## Pravilnik o uređivanju šuma

### NN 111/2006 (11.10.2006.), Pravilnik o uređivanju šuma

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**2462**

Na temelju članka 20., stavka 6. i članka 26., stavka 3. Zakona o šumama
(»Narodne novine«, br. 140/05 i 82/06), ministar poljoprivrede, šumarstva i
vodnoga gospodarstva, uz suglasnost ministra kulture donio je

## PRAVILNIK

### O UREĐIVANJU ŠUMA

I. OPĆA ODREDBA

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom propisuje način izrade, sadržaj i postupak odobrenja
šumskogospodarskih planova.
Šumskogospodarski planovi jesu:
– šumskogospodarska osnova područja Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
osnova područja),
– osnove gospodarenja gospodarskim jedinicama (u daljnjem tekstu: osnova
gospodarenja),
– programi za gospodarenje gospodarskim jedinicama na kršu (u daljnjem tekstu:
programi gospodarenja)
– programi za gospodarenje šumama šumoposjednika (u daljnjem tekstu: programi
gospodarenja šumoposjednika),
– programi za gospodarenje šumama s posebnom namjenom (u daljnjem tekstu:
programi posebne namjene),
– godišnji planovi gospodarenja šumama (u daljnjem tekstu: godišnji planovi),
– operativni godišnji planovi.

II. ZAJEDNIČKE ODREDBE

*Prostorna podjela šuma i šumskih zemljišta*

Članak 2.

Radi izrade i provođenja šumskogospodarskih planova šumskogospodarsko područje
dijeli se na gospodarske jedinice.
Za šume u vlasništvu Republike Hrvatske granice gospodarskih jedinica određuju
se šumskogospodarskom osnovom područja.
Za šume šumoposjednika ustrojavaju se gospodarske jedinice čije granice se
poklapaju s granicama katastarskih općina (minimalna površina gospodarske
jedinice), odnosno s granicama jedinica lokalne samouprave (maksimalna površina
gospodarske jedinice), a mogu se ustrojiti i gospodarske jedinice za šumske
posjede jednog vlasnika veće od 20 hektara čije granice su neovisne o
katastarskim općinama i jedinicama lokalne samouprave.
Ukoliko na području katastarske općine ima manje od 100 hektara šuma
šumoposjednika ista se spaja s drugim katastarskim općinama sve do maksimalne
površine gospodarske jedinice.
Gospodarske jedinice dijele se na odjele i odsjeke.
Postojeća gospodarska podjela na odjele u pravilu se zadržava, a u slučaju
promjene povezuju se stara i nova podjela.

Članak 3.

Odjelom se smatra trajna osnovna jedinica gospodarske podjele šuma u okviru
pojedine gospodarske jedinice.
Odjeli se ustanovljuju radi lakšega gospodarenja, nadzora i orijentacije na
terenu.
Površina odjela, osim za neobraslo proizvodno šumsko zemljište, šikare,
šibljake, makije, garige i neplodno zemljište u pravilu ne može biti veća od 60
hektara.
Granice odjela se ustanovljuju prema prirodnim obilježjima (hrptovima,
grebenima, kosama, vodotocima, uvalama i sl.) ili prema umjetno stvorenim
objektima (stalnim izvoznim putovima, prosjekama i sl.).
Brojevi odjela u gospodarskoj jedinici označuju se neprekidno od sjevera prema
jugu i od zapada prema istoku.

Članak 4.

Odsjekom se smatra najmanja promjenjiva osnovna površina gospodarske podjele
šuma unutar odjela s kojom se posebno gospodari kao sastojinom.
Sastojine se izlučuju u odsjeke prema uzgojnom obliku, sastojinskom obliku,
razvojnom stadiju, vrsti drveća, starosti, cilju gospodarenja, omjeru smjese i
obrastu.
Najmanja površina odsjeka iznosi jedan hektar, osim u šumama šumoposjednika i
odvojenim šumskim površinama, kada ona može biti i manja.
Neobraslo proizvodno zemljište izlučuje se u posebne odsjeke, ako je površina
veća od 1 hektara.
Neobraslo neproizvodno i neplodno zemljište iskazuje se samo u obrascu O-1.

Članak 5.

Geodetska izmjera i obilježavanje obuhvaća gospodarsku podjelu i druge elemente
od interesa za gospodarenje.
Podaci o površinama (odjela i odsjeka) iskazuju se u stotinkama hektara.
Granice gospodarskih jedinica, odjela i odsjeka ucrtavaju se na gospodarske
karte, a na terenu moraju biti trajno i vidljivo obilježene i jedinstvene na
cijelom šumskogospodarskom području prema sustavu obilježavanja koji je tiskan u
Prilogu 1 ovoga Pravilnika i njegov je sastavni dio.
Vanjske granice i gospodarska podjela moraju se kontinuirano obnavljati, a
usporedba posjedovnog i vlasničkog stanja obavlja se kod obnove i revizije
osnove i programa.

*Razvrstavanje šuma i šumskih zemljišta*

Članak 6.

Prema Zakonu o šumama po namjeni šume mogu biti gospodarske, zaštitne i šume s
posebnom namjenom.

Članak 7.

Šumsko zemljište razvrstava se na:
1. obraslo drvećem;
2. neobraslo:
– proizvodno (čistine, blage kamenjare i sl.);
– neproizvodno (prosjeke i svijetle pruge uz prometnice šire od 5 m, stovarišta,
planinske rudine, višegodišnji nasadi i sl.);
– neplodno (šumske prometnice šire od 5 m, vodotoci, kanali, močvare, ljuti krš,
površine pod građevnim objektima, šljunčare, kamenolomi i sl.).

Članak 8.

Šume i šumska zemljišta iz članka 7. stavka 1. točke 1. i 2. alineje prve ovoga
Pravilnika razvrstavaju se po uređajnim razredima.
Uređajni razred u jednodobnoj šumi određuje se prema namjeni šume, načinu
postanka, glavnoj vrsti drveća prema kojoj se određuje ophodnja i cilj
gospodarenja.
Uređajni razred preborne šume jele s ostalim vrstama drveća određuje se prema
namjeni i glavnim vrstama drveća.
Uređajni razred neobraslog proizvodnog zemljišta određuje se prema namjeni.
Gospodarske šume na osjetljivim staništima (nagibi veći od 50%), plitka skeletna
tla, riječni otoci – ade i sl.), šume s velikom biološkom raznolikošću, rijetke
ili reprezentativne šumske zajednice te šume za zaštitu tla, prometnica i drugih
objekata od erozije i poplava mogu se izlučiti u uređajne razrede s ograničenim
gospodarenjem.

Članak 9.

Za šume i šumska zemljišta u kojima su provedena tipološka istraživanja,
određuju se ekološkogospodarski tipovi (u daljnjem tekstu: EGT).
EGT-om se smatra određena površina šume i šumskog zemljišta koja ima slične
ekološke i gospodarske značajke o kojima ovisi i način gospodarenja.
EGT šume i šumskih zemljišta određuje se na temelju geološke podloge, vrste tla,
klime, šumske zajednice, uzgojnih značajki, proizvodnih mogućnosti i vrijednosti
sastojine.

