## Rješenja Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 430-01/2011-02/005 od 29. kolovoza 2011.

### NN 101/2011 (7.9.2011.), Rješenja Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 430-01/2011-02/005 od 29. kolovoza 2011.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

2082

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, na temelju članka 13. stavka 1., 2. i 3. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11) i točki 109. Odluke o objavljivanju pravila o državnim potporama za zaštitu okoliša (»Narodne novine«, broj 154/08), u postupku donošenja odobrenja državne potpore za zaštitu okoliša u obliku subvencije sadržane u prijedlogu Programa novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz, pokrenutom na zahtjev Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Vesne Patrlj, dipl. iur., Milivoj Maršić, dipl. oec. i dr. sc. Mirna Pavletić-Župić, članovi Vijeća, donesene na 82. sjednici, održanoj 28. srpnja 2011., donosi

RJEŠENJE

I. Odobrava se državna potpora za zaštitu okoliša u obliku subvencije, u iznosu od 398.507.343,00 kuna, sadržana u prijedlogu Programa novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz, u trajanju od 1. kolovoza 2011. do 31. prosinca 2014.

II. Određuju se sljedeći uvjeti neophodni za odobrenje državne potpore iz točke I. izreke ovog rješenja te rokovi za provedbu:

a) Državna potpora, po jednoj litri biogoriva, može najviše iznositi do iznosa razlike između domaćeg referentnog proizvodnog troška i tržišne cijene predmetnog oblika energije na referentnom međunarodnom tržištu (CIF Mediteran).

b) Državna potpora za ulaganje u nova postrojenja za proizvodnju biogoriva, mora se oduzeti prilikom izračuna iznosa države potpore iz točke I. izreke ovog rješenja.

c) Državna potpora ne može se zbrajati s drugim državnim potporama, potporama male vrijednosti ili s drugim oblicima financiranja od strane Republike Hrvatske, ako takvo preklapanje premašuje intenzitet državne potpore iz točke II. a) izreke ovog rješenja.

d) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva u obvezi je dostavljati Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dokaz o ispunjenju uvjeta iz točke II. a) i b) izreke ovog rješenja i to najkasnije do 15. siječnja tekuće godine za prethodnu godinu, za svaku godinu trajanja Programa novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz.

III. Obvezuje se Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, da unaprijed prijavi Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja, svaki pojedini slučaj dodjele državne potpore iz točke I. izreke ovog rješenja, ako se potpora dodjeljuje za proizvodnju biogoriva gdje takva proizvodnja po pojedinom poduzetniku prelazi 150 000 t godišnje.

VI. Državna potpora iz točke I. izreke ovog rješenja, ne može se dodjeljivati poduzetnicima u teškoćama.

V. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Zaprimanje zahtjeva

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija), zaprimila je 20. svibnja 2011. od Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva (dalje: Ministarstvo), zahtjev za odobrenje državne potpore za zaštitu okoliša – operativna potpora za proizvodnju obnovljivih izvora energije sadržana u prijedlogu Programa novčanih poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz (dalje: prijedlog Programa).

U privitku navedenog zahtjeva dostavljen je prijedlog Programa i Obrazac prijave državne potpore, kao i Dodatak II. Obrasca o dodatnim podacima za državne potpore za zaštitu okoliša.

Uvidom u dostavljenu dokumentaciju, utvrđeno je da prijedlog Programa sadrži državnu potporu, no međutim zbog određenih nedostataka, prijedlog Programa bilo je potrebno dopuniti i uskladiti s pravilima iz Odluke o objavljivanju pravila o državnim potporama za zaštitu okoliša (»Narodne novine«, broj 154/08; dalje: Odluka o državnim potporama za zaštitu okoliša).

Slijedom navedenog, 6. lipnja i 12. srpnja 2011. u sjedištu Agencije, održani su zajednički sastanci između predstavnika stručnih službi Agencije, Ministarstva, te predstavnika Energetskog instituta »Hrvoje Požar« iz Zagreba, Savska cesta 163, kao vanjskog savjetodavnog tijela Ministarstva, na kojima je utvrđen način izrade izmjena i dopuna prijedloga Programa.

Dana 21. srpnja 2011. Agencija je od Ministarstva zaprimila izmijenjen i dopunjen prijedlog Programa, međutim budući da određene odredbe nisu bile u potpunosti sukladne s odredbama iz Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša, Agencija je naknadno zatražila njihovo usklađivanje.

Dana 28. srpnja 2011., Agencija je od Ministarstva, zaprimila konačni prijedlog Programa.

2. Primijenjeni propisi

Agencija je osim odredbi Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11; dalje: ZDP), Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/06; dalje: Uredba), primijenila i Odluku o državnim potporama za zaštitu okoliša. Uz navedena pravila o državnim potporama, Agencija je, izvršila uvid i u sljedeće pravne akte: Zakon o biogorivima za prijevoz (»Narodne novine«, broj 65/09, 145/10 i 26/11), Uredbu o biogorivima za prijevoz (»Narodne novine«, broj 22/11), Strategiju energetskog razvoja Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 130/09), Nacionalni akcijski plan poticanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu za razdoblje od 2011. do 2012., Pravilnik o mjerama za poticanje korištenja biogoriva u prijevozu (»Narodne novine«, broj. 42/10), Pravilnik o utvrđivanju prosječnih energijskih vrijednosti goriva (»Narodne novine«, broj 36/11), Pravilnik o uvjetima i postupku za ostvarivanje poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz (»Narodne novine«, broj 37/11), Pravilnik o utvrđivanju cijena naftnih derivata (»Narodne novine«, broj 37/11) i Zakon o porezu na dobit (»Narodne novine«, broj 177/04, 90/05, 57/06, 146/08, i 80/10).

