/819/EZ2, Komisija je predložila Instrument za
brzorastuće i inovativne male i srednje poduzetnike (GIF) pod Programom za
konkurentnost i inovacije (CIP), koji se trenutno usvaja i koji će pokrivati
razdoblje 2007.-20133. Instrument će povećati ponudu vlasničkog kapitala
inovativnim malim i srednjim poduzetnicima ulagajući po tržišnim načelima u
fondove rizičnoga kapitala usmjerene na male i srednje poduzetnike u njihovim
počecima i u fazi razvoja.
Komisija je spomenula pitanje financiranja rizičnim kapitalom u svom Priopćenju
o »Financiranju rasta malih i srednjih poduzetnika – Dodavanju europske
vrijednosti« usvojenom 29. lipnja 20064. Komisija je također naglasila važnost
smanjivanja i preusmjeravanja državnih potpora radi ispravljanja tržišnih
nedostataka kako bi se povećala ekonomska učinkovitost i radi stimuliranja
istraživanja, razvoja i inovacija. U tom kontekstu Komisija je odlučila
reformirati pravila državnih potpora, između ostalog s ciljem da se olakša
pristup financiranju i rizičnom kapitalu.
U ispunjavanju svoje obveze, Komisija je objavila »Akcijski plan državnih
potpora – manje i kvalitetnije državne potpore: Plan reforme državnih potpora
2005. – 2009. (»Akcijski plan državnih potpora«)5 u lipnju 2005. godine. Akcijski
plan državnih potpora naglasio je važnost poboljšanja poslovne klime i
olakšavanja brzog osnivanja novih poduzetnika. S tim u vezi Akcijski plan
državnih potpora najavio je reviziju Priopćenja o državnim potporama i rizičnom
kapitalu6 radi rješavanja tržišnih nedostataka koji utječu na osiguravanje
rizičnoga kapitala poduzetnicima početnicima i mladim, inovativnim malim i
srednjim poduzetnicima, i to posebice povećanjem fleksibilnosti pravila
sadržanih u Priopćenju o državnim potporama i rizičnom kapitalu.
Iako je primarna uloga tržišta da osigura dovoljno rizičnoga kapitala u
Zajednici, na tržištu rizičnoga kapitala prisutan je »jaz vlasničkog kapitala«,
postojana nepravilnost tržišta kapitala koja priječi da se ponuda spoji s
potražnjom po cijeni prihvatljivoj objema stranama, što ima negativan učinak na
male i srednje poduzetnike. Jaz se najviše tiče visokotehnoloških inovativnih i
pretežno mladih poduzetnika s visokim razvojnim potencijalom. Međutim, također
bi mogao utjecati i na širok spektar poduzetnika različitih starosti i u
različitim sektorima s manjim razvojnim potencijalom koji ne mogu naći
financiranje za svoje razvojne projekte bez vanjskog rizičnoga kapitala.
Postojanje jaza vlasničkog kapitala može opravdati davanje državne potpore u
određenim ograničenim okolnostima. Ako se pravilno usmjeri, državna potpora za
nabavu rizičnoga kapitala može biti učinkovito sredstvo smanjenja ustanovljenih
tržišnih nedostataka u tom području i uravnoteženja omjera s privatnim
kapitalom.
Ove smjernice zamjenjuju Priopćenje o državnim potporama i rizičnom kapitalu i
određuju uvjete po kojima se državne potpore koje podupiru ulaganja rizičnoga
kapitala mogu smatrati usklađenima sa zajedničkim tržištem. Smjernice
objašnjavaju uvjete pod kojima su prisutne državne potpore u skladu s člankom
87. stavkom 1. Ugovora o EZ-u i kriterije koje Komisija primjenjuje u ocjeni
usklađenosti mjera rizičnoga kapitala prema članku 87. stavku 3. Ugovora o EZ-u.
\_\_\_\_\_\_
1COM(2005) 24.
2 SL L 333, 29. 12. 2000., str. 84. Odluka kako je izmijenjena i
dopunjena Odlukom br. 1776/2005/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća (SL L 289, 3.
11. 2005., str. 14).
3 COM(2005) 121 finalno.
4 COM(2006) 349.
5 COM(2005) 107 finalno – SEC(2005) 795.
6 SL C 235, 21. 8. 2001., str. 3.

1.2. ISKUSTVA NA PODRUČJU DRŽAVNIH POTPORA ZA RIZIČNI KAPITAL

Ove su smjernice izrađene s obzirom na iskustva stečena u primjeni Priopćenja o
državnim potporama i rizičnom kapitalu. Također su uzeti u obzir i komentari s
javnih savjetovanja država članica i zainteresiranih strana o reviziji
Priopćenja o državnim potporama i rizičnom kapitalu, o Akcijskom planu državnih
potpora i o Priopćenju o državnim potporama za inovacije7.
Iskustva Komisije i komentari zaprimljeni u savjetovanjima pokazali su da je
Priopćenje o državnim potporama i rizičnom kapitalu općenito dobro funkcioniralo
u praksi, ali su također otkrili potrebu povećanja fleksibilnosti u primjeni
pravila i prilagodbe pravila kako bi odražavala promijenjenu situaciju na
tržištu rizičnoga kapitala. Osim toga, iskustvo je pokazalo da kod nekih vrsta
ulaganja rizičnoga kapitala nije uvijek bilo moguće ispuniti uvjete postavljene
u Priopćenju o državnim potporama i rizičnom kapitalu te zbog toga rizični
kapital u tim slučajevima nije mogao na odgovarajući način biti podržan državnim
potporama. Nadalje, iskustvo je također pokazalo nisku opću profitabilnost
potpomognutih fondova rizičnoga kapitala.
Radi ispravljanja ovih problema, ove smjernice usvajaju fleksibilniji pristup u
nekim slučajevima kako bi se državama članicama omogućilo da bolje prilagode
mjere rizičnoga kapitala pojedinim tržišnim nedostacima. Ove smjernice također
usvajaju poboljšani ekonomski pristup radi ocjene usklađenosti mjera rizičnoga
kapitala s Ugovorom o EZ-u. U Priopćenju o državnim potporama i rizičnom
kapitalu ocjena usklađenosti programa potpora je već bila zasnovana na relativno
sofisticiranoj ekonomskoj analizi usredotočenoj na veličinu tržišnog nedostatka
i ciljanost mjere. Dakle, Priopćenje o državnim potporama i rizičnom kapitalu
već je odražavalo glavno usmjerenje na poboljšani ekonomski pristup. Međutim,
ipak je bilo potrebno doraditi neke kriterije kako bi se osiguralo da mjera
bolje cilja predmetni tržišni nedostatak. Posebice, Smjernice sadržavaju
elemente koji osiguravaju jačanje odluka vođenih ostvarivanjem dobiti i
profesionalnih ulagačkih odluka kako bi se dodatno potaklo privatne investitore
da ulažu zajedno s državom. Na kraju, učinjen je napor da se osigura jasnoća
tamo gdje je iskustvo s Priopćenjem o državnim potporama i rizičnom kapitalu
pokazalo da je to potrebno.
\_\_\_\_\_\_\_
7 COM(2005) 436 finalno.

1.3. TEST RAVNOTEŽE ZA DRŽAVNE POTPORE KOJE PODUPIRU ULAGANJA RIZIČNOGA KAPITALA

*1.3.1. Akcijski plan državnih potpora i test ravnoteže*

U Akcijskom planu državnih potpora Komisija je naglasila važnost ekonomskog
pristupa analizi državnih potpora. On se očituje u uravnoteženju mogućih
pozitivnih učinaka mjere u postizanju cilja u zajedničkom interesu naspram
mogućih negativnih učinaka u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine.
Test ravnoteže, kao što je navedeno u Akcijskom planu državnih potpora, je
sastavljen od tri koraka, od kojih se prva dva odnose na pozitivne učinke, a
zadnji na negativne učinke i posljedičnu ravnotežu:
(1) Je li mjera potpore usmjerena na dobro definirani cilj od općeg interesa,
kao što su razvoj, zapošljavanje, kohezija ili okoliš?
(2) Je li potpora dobro osmišljena za ostvarenje cilja od općeg interesa, to
jest djeluje li predložena potpora na tržišni nedostatak ili neki drugi cilj?
(i) Je li potpora prikladni instrument politike?
(ii) Postoji li učinak poticaja, to jest mijenja li potpora ponašanje
poduzetnika i/ili ulagača?
(iii) Je li mjera potpore proporcionalna, to jest bi li se ista promjena
ponašanja mogla postići i s manjom potporom?
(3) Jesu li narušavanja tržišnog natjecanja i učinci na trgovinu ograničeni,
tako da je ukupna ravnoteža pozitivna?
Test ravnoteže je jednako važan za oblikovanje pravila o državnim potporama i za
ocjenu slučajeva obuhvaćenih njihovim područjem primjene.

