## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima

### NN 17/2004 (9.2.2004.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima

# HRVATSKI SABOR

486

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDOVIMA

Proglašavam
Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudo­vima, koji je donio Hrvatski sabor
na sjednici 30. siječ­nja 2004. godine.

Broj: 01-081-04-338/2
Zagreb, 4. ve­ljače 2004.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan** **Mesi****ć,** v. r.

## ZAKON

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDOVIMA

Članak
1.

U
Zakonu o sudovima (»Narodne novine«, br. 3/94., 100/96., 115/97., 131/97.,
129/00., 67/01., 5/02., 101/03. i 117/03.) u članku 10. stavci 2. i 3.
mijenjaju se i glase:

»Predsjednik
Vrhovnog suda Republike Hrvatske može uz prethodno mišljenje Opće sjednice toga
suda, odrediti da u pojedinoj vrsti predmeta, odnosno u pojedinoj pravnoj
stvari postupa drugi stvarno nadležni sud, ako sud koji je po zakonu mjesno i
stvarno nadležan zbog velikog broja predmeta koje ima u radu, ne može u
razumnom roku raspraviti te predmete i donijeti odluku.

Predsjednik
Vrhovnog suda Republike Hrvatske rješenjem će odrediti koji se predmeti
ustupaju drugom stvarno nadležnom sudu na suđenje, uzevši u obzir da to
ponajprije budu predmeti u kojima još nije podnesena niti jedna procesna radnja
ili u kojima su poduzete tek prve radnje, poput odgovora na tužbu, uzimanja
obrane okrivljenika i sl.«

Iza
stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:

»U slučaju
iz stavka 1. ovoga članka strankama i njihovim punomoćnicima pripada pravo na
naknadu troškova javnog prijevoza. Odvjetnicima pripada naknada troškova za
izbivanje iz pisarnice za vrijeme putovanja i naknada troškova prijevoza određena
Tarifom o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika. Ovi troškovi će se isplatiti
na teret državnog proračuna, ako su ti troškovi veći od onih koje bi stranke
imale da se postupak vodi pred mjesno nadležnim sudom.«

Članak 2.

U Glavi
»II. USTROJSTVO, DJELOKRUG I NADLEŽ­NOST«, u odjeljku »2. DJELOKRUG I NADLEŽNOST
SUDOVA« iza članka 15. dodaje se novi članak 15.a koji glasi:

»Članak 15.a

Nadležnost
općinskih, županijskih, trgovačkih sudova, Visokoga trgovačkog suda Republike
Hrvatske i Vrhovnog suda Republike Hrvatske u parničnim postupcima određena je
Zakonom o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92., 112/99.,
88/01. i 117/03.).«

Dosadašnji
članak 15.a postaje članak 15.b.

Članak 3.

U članku
16. stavku 1. točka 2. briše se.

U točki
3. podtočka e) briše se.

Stavak
5. briše se.

Članak
4.

U članku
17. točke 4. i 5. brišu se.

Članak 5.

U članku
19. stavku 1. točke 1. i 2. brišu se.

Dosadašnje
točke 3. i 4. postaju točke 1. i 2.

U
dosadašnjoj točki 5., koja postaje točka 3., riječ: »izvrše­nja« zamjenjuje se
riječju: »ovrha« u odgovarajućem broju i padežu, a riječ: »izvršenika«
zamjenuje se riječju: »ovršenika«.

U
dosadašnjoj točki 6., koja postaje točka 4., riječ: »izvrše­nje« zamjenjuje se
riječju: »ovrhu«.

Dosadašnja
točka 7. postaje točka 5.

Članak 6.

Članak
20. briše se.

Članak 7.

U članku
22. točke 4., 5., 6. i 8. brišu se.

Dosadašnja
točka 7. postaje točka 4.

Članak
8.

Članak
24. briše se.

Članak
9.

U članku
28. stavku 2. na kraju rečenice točka se zamjenjuje zarezom i dodaju riječi: »i
pitanja značajna za primjenu propisa pojedinih pravnih područja iz nadležnosti
suda«.

Stavak
5. briše se.

Članak
10.

U članku
30. stavku 1. iza riječi: »sjednica odjela« dodaju se riječi: »ili sudaca«.

