## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima

### NN 33/1995 (19.5.1995.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PREKRŠAJIMA

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima, koji
je donio Zastupnički dom Sabora na sjednici 4. svibnja 1995.

Broj: 01-95-903/1

Zagreb, 12. svibnja 1995.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman**, v. r.

---

### ZAKON

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PREKRŠAJIMA

Članak 1.

U Zakonu o prekršajima ("Narodne novine", br. 2/73., 5/73.,
21/74., 9/80., 25/84., 52/87., 27/88., 43/89., 8/90., 41/90., 59/90. i
91/92.) u članku 1. stavak 2. mijenja se i glasi:

"Prekršajne kazne i zaštitne mjere izriču prekršajni sudovi".

Iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi:

"Odredbe ovoga Zakona odgovarajuće primjenjuju i druga tijela zakonom
određena za izricanje prekršajne kazne i zaštitne mjere".

Članak 2.

U članku 3. stavku 1. točki 3. iza riječi "naredbom ministra"
dodaju se riječi "ili naredbom ravnatelja državne upravne organizacije".

Točka 4. mijenja se i glasi:

"4. odlukom županijske skupštine, gradskog ili općinskog vijeća".

Članak 3.

U članku 4. stavak 3. briše se.

Članak 4.

Članak 7. mijenja se i glasi:

"Novčana kazna ne može se propisati u iznosu manjem od 50,00 kuna.

Novčana kazna ne može se propisati u iznosu većem od 500.000,00 kuna,
a za porezne, carinske i druge prekršaje koji predstavljaju težu povredu
propisa, a učinjeni su radi stjecanja materijalne koristi ne može se propisati
novčana kazna veća od 2.000.000,00 kuna.

Uredbom i drugim propisom Vlade Republike Hrvatske može se propisati
novčana kazna najviše do 5.000,00 kuna, a za porezne i druge prekršaje
koji predstavljaju težu povredu propisa, a učinjeni su radi stjecanja materijalne
koristi u iznosu do 100.000,00 kuna za pravne osobe, odnosno u iznosu od
10.000,00 kuna za fizičke osobe.

Pravilnikom i naredbom ministra ili ravnatelja državne upravne organizacije
ne može se propisati novčana kazna veća od 5.000,00 kuna za fizičke osobe,
a za pravne osobe veća od 15000,00 kuna.

Odlukom županijske skupštine, odnosno gradskog ili općinskog vijeća
može se propisati novčana kazna najviše do 2.000,00 kuna za pravne osobe,
odnosno u iznosu do 500,00 kuna za fizičke osobe.

Zakonom, uredbom i drugim propisom Vlade Republike Hrvatske može se
propisati novčana kazna u razmjeru prema određenoj osnovici."

Članak 5.

Članak 8. briše se

Članak 6.

Iza članka 24. dodaje se članak 24a. koji glasi:

"Članak 24a.

Za počinjeni prekršaj kaznu zatvora i kaznu zatvora kojom se zamjenjuje
novčana kazna izriče samo prekršajni sud."

Članak 7.

U članku 25. stavku 3. riječi: "10.000 hrvatskih dinara" zamjenjuju
se riječima: "5.000,00 kuna".

Članak 8.

U članku 36. stavku 5. druga rečenica mijenja se i glasi "Ako je
vlasnik nepoznat i ne javi se ni za godinu dana dobiveni novac prihod je
državnog proračuna".

Iza stavka 5. dodaje se stavak 6. koji glasi:

"Ministar pravosuđa uz prethodno mišljenje ministra financija propisat
će način raspolaganja s oduzetim predmetima veće vrijednosti."

Članak 9.

Članak 55. mijenja se i glasi:

"Prekršajni sudovi i druga tijela ovlaštena za vođenju prekršajnog
postupka dužna su jedna drugom i drugim sudovima pružati pravnu pomoć u
poslovima iz svog djelokruga."

Članak 10.

Članak 57. mijenja se i glasi "Prekršajni postupak u prvom stupnju
vodi prekršajni sud, a u drugom stupnju Visoki prekršajni sud, ako posebnim
zakonom nije predviđena nadležnost drugih tijela.

