## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o stručnom nadzoru nad sjemenskim usjevima poljoprivrednog bilja

### NN 67/2001 (24.7.2001.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o stručnom nadzoru nad sjemenskim usjevima poljoprivrednog bilja

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

1109

Na temelju članka 7. stavka 2.,članka 11. stavka 4.i članka 12. stavka
4. Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog
bilja (»Narodne novine« broj 131/ 97) ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## PRAVILNIK

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O STRUČNOM NADZORU NAD SJEMENSKIM USJEVIMA POLJOPRIVREDNOG BILJA

Članak 1.

U Pravilniku o stručnom
nadzoru nad sjemenskim usjevima poljoprivrednog bilja (»Narodne novine« broj
26/ 99 i 68/ 99) u članku 2. stavku 2. briše se točka i dodaje se riječ:
“aprobator.“

Dodaje se stavak 3. koji
glasi:

“Zavod za sjemenarstvo i
rasadničarstvo (u daljnjem tekstu: Zavod) nadzire rad aprobatora i to:

 naknadnim pregledom do 10% površina usjeva samooplodnog bilja i do
20% površina usjeva stranooplodnog bilja i

 putem kontrolnog polja

Članak 2.

U članku 3. stavku 1. briše
se točka i dodaju se riječi:

“ i deklaracije na ambalaži,
te naknadnim nadzorom u kontrolnom polju.”

Stavak 2. mijenja se i glasi:

“Za upotrijebljeni sjemenski
materijal koji potječe iz uvoza, podrijetlo vrste, sorte, i kategorije utvrđuje
se na temelju deklaracije uz otpremnicu i deklaracije na ambalaži, te naknadnim
nadzorom u kontrolnom polju.”

U istom članku dodaje se
stavak 3. koji glasi:

“Proizvođač je dužan sačuvati
deklaraciju sa ambalaže i na traženje aprobatora dati ih na uvid”.

Članak 3..

U članku 4.dodaje se stavak
3. koji glasi:

“Proizvođač je dužan voditi
evidenciju o proizvodnim površinama na obrascu broj 11. koji je tiskan uz
pravilnik i njegov je sastavni dio. Na zahtjev aprobatora, proizvođač je dužan
pokazati evidenciju.”

Članak 4.**.**

U članku 7. broj 4.
zamjenjuje se brojem: “5”.

Članak 5.

U članku 9. stavku 2.
podstavak 1. mijenja se i glasi:

“Uvjerenje o priznavanju
sjemenskog usjeva za sjeme iz domaće proizvodnje.”

U stavku 2. na kraju
podstavka 2. briše se zarez i dodaju se riječi:

”za domaće sjeme i sjeme iz
uvoza.”

Članak 6.

U članku 11. stavku 1.
brojevi “2., 3., 4., 5.,”zamjenjuju se brojevima “3., 4., 5., 6., 7.,”

Stavak 2. mijenja se i glasi:

“Zapisnik se sastavlja u 4
primjerka, od kojih se prvi primjerak dostavlja Zavodu, drugi primjerak Zavodu
za zaštitu bilja, treći primjerak ostaje proizvođaču sjemena a četvrti
primjerak ostaje aprobatoru.”

Članak 7.

U članku 12. stavku 2. broj
“6” se zamjenjuje brojem”8”.

Članak 8.

U članku 13. stavku 2. broj
“7” se zamjenjuje brojem “9.”

Članak 9.

U članku 14. stavak 1.
mijenja se i glasi:

“Zavod odnosno oplemenjivač
sorte vodi evidenciju sjemenskih usjeva prema obrascu broj 2. koji je tiskan uz
ovaj pravilnik i njegov je sastavni dio.”

Članak 10.

U članku 16. podstavku 5.
riječi: “certificirano sjeme prve generacije (C1)” zamjenjuje se riječima:

“F1 prva generacija”.

U istom članku podstavku 6.
briše se riječ: “krumpir.

Iza podstavka 10. dodaje se
podstavak 11. koji glasi:

“Krumpir – certificirano
sjeme druge generacije (C2).”

Iza podstavka 11. dodaje se
podstavak 12. koji glasi:

“Sorte stočne repe –
certificirano sjeme prve generacije (C1).”

Članak 11.

Jedinstvene metode za
obavljanje stručnog nadzora nad sjemenskim usjevima zamjenjuju se novim
Jedinstvenim metodama za obavljanje stručnog nadzora nad sjemenskim usjevima
koje su tiskane uz ovaj Pravilnik i njegov su sastavni dio.

Članak 12.

Postojeće Tablice i Obrasci
zamjenjuju se novim Tablicama broj 1-6 i Obrascima broj 1-11 koji su tiskani uz
ovaj Pravilnik i njegov su sastavni dio.

Članak 13.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu
osmog dana od objave u »Na­rod­nim novinama«.

Klasa: 320-11-01-01/6
Urbroj: 525-1-01-1
Zagreb, 16. srpnja 2001.

Ministar
**mr. sc. Božidar Pankretić**, v. r.

JEDINSTVENE METODE ZA OBAVLJANJE STRUČNOG NADZORA
NAD SJEMENSKIM USJEVIMA

if !supportEmptyParas endif

A. METODE ZA OBAVLJANJE STRUČNOG NADZORA NAD SJEMENSKIM USJEVIMA ŽITARICA

if !supportEmptyParas endif

I. Strne žitarice, heljda i proso

Za strne žitarice (pšenicu, ječam, zob, raž, tritikale), heljdu i proso
obvezatna su najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
punoj cvatnji biljaka, klasanju ili metličanju. Ovim se pregledom utvrđuje:
lokacija proizvodne parcele, prostorna izolacija, predusjev, identitet sorte,
genetska čistoća sorte, primjese, zdravstveno stanje, prisutnost korova,
ujednačenost i polijeganje usjeva.

Drugi pregled obavlja se kad
su biljke u voštanoj zriobi, kada se utvrđuje postotak primjesa drugih vrsta i
sorata, genetska čistoća sorte, zdravstveno stanje, prisutnost korova,
polijeganje usjeva, te procjenjuje prinos naturalnog sjemena.

Zapisnici o obavljenom
stručnom nadzoru vode se na obras­cu broj 3.

Usjev strnih žitarica priznat
će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da prethodne godine na
istoj parceli nisu bile zasijane strne žitarice (pšenica, ječam, zob, raž,
tritikale, heljda, proso);

b) da je prostorna izolacija
u skladu s normama utvrđenim u tablici broj 5;

c) da genetska čistoća sorte
odgovara normama iz tablice broj 1;

d) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3);

e) da u vrijeme zadnjeg
pregleda nije bilo klasova i metlica drugih vrsta žitarica;

f) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

g) da u usjevu nije bilo
divlje zobi (Avena spp.), broćike (Galium sp.);

h) da je polijeganje biljaka
u usjevu manje od 20% površine u vrijeme prvog pregleda (ako je usjev polegao
samo na jednom dijelu parcele, neće se priznati taj dio parcele).

Usjev heljde priznat će se
kao sjemenski ako se utvrdi da je prisutnost tatarske heljde (Polygonum
tataricum L.) bila manja od 2%.

Genetska čistoća sorte
odnosno čistoća vrste strnih žitarica utvrđuje se pregledom uzorka na
nadziranoj jedinici. Za nadziranu jedinicu uzima se površina od 3 x 100 m2, za usjev do 10
ha, a za svakih daljnjih 10 ha novih 100 m2. Nadzirane
jedinice moraju biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini, o čemu
odlučuje aprobator.

if !supportEmptyParas endif

Tablica broj 1.
NORME ZA PRIZNAVANJE SJEMENSKIH USJEVA STRNIH ŽITARICA, HELJDE

I PROSA

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norme | Osnovno  sjeme (O) | Certificirano sjeme | |if !supportMisalignedRows  |endif
| prve  generacije  (C1) | druge  generacije  (C2) |if !supportMisalignedRows  |endif
|if !supportMisalignedRows  |endif
|if !supportMisalignedRows  |endif
| 1. Genetska čistoća % | 99,9 0 | 99,8 0 | 99,7 2 |if !supportMisalignedRows  |endif
| 2. Broj klasova –       metelica drugih vrsta | 0 | 0 | 2 |if !supportMisalignedRows  |endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

II . Kukuruz

1. U proizvodnji hibridnog sjemena kukuruza obvezatno je najmanje 6
pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
vrijeme kada biljka razvije 5-7 listova. Ovim pregledom utvrđuje se lokacija
proizvodne parcele, prostorna izolacija, identitet zasijanih roditeljskih komponenti
prema prijavi, predusjev, način sjetve i odnos roditeljskih komponenti,
ujednačenost i zakorovljenost usjeva.

Drugi pregled se obavlja u
vrijeme izbijanja metlica na maj­činskoj komponenti, kada se utvrđuje da li su
uklonjene atipične biljke na obje komponente i zaperci na majčinskoj
komponenti.