*1.3.2. Tržišni nedostaci*

Na osnovi iskustva stečenog u primjeni Priopćenja o državnim potporama i
rizičnom kapitalu, Komisija smatra da nema općeg nedostatka tržišta rizičnog
kapitala u Zajednici. Komisija, međutim, prihvaća da postoje tržišni raskoraci
kod nekih vrsta ulaganja u nekim fazama razvoja poduzetnika. Ovi raskoraci su
rezultat nesavršenog spajanja ponude i potražnje rizičnog kapitala i mogu se
općenito opisati kao jaz vlasničkog kapitala.
Pribavljanje sredstava vlasničkog kapitala, posebice manjim poduzetnicima,
predstavlja brojne izazove kako ulagačima tako i poduzetnicima u koje se ulaže.
Na strani ponude, ulagač treba provesti pažljivu analizu ne samo kolaterala koji
je ponuđen (kao što je slučaj kod zajmodavca) nego i cijele poslovne strategije
s ciljem da se procijeni mogućnost ostvarivanja dobiti prilikom ulaganja i
rizici povezani s njim. Ulagač također mora moći nadzirati provodi li
rukovodstvo poduzetnika dobro poslovnu strategiju. Na kraju, ulagač mora
isplanirati i provesti izlaznu strategiju kako bi ostvario povrat ulaganja
prilagođen za rizik od prodaje svog vlasničkog udjela u poduzetniku u kojeg je
izvršeno ulaganje.
Na strani potražnje, poduzetnik mora razumjeti koristi i rizike povezane s
vanjskim ulaganjem vlasničkog kapitala kako bi proveo svoj poduhvat i pripremio
ispravne poslovne planove za osiguranje potrebnih resursa i mentorstva.
Poduzetnik se može suočiti s ozbiljnim ograničenjima financiranja zbog
nedostatka unutarnjeg kapitala ili kolaterala potrebnog za nabavu financiranja
zaduživanjem i/ili zbog nedostatka dosadašnjeg kredibiliteta. Osim toga,
poduzetnik mora dijeliti kontrolu s vanjskim ulagačem koji, osim na svoj dio
vlasničkog kapitala obično ima utjecaj i na odluke poduzetnika.
Kao rezultat svega, spajanje ponude i potražnje za rizičnim kapitalom može biti
neučinkovito tako da je ograničena razina rizičnog kapitala koji se nudi na
tržištu, a poduzetnici ne mogu pribaviti financiranje usprkos tome što imaju
vrijedne poslovne modele i izglede za razvoj. Komisija smatra da se glavni
razlog tržišnih nedostataka na tržištima rizičnog kapitala odnosi na nepotpune
ili asimetrične informacije, što posebno utječe na pristup kapitalu koji imaju
mali i srednji poduzetnici i poduzetnici u ranim fazama razvoja te bi moglo
opravdati javnu intervenciju.
Nepotpune ili asimetrične informacije mogle bi posebno uzrokovati:
(a) Transakcijske i posredničke troškove: potencijalni ulagači susreću se s više
poteškoća u prikupljanju pouzdanih informacija o poslovnim izgledima malih i
srednjih poduzetnika ili novog poduzetnika i posljedično u nadzoru i podršci
razvoju poduzetnika. Ovo je posebno slučaj za visoko inovativne projekte ili
rizične projekte. Nadalje, mali poslovi su manje privlačni investicijskim
fondovima zbog relativno visokih troškova ocjene ulaganja i drugih
transakcijskih troškova.
(b) Nesklonost riziku: ulagači mogu postati manje skloni ponudi rizičnog
kapitala malim i srednjim poduzetnicima, što je ponuda rizičnog kapitala
podložnija nepotpunim ili asimetričnim informacijama. Drugim riječima, nepotpune
ili asimetrične informacije imaju tendenciju povećavati nesklonost riziku.

*1.3.3. Prikladnost instrumenta*

Komisija smatra da mjere državnih potpora za rizični kapital mogu predstavljati
prikladni instrument unutar ograničenja i uvjeta opisanih u ovim smjernicama.
Međutim, mora se imati na umu da je nabava rizičnog kapitala u osnovi
komercijalna aktivnost koja uključuje donošenje komercijalnih odluka. U ovom
kontekstu, općenitije strukturalne mjere koje ne predstavljaju državne potpore
mogu također pridonijeti povećanju ponude rizičnog kapitala, kao što je to
slučaj prilikom promicanja kulture poduzetništva, uvođenja neutralnijeg
oporezivanja različitih oblika financiranja malih i srednjih poduzetnika (na
primjer novog vlasničkog kapitala, zadržane dobiti i duga), poticanja
integracije tržišta, i olakšavanja regulatornih ograničenja, uključujući
ograničenja ulaganja nekih vrsta financijskih institucija (na primjer
mirovinskih fondova) i administrativne procedure za osnivanje poduzetnika.

*1.3.4. Učinak poticaja i nužnost*

Državne potpore za rizični kapital moraju dovesti do neto povećanja dostupnosti
rizičnog kapitala za male i srednje poduzetnike, pogotovo utjecajem na ulaganja
privatnih ulagača. Rizik »mrtve mase«, ili nedostatka učinka poticaja, znači da
bi neki poduzetnici financirani iz javno podržanih mjera mogli pribaviti
sredstva uz iste uvjete čak i uz odsutnost državnih potpora (istiskivanje).
Postoje dokazi da se takvo što zaista događa, no takvi dokazi su nužno posredni.
U tim slučajevima javna sredstva nisu učinkovita.
Komisija smatra da potpore u obliku rizičnog kapitala koje zadovoljavaju uvjete
navedene niže u ovim smjernicama osiguravaju prisutnost učinka poticaja. Potreba
pružanja poticaja ovisi o veličini tržišnog nedostatka što ovisi o različitim
vrstama mjera i njihovih korisnika. Prema tome, različiti kriteriji izraženi su
u smislu veličine tranši ulaganja po ciljnom poduzetniku, stupnju uključenosti
privatnih ulagača, i razmatranju poglavito veličine poduzetnika i faze
poslovanja koja se financira.

*1.3.5. Razmjernost potpora*

Potreba za pružanjem poticaja ovisi o veličini tržišnog nedostatka vezanog uz
različite vrste mjera, korisnika i razvojne faze malih i srednjih poduzetnika.
Mjera u obliku rizičnog kapitala je dobro osmišljena ako je potpora u svim
svojim elementima potrebna kako bi se stvorio poticaj za osiguravanje kapitala
malim i srednjim poduzetnicima u njihovim početnim fazama osnivanja i
poslovanja. Državna je potpora neučinkovita ako nadmašuje ono što je potrebno za
poticanje većeg dotoka rizičnog kapitala. Posebice, kako bi se osiguralo da
potpora bude ograničena na minimum, ključno je postojanje privatnog
sudjelovanja, profitna motiviranost ulaganja i upravljanje ulaganjima na
komercijalnoj osnovi.

*1.3.6. Negativni učinci i ukupna ravnoteža*

Ugovor o EZ-u od Komisije zahtijeva kontrolu državnih potpora unutar Zajednice.
Iz tog razloga Komisija treba biti na oprezu kako bi se osigurala dobra
ciljanost mjera i izbjegla teža narušavanja tržišnog natjecanja. Pri odlučivanju
je li dodjela javnih sredstava za mjere osmišljene radi promicanja rizičnog
kapitala usklađena sa zajedničkim tržištem, Komisija nastoji što je više moguće
ograničiti sljedeće kategorije rizika:
(a) rizik »istiskivanja«. Prisutnost javno potpomognutih mjera može odvratiti
ostale potencijalne ulagače od davanja kapitala. To bi dugoročno moglo dodatno
obeshrabriti privatno ulaganje u mlade male i srednje poduzetnike i tako dovesti
do širenja jaza kapitala, istovremeno stvarajući potrebu za dodatnim javnim
financiranjem;
(b) rizik da prednosti za ulagače i/ili investicijske fondove dovedu do
neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja na tržištu poduzetničkog kapitala u
odnosu na njihove konkurente koji ne primaju jednake prednosti;
(c) rizik da bi prekomjerno opskrbljivanje ciljnih poduzetnika javnim rizičnim
kapitalom koji nije uložen u skladu s komercijalnom logikom moglo pomoći
preživljavanju neučinkovitih poduzetnika te bi moglo prouzročiti umjetan rast
njihovih vrijednosti, čime za privatne ulagače pružanje rizičnog kapitala tim
poduzetnicima postaje sve manje privlačno.

1.4. PRISTUP KONTROLI DRŽAVNIH POTPORA NA PODRUČJU RIZIČNOGA KAPITALA

Pružanje financiranja rizičnog kapitala poduzetnicima ne može se vezati uz
tradicionalni pojam »opravdanih troškova« koji se koristi za kontrolu državnih
potpora i oslanja se na određene naznačene troškove za koje je potpora
dozvoljena i za koje se određuju maksimalni intenziteti potpora. Različitost
mogućih modela za mjere rizičnog kapitala, osmišljenih u državama članicama,
također znači da Komisija nije u mogućnosti odrediti stroge kriterije po kojima
bi utvrdila jesu li takve mjere usklađene sa zajedničkim tržištem. Stoga ocjena
rizičnog kapitala podrazumijeva odmak od tradicionalnog načina na koji se
provodi kontrola državnih potpora.
Međutim, s obzirom da se pokazalo da Priopćenje o državnim potporama i rizičnom
kapitalu dobro funkcionira u praksi na području rizičnog kapitala, Komisija je
odlučila nastaviti s pristupom Priopćenja i tako osigurati njegov kontinuitet.

2. PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

2.1. PODRUČJE PRIMJENE

Ove smjernice primjenjuju se samo na programe rizičnog kapitala koji su
usmjereni na male i srednje poduzetnike. Njihov cilj nije da čine pravnu osnovu
na kojoj bi se ad hoc mjera pružanja kapitala pojedinačnom poduzetniku
proglasila usklađenom sa zajedničkim tržištem.
Ništa u ovim smjernicama ne treba razumijevati na način da dovodi u pitanje
usklađenost mjera državnih potpora koje ispunjavaju kriterije utvrđene u svim
ostalim smjernicama, okvirima odnosno uredbama koje donosi Komisija.
Komisija posebnu pozornost posvećuje potrebi sprječavanja uporabe ovih smjernica
na način da se zaobiđu načela utvrđena u postojećim okvirima, smjernicama i
uredbama.
Mjere rizičnog kapitala moraju posebice isključivati pružanje potpore
poduzetnicima:
(a) u teškoćama, u smislu Smjernica Zajednice za državne potpore za sanaciju i
restrukturiranje poduzetnika u teškoćama8;
(b) u sektoru brodogradnje9, ugljena10 i čelika11.
Ove se Smjernice ne primjenjuju na potpore za aktivnosti vezane uz izvoz,
odnosno na potpore izravno vezane uz izvezene količine, uz uspostavu i rad
distribucijske mreže odnosno uz ostale tekuće izdatke koji se odnose na izvoznu
aktivnost, kao niti na potpore čiji je uvjet uporaba domaće umjesto uvezene
robe.
\_\_\_\_\_\_
8 SL C 244, 1. 10. 2004., str.
2.
9 U smislu ovih Smjernica primjenjuju se definicije utvrđene u Okviru
za državne potpore brodogradnji, SL C 317, 30. 12. 2003., str. 11.
10 U smislu ovih Smjernica »ugljen« označava visokokvalitetni,
srednje kvalitetni i niskokvalitetni ugljen kategorije A i B u smislu
međunarodnog sustava kodifikacije ugljena kojeg je utvrdila Gospodarska komisija
za Europu Ujedinjenih naroda.
11 U smislu ovih Smjernica primjenjuje se definicija utvrđena u
Prilogu I. Smjernica o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. –
2013. (SL C 54, 4. 3. 2006., str. 13.).

