### NN 16/2018 (16.2.2018.), Odluka o donošenju programa za izborni predmet Dramski odgoj (program dramske kulture i umjetnosti) za II. razred opće gimnazije

Ministarstvo znanosti i obrazovanja

344

Na temelju članka 27. stavka 12. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010, 90/2011, 16/2012, 86/2012, 126/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O DONOŠENJU PROGRAMA ZA IZBORNI PREDMET DRAMSKI ODGOJ (PROGRAM DRAMSKE KULTURE I UMJETNOSTI) ZA II. RAZRED OPĆE GIMNAZIJE

I.

Ovom Odlukom donosi se nastavni plan i program za izborni predmet Dramski odgoj (program dramske kulture i umjetnosti) za II. razred opće gimnazije.

II.

Sadržaji nastavnog plana i programa za izborni predmet Dramski odgoj (program dramske kulture i umjetnosti) za II. razred opće gimnazije sastavni su dio ove odluke i postaju dio nastavnog plana i programa opće gimnazije.

III.

Ova odluka i nastavni plan i program izbornog predmeta Dramski odgoj (program dramske kulture i umjetnosti) za II. razred opće gimnazije objavit će se na službenim mrežnim stranicama Ministarstva znanosti i obrazovanja.

IV.

Ova odluka stupa na snagu danom donošenja, a primjenjivat će se od školske godine 2017./2018.

Klasa: 602-03/17-05/00100

Urbroj: 533-25-17-0004

Zagreb, 16. listopada 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

PROGRAM DRAMSKOG ODGOJA U OKVIRU IZBORNE NASTAVE GIMNAZIJE OPĆEG SMJERA

UVOD

Što učenici dobivaju od drame?

»Djeca od drame dobivaju prije i iznad svega – užitak. Zatim slijedi širok spektar drugih koristi: drama im osigurava slobodu samoizražavanja i pomaže razvoju mašte i umjetničke osviještenosti, povećava socijalnu osviještenost (naročito kroz igranje uloga), mentalnu osviještenost, fluentnost govora, samopoznavanje, samopoštovanje, samodisciplinu i samouvjerenost. Daje im mogućnost naučiti kako surađivati s drugima i pomaže im u razvoju sustavnog mišljenja i sposobnosti organizacije. Poboljšava fizičku koordinaciju i zdravlje. Može imati terapeutski učinak pomažući im nositi se sa svojim stvarnim životnim problemima, a može imati pročišćujući (katarzički) učinak omogućujući »pražnjenje« moguće nasilnosti i frustracije. Omogućuje i društveni i moralni odgoj i pomaže mladim ljudima u emocionalnom sazrijevanju pripremajući ih za život u svijetu odraslih.

Drama je odlično sredstvo za stjecanje općeg znanja i u školi postoji mnogo načina da je se poveže s nastavom jezika, povijesti, umjetnosti glazbe itd. Ona je dobar ventil za sposobnosti darovite djece koja nekonvencionalno razmišljaju, a otvara i mnoge mogućnosti onoj djeci od koje društvo malo očekuje iz bilo kojih razloga.

Koristi ne proizlaze samo iz dječjeg aktivnog sudjelovanja u drami; ona mogu također učiti promatrajući druge, posebno ako ih se ohrabruje da iznesu svoj komentar i ocjenu nakon izvedbe.«

Anna Scher i Charles Verrall

USTROJSTVO

Program dramskog odgoja odvijao bi se u sklopu izborne nastave gimnazije općeg smjera, dva školska sata tjedno. Nastavu bi održavao profesor/ica hrvatskog jezika ili profesor/ica srodnog umjetničkog smjera. Nastava je predviđena za grupu učenika koja broji najviše dvadeset polaznika.

MATERIJALNI UVJETI

Program dramskog odgoja odvijao bi se u učionici škole te u većem prostoru škole prilikom izvedbe predstave.