Stavak
3. mijenja se i glasi:

»Pravno
shvaćanje prihvaćeno na sjednici sudskog odjela Vrhov­nog suda Republike
Hrvatske, Upravnog suda Republike Hrvatske, Visokog prekršajnog suda Republike
Hrvatske, Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske i županijskog suda
obvezno je za sva drugostupanjska vijeća toga odjela.«

Iza
stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:

»Obvezatnost
stajališta sudova nižeg stupnja vrijedi dok odjel Vrhovnog suda Republike
Hrvatske ne zauzme drukčiji stav.«

Članak
11.

U članku
31.h stavku 1. točka na kraju rečenice zamjenjuje se zarezom i dodaju riječi:
»koje se sastoji od predsjednika i dva člana«.

Stavak 2. mijenja se i glasi:

»Sudačko vijeće imenovat će izborno povjerenstvo
prije isteka roka za utvrđivanje liste kandidata.«

Članak 12.

U članku 31.i stavku 1. druga rečenica mijenja se i
glasi: »Dan i mjesto izbora određuje sudačko vijeće, vodeći računa o tome da se
svim sucima omogući nesmetano glasovanje.«

Stavak 2. briše se.

U
dosadašnjem stavku 3., koji postaje stavak 2., riječi: »na način da na dan
izbora« zamjenjuju se riječima: »tako da«.

Dosadašnji
stavci 4. – 6. postaju stavci 3. – 5.

Članak
13.

Iza članka
31.n dodaje se Glava »III.a KODEKS SUDAČKE ETIKE« i članci 31.o i 31.p koji
glase:

»Članak
31.o

Kodeks
sudačke etike (u daljnjem tekstu: Kodeks) utvrđuje etička načela i pravila ponašanja
sudaca, radi čuvanja dostojanstva i ugleda sudačke dužnosti. Pri obavljanju dužnosti
i u svoje slobodno vrijeme suci su dužni poštovati zakon i Kodeks.

Kodeks
donosi Vijeće kojega čine predsjednici svih sudačkih vijeća u Republici
Hrvatskoj.

Vijeću
iz stavka 2. ovoga članka predsjedava predsjednik Sudačkog vijeća Vrhovnog suda
Republike Hrvatske.

Predsjednik
vijeća saziva sjednice vijeća. Predsjednik vijeća mora sazvati sjednicu vijeća
kad to pisano zahtijeva jedna četvrtina svih predsjednika sudačkih vijeća.

Vijeće
odlučuje na sjednici javnim glasovanjem većinom gla­sova svih članova.

Članak 31.p

Predsjedavajući
Vijeća rukovodi radom na sastavljanju nacrta Kodeksa. Nacrt se dostavlja svim
predsjednicima sudačkih vijeća radi davanja prijedloga i primjedaba u
primjerenom roku. Predsjednici sudačkih vijeća dužni su s tekstom nacrta
upoznati suce.

Nakon
toga, Vijeće utvrđuje prijedlog Kodeksa i dostavlja ga na raspravu sucima. Suci
mogu u roku od 30 dana dati primjedbe i prijedloge na dostavljeni prijedlog
Kodeksa.

Nacrt i
prijedlog Kodeksa dostavljaju se na mišljenje Udruzi hrvatskih sudaca, odboru
Hrvatskoga sabora nadležnom za pravosuđe i ministru nadležnom za poslove
pravosuđa.

Kodeks
se mijenja i nadopunjuje po istom postupku po kojem je donesen, a na prijedlog
Sudačkog vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske, jedne četvrtine sudačkih vijeća
u Republici Hrvatskoj, većine predsjednika svih sudačkih vijeća ili Udruge
hrvatskih sudaca.

Prijedlog
za izmjene i dopune Kodeksa mogu dati predsjednik Vrhovnog suda Republike
Hrvatske, odbor Hrvatskoga sabora nadležan za pravosuđe, ministar nadležan za
poslove pravosuđa i najmanje deset sudaca.«

Članak
14.

Članak
32. mijenja se i glasi:

»Vrhovni
sud Republike Hrvatske ima Kazneni odjel, Gra­đanski odjel, Odjel za praćenje,
proučavanje i bilježenje sudske prakse, Odjel izobrazbe sudaca i
informatizacije, Ured predsjednika te jedinice stručnih i pomoćno-tehničkih službi.