2.2. DEFINICIJE

U smislu ovih smjernica primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) *»vlasnički kapital«* označava vlasnički interes u poduzetniku, a
predstavljaju ga udjeli izdani ulagačima;
(b) *»privatni vlasnički kapital«* označava ulaganja privatnog (nasuprot javnog)
kapitala u poduzetnike koji nisu uvršteni na burzu, uključujući poduzetnički
kapital, zamjenski kapital i kupnju kontrolnog paketa poduzetnika;
(c) *»ulagački instrumenti nalik dionicama«* označava instrumente čiji se povrat
za imatelja (ulagača / zajmodavca) temelji poglavito na dobicima ili gubicima
ciljnog poduzetnika, a koji u slučaju stečaja nisu osigurani. Ova se definicija
temelji na pristupu koji prednost daje biti, umjesto obliku.
(d) *»dužnički ulagački instrumenti«* označava zajmove i ostale instrumente
financiranja koji zajmodavcu / ulagaču pružaju pretežni dio fiksne minimalne
naknade i barem su djelomično osigurani. Ova se definicija temelji na pristupu
koji prednost daje biti, umjesto obliku.
(e) *»sjemenski kapital«* označava financiranje koje se daje za proučavanje,
ocjenu i razvoj početnog koncepta, koji prethodi fazi osnivanja;
(f) *»početni kapital«* označava financiranje pruženo poduzetnicima koji nisu
komercijalno prodali svoj proizvod ili uslugu i još ne ostvaruju dobit, i to za
razvoj proizvoda i njegovo početno stavljanje na tržište;
(g) *»rani kapital«* označava sjemenski i početni kapital;
(h) *»razvojni kapital«* označava financiranje koje se pruža za rast i širenje
poduzetnika koji može ili ne mora biti na točki pokrića ili poslovati s dobiti,
i to u svrhu povećanja proizvodnog kapaciteta, razvoja tržišta ili proizvoda
odnosno za pružanje dodatnog radnog kapitala;
(i) *»poduzetnički kapital«* označava ulaganje investicijskih fondova (fondova
poduzetničkog kapitala) u neuvrštene poduzetnike, pri čemu ovi prvi djelujući
kao upravitelji upravljaju sredstvima pojedinaca, institucionalnih ulagača ili
vlastitim sredstvima, a uključuje rano i razvojno financiranje, ali ne i
zamjensko financiranje i kupnju kontrolnog paketa;
(j) *»zamjenski kapital«* označava kupovinu postojećih udjela u poduzetniku od
druge privatne investicijske organizacije koja ulaže u vlasnički kapital odnosno
od drugog ili drugih članova društva. Zamjenski kapital se također naziva i
sekundarna kupovina;
(k) *»rizični kapital«* označava financiranje u obliku dionica ili nalik dionicama
koje se pruža poduzetnicima tijekom faza njihovog ranog rasta (faza
započinjanja, osnivanja i razvoja), uključujući neslužbeno ulaganje poslovnih
anđela, poduzetničkog kapitala i alternativnih dioničkih tržišta
specijaliziranih za male i srednje poduzetnike, među kojima i brzo rastuće
poduzetnike (u daljnjem tekstu: pokretači ulaganja);
(l) *»mjere rizičnog kapitala«* označava programe za pružanje ili promicanje
potpora u obliku rizičnog kapitala;
(m) »prva javna ponuda (IPO)« označava postupak pokretanja prodaje ili
distribucije udjela poduzetnika za javnost po prvi puta;
(n) *»nastavno ulaganje«* označava dodatno ulaganje u poduzetnika nakon početnog
ulaganja;
(o) *»kupnja kontrolnog paketa«* označava kupnju barem kontrolnog postotka
vlasničkog kapitala poduzetnika od trenutnih članova društva radi preuzimanja
njegove imovine i poslovanja kroz pregovore ili ponudu na natječaju;
(p) *»izlazna strategija«* označava strategiju likvidacije udjela koje drže
fondovi poduzetničkog kapitala ili privatnog vlasničkog kapitala u skladu s
planom ostvarenja najvišeg povrata, uključujući trgovinsku prodaju, otpise,
otplatu povlaštenih udjela/zajmova, prodaju drugom fondu poduzetničkog kapitala,
prodaju financijskoj instituciji i prodaju kroz javnu ponudu (uključujući prvu
javnu ponudu);
(q) *»mali i srednji poduzetnici«* označava male poduzetnike i srednje poduzetnike
u smislu Uredbe Komisije (EZ-a) br. 70/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni
članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državnu potporu malim i srednjim
poduzetnicima12 odnosno u smislu svake uredbe koja zamjenjuje tu Uredbu;
(r) *»ciljni poduzetnik odnosno društvo«* označava poduzetnika odnosno društvo u
koje ulagač odnosno investicijski fond razmatra ulaganje;
(s) *»poslovni anđeli«* označava imućne pojedince koji izravno ulažu u mlade, nove
i rastuće poduzetnike koji nisu uvršteni na burzu (sjemensko financiranje) i
pružaju im savjete, obično u zamjenu za kapitalni udjel u poduzetniku, a mogu
pružati i drugo dugoročno financiranje;
(t) *»područja koja ostvaruju pravo na potporu«* označava regije obuhvaćene
iznimkom iz članka 87. stavka 3. točke (a) odnosno (c) Ugovora o EZ-u.
\_\_\_\_\_\_
12 SL L 10, 13. 1. 2001., str.
33; Uredba kako je posljednji put izmijenjena Uredbom (EZ-a) br. 1040/2006 (SL L
187, 8. 7. 2006., str. 8.).

3. PRIMJENJIVOST ČLANKA 87. STAVKA 1. NA PODRUČJU RIZIČNOGA KAPITALA

3.1. OPĆI PRIMJENJIVI TEKSTOVI

Postoji već čitav niz objavljenih tekstova Komisije koji daju tumačenje o tome
jesu li pojedinačne mjere obuhvaćene definicijom državnih potpora i mogu biti
mjerodavni za mjere rizičnog kapitala. Tekstovi uključuju priopćenje o državnom
ulaganju novog kapitala iz 1984. godine13, obavijest o primjeni pravila o državnim
potporama na mjere koje se odnose na oporezivanje poduzetnika iz 1998. godine14 i
obavijest o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u
obliku jamstava15. Komisija nastavlja primjenjivati ove tekstove prilikom ocjene
predstavljaju li mjere rizičnog kapitala državnu potporu.
\_\_\_\_\_\_
13 Bilten EZ-a 9-1984., tekst
ponovljen u »Pravu tržišnog natjecanja u Europskim zajednicama«, tom IIA, str.
133.
14 SL C 384, 10. 12. 1998., str. 3.
15 SL C 71, 11. 3. 2000., str. 14.