Također, izvršen je uvid i u prethodno obvezujuće mišljenje Agencije, od 21. listopada 2010., pod poslovnim brojem, klase: 430-01/2010-02/008, urbroja: 580-03-2010-60-002, izdanog sukladno članku 10. stavku 1. ZDP-a, na temelju zahtjeva Ministarstva u svezi ocjene Nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz s konačnim prijedlogom Zakona, te u obavijest stručne službe Agencije, pod poslovnim brojem, klase: 430-01/2011-002/00, urbroja: 526-03-2011-43-003, od 9. veljače 2011., u svezi izdavanja stručnog mišljenja na prijedlog Uredbe o poticanju proizvodnje biogoriva za prijevoz.

3. Opis Programa

3.1. Naziv: Program novčanih poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz.

3.2. Davatelj državne potpore: Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva.

3.3. Kategorija državne potpore:

Državna potpora za zaštitu okoliša – potpora za obnovljive izvore energije iz točke 109. opcija 1. Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša.

3.4. Cilj i namjena sredstava iz Programa:

Republika Hrvatska je zbog ispunjavanja međunarodno preuzetnih obveza o usklađivanju hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije i propisa iz sektora biogoriva i na temelju Zakona o biogorivima, predvidjela stvaranje novog institucionalnog sustava za ostvarivanje ciljeva povećanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu, sukladno ciljevima održivog razvoja. Biogorivo je tekuće ili plinovito gorivo za pogon motornih vozila i brodova za potrebe prijevoza, proizvedeno iz biomase. Biomasa je razgradivi dio proizvoda, otpada i ostataka proizvedenih u poljoprivredi (tvari iz biljnog i životinjskog podrijetla), u šumarstvu i srodnim industrijama, kao i biorazgradivi dio industrijskog i komunalnog otpada.

Sukladno Uredbi o biogorivima za prijevoz, u Republici Hrvatskoj, potiče se proizvodnja biogoriva u obliku biodizela i bioetanola.

Sukladno metodologiji propisanoj u Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009., o poticanju korištenja obnovljivih izvora energije (Službeni list EU, L 140/06), Republika Hrvatska je preuzela obvezu da će do 2020. godine, udio ukupne neposredne potrošnje energije iz obnovljivih izvora energije iznositi 20%. Također, u pogledu obnovljivih izvora energije na području biomase i biogoriva, udio energije iz obnovljivih izvora korištene u svim oblicima prijevoza u odnosu na potrošnju benzina, dizelskog goriva, biogoriva u cestovnom i željezničkom prijevozu, te ukupne konačne potrošnje električne energije korištene u prijevozu do 2020. mora iznositi 10%.

Na temelju ciljeva iz Direktive 2009/28/EZ, te uvažavajući Sporazum o Energetskoj zajednici, ratifikaciju Sporazuma iz Kyota, izrađena je Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske, koja predviđa povećanje energetske učinkovitosti, promoviranje štednje energije i korištenja goriva iz obnovljivih izvora. Naime, sektor prijevoza sudjeluje u ukupnoj potrošnji energije s oko 30%, s godišnjom stopom rasta za više od 3,8% (u posljednjih pet godina). Najviši udio u navedenoj potrošnji zauzima cestovni prijevoz s gotovo 90%, te je opravdano očekivati da će se i dalje povećavati u budućem razdoblju. Slijedom navedenog, težište energetske učinkovitosti nalazi se u sektoru cestovnog prijevoza, u kojem je najteže postići zacrtane ciljeve. To posebno jer cestovni prijevoz izravno ovisi o tekućim gorivima, globalizaciji i svekolikoj mobilnosti. Strategijom energetskog razvoja, između ostalog je, kao nacionalni cilj i aktivnost predviđeno da Republika Hrvatska postigne oko 9 PJ energije iz biogoriva u 2020., zbog čega je potrebno poticati proizvodnju bigoriva za tržište. Republika Hrvatska bi u 2020., trebala samostalno pokrivati potrošnju biogoriva iz vlastite proizvodnje.

Također, cilj prijedloga Programa je da se putem dodjele državnih potpora poveća udjel energije iz obnovljivih izvora u prijevozu, što utječe na smanjenje emisija stakleničkih plinova, čime se nastoje ispuniti i ciljevi iz Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime i pripadajućih provedbenih sporazuma, odnosno povećati doprinos povećanju sigurnosti opskrbe energijom i jačem industrijskom razvoju.

Poticanjem proizvodnje i korištenja biorgoriva za prijevoz, na način utvrđen u prijedlogu Programa, planira se ostvariti i nacionalni cilj iz Nacionalnog akcijskog plana poticanja, proizvodnje i korištenja biogoriva za prijevoz u razdoblju od 2011. do 2012. Naime, usprkos postojećim kapacitetima i proizvodnji biogoriva za prijevoz u Republici Hrvatskoj, potrošnja takvih biogoriva je izrazito niska. Tako primjerice, 2007. Ministarstvo po prvi put bilježi potrošnju biogoriva, koja je iznosila 0,14% ukupne potrošene energije u prijevozu, dok je 2008. udio biogoriva pao na tek 0,05%.

Uzimajući u obzir karakteristike postojećeg voznog parka u Republici Hrvatskoj i trendove u posljednjih deset godina, u predviđenoj potrošnji motornih goriva u prijevozu do 2020., predviđa se da će udio dizelskog goriva iznositi 67%, a udio motornih benzina 33%. Na temelju navedenih predviđanja, pretpostavka je da će struktura biogoriva koja će biti stavljena na domaće tržište, u razdoblju od 2011. do 2020., činiti od 57% do 75% energije iz obnovljivih izvora energije utrošene u prijevozu.

3.5. Pravni temelj za donošenje Programa:

a) Zakon o biogorivima za prijevoz,

b) Uredba o poticanju proizvodnje biogoriva za prijevoz,

c) Uredba o posebnoj naknadi za okoliš radi nestavljanja biogoriva na tržište (»Narodne novine«, broj 125/10),

d) Odluka o jediničnom iznosu novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva u 2011.