Građanski
odjel obuhvaća područja građanskoga, trgovačkog i upravnog prava.

Kazneni
odjel obuhvaća područja kaznenog, prekršajnog prava, te stegovnih postupaka
prema propisima o odvjetništvu i javnom bilježništvu.

Suci se
raspoređuju u odjele godišnjim rasporedom poslova.

U Uredu
predsjednika obavljaju se poslovi vezani uz sudsku upravu i poslovi međunarodne
suradnje Vrhovnog suda Repub­like Hrvatske koji obuhvaćaju i poslove protokola
za potrebe toga suda.

Na
poslove protokola Vrhovnog suda Republike Hrvatske na odgovarajući se način
primjenjuju propisi o protokolu Hrvatskoga sabora i Vlade Republike Hrvatske.
Vrhovni sud može za svoje poslove protokola upotrebljavati objekte koji su u tu
svrhu na raspolaganju Hrvatskom saboru i Vladi Republike Hrvatske.

Unutarnje
ustrojstvo Vrhovnog suda Republike Hrvatske pobliže se uređuje Poslovnikom toga
suda i Sudskim poslovnikom, sukladno zakonu. Poslovnik Vrhovnog suda Republike
Hrvatske donosi predsjednik suda nakon pribavljenog mišljenja Opće sjednice.«

Članak
15.

U članku
39. riječi: »viši savjetnici i savjetnici« zamjenjuju se riječima: »viši
upravni savjetnici i upravni savjetnici«, a riječi: »mlađi pristav I. vrste
zvanja« zamjenjuju se riječima: »samostalni upravni referent«.

Članak
16.

U članku
50. stavku 1. i 2. riječi: »savjetnik u sudu« zamjenjuju se riječima:
»savjetnik ili tajnik suda«.

Članak
17.

U Glavi
»VI. SUCI I SUCI POROTNICI« iza članka 51. dodaje se odjeljak »1.a ISPUNJAVANJE
SUDAČKIH OBVEZA« i članak 51.a koji glasi:

»Članak
51.a

Rad
sudaca prati se:

a) utvrđivanjem
ispunjava li sudac svoje sudačke obveze, i

b)
ocjenjivanjem sudaca.«

Članak
18.

Ispred članka
52. dodaje se naslov »a) Ispunjavanje sudačkih obveza«, a članak 52. mijenja se
i glasi:

»Predsjednik
suda u sudu u kojem sudac obnaša sudačku dužnost uvrđuje za prethodnu
kalendarsku godinu:

1. je
li sudac donio onaj broj odluka koje je trebao donijeti na temelju okvirnih
mjerila za rad sudaca, pri čemu će se utvrditi rezultat rada po vrstama
predmeta, u apsolutnim brojevima i postotku,

2. je
li sudac poštovao rokove u kojima je u obvezi objaviti, napisati i otpremiti
odluku, na način da su rokovi u cijelosti poštovani, odnosno poštovani iznad
75% i ispod 75%,

3.
koliko je protiv prvostupanjskih odluka izjavljeno žalbi i kakve su odluke
donesene u žalbenom postupku (potvrđene, ukinute ili preinačene), u apsolutnom
broju i u postotku, te koliko je odluka ukinuto zbog bitnih povreda postupka,

4.
koliko je protiv drugostupanjskih odluka izjavljeno izvanrednih pravnih
lijekova (potvrđene, ukinute ili preinačene), u apsolutnom broju i u postotku,

5. je
li sudac sudjelovao u oblicima stručnog usavršavanja i postdiplomskim
studijima, u kojima i kako, kao sudionik-polaznik ili kao predavač, je li
objavljivao znanstvene i stručne radove ili sudjelovao kao nastavnik ili
suradnik u nastavi na pravnim fakultetima, te u radnim tijelima za pripremu
nacrta propisa. U takvim slučajevima sudac je najkasnije do 31. prosinca
kalendarske godine dužan pisano izvijestiti predsjednika suda o obliku i
trajanju aktivnosti,

6. je
li protiv suca izrečena mjera privremenog udaljenja od sudačke dužnosti,
pokrenut stegovni postupak i kakva je odluka donijeta u tom postupku. Ako je
stegovni postupak u istoj godini pokrenut i dovršen donošenjem odluke Državnoga
sudbenog vijeća o obustavi tog postupka ili sudac bude oslobođen od
odgovornosti, činjenica pokretanja i vođenja tog postupka ne smije se navoditi
u odluci predsjednika suda kojem utvrđuje ispunjavanje sudačkih obveza. Ako je
takva odluka donesena u sljedećoj godini, ta će se okolnost utvrditi u sljedećem
rješenju,

7.
ostale aktivnosti i postupke koji omogućuju da se što potpunije utvrdi kako
sudac ispunjava svoje sudačke obveze.«

Članak
19.