Za vođenje prekršajnog postupka nadležan je, u pravilu, prekršajni sud
na čijem je području prekršaj počinjen.

Ako je prekršaj izvršen na domaćem brodu ili zrakoplovu, za vođenje
prekršajnog postupka nadležan je prekršajni sud na čijem se području nalazi
domaća luka ili zrakoplovno pristanište u kojem se završava putovanje počinitelja
prekršaja."

Članak 11.

Članak 63. mijenja se i glasi:

"O sukobu nadležnosti između prekršajnih sudova rješava Visoki
prekršajni sud.

O sukobu nadležnosti za vođenje prekršajnog postupka između tijela uprave
rješava nadležno tijelo po odredbama Zakona o općem upravnom postupku.

Protiv rješenja kojim je odlučeno o sukobu nadležnosti nije dopuštena
žalba."

Članak 12.

U članku 71. stavku 2. točki a) iza riječi: "naziv" dodaju
se riječi: "prekršajnog suda ili"

Članak 13.

U članku 83. stavku 3. iza riječi "obratiti" dodaje se riječ:
"nadležnom".

Članak 14.

U članku 85. stavku 1. riječi: "Okrivljenik može biti zadržan"
zamjenjuju se riječima: "Prekršajni sud može okrivljenika zadržati".

Članak 15.

Članak 109. stavak 4. mijenja se i glasi:

"U skraćenom postupku može se izreći zaštitna mjera, samo ako je
propisana kao obvezatna, a zaštitna mjera koja je propisana u vremenskom
trajanju i kada je njeno trajanje utvrđeno zakonom"

Dodaje se novi stavak 5. koji glasi:

"U skraćenom postupku može se odlučivati o naknadi štete ako je
iznos štete određen cjenikom".

Dosadašnji stavci 5., 6., 7. i 8. postaju stavci 6., 7., 8. i 9.

Članak 16.

U članku 111. riječi: "(237. i 243.)" zamjenjuju se riječima:
"(227. i 233.)".

Članak 17.

U članku 112. riječi: "(članka 295.)" zamjenjuju se riječima:
"(članak 285.)".

Članak 18.

Članak 113. mijenja se i glasi:

"Iznosi naplaćenih novčanih kazni koje su izrečene po članku 111.
i članku 112. ovoga Zakona, prihod su državnog proračuna".

Članak 19.

U članku 117. iza stavka 2. dodaju se novi stavci 3. i 4. koji glase:

"Ako je novčanu kaznu izreklo drugo tijelo, rješenje o zamjeni
novčane kazne kaznom zatvora donosi prekršajni sud, na zahtjev tijela koje
je izreklo novčanu kaznu

Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka dopuštena je žalba."

Dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 5. i 6

Članak 20.

U članku 130 stavak 7. briše se.

Članak 21.

Članak 131. mijenja se i glasi:

"Odredbe Zakona o krivičnom postupku iz članka 360 stavka 4., članka
366., članka 367., članka 369., članka 371., članka 375. stavka 1. i 3.,
članka 377. stavka 1., Članka 378. i članka 379. stavka 1. te članka 380.,
koje se odnose na postupak o žalbi, na odgovarajući način će se primjenjivati
u prekršajnom postupku."

Članak 22.

Iza članka 131. u Glavi XI naslov: "1. Zahtjev za sudsku zaštitu"
i članci 132. do 137. zamjenjuju se naslovom: "1. Zahtjev za izvanredno
preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju" i člancima 131a.
do 131e. koji glase:

"Članak 131a.

Okrivljenik koji je odlukom prekršajnog suda pravomoćno kažnjen kaznom
zatvora ili kojem je izrečena zaštitna mjera zabrane obavljanja određene
djelatnosti ili zanimanja, odnosno oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti,
može podnijeti zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja
o prekršaju u slučajevima predviđenim ovim Zakonom.

Zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju
podnosi se u roku mjesec dana od dana kada je okrivljenik primio pravomoćno
rješenje o prekršaju.