ODGOJNO-OBRAZOVNI RAD

Zadaća nastave dramskog odgoja jest potaknuti slobodu izražavanja te razvoj mašte i umjetničke osviještenosti učenika. Naglasak je na komunikaciji na materinjem jeziku, socijalnoj i građanskoj kompetenciji, smislu za inicijativu te kulturnoj svijesti i izražavanju. Znanja i vještine dramskog odgoja proizlaze iz kombiniranog frontalnog rada, rada u paru i grupnog rada.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Red. broj sata | Nastavne cjeline (moduli), teme i jedinice/vježbe | Broj sati nastave | Cilj za nastavnu cjelinu (zadaće za učenike) | Ishodi učenja – Učenik će | Nastavne metode | Sociološki oblici rada | Korelacije |
| 1. | Uvodni sat | 1 | Predstavljanje nastavnog plana i programa: navesti i objasniti elemente ocjenjivanja, oblike i učestalost provjeravanja i ocjenjivanja znanja po elementima, učeničke obveze (nastavnik) | prepoznati i zabilježiti definirane elemente i kriterije ocjenjivanja | razgovor | frontalni, individualni |  |
| 2. | Uvodni sat | 1 | Upoznavanje i predstavljanje | dobiti osjećaj grupe u kojoj će stvarati | razgovor | individualni, u paru, u grupi, frontalni |  |
| 3., 4. | Dramski tekst | 2 | predstavljanje tekstova za izvedbu na pozornici | uvidjeti različitost dramskih tekstova | razgovor, čitanje na glas | individualni, u paru, u grupi, frontalni | hrvatski jezik |
| 5. | Igre riječima | 1 | Poboljšanje samopouzdanja, tečnog govora, opće kulture i iskustva u timskom radu | razlikovati vrste govorenja na pozornici | razgovor | diskusija |  |
| 6. | Igre riječima | 1 | Glasno, izražajno govorenje i pažljivo slušanje. | prepoznati varijacije scenskog govorenja | razgovor, čitanje | frontalni, u paru, individualni | hrvatski jezik |
| 7., 8. | Zagrijavanje | 2 | Mentalno i fizičko opuštanje, smanjivanje inhibicija na putu do kreativnog. | prepoznati osjećaj iz kojeg kreće kreacija | razgovor, igra, razgibavanje | frontalni, u paru, individualni | tjelesna i zdravstvena kultura |
| 9., 10. | Pantomima | 2 | Istaknuti priču kroz tijelo, bez govorenja. | prepoznati moć neverbalne komunikacije | pokret | frontalni, u paru, individualni |  |
| 11., 12. | Pokret | 2 | Dramska igra osvještava koordinaciju, spretnost i iskustvo timskog rada. | koristiti pokret kao dio priče koju se želi prikazati na sceni | razgovor, igra, razgibavanje | frontalni, u paru, u grupi, individualni | tjelesna i zdravstvena kultura |
| 13., 14. | Likovi | 2 | Upoznavanje karaktera u svrhu podizanja svijesti o osobnostima drugih ljudi te razumijevanje istih. | promatrati promjene karaktera kroz likove koje će glumiti | razgovor, čitanje na glas | frontalni, u paru, u grupi, individualni | psihologija |
| 15., 16. | Likovi od jedne rečenice | 2 | Odabir karakteristične rečenice za određeni lik i shvaćanje sažetosti izvedbe | naučiti svesti lik na jednu repliku, onu osnovnu. | razgovor, čitanje | frontalni, u paru, individualni |  |
| 17. | Likovi i osjećaji | 2 | Odabir karakteristične osobine lika te osjećaje koji se uz nju vežu. | naučiti svesti lik na dominantni osjećaj | razgovor | frontalni, u paru, u grupi, individualni | psihologija |
| 19., 20. | Opći karakteri | 2 | Razvijanje likova po vlastitom izboru s naglaskom na trodimenzionalnost, na osobe od krvi i mesa, iz stvarnog života, detaljno. | naučiti formirati stvarni lik | razgovor, čitanje na glas | frontalni, u paru, u grupi, individualni | hrvatski jezik |
| 21., 22. | Rekviziti | 2 | korištenje rekvizita na sceni u svrhu bolje izvedbe | koristiti rekvizite u službi lika i izvedbe | razgovor, igra | frontalni, u paru, individualni |  |
| 23., 24. | Slobodna improvizacija | 2 | kombinacija inteligencije i kreacije u stvaranju predstave bez idealnih uvjeta. | naučiti iskoristiti zadanu situaciju za scenu koju je potrebno izvesti | pokret, igra | u paru, individualni |  |
| 25., 26. | Kostimi | 2 | kostimiranje nije skrivanje nego postupak u službi lika | koristiti kostim u skladu s likom kojeg predstavlja | razgovor, pokret, igra | frontalni, u paru, individualni | likovna kultura |
| 27, 28 | Maske | 2 | stavljanjem maske tijelo preuzima karakter maske na promišljen način | koristiti masku u skladu s likom kojeg predstavlja | razgovor, pokret, igra | frontalni, u paru, individualni | likovna kultura |
| 29., 30., 31., 32. | Izvedba predstave | 4 | iskoristiti stečeno znanje u izvedbi predstave pred školskom publikom | osjetiti sve aspekte izvedbe pred publikom | pokret, govor, igra | grupni rad |  |
| 33., 34. | Dramske situacije | 2 | dramske situacije u sebi nose sukob kao bazu, sagledati uzroke i posljedice svakog | naučiti razumijevati i rješavati konfliktne situacije | razgovor | frontalni, u paru, grupni | psihologija, sociologija |
| 35., 36. | Zapleti | 2 | raščlaniti svađu u kojoj su se našli u svrhu stvaranja mogućeg zapleta u drami | naučiti razumijevati i rješavati konfliktne situacije | razgovor, čitanje na glas | frontalni, u paru, grupni | psihologija, sociologija |