Iza članka
52. dodaju se članci 52.a – 52.f koji glase:

»Članak
52.a

Ako
sudac nije donio onaj broj odluka koje je trebao donijeti na temelju okvirnih
mjerila za rad sudaca, jer je bio opterećen izrazito teškim i složenim
predmetima, smatra se da je postigao odgovarajući rezultat u radu, uvećan za
10%. Ta će se činjenica utvrditi u izreci rješenja kojim predsjednik suda utvrđuje
ispu­njenje sudačke obveze.

Članak
52.b

Okolnosti
iz članka 52. i 52.a ovoga Zakona predsjednik suda utvrđuje za prethodnu
kalendarsku godinu rješenjem koje se donosi najkasnije do 28. veljače tekuće
godine.

Za
predsjednika suda koji uz poslove sudske uprave radi i na poslovima suđenja
takvo rješenje donijet će zamjenik predsjednika.

Članak
52.c

Protiv
rješenja predsjednika suda nezadovoljni sudac ima pravo prigovora u roku od
osam dana od dana dostave tog rješenja.

Prigovor
se podnosi putem predsjednika suda koji je donio pobijano rješenje predsjedniku
neposredno višeg suda.

Članak
52.d

Predsjednik
suda koji je donio pobijano rješenje može prigovor odbaciti kao nepravodoban
ili nedopušten. Ako utvrdi da je prigovor osnovan, predsjednik suda može rješenje
izmijeniti u cijelosti ili djelomice, u roku od 15 dana od dana primitka
prigovora.

Ako
predsjednik suda ne izmijeni svoje rješenje, obvezan je prigovor u daljnjem
roku od tri dana dostaviti predsjedniku neposredno višeg suda na odlučivanje,
sa svim spisima predmeta.

Predsjednik
suda koji je donio rješenje može se pisano oči­tovati na prigovor suca.

Članak
52.e

Predsjednik
neposredno višeg suda rješenjem može prigovor suca odbaciti kao nepravodoban
ili nedopušten ili odbiti i potvrditi prvostupanjsko rješenje, ili prigovor
prihvatiti i ukinuti ili preinačiti prvostupanjsko rješenje.

Članak
52.f

Rješenje
doneseno po prigovoru iz članka 52.e ovoga Zakona pravomoćno je danom dostave
sucu.

Protiv
tog rješenja nezadovoljni sudac može podnijeti ustavnu tužbu Ustavnom sudu
Republike Hrvatske.«

Članak
20.

Ispred članka
53. dodaje se naslov »b) Ocjenjivanje sudaca«, a članak 53. mijenja se i glasi:

»Sudačko vijeće ocjenjuje suca u postupku imenovanja
na drugi sud ili kada se na sudačku dužnost imenuje trajno.

Sudačko vijeće odgovarajuće ocjenjuje suca prema svim
elementima iz članka 52. ovoga Zakona.«

Članak 21.

Iza članka 53. dodaju se članci 53.a – 53.i koji
glase:

»Članak 53.a

Sudačko vijeće pri ocjeni obnašanja sudačke dužnosti
uzima u obzir pravomoćno rješenje predsjednika suda iz članka 52.f ovoga
Zakona, te druge isprave koje su u vezi s radom suca i usmene rasprave o
kandidatu.

Ako ovim Zakonom nije drukčije određeno, na
postupanje sudačkog vijeća odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o općem
upravnom postupku.

Članak 53.b

Metodologiju izrade ocjene utvrdit će vijeće kojeg čine
pred­sjednici svih sudačkih vijeća u Republici Hrvatskoj. Tom vijeću predsjeda
predsjednik sudačkog vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske, koji saziva
sjednice tog vijeća. Sjednice vijeća moraju se sazivati kada to pisano
zahtijeva jedna četvrtina svih predsjednika sudačkih vijeća u državi.