Okrivljenik koji nije podnio žalbu na rješenje o prekršaju ne može podnijeti
zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju,
osim ako je tek rješenjem drugog stupskja izrećena umjesto ukora i novčane
kazne kazna zatvora, ili kazna zatvora u duljem trajanju, odnosno ako je
tek rješenjem drugog stupnja izrečena zaštitna mjera iz stavka 1. ovoga
članka ili je ta mjera izrečena u duljem trajanju.

Članak 131b.

O zahtjevu za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju
odlučuje Visoki prekršajni sud u Vijeću sastavljenom od pet sudaca.

O zahtjevu za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju
ne može odlučivati sudac koji je sudjelovao u vijeću koje je donijelo odluku
povodom žalbe.

Članak 131c.

Zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju
može se podnijeti zbog razloga navedenih u članku 414. Zakona o krivičnom
postupku, ukoliko ovim Zakonom nije drugačije određeno.

Članak 131d.

Zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju
mogu podnijeti okrivljenik ili branitelj.

Zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja o prekršaju
predaje se prekršajnom sudu koji je donio rješenje u prvom stupnju.

Zahtjev koji je nepravodobno podnijet ili ga je podnijela neovlaštena
osoba ili je podnijet u slučaju kad nije dopušten, odbacit će rješenjem
prekršajni sud, odnosno Visoki prekršajni sud.

Visoki prekršajni sud može, s obzirom na sadržaj zahtjeva, odrediti
da se odgodi odnosno prekine izvršenje kazne zatvora ili izrečene zaštitne
mjere do donošenja odluke o zahtjevu za izvanredno preispitivanje pravomočnog
rješenja o prekršaju.

Članak 131e.

U postupanju po zahtjevu za izvanredno preispitivanje pravomoćnog rješenja
o prekršaju na odgovarajući se način primjenjuje odredba članka 416 Zakona
o krivičnom postupku."

Članak 23.

U članak 138. stavak 1. mijenja se i glasi:

"Protiv pravomoćnog rješenja o prekršaju i prekršajnog postupka
koji je prethodio tom rješenju, državni odvjetnik Republike Hrvatske može
podići zahtjev za zaštitu zakonitosti Vrhovnom sudu Republike Hrvatske
ako je povrijeđen zakon."

U stavku 2. riječi: "podnosi se", zamjenjuju se riječima:
"može biti podnesen".

U stavku 3. riječi: "(članak 416. do 424.)" zamjenjuju se
riječima: "(članak 403. do 411.)".

Članak 24.

U članku 140. iza riječi: "žalba" stavlja se točka a riječi
do kraja rečenice brišu se.

Članak 25.

U članku 141. stavku 3. riječi: "(članak 400. do 411.)" zamjenjuju
se riječima: "(članak 389. do 398.)".

Članak 26.

U članku 142. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:

"Na način iz stavka 1. ovoga članka postupit će se i kada počinitelj
s više radnji počini više prekršaja (članak 35. ovoga Zakona), time da
će službena osoba naplatiti onoliko kazni koliko je prekršaja počinjeno
i za svaku naplaćenu kaznu izdati potvrdu."

Dosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5.

Dosadašnji stavak 5. koji postaje stavak 6. mijenja se i glasi:

"Oblik i sadržaj potvrde o naplati novčanih kazni propisuje ministar
financija."

Članak 27.

U članku 143. stavku 4. i 5. brišu se riječi: "i uprave".
U stavku 6. riječi: "članak 541. do 549." zamjenjuju se riječima:
"članka 528. do 536.".

Članak 28.

Iza članka 513. u Glavi XV. naslov: "ORGANI ZA VOĐENJE PREKRŠAJNOG
POSTUPKA" i članci 154. do 180. zamjenjuju se naslovom: "USTROJSTVO
I DJELOKRUG PREKRŠAJNIH SUDOVA" i člancima 153a do 153r. koji glase:

" Članak 153a.

Prekršajni sudovi su tijela državne vlasti koja sudbenu vlast obavljaju
samostalno i neovisno, kao posebni sudovi za pravno područje prekršajnog
kažnjavanja i izricanja drugih prekršajnih sankcija, u okviru djelokruga
i nadležnosti određene zakonom

Članak 153b.