Treći i četvrti pregledi
obavljaju se za vrijeme oplodnje, kada se kontrolira da li su uklonjene metlice
na majčinskoj komponenti i atipične metlice na očinskoj komponenti.

Peti pregled vrši se pred
berbu i utvrđuje oplodnja, zdravstveno stanje, prisutnost atipičnih klipova na
majčinskoj komponenti i procjenjuje urod.

Šesti pregled obavlja se
prije sušenja na usipnom košu, kada se utvrđuju predane količine naturalnog
sjemena i zdravstveno stanje sjemena, te odstranjuju atipični klipovi na
prebirnom stolu.

2. Metlice zaperaka, dijelovi
metlica ili metlice glavne biljke uračunavaju se u biljke koje su rasipale
pelud pod uvjetom da su centralne i bočne metlice duge 5 ili više centimetara,
a da su peludnice izašle iz cvjetova.

3. U proizvodnji hibridnog
sjemena na osnovi sterilnosti peluda na majčinskoj komponenti primjenjivat će
se ista mjerila u nadzoru oplodnje (oprašivanja) kao i u proizvodnji s normalno
fertilnim komponentama.

Zapisnik o obavljenom prvom
pregledu vodi se na obrascu broj 4, drugom, trećem i četvrtom pregledu na
obrascu broj 5, a petom i šestom pregledu na obrascu broj 6.

Usjev hibrida kukuruza
priznat će se kao sjemenski (nakon svih pregleda) ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na
parceli gdje prethodne godine nije bio zastupljen kukuruz i sirak metlaš;

b) da je prostorna izolacija
u skladu s normama utvrđenim u tablici broj 5;

c) da u očinskim biljkama za
vrijeme rasipanja peluda nije bilo više od 0,1% netipičnih biljaka;

d) da u majčinskim biljkama
za posljednjeg pregleda u vrijeme oplodnje (rasipanja peluda) nije bilo više od
0,1% netipičnih biljaka;

e) da u bilo kojem pregledu u
vrijeme skidanja metlica na majčinskim biljkama nije bilo više od 0,5% metlica koje
rasipaju pelud, odnosno, da u sva tri pregleda nije bilo ukupno više od 0,8%
takvih metlica (pod uvjetom da 5% ili više majčinskih biljaka imaju svilu
sposobnu za oplodnju);

f) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3);

g) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

h) da u pregledu klipa prije
sušenja nije bilo više od 0,1% netipičnih klipova ili više od 0,2% klipova sa
sjemenom neti­pičnim po boji, veličini i obliku te drugim svojstvima.

Za utvrđivanje postotka
atipičnih biljaka u majčinskoj i očinskoj komponenti, kao i za utvrđivanje
postotka majčinskih biljaka koje praše pelud i imaju sposobnu svilu za oplodnju
u proizvodnji sjemenskog kukuruza, uzima se za nadziranu jedinicu 500 biljaka u
redu. Na površini do 10 ha uzima se pet nadziranih jedinica, a za svakih
daljnjih 10 ha uzima se po jedna nadzirana jedinica više (primjer: za površinu
od 10 ha uzima se pet nadziranih jedinica a za 20 ha šest nadziranih jedinica
itd.). Nadzirane jedinice moraju biti ravnomjerno raspoređene na nadziranoj
povr­šini, o čemu odlučuje aprobator.

B. METODE ZA OBAVLJANJE STRUČNOG NADZORA NAD SJEMENSKIM USJEVIMA
INDUSTRIJSKOG BILJA

I. Suncokret

1. U proizvodnji sortnog sjemena obvezatna su najmanje 3 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
fazi razvoja 4-8 pari listova. Ovim pregledom se utvrđuje: lokacija proizvodne
parcele, prostorna izolacija i prisutnost samoniklih biljaka suncokreta u
prostoru izolacije i u samom usjevu, predusjev, zdravstveno stanje, uklanjanje
atipičnih i bolesnih biljaka (Plasmopara), te zakorov­ljenost.

Drugi pregled obavlja se na
početku cvatnje radi identifikacije sorte, utvrđivanja genetske čistoće sorte i
kontrole uklanjanja atipičnih i bolesnih biljaka.

Treći pregled obavlja se u
početku tehničke zriobe radi utvrđi­vanja genetske čistoće sorte, zdravstvenog
stanja i procjene uroda zrna.

Zapisnik o obavljenom prvom
pregledu vodi se na obrascu broj 4, drugom i trećem pregledu na obrascu broj 7.

Usjev suncokreta priznat će
se kao sjemenski ako je utvr­đeno:

a) da je usjev zasijan na
parceli gdje u plodoredu nije bio zastupljen suncokret ili druga uljarica u
posljednjih 5 godina;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvrđe­nim u tablici 5;

c) da u usjevu u početku
tehničke zriobe nije bilo više od 3% višecvjetnih biljaka;

d) da u usjevu u početku
tehničke zriobe nije bilo više od 5% visinom stabljike netipičnih biljaka za
sortu i biljaka s nasađenim glavama;

e) da u usjevu nije bilo biljaka
oboljelih od Plasmopare;

f) da u usjevu nije bio
prisutan korov - čičak (Xanthium spp.), a prisutnost ostalih korova nije bila
veća od ocjene 1.

g) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3);

2. U proizvodnji sjemena
hibrida suncokreta obvezatna su najmanje 4 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
fazi razvoja 4-8 pari listova. Ovim pregledom utvrđuje se lokacija proizvodne
parcele, prostorna izolacija i prisutnost samoniklih biljaka suncokreta u prostoru
izolacije i u samom usjevu, predusjev, identitet i genetska čistoća zasijanih
roditeljskih komponenti, primjese, ujednačenost, zdravstveno stanje i
zakorovljenost usjeva, te uklanjanje netipičnih i bolesnih biljaka
(Plasmopara).

Drugi pregled obavlja se na
početku cvatnje radi utvrđivanja genetske čistoće i kontrole uklanjanja
bolesnih i atipičnih biljaka kod oca i majke, a posebno fertilnih biljaka kod
majke.

Treći pregled obavlja se u
fazi od pune do kraja cvatnje radi kontrole oplodnje i uklanjanja fertilnih
biljaka u CMS majci, te određivanja vremena za uklanjanje očeve komponente.

Četvrti pregled obavlja se u
fazi fiziološke zriobe radi utvr­đivanja genetske čistoće linija, zdravstvenog
stanja i procjene uroda zrna.

Po potrebi može biti i više pregleda.

Zapisnik o obavljenom prvom
pregledu vodi se na obrascu broj 4, drugom, trećem i četvrtom pregledu na
obrascu broj 7.

Usjev hibridnog sjemena
suncokreta i roditeljskih linija priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na parceli
gdje u plodoredu nije bio zastupljen suncokret ili druga uljarica u posljednjih
5 godina;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvrđenim u tablici broj 5;

c) da u usjevu prije cvatnje
nije bilo više od 0,2% netipičnih biljaka;

d) da u usjevu linija majke i
usjevu hibrida na bazi citoplazmatske muške sterilnosti (CMS) u fazi cvatnje
nije bilo u sterilnoj formi više od 0,5% fertilnih biljaka;

e) da u usjevu linija i
hibrida u fazi fiziološke zriobe nije bilo više od 1% biljaka netipična
sjemena;

f) da u usjevu nije bilo
biljaka oboljelih od Plasmopare;

g) da u usjevu nije bio
prisutan korov čičak (Xanthium spp.) a prisutnost ostalih korova nije bila veća
od ocjene 1.

h) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3);

Za utvrđivanje postotka
atipičnih biljaka u usjevu i postotka fertilnih biljaka u usjevu hibrida na
bazi citoplazmatske muške sterilnosti (CMS) u fazi cvatnje te postotka biljaka
s netipičnim sjemenom u fazi fiziološke zriobe uzima se za nadziranu jedinicu
500 biljaka u redu. Na površini od 10 ha uzima se 5 nadziranih jedinica, a za
svakih daljnjih 10 ha uzima se po jedna nadzirana jedinica više (primjer: za
površinu od 10 ha uzima se 5 nadziranih jedinica, a za 20 ha 6 nadziranih
jedinica itd.). Nadzirane jedinice moraju biti ravnomjerno raspoređene na
pregledanoj površini, o čemu odlučuje aprobator.

II. Soja

Za soju su obvezatna najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
vrijeme cvatnje radi utvrđivanja lokacije proizvodne parcele, prostorne
izolacije, predusjeva, identiteta i genetske čistoće sorte, primjesa,
ujednačenosti, zdravstvenog stanja i zakorovljenosti usjeva, te polijeganja.

Drugi pregled obavlja se u vrijeme zriobe radi provjeravanja genetske
čistoće, zdravstvenog stanja, zakorovljenosti usjeva i procjene uroda.