*Razvrstavanje sastojina*

Članak 10.

Sastojina je dio šume koji se razlikuje od ostalih dijelova šume po vrsti
drveća, načinu gospodarenja, načinu postanka, starosti i stadiju razvitka.
Sastojine se, temeljem okularne procjene vanjskog izgleda, vitalnosti i ekološke
stabilnosti, razvrstavaju na sastojine vrlo dobre, dobre, srednje i slabe
kakvoće.

Članak 11.

Prema omjeru smjese vrsta drveća sastojine se dijele na:
– čiste – u kojima je jedna vrsta drveća zastupljena s više od 75 posto drvne
zalihe prema ukupnoj drvnoj zalihi odnosno prema broju stabala u prvom dobnom
razredu;
– mješovite – u kojima su, uz glavne vrste, zastupljene i druge vrste drveća,
ali većim udjelom od 25 posto ukupne drvne zalihe odnosno prema broju stabala u
prvom dobnom razredu.
Vrste drveća iskazuju se prema popisu vrsta koji je tiskan u Prilogu 2 ovoga
Pravilnika i njegov je sastavni dio.

Članak 12.

Prema načinu gospodarenja sastojine su:
1. jednodobne – stabla glavne vrste drveća su podjednake starosti, a
gospodarenje je sastojinsko;
2. preborne – u kojima su raspoređena stabla različitih visina i prsnih
promjera, a gospodarenje je stablimično ili grupimično;
3. raznodobne – u kojima se nalaze skupine (do 1 ha) različitih dobi i razvojnih
stadija gdje su stabla unutar skupina podjednakih dimenzija, a gospodarenje je
skupinasto.
Gospodarenje sastojinama iz stavka 1. točke 2. ovoga članka provodi se u šumama
jele s ostalim vrstama drveća.
Gospodarenje sastojinama iz stavka 1. točke 3. ovoga članka može se provoditi u
šumama na kršu, šumama šumoposjednika, šumama posebne namjene i u šumama koje
imaju značajnu zaštitnu funkciju.

Članak 13.

Prema uzgojnom obliku sastojine su:
1. visokog uzgojnog oblika – nastale od stabala iz sjemena ili sadnica
(sjemenjače);
2. srednjeg uzgojnog oblika – nastale od stabala dijelom iz sjemena, dijelom iz
panja, gdje se prvima gospodari kao sjemenjačom, a drugima kao panjačom;
3. niskog uzgojnog oblika – nastale od stabla iz panja (panjače);
4. degradirane sastojine:
– panjače – degradirane sjemenjače,
– šikare – degradirane panjače u kojima, osim drveća, u istom sloju sudjeluje i
grmlje;
– šibljaci – degradacijski oblici nastali iz šikara, a čini ih grmlje uglavnom
šibljasta oblika;
– makije – degradacijski oblici crnikovih šuma u kojima osim drveća u istom
sloju sudjeluje i grmlje;
– garizi – degradirane makije otpornih grmolikih zimzelenih vrsta s progaljenim
sklopom
5. šumske plantaže – umjetno podignute sastojine uz primjenu agrotehničkih mjera
na neobraslom proizvodnom šumskom zemljištu;
6. šumske kulture – umjetno podignute sastojine na neobraslom proizvodnom
šumskom zemljištu.

Članak 14.

Prema dobi i stadiju razvitka sastojine se razvrstavaju na:
1. mlade sastojine, starosti do polovice ophodnje u stadiju razvitka:
– ponik – biljčice starosti do jedne godine;
– pomladak – biljke starije od jedne godine do dobi kada se oblikuje debalce i
krošnja;
– mladik – stabalca koja imaju oblikovano deblo i krošnju;
– koljik – stabalca prosječnoga prsnog promjera od 5 do 7 cm;
– letvik – stabalca prosječnoga prsnog promjera od 7 do 15 cm;
– stadij odraslih stabala – stabla prosječnoga prsnog promjera većeg od 15 cm do
polovice ophodnje.
2. srednjodobne sastojine, starosti iznad polovice do dvije trećine ophodnje;
3. starije sastojine, starosti od dvije trećine ophodnje do zad­njeg dobnog
razreda;
4. stare sastojine, starosti zadnjeg dobnog razreda i više.

Članak 15.

Raspodjela stabala u sastojini može biti:
– stablimična – raspored stabala različitih prsnih promjera i različitih visina
u prebornim sastojinama, odnosno različitih vrsta drveća u jednodobnim
sastojinama;
– grupimična – raspored stabala podjednakih prsnih promjera i podjednakih
visina, odnosno vrsta drveća na površini promjera do 1,5 visine dominantnog
stabla.
– skupinasta – raspored stabala podjednakih prsnih promjera i podjednakih
visina, odnosno vrsta drveća na površini promjera većeg od 1,5 visine
dominantnog stabla do 1,0 hektara.

*Utvrđivanje elemenata strukture sastojine*

Članak 16.

Starost jednodobnih sastojina određuje se na temelju evidencije o godini
osnutka, podataka iz prethodnih šumskogospodarskih planova, odnosno brojenjem
godova na panju triju srednje plošnih stabala.

Članak 17.

Sklop sastojine prema ovom Pravilniku je stupanj zastiranja tla krošnjama.
Sklop se iskazuje kao:
– potpun sklop, kad su krošnje pravilno raspoređene i međusobno se dodiruju;
– nepotpun sklop, kad postoje takvi razmaci između krošanja pojedinih stabala da
u njihove prostore ne može stati krošnja normalno razvijenog stabla;
– rijedak sklop, kad je sklop prekinut, a krošnje pojedinih susjednih stabala
tako razmaknute da između njih može stati normalno razvijenog stabla;
– progaljen sklop, kad je otvor u sastojini nastao prekidom sklopa i ne može se
više zatvoriti krošnjama susjednih stabala.
Kod prebornih sastojina tlo je višestruko zastrto krošnjama te se sklop ne
iskazuje, osim ukoliko im je narušena preborna (vertikalna) struktura.

Članak 18.

Obrast sastojine prema ovom Pravilniku odnos je stvarne i normalne temeljnice u
jednodobnim sastojinama, dok je u prebornim i raznodobnim sastojinama odnos
stvarne i normalne drvne zalihe.
Obrast se iskazuje kao:
– normalni obrast, iznad 0.80;
– manji od normalnog, od 0.50 do 0.80;
– slab, do 0.50.
Normalna temeljnica odnosno drvna zaliha određuje se primjenom prirasno-prihodnih
tablica domaćih autora (u daljnjem tekstu: prirasno-prihodne tablice).
Obrast se ne određuje u sastojinama prvog dobnog razreda, sastojinama kojima su
započete oplodne sječe, sastojinama niskog uzgojnog oblika i degradiranim
sastojinama.

Članak 19.

