## Zakon o javnom okupljanju

### NN 22/1992 (17.4.1992.), Zakon o javnom okupljanju

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, a u svezi s člancima
6. i 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o javnom okupljanju

Proglašavam Zakon o javnom okupljanju, kojeg je Sabor Republike Hrvatske
donio na zajedničkoj sjednici Društveno-politićkog vijeća 10. travnja 1992.
i Vijeća općina 10. travnja 1992.

Broj : PA4-29/ 1-92.

Zagreb. 15. travnja 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o javnom okupljanju

Članak 1.

Građani imaju pravo na mirno okupljanje i javni prosvjed (u daljnjem
tekstu: javno okupljanje) pod uvjetima propisanim ovim zakonom.

Članak 2.

Javna okupljanja građana u smislu ovoga zakona smatraju se okupljanja
na otvorenome ili zatvorenome prostoru organizirana poradi ostvarivanja
zabavnih, kulturnih, vjerskih, humanitarnih, socijalnih, športskih ili
inih interesa građana te prosvjedi, ophodi, povorke i druga slična javna
okupljanja organizirana u svrhu javnog izražavanja misli ili ostvarivanja
političkih interesa građana.

Članak 3.

Javno okupljanje mora se prijaviti, a prijava mora stići nadležnom tijelu,
iz članka 4. ovoga zakona. najkasnije 48 sati prije početka njegova održavanja.
Ne prijavljuju se slijedeća javna okupljanja:

1) vjerski obredi koji se održavaju u prostorijama ili prostoru koji
služi u vjerske svrhe kao i vjerski obredi koji se na zahtjev vjernika
obavljaju u svezi s obiteljskim ili drugim sličnim vjerskim obredima i
običajima;

2) uobičajene narodne svečanosti;

3) uobičajene pogrebne povorke;

4) uobičajeni sastanci i seminari i druga slična okupljanja koja se
održavaju u zatvorenom prostoru i na kojima pristup nije svakome dopušten;

5) okupljanja koja se održavaju u prostorijama koje nisu otvorene za
javnost ako se na njima razmatraju pitanja sindikalnog organiziranja, odnosno
pitanja zaštite gospodarskih i socijalnih interesa članova sindikalnih
organizacija:

6) uobičajena okupljanja kulturno-zabavnoga i športskoga karaktera koje
organizator u okviru svoje redovite djelatnosti priređuje u zatvorenim
prostorima koji su namijenjeni u te svrhe;

7) uobičajena okupljanja, sastanci, tribine, okrugli stolovi, ili okupljanja
registriranih političkih stranaka, koja se održavaju u zatvorenom prostoru.

Tijela lokalne samouprave mogu odrediti mjesto na kojemu se svako javno
okupljanje može održati.

Članak 4.

Održavanje javnoga okupljanja prijavljuje organizator. Prijava iz stavka
1. ovoga članka podnosi se policijskoj upravi prema području na kojem se
javno okupljanje namjerava održati (u daljnjem tekstu: nadležno tijelo).
Ako se okupljanje održava izvan sjedišta policijske uprave iz stavka 2.
ovoga članka, prijava se podnosi policijskoj stanici prema mjestu na kojem
se javno okupljanje namjerava održati. Policijska stanica bez odlaganje
prijavu prosljeđuje nadležnoj policijskoj upravi. Policijska uprava može
poslove iz svoje nadležnosti povjeriti policijskoj stanici na čijem se
području javno okupljanje održava. Prijava za održavanje javnoga okupljanja
sadrži: ime i prezime, podatke o rođenju i prebivalištu organizatora, odnosno
naziv i sjedište organizatora: svrhu, mjesto, dan i vrijeme održavanja
javnog okupljanja; predviđene mjere osiguranja na javnom okupljanju, kao
i broj redara i njihove osobne podatke; ime i prezime i podatke o rođenju
i prebivalištu voditelja javnog okupljanja. U slučaju kada se javno okupljanje
održava na javnim prometnim površinama, organizator je dužan uz prijavu
priložiti i odobrenje predviđeno propisima o sigurnosti prometa na cestama.

