## Pravilnik o sadržaju, načinu izrade i postupku donošenja, odnosno odobravanja lovnogospodarske osnove, programa uzgoja divljači i programa zaštite divljači

### NN 53/1995 (11.8.1995.), Pravilnik o sadržaju, načinu izrade i postupku donošenja, odnosno odobravanja lovnogospodarske osnove, programa uzgoja divljači i programa zaštite divljači

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

Na temelju članka 45. stavka 3. Zakona o lovu
("Narodne novine", br. 10/94. i 5/95.) ministar poljoprivrede
i šumarstva donosi

## PRAVILNIK

### O SADRŽAJU, NAČINU IZRADE I POSTUPKU DONOŠENJA, ODNOSNO ODOBRAVANJA LOVNOGOSPODARSKE OSNOVE, PROGRAMA UZGOJA DIVLJAČI I PROGRAMA ZAŠTITE DIVLJAČI

**I.OPĆE ODREDBE**

Članak 1.

Ovim pravilnikom propisuje se sadržaj, način
izrade te postupak donošenja odnosno odobravanja lovnogospodarske
osnove, programa uzgoja divljači i programa zaštite
divljači.

Lovnogospodarska osnova, program uzgoja divljači
i program zaštite divljači osim funkcije zaštite
i očuvanja biološke i ekološke ravnoteže
prirodnih staništa divljači, moraju osigurati potrajno
korištenje prava lova te održavanje biološke raznolikosti
genofonda autohtonih vrsta. Korištenje prava lova ne smije
štetiti drugim ekosustavima.

Članak 2.

Pod izradom iz članka 1. stavka 1. ovoga pravilnika
podrazumijeva se:

- utvrđivanje vrste divljači koja prirodno
obitava ili se prvenstveno uzgaja ovisno o namjeni zemljišta
i voda (u dal jnjem tekstu: zemljište);

- utvrđivanje boniteta staništa po vrstama
divljači ;

- utvrđivanje broja divljači koja se može
uzgajati;

- briga o drugim životinjskim vrstama koje bitno
utječu na lovno gospodarenje (u daljnjem tekstu: životinjske
vrste).

Članak 3.

Pod donošenjem iz članka 1. stavka 1.
ovoga pravilnika podrazumijeva se, povjeravanje izrade lovnogospodarske
osnove ili programa zaštite divljači te njihove revizije
i programa uzgoja divljači ovlaštenoj pravnoj ili
fizičkoj osobi te dostava istih Ministarstvu poljoprivrede
i šumarstva (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) odnosno županijskom
uredu nadležnom za poslove lova (u daljnjem tekstu: nadležni
ured).

Članak 4.

Pod odobrenjem iz članka 1. stavka 1. ovoga
pravilnika podrazumijeva se, donošenje upravnog akta o odobravanju
lovnogospodarske osnove ili programa zaštite divljači
te njihove revizije i programa razvoja uzgoja divljači
po Ministarstvu odnosno nadležnom uredu.

**II. ZAJEDNIČKE ODREDBE**

Članak 5.

U lovnom gospodarenju u smislu ovoga pravilnika,
u uporabi su pojmovi sa sljedećim značenjem:

1. matični fond (stvarno brojno stanje) -
broj divljači na početku lovne godine;

2. osnovni (rasplodni) fond - broj za rasplod sposobne
divljači na početku lovne godine;

3. gospodarski kapacitet lovišta - bonitiranjem
utvrđen najveći mogući broj divljači u
lovištu (normalno brojno stanje);

4. lovnogospodarski kapacitet lovišta - najveći
mugući broj divljači u lovištu, koji ne ugrožava
gospodarsko stanje;

5. lovnoproduktivna površina - dijelovi lovišta
u kojima određena vrsta divljači ima sve prirodne uvjete
za hranjenje (ishranu) i napajanje, razmnožavanje i sklanjanje;

6. mladunčad - divljač od dana dolaska
na svijet do konca prve lovne godine, osim kod medvjeda koji je
mladunče i tijekom druge lovne godine;

7. pomladak - divljač tijekom druge lovne
godine, osim kod medvjeda koji je mladunče i tijekom treće
lovne godine;

8. umjetni uzgoj divljači - ispuštanje
u lovište divljači uzgojene u posebnim objektima odnosno
prostorima;

9. prihrana - hrana, voda i sol koja se izlaganjem
daje divljači u dijelu lovne godine kada je divljač
u lovištu ne može naći ili je ne nalazi u količini
koja omogućava preživljavanje bez osjetnog gubitka
težine ili kvalitete;

10. prehrana - hrana i voda koja se izlaganjem daje
divljači tokom cijele godine;

11. uskočna rampa - lovnotehnički objekt
u ili na ogradi koji omogućava divljači ulaz u ograđeni
prostor uskakanjem;

12. ugojni odstrel - izlučenje uzgojno manje
vrijednih ili nepoželjnih grla iz populacije krupne divljači
u skladu s ciljem gospodarenja populacijom ;

13. redukcijski odstrel - izlučenje prekomjernog
broja prvenstveno ženskog spola iz populacije divljači,
koji je veći od prirasta;

14. sanitarni odstrel - izlučenje bolesnih,
ozlijeđenih ili ranjenih jedinki iz populacije divljači;

15. redovni odstrel - izlučenje zdravih i
normalnu razvijenih grla iz populacije krupne divljači;

16. divljačina - meso divljači.