Drvna zaliha određuje se na sustavnoj mreži ploha temeljem izmjere prsnih
promjera i visina svih živih stabala promjera većeg od 10 cm – taksacijske
granice.
Veličina ploha i gustoća mreže ovisi o varijabilnosti mjerenih elemenata.
Prihvatljiva pogreška uzorka procjene drvne zalihe uz 95%-tnu vjerojatnost
iznosi 7% na razini uređajnog razreda.
Drvna zaliha se izračunava na temelju utvrđenog tarifnog niza (uređajne
jednoulazne tablice) za pojedine vrste drveća, a iskazuje se posebice za svaki
odsjek.
U svrhu izjednačenja visinske krivulje i određivanja tarifnog niza podaci
izmjerenih visina za pojedinu vrstu drveća grupiraju se za sastojine istog
načina postanka, boniteta i dobnog razreda.
Visinska krivulja ustrojava se na temelju odgovarajućeg uzorka izmjerenih visina
stabala.
U jednodobnim sastojinama koje se u sljedećih 10 godina propisuju za sječu
glavnog prihoda drvna zaliha može se utvrditi izmjerom prsnih promjera svih
stabala.
U jednodobnim sastojinama u kojima je započeta obnova, drvna zaliha obvezno se
utvrđuje izmjerom prsnih promjera svih stabala.
Drvna zaliha zaštitnih, degradiranih, radno nedostupnih te šuma šumoposjednika
se može utvrditi nekom priznatom metodom procjene.
Terenski obrasci i opis metoda za izmjeru na plohama nalaze se tiskani u Prilogu
3 ovoga Pravilnika i njegov su sastavni dio.

Članak 20.

Drvna zaliha se iskazuje u krupnom drvetu (>7 cm) iznad taksacijske granice koja
iznosi 10 cm, a razvrstava se po debljinskim stupnjevima od 5 cm.
Sredine debljinskih stupnjeva su:
– 2.5 cm – debljinski stupanj 1,
– 7.5 cm – debljinski stupanj 2 i tako dalje.
U prebornim, raznodobnim i degradiranim sastojinama, te prvom i drugom dobnom
razredu jednodobnih sastojina iskazuje se broj stabala po vrstama drveća za
debljinske stupnjeve 1 i 2.
U prebornim i raznodobnim sastojinama, te razvojnom stadiju pomlatka i mladika
jednodobnih sastojina iskazuje se i broj stabalaca visine ispod 1,30 m
raspoređen u dva visinska razreda – do 0,5 m,i od 0,5 do 1.3 m.

Članak 21.

Sastojine se unutar uređajnog razreda u regularnim šumama razvrstavaju po dobnoj
strukturi, a u prebornim i raznodobnim sastojinama po debljinskoj strukturi.
Za dobne razrede jednodobnih sastojina unutar uređajnog razreda iskazuju se
podaci o stvarnoj i normalnoj površini, drvnoj zalihi, prirastu i obrastu,
razvrstano po vrsti drveća po hektaru i ukupno.
Širina dobnog razreda iznosi 5 godina za ophodnje do 30 godina; 10 godina za
ophodnje do 60 godina i 20 godina za ophodnje iznad 60 godina.
Za preborne i raznodobne sastojine unutar uređajnog razreda iskazuju se podaci o
strukturi drvne zalihe u 3 debljinska razreda:
– I od 10 do 30 cm,
– II od 31 do 50 cm,
– III od 51 cm naviše,
normali temeljenoj na visini dominantnih stabala i omjeru smjese prema drvnoj
zalihi razvrstano po vrstama drveća.
Degradirane sastojine ne razvrstavaju se prema dobi i stadiju razvitka.

Članak 22.

Bonitet staništa sastojine predstavlja potencijalnu proizvodnost drvne tvari s
obzirom na glavnu vrstu drveća, koja je određena u odgovarajućim prirasno-prihodnim
tablicama.
Bonitet staništa sastojine izražava se rimskim brojem, a određuje se:
– u jednodobnim sastojinama na osnovi starosti sastojine i visine srednjeg
plošnog stabla;
– u prebornim i raznodobnim sastojinama prema srednjoj visini i promjeru
dominantnih stabala.

Članak 23.

Prirast drvne zalihe određuje se na temelju volumnih tablica i mjerenja
debljinskog prirasta.
Mjerenje debljinskog prirasta se obavlja za glavne vrste drveća.
U jednodobnim sastojinama uzorci za izmjeru debljinskog prirasta za pojedinu
vrstu drveća se grupiraju po načinu postanka, bonitetima i starosti, a u
prebornim i raznodobnim sastojinama po uređajnim razredima i bonitetima.
U sastojinama niskog uzgojnog oblika određuje se samo prosječni dobni prirast
drvne zalihe.
Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, u jednodobnim sastojinama koje se
propisuju za oplodne sječe u idućih 10 godina, prirast drvne zalihe izračunava
se prema prirastu koji je određen prijašnjom osnovom odnosno programom ili
kontrolnom metodom.

*Određivanje ciljeva i načina gospodarenja*

Članak 24.

Cilj gospodarenja šumama određuje ophodnju glavne vrste. U prirodnim
gospodarskim šumama ophodnja se određuje prema glavnoj vrsti drveća, i to:
– za lužnjak i crniku – 140 godina
– za kitnjak i medunac – 120 godina
– za običnu bukvu i gorski javor – 100 godina
– za cer, poljski i obični jasen, crni orah – 80 godina
– za crnu johu, obični grab, crni grab, bjelograbić i divlju trešnju – 60 godina
– za lipe – 50 godina
– za kesten, bagrem i brezu – 40 godina
– za domaće topole i vrbe – 30 godina
– za smreku, crni i obični bor – 80 godina
– za borovac, alepski i primorski bor, ariš, duglaziju i ostalu crnogoricu – 60
godina.
Donja granica ophodnje za panjače tvrde bjelogorice je 40 godina, a za panjače
meke bjelogorice 20 godina.
Donja granica ophodnje u panjačama koje se prirodnim putem prevode u sjemenjače,
smanjuje se za 30% od utvrđenih donjih granica ophodnje i sječive zrelosti
sjemenjača iz stavka 1. ovoga članka.
Ophodnja i sječiva dob u pravilu su istovjetni kod normalnog razmjera dobnih
razreda.
Promjeri sječive zrelosti u prebornim i raznodobnim sastojinama određuju se na
osnovi boniteta za pojedine glavne vrste drveća.
Ophodnja šumskih plantaža i šumskih kultura određuje se elaboratom podizanja ili
ciljem gospodarenja.
Sječiva dob i promjeri sječive zrelosti mogu biti iznimno niži u sastojinama
loše kakvoće i zdravstvenog stanja, te obrasta glavne vrste drveća ispod 0.4.
Sječiva dob može biti niža ili viša od ophodnje u uvjetima narušenih elemenata
strukture sastojine i uređajnog razreda.

Članak 25.