3.6. Korisnici državne potpore: Mali, srednji i veliki poduzetnici registrirani za proizvodnju biogoriva u Republici Hrvatskoj.

3.7. Intenzitet, instrument i metodologija izračuna državne potpore:

3.7.1. Jedinični iznos novčanog poticaja za proizvodnju biodizela i bioetanola određuje se na temelju razlike domaćeg proizvodnog troška i tržišne cijene predmetnog oblika energije na referentnom međunarodnom tržištu (CIF Mediteran), uključujući i amortizaciju dodatnih ulaganja za zaštitu okoliša, sukladno točki 109. opciji 1. a) Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša.

Konkretno, navedeni novčani poticaj, odnosi se na razliku između domaćeg proizvodnog troška i kotacije (cijene) naftnog derivata na, za Republiku Hrvatsku, referentnom europskom tržištu (paritet CIF Mediteran). Sukladno prijedlogu Programa, državna potpora u obliku subvencije, izračunat će se na temelju prosječne kotacije CIF Mediterana za tekuću godinu i u toj godini neće se mijenjati. Korisnicima državne potpore, dodjeljivat će se mjesečna subvencija tijekom cijele godine za količinu koja je proizvedena i stavljena na tržište prethodnog mjeseca.

Ovakav pristup poticanja proizvodnje biogoriva, odabran je prvenstveno zbog transparentnosti koja proizlazi stoga što se osnovni ulazni podaci za izračun poticaja objavljuju na dnevnoj razini (Platt’s European Marketscan) od strane neovisne institucije (Platt’s). Prilikom izračuna državne potpore uzimaju se u obzir sljedeći troškovi: poljoprivredne proizvodnje (sirovina za proizvodnju biodizela, odnosno bioetanola), primarne prerade sirovina, transporta odnosno skladištenja sirovine i biogoriva.

Uz ovako definiran pristup izračunu iznosa poticaja, predviđeno je ograničenje prodajne cijene biogoriva na domaćem tržištu na razinu kotacije (cijene) naftnih derivata na referentnom europskom tržištu (paritet CIF Mediteran) iz sljedećih razloga:

i) najviši iznos cijene naftnih derivata definiran je Pravilnikom o utvrđivanju cijena naftnih derivata, a koji onemogućava povećanje maloprodajne cijene mješavine biogoriva i naftnog derivata,

ii) Zakonom o biogorivima nisu predviđene fiskalne olakšice,

iii) Zakon o biogorivima ne priznaje kao dodatni trošak stavljanje biogoriva na tržište i njega snosi distributer.

Naime, sve navedeno, bez ograničenja prodajne cijene biogoriva, dovelo bi do izrazito visokih gubitaka distributera zbog značajno višeg troška biogoriva u odnosu na naftni derivat, a koji se, kako je navedeno, ne može kompenzirati kroz višu cijenu krajnjeg proizvoda.

3.7.2. Metodologija izračuna domaćeg proizvodnog troška za biodizel

Domaći proizvodni trošak sastoji se od: troška sirovine za proizvodnju biodizela, troška tehnološke obrade sirovine, operativnih troškova proizvodnje biodizela i troška skladištenja sirovine i biodizela, kao što je prikazano u Tablici 1.

Tablica 1. Specifikacija troška sirovine (uljane repice) za proizvodnju biodizela

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Specifikacija | Jedinični utrošak | kn | USD |
| 1. | Umjetno gnojivo |  | 2.861,00 | 533,42 |
|  | NPK 7-20-30 | 400 kg/ha | 1.904,00 | 354,99 |
|  | UREA | 100 kg/ha | 237,00 | 44,19 |
|  | KAN | 400 kg/ha | 720,00 | 134,24 |
| 2. | Sjeme | 2,8 kg/ha | 743,00 | 138,53 |
| 3. | Zaštita bilja |  | 1.310,60 | 244,35 |
|  | Herbicid Butisan | 2,5 l/ha | 815,00 | 151,95 |
|  | Herbicid Clon | 0,5 l/ha | 158,50 | 29,55 |
|  | Insekticid King | 0,25 l/ha | 47,50 | 8,86 |
|  | Fungicid Amistar | 0,8 l/ha | 289,60 | 53,99 |
| 4. | Utrošak goriva za obradu | 160 l/ha | 600,00 | 111,87 |
| 5. | Kombajniranje i prijevoz | ha | 800,00 | 149,16 |
| 6. | Financijski i operativni troškovi | ha | 1.060,50 | 197,72 |
| 7. | Ukupno (1+2+3+4+5+6) |  | 7.375,10 | 1.375,05 |
| 8. | Potpora u poljoprivredi | ha | - 2.250 | -419,50 |
| 9. | Ukupno (7-8) |  | 5.125,10 | 955,55 |
| 10. | Trošak sirovine (uljane repice) za proizvodnju biodizela | Kn/t sirovine | 1.708,35 | 318,52 |

Izvor: dokumentacija Ministarstva, Obrada: Agencija

Jedinični iznos novčanog poticaja za proizvodnju biodizela i bioetanola određuje se na temelju razlike između domaćeg proizvodnog troška i tržišne cijene naftnog derivata na referentnom međunarodnom tržištu, sukladno točki 109. opcija 1. Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša.

Trošak sirovine uljane repice iskazan u Tablici 1. pod rednim brojem 10., izračunat je na način da se iznos pod rednim brojem 9. podijeli s 3., jer je količina od 3 t uljane repice potrebna za proizvodnju jedne tone sirovine. U Tablici 2. prikazan je trošak proizvodnje biodizela koji se sastoji od troška sirovine uljane repice za proizvodnju 1 t biodizela u iznosu od 5.126,64 kune odnosno 962,55 USD, uvećanog za ostale materijalne troškove.

