## Pravilnik o mjeriteljskim i tehničkim zahtjevima za indukcijska brojila za električnu energiju

### NN 47/2005 (11.4.2005.), Pravilnik o mjeriteljskim i tehničkim zahtjevima za indukcijska brojila za električnu energiju

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**918**

Na
temelju članka 16. stavak 3. Zakona o mjeriteljstvu (»Narod­ne novine« broj
163/03), ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM I TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA ZA INDUKCIJSKA BROJILA ZA ELEKTRIČNU ENERGIJU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjeriteljski i
tehnički zahtjevi koje moraju zadovoljavati indukcijska brojila djelatne
električne energije razreda točnosti 0,5, 1 i 2 i indukcijska brojila jalove
električne energije razreda točnosti 3 (u daljnjem tekstu: brojila).

Članak 2.

Odredbe ovoga pravilnika ne odnose se na:

1) brojila djelatne energije kod kojih napon na
priključnim stezaljkama prelazi 600 V (linijski napon brojila za trofazne
sustave);

2) prijenosna brojila;

3) međusklopove za
prijenos podataka do registra brojila.

Članak 3.

Izrazi u ovome pravilniku znače:

1) *brojilo
električne energije* – integracijski uređaj koji mjeri električnu energiju u
vatsatima ili u
decimalnim višekratnicima te jedinice;

2) *indukcijsko
brojilo* – brojilo kod kojeg magnetski tokovi proizvedeni od struja u namotima  nepokretnih
elektromagneta i sustav za kočenje djeluju na inducirane struje u
pokretnom  dijelu – rotoru, što izaziva
njegovo kretanje, koje je razmjerno opterećenju;

3) *jednofazna
djelatna energija* – vremenski integral umnoška efektivne vrijednosti
napona,  struje i faktora snage. Faktor
snage kod sinusnog napona i sinusne struje jest cos
μ, gdje je μ fazna razlika između napona i struje;

4) *višefazna
djelatna energija* – algebarski zbroj djelatnih energija pojedinih faza;

5) *jednofazna
jalova energija* – energija koju mjeri brojilo jalove energije ako kroz
njegov  strujni krug protječe ista
struja, a naponski krug mu je priključen na napon koji je po veličini  jednak stvarnome naponu, ali je prema njemu
pomaknut za 90°;

6) *višefazna
jalova energija* – algebarski zbroj jalovih energija pojedinih faza;

7) *faktor
izobličenja (distorzija)* – odnos efektivne vrijednosti ostatka (dobivenog
odbijanjem  nesinusne
veličine od osnovnog harmonika) i efektivne vrijednosti nesinusne
veličine;

8) *postotni
faktor izobličenja* – u postocima izražena vrijednost faktora izobličenja.

Članak 4.

Pod brojilima, prema ovome pravilniku,
podrazumijeva se:

1) *brojilo
djelatne energije (djelatno brojilo)* koje mjeri djelatnu električnu
energiju u jedinicama za energiju;

2) *brojilo
jalove energije (jalovo brojilo)* koje mjeri jalovu električnu energiju u
jedinicama za energiju;

*Egzaktno
brojilo jalove energije* je brojilo jalove električne energije čiji unutarnji kut
sustava za pokretanje iznosi 180° odnosno 0°.

*Brojilo
jalove energije s umjetnim spojem* je brojilo jalove energije s unutarnjim kutom
sustava za pokretanje različitim od 180° odnosno 0°.

3) *transformatorsko
brojilo* je brojilo koje je namijenjeno za priključak na mjerni
transformator odnosno na mjerne transformatore;

*Brojilo s
primarnim brojčanikom*
je transformatorsko brojilo kod kojeg električna energije zabilježena na
brojčaniku odgovara električnoj energiji na primarnoj strani mjernih
transformatora.

*Brojilo sa
sekundarnim (poluprimarnim) brojčanikom* je transformatorsko
brojilo kod kojega pokazivanje brojača treba množiti sa stalnicom
(konstantom) transformacije da se dobije električna energija na primarnoj strani
mjernih transformatora.

4) *višetarifno* *brojilo*
je brojilo s dva ili više brojača, koji u određenim vremenskim razmacima
bilježe električnu energiju različitih tarifa;

5) *brojilo
za registraciju vršne električne snage (maksimalno brojilo)* je brojilo s dodatnom
napravom koja mjeri najveću vrijednost srednje snage u razdoblju između dvaju
uzastopnih očitavanja;

6) *brojilo
s davačem impulsa* je brojilo s dodatnom napravom koja daje impulse, koji
odgovaraju određenoj količini električne energije, koji služi za daljinsko
mjerenje.

Članak 5.

Dijelovi konstrukcije indukcijskog brojila,
prema ovom pravilniku, su ovi:

1) mjerni sustav brojila sastoji se od sustava
za pokretanje, pokret­ni dio – rotor i sustav za  kočenje;

2) sustav za pokretanje je aktivni dio brojila
koji proizvodi okretni moment djelovanjem svojih magnetnih tokova na inducirane
struje u pokretnom dijelu – rotoru;

Sustav za pokretanje sastoji se od naponskoga i
strujnog elektromagneta, s napravama za ugađanje.

3) sustav za kočenje je dio brojila koji
proizvodi moment kočenja djelovanjem svoga magnetnog toka na induciranje struje
u pokretnome dijelu – rotoru;

Sustav za kočenje sastoji se od jednoga ili više
trajnih magneta i naprave za njihovo ugađanje.

4) pokretni dio – rotor je dio brojila na koji
djeluju magnetni tokovi nepokretnih elektromagneta i sustava za kočenje i koji
pokreće brojčanik;

5) brojčanik je dio brojila koji služi za
registriranje izmjerene električne energije;

Brojač je dio brojčanika koji služi za
očitavanje izmjerene elek­trične
energije.

Višetarifni brojčanik je brojčanik
s dva ili više brojača koji u određenim vremenskim razmacima registriraju
izmjerenu električnu energiju (brojilo s dvotarifnim brojčanikom najčešće se
naziva dvotarifnim brojilom, a s trotarifnim
brojčanikom – trotarifnim brojilom).

6) kućište brojila sastoji se od osnovne ploče i
poklopca brojila;

Osnovna ploča je stražnji dio kućišta brojila
koja, u pravilu, služi za njegovo pričvršćivanje. Na osnovnu ploču pričvršćeni
su nosač mjernog sustava, priključnica i poklopac brojila.

Poklopac brojila je prednji dio kućišta brojila
koji može biti izrađen od prozirnog gradiva, a ako nije izrađen od prozirnog
gradiva, mora imati jedan prozorčić ili više prozorčića, tako da je omogućeno
promatranje brojčanika i rotora.

7) nosač mjernog sustava je dio brojila na koji
su pričvršćeni sustav za pokretanje i brojčanik, sustav za kočenje i ležajevi
rotora, a u nekim slučajevima i naprave za ugađanje;

8) priključnica povezuje vanjske vodiče s
električnim krugovima unutar brojila, a izrađuje se od izolacijskog gradiva i u
njoj su smještene kovinske stezaljke;

Poklopac priključnice je dio brojila koji
pokriva priključnicu i krajeve vodiča i štiti priključne elemente koji
ostvaruju vezu brojila s vanjskim vodičima.

9) strujni krug u kojem se uspostavlja struja
mjerene veličine odnosno struja koja je njoj razmjerna;

10) pomoćni krug, tj.
električni krug unutar kućišta brojila kojega čine namoti
tarifnih i dodatnih  naprava i unutarnje
veze brojila preko kojih se tarifne i dodatne naprave povezuju s odgovarajućim
napravama, odnosno električnim krugovima (npr. uklopni sat, relej, brojač
impulsa i dr.)

11) naponski krug koji je priključen na napon
električnog kruga mjerene veličine, odnosno na napon koji je njemu razmjeran.

Članak 6.