| 37., 38. | Politički govornik | 2 | uočiti strukturu političkog govora u Životinjskoj farmi Geroge Orwella | oponašati slojeve političkog govorenja | razgovor, čitanje na glas, pokret | u paru, u grupi, individualni | psihologija, sociologija, hrvatski jezik |
| 39., 40. | Prenesite priču u dramu | 2 | Konverzija pripovjednog u dramsko na primjeru priča Sjećanje šume Damira Karakaša | naučiti razliku između pripovjednog i izvedbenog glasa | razgovor, čitanje na glas, pokret | frontalni, u paru, grupni | hrvatski jezik |
| 41., 42. | Promjena u karakteru | 2 | Promjena likova kroz odnos s drugim likovima, postepeno, naglo, ovisno o situaciji. | kako se osobine karaktera mijenjaju kroz suodnose | razgovor, čitanje na glas, pokret | individualni, u paru | psihologija |
| 43., 44. | Velike grupe | 2 | Sporazumijevanje na jeziku kojeg ne govoriš najbolje (vježba: sat engleske konverzacije) | kako pažljivo slušati i zatim sudjelovati u razgovoru koji zahtjeva i verbalne i neverbalne elemente te veliku dozu empatije | razgovor, čitanje na glas, pokret | grupni rad | engleski jezik, psihologija |
| 45., 46. | Velike grupe | 2 | Govoriti i slušati usmjereno na zadanu temu oponašajući tv emisiju (vježba: tv emisija) | kako pažljivo slušati i zatim sudjelovati u razgovoru koji zahtjeva i verbalne i neverbalne elemente te veliku dozu empatije | razgovor, čitanje na glas, pokret | grupni rad | psihologija |
| 47., 48. | Velike grupe | 2 | Usporedba zamišljenih problema, međusobno slušanje i uvažavanje, empatična interakcija u zamišljenom sukobu (vježba: grupna terapija) | kako pažljivo slušati i zatim sudjelovati u razgovoru koji zahtjeva i verbalne i neverbalne elemente te veliku dozu empatije | razgovor, čitanje na glas, pokret | grupni rad | psihologija |
| 49., 50. | Monolog | 2 | Iskoristiti pozornicu govoreći razgovjetno, glasno i izražajno (vježba: glasno razmišljanje) | kako govoriti razgovjetno, glasno, izražajno ne gubeći pažnju publike | čitanje na glas, pokret | individualni |  |
| 51., 52. | Monolog | 2 | Iskoristiti pozornicu govoreći razgovjetno, glasno i izražajno (vježba: ogledalo) | kako govoriti razgovjetno, glasno, izražajno ne gubeći pažnju publike | čitanje na glas, pokret | individualni | psihologija |
| 53., 54. | Monolog | 2 | Iskoristiti pozornicu govoreći razgovjetno, glasno i izražajno (vježba: poludijalozi ili razgovor sa zamišljenom osobom) | kako govoriti razgovjetno, glasno, izražajno ne gubeći pažnju publike | razgovor, čitanje na glas, pokret | individualni, u paru | psihologija |
| 55., 56. | Improvizirane predstave | 2 | Svi su neophodan dio predstave, njihova je kreacija, iako slobodna, usmjerena na zajedničku izvedbu | uočiti razliku između improvizacije i samovolje pri izvedbi predstave | razgovor, čitanje na glas, pokret | frontalni, u paru, grupni |  |
| 57., 58. | Režija | 2 | predstava je vođeni proces u kojem režiser ima završnu riječ, proces je kreativan, ali bez završnog autoriteta ne poprima konačni oblik | naučiti kombinirati vođenost i kreaciju u glumi | razgovor | frontalni, u paru, grupni |  |
| 59., 60. | Tehnika predstavljanja | 2 | učesnici dramske grupe međusobno dijele obogaćeno iskustvo izvedbe, u kazalištu, uporabom tehnike predstavljanja to iskustvo dijele i s publikom | prenijeti svoj osjećaj prilikom glume, izvedbe onima koji ga gledaju | razgovor, pokret, igra | grupni, u paru |  |
| 61., 62. | Koncentracija | 2 | usmjerenost na vlastitu kreaciju te povezivanje iste s ostalim učesnicima dramske izvedbe | usredotočiti na izvedbu, na pokret, na govor |  | individualni, u paru | psihologija |
| 63., 64. | Projekcija glasa, intonacija | 2 | Cilj projekcije glasa nije samo govoriti dovoljno glasno kako bi svi u prostoriji čuli, već i govoriti jasno i izražajno odnosno na onaj način na koji izvedba u tom trenu zahtijeva | razlikovati izričaje ovisno o projekciji, intonaciji, modulaciji glasa. | razgovor | individualni, grupni |  |
| 65., 66. | Govor u stranu | 2 | Usporedba glumčevog korištenja dva glasa različite dubine – jedan koristi za obraćanje osobi s kojom razgovara, a drugi, za obraćanje publici ili trećoj osobi i time stvara komičnu scenu | upotrijebiti dvije dubine glasa u svrhu komične situacije na pozornici | razgovor, pokret, igra | frontalni, grupni | hrvatski jezik |
| 67., 68. | Dramski rječnik | 2 | uporaba jednostavnih dramskih izraza pridonosi jasnijoj komunikaciji te stvara atmosferu profesionalnog ozbiljnijeg rada. | naučiti dramske izraze te imenovati ono čime su se bavili cijelu školsku godinu kroz dramske igre | razgovor | frontalni | hrvatski jezik |
| 69., 70. | Zaključivanje ocjena i završna diskusija | 2 | vrednovanje rada, pojedinačno i grupno | vrednovati vlastiti rad | razgovor | individualni, grupni |  |