Članak 6.

Divljač se, osim prema Zakonu o lovu, u smislu
ovoga pravilnika razvrstava na:

1. glavne vrste - divljač koja se prema namjeni
zemljišta prvenstveno uzgaja ili se planira uzgajati ili
za koju je lovište ustanovljeno ;

2. ostale vrste - divljač koja prirodno obitava
na zemljištu.

Članak 7.

Prema načinu migracije, divljač i životinjske
vrste razvrastavaju se na:

1. stalne vrste - koje tokom cijele godine u lovištu
obitavaju, nalaze hranu i zaklon te se razmnožavaju;

2. sezonske vrste i to:

- koje prelaze iz lovišta u lovište tijekom
jedne lovne godine a zavisno o godišnjem dobu (zimska i ljetna
staništa, okomita i vodoravna migracija i sl.);

- selice stanarice - koje dolaze u lovište tijekom
proljeća te se u istom hrane, sklanjaju i razmnožavaju,
a u jesen odlaze ;

- selice zimovalice - koje dolaze u lovište
tijekom jeseni i zime te se u istom hrane i sklanjanju, a u proljeće
odlaze;

3. povremene vrste - koje dolaze u lovište u
određeno godišnje doba svake ili samo poneke godine te
se u njima hrane, sklanjaju ili pare;

4. prolazne vrste - koje tijekom svoje migracije
prolaze kroz lovište.

Dnevno kretanje divljači i životinjskih
vrsta, ne smatra se migracijom u smislu ovoga pravilnika.

Članak 8.

Prema uvjetima u kojima divljač obitava u
Republici Hrvatskoj, lovišta jesu:

1. panonska - ustanovljena u cijelosti ili većim
dijelom u Panonskom području koje se prostire u istočnom,
središnjem i sjevernom dijelu Republike Hrvatske sa zapadnom
granicom koja se proteže od granice Republike Slovenije zapadno
od Samobora, preko Ozlja, Duge Rese i Cetingrada do granice Republike
Bosne i Hercegovine;

2. dinarska - ustanovljena u cijelosti ili većim
dijelom u Dinarskom području kojem je istočna granica
istovjetna zapadnoj granici Panonskog područja, a zapadna
granica proteže se od granice Republike Slovenije iznad Klane
prema jugu na nadmorskoj visini oko 700 m te dalje ide primorskim
padinama Velebita prema jugu, iznad Masleničkog kanala,
skreće prema istoku na Knin, padine Dinare do granice Republike
Bosne i Hercegovine ;

3. jadranska - ustanovljena u cijelosti ili većim
dijelom u Jadranskom području koje obuhvaća Istru,
Hrvatsko primorje s otocima i Dalmaciju s otocima s istočnom
granicom koja je istovjetna zapadnoj granici Dinarskog područja.

Pod uvjetima iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva
se hrana i voda, vegetacija, kakvoća tla, konfiguracija
terena, klima, mir n lovištu i opća prikladnost lovišta.

Članak 9.

Broj divljači i životinjskih vrsta na
zemljištima obvezno se utvrđuje svake kalendarske godine
najkasnije do 31. ožujka, a kod sezonskih vrsta - selica
stanarica po dolasku u lovište.

**III. LOVNOGOSPODARSKA OSNOVA**

Članak 10.

Lovnogospodarska osnova (u daljnjem tekstu: osnova)
je planski akt kojim se detaljno uređuje gospodarenje s lovištem
i divljači, u skladu s mogućnostima staništa
te brojnosti i stanjem populacije divljači koja se u lovištu
uzgaja ili se njezin ugoj propisuje.

Članak 11.

Broj divljači i životinjskih vrsta iz
članka 9. ovoga pravilnika, utvrđuje se:

1. krupna divljač - opažanjem, praćenjem
i brojanjem tijekom cijele lovne godine u lovištu po šumskim
predjelima odnosno poljskim rudinama, a iskazuje se u broju grla
po spolnoj i dobnoj strukturi;

2. sitna divljač:

- zečevi, fazani, jarebice i trčke
- metodom uzoraka prebrojavanjem na plohama ne manjim od 50 ha
čija međusobna udaljenost ne može biti manja od
1000 m;

- prepelice - prebrojavanjem glasanja u zoru od najmanje
tri slušanja na jednom stajalištu najduže tri tjedna
po njihovom dolasku u proljeće;

- divlje patke i liske stalnim opažanjem, opažanjem
izlazaka na vodenu površinu, na jutarnjem i večernjem
preletu ili primamljivanjem na hranilištima;

- ostala sitna divljač i životinjske
vrste - opažanjem, praćenjem i brojanjem tijekom cijele
lovne godine u lovištu po šumskim predjelima odnosno
poljskim rudinama.