Članak
53.c

Ocjena
može biti:

1.
nezadovoljavajuće obnaša sudačku dužnost,

2.
prosječno i korektno obnaša sudačku dužnost,

3.
udovoljava uvjetima za napredovanje,

4.
pokazuje iznadprosječno znanje, sposobnost i rezultate.

Odluka
o ocjeni donosi se javnim glasovanjem.

Članak
53.d

Odluka
o ocjeni ima uvod, izreku, obrazloženje i uputu o pravnom lijeku.

U uvodu odluke navodi se naziv sudačkog vijeća koje
je odlučivalo, dan kada je održana sjednica na kojoj je dana ocjena i broj članova
vijeća koji su sudjelovali u radu sjednice.

U izreci odluke navodi se ocjena iz prethodog članka
ovoga Zakona.

U obrazloženju odluke iznose se razlozi za odluku.

Odluku u ime sudačkog vijeća potpisuje predsjednik
vijeća.

Članak 53.e

Odluka se dostavlja sucu na kojega se odnosi,
predsjedniku suda u kojem sudac obnaša sudačku dužnost i ministarstvu nadležnom
za poslove pravosuđa.

Članak 53.f

Sudac nezadovoljan ocjenom ima pravo u roku od osam
dana od dana dostave odluke podnijeti prigovor posebnom vijeću sas­tav­ljenom
od pet sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Prigovor se podnosi putem sudačkog
vijeća koje je donijelo pobijanu odluku.

Sudačko vijeće koje je donijelo pobijanu odluku može
se očitovati na navode prigovora u roku od osam dana od dana dostave prigovora.
Nakon toga u daljnjem roku od tri dana sudačko vijeće mora dostaviti predmet vijeću
Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Članak 53.g

Vijeće iz članka 53.f stavka 1. ovoga Zakona imenuje
su­dačko vijeće Vrhovnog suda većinom glasova svih članova vijeća, u vrijeme
kada se utvrđuje godišnji raspored poslova u Vrhovnom sudu Republike Hrvatske
za sljedeću kalendarsku godinu.

Istodobno se imenuje i pet članova koji u slučaju
sprije­čenosti trebaju zamijeniti člana vijeća (zamjenici članova).

Predsjednika i zamjenika predsjednika vijeća imenuje
su­dač­ko vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske, nakon što vijeće bude
imenovano, dvotrećinskom većinom glasova.

Predsjednik i zamjenik predsjednika, članovi i
zamjenici članova vijeća, dužnost smiju obnašati najviše dvije godine
uzastopno. Nakon proteka roka od dvije godine mogu biti ponovno imenovani u to
vijeće.

Članak 53.h

Vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske može prigovor
odbaciti kao nepravodoban ili nedopušten ili ga odbiti i potvrditi ocjenu nadležnoga
sudačkog vijeća, ili može prigovor prihvatiti i tu odluku ukinuti i prema
potrebi vratiti nadležnom sudačkom vijeću na ponovno odlučivanje ili je može
preinačiti.

Protiv odluke vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske
sudačko vijeće nadležnog suda ili sudac na kojeg se ocjena odnosi mogu
podnijeti ustavnu tužbu Ustavnom sudu Republike Hrvat­ske.

Članak 53.i

Sudac kojem je Državno sudbeno vijeće izreklo
stegovnu sankciju za lakšu povredu sudačke dužnosti ne smije biti imenovan u
drugi sud prije proteka roka od godine dana računajući od dana donošenja odluke
o stegovnoj odgovornosti, a ako je oglašen odgovornim za težu povredu sudačke
dužnosti ne smije biti imenovan u drugi sud prije proteka roka od tri godine računajući
od dana donošenja te odluke.«

Članak 22.

Članak 54. mijenja se i glasi:

»Sudačko vijeće ocjenjuje prvi put imenovanoga suca
nakon navršene četvrte godine rada suca.

U ocjenjivanju prvi put imenovanih sudaca odgovarajuće
se primjenjuju odredbe članka 53.a – 53.i ovoga Zakona.