Osnovne veličine prema ovome pravilniku su ove:

1) osnovna struja (Io) je efektivna
vrijednost struje prema kojoj su određene izvjesne značajke brojila;

2) najveća struja (Imax)
je najveća efektivna vrijednost struje kod koje brojilo mora zadovoljavati
mjeriteljske zahtjeve propisane ovim pravilnikom;

3) toplinska struja (It)
je efektivna vrijednost struje koju brojilo mora trajno podnositi bez
oštećenja;

4) osnovna (najveća) snaga je umnožak osnovne
(najveće) struje, referencijskog napona i faktora
snage jednakog jedinici;

5) referencijski napon
je napon prema kojemu su određene izvjesne značajke brojila;

6) referencijska
frekvencija je frekvencija prema kojoj su određene izvjesne značajke brojila;

7) referencijska
temperatura je vrijednost temperature okoline za koju je brojilo namijenjeno;

8) stalnica brojila je
vrijednost određena odnosom energije zabilježene brojilom, i toj energiji  odgovarajućeg broja okretaja rotora;

9) osnovna brzina okretanja je nazivna
vrijednost brzine okretanja rotora, izražena u
okretajima u minuti, pri referencijskim
uvjetima i osnovnoj snazi;

10) osnovni okretni moment je nazivna vrijednost
okretnog momenta koji djeluje na rotor kad on miruje pri referencijskim
uvjetima i osnovnoj snazi;

11) stanje brojača je brojčana vrijednost dana
položajem koluta, ljestvica i kazaljki, uzimajući u obzir moguću decimalnu
podjelu, odnosno faktor za povišenje mjesne vrijednosti;

Stanje brojača izražava se u jedinicama mjerene
veličine.

12) pokazivanje brojača je razlika dvaju stanja brojača
u vremenskome razmaku između dvaju čitanja;

Pokazivanje brojača izražava se u jedinicama
mjerene veličine.

13) podatak brojača je stvarna vrijednost
mjerene veličine ako se uzme u obzir i eventualna  konstanta transformacije;

Ako je brojilo priključeno izravno ili preko
mjernih transformatora i opremljeno primarnim brojačem, podatak brojača jednak
je pokazivanju brojača. Kod brojila s poluprimarnim
ili sekundarnim brojačem, pokazivanje brojača treba množiti stalnicom
transformacije da bi se dobio podatak brojača.

14) stalnica
(konstanta) transformacije je nazivni odnos transformacije strujnog
transformatora  pri poluizravnome
mjerenju, odnosno umnožak nazivnih odnosa transformacije strujnih i naponskih
mjernih transformatora pri neizravnome mjerenju;

15) kapacitet brojača je podatak izražen u
jedinicama mjerene veličine, što ga pokaže brojač  kad njegov kolut, ljestvica odnosno kazaljka
najveće mjesne vrijednosti napravi jedan pun okretaj;

16) protočno vrijeme brojača je u satima izražen
kvocijent između kapaciteta brojača i najveće snage;

17) prijenosni odnos brojčanika je ukupni
prijenosni odnos broja okretaja posljednjeg koluta,  ljestvice odnosno kazaljke prema broju
okretaja rotora;

18) zračna udaljenost je najkraća udaljenost
mjerena u zraku između dvaju vodljivih dijelova

strujna staza je najkraća udaljenost mjerena na
vanjskoj površini izolacije između dvaju
vodljivih dijelova, pri čemu se ne uzimaju u obzir raspori manji od 1 mm
odnosno raspori  ukupne širine 1 mm;

19) tip brojila je oznaka kojom se označava ista
vrsta brojila što ih je proizveo isti proizvođač, a  koja imaju:

– iste mjeriteljske značajke

– istu konstrukciju elemenata koji određuju
mjeriteljske značajke

– isti broj amperzavoja
i isti broj volti po zavoju za naponski elektromagnet

– isti odnos najveće struje prema osnovnoj
struji.

Brojila istog tipa mogu imati više vrijednosti
osnovne struje i referencijskog napona.

Tip brojila proizvođač označava nizom slova ili
brojeva, ili njihovom kombinacijom.

20) ispitivanje tipa brojila je ispitivanje koje
se provodi na uzorku brojila tog tipa da se utvrdi  zadovoljava li brojilo tehničke i
mjeriteljske zahtjeve propisane ovim pravilnikom i  odgovarajućom normom.

Članak 7.

Utjecajna veličina je veličina koju brojilo ne
mjeri, a utječe na mjerenje brojila.

Referencijski uvjeti su vrijednosti
utjecajnih veličina kod kojih brojilo zadovoljava mjeriteljske zahtjeve u
pogledu točnosti.

Članak 8.

Apsolutna pogreška je algebarska razlika između
energije registrirane brojilom i prave vrijednosti energije.

Relativna pogreška je kvocijent apsolutne
pogreške i prave vrijednosti energije.

Postotna pogreška je vrijednost relativne
pogreške pomnožena sa 100.

Varijacija je algebarska razlika između mjerenih
vrijednosti energije, ako odabrana utjecajna veličina dobiva uzastopce dvije
određene vrijednosti.

Srednji temperaturni koeficijent je kvocijent
varijacije pogreške u postocima i promjene temperature koja stvara tu
varijaciju.

Članak 9.

Točnost brojila je sposobnost brojila da izmjeri
energiju jednaku pravoj vrijednosti energije. Točnost brojila određena je
granicama pogreške i granicama varijacije.

Razred točnosti je broj koji je jednak
apsolutnoj vrijednosti brojčanog iznosa dopuštene pogreške brojila pri osnovnoj
snazi, uz referencijske uvjete.

II. MJERITELJSKI I
TEHNIČKI ZAHTJEVI

*1. Tehnički zahtjevi*

Članak 10.

Dijelovi brojila moraju biti izrađeni od gradiva
čije promjene mehaničkih, toplinskih, električnih i magnetnih osobina neće
utjecati na točnost mjerenja ni nakon višegodišnjeg rada pri normalnim radnim
uvjetima.

Kovinski dijelovi brojila moraju biti trajno
zaštićeni od korodiranja, do kojeg bi moglo doći zbog atmosferskih utjecaja.
Zaštitni slojevi moraju biti izvedeni tako da se ne oštećuju pri normalnim
radnim uvjetima.

Članak 11.

Brojilo treba imati kućište koje se može
osigurati žigovima, tako da unutrašnji dijelovi brojila budu pristupačni tek
nakon uništenja žigova.

Kućište brojila štiti unutrašnjost brojila,
odnosno mjerni sustav od prašine i vlage, te od neovlaštenih zahvata kojima bi
se moglo utjecati na mjerna svojstva brojila.

Ako poklopac brojila nije proziran, za
očitavanje mora biti ugrađen jedan ili više prozorčića od prozirnoga gradiva
koji se mogu skinuti tek nakon uništenja žiga (žigova). Veličina i smještaj prozorčića
moraju biti takvi da se s udaljenosti od 2 m podaci o brojilu mogu lako čitati,
i da se prilikom ispitivanja brojila može lako promatrati brojčanik i znak na
kolutu rotora.

Brojilo čije je kućište u cijelosti ili
djelomično kovinsko, predviđeno za referencijski
napon veći od 250 V prema zemlji, mora biti opremljeno stezaljkom zaštitnog
uzemljenja i vijkom najmanje M4. Dio za uzemljenje treba se nalaziti na
pristupačnom mjestu osnovne ploče brojila, a njegova namjena mora biti jasno
označena simbolom za uzemljenje.

Dijelovi za ovješenje i pričvršćivanje brojila
moraju imati eliptične rupe koje omogućavaju učvršćenje brojila s vijkom M5 ili većim.

Kućište brojila razreda točnosti 0,5 treba biti
konstruirano tako da se na mjestu mjerenja koje odgovara uputama proizvođača
brojila i drugim zahtjevima, može lako postaviti u normalan radni položaj, s
odstupanjem ne većim od 0,5° u svim smjerovima.

Članak 12.

Priključnica brojila treba biti izrađena tako da
omogućuje trajan i dobar električni spoj svih električnih krugova brojila s
vanjskim krugovima.

Priključnica koja ne čini nerazdvojenu cjelinu s
osnovnom pločom brojila mora biti pričvršćena za osnovnu ploču brojila tako da
se ne može izvaditi ni ponovno umetnuti bez oštećenja žigova na kućištu.

Izolacijsko gradivo priključnice mora biti
toplinski postojano, nehigroskopno, mehanički čvrsto,
i dovoljno otporno prema vatri i mora biti trajno dobar izolator.

Stezaljke moraju biti smještene u priključnicu
tako da se ne mogu iz nje izvaditi, a da se to ne uoči.