Prekršajni sudovi u Republici Hrvatskoj jesu:

- prekršajni sudovi i

- Visoki prekršajni sud.

Na području s posebnim samoupravnim statutom ustanovljuju se prekršajni
sudovi u skladu s posebnim zakonom.

Članak 153c.

Prekršajni sud ima pečat koji sadrži naziv suda te naziv i grb Republike
Hrvatske

Na zgrađi u kojoj je smješten prekršajni sud moraju biti istaknuti naziv
suda, grb i zastava Republike Hrvatske.

Članak 153d.

Prekršajni sud ustanovljuje se za područje jedne ili više općina, jednog
ili više građova ili dijela građskog područja iste županije.

Ustanovljenje, mjesna nadležnost i sjedišta prekršajnih sudova odredit
će se posebnim zakonom shodno odredbama Zakona o područjima i sjedištima
sudova, koje se odnose na općinske sudove, osim u posebnim slučajevima.

Visoki prekršajni sud ustanovljuje se za područje Republike Hrvatske
sa sjedištem u Zagrebu.

Članak 153e.

Prekršajni sudovi sude u svom sjedištu.

Prekršajni sudovi mogu iznimno obavljati sudbenu vlast i pružati građanima
pravnu pomoć i izvan sjedišta prekršajnog suda (sudbeni dani).

Odluku o održavanju sudbenih dana donosi ministar pravosuđa nakon pribavljenog
mišljenja predsjednika Visokog prekršajnog suda.

Članak 153f.

Prekršajni sudovi:

1) Odlučuju o prekršajima u prvom stupnju i vode prekršajni postupak

2) Obavljaju i druge poslove određene zakonom.

Članak 153g.

Visoki prekršajni sud:

1) Odlučuje o žalbama protiv odluka prekršajnih sudova donesenih u prvom
stupnju.

2) Rješava o sukobu mjesne nadležnosti između prekršajnih sudova.

3) Obavlja i druge poslove određene zakonom.

Članak 153h.

Visoki prekršajni sud stavit će prekršajnom sudu primjedbe na nedostatke
koje je uočio prigodom odlučivanja o pravnom lijeku ili na drugi način.

Visoki prekršajni sud može tražiti od prekršajnih sudova podatke u svezi
s primjenom zakona, problemima koji se pojavljuju u suđenju, praćenju i
proučavanju sudske prakse i druge podatke, a mogu izvršiti i neposredan
uvid u rad tih sudova, kao i prirediti zajedničke sastanke radi razmatranja
navedenih pitanja.

Visoki prekršajni sud prigodom provedbe ovlaštenje iz stavka 1. i 2.
ovoga članka ne smije ni na koji način utjecati na neovisnost i slobodu
prekršajnog suda u donošenju odluke o pojedinom slučaju.

Članak 153i.

U prekršajnim sudovima u kojima ima više sudbenih vijeća, odnosno sudaca
pojedinaca koji odlučuju o stvarima iz jednog ili više pravnih područja
ustanovljuju se odjeli u čiji sastav ulaze šuci koji o tim stvarima odlučuju.

Članak 153j.

Ministar pravosuđa donosi poslovnik o radu prekršajnih sudova.

Poslovnikom iz stavka 1. ovoga članka propisuju se osnove za ustrojstvo
prekršajnih sudova i poslovanje u tim sudovima a posebno: pravila o unutarnjem
ustrojstvu, pravila o vođenju upisnika i pomoćnih knjiga, obrazaca za rad,
postupak sa spisima od prijema do pohrane u arhiv, pravila o priopćenjima
javnosti o radu suda, potanja pravila o rasporedu predmeta, rad vijeća,
sjednica odjela i sjednica svih sudaca, provedbena pravila o vođenju postupka
izostavljanju odluka na jeziku i pismu etničke i nacionalne zajednice ili
manjine, raspored radnog vremena u tijeku radnog dana ili tjedna, pravila
o postupanju s oduzetim predmetima u prekršajnom postupku, pravila o posebnim
oznakama na sudskim vozilima, pravila o vođenju sudske statistike, standardi
poslovnog prostora i opreme u sudovima i druga pitanja od značaja za unutarnje
poslovanje sudova.