Šest mjeseci prije isteka roka od pet godina od dana
imenovanja, predsjednik suda u kojem takav sudac obavlja sudačku dužnost
obavijestit će Državno sudbeno vijeće da je potrebno donijeti odluku o trajnom
imenovanju suca. Uz tu obavijest pred­sjednik suda dostavlja i ocjenu obnašanja
sudačke dužnosti, koja je za tog suca data nakon četvrte godine rada, kao i
svoje miš­ljenje treba li tog suca trajno imenovati na sudačku dužnost.«

Članak 23.

Članak 60. mijenja se i glasi:

»Sudac ne smije biti član političke stranke, niti se
baviti po­litič­kom djelatnošću.«

Članak 24.

U članku 61. stavku 3. riječi: »ili bi umanjili
njegov društveni ugled ili je inače nespojiv« zamjenjuju se riječima: »ili
umanjiti njegov društveni ugled ili su inače nespojivi«.

Članak 25.

U članku 64. dodaje se novi podstavak 2. koji glasi:

»– dodatak na plaću kada je sudac upućen na rad u
drugi sud,«.

Dosadašnji podstavci 2. – 8. postaju podstavci 3. –
9.

Iza stavka 1. dodaje se stavak 2. koji glasi:

»Visinu dodatka na plaću sucu koji je upućen na rad u
drugi sud utvrđuje Vlada Republike Hrvatske uredbom.«

Članak 26.

U članku 65. stavku 3. riječ: »nižeg« zamjenjuje se
riječju: »raz­ličitog«.

U stavku 4. i 5. riječi: »predsjednik Vrhovnog suda
Republike Hrvatske« zamjenjuju se riječima: »predsjednik zajedničkog neposredno
višeg suda«.

Članak 27.

Iza članka 65. dodaje se članak 65.a koji glasi:

»Članak 65.a

Sudac može uz svoj pristanak biti privremeno upućen
na rad u sud višeg stupnja.

Predsjednik
višeg suda će mu povjeriti poslove u izradi nacrta odluka iz nadležnosti tog
suda ili druge odgovarajuće poslove.

Sudac
upućen na rad u drugi sud na temelju članka 65. Zakona o sudovima (»Narodne
novine«, br. 3/94., 100/96., 115/97., 131/97., 129/00. i 67/01.), odnosno
stavka 1. ovoga članka, ima pravo na naknadu troškova zbog posebnih uvjeta rada
(smještaj, korištenje osobnog automobila u službene svrhe i dr.).

Posebni
uvjeti rada iz stavka 3. ovoga članka i visina naknade troškova zbog tih uvjeta
utvrđuju se pravilnikom ministra nadležnog za poslove pravosuđa.«

Članak
28.

U članku
66. stavku 1. riječi: »zamjenika ministra« zamje­njuju se riječima: »državnog
tajnika«.

Članak
29.

U članku
67. stavku 3. riječi: »šest mjeseci« zamjenjuju se riječima: »jednu godinu.«

Članak
30.

U članku
75. stavku 1. riječ: »imenovana« zamjenjuje se riječju: »primljena«.

Stavci
2. i 3. mijenjaju se i glase:

»Za
tajnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, Upravnog suda Republike Hrvatske,
Visokoga prekršajnog suda Republike Hrvatske i Visokoga trgovačkog suda
Republike Hrvatske može biti primljena osoba koja ispunjava uvjete za višega
sudskog savjetnika.

Tajnik suda organizira i odgovara za rad sudskih službenika
i namještenika, te se brine o urednom i pravodobnom obavljanju uredskih i
drugih tehničkih poslova u sudu, po ovlaštenju pred­sjednika suda odgovara na
pritužbe stranaka na rad suda, a uz suglasnost predsjednika suda odlučuje o
rasporedu sudskih službenika i namještenika za vrijeme rada, osim u odnosu na
sud­ske savjetnike, a obavlja i druge poslove koje mu povjeri pred­sjednik
suda.«

Članak 31.

Članak 76. mijenja se i glasi:

»Sud može imati sudske savjetnike i više sudske
savjetnike.