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev soje priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na parceli gdje prethodne godine nije bila
zasijana soja, a suncokret i uljana repica najmanje 4 godine;

b) da je prostorna izolacija bila u skladu s normama utvr­đenim u
tablici broj 5;

c) da je genetska čistoća kategorije osnovnog sjemena 99,5%,
certificiranog sjemena prve generacije 99%, a certificiranog sjemena druge generacije
98%;

d) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

e) da intenzitet zakorovljenosti nije veći od ocjene 1 (po­glav­lje G
točka 1.) i da nema niti jedne biljke Xanthium spp.;

f) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3).

Za utvrđivanje genetske čistoće usjeva soje, za nadziranu jedinicu uzima
se 500 biljaka u redu. Na površini od 10 ha uzima se 5 nadziranih jedinica, a
za svakih daljnjih 10 ha uzima se po jedna nadzirana jedinica. Nadzirane
jedinice moraju biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini, o čemu
odlučuje aprobator.

III. Šećerna repa

1. U proizvodnji sjemena hibrida šećerne repe u dvo­godiš­njem
razdoblju, a kad se presadnice proizvode kao naknadni ili postrni usjev,
obvezatni su jedan pregled u prvoj vegetacijskoj godini i dva pregleda u drugoj
vegetacijskoj godini.

Prvi jesenski pregled obavlja se tijekom rujna ili listopada. Ovim
pregledom utvrđuje se lokacija proizvodne parcele, predusjev, genetska čistoća,
primjese, ujednačenost, zdravstveno stanje i zakorovljenost usjeva, sklop
biljaka, te daju preporuke za njegu usjeva, vađenje i trapljenje presadnica.

Kad se presadnice proizvode kao glavni usjev, potrebna su dva pregleda u
prvoj vegetacijskoj godini i dva pregleda u drugoj vegetacijskoj godini.

U prvoj vegetacijskoj godini prvi pregled obavlja se krajem svibnja radi
utvrđivanja lokacije proizvodne parcele, predusjeva, genetske čistoće,
primjesa, ujednačenosti, zdravstvenog stanja, zakorovljenosti i sklopa usjeva,
a drugi tijekom rujna ili listopada radi utvrđivanja genetske čistoće i
zdravstvenog stanja prije vađenja i trapljenja presadnica.

U drugoj godini prvi pregled obavlja se u svibnju radi utvrđivanja
prostorne izolacije, faze razvoja majčinske i očinske komponente, genetske
čistoće, primjesa, ujednačenosti, zdravstvenog stanja i zakorovljenosti usjeva,
te sklopa.

Drugi pregled obavlja se pred žetvu radi utvrđivanja genetske čistoće,
zakorovljenosti i procjene prinosa.

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 4.

2. U proizvodnji sjemena hibrida šećerne repe (izravnom sjetvom)
obvezatna su najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u proljeće sljedeće godine prije prorastanja
sjemenskog stabla, radi utvrđivanja identiteta parcele, prostorne izolacije,
genetske čistoće sorte, primjesa, ujedna­če­nosti, zdravstvenog stanja i
zakorovljenosti usjeva.

Drugi pregled obavlja se krajem lipnja, kada se utvrđuje genetska
čistoća sorte, zdravstveno stanje i zakorovljenost, te pro­cjena uroda
naturalnog sjemena.

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 4.

Usjev šećerne repe priznat će se kao sjemenski ako je utvr­đeno:

a) da je usjev zasijan na parceli na kojoj u plodoredu u posljednjih 6
godina nije bio zastupljen sjemenski ili industrijski usjev bilo koje vrste iz
roda Beta;

b) da je prostorna izolacija bila u skladu s normama utvrđenim u tablici
broj 5;

c) da u usjevu ili unutar prostorne izolacije u fazi cvatnje nije bilo ni
jedne biljke biljnih vrsta divljih repa, stočne repe ili cikle;

d) da broj netipičnih biljaka nije bio veći od 3-5% (na 500 promatranih
biljaka);

e) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

f) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3).

Pri određivanju postotka netipičnih biljaka koristi se nadzirana
jedinica koja čini 500 biljaka u redu i to za površine: do 5 ha obvezatne su 3
nadzirane jedinice, 5-10 ha 5 jedinica i za svaki daljnji 10 ha po jedna
jedinica više. Nadzirane jedinice moraju biti ravnomjerno raspoređene na
pregledanoj površini, o čemu odlučuje aprobator.

IV. Lan

Za lan su obvezatna najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
vrijeme cvatnje radi utvrđivanja lokacije proizvodne parcele, prostorne
izolacije, predusjeva, genetske čistoće, ujednačenosti, zdravstvenog stanja,
zakorovljenosti i polijeganja usjeva.

Drugi pregled obavlja se pred
žetvu radi utvrđivanja genetske čistoće, zdravstvenog stanja, zakorovljenosti,
polijeganja usjeva i prinosa sjemena.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev lana priznat će se kao
sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na
parceli na kojoj u posljednjih 5 godina nije sijan lan;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvr­đenim u tablici 5;

c) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

d) da u drugom pregledu nije
bilo korova ambrozije (Ambrosia artemisifolia L.), viline kose (Cuscuta spp.),
divlje zobi (Avena spp.) i lanenog ljulja (Lolium remotum), te da vodnjače
(Orobanche ramosa L.), u oba pregleda nije bilo više od jedne biljke na 10 m2;

e) da broj netipičnih biljaka
nije veći od 3%;

f) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3).

Nadzirana jedinica za utvrđivanje genetske čistoće je 3 x 100 m2 za usjev do 10
ha, a za svakih daljnjih 10 ha novih 100 m2. Nadzirane jedinice
moraju biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini, o čemu odlučuje
aprobator.

V. Konoplja

Za konoplju su obvezatna najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
vrijeme cvatnje radi utvrđivanja lokacije proizvodne parcele, prostorne izolacije,
predusjeva, genetske čistoće, primjesa, ujednačenosti, zdravstvenog stanja i
zakorovljenosti usjeva.

Drugi pregled obavlja se pred
žetvu radi utvrđivanja genetske čistoće, zdravstvenog stanja, ujednačenosti i
visine porasta usjeva, te procjene prinosa sjemena.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev konoplje priznat će se
kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na
parceli gdje predusjev nije bio konoplja;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvrđenim u tablici broj 5;

c) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

d) da u drugom pregledu nije
bilo korova divlje zobi (Avena spp.) i vodnjače (Orobanche ramosa L.);

e) da broj netipičnih biljaka
nije veći od 3%;

f) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3);

g) da su biljke više od 150
cm.

Pri određivanju genetske
čistoće koristi se nadzirana jedinica koju čini 500 biljaka u redu i to za površine:
do 5 ha obvezatne su tri nadzirane jedinice, 5-10 ha 5 nadziranih jedinica i za
svaki daljnji 10 ha po jedna više. Nadzirane jedinice moraju biti ravnomjerno
raspoređene na pregledanoj površini, o čemu odlučuje aprobator.

VI. Duhan

Za duhan su obvezatna najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se prije
pojave cvjetnih pupova radi utvrđivanja lokacije proizvodne parcele,
predusjeva, ujednače­nosti, zdravstvenog stanja i zakorovljenosti usjeva, te
čišćenja osnovnog tipa od biljaka drugih tipova.

Drugi pregled obavlja se u
vrijeme pojave cvjetnih pupova radi uklanjanja svih netipičnih biljaka iz
osnovnog tipa, te utvrđivanja zdravstvenog stanja i zakorovljenosti.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cima broj 3 ili 4.

Usjev duhana priznat će se
kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na
površini na kojoj nije bio sijan duhan i kulture iz porodice Solanaceae
(krumpir, rajčica, paprika, patliđan) i leguminoze (za duhan tipa Virginia)
najmanje 3 godine;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvrđe­nim u tablici broj 5;

c) da broj netipičnih biljaka
nije veći od 3%;

d) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

e) da zakorovljenost usjeva nije bila veća od ocjene 1 (poglavlje G
točka 1.);

f) da u proizvodnji hibridnog
sjemena u usjevu linija majke na bazi citoplazmatske muške sterilnosti (CMS) u
fazi cvatnje nema u sterilnoj formi fertilnih biljaka.

g) da ocjena ujednačenosti usjeva
nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3).

Nadzirana jedinica je cijela
površina.

VII. Uljana repica i uljana rotkvica

Za uljanu repicu i uljanu rotkvicu obvezatna su najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se prije
cvatnje, a drugi u vrijeme kad najmanje 60% biljaka dostigne tehnološku zriobu.

U prvom pregledu utvrđuje se
lokacija proizvodne parcele, prostorna izolacija, predusjev, genetska čistoća,
primjese, zdravstveno stanje i zakorovljenost usjeva.