Radovi biološke obnove šuma koji se određuju šumskogospodarskim planovima
obuhvaćaju:
1. Pripremu staništa za prirodno pomlađivanje sastojina predviđenih za prirodnu
obnovu
– uređenje donje etaže,
– čišćenje tla od korova,
– rahljenje tla,
– površinsko odvodnjavanje.
2. Popunjavanje, njegu i čišćenje u prvom dobnom razredu jed­nodobnih, te
prebornim i raznodobnim sastojinama
– popunjavanje šuma i šumskog zemljišta šumskim reproduk­cijskim materijalom,
– njega pod zastorom stare sastojine,
– njega pomlatka,
– njega mladika,
– čišćenje sastojina.
3. Prorjeđivanje sastojina do starosti trećine određene ophodnje u njegovanim
sastojinama, a u starijim ako je to prijeko potrebno radi uzgoja;
4. Pošumljavanje sječina nakon čistih sječa
– čišćenje tla od korova,
– rahljenje tla,
– površinsko odvodnjavanje,
– sjetva i sadnja šumskog reprodukcijskog materijala.
5. Sanaciju paljevina
– pripremni radovi,
– sjetva i sadnja šumskog reprodukcijskog materijala,
– njega sastojina do 1/5 ophodnje.
6. Resurekciju degradiranih sastojina i prevođenje u viši uzgojni oblik
– resurekcija,
– trijebljenje,
– sjetva i sadnja šumskog reprodukcijskog materijala,
– njega sastojina do 1/5 ophodnje.
7. Čuvanje šuma
8. Odabiranje i obilježavanje stabala za sječu i obavljanje nadzora u izvršenju
radova iz točke 2. ovoga članka
– doznaka prethodnog prihoda,
– doznaka redovitog i izvanrednoga glavnog prihoda,
– doznaka slučajnog prihoda,
– obavljanje nadzora u izvršenju radova iz točke 2. ovoga članka.
9. Izradu šumskogospodarskih planova, te njihove revizije i obnove
– pripremni radovi,
– terenski radovi,
– završni radovi,
– izvanredna revizija,
– godišnji plan,
– reambulacija međa.
10. Rekonstrukciju i konverziju šuma panjača, makija, šikara i šibljaka
– pripremni radovi,
– sjetva i sadnja šumskoga reprodukcijskog materijala,
– njega sastojina do 1/5 ophodnje.
11. Pošumljavanje neobraslog šumskog zemljišta i podizanje plantaža brzorastućih
vrsta drveća na novim površinama
– sjetva i sadnja šumskoga reprodukcijskog materijala,
– popunjavanje.
12. Pripremu staništa, njegu novopodignutih sastojina i kultura;
– priprema staništa
– njega sastojina do 1/5 ophodnje.
13. Zaštitu od štetnih organizama i požara
– opažanje biljnih bolesti,
– suzbijanje biljnih bolesti,
– opažanje biljnih štetnika,
– suzbijanje biljnih štetnika,
– suzbijanje glodavaca,
– zaštita od divljači kemijskim sredstvima,
– podizanje ograda,
– održavanje ograda,
– uklanjanje ograda,
– osmatračka protupožarna služba,
– izrada osmatračkih objekata,
– održavanje osmatračkih objekata,
– izrada protupožarnih prosjeka,
– održavanje protupožarnih prosjeka,
– postavljanje znakova upozorenja,
– orezivanje donjih grana u kulturama crnogorice,
– radovi na suzbijanju požara,
– održavanje izvora, bunara i cisterni.
14. Kupnju šuma, odnosno šumskih zemljišta
15. Sanaciju i obnovu šuma kao posljedica sušenja, propadanja šuma i ratnih
djelovanja
– pripremni radovi,
– sjetva i sadnja šumskoga reprodukcijskog materijala
– njega sastojina do 1/5 ophodnje,
– razminiranje šuma i šumskih zemljišta,
– razminiranje šumskih prometnica.
16. Projektiranje, izgradnju i održavanje šumske infrastrukture
– projektiranje i izgradnja šumskih prometnica,
– održavanje šumskih prometnica,
– projektiranje i izgradnja protupožarnih prosjeka s elementima šumskih cesta,
– održavanje protupožarnih prosjeka s elementima šumskih cesta,
– projektiranje i izgradnja šumskih vlaka,
– održavanje šumskih vlaka,
– projektiranje i izrada stalnih šumskih žičara,
– održavanje stalnih šumskih žičara,
– projektiranje i izrada prosjeka,
– održavanje prosjeka.

Članak 26.

Na površinama gdje se provodi čista sječa, sjetva i sadnja šumskoga
reprodukcijskog materijala obavlja se u istom vegetacijskom raz­doblju ili
najkasnije na početku sljedećega vegetacijskog razdoblja.
Popunjavanje se obavlja najkasnije treću godinu nakon dovrš­nog sjeka na
cjelovitim površinama neuspjelog pomlađivanja iznad 0.2 ha.
Šumske kulture i šumske plantaže popunjavaju se do obraslosti na temelju
elaborata podizanja.

Članak 27.

Radi zaštite tla od zakorovljenja i zamočvarenja, površine sječina nastalih
sječom stabala zbog sušenja i propadanja, ako su veće od 0.2 hektara s užom
stranicom većom od visine dominantnih stabala u odsjeku, moraju se sanirati
odmah ili najkasnije do kraja idućega vegetacijskog razdoblja nakon izvršene
sječe.

Članak 28.

Etat se određuje prema proizvodnim mogućnostima staništa za svaki uređajni
razred, po odsjecima i vrsti drveća, a razrađuje se po grupama sortimenata na
razini gospodarske jedinice.
Potrajnost prihoda etata planira se po uređajnim razredima glavnih gospodarskih
vrsta drveća.

Članak 29.

Etat glavnog prihoda jednodobnih sastojina visokoga uzgojnog oblika određuje se
po metodi razmjera dobnih razreda, usporedbom stvarnog i normalnog razmjera
dobnih razreda za svaki uređajni razred posebice, uzimajući u obzir ekološke i
gospodarske prilike.
Sastojine za glavni prihod odabiru se temeljem sljedećih kriterija:
1. sastojine zadnjega dobnog razreda;
2. sastojine predzadnjega dobnog razreda kada je znatno poremećen razmjer dobnih
razreda na velikim šumskim kompleksima istog uređajnog razreda, i to:
– kada stabla glavne vrste drveća imaju srednji promjer jednak ili veći od
srednjeg promjera normalne sastojine odgova­rajućeg boniteta u dobi ophodnje,
prema prirasno-prihodnim tablicama domaćih autora;
– u mješovitim sastojinama hrasta lužnjaka i poljskog jasena s udjelom jasena
većim od 1/3 te se pouzdano utvrdi da bi daljnje gospodarenje bilo gospodarski
neučinkovito.
3. sastojine loše kakvoće i zdravstvenog stanja, te obrasta glavne vrste drveća
ispod 0,4.
Sveukupni površinski 10-godišnji etat glavnog prihoda može iznositi do 60%
normalne površine dobnog razreda.

Članak 30.