Broj divljači može se utvrditi i na drugi
odgovarajući i u lovnoj struci priznati način i to:

- tehničkim pomoćnim sredstvima - snimanjem
iz zraka, radarima, radio odašiljačima, markiranjem
i sl.;

- Lincoln metodom - djelomičnim markiranjem;

- metodom identificiranja i brojanjem tragova;

- metodom identificiranja i brojanjem izmeta;

- metodom glasanja - osluškivanjem;

- metodom povratnog računanja - na temelju
višegodišnjih odstrela pojedine vrste divljači
pri čemu se kontrolira i prirast.

Članak 12.

Divljač se, u pravilu uzgaja u omjeru spolova
1:1.

Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka
može se odstupiti u svrhu:

- bržeg postizanja utvrđenog gospodarskog
kapaciteta lovišta;

- ostvarivanja većeg odstrela u svrhu dobivanja
većih količina divljačine;

- uzgoja vrhunskih trofeja divljači;

- ostvarivanja propisanog cilja gospodarenja lovištem;

- smanjivanja šteta od divljači;

- postupnog smanjivanja broja divljači.

Članak 13.

Krupna divljač razvrstava se u dobne razrede:

- mladunčad;

- pomladak;

- muška grla, kod medvjeda i divokoza i ženska
grla, u tri dobna razreda (mladi, srednji i zreli) ovisno o utvrđenoj
gospodarskoj starosti divljači odnosno o cilju gospodarenja
s divljači;

- ženska grla, osim kod medvjeda i divokoz,a,
u jedan dobni razred (rasplodna grla).

Iznimno od odredbe stavka 1. alineje 3. i 4. ovoga
članka, muška grla mogu biti razvrstana u dva dobna
razreda ako je gospodarska starost uvrđena sa 5 ili manje
godina, a ženska grla kao muška grla.

Članak 14.

Prilikom izrade osnove utvrđuju se lovnoproduktivne
površine za svaku vrstu divljači za koju se bonitira
lovište, u skladu s odgovarajućim stručnim uputstvima
(u daljnjem tekstu: uputstva). ·

Članak 15.

Bonitiranjem lovišta utvrđuje se najveći
mogući broj divljači koja se može uzgajati u
lovištu, koji ne remeti prirodne odnose staništa i divljači.

Bonitiranje lovišta obavlja se u skladu s uputstvima
za svaku vrstu divljači koja u lovištu od prirode
obitava odnosno koja se prvenstveno uzgaja ili koja će se
uzgajati.

Mogući broj divljači za koju ne postoje
upustva za bonitiranje kao i životnjskih vrsta, utvrđuje
se procjenom.

Članak 16.

Iznimno od odredaba članka 15. ovoga pravilnika,
za pojedine vrste divljači bonitiranje može obuhvatiti
samo dijelove lovišta, uz uvjet da se iste površine
u smjernicama budućeg gospodarenja osnove posebno razrade
za tu divljač.

Članak 17.

Prirast se obračunava svake lovne godine za
svaku vrstu divljači, koja u lovištu obitava, temeljem
uputstava, a može se korigirati ovisno od prirodnih i drugih
uvjeta iste lovne godine.

Prirast divljači i životinjskih vrsta
za koje ne postoje uputstva, obračunava se procjenom.

U slučaju sumnje da li je ostvaren obračunati
prirast, može se izvršiti kontrolno prebrojavanje pred
početak lovne sezone, u skladu s odredbom članka
11. ovoga pravilnika.

Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka,
ostvareni prirast sitne divljači može se utvrditi
metodom probnog odstrela, a kod zečeva i mjerenjem težine
očnih leća odnosno poprečnim presjekom zuba.

Prirast divljači može se utvrditi i metodom
povratnog računanja na temelju višegodišnjih
odstrela pojedine vrste divljači.

Članak 18.

Lov stalnih vrsta divljači i sezonskih vrsta
iz članka 7. stavka 1. točka 2. ovoga pravilnika,
planira se po vrstama u skladu s njezinim brojem, omjerom spolova,
razvojem dobnih razreda te utvrđenim ciljevima gospodarenja.

Lov se posebno planira i iskazuje za umjetno uzgojenu
i u lovište ispuštenu sitnu divljač uz prikaz
planiranog otpada ispuštene divljači.

Uginula, ranjena ili na drugi način stradala
divljač, uračunava se u obavljeni ulov.

Članak 19.

