### NN 7/2022 (17.1.2022.), Tehnički propis o izmjenama i dopunama Tehničkog propisa za građevinske konstrukcije

Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine

72

Na temelju članka 17. stavka 2. Zakona o gradnji (»Narodne novine«, broj 153/13, 20/17, 39/19 i 125/19) ministar prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine donosi

TEHNIČKI PROPIS

O IZMJENAMA I DOPUNAMA TEHNIČKOG PROPISA ZA GRAĐEVINSKE KONSTRUKCIJE

Članak 1.

U Tehničkom propisu za građevinske konstrukcije (»Narodne novine«, broj 17/17 i 75/20) u članku 24. stavku 5. iza riječi: »i sl.« briše se slovo: »i«.

U podstavku 6. iza riječi: »Propisu« briše se točka i dodaje se slovo: »i«.

Iza podstavka 6. dodaje se podstavak 7. koji glasi:

» – rekonstrukciju stambenih, višestambenih i poslovnih građevina te obiteljskih kuća, za koje je projekt izrađen prije 8. listopada 1964. godine, u kojem slučaju rekonstrukcijom treba kod provjere proračunske potresne otpornosti za granično stanje znatnog oštećenja postići indeks znatnog oštećenja konstrukcije (IZO) najmanje 0,75. Granično stanje znatnog oštećenja definirano je u HRN EN 1998-3. U ovom slučaju obvezna je osim provjere graničnog stanja znatnog oštećenja i provjera graničnog stanja ograničenog oštećenja prema HRN EN 1998-3 za potresno djelovanje određeno za potres s poredbenom vjerojatnosti premašaja od 10% u 10 godina (poredbeno povratno razdoblje 95 godina) i faktor važnosti za zgrade prema HRN EN 1998-1.«.

Članak 2.

U članku 24.a iza stavka 4. dodaju se stavci 5., 6. i 7. koji glase:

»(5) Indeks znatnog oštećenja konstrukcije (IZO) u smislu članka 24. stavka 5. podstavka 7. i tablice III.1 Priloga III. ovoga Propisa je omjer proračunske potresne otpornosti i zahtjeva za konstrukciju za granično stanje znatnog štećenja. Kod određivanja otpornosti i zahtjeva potrebno je uključiti faktor važnosti konstrukcije prema HRN EN 1998-1.

(6) Proračunska potresna otpornost je vrijednost potresnog djelovanja iskazanog kao vršno ubrzanje tla tipa A za koje konstrukcija doseže granično stanje znatnog oštećenja.

(7) Zahtjev za konstrukciju za granično stanje znatnog oštećenja je poredbeno potresno djelovanje koje se iskazuje kao poredbeno vršno ubrzanje tla tipa A za poredbeno povratno razdoblje 475 godina (vjerojatnost premašaja 10% u 50 godina).«.

Članak 3.

U Tehničkom propisu za građevinske konstrukcije (»Narodne novine«, broj 17/17 i 75/20) PRILOG III. zamjenjuje se novim PRILOGOM III. danim u prilogu ovoga Propisa koji čini njegov sastavni dio.

Članak 4.

Ovaj Propis stupa na snagu prvoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 360-01/21-04/1

Urbroj: 531-01-22-50

Zagreb, 14. siječnja 2022.

Ministar
 Darko Horvat, v. r.

PRILOG III.