Poslovnikom iz stavka 1. ovoga članka propisuje se i način ustrojavanja
i poslovanja zajedničkih službi u sudskim zgradama u kojima je smješteno
više sudova.

Članak 153k.

Broj sudaca u pojedinom prekršajnom sudu određuje ministar pravosuđa
sukladno okvirima mjerila za rad sudaca.

Članak 1531.

Predsjednik prekršajnog suda je sudac koji uz tu dužnost obavlja i poslove
sudske uprave.

Predsjednik prekršajnog suda imenuje se na vrijeme od osam godina, a
protekom tog vremena može biti ponovno imenovan.

Vrijeme na koje je imenovan za predsjednika prekršajnog suda počinje
teći danom imenovanja.

Predsjednik prekršajnog suda koji nije ponovno imenovan za predsjednika
prekršajnog suda nastavlja obnašati dužnost suca u istom prekršajnom sudu
bez ponovnog imenovanja.

U prekršajnom sudu u kojem je samo jedan sudac isti Ima status predsjednika
prekršajnog suda.

Članak 153m.

Za suca prekršajnog suda može biti imenovan hrvatski državljanin koji
ima završen pravni fakultet i položen pravosudni ispit, radno iskustvo
na određenim pravnim poslovima, stručnu sposobnost i iskazane radne sposobnosti.

Članak 153n.

Za suca prekršajnog suda može biti imenovana osoba koja je kao sudaćki,
drevno odvjetnički, javnopravobraniteljski i javnobilježnički vježbenik
ili vježbenik kod suca za prekršaje položila pravosudni ispit, odnosno
osoba koja radi na drugim pravnim poslovima nakon položenog pravosudnog
ispita najmanje dvije godine.

Za suca Visokog prekršajnog suda može biti imenovana osoba koje je poslije
položenog pravosudnog ispita provela na radu najmanje šest godina kao sudac
prekršajnog tli drugog suda, državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika,
javni pravobranitelj ili zamjenik javnog pravobranitelja, odvjetnik ili
javni bilježnik, odnosno provela najmanje osam godina kao sudski ili viši
sudski savjetnik Visokog prekršajnog suda odnosno Vrhovnog suda Republike
Hrvatske, odnosno osoba koja je provela deset godina na drugim pravnim
poslovima.

Članak 153o.

Sudac prekršajnog suda može uz svoj pristanak biti privremeno a najdulje
do tri mjeseca upućen na rad u drugi prekršajni sud istog stupnja.

Sudac prekršajnog suda može uz svoj pristanak biti upućen na rad u drugi
sud istog stupnja i na dulje vrijeme ili trajno premješten.

Rješenje o privremenom upućivanju na rad u drugi prekršajni sud donosi
predsjednik Visokog prekršajnog suda, a za trajni premještaj Državno sudbeno
vljeće.

O privremenom rasporedu sudaca suglasnost daje i predsjednik prekršajnog
suda u kojem sudac obnaša dužnost.

Protiv rješenja o upućivanju na rad u drugi sud prekršajni sudac ima
pravo prigovora predsjedniku Vrhovnog suda Republike Hrvatske u roku e
dana od dostave rješenja.

Odluka predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske po prigovoru konačna
je.

Članak 153p.

Prekršajni sud može imati potreban broj sudskih savjetnika ili viših
sudskih savjetnika.

Sudski savjetnici pomažu sucu u radu, izrađuju nacrte sudbenih odluka,
primaju na zapisnik prijedloge za prekršajno kažnjavanje, prijedloge i
druge podneske, izjave stranaka te obavljaju samostalno ili pod nadzorom,
odnosno po uputama suca druge stručne poslove određene zakonom ili sudskim
poslovnikom.

Za sudskog savjetnika u prekršajnom sudu može se imenovati osoba koja
ima završen pravni fakultet i položen pravosudni ispit.