Etat prethodnog prihoda jednodobnih sastojina visokog uzgojnog oblika određuje
se na temelju propisane njege šuma proredom za svaku sastojinu po odjelima
odnosno odsjecima, uspoređujući stanišne prilike, drv­nu zalihu, strukturu i dob
sastojine s normalnim stanjem.
Iznim­no etat se ne određuje:
– u odsjecima čije su sastojine starije od 2/3 ophodnje, a koje su u prethodnom
polurazdoblju prorjeđivane i obrast im je manji od normalnog;
– u odsjecima čije su sastojine starije od 1/3 ophodnje i slabog obrasta.

Članak 31.

Etat prebornih i raznodobnih šuma određuje se za svaki odjel odnosno odsjek na
osnovi normalne drvne zalihe i prirasta te struk­ture stvarne drvne zalihe po
debljinskim stupnjevima.
Intenzitet sječe ne može biti veći od 30% drvne zalihe u odjelu odnosno odsjeku,
a u sastojinama slabog obrasta (do 0,5) etat se u pravilu ne propisuje.

Članak 32.

U sastojinama srednjega uzgojnog oblika etat se određuje posebice za stabla iz
sjemena, a posebice za stabla iz panja.
U sastojinama niskoga uzgojnog oblika i degradiranim sastojinama, etat se
određuje za svaki odjel odnosno odsjek:
– kao za jednodobne sastojine visokoga uzgojnog oblika u panjačama kojima je
cilj gospodarenje panjačama;
– površinski u degradiranim sastojinama u kojima je propisana konverzija ili
rekonstrukcija.
Za zaštitne šume, šume s posebnom namjenom i šume ograničenog gospodarenja
određuje se usmjereni etat, u skladu sa svrhom zbog koje su takvima proglašene.
Za područje šuma koje nisu obuhvaćene šumskogospodarskim planovima smije se
godišnje odobriti sječa do visine 50% prirasta, odnosno 1,5% drvne zalihe.

Članak 33.

U jednodobnim sastojinama užita drvna zaliha razvrstava se na:
– redoviti i izvanredni glavni prihod,
– prethodni prihod,
– slučajni prihod.
U redoviti glavni prihod ulazi užita drvna zaliha propisana osnovom odnosno
programom gospodarenja.
U izvanredni glavni prihod ulazi drvna zaliha užita na površinama koje će se
trajno upotrebljavati u druge svrhe (površine izdvojene iz šumskogospodarskog
područja, prometnice, prosjeke, trase elektrovoda, kanali i dr.).
U prethodni prihod ulazi užita drvna zaliha propisana osnovom odnosno programom
gospodarenja.
U slučajni prihod ulazi sva užita drvna zaliha koja nije propisana osnovom
odnosno programom gospodarenja i bespravne sječe.
Za količinu užite drvne zalihe slučajnog prihoda umanjuje se prethodni prihod u
odsjeku.

Članak 34.

U prebornim i raznodobnim sastojinama užita drvna zaliha razvrstava se na
redoviti, izvanredni i slučajni prihod.
U redoviti prihod ulazi drvna zaliha propisana osnovom odnosno programom
gospodarenja.
U izvanredni prihod ulazi drvna zaliha posječena na površinama koje će se trajno
upotrebljavati u druge svrhe (površine izdvojene iz šumskogospodarskog područja,
prometnice, prosjeke, kanali i dr.).
U slučajni prihod ulazi posječena drvna zaliha koja nije propisana osnovom
odnosno programom gospodarenja i bespravne sječe.
Za količinu posječene drvne zalihe izvanrednog i slučajnog prihoda prebornih i
raznodobnih sastojina umanjuje se redoviti prihod.

Članak 35.

Doznačena drvna zaliha iz članka 33. i 34. ovoga Pravilnika unosi se u knjižice
doznake ili terenska računala.
Doznačena drvna zaliha se izračunava prema istim tablicama po kojima je bila
izračunata u osnovi odnosno programu gospodarenja.

Članak 36.

Jednodobne sastojine obnavljaju se prirodnim putem oplodnim (postupičnim)
sječama.
U sastojinama za koje su osnovom odnosno programom propisane oplodne sječe može
se provoditi naplodni sijek:
1. u godini ili jednu do dvije godine nakon dobrog uroda šumskog sjemena glavne
vrste drveća,
2. ako se prije naplodnog sijeka unese odgovarajuća količina šumskog sjemena
glavne vrste drveća neposredno prije sječe.
Dovršni sijek provodi se kad je najmanje 70 posto površine odsjeka pokriveno
pomlatkom koji je sposoban za samostalan razvoj.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka:
– degradirane sastojine u kojima nije moguća prirodna obnova mogu se prevoditi u
sastojine visokoga uzgojnog oblika čistim sječama i umjetnom obnovom;
– sastojine crne johe, topola i vrba mogu se posjeći čistom sječom i umjetno
obnoviti sadnicama ili vegetativnim dijelovima;
– sastojine bagrema nakon čistih sječa mogu se obnoviti izbojcima iz žilja;
– sastojine slaboga obrasta mogu se posjeći čistom sječom i umjetno obnoviti
sadnicama glavne vrste drveća.
Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka dovršni sijek može se provoditi na
dobro pomlađenim dijelovima odsjeka površine veće od 1 hektara.
Preborne i raznodobne sastojine obnavljaju se prirodnim putem, sječom u
skupinama, grupama i stablimično u ophodnjicama ne kraćim od pet godina.

Članak 37.

Otvorenost šuma gospodarske jedinice prikazuje se u kilometrima na 1.000
hektara.
Otvorenost odjela odnosno odsjeka određuje se na osnovi prosječne udaljenosti
privlačenja i iznošenja drvnih sortimenata od sredine odjela odnosno odsjeka do
tvrde prometnice ili vodenog puta, a iskazuje se u metrima.
Otvorenost šuma određuje se na temelju dužine šumskih i jav­nih prometnica koje
se mogu koristiti cijelu godinu.
Prometnica kad prolazi kroz šumu uzima se u račun cijelom dužinom, osim kad:
1. prolazi granicom dviju gospodarskih jedinica, odjela odnosno odsjeka, dužina
se dijeli proporcionalno dužini tih granica;
2. prolazi rubom šume 50 posto svoje dužine.
Javne prometnice uzimaju se u račun otvorenosti ako mogu služiti za utovar i
prijevoz drvnog materijala cijele godine.

Članak 38.