U drugom pregledu utvrđuje se
genetska čistoća, zdravstveno stanje, zakorovljenost, stupanj zriobe i procjena
prinosa a nakon žetve u zapisnik se upisuju podaci o količinama naturalnog
sjemena, temeljem odvaga kod prijema sjemena.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev uljane repice i uljane
rotkvice priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na
parceli gdje najmanje 5 godina nije bila sijana uljana repica, uljana rotkvica,
suncokret ili soja;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvrđenim u tablici broj 5;

c) da u usjevu nije bilo
primjesa drugih sorti iste vrste više nego što je dopušteno za  pojedine kategorije sjemena prema tablici
broj 2;

d) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3);

e) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

f) da zakorovljenost nije
bila veća od ocjene 1 (poglavlje G točka 1);

g) da nije bilo drugih vrsta
ili korova (Brassica spp. i Avena spp.), sjeme kojih se čišćenjem teško izdvaja
(više nego što je dopušteno za pojedine kategorije sjemena).

Nadzirana
jedinica mora imati površinu od najmanje 100 m2. Na površini od
10 ha uzima se 3 nadzirane jedinice, a za svakih daljnjih 10 ha uzima se po
jednanadzirana jedinica. Nadzirane jedinice moraju biti
ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini.

Tablica broj 2. NORME ZA
PRIZNAVANJE SJEMENSKOG USJEVA ULJANE REPICE

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Norma na 100 m2 | OS | C1 | C2 |
| Druge sorte iste vrste % | 0 | 0,1 | 0,2 |
| Broj biljaka druge vrste, sjeme  kojih se čišćenjem teško izdvaja | 0 | 5 | 10 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

VIII. Sirak (zrnaš)

Za sirak su obvezatna najmanje 3 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u vrijeme kad biljke imaju 9-10 listova, drugi u
vrijeme metličanja, a treći pred žetvu, u vrijeme voštane zriobe.

Prvim pregledom utvrđuje se lokacija proizvodne parcele, prostorna
izolacija, predusjev, genetska čistoća, primjese, ujed­načenost, zdravstveno
stanje i zakorovljenost usjeva.

Drugim pregledom provjerava se jesu li uklonjene netipične biljke i
biljke s kovrčavom metlicom, zdravstveno stanje i zakorovljenost.

Trećim pregledom utvrđuje se genetska čistoća, ujed­na­čenost i stupanj
zriobe te se ocjenjuje očekivani prinos naravnog suhog sjemena

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev sirka priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na parceli gdje najmanje 4 godine nije bio sijan
sirak, a kukuruz godinu dana;

b) da je prostorna izolacija bila u skladu s normama utvrđenim u tablici
broj 5;

c) da u usjevu nije bilo više od 10% atipičnih biljaka sirka;

d) da postotak primjesa drugih biljaka nije bio veći od 0,5% ili da
postotak primjesa drugih sorti sirka nije bio veći od 0,5%;

e) da u usjevu nije bilo biljaka s kovrčavim metlicama više od 1%;

f) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3);

g) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

h) da zakorovljenost nije bila veća od ocjene 1 (poglavlje G točka 1.);

i) da u usjevu nije bilo korova roda Sorghum kojima se prenose bolesti.

Genetska čistoća usjeva sjemenskog sirka utvrđuje se pregledom
nadziranih jedinica, za koje se na površini do 1 ha uzima 100 biljaka, 1-2 ha
200 biljaka, 2-5 ha 300 biljaka, 5-10 ha 500 biljaka, a za svaki daljnji hektar
uzima se po 50 biljaka više. Nadzirane jedinice moraju biti ravnomjerno
raspoređene na pregledanoj površini, o čemu odlučuje aprobator.

C. METODE ZA OBAVLJANJE STRUČNOG NADZORA NAD SJEMENSKIM USJEVIMA KRMNOG
BILJA

I. Krmne korjenjače (repa, mrkva, koraba i dr.)

Za repu, mrkvu i korabu obvezatna su najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se početkom vegetacije nakon prezimljenja a prije
cvatnje. Prvim pregledom utvrđuju se lokacija proizvodne parcele, predusjev,
prostorna izolacija, identitet sorte, genetska čistoća, ujednačenost,
zdravstveno stanje i zakorov­lje­nost usjeva.

Drugi pregled obavlja se pred žetvu radi utvrđivanja genetske čistoće,
davanja preporuka proizvođaču za žetvu i utvr­đivanja vremena žetve te procjene
očekivanog prinosa naravnog suhog sjemena.

Genetska čistoća sjemenskog usjeva krmnih korjenjača utvrđuje se
pregledom osnovnih nadziranih jedinica, za koje se na površini do 1 ha uzima
100 biljaka, 1-2 ha 200 biljaka, 2-5 ha 300 biljaka, 5-10 ha 500 biljaka, a za
svaki daljnji hektar uzima se po 50 biljaka više. Nadzirane jedinice moraju
biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini, o čemu odlučuje aprobator.

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3 ili
4.

Usjev krmnih korjenjača priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na parceli na kojoj u plodoredu nije bio
zastupljen sjemenski usjev iste vrste kod stočne ili postrne repe u posljednjih
6 godina, a u posljednje 4 godine kod mrkve i korabe;

b) da je prostorna izolacija bila u skladu s normama utvrđenim u tablici
broj 5;

c) da postotak primjesa drugih sorti nije bio veći od dopuš­tenog za
kategoriju prema tablici broj 3;

d) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

e) da zakorovljenost nije bila veća od ocjene 1 (poglavlje G točka 1.),
s tim da ne smije biti prisutan kužnjak (Datura stramonium);

f) da u usjevu krmnih korjenjača nije bilo korova iz iste porodice koji
cvatu istovremeno kao i usjev krmnih korjenjača;

g) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3).

II. Krmne kupusnjače (krmni kelj, krmna repica, krmna ogrštica i dr.)

Za krmni kelj obvezatna su najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se prije
cvatnje biljaka radi utvrđivanja lokacije proizvodne parcele, predusjeva,
prostorne izolacije, identiteta sorte, genetske čistoće, primjesa, ujednačenosti,
zdravstvenog stanja i zakorovljenosti usjeva.

Drugi pregled obavlja se pred
žetvu radi dopune podataka iz prvog pregleda i davanja preporuke proizvođaču za
žetvu i utvrđi­vanja vremena žetve, genetske čistoće sorte, te se procje­njuje
očekivani prinos naturalnog sjemena.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Za krmnu repicu i krmnu
ogršticu obvezatna su najmanje 2 pregleda. Prvi pregled obavlja se prije
cvatnje, a drugi u vrijeme kad najmanje 60% biljaka dostigne tehnološku zriobu.

U prvom pregledu utvrđuje se
identitet parcele, prostorna izolacija, predusjev, identitet sorte, genetska
čistoća, postotak primjesa, ujednačenost, zdravstveno stanje i zakorovljenost
usjeva.

U drugom pregledu utvrđuje se
genetska čistoća i stupanj zriobe.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev krmnih kupusnjača
priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na
parceli gdje najmanje 5 godina nije bila sijana krmna kupusnjača;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvrđe­nim u tablici broj 5;

c) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

d) da zakorovljenost nije
bila veća od ocjene 1 (poglavlje G točka 1), s tim da u usjevu ne smiju biti
prisutne divlje forme iste vrste;

e) da u usjevu kategorije OS
nije bilo primjesa drugih sorti iste vrste, odnosno da nije bilo više od 5
biljaka za kategoriju C1 i više od 10 biljaka za kategoriju C2;

f) da u usjevu kategorije OS
nije bilo drugih vrsta, sjeme kojih se čišćenjem teško izdvaja, odnosno da nije
bilo više od 5 biljaka za kategoriju C1 i više od 10 biljaka za kategoriju C2;

g) da u usjevu kategorije OS
nije bilo korova, sjeme kojih se čišćenjem teško izdvaja, odnosno da nije bilo
više od 10 biljaka za kategoriju C1 i više od 25 biljaka za kategoriju C2;

h) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3);

Genetska čistoća sjemenskog
usjeva krmnih kupusnjača utvr­đuje se pregledom osnovnih nadziranih jedinica,
za koje se na površini do 1 ha uzima 100 biljaka, 1-2 ha 200 biljaka, 2-5 ha
300 biljaka, 5-10 ha 500 biljaka, a za svaki daljnji hektar uzima se po 50
biljaka više. Nadzirane jedinice moraju biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj
površini, o čemu odlučuje aprobator.

III. Prosolike krmne kulture (proso, krmni sirak, sudanska trava i dr.)

U proizvodnji sjemena prosa, krmnog sirka, sudanske trave i drugih
prosolikih krmnih kultura obvezatna su najmanje 2 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u
vrijeme metličanja a drugi u voš­tanoj zriobi.

Prvim pregledom utvrđuju se
lokacija proizvodne parcele, prostorna izolacija, predusjev, identitet sorte,
genetska čistoća, primjese, ujednačenost, zdravstveno stanje i zakorovljenost
usje­va, te se daju preporuke proizvođaču za odstranjivanje primjesa i
netipičnih biljaka.