Lov sezonskih vrsta divljači, planira se po
vrstama u skladu s njezinim brojem, prostornim rasporedom i ostalim
elementima stabilnosti populacije (kod krupne divljači)
i to:

1. za divljač iz članka 7. stavka 1.
točke 2. alineja 1. ovoga pravilnika - temeljem broja divljači
koja migrira, dužine vremena boravka u drugom lovištu,
elemenata gospodarenja, ulaganja u uzgoj i zaštitu te divljači,
a na način da se osigura i ne naruši stabilnost populacije
divljači koja migrira, i uz uvjet da razvoj fonda iste
populacije bude razrađen i usklađen u smjernicama budućeg
gospodarenja osnova svih lovišta unutar kojih populacija
obitava ;

2. za selice stanarice - temeljem uputstava (prepelice,
patke gluhare i kržulje, liska), a za ostalu divljač
(divlji golubovi i divlja grlica) u visini 70% utvrđenog odnosno
procijenjenog prirasta ;

3. za selice zimovalice - temeljem površina
obuhvaćenih lovištem i to:

- šljuke u panonskim i dinarskim lovištima
- 1 kljun na 100 ha, a u jadranskim lovištima 2 kljuna na
100 ha površina šuma i šumskog zemljišta;

- divlje patke - prema planiranom lovu pataka stanarica
iz prethodne točke u 100% iznosu, uz obvezno izlaganje
hrane za zimovalice na prikladnim mjestima;

- divlje guske u panonskim i dinarskim lovištima
- 3 kljuna na 100 ha oraničnih i livadnih površina.

Članak 20.

Ne planira se lov povremenih i prolaznih vrsta divljači
iz članka 7. stavka 1. točke 3. i 4. ovoga pravilnika,

te je zabranjen lov divljači koja se zbog
elementarnih nepogoda privremeno nalazi u lovištu ili je
u

prolazu kroz lovište.

Članak 21.

Lovnogospodarski objekti namijenjeni su uzgoju i
zaštiti divljači.

Lovnotehnički objekti namijenjeni su lovu
i korištenju divljači.

Objekti iz stavka 1. i 2. ovoga članka, moraju
osigurati provedbu propisa osnove.

Članak 22.

Granice lovišta obilježavamo na drvenim
ili drugim prirodnim podlogama dimenzija ne manjih od 60 x 40
cm, na kojima je ispisan naziv i namjena lovišta, a kod vlastitih
lovišta i vlasnik lovišta. Drvene podloge postavljaju
se na vlastite nosače, na mjestima utvrđenim u aktu
o ustanovljenju lovišta.

Članak 23.

Divljač uzgajamo prirodnim, umjetnim ili kombiniranim
načinom.

Umjetnim i kombiniranim načinom uzgajamo prvenstveno
sitnu divljač.

Članak 24.

Mjere zaštite divljači obuhvaćaju:

- čuvanje lovišta;

- suzbijanje nezakonitog lova;

- održavanje broja predatora u optimalnom broju;

- smanjivanje broja divljači odnosno predatora
koji čine štetu na podnosiv broj;

- uklanjanje pasa i mačaka skitnica;

- provedbu preventivnih, kurativnih, laboratorijsko-dijagnostičkih
i drugih higijensko-zdravstvenih mjera u lovištu radi zdravstvene
zaštite divljači i drugih životinjskih vrsta;

- spašavanje divljači od elementarnih
nepogoda (snijeg, led, poplava, požar i dr.);

- osiguranje mira u lovištu;

- poduzimanje preventivnih mjera prilikom obavljanja
poljoprivrednih i drugih radova ili uporabe kemijskih i drugih
sredstava;

- uređenje i održavanje izvora, zdenaca
i pojila te uređenje i osiguranje prirodnih prostora gdje
se zadržava voda;

- osiguranje uvjeta za opstanak i razmnožavanje
ugroženih životinjskih vrsta;

- provođenje mjera propisanih međunarodnim
ugovorima o zaštiti migratornih vrsta.

Članak 25.

Osnovom se propisuje cilj lovnog gospodarenija, koji
mora biti u skladu s mogućnostima staništa za divljač
koja u lovištu prirodno obitava ili se prvenstveno uzgaja,
te koji osigurava uzgoj zdrave i otporne divljači. Prilikom
utvrđivanja cilja lovnog gospodarenja, mora se osigurati postojanost
ekosustava uz održavanje prirodnog genofonda.

Cilj lovnog gospodarenja utvrđuje vlasnik lovišta,
a u zajedničkom lovištu nadležni ured županije
koja je ustanovila lovište.

Članak 26.

U cilju praćenja stanja populacije pojedine
vrste divljači, osnovom se može propisati obveza praćenja
težina iste divljači po lovnim godinama.

Težina pojedinog grla krupne divljači
evidentira se po dobnoj strukturi, a iskazuje se bez iznutrice,
glave i nogu do koljena.

Članak 27.