Šumski proizvodi mogu se iskorištavati u mjeri u kojoj ne ugrožavaju stabilnost
ekosustava i u opsegu koji ne umanjuje općekorisne funkcije šuma, te se
šumskogospodarskim planom može dopustiti:
1. pašarenje na površinama šuma i šumskih zemljišta većih od 50 hektara uz
obvezno čuvanje stoke, pod uvjetom da tim površinama nisu obuhvaćene površine
prvoga dobnog razreda, površine u fazi obnove odnosno konverzije te na
površinama na kojima je izvršena resurekcija u protekle tri godine;
2. brst u skladu s odredbama Zakona;
3. žirenje na suvislim površinama šuma i šumskih zemljišta većim od 300 hektara,
pod uvjetom da istim šumama nisu obuhvaćene sastojine prvoga dobnog razreda i u
fazi obnove;
4. skupljanje gljiva, ljekovitog i ukrasnog bilja u količinama koje ne
ugrožavaju opstanak i širenje u svom arealu vrste koja se skuplja, uz dopuštenje
nadležnog tijela državne uprave za zaštićene vrste prema posebnom propisu,
5. branje i sakupljanje plodova i sjemena šumskog drveća i grmlja, uz dopuštenje
nadležnog tijela državne uprave za zaštićene vrste prema posebnom propisu.
Za korištenje sporednih šumskih proizvoda iz stavka 1. točka 1., 2. i 3. u
zaštićenim područjima prema posebnom propisu potrebno je ishoditi dopuštenje
tijela državne uprave nadležnog za zaštitu prirode.
Pašarenje, brst i žirenje te skupljanje i odnošenje šušnja, granja, šljunka i
pijeska, ne može se dopustiti na bujičnom području.
Skupljanje žaba i puževa nije dopušteno u šumama i na šumskim zemljištima.
Osnovom odnosno programom gospodarenja određuje se popis površina na kojoj su
dopušteni pašarenje, brst i žirenje.

Članak 39.

U šumama i na šumskim zemljištima mogu se uzgajati one vrste divljači koje
obitavaju u ekosustavu, osim u uzgajalištima div­ljači, u skladu s osnovom
odnosno programom.
U obračunu lovnoproizvodnih površina za krupnu divljač iz obračuna se izuzimaju
površine prvoga dobnog razreda (osim za divlju svinju) i površine u fazi
oplodnih sječa.
Osnovom odnosno programom ograničuje se broj one vrste divljači koja može
učiniti veću gospodarsku štetu šumi i šumskom zemljištu.

Članak 40.

U šumsku kroniku unose se kronološkim redom oni podaci koji nisu obuhvaćeni
evidencijama, a odnose se na gospodarenje šumama i šumskim zemljištima
gospodarske jedinice.
Šumska kronika vodi se po godinama u posebnoj knjizi.

Članak 41.

Radi praćenja i očuvanja višenamjenskih funkcija šuma na razini sastojina i
gospodarskih jedinica obavlja se ocjena općekorisnih funkcija šuma.
Ocjenjivanje se vrši prema metodologiji koja je tiskana u Prilogu 4. ovoga
Pravilnika i njegov je sastavni dio.

Članak 42.

Odredbe članaka 2. do 41. ovoga Pravilnika odgovarajuće se primjenjuju na izradu
šumskogospodarskih planova, osim operativ­nih planova.

III. OSNOVA PODRUČJA

Članak 43.

Osnova područja izrađuje se za šumskogospodarsko područje Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: šumskogospodarsko područje) i sadrži:
1. uređajni zapisnik;
2. iskaz površina šuma i šumskih zemljišta
3. tablicu površina šuma i šumskih zemljišta prema namjeni;
4. tablicu dobnih i debljinskih razreda;
5. plan šumskouzgojnih radova;
6. osnovu sječa glavnog i prethodnog prihoda;
7. opću osnovu sječa;
8. prikaz etata po sortimentima;
9. plan investicijskih ulaganja;
10. plan zaštite šuma;
11. plan gospodarenja s divljači;
12. plan izrade i revizije osnova i programa;
13. plan korištenja šumskih proizvoda;
14. prikaz imovinsko-pravnih odnosa;
15. gospodarsko-financijski plan;
16. grafičke prikaze drvne zalihe i prirasta po dobnoj i debljinskoj strukturi;
17. pregledne karte;
18. evidencije o izvršenim radovima određenima prijašnjom i važećom osnovom
područja.
19. mjere i uvjete zaštite prirode sukladno posebnom propisu.
Podaci iz stavka 1. ovoga članka iskazuju se prema pravu vlasništva i drugim
stvarnim pravima na šumi i šumskom zemljištu.
Podaci iz točaka od 2. do 7. i točke 10. prikazuju se po županijama.

Članak 44.

Uređajni zapisnik sadržava:
UVOD
I. Opis područja:
1. površine
2. povijesni podaci
3. prirodne značajke:
– orografske i hidrografske prilike
– geološka podloga i tlo
– klima
– vegetacija
– ekološkogospodarski tipovi
– fauna
4. općekorisne funkcije šuma
II. Dosadašnje gospodarenje šumama i šumskim zemljištima
1. prikaz dosadašnje organiziranosti šumarstva
2. prikaz dosadašnjega gospodarenja šumama i šumskim zem­ljištima (uređivanje
šuma, šumskouzgojni radovi, provedba etata i užita, drvna zaliha, zaštita šuma,
investicijsko ulaganje, šumske prometnice, podaci o općekorisnim funkcijama
šuma, iskorištavanje nedrvnih šumskih proizvoda i sl.)
III. Sadašnje stanje šuma
1. površina, drvna zaliha i prirast razvrstani po dobnoj, odnosno debljinskoj
strukturi te uređajnim razredima
2. histogrami, funkcije i tablice
3. zdravstveno stanje šuma
IV. Buduće gospodarenje
1. prostorno uređivanje šuma
2. cilj i način gospodarenja:
– općenito
– po uređajnim razredima
– općekorisne funkcije šuma
3. uređivanje šuma
4. prikaz predviđenih radova biološke obnove šuma
5. plan iskorištavanja drvne zalihe i normalitet sastojina s obrazloženjem
6. investicijska ulaganja
7. šumske prometnice
8. gospodarenje faunom i divljači
9. šumski proizvodi.
V. Vrijeme sječe i izvlačenja iz šume
VI. Opći razvoj šumskogospodarskog područja s posebnim osvrtom na
1. razvoj industrije
2. razvoj drugih djelatnosti
3. značenje šuma za oblikovanje kulture područja i stvaranje prirodne ravnoteže
prostora
VII. Obrazloženje utvrđene ekološke i gospodarske podloge za biološko
poboljšavanje šuma i povećavanje šumske proizvodnje za razdoblje od 10 godina i
orijentacijski za sljedećih 10 odnosno 20 godina.
VIII. Usklađenost osnove područja s odrednicama Prostornih planova županija.
IX. Usklađenost osnove područja s uvjetima zaštite prirode.

Članak 45.

Radovi biološke obnove šuma iz članka 28. Zakona o šumama, točke 1. do 9.,
planiraju se u skladu s potrebama, a radovi iz članka 28., točke 10. do 16.,
planiraju se naturalno i financijski u okviru izdvojenih i osiguranih sredstava.

Članak 46.

Osnovama sječa određuje se količina drvne zalihe (etat) koja se planira posjeći
u tijeku valjanosti osnove područja.
Drvna zaliha (etat) se razvrstava po uređajnim razredima, vrsti drveća,
polurazdobljima I/1 i I/2 i za II. gospodarsko razdoblje.

Članak 47.

Planom investicijskih ulaganja obuhvaća se izgradnja šumskih prometnica,
objekata namijenjenih šumskoj proizvodnji i sredstava za osiguranje opreme za
provedbu zaštite šuma, etata, radova biološke obnove i drugih planiranih radova.
Ulaganja se planiraju naturalno i financijski s naznakom izvora financiranja za
razdoblje od 10 godina.