Drugim pregledom se utvrđuje
genetska čistoća, daju se preporuke proizvođaču za žetvu, te se procjenjuje
očekivani prinos naravnog suhog sjemena.

Zapisnici o obavljenom stručnom
pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev prosolikih krmnih
kultura priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na
parceli gdje najmanje 2 godine nisu bile sijane kulture iste vrste;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvr­đenim u tablici broj 5;

c) da zakorovljenost nije
bila veća od ocjene 1 (poglavlje G točka 1);

d) da u usjevu krmnog sirka
nije bilo primjesa divljih vrsta sirka (Sorghum halapense Pres.) i koštana
(Echinochloa crus-galli);

e) da u usjevu nije bilo
primjesa drugih sorti iste vrste više nego što je dopušteno za  pojedine kategorije sjemena;

f) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

i) da nije bilo drugih vrsta ili korova, sjeme kojih se čišćenjem teško
izdvaja (više nego što je dopušteno za pojedine kategorije sjemena);

j) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3).

Genetska čistoća prosolikih krmnih sjemenskih usjeva utvrđuje se
pregledom osnovnih nadziranih jedinica, za koje se na površini do 1 ha uzima
100 biljaka, 1-2 ha 200 biljaka, 2-5 ha 300 biljaka, 5-10 ha 500 biljaka, a za
svaki daljnji hektar uzima se po 50 biljaka više. Nadzirane jedinice moraju
biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini, o čemu odlučuje
aprobator.

IV. Krmne fabaceae

Za krmne fabacea obvezatna su najmanje 2 pregleda.

*A) Sitnosjemene
fabaceae (lucerna, djetelina, smiljkita i dr.)*

Sjeme višegodišnjih sitnosjemenih fabacea smije se proizvoditi od
najviše 3 žetve s jednog usjeva za osnovno sjeme a za niže kategorije sa 5
žetvi.

Na novo zasijanim lucerištima, djetelištima i drugim usjevima
sitnosjemenih fabacea obavlja se prvi pregled u istoj godini kad su zasijane
radi utvrđivanja lokacije proizvodne parcele, prostorne izolacije, predusjeva,
identiteta sorte, genetske čistoće, primjesa, ujednačenosti, zdravstvenog
stanja i zakorovljenosti usje­va.

Ako se sjeme proizvodi poslije prvog otkosa, obvezatan je i drugi
pregled, koji se obavlja isto kao i drugi pregled na starijim lucerištima i
djeteliništima.

Na starijim lucerištima, djeteliništima i drugim usjevima sitnosjemenih
fabacea obavlja se prvi pregled u vrijeme pred pupanje (početak pupanja) radi
utvrđivanja prostorne izolacije, ujednačenosti, zdravstvenog stanja i
zakorovljenosti usjeva, te davanja preporuke proizvođaču za njegu i zaštitu
usjeva.

Drugi pregled obavlja se pred košnju usjeva (ubiranje sjemena) radi
dopune podataka o stanju usjeva, polijeganju, davanja preporuke proizvođaču za
žetvu i utvrđivanja vremena žetve te se procjenjuje očekivani prinos naravnog
suhog sjemena.

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev sitnosjemenih fabacea priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je prostorna izolacija bila u skladu s normama utvrđenim u tablici
broj 5 (izolacija se ne odnosi na usjeve iste vrste koji se kose prije
cvatnje);

b) da na parceli nije bila ista kultura najmanje 4 godine;

c) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

d) da zakorovljenost nije bila veća od ocjene 1 (poglavlje G točka 1) i
da nije bio prisutna kiselica (Rumex spp.) i divlji sirak (Sorghum halapense
Pres);

e) da usjev nije bio zaražen vilinom kosom (Cuscuta spp.);

f) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3);

g) da usjev krmnih fabacea u vrijeme cvatnje nije polegao na više od 60%
površine (ne odnosi se na ozimi krmni grašak i grahoricu);

h) da u usjevu nije bilo primjesa drugih sorti iste vrste više nego što
je dopušteno za  pojedine kategorije
sjemena;

i) da u usjevu nije bilo primjesa drugih vrsta tablica broj 3.

Genetska čistoća odnosno čistoća vrste sjemenskog usjeva sitnosjemenih
fabacea utvrđuje se pregledom uzoraka na nadziranoj jedinici, za koju se uzima
površina od 100 m2 za svaka 3 ha.

*B) Krupnosjemene Fabaceae (bob, grašak, lupina, grahorica, slanutak,
leće i dr.).*

Prvi pregled obavlja se u vrijeme cvatnje biljaka radi utvrđi­vanja
lokacije proizvodne parcele, prostorne izolacije, predusjeva, identiteta sorte,
genetske čistoće, primjesa, ujedna­čenosti, zdravstvenog stanja i
zakorovljenosti usjeva.

Drugi pregled obavlja se pred
žetvu (ubiranje sjemena) radi dopune podataka iz prvog pregleda, davanja
preporuka pro­izvođaču za žetvu, utvrđivanja vremena žetve te se ocjenjuje
očekivani prinos naravnog suhog sjemena.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Genetska čistoća sjemenskog
usjeva krupnosjemenih fabacea utvrđuje se pregledom nadziranih jedinica, za
koje se na površini do 1 ha uzima 100 biljaka, 1-2 ha 200 biljaka, 2-5 ha 300
biljaka, 5-10 ha 500 biljaka, a za svaki daljnji hektar uzima se po 50 biljaka
više. Nadzirane jedinice moraju biti ravnomjerno ras­poređene na pregledanoj
površini, o čemu odlučuje osoba koja obavlja nadzor.

Usjev krupnosjemenih fabacea
priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da prethodne godine na
istoj površini nije bio zasijan usjev iste vrste;

b) da je prostorna izolacija
bila u skladu s normama utvr­đenim u tablici broj 5;

c) da ocjena ujednačenosti
usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje G točka 3);

d) da je zdravstveno stanje
usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o obvezatnome zdravstvenom pregledu
usjeva;

e) da zakorovljenost nije
bila veća od ocjene 1 (poglavlje G točka 1);

f) da usjev u vrijeme cvatnje
nije polegao na više od 20% površine.

g) da u usjevu nije bilo
primjesa drugih sorti iste vrste više nego što je dopušteno za  pojedine kategorije sjemena.

 Genetska čistoća sjemenskog usjeva krupnosjemenih fabacea utvrđuje
se pregledom nadziranih jedinica, za koje se na površini do 1 ha uzima 100
biljaka, 1-2 ha 200 biljaka, 2-5 ha 300 biljaka, 5-10 ha 500 biljaka, a za
svaki daljnji hektar uzima se po 50 biljaka više. Nadzirane jedinice moraju
biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini, o čemu odlučuje
aprobator.

V. Trave

Za trave su obvezatna najmanje dva pregleda.

Prvi pregled obavlja se u vrijeme klasanja ili metličanja radi
utvrđivanja lokacije proizvodne parcele, prostorne izolacije, predusjeva,
identiteta sorte, genetske čistoće, primjesa, ujedna­če­nosti, zdravstvenog
stanja i zakorovljenosti usjeva.

Drugi pregled obavlja se u vrijeme zriobe sjemena, a neposredno prije
žetve, radi dopune podataka iz prvog pregleda, davanja preporuka proizvođaču za
žetvu, utvrđivanja vremena žetve te se procjenjuje očekivani prinos naravnog
suhog sjemena.

Sjeme trava može se proizvoditi samo od 2 žetve s jednog usjeva u drugoj
i trećoj godini.

Usjev trava priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je usjev zasijan na parceli gdje su najmanje 4 godine ranije bile
uzgajane druge poljoprivredne kulture;

b) da je prostorna izolacija bila u skladu s normama utvr­đenim u
tablici broj 5;

c) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3);

d) da postotak primjesa drugih sorti ili tipova nije bio veći od
dopuštenog prema tablici broj 3;

e) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

f) da u usjevu krupnosjemenih trava nije prisutna pirika (Agropyron
spp.) i mišji repak (Alopecurus myosuriodes;.

g) da dopuštenih korova za kategoriju OS nije bilo više od 1 biljke, za
kategoriju C1 više od 5 biljaka a za C2 10 biljaka.

Genetska čistoća
sjemenskog usjeva trava utvrđuje se pregledom nadziranih jedinica, za koje se
na svaka 3 ha površine uzima 100 m2. Nadzirane
jedinice moraju biti ravnomjerno raspoređene na pregledanoj površini, o čemu
odlučuje osoba koja obavlja nad­zor.