Osnova sadrži:

1. Uvod

2. Podaci o lovištu:

- osnovni podaci o lovištu;

- opis prirodnih značajki staništa;

- prikaz vrsta i broja divljači i životinjskih
vrsta;

- opis tehničke opremljenosti lovišta.

3. Gospodarenje s divljači i lovištem:

- dosadašnje gospodarenje;

- smjernice budućeg gospodarenja;

- lovna kinologija ;

- lov i korištenje divljači;

- stručna i lovočuvarska služba;

- potrebna ulaganja u divljač i stanište.

Članak 28.

Osnovi se prilažu:

- topografska karta u mjerilu 1: 25.000 ili krupnijem;

- lovna kronika ;

- dokazi o osiguranju lovnih pasa;

- akt o ustanovljenju lovišta;

- ugovor o koncesiji odnosno zakupu lovišta;

- akt o odobrenju osnove.

Članak 29.

Uvod sadrži osnovne napomene, a napose vrijeme
trajanja osnove, naziv pravne ili fizičke osobe koja je
osnovu izradila te naznaku korištene literature i uputstava.

Članak 30.

Osnovni podaci o lovištu, obuhvaćaju podatke
iz akta o ustanovljenju lovišta, a napose opis granice, ukupnu
površinu razrađenu po kulturama zemljišta sa zemljovlasničkim
razmjerjem, te namjenu lovišta.

Članak 31.

Opis prirodnih značajki staništa daje
prikaz:

- orografskih, hidrografskih i klimatskih prilika,

- edafskih čimbenika,

- biljnih i drugih zajednica,

- infrastrukture,

- antropogenih utjecaja i sl.

Članak 32.

Prikaz vrsta i broja divljači i životinjskih
vrsta, iskazuje se utvrđivanjem ili procjenom zatečenog
stanja.

Članak 33.

Opis tehničke opremljenosti lovišta,
daje prikaz zatečenog stanja uređenosti lovišta
te broja i uporabivosti svih objekata koji su od interesa za lovno
gospodarenje.

Članak 34.

Dosadašnje gospodarenje, odnosi se na površine
zemljišta na kojima je lovište ustanovljeno, a obuhvaća
razdoblje od najmanje 10 godina za koje se iskazuju rezultati
na uzgoju, zaštiti, lovu i korištenju divljači,
štete od divljači te izvršeni radovi na uređenju
staništa kao i briga o životinjskim vrstama.

Članak 35.

Smjernice budućeg gospodarenja, propisuju se
za svaku vrstu divljači posebno, a utvrđuju kako slijedi:

- cilj lovnog gospodarenja, koji mora biti u skladu
s namjenom lovišta, a utvrđuje omjer spolova, gospodarsku
starost i dobnu strukturu te metode uzgoja;

- bonitet lovišta, lovnoproduktivne površine
i gospodarski kapacitet lovišta;

- brojnost divljači;

- razvoj fonda divljači za svaku lovnu godinu
po spolnoj i dobnoj strukturi, sa planiranim prirastom i lovom
(odstrel, hvatanje žive divljači, lov zamkama i klopkama
i dr.);

- potrebnu prihranu i prehranu divljači;

- mjere zaštite divljači;

- mjere očuvanja i poboljšanja staništa,
sprečavanja šteta od divljači te usklađenja
odnosa sa šumarstvom, poljoprivredom i dr.:

- mjere uređivanja lovišta;

- brigu o životinjskim vrstama.

Za ograđene dijelove otvorenog lovišta namijenjene
intenzivnom ugoju divljači, smjernice budućeg gospodarenja
iskazuju se posebno.

Članak 36.

Lovna kinologija, u skladu s odgovarajućim
pravilnikom, utvrđuje broj i pasmine lovačkih pasa,
koji moraju biti osigurani za lov pojedinih vrsta divljači.

Članak 37.

Lov i korištenje divljači, u skladu s
odgovarajućim pravilnikom, utvrđuje načine lovljenja
i uporabe lovačkog oružja i naboja.

Lov puha i kune zamkama i klopkama, može se
planirati pod uvjetom da se predvide i površine na kojima
će se isti obavljati, te da se propiše i utvrdi vrsta,
broj i način korištenja klopki odnosno zamki, kao
i obvezna osposobljenost za njihovo korištenje.

Članak 38.

Osnova, u skladu s odgovarajućim pravilnicima,
utvrđuje potrebnu stručnu službu za provedbu osnove
kao i organizaciju lovočuvarske službe.

Članak 39.

Potrebna ulaganja u divljač i stanište,
moraju osigurati provedbu osnove, te iskazati vrijednost divljači
i objekata odnosno lovišta na kraju perioda važenja
osnove.

Članak 40.

Provedba propisa osnove evidentira se po lovnim godinama,
a iskazuje se po isteku vremenskog periodaju kojem je obvezna
njegova provedba.