3.2. PRISUTNOST POTPORA NA TRI RAZINE

Mjere rizičnog kapitala često uključuju složene konstrukcije osmišljene za
promicanje rizičnog kapitala iz razloga što tijela javne vlasti donose poticaje
za jednu skupinu gospodarskih subjekata (ulagača) kako bi osigurala financiranje
za drugu skupinu (ciljne male i srednje poduzetnike). Ovisno o ustroju mjere, pa
čak i ako je namjera tijela javne vlasti samo pružiti pogodnosti potonjoj
skupini, poduzetnici na jednoj ili na obje te razine mogu ostvariti pogodnost
državnih potpora. Povrh toga, u većini slučajeva mjera predviđa osnivanje fonda
ili drugog pokretača ulaganja čije je postojanje odvojeno od ulagača i
poduzetnika u koje se ulaganje izvršava. U takvim je slučajevima također
potrebno razmotriti može li se fond odnosno pokretač ulaganja smatrati
poduzetnikom koji ostvaruje pogodnost državne potpore.
U tom kontekstu, financiranje sredstvima koja nisu državna sredstva u smislu
članka 87. stavka 1. Ugovora o EZ-u smatra se pruženim od privatnih ulagača. To
je posebice slučaj kod financiranja koje pruža Europska investicijska banka i
Europski investicijski fond.
Komisija uzima u obzir sljedeće posebne faktore pri utvrđivanju je li državna
potpora prisutna na svakoj od različitih razina16.
Potpora ulagačima. Ako mjera omogućuje privatnim ulagačima da izvrše ulaganja u
obliku dionica ili nalik dionicama u poduzetnika ili skup poduzetnika po
povoljnijim uvjetima od javnih ulagača, odnosno od uvjeta koje bi imali da su
takva ulaganja poduzeli u odsutnosti te mjere, za te se privatne ulagače smatra
da im je pružena prednost. Takva prednost može poprimiti različite oblike, kao
što je navedeno u odjeljku 4.2. ovih smjernica. Ovo je slučaj čak i ako mjera
navodi ulagača da prednost prenese na predmetnog poduzetnika odnosno
poduzetnike. Nasuprot tome, Komisija smatra da je ulaganje izvršeno pari passu
između javnih i privatnih ulagača te tako ne predstavlja državnu potporu ako bi
njegovi uvjeti bili prihvatljivi uobičajenom gospodarskom subjektu u tržišnom
gospodarstvu u odsutnosti ikakve državne intervencije. Pretpostavlja se da je
ovo slučaj samo ako javni i privatni ulagači dijele istovjetne uzlazne i silazne
rizike i koristi te su na istoj razini podređenosti, kao i ako obično barem 50%
financiranja mjere pružaju privatni ulagači koji su neovisni od poduzetnika u
koje ulažu.
Potpora investicijskom fondu, pokretaču ulaganja i/ili njegovom upravitelju.
Općenito, Komisija smatra da je investicijski fond ili pokretač ulaganja
posredničko tijelo za transfer potpore ulagačima i/ili poduzetnicima u koje se
ulaganje izvršava, a ne korisnik same potpore. Međutim, mjere kao što su
fiskalne mjere ili ostale mjere koje uključuju izravne transfere u korist
pokretača ulaganja odnosno postojećeg fonda s brojnim i različitim ulagačima
koji imaju karakter neovisnog poduzetnika, mogu predstavljati potporu osim ako
se ulaganje izvršava po uvjetima koji bi bili prihvatljivi uobičajenom
gospodarskom subjektu u tržišnom gospodarstvu i stoga ne pružaju prednost
korisniku. Jednako tako, potpora upraviteljima fondova odnosno društvu za
upravljanje smatra se prisutnom ako njihova naknada ne odražava u cijelosti
trenutnu tržišnu naknadu u usporedivim situacijama. S druge strane,
pretpostavlja se da potpora ne postoji ako su upravitelji odnosno društvo za
upravljanje izabrani u postupku otvorenog i transparentnog javnog natječaja ili
ako ne primaju nikakve druge prednosti koje pruža država.
Potpora poduzetnicima u koje se izvršava ulaganje. Posebice, ako je potpora
prisutna na razini ulagača, pokretača ulaganja ili investicijskog fonda,
Komisija obično smatra da je ona barem djelomično prenesena na ciljne
poduzetnike i da je dakle također prisutna na njihovoj razini. Ovo je slučaj čak
i ako odluke o ulaganju donose upravitelji fonda uz čistu komercijalnu logiku.
U slučajevima u kojima se ulaganje izvršava po uvjetima koji bi bili
prihvatljivi privatnom ulagaču u tržišnom gospodarstvu u odsutnosti ikakve
državne intervencije, poduzetnici u koje se izvršava ulaganje ne smatraju se
primateljima potpore. U tom smislu Komisija razmatra jesu li takve odluke o
ulaganju vođene isključivo ostvarivanjem dobiti i vezane uz razumni poslovni
plan i prognoze, kao i uz jasnu i realnu izlaznu strategiju. Također je bitan
izbor i investicijske ovlasti upravitelja fonda odnosno društva za upravljanje,
kao i postotak i stupanj uključenosti privatnih ulagača.
\_\_\_\_\_\_
16 Valja, međutim, primijetiti
da je za jamstva koja država daje u korist ulaganja u rizični kapital
vjerojatnije da uključuju element potpore ulagaču nego što je to slučaj s
tradicionalnim jamstvima na zajmove, za koja se obično smatra da predstavljaju
potporu zajmoprimcu, a ne zajmodavcu.

3.3. IZNOSI MALE VRIJEDNOSTI

Ako je cjelokupno financiranje, pruženo korisnicima u obliku rizičnog kapitala,
*de minimis* u smislu Uredbe Komisije (EZ-a) br. 69/2001 od 12. siječnja 2001. o
primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na potpore male vrijednosti17 i Uredbe
Komisije (EZ-a) br. 1860/2004 o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na
potpore male vrijednosti u sektorima poljoprivrede i ribarstva18, tada se smatra
da ono nije obuhvaćeno člankom 87. stavkom 1. Ugovora o EZ-u. Kod mjera rizičnog
kapitala primjena *de minimis* pravila postaje složenija zbog poteškoća pri
izračunu potpore, kao i zbog činjenice da se mjerama može osigurati potpora ne
samo ciljnim poduzetnicima nego i ostalim ulagačima. Međutim, ako se te
poteškoće mogu prevladati, *de minimis* pravilo ostaje primjenjivo. Prema tome,
ako program osigurava javni kapital samo do odgovarajućeg *de minimis* praga
svakom poduzetniku tijekom trogodišnjeg razdoblja, tada je izvjesno da je svaka
potpora tim poduzetnicima i/ili ulagačima unutar propisanih ograničenja.
\_\_\_\_\_\_\_
17 SL L 10, 13. 1. 2001., str.
30.
18 SL L 325, 28. 10. 2004., str. 4.

4. OCJENA USKLAĐENOSTI POTPORE ZA RIZIČNI KAPITAL PREMA ČLANKU 87. STAVKU 3.
UGOVORA O EZ-U

4.1. OPĆA NAČELA

Člankom 87. stavkom 3. točkom (c) Ugovora o EZ-u predviđa se da se potpora za
olakšavanje razvoja određenih gospodarskih aktivnosti može smatrati usklađenom
sa zajedničkim tržištem ako takva potpora ne utječe negativno na uvjete trgovine
u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu. Na osnovi testa ravnoteže iznesenog u
odjeljku 1.3. Komisija ocjenjuje mjeru rizičnog kapitala usklađenom samo ako
zaključi da mjera potpore dovodi do povećanog pružanja rizičnog kapitala bez
negativnog utjecanja na uvjete trgovine u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu.
U ovom se odjeljku navodi niz uvjeta pod kojima Komisija smatra da je potpora u
obliku rizičnog kapitala u skladu s člankom 87. stavkom 3. točkom (c).
Ako Komisija posjeduje potpunu prijavu koja pokazuje da su ispunjeni svi uvjeti
utvrđeni u ovom odjeljku, nastojat će izvršiti brzu ocjenu potpore unutar
vremenskih rokova određenih u Uredbi Vijeća (EZ-a) br. 659/1999 od 22. ožujka
1999. koja utvrđuje detaljna pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u19. Za
određene vrste mjera koje ne ispunjavaju sve uvjete navedene u ovom odjeljku
Komisija poduzima detaljniju ocjenu mjere rizičnog kapitala, kao što je potanko
opisano u odjeljku 5.
Ako postoji i potpora na razini ciljnih poduzetnika te je pružanje rizičnog
kapitala vezano uz troškove koji su opravdani za potporu prema drugoj uredbi,
okviru ili drugim smjernicama, taj se tekst može primijeniti pri razmatranju je
li potpora usklađena sa zajedničkim tržištem.
\_\_\_\_\_\_
19 SL L 83, 27. 3. 1a999., str.
1.

4.2. OBLIK POTPORA

Izbor oblika mjere potpore općenito počiva na državi članici, a isto vrijedi i
za mjere rizičnog kapitala. Međutim, Komisijina ocjena takvih mjera uključuje
pitanje potiču li one tržišne ulagače na pružanje rizičnog kapitala ciljnim
poduzetnicima te je li vjerojatno da će dovesti do donošenja odluka o ulaganju
na komercijalnoj osnovi (tj. jesu li vođene ostvarivanjem dobiti), kao što je
nadalje objašnjeno u odjeljku 4.3.
Komisija vjeruje da vrste mjere sposobne proizvesti ovakav rezultat uključuju
sljedeće:
(a) osnivanje investicijskih fondova (»fondova poduzetničkog kapitala«) u kojima
je država partner, ulagač ili sudionik, čak i po manje povoljnim uvjetima od
ostalih ulagača;
(b) jamstva ulagačima u rizični kapital ili fondovima poduzetničkog kapitala za
udjel investicijskih gubitaka, odnosno jamstva dana u odnosu na zajmove
ulagačima/fondovima za ulaganja u rizični kapital, pod uvjetom da javna sredstva
koja pokrivaju moguće temeljne gubitke ne prelaze 50 % nominalnog iznosa
ulaganja za koje se daje jamstvo;
(c) ostali financijski instrumenti u korist ulagača u rizični kapital odnosno
fondova poduzetničkog kapitala radi osiguravanja dodatnog kapitala za ulaganje;
(d) fiskalni poticaji investicijskim fondovima i/ili njihovim upraviteljima,
odnosno ulagačima radi poduzimanja ulaganja u rizični kapital.

4.3. UVJETI USKLAĐENOSTI

Kako bi se osigurala prisutnost učinka poticaja i nužnosti potpore u mjeri
rizičnog kapitala, kao što je navedeno u odjeljku 1.3.4., postoji niz
mjerodavnih pokazatelja. Tomu je tako jer državna potpora mora ciljati određeni
tržišni nedostatak za čije postojanje ima dovoljno dokaza. U tom smislu, ove
smjernice utvrđuju određene pragove koji daju pravnu sigurnost u odnosu na
tranše ulaganja u ciljne male i srednje poduzetnike u njihovim ranim fazama
poslovne aktivnosti. Nadalje, kako bi potpora bila ograničena na nužni minimum,
ključno je da potpomognuta ulaganja u ciljne male i srednje poduzetnike budu
vođena ostvarivanjem dobiti i upravljana na komercijalnoj osnovi. Komisija
smatra da su učinak poticaja, nužnost i razmjernost potpore prisutni u mjeri
rizičnog kapitala i da je ukupna ravnoteža pozitivna ako su ispunjeni svi
sljedeći uvjeti.
Mjere koje posebno uključuju pokretače ulaganja ocjenjuju se u odjeljku 5. ovih
smjernica, a ne u okviru uvjeta u ovom odjeljku.

*4.3.1. Najviša razina investicijskih tranši*

Mjera rizičnog kapitala mora predviđati tranše financiranja, bilo u cijelosti
ili djelomično financirane državnom potporom, koje ne prelaze 1,5 milijuna eura
po ciljnom malom i srednjem poduzetniku tijekom svakog razdoblja od dvanaest
mjeseci.