Redoslijed naponskih i strujnih stezaljki i
stezaljki pomoćnih krugova brojila mora odgovarati uvjetima predviđenim ovim
pravilnikom i standardnim shemama spojeva.

Stezaljke koje su na različitim potencijalima,
osim strujnih stezaljki istih strujnih krugova s malom potencijalnom razlikom,
moraju biti zaštićene od slučajnoga kratkog spoja. Zaštita može biti izvedena
stepenastim razmještajem stezaljki u unutrašnjosti izolacijske mase ili pomoću
pregrade od izolacijskog gradiva.

Priključne stezaljke za pričvršćivanje vanjskih
vodiča na brojilo mogu biti čahuraste, elastične i u obliku noževa, odnosno
čepova. Čahuraste stezaljke za pričvršćivanje vodiča moraju biti opskrbljene
najmanje s dva pritezna vijka, od materijala dovoljne
mehaničke čvrstoće.

Za pričvršćivanje vodiča pomoćnih krugova,
stezaljke mogu biti opskrbljene samo jednim priteznim
vijkom.

Električne stezaljke i stezaljke koje se
izrađuju u obliku noževa, odnosno čepova moraju omogućiti dobar priključak
vodiča istog presjeka kao kod čahurastih stezaljki.

Najmanje dimenzije čahurastih stezaljki dane su
u tablici 1.

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrste stezaljki | Najveća struja  *I*max (A) | Najmanji promjer otvora stezaljki (mm) | Najmanji promjer priteznog vijka (mm) | Presjeci  vodiča za koje mora biti  omogućeno pričvršćivanje (mm2) |
| Strujne stezaljke brojila za izravni priključak | do 60 | 6,5 | 5 | od 2,5 do 25 |
| do 100 | 8,5 | 6 | od 10 do 35 |
| Strujne i naponske stezaljke transformatorskih brojila | do 10 | 4,5 | 4 | od 1,5 do 10 |
| Stezaljke pomoćnih krugova | do 2 | 3,3 | 2,8 | od 1,5 do 6 |

Otvor u izolacijskome materijalu priključnice
brojila za izravni priključak, koji vodi do otvora priključne stezaljke, treba
biti najmanje 2 mm veći od otvora priključne stezaljke. Ako su otvori u
izolacijskome materijalu priključnice okrugli, moraju biti stožasti prema
otvoru priključne stezaljke.

Kod brojila za izravni priključak mora postojati
mogućnost da se naponski krug rastavi od pripadajućega strujnog kruga pomoću
odgovarajućeg dijela na priključnici (npr. mosta).
Smještaj tog dijela mora odgovarati standardnim shemama spajanja.

Zračne udaljenosti i strujne stezaljke u
priključnici, a i zračne udaljenosti i strujne staze između stezaljki i
najbližih dijelova kućišta, ako su kovinski, ne smiju biti manji od vrijednosti
danih u tablici 2.

*Tablica 2.*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Referencijski napon  (V) | Zračna udaljenost  (mm) | Strujna staza  (mm) |
| do 25 | 1 | 1 |
| od 26 do 60 | 2 | 2 |
| od 61 do 250 | 3 | 3 |
| od 251 do 450 | 3 | 4 |
| od 451 do 600 | 4 | 6 |

Brojila kod kojih se strujni i naponski krugovi
priključuju na odvojene vanjske krugove (npr. na
mjerne transformatore) moraju imati odvojene i lako pristupačne naponske i
strujne stezaljke.

Pomoćni krug koji se nalazi u unutrašnjosti
brojila mora biti priključen na napon u unutrašnjosti brojila, a ako je pomoćni
krug djelomično smješten izvan kućišta brojila, priključnica mora imati
potreban broj stezaljki koje služe za priključak pomoćnih krugova.

Članak 13.

Brojilo mora imati odgovarajući poklopac
priključnice za pokrivanje priključnih stezaljki.

Poklopac priključnice treba se moći zaštiti
žigom, neovisno o poklopcu brojila. Poklopac priključnice mora poklapati same
stezaljke, vijke za pričvršćenje vodiča te potrebnu dužinu vanjskih vodiča i
njihovu izolaciju, tako da se onemogućuju vanjski zahvati kojima bi se preko
stezaljki i vodiča moglo utjecati na rad brojila.

Poklopac priključnice mora biti izrađen tako da
pokriva i donje dijelove za pričvršćivanje brojila te da se ispod njega mogu
lako smjestiti vodiči izvan priključnice.

Poklopac priključnice mora biti izrađen tako da
se može lako postaviti na svoje mjesto, a da se žig kojim je žigosano kućište
brojila ne ošteti.

Članak 14.

Obod i dio gornje površine jednog koluta rotora
brojila moraju imati uočljiv znak, veličine oko 1/25 opsega koluta, koji služi
za brojenje okretaja rotora. Rotor brojila može imati i druge oznake, koje ne
smiju ometati individualno ili fotoelektrično
brojenje okretaja. Obod koluta mora biti izrađen tako da se lako može uočiti
njegovo kretanje pri ispitivanju polaska rotora.

Smjer okretanja rotora, kad se brojilo promatra
s prednje strane, mora biti slijeva nadesno, i mora biti označen uočljivom
nepokretnom strelicom ili drugim uočljivim nepokretnim znakom.

Rotor brojila mora imati napravu za sprječavanje
okretanja rotora u suprotnom smjeru, ako je brojilo predviđeno za ugradnju na
mjerno mjesto gdje može doći do suprotnog smjera električne energije.

Članak 15.

Brojčanik mora biti izrađen tako da je omogućeno
lako i točno očitavanje stanja brojača. Brojčanik može biti s kolutima ili s
kružnim ljestvicama (kazaljkama).

Brojevi koji služe za čitanje stanja brojača
moraju biti pravilno raspoređeni po obodu koluta, odnosno kružne ljestvice.

Svaki broj na brojaču mora biti visok najmanje 4
mm. Kolut najmanje mjesne vrijednosti, koji je u stalnom zahvatu s pužem
rotora, treba na obodu imati, u pravilu, 100 jednakih podjeljaka,
pri čemu je svaka deseta crtica – podjeljak obilježena
brojem. Svaka peta crta – podjeljak mora biti duža od
ostalih. Sve crtice – podjeljci moraju biti jednake
širine.

Za očitavanje stanja brojača brojčanik treba
imati odgovarajući indeks. Širina indeksa, odnosno oblik indeksa treba biti
takav da je omogućeno lako i jednoznačno očitavanje stanja brojača. Decimalna
mjesta brojača moraju biti obilježena bojom koja se razlikuje od boje kojom su
obilježena cijela mjesta brojača i odvojena zarezom. Povećanje mjesne
vrijednosti brojeva na brojaču zbog očitavanja stanja brojača dopušteno je samo
kod brojčanika s kolutima bez decimalnih mjesta, i to samo pomoću faktora 10,
100, 1 000 itd.

Za najniže decimalno mjesto, brojčanik s
kolutima smije se upotrebljavati okrugla pločica (ljestvica) s brojevima ili
posebno izrađen kolut.

Smjer okretanja koluta, ako su smješteni na
vodoravnoj osovini, treba biti naznačen strjelicom na pločici brojčanika, ako
se prednja strana pri rastućem stanju brojača ne okreće odozdo prema gore.

Promjer kružne ljestvice brojčanika s ljestvicama
mora iznositi najmanje 14 mm. Kružne ljestvice moraju biti podijeljene na 10
jednakih podjeljaka. Kružne ljestvice mogu biti
izvedene kao okrugle pločice s brojevima koje rotiraju uz nepomični indeks, ili
kao nepomične ljestvice s brojevima pored kojih, odnosno povrh kojih rotira
kazaljka. Posljednja kružna ljestvica treba imati 100 jednakih podjeljaka, pri čemu je svaka deseta crtica – podjeljak obilježena brojem. Ljestvice decimalnih mjesta
moraju biti obilježene bojom koja se razlikuje od boje kojom su obilježena
cijela mjesta brojača.

Dekadna vrijednost najnižeg mjesta brojača mora
biti jednaka ili manja od vrijednosti iz tablice 3.