Iznos troška sirovine (uljane repice), za proizvodnju 1 t biodizela iskazanog u Tablici 2. pod rednim brojem 1., izračunat je na način, da se iznos iz Tablice 1. pod rednim brojem 10., pomnoži s količinom uljane repice od 3,022 t potrebne za proizvodnju jedne tone biodizela.

Tablica 2. Trošak proizvodnje 1t biodizela

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Trošak proizvodnje 1t biodizela | kn | USD |
| 1. | Trošak sirovine (uljane repice) za proizvodnju 1t biodizela | 5.162,64 | 962,55 |
| 2. | Operativni trošak proizvodnje |  |  |
|  | Materijalni troškovi (voda, struja, plin) | 41,51 | 7,73 |
|  | Financijski trošak | 288,18 | 53,73 |
| 3. | Trošak tehnološke obrade | 822,35 | 153,33 |
| 4. | Trošak skladištenja | 72,56 | 13,53 |
| 5. | Prihod od nusprodukata | -210,43 | -39,23 |
| 6. | Ukupno troškovi | 6.176,81 | 1.151,64 |

Izvor: dokumentacija Ministarstva, Obrada: Agencija

S obzirom na činjenicu da se proizvodni trošak izračunava i izražava po toni proizvedenog biodizela, a da se iznos poticaja za proizvodnju biogoriva obračunava i izražava u kn/l, potrebno je izvršiti konverziju troška proizvodnje izraženog u kn/t (kao jedinici mase) u kn/l.

Konverzija troška izračunava se na način da se iznos ukupnog troška proizvodnje u kn/t množi s konverzijskim faktorom gustoće biodizela koji iznosi 0,892 kg/l, te se izračunava kao omjer energijskog sadržaja biodizela po jedinici volumena propisanim Pravilnikom o utvrđivanju prosječnih energijskih vrijednosti goriva izražen u MJ/l i energijskog sadržaja biodizela po jedinici težine izražen u MJ/kg.

Izračun jediničnog poticaja za proizvodnju jedne litre biodizela, primjenom gore opisane konverzije (koja vrijedi i za slučaj cijene fosilnog goriva, za dizelsko gorivo gustoća iznosi 0,837 kg/l), prikazan je u Tablici 3.

Ukupni troškovi, prikazani pod rednim brojem 6. u Tablici 2., pomnože se s konverzijskim faktorom gustoće biodizela, (0,892 kg/i) i tečajem na dan konverzije. Tako dobiven iznos podijeli se sa 1000, da bi se izračunali troškovi proizvodnje za jednu litru, kao što je to prikazano u Tablici 3.

Tablica 3. Izračun jediničnog poticaja za proizvodnju jedne litre biodizela

– u kunama

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rb. | Izračun poticaja za 1 l biodizela | kn/l |
| 1. | Ukupno troškovi proizvodnje | 5,54 |
| 2. | Cijena naftnog derivata  (ULSD 10 ppm CIF Mediteran) | 2,57 |
| 3. | Poticaj po litri biodizela (1-2) | 2,97 |

Izvor: dokumentacija Ministarstva, Obrada: Agencija

Razlika između ukupnih troškova proizvodnje i cijene naftnog derivata na referentnom međunarodnom tržištu iznosi 2,97 kuna po litri biodizela, što u konkretnom slučaju predstavlja najviši iznos državne potpore koja će se isplaćivati poduzetniku, a koja osim gore iskazanih troškova proizvodnje može uključivati i korektivni faktor, koji je opisan u točki 3.7.4. obrazloženja ovog rješenja.

3.7.3. Metodologija izračuna domaćeg proizvodnog troška za bioetanol

Domaći proizvodni trošak za proizvodnju bioetanola sastoji se od: troška sirovine za proizvodnju bioetanola, troška tehnološke obrade sirovine, operativnih troškova proizvodnje bioetanola i troška skladištenja sirovine i bioetanola, kao što je to prikazano u Tablici 4.

Tablica 4. Specifikacija troška sirovine (kukuruza) za proizvodnju bioetanola

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Specifikacija | Jedinični utrošak | kn | USD |
| 1. | Umjetno gnojivo |  | 2.619,50 | 488,39 |
|  | NPK 7-20-30 | 400 kg/ha | 1.904,00 | 354,99 |
|  | UREA | 100 kg/ha | 355,50 | 66,28 |
|  | KAN | 400 kg/ha | 360,00 | 67,12 |
| 2. | Sjeme | 2,8 kg/ha | 1.260,00 | 234,92 |
| 3. | Zaštita bilja |  | 508,50 | 94,81 |
|  | Herbicid Razdazin | 4 l/ha | 350,00 | 65,26 |
|  | Herbicid Clon | 0,5 l/ha | 158,50 | 29,55 |
| 4. | Utrošak goriva za obradu | 160 l/ha | 600,00 | 111,87 |
| 5. | Kombajniranje i prijevoz | ha | 1.100,00 | 205,09 |
| 6. | Financijski i operativni troškovi | ha | 1.037,80 | 193,49 |
| 7. | Ukupno (1+2+3+4+5+6) |  | 7.125,80 | 1.328,57 |
| 8. | Potpora u poljoprivredi | ha | -2.250,00 | 419,50 |
| 9. | Ukupno (7-8) |  | 4.875,80 | 909,07 |
| 10. | Trošak sirovine (kukuruza) za proizvodnju bioetanola | kn/t sirovine | 696,54 | 129,87 |

Izvor: dokumentacija Ministarstva, Obrada: Agencija

Trošak sirovine kukuruza za proizvodnju bioetanola iskazan je u Tablici 4. pod rednim brojem 10., a izračunat je na način da se trošak prikazan pod rednim brojem 9., podijeli s prinosom od 7 t kukuruza po hektaru, kako bi se dobio iznos troška za jednu tonu sirovine.