*4.3.2. Ograničenja financiranja za sjemenski, početni i razvojni kapital*

Mjera rizičnog kapitala mora biti ograničena na pružanje financiranja do faze
razvoja za male poduzetnike, odnosno za srednje poduzetnike smještene u
područjima koja ostvaruju pravo na potporu. Ona mora biti ograničena na pružanje
financiranja do faze osnivanja za srednje poduzetnike smještene u područjima
koja ne ostvaruju pravo na potporu.

*4.3.3. Pretežitost ulagačkih instrumenata u obliku dionica ili nalik dionicama*

Mjera rizičnog kapitala mora ciljnim malim i srednjim poduzetnicima pružati
barem 70% svog ukupnog proračuna kroz instrumente u obliku dionica ili nalik
dionicama. Prilikom ocjene prirode takvih instrumenata Komisija uzima u obzir
ekonomsku bit instrumenta umjesto njegovog naziva i kvalifikacije koju mu daju
ulagači. Posebice, Komisija vodi računa o stupnju rizika u poduhvatu ciljnog
poduzetnika koji snosi ulagač, mogućim gubicima koje snosi ulagač, pretežitosti
profitno motivirane naknade u odnosu na fiksnu naknadu, kao i o razini
podređenosti ulagača u slučaju stečaja poduzetnika. Komisija također može uzeti
u obzir tretman primjenjiv na ulagački instrument prema prevladavajućim domaćim
pravnim, regulatornim, financijskim i računovodstvenim pravilima, ako su ona
dosljedna i mjerodavna za njegovu kvalifikaciju.

*4.3.4. Sudjelovanje privatnih ulagača*

Barem 50% financiranja ulaganja provedenog u okviru mjere rizičnog kapitala
moraju osigurati privatni ulagači, odnosno najmanje 30% u slučaju mjera
namijenjenih malim i srednjim poduzetnicima smještenima u područjima koja
ostvaruju pravo na potporu.

*4.3.5. Profitni karakter ulagačkih odluka*

Mjera rizičnog kapitala mora osigurati da odluke o ulaganju u ciljne poduzetnike
budu vođene ostvarivanjem dobiti. Ovo je slučaj ako se motivacija za provedbu
ulaganja temelji na izglednoj mogućnosti ostvarenja znatne dobiti i stalnoj
podršci ciljnim poduzetnicima u tu svrhu.
Smatra se da je ovaj kriterij ispunjen ako su zadovoljeni svi sljedeći uvjeti:
(a) mjere u znatnom razmjeru uključuju privatne ulagače, kao što je opisano u
odjeljku 4.3.4., pružajući ulaganja na komercijalnoj osnovi (tj. samo s ciljem
ostvarivanja dobiti) izravno ili neizravno u vlasnički kapital ciljnih
poduzetnika; i
(b) za svako ulaganje postoji poslovni plan koji sadrži detalje kretanja
proizvoda, prihoda od prodaje i profitabilnosti i utvrđuje ex ante održivost
projekta; i
(c) za svako ulaganje postoji jasna i realna izlazna strategija.

*4.3.6. Poslovno upravljanje*

Upravljanje mjerom ili fondom rizičnog kapitala mora se provoditi na
komercijalnoj osnovi. Upravljački tim mora se ponašati kao rukovodstvo u
privatnom sektoru nastojeći optimizirati povrat za svoje ulagače. Smatra se da
je ovaj kriterij prisutan ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a) postoji sporazum između profesionalnog upravitelja fonda odnosno društva za
upravljanje i sudionika u fondu, koji predviđa da je naknada upravitelja vezana
uz poslovni rezultat te navodi ciljeve fonda i predloženi vremenski raspored
ulaganja; i
(b) privatni tržišni ulagači zastupljeni su pri donošenju odluka, primjerice
kroz odbor ulagača ili savjetodavni odbor; i
(c) na upravljanje fondovima primjenjuju se najbolje prakse i regulatorni
nadzor.

*4.3.7. Sektorska usmjerenost*

U mjeri u kojoj se mnogi privatni sektorski fondovi usmjeravaju na određene
inovativne tehnologije pa i sektore (kao što su zdravstvo, informacijska
tehnologija, biotehnologija), Komisija može prihvatiti sektorsku usmjerenost za
mjere rizičnog kapitala, pod uvjetom da je mjera obuhvaćena ovim smjernicama,
kao što je navedeno u odjeljku 2.1.

5. USKLAĐENOST MJERA POTPORA U OBLIKU RIZIČNOGA KAPITALA, KOJE PODLIJEŽU
DETALJNOJ OCJENI

Ovaj se odjeljak primjenjuje na mjere rizičnog kapitala koje ne ispunjavaju sve
uvjete utvrđene u odjeljku 4. Za te je mjere nužna podrobnija ocjena
usklađenosti temeljena na testu ravnoteže navedenom u odjeljku 1.3. zbog potrebe
da se osigura ciljanje odgovarajućeg tržišnog nedostatka te zbog većih rizika
mogućeg istiskivanja privatnih ulagača i narušavanja tržišnog natjecanja.
Analiza usklađenosti mjera s Ugovorom o EZ-u temelji se na nizu pozitivnih i
negativnih elemenata. Nijedan pojedini element nije odlučujući, niti se ijedan
skup elemenata može smatrati dostatnim da sam osigura usklađenost. U nekim
slučajevima njihova primjenjivost i važnost koja im se pridaje ovise o obliku
mjere.
Države članice trebaju pružiti sve elemente i dokaze koje smatraju korisnima za
ocjenu mjere. Razina potrebnih dokaza i ocjena Komisije ovise o obilježjima
svakog slučaja te su razmjerni razini tržišnog nedostatka koji se rješava i
riziku istiskivanja privatnog ulaganja.