Članak 5.

Nadležno tijelo može rješenjem zabraniti prijavljeno javno okupljanje
na određenom mjestu u određeni dan ili vrijeme ako bi javnim okupljanjem
bio ugrožen javni red i mir. Rješenje iz stavka 1. ovoga članka nadležno
tijelo dužno je donijeti u roku od 24 sata od primitka prijave.

Članak 6.

Organizator javnog okupljanja određuje voditelja. Voditelj ustrojava
redarsku službu i određuje redare koji su dužni održavati red i mir, a
prije početka održavanja javnog okupljanja dostavlja nadležnom tijelu podatke
o načinu na koji je ustrojena redarska služba. Ako mjere osiguranju koje
je utvrdio voditelj nisu primjerene, nadležno tijelo naložit će voditelju
provođenje dodatnih mjera osiguranja ili zabraniti javno okupljanje.

Članak 7.

Redar mora biti punoljetna osoba i za vrijeme trajanja javnog okupljanja
mora imati na rukavu vidljivu oznaku s natpisom: "redar". Redar
za vrijeme obavljanja dužnosti ne smije nositi oružje ni odoru u smislu
članka 15. ovoga zakona.

Članak 8.

Organizator i voditelj su odgovorni za ustroj redarske službe, održavanje
reda i mira na javnom okupljanju te vođenje javnog okupljanja.

Članak 9.

Voditelj je dužan poduzeti radnje poradi isključivanja osobe koja tijekom
javnog okupljanja remeti javni red i mir. Voditelj je dužan prekinuti javno
okupljanje ako ocijeni da će javno okupljanje poprimiti nasilnički tijek
kojim se ugrožava sigurnost ljudi i imovine. Voditelj može odlučiti uz
suglasnost ovlaštene službene osobe nadležnog tijela da se prekinuto javno
okupljanje nastavi nakon što je uspostavljen javni red i mir.

Članak 10.

Ovlaštena službena osoba nadležnoga tijela naredit će voditelju da prekine
javno okupljanje, i pozove sudionike da se mirno raziđu ako za vrijeme
trajanja javnog okupljanja nastupe razlozi zbog kojih se javno okupljanje
može zabraniti. Ako voditelj ne postupi po naredbi iz stavka 1. ovoga članka,
ovlaštena službena osoba nadležnog tijela prekinut će javno okupljanje.

Članak 11.

Nadležno tijelo će prekinuti javno okupljanje i zatražiti od sudionika
da se raziđu ako javno okupljanje nije prijavljeno ili se održava protivno
prijavi.

Članak 12.

Strana fizička ili pravna osoba može organizirati javno okupljanje samo
po prethodnom odobrenju. Zahtjev za izdavanje odobrenja za održavanje javnog
okupljanja organizator iz stavka 1. ovoga članka dužan je podnijeti nadležnome
tijelu najkasnije pet dana prije početka održavanja javnog okupljanja.
Zahtjev iz stavka 2. ovoga članka može se odbiti iz razloga iz kojih se
javno okupljanje može zabraniti.

Članak 13.

Javna okupljanja ne može organizirati, voditi i na njima istupati osoba
prema kojoj je izrečena mjera sigurnosti, odnosno zabrana javnog istupanja
za vrijeme dok ta mjera traje. Javna okupljanja ne može organizirati politička
organizacija ili udruženje građana čiji je rad zabranjen.

Članak 14.

Zabranjeno je sudionicima javnih okupljanja, kao i osobama koje se kreću
prema mjestu održavanja javnog okupljanja, nositi oružje ili predmete namijenjene
ili podobne za nanošenje ozljeda ili oštečivanje imovine.

Članak 15.

Zabranjeno je na javnim okupljanjima nositi odoru, dijelove odore, odjeću,
oznake ili druge simbole čime se potiće nasilje, rasna ili vjerska mržnja.

Članak 16.