Članak 41.

Lovna kronika za svaku lovnu godinu, evidentira kronološkim
redom sva zbivanja u lovištu koja bitno utječu na
lovno gospodarenje, a napose:

- štetan utjecaj važnijih elementarnih
nepogoda;

- ostvareni prirast pojedine vrste divljači;

- stanje biljnih zajednica i životinjskih vrsta;

- dolazak i odlazak sezonskih vrsta;

- aktivnosti stručne i lovočuvarske
službe;

- štete od divljači te štete na
divljači i lovištu;

- pokusi za znanstvena istraživanja;

- antropogeni utjecaji;

- sva ostala zbivanja koja ne uvjetuju reviziju osnove.

Članak 42.

Revizija osnove izrađuje se:

- ako se ukupna površina lovišta ili lovnoproduktivna
površina utvrđena osnovom za bilo koju vrstu divljači,
promjeni za više od 20%;

- ako se broj krupne divljači u lovištu
toliko smanji, da se zabranom njezinog lova ne može postići
propisano brojno stanje do kraja lovozakupnog perioda, a kod lovišta
u koncesiji do kraja trećine razdoblja koncesije;

- ako se izgradnjom objekata i infrastrukture ili
sličnim radovima bitno naruši biološka cjelina
lovišta ili ako se iz bilo kojih razloga izmijeni bonitet
lovišta za bilo koju vrstu divljači;

- ako se pojavi ili unese nova vrsta divljači;

- u svrhu usklađivanja osnove sa odredbama ovoga
pravilnika.

Članak 43.

Od smjernica budućeg gospodarenja u toku jedne
lovne godine, dozvoljena su odstupanja u broju pojedine vrste
divljači planirane za lov, do ( 20% kod krupne divljači
i do ( 35% kod sitne divljači.

Iznimno od odredaba stavka 1. ovoga članka,
u broju pojedine vrste sitne divljači planirane za lov,
dozvoljena su i veća odstupanja pod uvjetom, da se nastala
razlika naknadi ispuštanjem u lovište odgovarajućeg
broja iste vrste divljači i to najkasnije u roku jedne
godine.

Planirani lov iz članka 19. točke 2.
i 3. ovoga pravilnika nije obvezan za obavljanje.

U provedbi ostalih smjernica budućeg gospodarenja
dozvoljena su odstupanja pod uvjetom, da nema štetnih posljedica
te da korisnik prava lova utvrdi i evidentira njihovu opravdanost.

Članak 44.

Obrasci LGO- 1 do LGO-6 sastavni su dio osnove, tiskani
su uz ovaj pravilnik i čine njegov sastavni dio.

IV. PROGRAM UZGOJA DIVLJAČI

Članak 45.

Program uzgoja divljači (u daljnjem tekstu:
program) je planski akt kojim se detaljno uređuje uzgoj divljači
u uzgajalištima divljači, a donosi se za vrijeme od
najmanje 3 godine za sitnu divljač odnosno 7 godina za
krupnu divljač, ali ne duže od 10 godina.

Članak 46.

Program sadrži:

1. Uvod;

2. Namjenu uzgajališta te cilj gospodarenja
s divljači;

3. Podaci o uzgajalištu;

- osnovni podaci o uzgajalištu;

- prirodne značajke s prikazom vrsta i broja
divljači,

- prikaz tehničke opremljenosti uzgajališta;

4. Gospodarenje uzgajalištem:

- dosadašnje gospodarenje,

- podizanje ili obnova ograda s dinamikom razvoja
fonda odnosno ispuštanja divljači,

- tehnologija uzgoja i korištenja divljači,

- prehrana divljači,

- tehničko uređenje i prateći objekti,

- zaštita divljači,

- mjere za sprečavanje šteta od divljači,

- stručna i lovočuvarska služba;

5. Ulaganja u uzgajalište:

- ulaganja u divljač,

- ulaganja u zemljište,

- ulaganja u tehničko uređenje i prateće
objekte.

Članak 47.

Prilozi programu identični su prilozima iz
članka 28. ovoga pravilnika.

Osim priloga iz stavka 1. ovoga članka, programu
se prilaže i karta uzgajališta u mjerilu 1:10.000 ili
krupnijem, sa prikazom površina prema namjeni te namjenskim
objektima.

Članak 48.

Prilikom izrade programa odgovarajuće se primjenjuju
odredbe članka 11., 12., 13., 14., 18., 21., 22., 29.,
30., 31., 32., 33., 34., 38., 39. i 40. ovoga pravilnika.

Članak 49.

Program utvrđuje podizanje ili obnovu neophodnih
ograda i pregrada te dinamiku njihove izgradnje, kao i dinamiku
razvoja fonda odnosno ispuštanja pojedine divljači
u iste prostore.

U vanjskoj ogradi uzgajališta divljači
nije dozvoljena izgradnja uskočnih rampi osim uz suglasnost
ovlaštenika prava lova lovišta uz čiju granicu
se gradi uskočna rampa.