RAZINE OBNOVE POTRESOM OŠTEĆENIH KONSTRUKCIJA ZGRADA U ODNOSU NA MEHANIČKU OTPORNOST I STABILNOST

III.1. Područje Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razine obnove | Zahtjev | Dokumentacija | Zahvati i radovi | Kategorije zgrada |
| Razina 1: popravak nekonstr-ukcijskih elemenata | Nekonstrukcijske elemente dovesti do razine lokalne nosivosti i stabilnosti, popravkom ili zamjenom oštećenog nekonstrukcijskog elementa.  Ponovno izvedeni oštećeni nekonstrukcijski elementi trebaju imati lokalnu nosivost i stabilnost u odnosu na potresna djelovanja.  Potresna otpornost zgrade u cjelini se ne razmatra. | Radovi se izvode bez građevinskog projekta – projekta građevinske konstrukcije.  Za provedbu popravka nekonstrukcijskih elemenata zgrade potrebna je izrada elaborata popravka nekonstrukcijskih elemenata. Elaborat sadrži grafičke priloge, potrebne proračune, skice detalja tehničkih rješenja, fotografije, tehničke i druge opise. | Popravak nekonstrukcijskih elemenata uključuje izvođenje građevinskih i građevinsko-obrtničkih radova (ako je primjenjivo):  – popravak ili uklanjanje i ponovna izvedba oštećenih dimnjaka, krovnih vijenaca i parapeta, balkonskih ogradnih zidova  – popravak ili uklanjanje i ponovna izvedba dijelova zabatnih zidova na tavanu/u potkrovlju  – djelomično ili potpuno prezidavanje nenosivih (pregradnih) zidova materijalom iste ili manje mase  – popravak krovišta (lokalna zamjena rogova, letvi, kosnika)  – zamjena dijelova pokrova (crijepa, sljemenjaka)  – popravak pukotina u nekonstrukcijskim elementima  – popravak ili zamjena dijelova krovne limarije, krovnih prodora, popravak krovne izolacije i sl.  – ostale slične mjere. | – sve zgrade |
| Razina 2: popravak konstrukcije | Popravak građevinske konstrukcije radi postizanja proračunske potresne otpornosti koju je konstrukcija imala prije potresa ili veće uz lokalna pojačanja kritičnih nosivih elemenata i iznimno dodavanje novih nosivih vertikalnih elemenata kad se radi o konstrukciji s bitno različitom potresnom otpornosti jednog smjera u odnosu na drugi. | Izrađuje se građevinski projekt – projekt popravka građevinske konstrukcije.  Za provedbu popravka zgrade potrebna je izrada:  – elaborata ocjene postojećeg stanja građevinske konstrukcije koji uz ostalo sadrži ocjenu oštećenja zgrade prema EMS-98 iz tablice III.2. ovoga Propisa  – građevinskog projekta  – projekta popravka građevinske konstrukcije  – kontrole projekta sukladno posebnom propisu kojim se propisuje kontrola projekata  – projekta ostalih struka (po potrebi). | Popravak građevinske konstrukcije uključuje provedbe slijedećih građevinskih zahvata:  – popravak pukotina u nosivim zidovima  – obuhvatniji popravak krovišta  – popravak stubišta  – popravak i povezivanje zidova  – popravak međukatnih konstrukcija (greda, ležajeva, spojeva i sl.) i sidrenje u zidove  – mjere stabilizacije nepridržanih zidova  Provedba navedenih zahvata uključuje izvođenje sljedećih građevinskih radova:  – lokalno povezivanje nosivih zidova  – izvedba armirane žbuke na pojedinim zidovima  – ugradnja sidara za mjestimično povezivanje međukatnih konstrukcija i nosivih zidova te pregradnih s nosivim zidovima  – pojačanje međukatnih grednika i daščane oplate s ciljem postizanja djelomično krute dijafragme te prihvaćanje iste za obodne zidove  – lokalno unošenje prednapona  – lokalno ojačanje zidova FRP-om, mrežama od staklenih vlakana i sl.  – lokalno prezidavanje nosivih zidova, djelomično ili potpuno prezidavanje nenosivih (pregradnih) zidova materijalom iste ili manje specifične težine  – izvedba horizontalnih AB serklaža na krovnim parapetima, konzolnim zidovima i zabatnim zidovima  – lokalno dodavanje novih nosivih elemenata ako se utvrdi značajan nedostatak zidova u jednom smjeru  – za zgrade za koje je dopuštena iznimka, ostali radovi kojima se doprinosi povećanju potresne otpornosti građevinske konstrukcije, ali se bitno ne povećava krutost i masa izvorne konstrukcije | Obične zgrade koje ne pripadaju drugim kategorijama  (razred važnosti II prema HRN EN 1998-1) osim obiteljskih kuća i gospodarskih zgrada razreda važnosti II prema HRN EN 1998-1.  Zgrade višestambene, stambeno-poslovne i poslovne namjene, proizvodne građevine  (razred važnosti II prema HRN EN 1998-1) koje su umjereno oštećene i znatno do teško oštećene  (stupanj oštećenja 2 i 3 prema EMS-98 iz tablice III.2. ovoga Propisa)  poljoprivredne i gospodarske zgrade (razred važnosti I prema HRN EN 1998-1). |