5.1. MJERE POTPORA KOJE PODLIJEŽU DETALJNOJ OCJENI

Sljedeće vrste mjera rizičnog kapitala, koje ne ispunjavaju jedan ili više
uvjeta navedenih u odjeljku 4., podliježu detaljnoj ocjeni zbog manje razvidnog
dokaza tržišnog nedostatka i veće mogućnosti za istiskivanje privatnog ulaganja
i/ili za narušavanje tržišnog natjecanja.
(a) Mjere koje predviđaju investicijske tranše povrh praga pravne sigurnosti od
1,5 milijuna eura po ciljnom malom i srednjem poduzetniku tijekom svakog
razdoblja od dvanaest mjeseci
Komisija je svjesna stalne fluktuacije tržišta rizičnog kapitala i jaza
vlasničkog kapitala tijekom vremena, kao i različitog stupnja u kojem na
poduzetnike utječe tržišni nedostatak ovisno o njihovoj veličini, fazi poslovnog
razvoja i gospodarskom sektoru. Stoga je Komisija spremna razmotriti
ocjenjivanje mjera rizičnog kapitala, koje predviđaju investicijske tranše iznad
praga od 1,5 milijuna eura po poduzetniku godišnje, usklađenima sa zajedničkim
tržištem pod uvjetom da je dostavljen dostatan dokaz tržišnog nedostatka.
(b) Mjere koje predviđaju financiranje faze rasta srednjih poduzetnika u
područjima koja ne ostvaruju pravo na potporu
Komisija uviđa da određeni srednji poduzetnici u područjima koja ne ostvaruju
pravo na potporu mogu imati nedostatan pristup rizičnom kapitalu čak i u fazi
svoga rasta unatoč raspoloživosti financiranja za poduzetnike sa znatnim
prometom i/ili ukupnom bilancom. Stoga je Komisija spremna razmotriti da u
određenim slučajevima ocijeni usklađenima sa zajedničkim tržištem mjere koje
djelomično pokrivaju fazu razvoja srednjih poduzetnika pod uvjetom da je
dostavljen dostatan dokaz.
(c) Mjere koje predviđaju nastavna ulaganja u ciljne poduzetnike koji su već
primili potporu u obliku ulaganja novog kapitala, radi osiguravanja sredstava za
naknadna višekratna financiranja čak i povrh općih pragova pravne sigurnosti te
za financiranje ranog rasta poduzetnika
Komisija uviđa važnost nastavnih ulaganja u ciljne poduzetnike koji su u svojim
ranim fazama već primili potporu u obliku ulaganja novog kapitala radi
osiguravanja sredstava za višekratna financiranja povrh najviših investicijskih
tranši koje jamče pravnu sigurnost, kao i za financiranje ranog rasta
poduzetnika do izlaska početnog ulaganja. Ovo može biti neophodno kako bi se
izbjeglo slabljenje javnog sudjelovanja u tim financiranjima i istovremeno
osigurao kontinuitet financiranja za ciljne poduzetnike, tako da i javni i
privatni ulagači mogu u potpunosti ostvariti pogodnosti od rizičnih ulaganja. U
tim okolnostima te uzimajući u obzir posebnosti ciljnog sektora i poduzetnika,
Komisija je spremna razmotriti ocjenjivanje nastavnog ulaganja usklađenim sa
zajedničkim tržištem uz uvjet da je iznos toga ulaganja u skladu s početnim
ulaganjem i veličinom fonda.
(d) Mjere koje predviđaju sudjelovanje privatnih ulagača ispod 50% u područjima
koja ne ostvaruju pravo na potporu odnosno ispod 30% u područjima koja ostvaruju
pravo na potporu
U Zajednici se razina razvoja tržišta privatnog rizičnog kapitala u znatnoj
mjeri razlikuje u različitim državama članicama. U nekim slučajevima može biti
teško naći privatne ulagače te je stoga Komisija spremna razmotriti ocjenjivanje
mjera s privatnim sudjelovanjem ispod pragova navedenih u odjeljku 4.3.4.,
usklađenima sa zajedničkim tržištem ako države članice dostave dostatne dokaze.
Ovaj problem može biti i veći za mjere rizičnog kapitala namijenjene malim i
srednjim poduzetnicima u područjima koja ostvaruju pravo na potporu. U tim
slučajevima može postojati dodatni manjak njima raspoloživog kapitala s obzirom
na njihovu udaljenost od središta poduzetničkog kapitala, manju gustoću
stanovništva i veću nesklonost riziku privatnih ulagača. Takvi mali i srednji
poduzetnici mogu također biti pod utjecajem problema na strani potražnje, kao
što su poteškoće u sastavljanju održivog poslovnog prijedloga spremnog za
ulaganje, ograničenija kultura vezana uz vlasnički kapital i naročito opiranje
gubitku upravljačke kontrole slijedom intervencije poduzetničkog kapitala.
(e) Mjere kojima se pruža sjemenski kapital malim poduzetnicima i koje mogu
predviđati (i) manje ili nikakvo privatno sudjelovanje privatnih ulagača i/ili
(ii) pretežitost dužničkih investicijskih instrumenata nasuprot dionicama i
instrumentima nalik dionicama
Tržišni nedostaci koji utječu na poduzetnike u njihovoj fazi započinjanja
naglašeniji su zbog visokog stupnja rizika koji za sobom povlači moguće ulaganje
i potrebe za pozornim usmjeravanjem poduzetnika u toj ključnoj fazi. Ovo se
očituje i kroz nesklonost, pa i odsutnost, privatnih ulagača koji pružaju
sjemenski kapital, što upućuje na nikakav ili vrlo ograničeni rizik
istiskivanja. Nadalje, mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja je smanjena
zbog znatne udaljenosti tih malih poduzetnika od tržišta. Ovi razlozi mogu
opravdati veću naklonost Komisije mjerama usmjerenima na fazu započinjanja,
također i u svjetlu njihove vjerojatno ključne važnosti za stvaranje rasta i
radnih mjesta u Zajednici.
(f) Mjere koje posebno uključuju pokretače ulaganja
Pokretač ulaganja može olakšati susretanje ulagača i ciljnih malih i srednjih
poduzetnika za koje tako može poboljšati pristup rizičnom kapitalu. U slučaju
tržišnih nedostataka vezanih uz poduzetnike koje cilja pokretač ulaganja,
pokretač možda neće učinkovito djelovati bez financijskih poticaja. Primjerice,
ulagačima ne mora biti privlačna vrsta ulaganja na koju cilja pokretač u
usporedbi s ulaganjima viših investicijskih tranši ili s ulaganjima u priznatije
poduzetnike odnosno priznatija tržišta unatoč jasnoj mogućnosti ostvarenja
dobiti ciljnih poduzetnika. Stoga je Komisija spremna razmotriti ocjenjivanje
mjera, koje posebno uključuju pokretače ulaganja, usklađenima sa zajedničkim
tržištem pod uvjetom da je dostavljen potrebni dokaz jasno određenog tržišnog
nedostatka.
(g) Troškovi vezani uz prvi analitički pregled poduzetnika s ciljem
zaključivanja ulaganja, i to do faze dubinskog snimanja poslovanja (»troškovi
pregleda«)
Fondovi rizičnog kapitala odnosno njihovi upravitelji mogu snositi »troškove
pregleda« prilikom identificiranja malih i srednjih poduzetnika prije faze
dubinskog snimanja poslovanja. Bespovratna sredstva koja pokrivaju dio tih
troškova pregleda moraju potaknuti fondove odnosno njihove upravitelje na
poduzimanje više »izviđačkih« aktivnosti nego što bi to inače bio slučaj. To
također može biti korisno za predmetne male i srednje poduzetnike, pa i ako
pregled ne dovede do ulaganja, jer tim poduzetnicima omogućuje stjecanje više
iskustva u području financiranja rizičnim kapitalom. Ovi razlozi mogu opravdati
veću naklonjenost Komisije bespovratnim sredstvima koja pokrivaju dio troškova
pregleda fondova rizičnih kapitala odnosno njihovih upravitelja, uz sljedeće
uvjete: Opravdani troškovi moraju biti ograničeni na troškove pregleda vezane uz
male i srednje poduzetnike poglavito u njihovoj fazi započinjanja ili osnivanja
ako takvi troškovi ne dovode do ulaganja, i troškovi moraju isključivati pravne
i administrativne troškove fondova. Osim toga, bespovratna sredstva ne smiju
prelaziti 50% opravdanih troškova.

5.2. POZITIVNI UČINCI POTPORA

*5.2.1. Postojanje i dokaz tržišnog nedostatka*

Za mjere rizičnog kapitala koje predviđaju tranše ulaganja u ciljne poduzetnike
povrh uvjeta postavljenih u odjeljku 4., a posebno one koje predviđaju tranše
iznad 1,5 milijuna eura po ciljnom malom ili srednjem poduzetniku tijekom svakog
razdoblja od dvanaest mjeseci, nastavna ulaganja ili financiranje faze razvoja
srednje velikih poduzetnika u područjima koja ne ostvaruju pravo na potporu, kao
i za mjere koje posebno uključuju pokretače ulaganja, Komisija zahtijeva dodatne
dokaze da se tržišni nedostatak pokušava riješiti na svakoj razini gdje je
potpora možebitno prisutna prije nego što ocijeni mjeru rizičnog kapitala
usklađenom sa zajedničkim tržištem. Takvi dokazi moraju biti zasnovani na
studiji koja pokazuje razinu »jaza vlasničkog kapitala« u odnosu na poduzetnike
i sektore koji su cilj mjere rizičnog kapitala. Mjerodavne informacije odnose se
na pružanje rizičnog kapitala i kapitala iz prikupljenih sredstava, kao i na
značaj djelatnosti poduzetničkog kapitala u lokalnom gospodarstvu. Najbolje bi
bilo da se dokazi odnose na razdoblje od tri do pet godina prije primjene mjera,
kao i na budućnost na osnovi razumnih predviđanja, ako su dostupna. Podneseni
dokazi mogli bi također uključivati sljedeće elemente:
(a) razvoj prikupljanja sredstva tijekom posljednjih pet godina, također u
usporedbi s podudarnim nacionalnim i/ili europskim srednjim vrijednostima;
(b) trenutni suvišak novca;
(c) udjel programa ulaganja s potporom države u ukupnom ulaganju poduzetničkog
kapitala tijekom prošlih tri do pet godina;
(d) postotak novih poduzetnika početnika koji primaju poduzetnički kapital;
(e) distribucija ulaganja po kategorijama iznosa ulaganja;
(f) usporedba broja izloženih poslovnih planova s brojem ostvarenih ulaganja, po
segmentu (iznos ulaganja, sektor, krug ulaganja, itd.).
Za mjere koje ciljaju male i srednje poduzetnike u područjima koja ostvaruju
pravo na potporu, mjerodavne informacije moraju biti nadopunjene svim ostalim
mjerodavnim informacijama koje dokazuju regionalne posebnosti, a koje
opravdavaju obilježja predviđene mjere. Sljedeći elementi mogu biti mjerodavni:
(a) procjena dodatne veličine jaza vlasničkog kapitala koji je posljedica
periferalnosti i drugih regionalnih posebnosti, posebno što se tiče ukupne
količine uloženog rizičnog kapitala, broja fondova ili pokretača ulaganja koji
su prisutni na tom teritoriju ili u njegovoj neposrednoj blizini, dostupnost
stručnih upravitelja, broj aranžmana i srednja i minimalna veličina aranžmana
ako je dostupno;
(b) posebni lokalni ekonomski podaci, socijalni i/ili povijesni razlozi za
podopskrbljenost rizičnim kapitalom, u usporedbi s mjerodavnim prosječnim
podacima i/ili situacijom na nacionalnoj i/ili europskoj razini, ovisno o
prikladnosti;
(c) svi ostali mjerodavni pokazatelji koji ukazuju na povećani stupanj tržišnog
nedostatka.
Države članice mogu isti dokazni materijal podnijeti više puta, uz uvjet da se
temeljni tržišni uvjeti nisu mijenjali. Komisija zadržava pravo ispitivanja
valjanosti podnesenih dokaza.

*5.2.2. Prikladnost instrumenta*

Važan element testa ravnoteže je utvrđivanje može li se i u kojoj mjeri državna
potpora na polju rizičnog kapitala smatrati prikladnim instrumentom poticanja
ulaganja privatnog rizičnog kapitala. Ova ocjena je usko povezana s ocjenom
učinka poticaja i nužnosti potpore, kako je izloženo u odjeljku 5.2.3.
U svojoj detaljnoj ocjeni Komisija posebno uzima u obzir svaku ocjenu utjecaja
predložene mjere koju je napravila država članica. Ako je država članica
razmatrala druge opcije politike i potvrdila prednosti korištenja selektivnog
instrumenta kao što je državna potpora i podnijela ih Komisiji, za predmetne
mjere smatra se da predstavljaju prikladni instrument. Komisija također
ocjenjuje dokaze drugih poduzetih mjera ili mjera koje će biti poduzete radi
djelovanja na »jaz vlasničkog kapitala«, poglavito ex post vrednovanja i pitanja
na strani ponude i potražnje koja utječu na ciljne male i srednje poduzetnike,
tako da može ocijeniti kako će oni reagirati na predloženu mjeru rizičnog
kapitala.

*5.2.3. Učinak poticaja i nužnost potpore*

Učinak poticaja mjera potpore za rizični kapital ima ključnu ulogu u ocjeni
usklađenosti. Komisija vjeruje da učinak poticaja postoji za mjere koje
zadovoljavaju sve uvjete iz odjeljka 4. Međutim, za mjere opisane u ovom
odjeljku prisutnost učinka poticaja postaje manje očigledna. Prema tome,
Komisija također tamo gdje je to mjerodavno uzima u obzir sljedeće dodatne
kriterije koji pokazuju da su ulagačke odluke vođene ostvarivanjem dobiti i da
je upravljanje mjerom poslovne prirode.