U Tablici 5. prikazan je trošak proizvodnje jedne tone bioetanola na način da se iznos troška sirovine (kukuruza), iskazan u Tablici 4., pod rednim brojem 10., pomnoži s količinom kukuruza koja je potrebna za proizvodnju biodizela (3,33 t), a zatim dodaju ostali troškovi.

Tablica 5. Trošak proizvodnje 1t bioetanola

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Trošak proizvodnje 1t bioetanola | kn | USD |
| 1. | Trošak sirovine (kukuruza) za proizvodnju 1t bioetanola | 2.319,49 | 432,46 |
| 2. | Operativni trošak proizvodnje |  |  |
|  | Materijalni troškovi (voda, struja, plin) | 105,51 | 19,67 |
|  | Financijski trošak | 354,52 | 66,10 |
| 3. | Trošak tehnološke obrade | 863,63 | 161,02 |
| 4. | Trošak skladištenja | 87,08 | 16,23 |
| 5. | Ukupno troškovi | 3.730,22 | 695,48 |

Izvor: dokumentacija Ministarstva, Obrada: Agencija

S obzirom na činjenicu da se proizvodni trošak izračunava, a time i izražava po toni proizvedenog bioetanola, te da se prema zakonskim odredbama, iznos poticaja za proizvodnju biogoriva obračunava i izražava u kn/l, potrebno je izvršiti konverziju troška proizvodnje izraženog u kn/t (kao jedinici mase) u kn/l.

U konkretnom slučaju, iznos ukupnog troška proizvodnje u kn/t pomnoži se s konverzijskim faktorom gustoće bioetanola koji iznosi 0,778 kg/l, što predstavlja omjer energijskog sadržaja bioetanola po jedinici volumena propisan Pravilnikom o utvrđivanju prosječnih energijskih vrijednosti goriva izražen u MJ/l i energijskog sadržaja bioetanola po jedinici težine propisan Pravilnikom o utvrđivanju prosječnih energijskih vrijednosti goriva izražen u MJ/kg.

Izračun jediničnog poticaja za proizvodnju jedne litre bioetanola, primjenom gore opisane konverzije (koja vrijedi i za slučaj cijene naftnog derivata, za motorni benzin gustoća iznosi 0,744 kg/l), prikazan je u Tablici 6.

Tablica 6. Izračun jediničnog poticaja za proizvodnju jedne litre bioetanola

– u kunama

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rb. | Izračun poticaja za 1 l bioetanola | kn/l |
| 1. | Ukupno troškovi proizvodnje | 3,01 |
| 2. | Cijena naftnog derivata  (UNL 10 ppm CIF Mediteran) | 1,91 |
| 3. | Poticaj po litri bioetanola (1-2) | 1,10 |

Izvor: dokumentacija Ministarstva, Obrada: Agencija

U konkretnom slučaju, iznos iz Tablice 5. pod rednim brojem 5., prvo se pomnoži s konverzijskim faktorom gustoće bioetanola u iznosu od 0,778 kg/l i tečajem na dan konverzije, te se zatim podijeli s 1000 kako bi se dobio iznos troška proizvodnje bioetanola po jednoj litri.

Na temelju navedenih podataka iz Tablica 5. i 6., pojedinom poduzetniku isplaćuje se državna potpora u obliku razlike između domaćeg proizvodnog troška za proizvodnju bioetanola i cijene naftnog derivata na referentnom tržištu. Kao što je prikazano u prethodnoj Tabeli 6., navedena razlika iznosi 1,10 kuna po litri bioetanola, što predstavlja najviši iznos državne potpore koja se može dodijeliti određenom proizvođaču, a koja osim gore iskazanih troškova proizvodnje može uključivati i korektivni faktor, opisan u točki 3.7.4. obrazloženja ovog rješenja.

3.7.4. Korektivni faktor

U cilju korekcije, koja uzima u obzir iskorištenje kapaciteta postrojenja za proizvodnju biogoriva, prijedlog Programa predviđa i korektivni faktor. Naime, poticana količina biogoriva, koja proizlazi iz nacionalnog cilja, relativno je niska u odnosu na instalirane kapacitete u Republici Hrvatskoj, zbog čega se na taj način nastoji poticati proizvođača na unaprjeđenje proizvodnje i korištenje najboljih raspoloživih tehnika i tehnologija. Korektivni faktor utvrđen je za svaku pojedinu godinu trajanja Programa i postepeno se smanjuje. U konkretnom slučaju, korektivni faktor za 2011. iznosi 1, za 2012. iznosi 0.9, za 2013. iznosi 0.8, te za 2014. iznosi 0,7.

Konkretno, predviđeni korektivni faktor primjenjuje se na razliku između domaćeg proizvodnog troška i cijene biogoriva ne referentnom međunarodnom tržištu za Republiku Hrvatsku, na paritetu FOB Rotterdam, čime se osigurava da iznos državne potpore koja se isplaćuje proizvođaču biogoriva, ne može biti veći od razlike domaćeg proizvodnog troška i cijene fosilnog goriva na referentnom međunarodnom tržištu.

3.7.5. Amortizacija

Operativna potpora može se dodjeljivati dok se pojedino postrojenje ne amortizira sukladno računovodstvenim pravilima, na temelju odredbe iz točke 109. opcije 1. a) Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša.

Budući da je tržište biogoriva u Republici Hrvatskoj u začecima svog razvoja, zbog čega su podaci o investicijskim troškovima izgradnje postrojenja za proizvodnju biogoriva ograničeni, plan amortizacije temelji se na specifičnim troškovima prosječnog postrojenja za proizvodnju biogoriva koji proizlaze iz iskustava razvoja navedenih projekata na razvijenim tržištima EU.

Iskustvo razvoja komparabilnih projekta na razvijenom tržištu Europske unije ukazuje na činjenicu da je prosječni specifični trošak prosječnog postrojenja za proizvodnju biogoriva (godišnjeg kapaciteta od 50 000 t) na razini od 500 eura/t instaliranog kapaciteta. Istraživanje hrvatskog tržišta biogoriva ukazuje na činjenicu da su investicijski troškovi postrojenja, ovisno o tehnologiji, u rangu sa usporedivim prosjekom državama članicama Europske unije.