*Tablica 3.*

|  |  |
| --- | --- |
| Osnovna snaga  (kW; kvah) | Vrijednost najmanjega dekadnog mjesta brojača (kWh, kvah) |
| 0,1 do 1 | 0,01 |
| 1 do 10 | 0,1 |
| 10 do 100 | 1 |
| 100 do 1 000 | 10 |
| 1000 do 10 000 | 100 |

Pri određivanju vrijednosti najmanjega dekadnog
mjesta brojača transformatorskih brojila, osnovna snaga odnosi se na primarnu, odnosno
sekundarnu struju strujnoga mjernog transformatora.

Protočno vrijeme brojača ne smije iznositi manje
od 1 500 sati.

Neposredno uz brojače višetarifnog
brojčanika mora biti broj koji označava tarifni stav. Kod dvotarifnog brojčanika
broj 1 označava gornji brojač – viši tarifni stav, a broj 2 donji brojač – niži
tarifni stav. Visina tih brojeva ne smije biti manja od 4 mm.

Višetarifni brojčanik mora imati
indikator koji pokazuje koji brojač bilježi energiju u dotičnom trenutku.

Brojači višetarifnog
brojčanika moraju biti osigurani tako da se ne mogu okretati kad nisu ukopčani.

Releji za uklapanje brojača moraju ispravno
raditi u rasponu od 80 % do 120 % referencijskog
napona releja i pri promjeni referencijske
frekvencije od 3 %.

Članak 16.

Brojilo mora imati sve potrebne naprave za
ugađanje pri velikim i malim opterećenjima te za ugađanje unutrašnjeg kuta
sustava za pokretanje, a trofazno brojilo – i napravu za izjednačivanje
okretnih momenata sustava za pokretanje.

Naprave za ugađanje moraju što manje djelovati
jedna na drugu. One moraju biti izrađene i pričvršćene tako da se pri normalnom
transportu i radu brojila njihov položaj ne može promijeniti. Te naprave moraju
biti lako pristupačne. Područje ugađanja tih naprava mora biti u granicama
propisanima ovim pravilnikom.

Naprave za ugađanje brojila koje je ugođeno tako
da zadovoljava zahtjeve propisane ovim pravilnikom moraju imati takvo područje
ugađanja da je pri referencijskim uvjetima omogućeno
ugađanje u skladu s vrijednostima danima u tablici 4.

*Tablica 4.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naprava za ugađanje | Vrijednost struje | Faktor snage  cos φ | Najmanji opseg ugađanja brzine okretanja rotora (%) | | | | |
| Brojila djelatne energije razreda točnosti | | | Faktor  jalove snage sin φ (ind. ili kap.) | Brojila  jalove  energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Magnet za kočenje | 0,5 *I*max | 1 | ± 2 | ± 2 | ± 4 | 1 | ± 4 |
| Ugađanje pri malim opterećenjima | 0,05 *I*0 | 1 | ± 2 | ± 2 | ± 4 | 1 | ± 4 |
| Ugađanje unutarnjeg kuta | 0,05 *I*0  0,5 *I*max | 0,5 ind.  0,5 ind. | ± 1  – | ± 1  – | –  ± 1 | –  0,5 | –  ± 1 |

Brojila namijenjena za mjerenje pri kapacitivnom opterećenju treba kapacitivno
opteretiti.

Ugađanje unutarnjeg kuta trofaznih brojila treba
biti omogućeno za svaki sustav za pokretanje.

Područje ugađanja utvrđuje se ako je strujni
krug jednog sustava za pokretanje opterećen osnovnom strujom koja zaostaje za
60° za naponom koji joj pripada. Naponski krugovi svih sustava za pokretanje
moraju pritom biti priključeni na uravnotežene napone čija je vrijednost
jednaka referencijskoj, a redoslijed faza u skladu s
onim koji je označen u shemi spajanja.

Članak 17.

Naprava za sprječavanje suprotnog registriranja
ne smije omogućiti da suprotno registriranje, zbog prijenosa energije u
suprotnom smjeru, bude veće od onoga koje odgovara jednom okretaju rotora. Ako
su brojila opremljena davačem impulsa, suprotno registriranje ne smije biti
veće od vrijednosti koja odgovara jednom impulsu.

Naprava za sprječavanje okretanja rotora u
praznom hodu mora biti izrađena tako da brojilo zadovoljava zahtjeve, propisane
ovim pravilnikom, koji se odnose na prazan hod brojila.

Napravu za sprječavanje suprotnog registriranja
moraju imati sva brojila koja su u sastavu mjerne skupine za mjerenje primljene
i predane energije i sva brojila jalove energije.

Članak 18.

Dijelovi brojila na koje se stavlja žig su
poklopac kućišta i poklopac priključnice.

Brojilo mora biti izrađeno tako da se poklopac
kućišta i poklopac priključnice mogu žigosati, neovisno jedan o drugome.

Dijelovi brojila koji i nakon žigosanja poklopca
kućišta ostaju pristupačni, moraju biti smješteni tako da se bez oštećenja žiga
ne može utjecati na otkazivanje brojila.

*2. Mjeriteljski zahtjevi*

Članak 19.

Ispitivanje
tipa brojila obavlja se prema normama IEC 62052-11 i IEC 62053-11, hrvatskoj
normi nHRN EN 60521 i prema odredbama ovog
pravilnika.

Članak 20.

Normalne
vrijednosti osnovne struje brojila dane su u tablici 5.

*Tablica 5.*

|  |  |
| --- | --- |
| Brojila | Normalne vrijednosti  osnovne struje *I*o (A) |
| Za izravni priključak | 5-10-15-20-30-40-50 |
| Za priključak preko  mjernih transformatora | 0,2 - 0,3 - 0,6 – 1 -1,5 –2 - 2,5 – 5 |

Najveća struja Imax
za izravno priključena brojila je cjelobrojni umnožak osnovne struje.

Najveća struja brojila za priključak na strujne
transformatore može biti 1,2; 1,5 ili 2 puta osnovna struja, odnosno 1,2 A, 2
A, 6 A i 10 A.

Brojilo mora izdržati toplinsku struju od najmanje
1,2 puta vrijednost najveće struje.

Članak 21.

Normalne
vrijednosti referencijskog napona brojila dane su u
tablici 6.

*Tablica 6.*

|  |  |
| --- | --- |
| Brojila | Normalne vrijednosti referencijskog napona *U*n (V) |
| Za izravni priključak | 230 |
| Za priključak preko  mjernih transformatora | 100 |

Osim za vrijednosti referencijskih
napona danih u tablici 6. ovog članka, brojila za izravan priključak mogu imati
i druge referencijske napone do 600 V, a brojila za priključak
preko mjernih transformatora mogu imati i druge referencijske
napone do 400 V.

Članak 22.

Normalna
vrijednost referencijske frekvencije je 50 Hz.

Normalna
vrijednost referencijske temperature je 23 °C.

Članak 23.

Vlastita potrošnja svakoga naponskog kruga pri referencijskom naponu, referencijskoj
temperaturi i referencijskoj frekvenciji ne smije
prelaziti vrijednosti dane u tablici 7.

*Tablica 7.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrsta brojila | Brojila djelatne energije razreda točnosti | | | Brojila  jalove  energije razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Jednofazno | 3 W (12 VA) | 3 W (12 VA) | 2 W (8 VA) | 2 W (8 VA) |
| Trofazno | 2 W (12 VA) | 2 W (12 VA) | 2 W (10 VA) | 2 W (10 VA) |

Vlastita
potrošnja svakoga strujnog kruga pri osnovnoj struji, referencijskoj
temperaturi i referencijskoj frekvenciji ne smije
premašiti vrijednosti dane u tablici 8.

*Tablica 8.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrsta brojila | Brojila djelatne energije razreda točnosti | | | Brojila jalove energije raz­reda točnost |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Jednofazno i trofazno | 6 VA | 4 VA | 2,5 VA | 2,5 VA |

Članak 24.

Pri referencijskim
uvjetima izolacijsko gradivo brojila ne smije tijekom vremena mijenjati svoja dielektrična svojstva u takvom opsegu koja bi bitno utjecala
na mjeriteljske osobine brojila.

Članak 25.

Ispitivanje
dielektrične čvrstoće provodi se pri ovim normalnim
uvjetima rada brojila:

1)
lokalna temperatura od 15 °C do 25 °C;

2)
relativna vlažnost zraka od 45 % do 75 %;

3)
atmosferski tlak od 86 kPa do 106 kPa
(860 mbar do 1060 mbar).

Članak 26.