Za sudskog savjetnika u Visokom prekršajnom sudu osim uvjeta iz stavka
3. ovoga članka, osoba mora imati i dvije godine prakse nakon položenog
pravosudnog ispita u prekršajnom sudu, ili drugom sudu ili državnom odvjetništvu
ili javnom pravobraniteljstvu, odnosno osoba koja ima praksu u istom trajanju
na vođenju prekršajnog postupka u drugim tijelima, odnosno na drugim pravnim
poslovima 10 godina.

Za višeg sudskog savjetnika može biti imenovana osoba koja je radila
kao sudac, državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika, javni pravobranitelj
ili zamjenik javnog pravobranitelja, sudac za prekršaje odvjetnik ili javni
bilježnik; odnosno koja je radila kao sudski savjetnik najmanje pet godina.

Članak 153r.

Odredbe Zakona o državnom sudbenom vijeću i Zakona o sudovima o imenovanju
i razrješenju, te dužnostima i pravima sudaca, djelovanju suda kao i o
sredstvima za rad sudova primjenjuju se na prekršajne sudove, ukoliko ovim
Zakonom nije drukčije odredeno.

Plače predsjednika i suđaca u prekršajnim sudovima utvrđuju se prema
odredbama propisa kojima se uređuju plaće predsjednika sudova i sudaca.

Ministar pravosuđa propisat će uvjete i iznos paušalne naknade i nagrade
za dežurstva sudaca za prekršaje".

Članak 29.

Imenovanje sudaca i predsjednika prekršajnih sudova izabranih po dosadašnjim
propisima u prekršajne sudove iz članka 153b. ovoga Zakona, obavit će se
u roku šest mjeseci od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Suci za prekršaje i predsjednici sudaca za prekršaje izabrani po dosadašnjim
propisima ostaju na dužnosti suca, odnosno predsjednika prekršajnog suda
dok se po odredbama ovoga Zakona ne izvrši imenovanje sudaca u te sudove
i imenovani suci ne stupe na dužnost, i to: suci i predsjednici općinskih
sudaca za prekršaje kao suci i predsjednici prekršajnih sudova, suci i
predsjednik Gradskih sudaca za prekršaje u Zagrebu kao suci i predsjednik
Prekršajnog suda u Zagrebu, a suci i predšjednik Republičkog vijeća za
prekršaje kao suci i predsjednik Visokog prekršajnog suda.

Smatra se da suci za prekršaje izabrani po dosadašnjim propisima, koji
ispunjavaju stručne uvjete iz članka 153n. ovoga Zakona ispunjavaju uvjete
za imenovanje u sud istog stupnja u kojem obnašaju sudačku dužnost.

Suci za prekršaje izabrani po dosadašnjim propisima, koji ne ispunjavaju
stručne uvjete iz članka 153n. stavka 1. ovoga Zakona mogu se imenovati
u prekršajni sud u kojem obnašaju sudačku dužnost, s tim da im prestaje
sudačka dužnost ukoliko u roku od pet godina od dana imenovanja ne polože
pravosudni ispit.

Članak 30.

Sucu prekršajnog suda koji ne bude ponovno imenovan za suca prema odredbama
ovoga Zakona, isplačivat će se za vrijeme od šest mjeseci po prestanku
sudačke dužnosti, ako u tom roku ne započne s radom na drugom mjestu ili
ne ispuni mirovinski staž za punu mirovinu, plaća i druga primanja koja
pripadaju sucima tog odnosno odgovarajućeg suda.

Članak 31.

Sudac prekršajnog suda koji ne bude ponovno imenovan a do dana prestanka
sudačke dužnosti nedostaje mu najviše 24 mjeseca staža osiguranja za stjecanje
prava na punu starosnu mirovinu ima pravo za to vrijeme na plaću i druga
primanja koja bi mu pripadala da mu sudaćka dužnost nije prestala, ako
ne započne s radom na drugom radnom mjestu ili dok ne ostvari pravo na
punu starosnu mirovinu.

Za vrijeme iz stavka 1. ovoga članka sudac koji nije ponovno imenovan
obavljat će po pozivu predsjednika suda poslove višeg sudskog savjetnika
u prekršajnom sudu u kojem je obnašao sudačku dužnost.