Nadalje, s obzirom na činjenicu da se proizvodnja biogoriva može smatrati procesnom industrijom, amortizacija postrojenja vrši se linearnom metodom amortizacije, uz pretpostavku ravnomjernog trošenja industrijske opreme. Plan amortizacije pojedinog prosječnog postrojenja temelji se na pretpostavci odnosa udjela građevinskih objekata i industrijske opreme od 20% prema 80%, na što upućuju iskustva projekata razvijenih u Europskoj uniji.

Plan amortizacije napravljen je sukladno propisima o računovodstvu (IFRS) i Zakonu o porezu na dobit, na temelju čega su primijenjene sljedeće stope od: 5% godišnje za građevinske objekte (amortizacija 20 godina), odnosno 10% godišnje za industrijska postrojenja (amortizacija 10 godina).

Prikazan plan amortizacije, ukazuje na činjenicu da će prosječno postrojenje za proizvodnju biogoriva (pri čemu se kao osnova postrojenja smatra industrijska oprema) biti amortizirano u razdoblju od 10 godina.

U slučaju kad se državna potpora dodjeljuje sukladno točki 109. opciji 1. a) Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša, svaka državna potpora za ulaganje, dodijeljena pojedinom poduzetniku u svezi novog postrojenja mora se oduzeti od proizvodnih troškova kada se izračunava iznos operativne potpore, na način kao što to predviđa točka 109. opcija 1. b) Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša.

Pojedinom korisniku državne potpore može se dodjeljivati državna potpora do trenutka potpune amortizacije postrojenja za proizvodnju biogoriva, a što će utvrditi na temelju dokaza (ovjerena izjava i izvješće revizora) dostavljenih Hrvatskom operatoru tržišta energije d.o.o. sa sjedištem u Zagrebu (dalje: Operator tržišta) od strane poduzetnika. Konkretno, Operator tržišta je pravna osoba s javnim ovlastima, u cijelosti u vlasništvu Republike Hrvatske, s pravima i dužnostima davatelja novčanih poticaja za proizvodnju biogoriva.

3.8. Trajanje Programa: Od 1. kolovoza 2011. do 31. prosinca 2014.

3.9. Iznos, izvori i način raspodjele sredstava:

3.9.1. Ukupno planirani iznos sredstava za provedbu prijedloga Programa iznosi: 399.507.343,00 kuna, a koji će se rasporediti kao što slijedi:

– za 2011. iznos od 90.619.755,00 kuna,

– za 2012. iznos od 90.800.269,00 kuna,

– za 2013. iznos od 93.188.405,00 kuna,

– za 2014. iznos od 123.898.914,00 kuna.

3.9.2. Sredstva za provedbu prijedloga Programa planiraju se prikupiti iz posebne naknade za biogoriva koja će se plaćati po litri prodanog dizelskog ili motornog benzina u Republici Hrvatskoj. Obveznik plaćanja navedene naknade je distributer koji stavlja na tržište dizelsko gorivo ili motorni benzin. Navedena naknada, uračunata je u maloprodajnu cijenu dizelskog goriva ili motornog benzina kojeg stavlja na tržište, a koju će prikupljati operator tržišta. Ukupna visina naknade za poticanje proizvodnje biogoriva određuje se prema ukupnim planiranim troškovima sustava za poticanje proizvodnje biogoriva, ovisno o najvišoj poticajnoj količini utvrđenoj u Nacionalnom akcijskom planu za svaku pojedinu proizvodnu godinu.

3.9.3. Način raspodjele sredstava: Uvjeti i postupak za ostvarivanje prava na isplatu novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva propisani su Pravilnikom o uvjetima i postupku za ostvarivanje poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz, u kojem je između ostalog, predviđeno da pravo na poticaj može ostvariti isključivo poduzetnik-proizvođač biogoriva, pod uvjetom da ima dozvolu za obavljanje takve djelatnosti, da je upisan u registar povlaštenih proizvođača koje vodi Ministarstvo, da je u proizvodnoj godini stavio na tržište minimalnu poticanu količinu biogoriva koja ispunjavaju propisane zahtjeve o održivosti, da postrojenje u tekućoj godini nije u potpunosti amortizirano odnosno da je ostatak vrijednosti postrojenja u tekućoj godini veći od ukupnog iznosa ostvarene državne potpore za ulaganje u novo postrojenje.

Poduzetnik-proizvođač biogoriva dužan je do kraja listopada tekuće godine dostaviti Ministarstvu svoj godišnji plan za proizvodnju biogoriva, uz odgovarajuću dokumentaciju i dokaze. Slijedom navedenog, poduzetnik jednom godišnje podnosi prijavu za isplatu novčanih poticaja Operatoru tržišta za sve količine biogoriva koje planira staviti na tržište u proizvodnoj godini, dok jednom mjesečno podnosi zahtjev za isplatu novčanog poticaja sukladno stvarnim količinama biogoriva stavljenih na tržište u prethodnom mjesecu. Nakon što Operator tržišta, provede postupak kontrole zahtjeva za isplatu novčanog poticaja, isti donosi odluku o isplati, koja se isplaćuje u roku od 30 dana od dana podnošenja zahtjeva.

3.10. Odredbe o kumulaciji i nadzoru državne potpore:

Državna potpora za zaštitu okoliša iz prijedloga Programa, ne može se zbrajati s državnim potporama dodijeljenim od strane ostalih davatelja državne potpore, na lokalnoj, regionalnoj ili državnoj razini za pokriće istih opravdanih troškova.