Za sudskog savjetnika u općinskom, prekršajnom i trgo­vač­kom
sudu može biti primljena osoba koja ima završen sveučilišni diplomski studij
prava i položen pravosudni ispit. Za višeg sudskog savjetnika u tim sudovima može
biti imenovana osoba koja ima završen sveučilišni diplomski studij prava, položen
pravosudni ispit i koja je radila najmanje dvije godine kao sudski savjetnik,
državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika, odvjetnik ili javni bilježnik,
odnosno osoba koja je radila na drugim pravnim poslovima nakon položenoga
pravosudnog ispita najmanje pet godina.

Sudski savjetnik u Vrhovnom sudu Republike Hrvatske,
Upravnom sudu Republike Hrvatske, Visokom prekršajnom sudu Republike Hrvatske,
Visokom trgovačkom sudu Republike Hr­vat­ske i županijskim sudovima može biti
osoba koja ispunjava uvjete propisane za suca općinskog suda.

Za višega
sudskog savjetnika Upravnog suda Republike Hrvat­ske, Visokoga prekršajnog suda
Republike Hrvatske, Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske i županijskih
sudova može biti primljena osoba koja ispunjava uvjete propisane za sud­skog
savjetnika toga suda, uz uvjete da je radila kao sudac, državni odvjetnik ili
zamjenik državnog odvjetnika, odvjetnik ili javni bilježnik odnosno kao sudski
savjetnik najmanje pet godina, odnosno osoba koja je radila na drugim pravnim
poslovima nakon položenoga pravosudnog ispita najmanje osam godina.

Viši
sudski savjetnik u Vrhovnom sudu Republike Hrvatske može biti osoba koja
ispunjava uvjete propisane za suca županijskog suda.«

Članak
32.

Iza članka
76. dodaje se članak 76.a koji glasi:

»Članak
76.a

Sudski
savjetnici ovlašteni su samostalno provoditi određene sudske postupke,
ocjenjivati dokaze i utvrđivati činjenice.

Na
temelju tako provedenog postupka sudski savjetnik podnosi sucu, kojeg na to
ovlasti predsjednik suda, pisani prijedlog na temelju kojeg sudac donosi
odluku.

Ako ne
prihvati prijedlog kojeg mu je dao sudski savjetnik, nadležni sudac će sam
provesti postupak.

Sudski
savjetnici ovlašteni su na provođenje postupka i pred­laganje odluka u smislu
stavka 1. i 2. ovoga članka u sljedećim postupcima:

1. u
parničnom postupku u sporovima za isplatu novčane tražbine ili naknadu štete
ako vrijednost predmeta spora ne prelazi 50.000,00 kuna, odnosno u trgovačkim
sudovima ako vrijednost predmeta spora ne prelazi 500.000,00 kuna,

2. u
ovršnim postupcima,

3. u
ostavinskim postupcima,

4. u
zemljišnoknjižnim postupcima,

5. u
izvanparničnim postupcima, osim postupaka oduzimanja poslovne sposobnosti, razvrgnuća
suvlasničke zajednice i ure­đenja međa,

6. u prekršajnim postupcima,

7. u drugostupanjskom postupku i postupku po
izvanrednim pravnim lijekovima sudski savjetnici izvještavaju o stanju spisa i
pripremaju nacrt odluke.«

Članak 33.

U članku 78. stavak 3. mijenja se i glasi:

»Uvjeti i način primanja sudačkih vježbenika u
sudove, kao i trajanje i način obavljanja vježbeničke prakse, uvjeti za
polaganje pravosudnog ispita, način polaganja pravosudnog ispita, ispitno
povjerenstvo, naknada za rad u ispitnom povjerenstvu, izjednačavanje dosad položenih
ispita s položenim pravosudnim ispitom, te druga pitanja s tim u svezi, uređuju
se posebnim zakonom.«

Članak 34.

Članak 80. mijenja se i glasi:

»Postupak zbog lakše povrede službene dužnosti
sudskih službenika i namještenika pokreće zaključkom predsjednik suda osobno
ili na osnovi pisanog prijedloga nadređenog službenika. Protiv zaključka o
pokretanju postupka žalba nije dopuštena.

Zaključak
o pokretanju postupka dostavlja se sudskom službeniku ili namješteniku koji može
podnijeti pisani odgovor u roku od tri dana od dana dostave. Ako je postupak
pokrenut na temelju pisanog prijedloga nadležnog službenika, uz zaključak o
pokretanju postupka, sudskom službeniku se dostavlja i pisani prijedlog nadređenog
službenika.