Izolacijsko gradivo brojila mora izdržali dielektrično ispitivanje tijekom 1 minute sinusnim naponom
frekvencije 50 Hz iz izvora snage najmanje 500 VA, prema tablici 5.:

Ispitivanje se provodi na brojilu sa zatvorenim
kućištem i s postav­ljenim poklopcem i poklopcem
priključnice.

*Tablica 5.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Test | Primjena | Ispitni napon | Točke primjene  ispitnog napona |
| A | Brojilo s kučištem zaštite I | 2 kV | a) između, s jedne strane, svih strujnih i naponskih krugova kao i pomoćnih krugova s  referencijskim  naponom preko 40 V, a spojenih  međusobno i, s  druge strane, zemlje |
| 2 kV | b) između krugova za koje nije predviđeno da u radu budu međusobno spojeni. |
| B | Brojilo s izolacijskim kućištem zaštite II | 4 kV | a) između, s jedne strane, svih strujnih i naponskih krugova, kao i pomoćnih krugova s  referencijskim  naponom preko 40 V, a spojenih  međusobno i, s  druge strane,  zemlje: 1) |
| 2 kV | b) između krugova za koje nije  predviđeno da u radu budu međusobno spojeni. |
| – | c) vizualni pregled kućišta brojila  prema uvjetima u IEC 62052-11 |

Članak 27.

Pri ispitivanju dielektrične
čvrstoće brojila moraju biti zadovoljeni ovi zahtjevi:

1) brojilo s kovinskim kućištem mora biti
postavljeno na ravnu kovinsku ploču

2) brojilo s kućištem od izolacijskog gradiva
mora biti omotano kovinskom folijom i postavljeno na ravnu kovinsku ploču s
kojom su spojeni svi kovinski dijelovi kućišta, pristupačni na zatvorenom
brojilu

3) strujni i naponski krugovi te nosač mjernih
sustava moraju biti međusobno spojeni

4) ispitni sinusni napon mora biti priključen
između stezaljki i kovinske folije, odnosno kovinske ploče, a razmak između
stezaljki i kovinske folije, odnosno kovinske ploče mora iznositi najmanje 2
cm.

Ispitni napon treba postepeno povećavati do
određene vrijednosti.

Izolacija između strujnih i naponskih krugova,
koji su namijenjeni za priključak na istu fazu, a u normalnom radu brojila su
povezani mostićem, mora izdržati dielektrično
ispitivanje sinusnim naponom efektivne vrijednosti 1 000 V, frekvencije 50 Hz,
u trajanju od jedne minute, kada je mostić rastavljen.

Članak 28.

Dielektrična čvrstoća između vijaka
priključnice i njezina poklopca ispituje se prema uvjetu propisanome u članku
26. ovoga pravilnika, pri čemu su vijci toliko odvijeni da otvor stezaljki bude
slobodan, a poklopac priključnice pričvršćen na priključnicu.

Članak 29.

Ako se ispitivanje dielektrične
čvrstoće brojila ponavlja, brojilo mora izdržati ispitni sinusni napon koji
iznosi 80 % od propisanoga ispitnog napona u članku 26. ovoga pravilnika.

Članak 30.

Ispitivanje izolacije provodi se udarnim naponom
oblika 1,2/50 μs, tjemene vrijednosti 7 kV s
deset impulsa jednog polariteta i deset impulsa obrnutog polariteta.

Članak 31.

Pri ispitivanju uz referencijske
uvjete i pri bilo kojem opterećenju do najveće snage te ispitivanju pri
promjenama utjecajnih veličina propisanih ovim pravilnikom, brojilo ne smije
šumiti.

Članak 32.

Pri normalnim uvjetima rada brojila njegovi namoti i izolacija ne smiju se zagrijati do temperature
koja bi mogla utjecati na ispravan rad brojila.

Pri ispitivanju utjecaja zagrijavanja pri
najvišoj struji Imax i 1,15 referencijskog napona Un, brojilo ne smije
doseći temperaturu koja bi mogla nepovoljno utjecati na rad brojila. Porast
temperature promatranih dijelova brojila pri temperaturi okoline brojila od 40
°C ne smije prelaziti vrijednosti dane u tablici 9:

*Tablica 9.*

|  |  |
| --- | --- |
| Dio brojila | Porast temperature (K) |
| Namoti | 60 |
| Vanjske površine kućišta | 25 |

Odredbe stavka 2. ovog članka odnose se i na
pomoćne krugove brojila koji su povremeno priključeni za vrijeme duže od
vremena koje odgovara njihovoj vremenskoj toplinskoj stalnici.

Za vrijeme ispitivanja, koje traje dva sata,
brojilo ne smije biti izloženo utjecaju strujanja zraka niti izravnome sunčevom
zračenju.

Nakon ispitivanja, brojilo ne smije imati
nikakva oštećenja i mora zadovoljavati zahtjeve dielektričnog
ispitivanja dane u članku 26. ovog pravilnika.

Porast temperature namota mjeri se metodom
mjerenja promjene otpora pojedinih krugova, pri čemu se otpor mjeri između
priključnih stezaljki. Pri mjerenju otpora kruga, vodiči koji se upotrebljavaju
za priključenje brojila moraju biti dugi oko 1 m, a takvog presjeka da gustoća
struje ne bude veća od 4 A/mm2.

Članak 33.

Uvjeti uz koje se obavlja ispitivanje:

1) kućište brojila mora biti zatvoreno

2) kod trofaznih brojila, pri redoslijedu faza
koji je označen u shemi spoja, naponi i struje moraju biti uravnoteženi, a
odstupanja ne smiju prelaziti vrijednosti dane u tablici 10.

3) utjecajne veličine moraju imati referencijsku vrijednost s odstupanjima danim u tablici 11.

4) naponski krugovi brojila moraju biti
priključeni na referencijski napon, odnosno na napon
pri kojem se obavlja ispitivanje:

– najmanje 4 h prije početka ispitivanja brojila
razreda točnosti 0,5

– najmanje 2 h prije početka ispitivanja brojila
razreda točnosti 1

– najmanje 1 h prije početka ispitivanja brojila
razreda točnosti 2 i brojila jalove energije razreda točnosti 3.

5) ispitivanje brojila jalove energije obavlja
se pri induktivnom ili kapacitivnom opterećenju,
ovisno o namjeni brojila.

*Tablica 10.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Napon između faze i nule ili između bilo koje dvije faze ne smije odstupati od odgovarajućega srednjeg napona više od | ± 0,5 % | ± 1 % | ± 1 % | ± 1 % |
| Struja ne smije odstupati od odgovarajuće srednje struje više od | ± 1 % | ± 2 % | ± 2 % | ± 2 % |
| Fazni kut struje prema odgovarajućem naponu između faze i nule ne smije pri bilo kojem faktoru snage odstupati više od | 2° | 2° | 2° | 2° |

*Tablica 11.*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utjecajne veličine | Referencijska vrijednost | Dopušteno odstupanje | | | |
| Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Temperatura okoline ako nije označena\* | Referencijska temperatura ili 23 °C ako nije označena\* | ± 1 °C | ± 2 °C | ± 2 °C | ± 2 °C |
| Radni položaj | Vertikalni radni položaj\*\* | ± 0,5° | ± 0,5° | ± 0,5° | ± 0,5° |
| Napon | Referencijski napon | ± 0,5 % | ± 1,0 % | ± 1,0 % | ± 1,0 % |
| Frekvencija | Referencijska frekvencija | ± 0,2 % | ± 0,3 % | ± 0,5 % | ± 0,5 % |
| Oblik vala | Sinusni napon i sinusna struja | Faktor izobličenja manji od: | | | 5 % |
| 2 % | 2 % | 3 % |  |
| Magnetna indukcija stranog podrijetla pri referencijskoj frekvenciji | 0 (nula) | Vrijednost indukcije koja ne uzrokuje varijaciju relativne pogreške veću od:\*\*\* | | | |
| ± 0,1 % | ± 0,2 % | ± 0,3 % | ± 0,3 % |

OPASKE:

\* Ako je ispitivanje obavljeno na temperaturi
koja se razlikuje od referencijske temperature,
rezultat se ispravlja primjenom određenoga temperaturnog koeficijenta brojila.