Tablica broj 3. NORME ZA
PRIZNAVANJE SJEMENSKIH USJEVA KRMNOG BILJA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Najveći dopušteni broj biljaka*  *drugih vrsta (tipova) na 100 m2* | *OS* | *C1* | *C2* |
| 1. Krmne korjenjače (repa, mrkva,  koraba i dr.) | 0 | 5 | 10 |
| 2.Krmne kupusnjače (krmni kelj,      krmna repica, krmna ogrštica i dr.) | 0 | 5 | 10 |
| 3.Prosolike krmne kulture (proso,     krmni sirak, sudanska trava i dr.) | 0 | 5 | 10 |
| 4.Sitnosjemene krmne fabaceae     (lucerna, djetelina, smiljkita i dr.) | 0 | 2 | 10 |
| 5. Krupnosjemene krmne fabaceae (bob,      grašak, lupina, grahorica, slanutak,       leća i dr.) | 0 | 5 | 10 |
| 6. Trave – primjese (% klasova,  metlica) | 1 | 5 | 10 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

D. METODE ZA OBAVLJANJE STRUČNOG NADZORA NAD SJEMENSKIM USJEVIMA
POVRTNIH KULTURA

I. Jednogodišnje povrtne kulture

Za jednogodišnje povrtne kulture obvezatna su najmanje dva pregleda. Ako
nakon drugog pregleda nije moguće donijeti ko­načnu odluku, obavlja se i treći
pregled.

Prvi pregled obavlja se tijekom cvatnje ili tehnološke zriobe. Ovim
pregledom se utvrđuje lokacija proizvodne parcele, identitet sorte, predusjev,
izolacija, genetska čistoća, primjese, ujed­načenost, zdravstveno stanje i
zakorovljenost, te stadijski razvoj biljaka.

Drugi pregled obavlja se do fiziološke zriobe sjemena, kada se utvrđuje
stadijski razvoj biljaka, ujednačenost, genetska čistoća, zdravstveno stanje i
zakorovljenost, te se obavlja pro­c­jena priroda sjemena.

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

*1. Grašak, grah mahunar, grah zrnaš i bob*

Prvi pregled obavlja se kada je najmanje 50% biljaka u cvatnji, a drugi
kada je 50% biljaka u tehnološkoj zriobi, osim za grah zrnaš kod kojeg se drugi
pregled obavlja kada je najmanje 50% biljaka u fiziološkoj zriobi.

*2. Rajčica, paprika i patlidžan, krastavac, dinja, lubenica i tikvica*

Prvi pregled obavlja se kada je najmanje 50% plodova u tehnološkoj
zriobi, a drugi kada je najmanje 50% plodova u fi­ziološkoj zriobi.

*3. Salata i endivija*

Prvi pregled obavlja se kad je 50% biljaka u tehnološkoj zriobi, tj. u
vrijeme pune rozete ili razvijene glavice.

Drugi pregled obavlja se u vrijeme kad je više od 50% biljaka u cvatnji.

*4. Špinat, blitva, radič i matovilac*

Prvi pregled obavlja se u tehnološkoj zriobi, kad je potpuno razvijena
lisna rozeta, a drugi u cvatnji.

*5. Rotkvica*

Prvi pregled obavlja se u vrijeme kad je najmanje 50 % biljaka u
tehnološkoj zriobi, a drugi u vrijeme pune cvatnje.

II. Dvogodišnje povrtne kulture

1. Za dvogodišnje povrtne kulture (mrkva, cikla, peršin, pastrnjak,
celer, rotkva, postrna repa, luk, poriluk, kupus, kelj, cvje­tača i korabica)
ako se za proizvodnju sjemena uzgajaju na klasičan način vađenja izvodnica
obvezatna su 3 pregleda.

Prvi pregled obavlja se
tijekom pune razvijenosti izvodnica. Prvim pregledom utvrđuje se lokacija
proizvodne parcele, identitet sorte, predusjev, genetska čistoća, primjese,
ujednačenost, zdravstveno stanje i zakorovljenost, te stadijski razvoj biljaka.

Drugi pregled obavlja se do
početka cvatnje, kada se utvrđuje prostorna izolacija, razvijenost biljaka,
ujednačenost, zdrav­stveno stanje i zakorovljenost.

Treći pregled obavlja se pred
žetvu. Njime se utvrđuje razvijenost i ujednačenost biljaka, zdravstveno stanje
i zakorov­ljenost te se procjenjuje prinos sjemena.

2. Za dvogodišnje povrtne
kulture (mrkva, cikla, peršin, pastrnjak, celer, rotkva, postrna repa, luk,
poriluk, kupus, kelj, cvjetača i korabica) ako se za proizvodnju sjemena
uzgajaju na jednogodišnji način bez vađenja izvodnica obvezatna su dva
pregleda.

Prvi pregled se obavlja nakon
prezimljenja, a prije početka razvoja cvjetne stabljike. Prvim pregledom
utvrđuje se identitet parcele i sorte, predusjev, prostorna izolacija, genetska
čistoća, primjese, ujednačenost, zdravstveno stanje i zakorovljenost, te stadijski
razvoj biljaka.

Drugi pregled obavlja se u
periodu kada je najmanje 50% biljaka u punoj cvatnji do pred početak zriobe
sjemena. Drugim pregledom se utvrđuje prostorna izolacija, razvijenost biljaka,
zdravstveno stanje, zakorovljenost, te se procjenjuje prinos sjemena.

3. Lučice luka i češnjak

U proizvodnji lučica luka i
češnjaka obvezatna su dva pregleda. Prvi pregled se obavlja tijekom pune
razvijenosti biljaka, a drugi pregled pred vađenje.

Prvim pregledom utvrđuje se
identitet parcele i sorte, predusjev, genetska čistoća, primjese, ujednačenost,
zdravstveno stanje i zakorovljenost, te stadij razvoja biljaka.

Drugim pregledom se utvrđuje
genetska čistoća i ujedna­če­nost te se procjenjuje prinos.

Zapisnici o obavljenom
stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Usjev povrća priznat će se
kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da je prostorna izolacija
u skladu s normama utvrđenim u tablici broj 5.

b) da predusjev nije iz iste
botaničke porodice kao uzgajana vrsta;

c) da postotak primjesa drugih sorti i vrsta nije bio veći od dopuštenih
za kategoriju sjemena (tablica broj 4);

d) da je zdravstveno stanje usjeva u skladu s Mjerilima iz članka 8. o
obvezatnome zdravstvenom pregledu usjeva;

e) da zakorovljenost nije bila veća od dopuštene (poglavlje G točka 1.);

f) da je ujednačenost usjeva u skladu s normama propisanim u poglavlju G
točka 3.

Vjerodostojnost i
genetska čistoća sorte sjemenskog usjeva povrća utvrđuje se pregledom uzorka na
osnovnoj nadziranoj jedinici uzimanjem biljaka na ravnomjernim razmacima bez
biranja. Odgovorna osoba za obavljanje stručnog nadzora nad us­jevom donosi
odluku o broju biljaka za utvrđivanje genetske čistoće, a što ovisi o veličini
parcele, vrsti i sorti sjemenskog usjeva i cjelokupnom stanju usjeva (broj
pregledanih biljaka ne može biti manji od 100).

Tablica broj 4. NORME ZA PRIZNAVANJE SJEMENSKIH USJEVA
POVRTNIH KULTURA

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Primjese | Dopušteno za kategoriju sjemena u %  if !supportLineBreakNewLine  endif | | | | | |
| Osnovno sjeme | | Certificirano sjeme | | | ST |
| Novostvorene i introducirane  sorte | Stare domaće  i udomaćene  sorte | C1 | C2 | C3 |
| 1.Primjese drugih sorti | 0,00 | 0,00 | 0,10 | 0,25 | 0,50 | 0,50 |
| 2.   Primjese netipičnih biljaka             (tipova iste sorte) kod:                                        – blitve                                                    0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – boba                                                     0,00                           1,00                     1,00                2,00                 3,00              3,00             – celera                                                   0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – cikle                                                      0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – cvjetače                                               0,00                           0,50                     0,50                1,00                 2,00              2,00                               – dinje                                                      0,00                           0,50                     1,00                3,00                 5,00              5,00             – endivije                                                0,00                           0,50                     1,00                5,00                 8,00              8,00             – graha mahunara i zrnaša                   0,00                           0,10                     0,10                1,00                 1,00              1,00             – graška                                                  0,00                           0,50                     1,00                2,00                 3,00              3,00             – kelja                                                      0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – korabice i korabe                                0,00                           1,00                     1,00                5,00                 5,00              5,00             – krastavca                                             0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – kupusa                                                 0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – lubenice                                               0,00                           0,50                     1,00                5,00                 5,00              5,00             – luka                                                      0,00                           0,50                     2,00                5,00               10,00            10,00             – matovilca                                             0,00                           2,00                     3,00                8,00               10,00            10,00             – mrkve                                                   0,00                           2,00                     2,00                8,00               15,00            15,00             – paprike                                                 0,00                           0,50                     1,00                5,00                 8,00              8,00             – pastrnjaka                                           0,00                           2,00                     3,00                5,00               10,00            10,00             – patlidžana                                            0,00                           0,10                     0,10                2,00                 3,00              3,00             – peršina                                                 0,00                           2,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – poriluka                                               0,00                           0,50                     1,00                3,00                 5,00              5,00             – radiča                                                   0,00                           1,00                     1,00                5,00                 8,00              8,00             – rajčice                                                  0,00                           0,10                     0,10                2,00                 3,00              3,00             – repe postrne                                       0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – rotkvice i rotkve                                 0,00                           1,00                     2,00                5,00               10,00            10,00             – salate                                                   0,00                           0,50                     0,50                2,00                 3,00              3,00             – špinata                                                 0,00                           2,00                     3,00              10,00               15,00            15,00             – tikvice                                                  0,00                           1,00                     1,00                3,00                 5,00              5,00  if !supportEmptyParas endif | | | | | | |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

E. METODE ZA OBAVLJANJE STRUČNOG NADZORA NAD SJEMENSKIM USJEVIMA
KRUMPIRA

Za krumpir su obvezatna 4 pregleda.