Članak 48.

Plan izrade i revizije osnova i programa gospodarenja obuhvaća površine uređenih
i neuređenih šuma, popis postojećih osnova odnosno programa s redoslijedom
izrade i revizije za razdoblje od 10 godina s ukupnim opsegom radova na
šumskogospodarskom području po gospodarskim jedinicama.

Članak 49.

Gospodarsko-financijski plan izrađuje se za razdoblje od 10 godina prema
naturalnim i financijskim pokazateljima u godini izrade osnove područja.

Članak 50.

Grafički prikaz drvne zalihe (stvarne i normalne) i etata po dobnoj i
debljinskoj strukturi izrađuje se po uređajnim razredima te zbirno za
šumskogospodarsko područje, i to:
1. grafički prikaz dobnih i debljinskih razreda po površini i drvnoj zalihi,
2. grafički prikaz drvne zalihe prije i poslije sječe prebornih šuma.

Članak 51.

Pregledne karte osnove područja izrađuju se u mjerilu 1:300.000,a mogu se
izrađivati i u krupnijem mjerilu.
Uz osnovu područja izrađuju se sljedeće pregledne karte:
1. geološka karta;
2. fitocenološka karta;
3. pedološka karta s ucrtanim erozivnim i poplavnim područjima, vodotocima i
vodenim površinama;
4. pregledna karta šuma po vlasništvu;
5. pregledne karte prostorne podjele šuma na gospodarske jedinice posebice za
državne šume (s ucrtanim granicama gospodarskih jedinica, šumarija, uprava šuma
Podružnica, županija, s posebno naznačenim krškim područjem) i posjedničke šume
(s ucrtanim granicama katastarskih općina odnosno gospodarskih jedinica, općina,
županija, s posebno naznačenim krškim područjem). Ukoliko se osnovom područja
planiraju promjene prostorne podjele uz kartu postojeće prostorne podjele radi
se i karta planirane prostorne podjele;
6. pregledna karta šuma po namjeni (gospodarske, zaštitne, s posebnom namjenom);
7. pregledna karta šuma po načinu postanka (uzgojnom obliku) i načinu
gospodarenja;
8. pregledna karta šuma po glavnim vrstama drveća;
9. karta šumske infrastrukture s ucrtanom postojećom i planiranom šumskom
infrastrukturom;
10. karta ugroženosti od požara;
11. karta općekorisnih funkcija šuma s ucrtanim većim naseljima, industrijskim
postrojenjima, poljoprivrednim površinama, prometnim koridorima i sl.
12. Karta staništa prema posebnom propisu.
Pri prvoj izradi osnove područja izrađuje se geološka, pedološka i fitocenološka
karta, ostale karte izrađuju se svakih 10 godina kod njene redovne revizije ili
obnove, a kod izvanredne revizije prema potrebi.
Karte iz stavka 2. ovoga članka boje se prema standardu bojanja karata koji je
tiskan u Prilogu 5 ovoga Pravilnika i njegov je sastavni dio, osim karata u
podstavcima 1., 2., 3. i 12. koje se boje prema drugim propisima.

Članak 52.

O izvršenim radovima predviđenima osnovom područja vodi se godišnja evidencija
po gospodarskim jedinicama.
Na kraju svake godine i po isteku I/1 polurazdoblja sastavlja se rekapitulacija
za osnovu područja, a podaci se upisuju do 31. ožujka za proteklu godinu.

Članak 53.

Obrasci ŠGO-1 do ŠGO-18 sastavni su dio osnove područja i tiskani su u Prilogu
6. ovoga Pravilnika i njegov su sastavni dio.

IV. OSNOVA GOSPODARENJA

Članak 54.

Osnove gospodarenja izrađuju se za kontinentalne šume i šumska zemljišta u
vlasništvu Republike Hrvatske.
Osnovama gospodarenja određuje se stanje šuma te radovi u neposrednom
gospodarenju šumama i šumskim zemljištima gospodarske jedinice.

Članak 55.

Osnova gospodarenja sadržava:
1. uređajni zapisnik;
2. iskaz površine šuma i šumskih zemljišta;
3. tablicu vrednovanja općekorisnih funkcija šuma;
4. opis staništa i sastojina;
5. tablicu dobnih razreda jednodobnih šuma i tablicu debljinskih razreda
prebornih i raznodobnih šuma;
6. plan šumskouzgojnih radova;
7. osnovu sječa glavnog i prethodnog prihoda i opću osnovu sječa;
8. prikaz etata po sortimentima;
9. plan zaštite šuma s popisom šuma prema stupnju ugroženosti od požara;
10. plan investicijskih ulaganja;
11. plan prihoda i rashoda;
12. plan korištenja šumskih proizvoda;
13. grafičke prikaze drvne zalihe i etata po dobnoj i debljinskoj strukturi;
14. osnovne, pregledne i druge karte;
15. izračun dendrometrijskih podataka s grafikonima prikaza broja stabala i
drvne zalihe;
16. tarife;
17. evidenciju o izvršenim radovima određenima osnovom;
18. mjere i uvjeti zaštite prirode sukladno posebnom propisu.

Članak 56.

Uređajni zapisnik sadržava:
Uvod
I. Opis gospodarske jedinice
1. povijesni podaci
2. prirodne značajke:
– orografske i hidrografske prilike
– geološka podloga i tlo
– klima
– vegetacija
– ekološkogospodarski tipovi.
3. općekorisne funkcije šuma
II. Dosadašnja organiziranost šumarstva i gospodarenja šumama i šumskim
zemljištima
1. prikaz dosadašnje organiziranosti šumarstva;
2. prikaz dosadašnjega gospodarenja šumama i šumskim zemljištima s bilancom po
odjelima i odsjecima:
– šumskouzgojni radovi
– iskorištavanje drvne zalihe (etat)
– zaštita šuma
– iskorištavanje nedrvnih šumskih proizvoda,
– investicijska ulaganja
– šumske prometnice
– podaci o divljači
– propadanje šuma.
III. Sadašnje stanje šuma i šumskih zemljišta i usporedba s prijašnjim stanjem
1. površina
2. drvne zalihe i prirasti
3. tablice dobnih odnosno debljinskih razreda
4. opis uređajnih razreda
5. zdravstveno stanje.
IV. Buduće gospodarenje šumama i šumskim zemljištima
1. cilj i način gospodarenja po uređajnim razredima
2. mjere i uvjeti zaštite prirode sukladno posebnom propisu
3. šumskouzgojni radovi
4. određivanje etata i izračun normaliteta s obrazloženjem
5. zaštita šuma
6. šumske prometnice
7. lovno gospodarenje
8. iskorištavanje nedrvnih šumskih proizvoda.
V. Vrijeme sječe i izvlačenja iz šume
VI. Usklađenost osnove s prostornim planom županije
VII. Usklađenost osnove s uvjetima zaštite prirode.

Članak 57.