|  |  |  | – ostale mjere sličnog opsega prema preporuci projektanta.  Radovi popravaka građevinske konstrukcije Razine 2, ako je prihvatljivo, obuhvaćaju i radove Razine 1.  Radove popravka građevinske konstrukcije Razine 2 treba izvoditi tako da se omogući jednostavno pojačanje građevinske konstrukcije na Razini 3. |  |
| Razina 3: pojačanje konstrukcije | Poboljšanje sa ciljem dovođenja građevinske konstrukcije u stanje poboljšane proračunske potresne otpornosti. | Izrađuje se građevinski projekt – projekt pojačanja građevinske konstrukcije.  Za provedbu popravka zgrade potrebna je izrada:  – elaborata ocjene postojećeg stanja građevinske konstrukcije koji uz ostalo sadrži ocjenu oštećenja zgrade prema EMS-98 iz tablice III.2. ovoga Propisa  – građevinskog projekta – projekta pojačanja građevinske konstrukcije  – kontrole projekta sukladno posebnom propisu kojim se propisuje kontrola projekata  – projekta ostalih struka (po potrebi). | Pojačanje potresom oštećene građevinske konstrukcije uključuje provedbe slijedećih građevinskih zahvata:  – pojačanja nosivih zidova (injektiranje, fugiranje, prezidavanje, FRP, mreže od staklenih vlakana usidrenih GFRP sidrima, torkretiranje)  – pojačanje ili izvedba novih međukatnih konstrukcija i krovišta sa propisanim sidrenjem u zidove  – popravak i/ili izvedba novih stubišnih krakova i podesta  – izvedba novih (dodatnih) ukrutnih nosivih zidova (na mjestu pregradnih ili na novim pozicijama)  – pojačanje temelja  – izvedba novih vertikalnih i horizontalnih serklaža (treba izbjegavati potpuno usijecanje u nosivu strukturu zida)  – ostali zahvati kojima se pojačava potresom oštećena građevinska konstrukcija  Provedba navedenih zahvata uključuje izvođenje građevinskih radova (ako je primjenjivo):  – iz Razine 1 i/ili 2, u mjeri i obuhvatu primjerenom pojačanju potresom oštećene građevinske konstrukcije  – ostalih radova potrebnih za provedbu građevinskih zahvata predviđenih Razinom 3.  Radovi Razine 3 pretpostavljaju da se mogu nastaviti na radove Razne 2, iako se građevinska konstrukcija zgrade može odmah pojačati na Razinu 3 navedenim zahvatima. | Zgrade čija je potresna otpornost važna s obzirom na posljedice vezane s rušenjem (razred važnosti zgrade III prema HRN EN 1998-1).  Primjerice:  – sportske građevine, kina, kazališta, muzeji, crkve, zgrade javne uprave koje nisu od vitalne važnosti za funkcioniranje nakon potresa, zdravstvene ustanove manje važnosti (poliklinike, domovi zdravlja, itd), ljekarne, škole, vrtići, fakulteti te građevine, postrojenja i oprema za opskrbu i telekomunikacije, ako nisu svrstane u razred važnosti IV.  Obiteljske kuće (razred važnosti zgrade II prema HRN EN 1998-1) bez obzira na stupanj oštećenje.  Gospodarske zgrade (razred važnosti II prema HRN EN 1998-1).  Zgrade višestambene, stambeno-poslovne i poslovne namjene te zgrade javne namjene koje su znatno do teško oštećene i vrlo teško oštećene (stupanj oštećenja 3 i 4 prema EMS-98 iz tablice III.2. ovoga Propisa). |