Članak 50.

Program utvrđuje tehnologiju uzgoja i korištenja
divljači, a napose:

- omjer spolova prema potrebi;

- način uzgoja uz prikaz predviđenog prirasta;

- namjenu uzgajane divljači;

- broj divljači koja se mora uzgajati po lovnim
godinama;

- način korištenja divljači.

Članak 51.

Program propisuje prehranu divljači tijekom
cijele godine, koja divljači osigurava dovoljne količine
hrane i vode izlaganjem u objektima, te uređenjem zemljišta
za proizvodnju hrane i zadržavanje vode.

Članak 52.

Program propisuje zaštitu divljači koja
osim mjera iz članka 24. ovoga pravilnika, za glavne vrste
divljači obuhvaća:

- trajni nadzor i praćenje zdravstvenog stanja;

- provedbu propisanih dijagnostičkih, imunoprofilaktičkih
i ostalih veterinarsko-sanitarnih mjera:

Članak 53.

Programom se osim obveznih mjera zaštite kultura
od šteta koju čini divljač, moraju predvidjeti
i dodatne mjere, a napose:

- stalno praćenje staništa u cilju otkrivanja
započete štete i njezinih uzroka;

- mjere zaštite šuma i intenzivnih nasada.

Članak 54.

Revizija programa izrađuje se na zahtjev vlasnika
zemljišta u slučajun kada se trajnije i bitnije izmjene
uvjeti i okolnosti na kojima se temelji program.

Članak 55.

U provedbi programa dozvoljena su odstupanja, pod
uvjetom da vlasnik zemljišta utvrdi i evidentira njihovu
opravdanost.

Članak 56.

Obrasci PUD-1 do PUD-7 sastavni su dio programa,
tiskani su uz ovaj pravilnik i čine njegov sastavni dio.

**V. PROGRAM ZAŠTITE DIVLJAČI**

Članak 57.

Program zaštite divljači (u daljnjem
tekstu: program zaštite) je planski akt koji osigurava zaštitu
divljači na površinama iz članka 8. stavka
2. Zakona o lovu (u daljnjem tekstu: površine izvan lovišta),
a donosi se na vrijeme od 10 godina.

Članak 58.

Program zaštite sadrži:

1. akt o proglašenju ili ustanovljenju površine
izvan lovišta;

2. osnovne podatke o položaju i granicama površine
izvan lovišta te njenoj površini razrađenoj po kulturama
zemljišta sa zemljovlasničkim razmjerjem;

3. procjenu brojnog stanja divljači koja stalno,
sezonski ili povremeno obitava na površinama izvan lovišta
ili preko istih prolazi;

4. mjere zaštite divljači;

5. mjere za sprečavanje šteta od divljači;

6. brigu o drugim životinjskim vrstama;

7. prikaz potrebnih financijskih sredstava za provedbu
programa zaštite;

8. akt o povjeravanju provedbe programa zaštite

Članak 59.

Mjere zaštite divljači obuhvaćaju
napose:

1. zabranu lova divljači osim izuzetaka propisanih
zakonom i ovim pravilnikom;

2. provedbu preventivnih, dijagnostičkih,
kurativnih i higijensko-zdravstvenih mjera radi zdravstvene zaštite
divljači, ljudi i stoke;

3. spašavanje divljači od elementarnih
nepogoda;

4. poduzimanje preventivnih mjera kod izvođenja
poljoprivrednih i drugih radova;

5. pravilan izbor i primjenu zaštitnih sredstava
u poljoprivrednoj i šumarskoj proizvodnji;

6. suzbijanje nezakonirog lova.

Iznimno od odredaba stavka 1. ovoga članka,
u slučajevima ako su aktom o proglašenju ili ustanovljenju
površine izvan lovišta pojedine mjere ograničene
ili zabranjene, iste se ne provode.

Članak 60.

Mjere za sprečavanje šteta od divljači
obuhvaćaju:

1. edukaciju i suradnju s vlasnicima i korisnicima
površina izvan lovišta;

2. nabavljanje kemijskih zaštitnih sredstava
te njihovu besplatnu raspodjelu korisnicima površina izvan
lovišta na njihov zahtjev;

3. zaštitu usjeva i nasada izgonom divljači
te uporabom zaštitnih sredstava i plašila, koju su dužni
provoditi korisnici površina izvan lovišta o vlastitom
trošku;

4. uklanjanje poljoprivrednih usjeva do agrotehničkog
roka;

5. smanjivanje broja divljači kada zbog prevelike
gustine dolazi do gospodarski nedopustivih šteta.

Članak 61.