\*\* Konstrukcija brojila treba biti takva da
osigurava vertikalni položaj (u dvije međusobno okomite ravnine »naprijed –
nazad« i »lijevo – desno«) kad je:

– osnovna ploča brojila postavljena na
vertikalnu podlogu

– referencijski rub
(npr. donji rub priključnice), ili referencijska crta
obilježena na brojilu, vodoravna.

\*\*\* Ispitivanje se obavlja:

– kod jednofaznog brojila odredi se pogreška pri
normalnom priključku, a zatim pri obrnutom priključku strujnoga i naponskog
kruga. Polovica razlike između tih dviju pogrešaka jest varijacija relativne
pogreške. Ako je kut magnetne indukcije stranog podrijetla nepoznat,
ispitivanje se obavlja pri 0,1 Io, cos
φ = 1 i 0,2 Io, cos φ = 0,5

– kod trofaznog brojila obavljaju se tri
mjerenja pri opterećenju 0,1 Io, cos
φ = 1, a nakon svakog mjerenja priključci strujnih i naponskih krugova
promijene se za 120°, bez promjene redoslijeda faza. Vrijednost varijacije re­lativne pogreške je najveća razlika između svake od
pogrešaka određene na navedeni način i njihove srednje vrijednosti.

Članak 34.

Kod ispitivanja praznog hoda (stanje bez
opterećenja), rotor brojila mora stajati, tako da u otvoru pločice brojčanika
bude vidljiv znak na kolutu rotora.

Kod ispitivanja praznog hoda, rotor brojila mora
stajati kod napona između 80 % i 110 % referencijskog
napona Un.

Kod brojila koja imaju brojčanik s kolutima, u
radu (zahvatu) mora biti samo kolut najniže mjesne vrijednosti brojača, tj. kolut koji se naj­brže
okreće.

Pri ispitivanju praznog hoda brojilo može biti
izloženo lakom potresu.

Članak 35.

Rotor
brojila mora krenuti bez potresa (polazak) i neprekidno se okretati pri struji
čije su vrijednosti dane u tablici 12.

*Tablica 12.*

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vrijednost struje | | | | | |
| Faktor snage cos φ | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Faktor snage sin φ (ind. ili kap.) | Brojila jalove energije, razreda  točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Brojila za izravni priključak | 1 | – | 0,004 *I*o | 0,005 Io | 1 | 0,01 Io |
| Brojila za priključak preko strujnih transformatora | 1 | 0,002 *I*n | 0,002 In | 0,003 *I*n | 1 | 0,01 In |

Pri ispitivanju polaska rotor brojila treba načiniti
najmanje jedan pun okret. Kod brojila koja imaju brojčanik s kolutima, pri
takvu ispitivanju mogu biti najviše dva koluta u radu (zahvatu).

Članak 36.

Pri ispitivanju brojila u referencijskim
uvjetima danim u članku 33. ovog pravilnika, postotni iznos pogrešaka ne smije
premašiti vrijednosti dane u tablicama 13 i 14.

Granice dopuštenih pogrešaka jednofaznih i
trofaznih brojila pri uravnoteženom opterećenju dane su u tablici 13.

*Tablica 13.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje (A) | | Granice dopuštenih pogrešaka (%) | | | | | |
| Brojila za izravni priključak | Brojila za priključak preko mjernih transformatora | Faktor snage cos φ | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Faktor snage sin φ (ind. ili kap.) | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| 0,05 *I*o ≤ I ≤ 0,1 *I*o | 0,02 *I*n ≤ I < 0,05 *I*n | 1 | ± 1,0 | ± 1,5 | ± 2,5 |  |  |
| 0,1 *I*o | 0,1 *I*n |  |  |  |  | 1 | ± 4,0 |
| 0,1 *I*o ≤ I ≤ *I*max | 0,05 *I*n ≤ I ≤ *I*max | 1 | ± 0,5 | ± 1,0 | ± 2,0 |  |  |
| 0,2 *I*o ≤ I ≤ *I*max | 0,2 *I*n ≤ I ≤ *I*max |  |  |  |  | 1 | ± 3,0 |
| 0,5 *I*o ≤ I ≤ *I*max | 0,5 *I*n ≤ I ≤ *I*max |  |  |  |  | 0,5 | ± 3,0 |
| 0,1 *I*o ≤ I ≤ 0,2 *I*o | 0,05 *I*n ≤ I ≤ 0,1 In | 0,5 ind. | ± 1,3 | ± 1,5 | ± 2,5 |  |  |
| 0,8 kap. | ± 1,3 | ± 1,5 | - |  |  |

Granice
dopuštenih pogrešaka trofaznih brojila opterećenih jednofazno, pri
uravnoteženom trofaznom naponu dane su u tablici 14.

*Tablica
14.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje (A) | | Granice dopuštenih pogrešaka (%) | | | | | |
| Brojila za izravni priključak | Brojila za priključak preko mjernih trans­formatora | Faktor snage cos φ | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Faktor snage  sin φ (ind. ili kap.) | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| 0,2 *I*o ≤ I ≤ *I*o | 0,1 *I*n ≤ I ≤ *I*n | 1 | ± 1,5 | ± 2,0 | ± 3,0 |  |  |
| 0,2 *I*o ≤ I ≤ *I*o | 0,2 *I*n ≤ I ≤ *I*n |  |  |  |  | 1 | *±* 4,0 |
| 0,5 *I*o | 0,2 *I*n | 0,5 ind. | ± 1,5 | ± 2,0 | – |  |  |
| *I*o | *I*n | 0,5 ind. | ± 1,5 | ± 2,0 | ± 3,0 |  |  |
| *I*o | *I*n |  |  |  |  | 0,5 | *±* 4,0 |

Pri provjeri granica dopuštenih pogrešaka iz
tablice 14. ovog članka, ispitivanje se obavlja postupno za svaki sustav za
pokretanje.

Razlika između postotne pogreške trofaznog brojila
opterećenog jednofazno osnovnom strujom pri faktoru snage jednakome jedan, i
postupne pogreške pri uravnoteženom opterećenju, ne smije iznositi više od ovih
vrijednosti:

1) 1 % za brojila razreda točnosti 0,5 %

2) 1,5 % za brojila razreda točnosti 1

3) 2,5 % za brojila razreda točnosti 2 i za
brojila reaktivne energije razreda točnosti 3.

Članak 37.

Pri
ispitivanju stalnice brojila provjerava se ispravnost
odnosa između broja okretaja rotora i pokazivanja brojača.

Članak 38.

Zbog nesigurnosti mjerenja i drugih parametara
koji utječu na točnost mjerenja pri ispitivanju tipa brojila, neki rezultati
ispitivanja mogu biti izvan granica postotne pogreške danih u tablicama 13. i
14., članka 36. ovog pravilnika.

Ako se apscisna os pomakne
paralelno samoj sebi za vrijednost danu u tablici 15. iz ovog članka, a svi
rezultati ispitivanja pri tome ostanu u granicama pogrešaka danim u tablicama
13. i 14. članka 36. ovog pravilnika, brojilo je ispravno.

*Tablica 15.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Dopušteno pomicanje apscisne osi u % | 0,3 | 0,5 | 1,0 | 1,0 |

Članak 39.

Pri određivanju promjene pogreške uzrokovane promjenom
jedne od utjecajnih veličina, vrijednosti svih ostalih utjecajnih veličina
trebaju zadovoljavati uvjete propisane u članku 33. ovoga pravilnika.

Utjecajne veličine koje se uzimaju u obzir za
određivanje referencijskih uvjeta uz koje se obavlja
ispitivanje i za određivanje promjene postotne pogreške uzrokovanih njihovom
promjenom su:

1) temperatura okoline

2) radni položaj

3) napon

4) frekvencija

5) oblik valova

6) magnetna indukcija stranog podrijetla.

Dodatna postotna pogreška uzrokovana promjenom
temperature okoline određuje se ispitivanjem u zatvorenome prostoru u kojem
nema propuha. Prije ispitivanja brojilo mora biti izloženo temperaturi okoline
oko tri sata tako da se temperatura u unutrašnjosti kućišta brojila ustali.

Srednji temperaturni koeficijent za određenu
temperaturu određuje se u temperaturnom rasponu od 20 K, i to 10 K iznad i 10 K
ispod te temperature. U svakom slučaju, temperatura okoline ne smije biti niža
od 0 °C ni viša od 40 °C.