5.2.3.1. Poslovno upravljanje

Uz uvjete postavljene u odjeljku 4.3.6. Komisija smatra pozitivnim ako mjerom
ili fondom rizičnog kapitala upravljaju stručnjaci iz privatnog sektora ili
neovisni stručnjaci izabrani u transparentnom i nediskriminirajućem postupku,
najbolje u otvorenom natječaju, s dokazanim iskustvom i referencama na području
ulaganja u tržišta kapitala, poželjno u istom sektoru (sektorima) na koji je
fond usmjeren, kao i s razumijevanjem važeće zakonske i računovodstvene pozadine
ulaganja.

5.2.3.2. Prisutnost ulagačkog odbora

Sljedeći pozitivni element bilo bi postojanje ulagačkog odbora, neovisnog od
društva za upravljanje fondom i sastavljenog od neovisnih stručnjaka koji dolaze
iz privatnog sektora sa značajnim iskustvom u ciljanom sektoru, i poželjno
također od predstavnika ulagača odnosno neovisnih stručnjaka izabranih u
transparentnom i nediskriminirajućem postupku, najbolje u otvorenom natječaju.
Ovi bi stručnjaci davali upraviteljima ili društvu za upravljanje analize
trenutne i očekivane situacije na tržištu te bi im analizirali i predlagali
potencijalne ciljne poduzetnike s dobrim izgledima za ulaganje.

5.2.3.3. Veličina mjere/fonda

Komisija smatra pozitivnim ako mjera rizičnog kapitala ima proračun za ulaganja
u ciljne male i srednje poduzetnike dovoljno velik da može iskoristiti ekonomije
razmjera pri upravljanju fondom i mogućnost diverzificiranja rizika udruživanjem
dovoljnog broja ulaganja. Veličina fonda trebala bi osigurati mogućnost
apsorbiranja transakcijskih troškova i/ili financiranja kasnijih profitabilnijih
faza financiranja ciljanih poduzetnika. Veći fondovi promatraju se pozitivno
također uzimajući u obzir ciljni sektor, uz uvjet da su rizici istiskivanja
privatnih ulaganja i narušavanja tržišnog natjecanja svedeni na najmanju mjeru.

5.2.3.4. Prisutnost poslovnih anđela

Za mjere koje se odnose na sjemenski kapital, s obzirom na izraženiju razinu
tržišnog nedostatka koja se u ovoj fazi može zamijetiti, Komisija smatra
pozitivnim neposredno ili posredno uključivanje poslovnih anđela u ulaganja u
fazi započinjanja. U takvim okolnostima Komisija je spremna ocijeniti mjere
usklađenima sa zajedničkim tržištem čak i ako one predviđaju pretežitost
dužničkih instrumenata, uključujući viši stupanj podređenosti državnih fondova i
pravo poslovnih anđela na prvu dobit ili višu naknadu za njihovo pružanje
kapitala i aktivnu uključenost u upravljanje mjerom/fondom i/ili ciljnim
poduzetnicima.

*5.2.4. Razmjernost*

Uvjet usklađenosti zahtijeva da iznos potpore bude ograničen na potrebni
minimum. Način postizanja ovog aspekta razmjernosti nužno ovisi o obliku
predmetne potpore. Međutim, u nedostatku ikakvog mehanizma provjere prevelike
naknade ulagačima, ili kod mjere gdje rizik gubitka snosi samo javni sektor
i/ili gdje koristi slijede samo drugim ulagačima, mjera se ne smatra razmjernom.
Komisija smatra da sljedeći elementi pozitivno utječu na ocjenu razmjernosti
budući da predstavljaju pristup najbolje prakse:
(a) Otvoreni natječaj za upravitelje. Transparentan i nediskriminirajući
otvoreni natječaj za izbor upravitelja ili društva za upravljanje koji osigurava
najbolju kombinaciju kvalitete i vrijednosti za novac smatra se pozitivnim,
budući da ograničava razinu troškova (a možda i potpore) na potrebni minimum i
također svodi narušavanje tržišnog natjecanja na najmanju mjeru.
(b) Poziv na natječaj ili javni poziv ulagačima. Poziv na natječaj za
postavljanje »povlaštenih uvjeta« za ulagače, ili dostupnost svih takvih uvjeta
drugim ulagačima. Ova dostupnost može poprimiti oblik javnog poziva ulagačima
prilikom pokretanja investicijskog fonda ili pokretača ulaganja, odnosno može
poprimiti oblik programa (kao što je jamstveni program) koji ostaje otvoren
novim sudionicima tijekom produljenog vremenskog razdoblja.

5.3. NEGATIVNI UČINCI POTPORE

Komisija odmjerava moguće negativne učinke u smislu narušavanja tržišnog
natjecanja i rizika istiskivanja privatnih ulaganja i pozitivne učinke kada
ocjenjuje usklađenost mjera rizičnog kapitala. Ovi potencijalno negativni učinci
moraju se analizirati na svakoj od tri razine gdje potpore mogu biti prisutne.
Potpora ulagačima, pokretačima ulaganja i investicijskim fondovima može
negativno utjecati na tržišno natjecanje na tržištu pružanja rizičnog kapitala.
Potpora ciljnim poduzetnicima može negativno utjecati na proizvodna tržišta na
kojima se ti poduzetnici natječu.

*5.3.1. Istiskivanje*

Na razini tržišta pružanja rizičnog kapitala, državna potpora može rezultirati
istiskivanjem privatnih ulaganja. Ovo može smanjiti poticaje privatnim ulagačima
za pružanje financiranja ciljnim malim i srednjim poduzetnicima i potaknuti ih
da pričekaju dok država ne ponudi potpore za takva ulaganja. Ovaj rizik postaje
to važniji što je veća investicijska tranša uložena u poduzetnika, što je veći
poduzetnik, i što je kasnija faza poslovanja, budući da privatni rizični kapital
postaje postupno dostupniji u tim okolnostima.
Prema tome, Komisija zahtijeva odgovarajuće dokaze o riziku istiskivanja za
mjere koje predviđaju veće investicijske tranše za ciljne male i srednje
poduzetnike, za nastavna ulaganja ili za financiranje faze razvoja u srednjim
poduzetnicima u područjima koja ne ostvaruju pravo na potporu, odnosno za mjere
s malim učešćem privatnih ulagača ili za mjere koje posebno uključuju pokretače
ulaganja.
Nadalje, države članice moraju iznijeti dokaze koji pokazuju da ne postoji rizik
istiskivanja, posebno što se tiče ciljnog segmenta, sektora i/ili industrijske
strukture. Sljedeći elementi mogu biti mjerodavni:
(a) broj društava/fondova/pokretača ulaganja poduzetničkog kapitala prisutnih na
nacionalnoj razini, odnosno u području u slučaju regionalnog fonda, i segmenti u
kojima su aktivni;
(b) ciljni poduzetnici s obzirom na veličinu poduzetnika, fazu razvoja i
poslovni sektor;
(c) prosječna veličina aranžmana i po mogućnosti minimalna veličina aranžmana
koju su fondovi ili ulagači spremni razmotriti;
(d) ukupna svota poduzetničkog kapitala dostupnog ciljnim poduzetnicima, sektor
i faza ciljani razmatranom mjerom.

*5.3.2. Ostala narušavanja tržišnog natjecanja*

Kako je većina ciljnih malih i srednjih poduzetnika nedavno osnovana, na razini
tržišta gdje su prisutni nije vjerojatno da će imati značajnu tržišnu snagu te
da će stoga doći do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja u tom smislu.
Međutim, ne može se isključiti da bi mjere rizičnog kapitala mogle imati učinak
održavanja na životu neučinkovitih poduzetnika ili sektora koji bi inače
nestali. Nadalje, prevelika ponuda sredstava rizičnog kapitala neučinkovitim
poduzetnicima može umjetno povećati njihovo vrednovanje i tako narušiti tržište
rizičnog kapitala na razini dobavljača sredstava, koji bi trebali platiti višu
cijenu za preuzimanje takvih poduzetnika. Potpore ograničene na pojedini sektor
mogu također održavati proizvodnju u nekonkurentnim sektorima, dok bi potpore
ograničene na pojedine regije mogle stvoriti neučinkovitu alokaciju proizvodnih
faktora među regijama.
U svojoj analizi ovih rizika Komisija posebno ispituje sljedeće faktore:
(a) sveukupnu profitabilnost poduzetnika u koje se ulagalo tijekom vremena i
izglede buduće profitabilnosti;
(b) stopu propadanja poduzetnika ciljanih tom mjerom;
(c) maksimalnu veličinu investicijske tranše predviđene mjerom, uspoređenu s
prometom i troškovima ciljnih malih i srednjih poduzetnika;
(d) prekomjerni kapacitet sektora koji dobiva potpore.