Na površinama izvan lovišta divljač
je dopušteno loviti:

1. ranjenu ili bolesnu tijekom cijele godine, uz
obvezu prijave nadležnom uredu i predočenje uvjerenja
nadležne veterinarske službe da je odstreljena divljač
bila ranjena ili bolesna;

2. u slučaju proglašenja zarazne bolesti
ili ako postoji mogućnost njene pojave u skladu s propisima
o zdravstvenoj zaštiti životinja;

3. za potrebe znanstveno-istraživačkih
i znanstveno-nastavnih ustanova u skladu s odgovarajućim
programom;

4. u slučajevima iz članka 60. stavka
1. točke 5. ovoga pravilnika.

Članak 62.

Lov divljači iz članka 61. ovoga pravilnika
obavlja se u skladu s odredbama Zakona.

Obavljeni lov iz stavka 1. ovoga članka, evidentira
se po lovnim godinama.

Prihodi ostvareni lovom divljači raspoređuju
se u skladu s ugovorom o provedbi programa zaštite (u daljnjem
tekstu: ugovor).

Članak 63.

Briga o životinjskim vrstama obuhvaća
mjere koje osiguravaju njihovo obitavanje.

Članak 64.

Temeljem akta o povjeravanju provedbe programa zaštite,
sklapa se ugovor.

Program zaštite, sastavni je dio ugovora iz
stavka 1. ovoga članka.

Članak 65.

Revizija programa zaštite izrađuje se kada
se trajnije i bitnije izmijene uvjeti i okolnosti na kojima se
temelji program zaštite.

Članak 66.

U provedbi programa zaštite dozvoljena su odstupanja,
pod uvjetom da nema štetnih posljedica, te da pravna ili
fizička osoba koja provodi zaštitu utvrdi i evidentira
njihovu opravdanost.

Članak 67.

Obrasci PZD-1 do PZD-3 sastavni su dio programa zaštite,
tiskani su uz ovaj pravilnik i čine njegov sastavni dio.

**VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE**

Članak 68.

Osnove i programi doneseni u skladu s Pravilnikom
o lovnogospodarskim osnovama i godišnjim planovima gospodarenja
lovištima ("Narodne novine", br. 4/77.), provode
se dok se ne steknu uvjeti za njihovu reviziju u smislu ovoga
pravilnika, a najduže tri godine od dana stupanja na snagu
ovoga pravilnika.

U postupku prve revizije, a najkasnije do isteka
roka iz stavka 1. ovoga članka, obvezno je usklađivanje
osnova i programa s odredbama ovoga pravilnika.

Članak 69.

Osnove za lovišta ustanovljena temeljem Zakona
o lovstvu ("Narodne novine", br. 32/73, 8/16, 25/76
i 26/93), provode se do donošenja osnova i programa za lovišta
ustanovljena temeljem Zakona o lovu ("Narodne novine",
br.10/94 i 5/95).

Do donošenja osnova i programa za lovišta
ustanovljena temeljem Zakona o lovu, u lovištima ustanovljenim
temeljem Zakona o lovstvu čija površina nije izmijenjena
ili je izmijenjena za manje od 20%, korištenje prava lova
temelji se na propisu postojeće osnove za odgovarajuću
lovnu godinu ili za zadnju godinu važenja ako je valjanost
osnove istekla, uz obvezno utvrđivanje stvarnog brojnog stanja
divljači i planiranja na temelju istog najduže za
jednu lovnu godinu.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka,
u lovištima ustanovljenim temeljem Zakona o lovstvu čija
je površina izmijenjena za više od 20% i u lovištima
ustanovljenim temeljem Zakona o lovu, korištenje prava lova
planira se najduže za jednu lovnu godinu, a temelji se na
utvrđenom stvarnom brojnom stanju divljači i planskim
pokazateljima razrađenim u skladu s ovim pravilnikom.

Planiranje iz stavka 2. i planski pokazatelji iz
stavka 3. ovoga članka i njihovo obavljanje, sastavni su
dio nove osnove ili programa.

Članak 70.

Do donošenja programa zaštite, divljač
na površinama izvan lovišta zaštićuje se
u skladu s planovima zaštite divljači donesenih u
skladu s Pravilnikom o načinu izrade plana zaštite
divljači na površinama izvan lovišta ("Narodne
novine", br. 61/94.).

Planovi zaštite divljači iz stavka 1.
ovoga članka i njihovo obavljanje, sastavni su dio programa
zaštite.

Članak 71.

Danom primjene ovoga pravilnika prestaju važiti
Pravilnik o lovnogospodarskim osnovama i godišnjim planovima
gospodarenja lovištima ("Narodne novine", br. 4/77.)
i Pravilnik o načinu utvrđivanja brojnog stanja divljači
("Narodne novine", br. 4/77.).

Članak 72.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 321 -01/95-01/ 136

Urbroj: 525-01-95-1

Zagreb, 12. srpnja 1995.

Ministar

**Ivica Gaži, dipl. ing.,**
v. r.

Pravilnik, NN 53/1995-1062
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)