Postupak
provodi i rješenje donosi predsjednik suda.

U
postupku zbog lakše povrede službene dužnosti odgova­rajuće se primjenjuju
odredbe Zakona o općem upravnom postupku.«

Članak 35.

Iza članka
80. dodaju se članci 80.a i 80.b koji glase:

»Članak
80.a

Postupak
zbog teške povrede službene dužnosti sudskih službenika i namještenika pokreće
predsjednik suda i prijedlog dostavlja nadležnom službeničkom sudu.

Postupak
je pokrenut danom predaje prijedloga za pokretanje postupka nadležnom službeničkom
sudu.

Na sadržaj
prijedloga za pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti
odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o kaznenom postupku o sadržaju optužnice.

Službenički
sud će o prijedlogu za pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti
obavijestiti službenika i namje­štenika protiv kojeg je postupak pokrenut,
dostavom primjerka prijedloga zajedno s priloženim dokazima.

Službenik
ili namještenik može podnijeti pisani odgovor u roku od tri dana od dostave
prijedloga.

Postupak
za teške povrede službene dužnosti sudskih službenika i namještenika provode
službenički sudovi nadležni za službenike i namještenike u tijelima državne
uprave, stručnim službama Hrvatskoga sabora i Vlade Republike Hrvatske.

Članak 80.b

Rješenjem predsjednika suda može se službenika ili
namje­štenika udaljiti iz službe ako je protiv njega pokrenut kazneni postupak
ili postupak zbog teške povrede službene dužnosti, a povreda je takve prirode
da bi ostanak u službi, dok traje taj postupak, mogao štetiti interesima službe.«

Članak 36.

Članak 81. mijenja se i glasi:

»Ovlasti iz članka 34. ovoga Zakona predsjednik suda
može zaključkom prenijeti na suca, a iznimno na tajnika suda ili sudskog
savjetnika, i to za sve ili samo za pojedine predmete.

U postupku zbog povrede službene dužnosti ili naknade
štete sudskih službenika i namještenika primjenjuju se odgovarajući propisi
kojima se uređuje odgovornost za povrede službene dužnosti ili naknade štete državnih
službenika i namještenika, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.«

Članak 37.

U članku 96. dodaje se stavak 2. koji glasi:

»U izgradnji kapitalnih objekata i nabavi opreme za
sudove mogu sudjelovati i županije, gradovi i općine.«

Članak 38.

Vlada Republike Hrvatske donijet će uredbu iz članka
25. ovoga Zakona u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 39.

Ministar
nadležan za poslove pravosuđa Sudskim poslovnikom će u roku od 30 dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona urediti postupanje s predmetima iz članka 1.
ovoga Zakona.

Pravilnik
iz članka 27. ovoga Zakona ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će u
roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak
40.

Vijeće
iz članka 53.b ovoga Zakona utvrdit će metodologiju izrade ocjena u roku od 60
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak
41.

Postupci
zbog povrede službene dužnosti koji nisu završeni do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona, dovršit će se u skladu s odredbama Zakona o državnim službenicima
i namještenicima (»Narodne novine«, br. 27/01.).

Članak
42.

Do dana
stupanja na snagu odredbi članka 52. – 52.f ovoga Zakona, za suce koji se
kandidiraju u drugi sud ocjenu o obnašanju sudačke dužnosti daju sudačka vijeća
na temelju propisa koji su važili do stupanja na snagu ovoga Zakona.

Sudac nezadovoljan ocjenom ima pravo u roku od 8 dana
od dana dostave odluke podnijeti prigovor posebnom vijeću Vrhovnog suda
Republike Hrvatske iz članka 53.f ovoga Zakona. Prigovor se podnosi putem sudačkog
vijeća koje je donijelo odluku.

Članak 43.

Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora
da utvrdi i izda pročišćeni tekst Zakona o sudovima.

Članak
44.

Ovaj
Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, s tim što
odredbe članka 52. – 52.f ovoga Zakona stupaju na snagu od 1. siječnja 2005.

Klasa:
711-01/04-01/01
Zagreb, 30. siječnja 2004.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks,** v. r.

Zakon, NN 17/2004-486