5.4. ODMJERAVANJE I ODLUKA

U svjetlu gore navedenih pozitivnih i negativnih elemenata Komisija odmjerava
učinke mjere rizičnog kapitala i određuje utječu li proizlazeća narušavanja
negativno na uvjete trgovine u opsegu koji je suprotan zajedničkom interesu.
Analiza se u svakom pojedinom slučaju temelji na cjelokupnoj ocjeni predvidivih
pozitivnih i negativnih učinaka državne potpore. U tu svrhu Komisija ne koristi
kriterije navedene u ovim smjernicama tek mehanički, nego radi cjelokupnu ocjenu
njihovog relativnog značaja.
Komisija može ne izraziti primjedbe na prijavljenu mjeru potpore i bez ulaženja
u službeni istražni postupak, ili može slijedom službenog istražnog postupka
opisanog u članku 6. Uredbe (EZ-a) br. 659/1999 okončati postupak odlukom prema
članku 7. te Uredbe. Ako Komisija donese uvjetnu odluku prema članku 7. stavku
4. Uredbe (EZ-a) br. 659/1999 okončavši službeni istražni postupak, može posebno
uključiti i sljedeće uvjete kako bi ograničila moguće narušavanje tržišnog
natjecanja i osigurala razmjernost:
(a) ako su predviđeni viši pragovi investicijskih tranši po ciljnom poduzetniku,
ona može sniziti predloženi maksimalni iznos po investicijskoj tranši, ili
postaviti sveukupni maksimalni iznos financiranja po ciljnom poduzetniku;
(b) ako se predviđaju ulaganja u srednje poduzetnike u fazi razvoja u područjima
koja ne ostvaruju pravo na potporu, ona može ograničiti ulaganja poglavito na
fazu započinjanja ili osnivanja i/ili ograničiti ulaganja na jedan ili dva kruga
i/ili ograničiti tranše na maksimalni prag po ciljnom poduzetniku;
(c) ako se predviđa nastavno ulaganje, ona može postaviti određena ograničenja
na maksimalni iznos koji se ulaže u svakog ciljnog poduzetnika, na fazu ulaganja
prihvatljivu za intervenciju, i/ili razdoblje tijekom kojeg se može dodijeliti
potpora, uzimajući također u obzir predmetni sektor i veličinu fonda;
(d) ako se predviđa niže sudjelovanje privatnih ulagača, ona može zahtijevati
postupno povećanje sudjelovanja privatnih ulagača tijekom životnog vijeka fonda,
uzimajući posebno u obzir fazu poslovanja, sektor, odgovarajuće razine
dijeljenja dobiti i podređenosti, te po mogućnosti i lokalizaciju ciljnih
poduzetnika u područjima koja ostvaruju pravo na potporu;
(e) za mjere koje predviđaju samo sjemenski kapital, ona može zahtijevati od
država članica da osiguraju da država primi odgovarajući povrat na svoje
ulaganje razmjeran s rizicima preuzetim kod tih ulaganja, posebice ako država
financira ulaganje u obliku instrumenata nalik dionicama ili dužničkim
instrumentima, čiji bi povrat, primjerice, morao biti vezan uz potencijalna
prava iskorištavanja (na primjer tantijeme) proizašla iz prava intelektualnog
vlasništva stvorenih kao rezultat ulaganja;
(f) može zahtijevati drukčiju raspodjelu između odgovarajućih aranžmana podjele
dobiti i gubitaka i razine podređenosti između države i privatnih ulagača;
(g) može zahtijevati strože obvezivanje s obzirom na zbrajanje potpora rizičnog
kapitala s potporama dodijeljenim prema drugim pravilima ili okvirima za državne
potpore, kroz izuzetak od Odjeljka 6.

6. ZBRAJANJE

Kada se kapital pružen ciljnom poduzetniku u okviru mjere rizičnoga kapitala
obuhvaćene ovim smjernicama koristi za financiranje početnog ulaganja ili drugih
troškova opravdanih za potporu prema drugim uredbama o skupnom izuzeću,
smjernicama, okvirima, ili drugim dokumentima o državnim potporama, odgovarajuće
gornje granice potpore ili maksimalni opravdani iznosi općenito se umanjuju za
50% odnosno za 20% za ciljne poduzetnike smještene u područjima koja ostvaruju
pravo na potporu tijekom prve tri godine prvog ulaganja rizičnog kapitala te do
razine ukupnog primljenog iznosa. Ovo umanjenje ne primjenjuje se na intenzitete
potpore opisane u Okviru Zajednice o državnim potporama za istraživanje i razvoj20
ili u bilo kojem okviru koji ga nasljeđuje odnosno u
uredbama o skupnom izuzeću
na tom području.
\_\_\_\_\_\_
20 SL C 45, 17. 2. 1996.,
str. 5.

7. ZAVRŠNE ODREDBE

7.1. NADZOR I IZVJEŠĆIVANJE

Uredba (EZ-a) br. 659/1999 i Uredba Komisije (EZ-a) br. 794/2004 od 21. travnja
2004. kojom se primjenjuje Uredba Vijeća (EZ-a) br. 659/1999 o utvrđivanju
detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u21 zahtijevaju od država
članica podnošenje godišnjih izvješća Komisiji.
Što se tiče mjera rizičnog kapitala, izvješća moraju sadržavati zbirnu tablicu s
raščlambom ulaganja fonda ili u okviru mjere rizičnog kapitala, uključujući
popis svih poduzetnika korisnika mjera rizičnog kapitala. Izvješće također mora
dati kratak opis aktivnosti investicijskih fondova s detaljima razmatranih
mogućih aranžmana i stvarno provedenih transakcija, kao i poslovnog rezultata
pokretača ulaganja sa zbirnim informacijama o iznosu kapitala prikupljenog kroz
pojedinog pokretača. Komisija može zahtijevati dodatne informacije o
dodijeljenim potporama radi provjere poštivanja uvjeta iz odluke Komisije o
odobrenju mjere potpore.
Godišnja izvješća objavljuju se na internetskoj stranici Komisije.
Nadalje, Komisija smatra da su potrebne dodatne mjere za poboljšanje
transparentnosti državnih potpora u Zajednici. Posebice, čini se nužnim
osigurati da države članice, gospodarski subjekti, zainteresirane stranke i sama
Komisija imaju jednostavan pristup cjelovitim tekstovima svih primjenjivih
programa potpora u obliku rizičnog kapitala.
Ovo se može jednostavno postići uspostavom povezanih internetskih stranica. U tu
svrhu, kada ispituje programe potpora rizičnog kapitala, Komisija sustavno
zahtijeva da predmetne države članice objave cjeloviti tekst svih konačnih
programa potpora na internetu te da je izvijeste o internetskoj adresi
publikacije.
Program se ne smije primjenjivati prije nego što se informacije objave na
internetu.
Države članice moraju čuvati detaljne zapise o dodjeli potpora svih mjera
rizičnog kapitala. Takvi zapisi moraju sadržavati sve podatke potrebne za
utvrđivanje poštuju li se uvjeti zadani u ovim smjernicama, pogotovo što se tiče
veličine tranši, veličine poduzetnika (mali ili srednji), faze razvoja
poduzetnika (započinjanje, osnivanje i razvoj), njegovog sektora djelovanja
(najbolje na razini 4 znamenke klasifikacije NACE) kao i podatke o upraviteljima
fondova i drugim kriterijima spomenutima u ovim smjernicama. Ovi podaci moraju
se čuvati 10 godina od datuma na koji je potpora dodijeljena.
Komisija od država članica traži pružanje ovih informacije radi provedbe ocjene
učinaka ovih smjernica tri godine nakon njihovog stupanja na snagu.
\_\_\_\_\_\_
21 SL L 140, 30. 4. 2004., str.
1.

7.2. STUPANJE NA SNAGU I VAŽENJE

Komisija primjenjuje ove smjernice od datuma njihovog objavljivanja u Službenom
listu Europske unije. Ove smjernice zamjenjuju Priopćenje o državnim potporama i
rizičnom kapitalu iz 2001. godine.
Ove smjernice prestaju važiti 31. prosinca 2013. Nakon savjetovanja s državama
članicama Komisija ih može nadopuniti prije tog datuma na osnovi važnih
razmatranja o politici tržišnog natjecanja ili politici rizičnog kapitala
odnosno uzimanjem u obzir drugih politika Zajednice ili međunarodnih obveza. Ako
bi to moglo biti od pomoći, Komisija će dati daljnja objašnjenja svog pristupa
pojedinim pitanjima. Komisija planira provesti reviziju ovih smjernica tri
godine nakon njihovog stupanja na snagu.
Komisija će primjenjivati ove smjernice na sve prijavljene mjere rizičnog
kapitala u vezi s kojima mora donijeti odluku nakon što smjernice budu
objavljene u Službenom listu Europske unije, čak i ako su mjere prijavljene
prije objavljivanja smjernica.
Prema Obavijesti Komisije o određivanju primjenjivih pravila za ocjenu
nezakonitih državnih potpora (*»consecutio legis«*)22 Komisija prema neprijavljenim
potporama primjenjuje sljedeće:
(a) ove smjernice, ako je potpora dodijeljena nakon objave u Službenom listu
Europske unije;
(b) Priopćenje o državnim potporama i rizičnom kapitalu u svim ostalim
slučajevima.
\_\_\_\_\_\_
22 SL C 119, 22. 5. 2002., str.
22.

7.3. PRIKLADNE MJERE

Komisija ovime predlaže državama članicama na osnovi članka 88. stavka 1.
Ugovora o EZ-u sljedeće prikladne mjere u vezi s njihovim odgovarajućim
postojećim mjerama rizičnog kapitala.
Države članice bi trebale nadopuniti, gdje je to potrebno, svoje postojeće mjere
rizičnog kapitala kako bi ih usuglasile s ovim smjernicama unutar dvanaest
mjeseci od objavljivanja smjernica.
Države članice su pozvane da daju svoju izričitu bezuvjetnu suglasnost s ovim
predloženim prikladnim mjerama unutar dva mjeseca od datuma objave ovih
smjernica. U odsutnosti odgovora Komisija smatra da se predmetna država članica
ne slaže s predloženim mjerama.«

III.

Dopuštenost dodjele državne potpore za poticanje ulaganja rizičnog kapitala u
male i srednje poduzetnike ocjenjuje se sukladno člancima 3. i 4. Zakona o
državnim potporama i članku 9. Uredbe o državnim potporama temeljem materijalnih
pravila iz točke I. ove Odluke sadržanih u tekstu akta iz točke II. ove Odluke.

IV.

Državnim potporama za poticanje ulaganja rizičnog kapitala u male i srednje
poduzetnike upravlja ministarstvo nadležno za gospodarstvo, malo i srednje
poduzetništvo i druga nadležna tijela za promicanje ulaganja.

V.

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 421-01/08-01/11
Urbroj: 5030120-08-1
Zagreb, 31. srpnja 2008.

Predsjednik
**dr. sc. Ivo Sanader**, v. r.

Odluka, NN 91/2008-2902
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)