Održavanje javnog okupljanja zabranit će se:

1) ako javno okupljanje organizira osoba kojoj je izrečena mjera sigurnosti,
odnosno zabrane javnoga istupanja za vrijeme dok ta mjera traje;

2) ako javno okupljanje organizira politička organizacija ili udruženje
građana čiji je rad zabranjen;

3) ako su utvrđene okolnosti iz kojih proizlazi da će se na javnom okupljanju
ugrožavati ustavni poredak, činiti kažnjiva djela, narušavati javni red
i mir ili vrijedati javni moral, te da će biti ugrožena sigurnost ljudi
i imovine;

4) na zahtjev Ministarstva zdravstva poradi zaštite zdravlja stanovništva.

Članak 17.

Rješenje o zabrani održavanja javnog okupljanja donosi nadležna policijska
uprava. Rješenje o zabrani održavanja javnog okupljanja nadležna policijska
uprava dužna je dostaviti organizatoru najkasnije 24 sati prije održavanja
javnog okupljanja, ako je okupljanje prijavljeno sukladno članku 3. stavku
1. ovoga zakona. Žalba protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka ne odgađa
izvršenje rješenja.

Članak 18.

Novčanom kaznom od 100.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit će se
za prekršaj:

1) organizator koji organizira javno okupljanje bez prethodne prijave
kada je prijavljivanje javnog okupljanja obvezatno (članak 3., stavak 1.
i članak 11.); 2) organizator koji postupi protivno rješenju nadležnoga
tijela iz članka 5. ovoga zakona;

3) organizator i voditelj koji nije poduzeo zakonom propisane mjere
osiguranja (članak 6.);

4) organizator, odnosno voditelj koji dopusti da javno okupljanje poprimi
nasilnički tijek (članak 9., stavak 2.);

5) voditelj koji ne prekine javno okupljanje ako su nastupili razlozi
iz članka 10. ovoga zakona;

6) organizator koji održi javno okupljanje protivno prijavi o održavanju
(članak 11.);

7) osoba kojoj je izrečena mjera sigurnosti, odnosno zabrane javnog
istupanja a koja organizira ili istupi na javnom okupljanju za vrijeme
dok ta mjera traje (članak 13.. stavak 1.);

8) voditelj koji dopusti da sudionici na javnom okupljanju nose oružje
ili predmete namijenjene ili podobne za nanošenje ozljeda ili oštećivanje
imovine (članak 14.);

9) organizator koji unatoć zabrani održavanja javnog okupljanja održi
javno okupljanje (članak 16.). Novčanom kaznom do 200.000 hrvatskih dinara
kaznit će se za prekršaj i pravna osoba koja organizira javno okupljanje,
a djelovanje joj je zabranjeno odlukom nadležnog suda. Novčanom kaznom
do 100.000 hrvatskih dinara kaznit će se za prekršaj i odgovorna osoba
u pravnoj osobi iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 19.

Novčanom kaznom od 20.000 do 100.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj:

1) redar koji za vrijeme održavanja javnog okupljanja nosi oružje ili
odoru (članak 7., stavak 2.);

2) osoba koja je isključena s javnog okupljanja, a ne napusti mjesto
javnog okupljanja (članak 9., stavak 1.);

3) tko na javnom okupljanju ili na putu prema mjestu održavanja javnog
okupljanja nosi oružje ili predmete namijenjene ili podobne za nanošenje
ozljeda ili oštećivanja imovine (članak 14.);

4) tko na javnom okupljanju nosi odoru, dijelove odore, odjeću, oznake
ili druge simbole čime se potiće na nasilje, rasnu ili vjersku mržnju (članak
15.)

Članak 20.

Danom stupanja na snagu ovoga zakona prestaje vrijediti Zakon o javnim
skupovima ("Narodne novine", br. 26/73, i 31/88.).

Članak 21.

Ovaj zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 231-01/92-01/01

Zagreb, 10. travnja 1992.

SABOR REPUBLlKE HRVATSKE

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Vice Vukojević, dipl. iur., v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Luka Bebić, dipl. ing., v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Zakon, NN 22/1992-491