Srednji temperaturni koeficijent treba u svakom
slučaju biti određen barem za referencijsku
temperaturu brojila, i on pri promjeni temperature okoline za ± 10 K ne smije
premašiti vrijednosti dane u tablici 16.

*Tablica 16.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje (A) | | Srednji temperaturni koeficijent (%/K) | | | | | |
| Brojila za  izravni  priključak | Brojila za priključak preko mjernih  transformatora | Faktor snage cos φ | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Faktor snage sin φ (ind. ili kap.) | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| 0,1 *I*o ≤ I ≤ *I*max | 0,05 *I*n ≤ I ≤ *I*max | 1 | 0,03 | 0,05 | 0,10 | 1 | 0,15 |
| 0,2 *I*o ≤ I ≤ *I*max | 0,1 *I*n ≤ I ≤ *I*max | 0,5 ind. | 0,05 | 0,07 | 0,15 | 0,5 | 0,25 |

Varijacije
uzrokovane promjenom ostalih utjecajnih veličina dane su u tablici 17.

*Tablica 17.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promjene utjecajne veličine prema referencijskim uvjetima | Vrijednost struje (A) | | Dodatna postotna pogreška | | | | | |
| Brojila za izravni priključak | Brojila za priključak preko mjernih transformatora | Faktor snage cos φ | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Faktor snage sin φ (ind. ili kap.) | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Kosi položaj 3° | 0,05 *I*o | 0,02 *I*n | 1 | 1,5 | 2,0 | 3,0 | 1 | 3,0 |
| *I*o  i *I*max | *I*n i *I*max | 1 | 0,3 | 0,4 | 0,5 | 1 | 1,0 |
| Napon ± 10 % | 0,1 *I*o | 0,1 *I*n | 1 | 0,8 | 1,0 | 1,5 | 1 | 2,0 |
| 0,5 *I*max | 0,5 *I*max | 1 | 0,5 | 0,7 | 1,0 |  |  |
| 0,5 *I*max | 0,5 *I*max | 0,5 ind | 0,7 | 1,0 | 1,5 |  |  |
| *I*o  ≤ I ≤ *I*max | In ≤ I ≤ *I*max |  |  |  |  | 1 | 1,5 |
| Frekvencija ± 5 % | 0,1 *I*o | 0,1 *I*n | 1 | 0,7 | 1,0 | 1,5 | 1 | 2,5 |
| 0,5 *I*max | 0,5 *I*max | 1 | 0,6 | 0,8 | 1,3 |  |  |
| 0,5 *I*max | 0,5 *I*max | 0,5 ind | 0,8 | 1,0 | 1,5 |  |  |
| *I*o | *I*n |  |  |  |  | 1 | 2,5 |
| *I*o | *I*n |  |  |  |  | 0,5 | 2,5 |
| Promijenjeni redoslijed faza | 0,5 *I*o ≤ *I* ≤ *I*max | 0,5 *I*n ≤ I ≤ *I*max | 1 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |  |  |
| 0,5 *I*o | 0,5 *I*n | 1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |  |  |
| (jednofazno opterećenje) | | |
| Magnetska indukcija stranog podrijetla  0,5 mT1) | *I*o | *I*n | 1 | 1,5 | 2,0 | 3,0 | 1 | 3,0 |
| Oblik valova:  10 % trećeg harmonika u struji2) | *I*o | *I*n | 1 | 0,5 | 0,6 | 0,8 |  |  |
| Magnetsko polje pomoć­nih krugova3) | 0,05 *I*o | 0,02 *I*n | 1 | 0,3 | 0,5 | 1,0 |  |  |
| Mehaničko opterećenje jednotarifnog i višetarifnog brojčanika4) | 0,05 *I*o | 0,02 *I*n | 1 | 0,8 | 1,5 | 2,0 |  |  |

1) Magnetna indukcija stranog podrijetla od 0,5 mT proizvedena od struje iste frekvencije koja ima napon
priključen na brojilo, uz najpovoljnije uvjete faze i smjera, ne smiju
uzrokovati dodatnu postotnu pogrešku koja premašuje vrijednosti dane u tablici
iz ovog člana.

Brojilo je izloženo magnetnoj indukciji od 0,5 mT, ako se postavi u centar kružnog svitka srednjeg
promjera 1 m, kvadratnog presjeka male radijalne debljine u odnosu prema
promjeru i koji ima 400 amperzavoja.

Ispitivanje se obavlja za sljedeća tri smjera
magnetne indukcije stranog podrijetla prema položaju brojila:

– vektor indukcije okomit na osnovnu ploču
brojila

– vektor indukcije vertikalan

– vektor indukcije vodoravan i paralelan s
osnovnom pločom brojila.

2) Faktor izobličenja napona treba biti manji od
1 %.

Dodatna postotna pogreška treba biti određena
pod najnepovoljnijim faz­nim
kutom trećeg harmonika u usporedbi s osnovnim valom struje.

3) Priključci pomoćnog kruga trebaju biti točno
označeni, ili imati sustav priključivanja koji onemogućuje pogrešku u
priključivanju.

Dodatna postotna pogreška ne smije premašiti
vrijednosti dane u tablici 17. iz ovog članka, ako se brojilo ispituje s
priključenim pomoćnim krugovima čije magnetno polje ima najveći utjecaj na
pokazivanje brojila.

4) Kompenzacija utjecaja mehaničkog opterećenja
brojčanika obavlja se pri ugađanju brojila.

Promjene postotnih pogrešaka uzrokovane
promjenom utjecajnih veličina iz stavka 2. ovog članka određuju se samo pri
ispitivanju tipa brojila.

Članak 40.

Utjecaj kratkotrajnih strujnih preopterećenja (kratki
spoj) ispituje se na ovaj način:

1) ispitni krug za ispitivanje kratkotrajnih
strujnih preopterećenja je bez induktiviteta;

2) brojilo djelatne energije za izravni
priključak mora izdržati ispitivanje strujom kratkog spoja, čija tjemena
vrijednost iznosi 50 Imax (ne više od 7000
A), koja održava vrijednost iznad 25 Imax
za vrijeme 1 ms.

3) brojilo za priključak preko strujnoga
transformatora mora podnijeti struju 20 Imax
u trajanju  od 0,5 s;

4) brojila jalove energije za izravni priključak
moraju izdržati, za vrijeme 0,5 sekundi, struju koja iznosi:

– 30 Imax,
ako osnovna struja nije veća od 10 A;

– 20 Imax,
ako je osnovna struja veća od 10 A.

5) brojilo se mora vratiti na početnu
temperaturu s naponskim krugovima napajanim jedan sat referencijskim
naponom, nakon što je prije toga bilo izloženo ispitivanju propisanom u točki
2),  točki 3) ili točki 4) ovoga članka;

Promjene pogreške nakon ovog ispitivanja, pri
osnovnoj odnosno nazivnoj struji i faktoru snage jednakom 1, ne smiju prelaziti
vrijednosti navedene u tablici 18.:

*Tablica 18.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrsta brojila | Vrijednost struje | Dodatna postotna pogreška | | | | | |
| Faktor snage cos φ | Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Faktor snage sin φ (ind. ili kap.) | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| Brojila za izravni priključak | *I*o | 1 | – | 1,5 | 1,5 | 1 | 1,5 |
| Brojila za priključak preko mjernih transformatora | *I*o | 1 | 0,3 | 0,5 | 1,0 | 1 | 1,5 |

Članak 41.

Utjecaj vlastitoga grijanja ispituje se na ovaj
način:

1) pri otvorenim strujnim krugovima naponski
krugovi moraju biti priključeni na referencijski
napon najmanje:

– 4 h za brojila razreda točnosti 0,5

– 2 h za brojila razreda točnosti 1

– 1 h za brojila razreda točnosti 2 i za brojila
reaktivne energije razreda točnosti 3.

2) brojilo se optereti najvećom strujom pri
faktoru snage jednakom jedan, a pogreška brojila se određuje neposredno nakon
opterećenja;

3) ispitivanje se provoditi najmanje 1 sat u
dovoljno kratkim vremenskim razmacima, a svakako dok promjena pogreške tijekom
20 min nije manja od 0,2 %;

4) isto se ispitivanje provodi uz faktor snage
0,5 induktivno.

Promjena postotne pogreške prouzročena vlastitim
zagrijavanjem ne smije premašiti vrijednosti dane u tablici 19.