Operator tržišta podnosi Ministarstvu godišnje izvješće o korištenju sredstva naknade za poticanje proizvodnje biogoriva do kraja veljače tekuće godine za prethodnu godinu, a koje sadrži obračun svih nastalih troškova u sustavu poticanja.

4. Odluka Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

4.1. Prilikom donošenja odluke, Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće), na svojoj 82. sjednici, održanoj 28. srpnja 2011., razmatralo je sve činjenice iz prijedloga Programa i Obrasca prijave.

Vijeće je utvrdilo da mjera predviđena prijedlogom Programa, opisana u točki 3.3. obrazloženja ovog rješenja predstavlja državnu potporu iz članka 3. stavka 1. ZDP-a. Sukladno članku 3. stavku 1. ZDP-a, državne potpore su svi stvarni i potencijalni rashodi ili umanjeni prihodi države dodijeljeni od davatelja državne potpore koji narušavaju ili bi mogli narušiti tržišno natjecanje davanjem povlastice na tržištu korisniku državne potpore, bez obzira na oblik državne potpore, u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetnih obveza Republike Hrvatske koje proizlaze iz SSP-a.

U konkretnom slučaju utvrđeno je da je riječ o državnoj potpori jer se radi o stvarnim ili potencijalnim rashodima države; da korisnici potpore ostvaruju ekonomsku prednost koju isti ne bi ostvarili kroz svoje redovno i normalno poslovanje; da se sredstva dodjeljuju korisnicima na selektivnoj osnovi; te da postoji mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja davanjem povlastica na tržištu korisnicima državne potpore osobito u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetnih obveza Republike Hrvatske koje proizlaze iz SSP-a.

Nadalje, člankom 4. stavkom 1. ZDP-a propisana je opća zabrana dodjele državnih potpora koje narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje davanjem prednosti na tržištu korisnika državne potpore bez obzira na oblik državne potpore u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske iz SSP-a. Izuzeća od opće zabrane propisana su člankom 4. stavkom 2. i 3. ZDP-a.

S obzirom na to da je Vijeće utvrdilo da je u konkretnom slučaju riječ o državnim potporama za zaštitu okoliša – potpora za obnovljive izvore energije, potrebno je bilo utvrditi može li se na takvu potporu primijeniti izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, odnosno je li riječ o potporama namijenjenim poticanju određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja.

Da bi postojala mogućnost primjene izuzeća iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, državne potpore za zaštitu okoliša, predviđene u prijedlogu Programa moraju biti usuglašene s odredbama iz Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša. Naime, iz Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša proizlazi, da državne potpore predstavljaju učinkovito sredstvo za postizanje ciljeva od općeg interesa, prvenstveno u smislu postizanja više razine zaštite okoliša nego što bi to bio slučaj bez dodjele državnih potpora.

S obzirom na to da su proizvodnja i korištenje energije glavni izvori emisija stakleničkih plinova, potrebno je prilagoditi novi pristup klimatskoj i energetskoj politici, zbog čega je planirano da se do 2020. postigne barem 20% smanjenja stakleničkih plinova u usporedbi s 1990. godinom. Kako bi se postigao navedeni cilj, do 2020. potrebno je povećati udjel obnovljivih izvora energije na 20% u sveukupnoj potrošnji energije u Europskoj uniji, dok bi udjel birogoriva u sveukupnoj potrošnji benzina i goriva za prijevoz morao iznositi 10%.

U opravdanim uvjetima, državne potpore mogu ispraviti tržišne nedostatke, pozitivno utjecati na konkurentnost, poboljšati inovacije, unaprijediti tržište i otvoriti nova, povećati učinkovitost korištenja resursa, a time i ulaganja.

Sukladno odredbama iz odjeljka 1.5.6. Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša, potpora za obnovljive izvore energije usmjerena je na tržišni nedostatak vezan uz negativne vanjske učinke stvaranjem pojedinačnih poticaja za povećanje udjela obnovljivih izvora energije u ukupnoj proizvodnji energije, što ujedno predstavlja i jedan od prioriteta za zaštitu okoliša, jer se njime izravno utječe na smanjenje stakleničkih plinova.

U konkretnom slučaju, državne potpore za zaštitu okoliša mogu biti opravdane ako je trošak proizvodnje obnovljivih izvora energije viši od troška proizvodnje iz izvora manje prihvatljivih za okoliš i ako ne postoji neki obvezni standard, koji se tiče udjela energije iz obnovljivih izvora energije za pojedinačne poduzetnike. Visok trošak proizvodnje obnovljive energije ne dozvoljava poduzetnicima da zaračunavaju konkurentne cijene na tržištu, čime se stvaraju zapreke pristupu tržištu za obnovljivu energiju.

U pogledu promicanja korištenja biogoriva, ono bi se trebalo na održiv način koristiti, kako radi sigurnosti opskrbe, tako i zbog politike klimatskih promjena, pa se stoga smatra da su državne potpore prikladan instrument za uporabu obnovljivih izvora energije gdje je dokazana korist za okoliš i održivost.

Međutim, da bi se mogle dodijeliti državne potpore za zaštitu okoliša koje se odnose na operativne potpore za promicanje energije iz obnovljivih izvora, potrebno je zadovoljiti uvjete iz odjeljka 3.1.6.2. Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša. Konkretno, operativne potpore za proizvodnju obnovljivih izvora energije moraju biti opravdane da bi se pokrila razlika između troška proizvodnje energije iz obnovljivih izvora energije i tržišne cijene predmetnog oblika energije, s ciljem daljnje prodaje na tržištu. No, da bi se mogla dodijeliti operativna potpora za obnovljive izvore energije, davatelj državne potpore mora odrediti jednu od tri opcija predviđenih u točkama od 109. do 111. Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša.