| Razina 4: cjelovita obnova konstrukcije | Poboljšanje sa ciljem dovođenja građevinske konstrukcije u stanje potpune proračunske potresne otpornosti u odnosu na propise. | Izrađuje se građevinski projekt – projekt cjelovite obnove građevinske konstrukcije.  Za provedbu popravka zgrade potrebna je izrada:  – elaborata ocjene postojećeg stanja građevinske konstrukcije koji uz ostalo sadrži ocjenu oštećenja zgrade prema EMS-98 iz tablice III.2. ovoga Propisa  – građevinskog projekta – projekta cjelovite obnove građevinske konstrukcije  – kontrole projekta sukladno posebnom propisu kojim se propisuje kontrola projekata  – projekta ostalih struka (po potrebi). | Cjelovita obnova građevinske konstrukcije uključuje provedbu građevinskih zahvata kojima se cjelovito obnavlja građevinska konstrukcija zgrade, a potrebni su da se postigne mehanička otpornost i stabilnost zgrade prema važećim normama za projektiranje potresne otpornosti konstrukcije niza HRN EN 1998.  Provedba navedenih zahvata uključuje izvođenje građevinskih radova (ako je primjenjivo):  – iz Razine 1, 2 i 3, u mjeri i obuhvatu primjerenom cjelovitoj obnovi potresom oštećene građevinske konstrukcije  – ostalih radova potrebnih za cjelovitu obnovu građevinske konstrukcije zgrade. | Zgrade čija je cjelovitost tijekom potresa od važnosti za širu zajednicu (zgrade razreda važnosti IV prema HRN EN 1998-1) neovisno o stupnju oštećenja.  Primjerice:  – zdravstvene ustanove veće važnosti (klinički bolnički centri i sl.), građevine interventnih službi (vatrogasne, hitne pomoći, javne i nacionalne sigurnosti, i sl.), zgrade javne uprave od vitalne važnosti za funkcioniranje nakon potresa, građevine od životne važnosti za opskrbu, telekomunikacije, energetske građevine, građevine za skladištenje zapaljivih tekućina, plinova i toksičnih materijala.  Sve zgrade razreda važnosti II i III koje su vrlo teško oštećene ili djelomično srušene (stupanj oštećenja 4 i 5 prema EMS-98 iz tablice III.2. ovoga Propisa) |
| Obnovom potresom oštećenih konstrukcija zgrade koja se provodi prema razinama propisanim ovim Propisom povećava se njihova potresna otpornost.  Stručnu odluku o potrebi popravka odnosno pojačanja potresom oštećene građevinske konstrukcije, ovisno o razredu važnosti zgrade, te stručnu odluku o uklanjanju oštećene zgrade i gradnji zamjenske, donosi projektant građevinske konstrukcije.  Sve potrebne građevinske zahvate za popravak, pojačanje odnosno cjelovitu obnovu građevinske konstrukcije zgrade određuje projektant građevinske konstrukcije.  Razina 2  Razinom obnove treba postići indeks znatnog oštećenja konstrukcije (IZO) najmanje 0,5.  Razina 3  Razinom obnove treba postići indeks znatnog oštećenja konstrukcije (IZO) najmanje 0,75. U ovoj razini obnove obvezna je osim provjere graničnog stanja znatnog oštećenja i provjera graničnog stanja ograničenog oštećenja prema HRN EN 1998-3 za potresno djelovanje određeno za potres s poredbenom vjerojatnosti premašaja od 10% u 10 godina (poredbeno povratno razdoblje 95 godina) i faktor važnosti za zgrade prema HRN EN 1998-1.  Razina 4  Razinom obnove treba postići indeks znatnog oštećenja konstrukcije (IZO) najmanje 1,0. U ovoj razini obnove obvezna je osim provjere graničnog stanja znatnog oštećenja i provjera graničnog stanja ograničenog oštećenja prema HRN EN 1998-3 za potresno djelovanje određeno za potres s poredbenom vjerojatnosti premašaja od 10% u 10 godina (poredbeno povratno razdoblje 95 godina) i faktor važnosti za zgrade prema HRN EN 1998-1.  Primjena članka 16. Zakona o gradnji  Odstupanje od temeljnog zahtjeva za građevinu propisanog razinama obnove u ovom Propisu, moguće je u slučaju ispunjavanja uvjeta za primjenu članka 16. stavka 1. Zakona o gradnji (»Narodne novine«, broj 153/13, 20/17, 39/19 i 125/19), samo za pojedinačno zaštićena kulturna dobra nacionalne važnosti i ukoliko je predviđeni način obnove konstrukcije zgrade prethodno jednoglasno odobrilo stručno povjerenstvo u sastavu: dva revidenta za mehaničku otpornost i stabilnost, dva predstavnika akademske zajednice iz područja potresno inženjerstvo, grana građevinarstvo i glavni državni konzervator, koje imenuje ministar prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine, u skladu s poslovnikom kojeg donosi ministar. | | | | |