Prvi pregled obavlja se u vrijeme kada su biljke visoke 15-20 cm. Ovim pregledom
utvrđuje se lokacija proizvodne parcele, identitet sorte, predusjev, prostorna
izolacija, zdravstveno stanje i zakorovljenost, kontrolirati knjigu prskanja,
sklop i ujednačenost usjeva, broj praznih mjesta, te se provjerava izvršenje
čišćenja nasada (vađenje bolesnih i atipičnih biljaka i primjesa)

Drugi pregled obavlja se u cvatnji. Ovim pregledom utvrđuje se genetska
čistoća, izjednačenost, zdravstveno stanje te se provjerava izvršenje mjera
određenih proizvođaču (čišćenje bolesnih i sortno atipičnih biljaka). Potrebno
je kontrolirati knjigu prskanja.

Treći pregled obavlja se neposredno prije prekida vegetacije (uništenja
cime). Ovim pregledom utvrđuje se zdravstveno stanje gomolja, kontrolira se
knjiga prskanja, i utvrđuje se očekivani prinos. Datum uništenja cime određuje
se prema nalazu praćenja leta lisnih ušiju ili ranije (tehnološkom zriobom).

Četvrti pregled obavlja se 10-15 dana poslije roka određenog za prekid
vegetacije (uništenja cime). Četvrtim pregledom utvr­đuje se pravilno uništenje
cime (bez retro vegetacije), te se uzimaju uzorci za zdravstvenu kontrolu i
kontrolno polje.

Zapisnici o obavljenom stručnom pregledu vode se na obras­cu broj 3.

Genetska čistoća i postotak praznih mjesta utvrđuju se na nadziranoj
jedinici, a sve drugo na cijeloj parceli. Za nadziranu jedinicu uzima se 400
biljaka po hektaru, tako da se dijagonalno na parceli po slučajnom izboru na
pojedinim mjestima pregleda 20-40 biljaka. Na svakom hektaru pregledava se
najmanje jedna nadzirana jedinica. Ako je usjev na površini većoj od 5 ha,
dovoljno je da se uzme 6 nadziranih jedinica.

Prostornu izolaciju usjeva sjemenskog krumpira od drugih usjeva određuje
odgovorna osoba koja obavlja stručni nadzor nad sjemenskim usjevom za
proizvodnju sjemena.

Usjev krumpira priznat će se kao sjemenski ako je utvrđeno:

a) da su primijenjeni odgovarajući tehnološki postupci (pravilna
plodosmjena, prostorna izolacija, rana sadnja, negativna selekcija - čišćenje,
zaštita od lisnih ušiju, prekid vegetacije prema nalazu praćenja leta lisnih
ušiju ili tehnološkoj zriobi);

b) da ispunjava mjerila za utvrđivanje zdravstvenog stanja usjeva
sjemena i sadnog materijala (Pravilnik o obaveznom zdrav­stvenom pregledu
usjeva i objekata, sjemena i sadnog materijala poljoprivrednog i šumskog bilja,
»Narodne novine«, br. 53/91., 11/94., 11/95. i 9/99.).;

c) da ocjena ujednačenosti usjeva nije bila manja od ocjene 2 (poglavlje
G točka 3).

F. METODE ZA OSTALE KULTURE I PRIRODNE POPULACIJE - EKOTIPOVE I SL.

U proizvodnji sjemena jednogodišnjih i višegodišnjih poljoprivrednih
kultura koje nisu navedene pod A. do E. ovoga pravil­nika obvezatan je onoliki
broj pregleda kojim se mogu utvrditi uvjeti iz članka 3. ovoga pravilnika.

Usjev se neće priznati kao sjemenski ako je zakorovljenost bila veća od
ocjene 1 (poglavlje G točka 1.).

Nadzor nad proizvodnjom usjeva priznatih ekotipova koji se nalaze u
proizvodnji (članak 2. stavak 2. točka 3. Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i
priznavanju sorti), za krmno i povrtno bilje i trave obavlja se na osnovi
odredaba ovoga pravilnika a ti sjemenski usjevi moraju ispunjavati predviđene
minimalne uvjete za priznavanje sjemenskog usjeva.

G. ZAJEDNIČKE ODREDBE

1. Za poljoprivredne kulture u kojih zakorovljenost nije posebno
označena u ovom pravilniku, ta se jačina napada utvrđuje ovim ocjenama:

- ocjenom 0 - kad nema korova,

- ocjenom 1 - kad je slaba zakorovljenost,

- ocjenom 2 - kad je srednja zakorovljenost,

- ocjenom 3 - kad je jaka zakorovljenost.

Usjevi ocijenjeni ocjenom većom od 1 ne zadovoljavaju kriterijima
sjemenskog usjeva

2. Ako odgovorna osoba koja obavlja nadzor nad sjemenskim usjevom u
obavljanju nadzora utvrdi prisutnost korova koji mogu ugroziti sjemenski usjev,
a oni nisu naznačeni kod pojedinih kultura, tada ta osoba određuje stupanj
ugroženosti usjeva i to uzima u obzir pri odlučivanju o priznavanju sjemenskog
usjeva.

3. Kod
ujednačenosti usjeva ocjenjuje se bujnost, pokrovnost, razvojna faza usjeva,
oštećenost usjeva vremenskim nepogodama i agrotehničkim zahvatima. Ujednačenost
se ocjenjuje ocjenom 1-3; usjevi ocijenjeni ocjenom 2 i 3 potpuno su ujednačeni
i sposobni za žetvu na ukupno zasijanoj površini, a usjevi ocijenjeni ocjenom 1
ne udovoljavaju kriterijima sjemenskog usjeva

Tablica broj 5. NORME ZA MINIMALNE PROSTORNE IZOLACIJE
SJEMENSKIH USJEVA OD USJEVA DRUGIH SORTI I BOTANIČKIH VRSTA S KOJIMA SE KRIŽAJU