ISHODI UČENJA

– kognitivno (područje znanja i razumijevanja)

• fluentnost govora

• razlikovanje pojedinih faza izvedbene umjetnosti

• sposobnost analize dramskog teksta

• sposobnost pretvaranja dramskog teksta u predstavu

– psihomotoričko (područje vještina i umijeća)

• suradnja u grupi

• razvoj mašte

• samodisciplina

• sposobnost organizacije

• sposobnost improvizacije u zadanom trenutku

– afektivno (područje stavova i uvjerenja)

• sloboda izražavanja

• umjetnička osviještenost

• socijalna osviještenost

• mentalna osviještenost

• samopoštovanje

• samouvjerenost

ELEMENTI OCJENJIVANJA

Učenike će se ocjenjivati kroz dva elementa ocjenjivanja, iskaz i pokret. Ocjena iskaza temeljit će se na govorničkim vještinama učenika te njegovom radu na tekstu, dok će ocjena pokreta biti temeljena na dramskom pokretu i izvedbi, na samom fizičkom aspektu predstavljanja.

Literatura za nastavnike:

Anna Scher i Charles Verrall: Sto plus ideja za dramu, Hrvatski centar za dramski odgoj-Pili poslovi d.o.o: Zagreb, 2005.

Anna Scher i Charles Verrall: Novih sto plus ideja za dramu, Hrvatski centar za dramski odgoj-Pili poslovi d.o.o: Zagreb, 2006.

George Orwell: Životinjska farma, Sys print: Zagreb, 1996.

Damir Karakaš: Sjećanje šume, Sandorf: Zagreb, 2016.

William Shakespeare: San ivanjske noći, Sys print: Zagreb, 2000.

Moliere: Škrtac, Sys print: Zagreb, 1996.

Milan Matijević i Diana Radovanović: Nastava usmjerena na učenika, Školske novine: Zagreb, 2011.

Literatura za učenike:

George Orwell: Životinjska farma, Sys print: Zagreb, 1996.

Damir Karakaš: Sjećanje šume, Sandorf: Zagreb, 2016.

William Shakespeare: San ivanjske noći, Sys print: Zagreb, 2000.

Moliere: Škrtac, Sys print: Zagreb, 1996.

Izrada programa:

Natalija Miletić, dipl. teatrologinja, dipl. profesorica, dipl. bibliotekarka