Vrijeme od prestanka dužnosti do ponovnog zaposlenja ili ostvarenja
mirovinskog staža za punu mirovinu iz članka 29. ovoga Zakona priznaje
se u radni staž.

Sudac iz stavka 2. ovoga članka koji odbije obavljati poslove višeg
stručnog savjetnika u sudu ili te poslove obavlja nesavjesno nema pravo
na plaću i druga primanja u trajanju iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 32.

Smatra se da stručni suradnici koji su po dosadašnjim propisima zasnovali
radni odnos u prekršajnom sudu i koji ispunjavaju uvjete iz člaka 153p.
stavka 3. ovoga Zakona, ispunjavaju uvjete za imenovanje sudskog savjetnika
u prekršajnom sudu u kojem su zasnovali radni odnos.

Smatra se da stručni suradnici koji su zasnovali radni odnos po dosadašnjim
propisima i koji su nakon položenog pravosudnog ispita proveli dvije, odnosno
pet godina na radu kod sudaca za prekršaje, odnosno u Republičkom vijeću
za prekršaje, drugom sudu, državnom odvjetništvu ili javnom pravobraniteljstvu
ispunjavaju uvjete za imenovanje sudskog savjetnika iz odredbe članka 153p.
stavka 4., odnosno za imenovanje višeg sudskog savjetnika iz odredbe stavka
5. članka 153p. ovoga Zakona.

Stručni suradnici koji su po dosadašnjim propisima zasnovali radni odnos,
a koji ne ispunjavaju stručne uvjete iz članka 153p. stavka 3. ovoga Zakona,
mogu se ime ovati za sudske savjetnike u istom prekršajnom sudu u kojoj
su zasnovali radni odnos s tim, da im prestaje radni odnos ukoliko u roku
od dvije godine od dana imenovanja ne polože pravosudni ispit.

Članak 33.

Do donošenja poslovnika o radu prekršajnih sudova primjenjivat će se
postojeći sudski poslovnik, ukoliko nije u suprotnosti s ovim Zakonom.

Članak 34.

Do donošenja zakona kojim će se ustanoviti prekršajni sudovi i odrediti
njihova nadležnost i sjedište, dosadašnji suci za prekršaje nastavljaju
voditi prekršajne postupke kao prekršajni sudovi, u okviru dosadašnje mjesne
nadležnosti i u dosadašnjim sjedištima.

Ustrojeni Visoki prekršajni sud i prekršajni sudovi preuzet će uposlene
i imovinu Republičkog vijeća za prekršaje i općinskih sudaca za prekršaje.

Članak 35.

Novčane kazne za prekršaje propisane u zakonima i propisima donesenim
na temelju zakona ne smiju se izreći u iznosu manjem niti većem od propisanog
u ovom Zakonu.

Naplaćezie novčane kazne za prekršaje i troškovi prekršajnog postupka
prihod su državnog proračuna.

Članak 36.

U cijelom tekstu Zakona o prekršajima ("Narodne novine"; br.
2/73., 5/73., 21/74., 9/80., 25/84., 52/87., 27/88., 43/89., 8/90.. 41/90.,
59/90. i 91/92.), kao i u svim drugim zakonima i propisima gdje se navode
riječi: "općinski sudac za prekršaje", "sudac za prekršaje";
"Republičko vijeće za prekršaje" i "tijelo javne sigurnosti"
zamjenuju se riječima: "prekršajni sud", "sudac", "Visoki
prekršajni sud" i "policija" u odgovarajućem padežu.

Članak 37.

Danom stupanja na snagu ovog Zakona prestaju važiti odredbe Glave XVI
te odredbe članka 181. do 186. Zakona o prekršajima ("Narodne novine",
br. 2/23., 5/73., 21/74., 9/80., 25/84., 52/87., 27/88., 43/89., 8/90.,
41/90., 59/90. i 91 92.).

Članak 38.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 740-04/94-01/01

Zagreb, 4. svibnja 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović**, v. r.

Zakon, NN 33/1995-652
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)