S obzirom na to da prijedlog Programa, sadrži operativnu potporu kojom se nadoknađuje razlika između troška proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, uključujući i amortizaciju dodatnih ulaganja za zaštitu okoliša i tržišne cijene naftnog derivata na, za Republiku Hrvatsku, međunarodnom referentnom tržištu (CIF Mediteran), te da se operativne potpore mogu dodjeljivati sve dok se postrojenje potpuno ne amortizira, na način kao što je to opisano u točki 3.7.1. obrazloženja ovog rješenja, Vijeće je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti iz točke 109. Opcija 1. a) Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša.

Također, analizom intenziteta državne potpore, opravdanog troška i metodologije izračuna naknade za proizvodnju biodizela i bioetanola, opisanih u točkama 3.7. obrazloženja ovog rješenja, Vijeće je utvrdilo da su isti sukladni točki 109. opciji 1. a) Odluke o potpori za zaštitu okoliša. To iz razloga, što intenzitet potpore ne može iznositi više od 100% razlike između troška proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i tržišne cijene naftnog derivata, jer državna potpora, po jednoj litri biogoriva, iznosi ne više od iznosa razlike između domaćeg referentnog proizvodnog troška i tržišne cijene naftnog derivata goriva na referentnom međunarodnom tržištu.

Nadalje, Vijeće je utvrdilo da je ispunjen i uvjet iz točke 109. opcija 1 b) Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša. Naime, u slučaju kada je potpora dodijeljena na temelju navedene opcije, prijedlog Programa predviđa da se svaka državna potpora za ulaganje dodijeljena predmetnom poduzetniku u vezi novog postrojenja, mora oduzeti od proizvodnih troškova kada se izračunava iznos operativne potpore, kao što je to opisano u točki 3.7.5. obrazloženja ovog rješenja.

Slijedom iznijetog, Vijeće je utvrdilo da prijedlog Programa novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz, predstavlja program državne potpore iz članka 3. stavka 2. ZDP-a, te da se na državne potpore za zaštitu okoliša – potpore za obnovljive izvore energije sadržane u prijedlogu Programa, može primijeniti izuzeće predviđeno člankom 4. stavkom 3. točkom b) ZDP-a.

Stoga je odlučeno kao u točki I. izreke ovog rješenja.

4.2. S obzirom na to da Agencija, sukladno članku 13. stavku 3. ZDP-a može odobriti državnu potporu, uz navođenje posebnih uvjeta i rokova za dodjelu državne potpore, Vijeće je u točki II. izreke ovog rješenja odredilo sljedeće:

Državna potpora za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora energije može se dodijeliti samo do visine razlike domaćeg proizvodnog troška i tržišne cijene naftnog derivata na međunarodnom referentnom tržištu. Da bi se prilikom izračuna državne potpore mogao uzeti u obzir i korektivni faktor opisan u točki 3.7.4. obrazloženja ovog rješenja, taj korektivni faktor, ni u kojem slučaju ne smije premašiti najviši dopušteni iznos državne potpore opisan u točki 3.7.2. obrazloženja ovog rješenja.

Stoga, u cilju izbjegavanja mogućnosti da davatelj državne potpore pri izračunu iznosa potpore po jednoj litri biogoriva, premaši najviši dopušteni iznos između domaćeg referentnog proizvodnog troška i tržišne cijene fosilnog goriva na referentnom međunarodnom tržištu, odlučeno je kao u točki II a) izreke ovog rješenja.

Međutim, budući da se tržište biogoriva u Republici Hrvatskoj tek počinje razvijati, da su podaci ograničeni i da se predmetni plan amortizacije temelji na specifičnim troškovima prosječnog postrojenja za proizvodnju biogoriva koji proizlaze iz iskustava razvoja navedenih projekata u državama članicama Europske unije, odlučeno je kao u točki II. b) izreke ovog rješenja.

Sukladno odredbama iz odjeljka 6. Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša, koje se odnose na zbrajanje državnih potpora, državna potpora iz točke I. izreke ovog rješenja, ne može se zbrajati s drugim državnim potporama, potporama male vrijednosti ili s drugim oblicima financiranja od strane Republike Hrvatske, ako takvo preklapanje premašuje intenzitet državne potpore iz točke II. a) izreke ovog rješenja, stoga je odlučeno kao u točki II. c) izreke ovog rješenja.

Slijedom navedenog, Ministarstvo je u obvezi dostavljati Agenciji dokaze o ispunjenju uvjeta iz točke II. a) i b) izreke ovog rješenja i to najkasnije do 15. siječnja tekuće godine za prethodnu godinu, za svaku godinu trajanja prijedloga Programa, stoga je odlučeno kao u točki II. d) izreke ovog rješenja.

U točki 160. iv) Odluke o državnim potporama za zaštitu okoliša, u cilju detaljnije ocijene svih značajnih iznosa potpora dodijeljenih u okviru odobrenih programa, predviđeno je da je davatelj državne potpore u obvezi unaprijed prijaviti svaki pojedini slučaj dodjele državne potpore, ako se potpora dodjeljuje za proizvodnju biogoriva gdje takva proizvodnja prelazi 150 000 t godišnje po pojedinom poduzetniku.

Slijedom navedenog odlučeno je kao u točki III. izreke ovog rješenja.

S obzirom na to da poduzetnicima u teškoćama, koji su obuhvaćeni u odredbama navedenim u točkama 9. do 13. Odluke o objavljivanju pravila o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje (»Narodne novine«, broj 20/07), nije dopuštena dodjela ostalih kategorija državnih potpora, osim državnih potpora za sanaciju i restrukturiranje.

Stoga je odlučeno je kao u točki IV. izreke ovog rješenja.

Sukladno članku 18. ZDP-a, rješenja Agencije iz članka 13. ZDP-a objavljuju se u »Narodnim novinama«, stoga je odlučeno kao u točki V. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/2011-02/005
Urbroj: 580-03-11-43-13-007
Zagreb, 28. srpnja 2011.

Predsjednica Vijeća za
zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

Rješenje, NN 101/2011-2082