III.2. Razredba oštećenja zgrade prema EMS-98

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Razredba oštećenja za zidane zgrade | | Razredba oštećenja za armiranobetonske zgrade | |
| ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7104.jpg) | Stupanj 1:  Zanemarivo do malo oštećenje  (nema konstrukcijskog oštećenja,  malo nekonstrukcijsko oštećenje).  Vlasaste pukotine u malom broju zidova.  Otpadanje samo malih komada žbuke.  Otpadanje labavih zidnih elemenata s gornjih dijelova zgrada u malom broju slučajeva. | ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7098.jpg) | Stupanj 1:  Zanemarivo do malo oštećenje  (nema konstrukcijskog oštećenja,  malo nekonstrukcijsko oštećenje).  Uske pukotine u žbuci na elementima okvira ili u podnožju zidova.  Uske pukotine u pregradnim i ispunskim zidovima. |
| ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7093.jpg) | Stupanj 2:  Umjereno oštećenje  (malo konstrukcijsko oštećenje,  umjereno nekonstrukcijsko oštećenje).  Pukotine u mnogim zidovima.  Otpadanje prilično velikih komada žbuke.  Djelomično rušenje dimnjaka. | ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7087.jpg) | Stupanj 2:  Umjereno oštećenje  (malo konstrukcijsko oštećenje,  umjereno nekonstrukcijsko oštećenje).  Pukotine u stupovima i gredama okvira i nosivim zidovima.  Pukotine u pregradnim i ispunskim zidovima; otpadanje krtih obloga i žbuke.  Otpadanje morta iz spojeva zidnih panela. |
| ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7081.jpg) | Stupanj 3:  Znatno do teško oštećenje  (umjereno konstrukcijsko oštećenje,  teško nekonstrukcijsko oštećenje).  Široke i brojne pukotine u većini zidova.  Otpadanje crijepa. Lomovi dimnjaka u ravnini krova; slom pojedinih nekonstrukcijskih elemenata (pregradnih zidova, zabata). | ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7073.jpg) | Stupanj 3:  Znatno do teško oštećenje  (umjereno konstrukcijsko oštećenje,  teško nekonstrukcijsko oštećenje).  Pukotine u stupovima i spojevima greda ‒ stup okvira u podnožju i u spojevima povezanih zidova.  Otpadanje zaštitnoga sloja betona, izvijanje šipki za armiranje.  Široke pukotine u pregradnim i ispunskim zidovima, slom pojedinih ispunskih panela. |
| ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7068.jpg) | Stupanj 4:  Vrlo teško oštećenje  (teško konstrukcijsko oštećenje,  vrlo teško nekonstrukcijsko oštećenje).  Ozbiljni slomovi zidova; djelomični konstrukcijski slom krovova i stropova. | ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7063.jpg) | Stupanj 4:  Vrlo teško oštećenje  (teško konstrukcijsko oštećenje,  vrlo teško nekonstrukcijsko oštećenje)  Široke pukotine u konstrukcijskim elementima s tlačnim slomom betona i slomom armature; slom prionjivosti šipki za armiranje greda; naginjanje stupova.  Rušenje nekoliko stupova ili pojedinog gornjeg kata. |
| ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7058.jpg) | Stupanj 5:  Razaranje  (vrlo teško konstrukcijsko oštećenje).  Potpuno ili gotovo potpuno rušenje | ![](/files/_web/sluzbeni-dio/2022/132258/images/7050.jpg) | Stupanj 5:  Razaranje  (vrlo teško konstrukcijsko oštećenje)  Rušenje prizemlja ili dijelova zgrada (npr.  krila). |