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kultura | | Za kategoriju | |
| Osnovno, m | Ostale, m |
| 1 | | 2 | 3 |
| 1. | Blitva (Beta vulgaris var. ciaola) | 2000 | 1500 |
| 2. | Bob (Vicia faba) | 200 | 200 |
| 3. | Celer (Apium graveolens) | 2000 | 1500 |
| 4. | Cikla (Beta vulgaris var. esculenta) | 2000 | 1500 |
| 5. | Dinja (Cucumis melo) | 1000 | 600 |
| 6. | Djetelina (Trifolium pratense, T. hybridium, T. repens, T. incarnatum, Medicago sativa, | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | Lotus corniculatus, T.alexsandrinum, Onobrychis viciaefolia i dr.) | 200 | 200 |
| 7. | Duhan (Nicotian tabacum L.) – isti tip duhana | 100 | 100 |
| if !supportEmptyParas endif | – različiti tipovi duhana | 400 | 400 |
| 8. | Endivija (Chichorium endivia) | 2000 | 1500 |
| 9. | Grah (Phasseolus vulgaris) | 150 | 50 |
| 10. | Grahorice (Vicia sp.) | 300 | 300 |
| 11. | Grašak (Pisum sp.) | 100 | 50 |
| 12. | Gorušica (Sinapis alba) | 600 | 400 |
| 13. | Heljda (Fagopyrum esculentum) | 1000 | 500 |
| 14. | Ječam (Hordeum savitum) | 3 | 3 |
| 15. | Karfiol (Brassica oleracea var. botrytis) | 2000 | 1000 |
| 16. | Koleraba (Brassica oleracea var. gongilodes) | 2000 | 1000 |
| 17. | Kelj (Brassica oleracea var. sabauda) | 2000 | 1000 |
| 18. | Kelj stočni (Brassica oleracea var. acephala) | 2000 | 1000 |
| 19. | Kelj pupčar (Brassica oleracea var. gemifera) | 2000 | 1000 |
| 20. | Konoplja (Cannabis sativa) | 2000 | 1500 |
| 21. | Koraba stočna (Brassica napus var. napobrassica) | 2000 | 1000 |
| 22. | Krastavci (Cucumis sativus) | 1000 | 600 |
| 23. | Krumpir (Solanus tuberosum) | 3 | 3 |
| 24. | Kukuruz (Zea mays) | 200 | 200 |
| 25. | Kupus (Brassica oleracea var. capitata) | 2000 | 1000 |
| 26. | Lan (Linum usitatissimum) | 200 | 200 |
| 27. | Leća (Lens esculenta) | 500 | 300 |
| 28. | Lubenica (Citrullus vulgaris) | 1000 | 600 |
| 29. | Lucerna (Medicago sativa) | 600 | 200 |
| 30. | Luk crni (Allium cepa) | 2000 | 1500 |
| 31. | Luk bijeli (Allium sativum) | 3 | 3 |
| 32. | Luk kozjak (Allium ascalomicum) | 2000 | 1500 |
| 33. | Lupina (Lupinus sp.) | 300 | 300 |
| 34. | Matovilac (Valerianella olitoria) | 2000 | 1500 |
| 35. | Mrkva (Daucus carota) | 500 | 500 |
| 36. | Paprika (Capsicum annuum) | 500 | 300 |
| 37. | Pastrnjak (Pastrnaca sativa) | 500 | 400 |
| 38. | Patlidžan (Solanum melongena) | 500 | 400 |
| 39. | Peršin (Petroselinum hortenze) | 500 | 300 |
| 40. | Poriluk (Allium porrum) | 2000 | 1500 |
| 41. | Proso (Panicum miliacem) | 50 | 50 |
| 42. | Pšenica (Triticum vulgare) | 3 | 3 |
| 43. | Radič (Cichorium intybus var. foliasus) | 2000 | 1500 |
| 44. | Rajčica (Lycopersicum esulentum) | 500 | 300 |
| 45. | Raž (Secale cereale) | 300 | 250 |
| 46. | Repa postrna (Brassica rapa rapifera) | 1000 | 600 |
| 47. | Repa šećerna (Beta vulgaris var. altissima) | 1000 | 1000 |
| 48. | Repa stočna (Beta vulgaris var. crassa) - stočna repa | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | od šećerne repe i drugih podvrsta Beta vulgaris | 1000 | 1000 |
| 49. | Repica uljana (Brassica napus var. oleifera) | 1000 | 600 |
| 50. | Rotkva (Raphanus sativus var. major) | 1000 | 600 |
| 51. | Rotkvica (Raphanus sativus var. radicula) | 1000 | 600 |
| 52. | Ricinus (Ricinus communis) | 500 | 400 |
| 53. | Salata (Lactuca sativa) | 500 | 300 |
| 54. | Sirak obični (Androporgon sorghum) | 100 | 100 |
| 55. | Soja (Glycine max L. Merrill) | 5 | 3 |
| 56. | Suncokret (Helianthus annus) – linije | 3000 | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | - sorte | 1500 | 1000 |
| if !supportEmptyParas endif | - hibridi | 2500 | 300 |
| 57. | Sudanska trava (Andropogon sudanesis) | 500 | 300 |
| 58. | Špinat (Spinacea oleracea) | 2000 | 1500 |
| 59. | Špinat novozelandski (Petragonia expansa) | 1000 | 600 |
| 60. | Tikve (Cucurbita pepo) | 1000 | 600 |
| 61. | Trave - rodovi (Poa, Festuca, Agrostis, Phalaris, | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | Phleum, Alopecurus, Lolium, Setaria Arrhenatherum, Dactylis i dr.) | 200 | 200 |
| 62. | Tritikale (Triticasecale Wittmack) | 300 | 250 |
| 63. | Zob (Avena sativa) | 3 | 3 |

if !supportEmptyParas endif

Ove se udaljenosti mogu umanjiti ako postoji dovoljna zaš­tita od svakog
neželjenog stranog oprašivanja, a o čemu odlučuje odgovorna osoba koja obavlja
nadzor nad usjevima.

H. Kontrolno polje

Parcele koje se siju u svrhu provođenja nadzora rada aprobatora i
provjere sortnosti naziva se kontrolno polje. Razlikuje se kontrolno polje za
nadzor nad radom aprobatora i kontrolno polje u svrhu provjere sortnosti
odnosno identifikacije sorte. Kontrolna polja se nadopunjuju i mogu se sijati
zajedno kao jedan demonstracijski pokus.

Uzorak sjemena za nadzor rada
aprobatora uzima proizvođač tijekom žetve, a prije otpreme sjemena s proizvodne
površine u dogovoru s aprobatorom i dostavlja ga Zavodu. Zavod u kontrolnom
polju sije sjeme sa oko 10% proizvodnih površina, tako da svaki aprobator bude
zastupljen sa brojem parcela proporcionalnim njegovom obavljenom nadzoru.
Veličine uzoraka za kontrolno polje nalaze se u tablici 6.

Uzorak sjemena za provjeru sortnosti potječe iz partija sjemena
deklariranih za promet. U kontrolnom polju sije se sjeme svih partija - pred
osnovnog, osnovnog i kategorije C1 sjemena te 10% partija C2 kategorije. Sjetva
se obavlja u blokovima po sortama, a uz sjeme iz deklariranih partija siju se i
parcelice sa sjemenom iz reprezentativnog uzorka sorte koje održivač dostavlja
Zavodu..

Na kontrolnom polju obavljaju se opažanja tijekom karak­terističnih faza
razvoja usjeva i o tome se sastavlja zapisnik.

Nalazi na
kontrolnom polju su pokazatelji za moguće dodatne kontrole na proizvodnim
površinama koje po potrebi može odrediti Zavod, a zapisnici zajedno sa
zapisnicima sačinjenim tijekom nadzora proizvodnje u polju, su izvorni
dokumenti temeljem kojih se izdaje Uvjerenje o priznavanju sjemenskog usjeva.

Tablica broj 6. VELIČINE UZORAKA ZA KONTROLNO POLJE

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrsta | g  sjemena | if !supportEmptyParas endif | Vrsta | G  sjemena |
| RATARSKI USJEVI  if !supportEmptyParas endif | | | | |
| Žitarice | 1.000 | if !supportEmptyParas endif | Uljana repica i rotkvica | 500 |
| Kukuruz | 1.000 | Lan | 500 |
| Suncokret | 500 | Konoplja | 300 |
| Soja | 1.000 | Duhan | 10 |
| Šećerna repa | 500 | Sirak | 250 |
| KRMNO BILJE | | | | |
| Krmne korjenjače  – repa  – mrkva  – koraba | 500  25  10 | if !supportEmptyParas endif | Krupnosjemene fabaceae    – bob  – grašak  – lupina  – grahorica  – slanutak  – leća | 1.000  1.000  2.000  1.200  660  500  if !supportEmptyParas endif |
| Prosolike krmne kulture  – proso  – sirak  – sudanska trava | 120  250  250 |
| Krmne kupusnjače  – kelj  – repica  – ogrštica | 30  150              15 | Trave  – engleski ljulj  – talijanski ljulj  – francuski ljulj  – vlasulja livadna  – vlasulja nacrvena  – vlasulja trstolika  – vlasulja ovčja  – vlasnjača livadna  – klupčasta oštrica  – mačji repak  – lisičji repak  – rosulja bijela | 250  200  350  300  300  350  300  100  300  150  150  120 |
| Sitnosjemene fabaceae  – lucerna  – crvena djetelina  – bijela djetelina  – hibridna djetelina  – aleksandrijska djetelina  – perzijska djetelina  – smiljkita roškasta  – inkarnatka  – esparzeta u čahuri  – esparzeta bez čahure | 180  200  100  100  250  250  120  300  1.000  600 |
| POVRĆE | | | | |
| Blitva | 250 | if !supportEmptyParas endif | Matovilac | 250 |
| Bob | 1.000 | Mrkva | 25 |
| Celer | 5 | Paprika | 10 |
| Cikla | 250 | Pastrnjak | 25 |
| Cvjetača | 10 | Patlidžan | 10 |
| Češnjak (češnjevi) | 500 | Peršin | 25 |
| Dinja | 25 | Poriluk | 10 |
| Endivija | 10 | Radič | 10 |
| Grah | 500 | Rajčica | 10 |
| Grašak | 1.000 | Repa postrna | 10 |
| Kelj | 10 | Rotkvica i rotkva | 25 |
| Korabica i koraba | 10 | Salata | 10 |
| Krastavci | 25 | Špinat | 500 |
| Kupus | 10 | Tikvice | 25 |
| Lubenice | 25 | Krumpir | 100    gomolja |
| Luk | 50 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/360358.gif)
![](dodatni/360359.gif)
![](dodatni/360360.gif)
![](dodatni/360361.gif)
![](dodatni/360362.gif)
![](dodatni/360363.gif)
![](dodatni/360364.gif)
![](dodatni/360365.gif)
![](dodatni/360366.gif)
![](dodatni/360367.gif)
![](dodatni/360368.gif)

Pravilnik, NN 67/2001-1109
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)