*Tablica 19.*

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost struje | Faktor snage cos φ | Dopuštena promjena postotne pogreške | | | | |
| Brojila djelatne energije, razreda točnosti | | | Faktor snage sin φ (ind. ili kap.) | Brojila jalove energije, razreda točnosti |
| 0,5 | 1 | 2 | 3 |
| *I*max. | 1 | 0,5 | 0,7 | 1,0 | 1 | 1,0 |
| 0,5 ind. | 0,7 | 1,0 | 1,5 | 0,5 | 1,5 |

III. NATPISI I OZNAKE

Članak 42.

Brojilo
mora imati na vidljivome mjestu natpisnu pločicu na kojoj su ispisani podaci,
oznake i simboli.

Natpisi
i oznake moraju biti ispisani na hrvatskome jeziku, trajno i lako čitljivi u
normalnim uvjetima rada brojila.

Članak 43.

Na natpisnoj pločici moraju biti navedeni
sljedeći podaci:

1) ime i naziv ili znak proizvođača i mjesto
proizvodnje;

2) tvornička oznaka tipa brojila;

3) vrsta brojila (npr.
»Jednofazno brojilo«, »Trofazno brojilo«, »Trofazno brojilo jalove energije«,
»Trofazno transformatorsko brojilo« itd.);

Specijalna namjena brojila ne mora biti
označena, ako se ona jasno vidi iz samog oblika brojila pri zatvorenom kućištu
brojila. To se odnosi i na brojila s višetarifnim
brojčanikom.

4) serijski broj i godina proizvodnje; ako je
serijski broj označen na pločici pričvršćenoj na poklopac brojila, isti broj
mora biti označen na nosaču mjernog sustava ili na osnovnoj ploči brojila.

5) referencijski napon
u »V« ili »kV« (npr. 3 x 230/400 V);

6) podaci o osnovnoj struji, a za brojila s
proširenim strujnim mjernim opsegom i podaci o najvećoj struji u »A« (npr. 10 A, 10 – 30A), s tim da se najveća struja brojila,
koja iznosi 1,2 puta vrijednost osnovne struje, ne označava;

Kod transformatorskih brojila mora se ispred
vrijednosti struje brojila označiti nazivna vrijednost struje strujnoga mjernog
transformatora,

7) referencijska
frekvencija u »Hz« (npr. 50 Hz);

8) stalnica brojila u
o./kWh, odnosno o./kvarh (npr. 600 o./kWh, 1000 o./kvarh);

9) razred točnosti (npr.
2 ili razred 2);

10) službena oznaka mjerila;

11) mjerna jedinica (npr.
»kWh« ili »MWh« za brojila djelatne energije ili »kvarh« ili »Mvarh« za brojila
jalove energije), koja se mora nalaziti na pločici brojčanika ili među osnovnim
podacima brojila;

Ako brojilo ima brojčanik s kružnim ljestvicama,
mjesna vrijednost kružne ljestvice mora biti označena brojevima: 0,01, 0,1, 1,
10, 100, 1 000 itd.;

12) znak »kvadrat u kvadratu« za brojila s
izolacijskim kućištem razreda zaštite II;

13) shema spajanja ili broj sheme spajanja;

14) natpis »suprotno registriranje spriječeno«
ili odgovarajući simbol za brojila s napravom za sprječavanje suprotnog registriranja;

15) označene sve stezaljke na priključnici prema
standardnoj shemi spoja;

16) natpis »transformatorsko brojilo«, odnosno
odgovarajući simbol za brojilo za priključak preko mjernih transformatora. Taj
natpis može biti ispisan na posebnoj natpisnoj pločici ili kombiniran s ostalim
glavnim podacima o brojilu, npr. »trofazno
transformatorsko brojilo«.

Transformatorsko brojilo mora imati posebnu
natpisnu pločicu, na kojoj će se moći naknadno upisati podaci o mjernim
transformatorima i o stalnici transformacije kojom
treba množiti pokazivanje brojača da bi se dobila energija na primarnoj strani
mjernih transformatora;

17) natpis »Za rad pri 40 °C« ili »40 °C « za
brojila namijenjena za rad pri višoj temperaturi od 23 °C.

Eventualno povećanje kapaciteta brojača s
kolutima mora biti označeno na pločici brojčanika (npr.
x 100, x 1 000).

Primjeri označivanja referencijskog
napona dani su u tablici 20.

*Tablica 20.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrsta mreže | Vrsta brojila | Primjeri označivanja napona | | |
| Brojila za izravni priključak | Brojila za priključak preko mjernih transformatora | |
| s primarnim brojačem | sa sekundarnim brojačem |
| Jednofazna s dva vodiča | Jednofazno | 230 V | 10000/100 V | 100 V |
| Trofazna s tri vodiča | Trofazno s dva sustava za pokretanje | 3 x 400 V | 3 x 10000/100 V | 3 x 100 V |
| Trofazna s četiri vodiča | Trofazno s tri sustava za pokretanje | 3 x 230/400 V | 3 x 10000/√3/100/√3 V  3 x 10/√3/0,1/√3 kV | 3 x 100/√3 V |

Primjeri
označivanja struje dani su u tablici 21.

*Tablica 21.*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Primjeri označivanja struja | | | | | |
| Brojila za izravni priključak | | Brojila za priključak preko mjernih transformatora | | | |
| Osnovna struja *I*o | Osnovna Io -najveća struja *I*max. | s primarnim brojčanikom | | sa sekundarnim (poluprimarnim) brojčanikom | |
| 10 A | 10 – 40 A | 100/5 A | 100/5(3-6) A  100-200/1-2(0,4-2) A | 5 A  1 A | 5(3-6) A  1-2(1-2) A |
| 20 A | 20 – 60 A | 500/5 A  200/1 A | 500/5(1,5-6) A  200-400/1-2(1-2) A | 5 A | 1-2(0,4-2) A  5(2,5-10) A |
| 10 A | 10 – 60 A | 200/1 A | 500/1(0,4-1,2) A  100-500/1-5(1-6) A | 1 A | 1(0,3-1,2) A  1-5(1-6) A |

Ako su brojila izrađena tako da pri popravku,
ugađanju i ispitivanju treba primijeniti neki neuobičajeni način rukovanja,
moraju imati natpis ili simbol koji upozorava na to, npr.
»ležajeve ne podmazivati«, »brojčanik ne čistiti benzinom«.

Na namotu naponskog
kruga moraju biti naznačeni podaci o namotu; broj zavoja
i promjer žice.

Brojila čija se dodatna naprava ne priključuje
na referencijski na­pon
brojila, a iz sheme veze brojila ne može se vidjeti veličina napona na koji se
ona priključuje, moraju imati natpis koji upozorava na to. Umjesto natpisa
dopuštena je upotreba odgovarajućih simbola.

Podaci o vlasniku brojila mogu biti posebno
označeni na brojilu.

Članak 44.

Shema spoja određuje način spajanja vanjskih
vodiča s električnim krugovima brojila, a prema potrebi, i unutarnji spoj
brojila s dodatnim i tarifnim napravama.

Iz sheme spoja brojila koje se rabi u mjernoj
grupi s drugim napravama (npr. s mjernim
transformatorima ili ukupnim satovima) mora se jasno vidjeti način spajanja
brojila s tim napravama.

Svako brojilo mora biti opskrbljeno shemom
spoja. Shema spoja mora biti naznačena na natpisnoj pločici brojila, odnosno
jednom dijelu pločice brojčanika ili na unutarnjoj strani poklopca
priključnice.

Sheme spoja moraju biti nacrtane tako da pri
normalnim uvjetima rada brojila ostanu trajno vidljive. Sheme spoja moraju se
crtati simbolima i oznakama koji su predviđeni odgovarajućim hrvatskim normama.

Oznake na priključnici brojila moraju odgovarati
oznakama u shemi spoja.

Priključak brojila mora odgovarati standardnim
shemama spoja koje su predviđene odgovarajućim hrvatskim normama.

IV. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 45.

Ovaj
pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
011-02/05-07/18

Urbroj: 558-03/10-05-1

Zagreb,
23. ožujka 2005.

Ravnatelj

Državnog zavoda za mjeriteljstvo

**dr****. sc. Marijan Andrašec, dipl. ing**., v. r.

Pravilnik, NN 47/2005-918
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)