Iskaz površina sadržava podatke po kategorijama šuma i šumskih zemljišta, popis
katastarskih čestica po odjelima i odsjecima i obrazloženje nastalih promjena za
proteklo polurazdoblje.
Površine se prikazuju po katastarskim česticama prema posjedovnom i vlasničkom
stanju.
Posebno se iskazuju površine šuma i šumskih zemljišta prema namjeni.
Ukupna površina šuma iskazuje se po županijama i gradovima/općinama.

Članak 58.

Opis staništa i sastojina prikazuje pripadnost uređajnom razredu, stanje šuma
pojedinog odjela odnosno odsjeka s podacima o elementima staništa i strukturi
sastojine, obrastu, sklopu, dužini privlačenja, kakvoći, starosti, bonitetu,
ophodnji ili ophodnjici.
Elementi staništa su:
1. nagib – iskazuje se u stupnjevima, od najmanjega do najvećega
2. nadmorska visina – iskazuje se kao prosječna nadmorska visina u nizinskim
šumama, a u brdskim i gorskim kao najniža i najviša nadmorska visina za odjel
odnosno odsjek
3. ekspozicija – označuje se velikim početnim slovima strana svijeta
4. razvedenost zemljišta – označuje se kao »ravničasto«, »brežuljkasto«, »vrtačasto«,
»strana«, »hrbat« i sl.
5. živi i mrtvi pokrov – označuje se prema tome da li je tlo zastrto slojem
grmlja ili prizemnim rašćem, listincem i humusom ili je bez pokrova.
Elementi strukture sastojine su:
1. broj stabala,
2. temeljnica,
3. drvna zaliha,
4. prirast.
Elementi strukture sastojine iskazuju se prema vrstama drveća po hektaru i
ukupno.
Tarifa, prsni promjer i visina iskazuju se prema vrsti drveća.
Struktura broja stabala iskazuje prema vrstama drveća po hek­taru i debljinskim
stupnjevima, tabelarno i grafički.

Članak 59.

Podaci u tablici dobnih razreda iskazuju se po uređajnim razredima razvrstanim
po vrstama drveća.

Članak 60.

Planom šumskouzgojnih radova određuju se radovi po odjelima odnosno odsjecima i
ukupno za gospodarsku jedinicu.
Višekratni zahvati na istoj površini planiraju se u smjernicama gospodarenja
prema potrebama i stanju sastojina.
Propisani radovi njege i čišćenja provode se bez obzira na povećanje starosti
sastojine.
U sastojinama zrelim za sječu za koje nije propisana oplodna sječa mogu se
propisati pripremni radovi obnove.

Članak 61.

Osnovom sječa glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina i općom osnovom
sječa raznodobnih sastojina propisuje se etat uređajnog razreda, odjela, odsjeka
i ukupno.
Veličina desetogodišnjeg etata gospodarske jedinice izračunava se vodeći računa
o potrajnosti i prirodnoj obnovi šuma.
Propisani etat obvezan je po površini, a dopuštena su odstupanja po drvnoj masi
jednaka standardnoj grešci izmjere u odsjeku.
Iznimno od stavka 3. ovoga članka, u sastojinama II. dobnog razreda, propisani
etat nije obvezan po drvnoj masi.

Članak 62.

Grafički prikaz stvarne i normalne drvne zalihe i etata po dobnoj i debljinskoj
strukturi izrađuje se za I/1 i I/2 polurazdoblje, i to:
1. grafički prikaz razmjera dobnih razreda po površini i uređajnim razredima za
jednodobne sastojine, plantaže i kulture
2. grafički prikaz drvne zalihe prije i poslije sječe po debljinskim i uređajnim
razredima za raznodobne sastojine.

Članak 63.

Za osnovu se izrađuju:
1. osnovna karta gospodarske podjele s katastarskom podlogom u mjerilu 1:5.000
ili 1:10.000;
2. pregledna karta s topografskom podlogom u mjerilu 1:25.000 ili krupnijem, u
koju se ucrtavaju granice županija, općina, odjela, odsjeka i postojeće
prometnice;
3. tematske karte kojima je podloga topografska karta u mjerilu 1:25.000 ili
krupnijem:
a) karta uređajnih razreda;
b) karta dobnih razreda;
c) karta postojeće i planirane šumske infrastrukture (bez vlaka);
d) karta etata (za glavni prihod i I/1 i I/2);
e) karta šumskouzgojnih radova;
f) karta ugroženosti šuma od požara u skladu s posebnim propisom;
g) fitocenološka karta;
h) pedološka karta;
i) karta ekološkogospodarskih tipova ukoliko su određeni;
j) karta općekorisnih funkcija šuma;
k) karta staništa prema posebnom propisu;
l) karta zaštićenih dijelova prema posebnom propisu.
Karte iz stavka 1. ovoga članka boje se prema standardu u Prilogu 5. ovoga
Pravilnika, osim karata pod točkom 3.f, g, h, k i l koje se boje prema drugim
propisima.

Članak 64.

Podatke o izvršenim radovima propisanim osnovom gospodarenja, provoditelj osnove
gospodarenja upisuje u evidencije do 1. ožujka za proteklu godinu.
Podaci o izvršenju glavnog i prethodnog prihoda evidentiraju se po površinama i
drvnoj zalihi iz knjižica doznaka.
Podaci za površinu prikazuju se pri prvom redovitom zahvatu, a posječena drvna
zaliha po godinama.
Podaci o izvršenim radovima biološke obnove šuma obuhvaćaju vrstu i količinu
radova, a evidentiraju se po odjelima i odsjecima.
Višekratni zahvati na istoj površini evidentiraju se posebice.
Radovi koji nisu propisani osnovom, evidentiraju se kao nepropisani radovi.
Na kraju svake godine i po isteku I/1 polurazdoblja izrađuje se rekapitulacija
evidentiranih podataka za gospodarsku jedinicu.

Članak 65.

Obrasci O-1 do O-19 sastavni su dio osnove i tiskani su u Prilogu 6 ovoga
Pravilnika i njegov su sastavni dio.

V. PROGRAM GOSPODARENJA

Članak 66.

Programi gospodarenja izrađuju se za šume i šumska zemljišta na kršu u
vlasništvu Republike Hrvatske.
Programima gospodarenja određuje se stanje šuma te radovi u neposrednom
gospodarenju šumama i šumskim zemljištima gospodarske jedinice.

Članak 67.

Odredbe članka 54. do 65. ovoga Pravilnika odgovarajuće se primjenjuju na izradu
i provedbu programa gospodarenja.

Članak 68.

Za program gospodarenja izrađuje se karta boniteta tala za pošumljavanje.

VI. PROGRAM GOSPODARENJA ŠUMOPOSJEDNIKA

Članak 69.

Program gospodarenja šumoposjednika izrađuje se za šume koje su u vlasništvu
i/ili posjedu drugih pravnih i fizičkih osoba, a nisu u vlasništvu Republike
Hrvatske.
Programom gospodarenja određuje se stanje šuma te radovi u neposrednom
gospodarenju šumama i šumskim zemljištima gospodarske jedinice ili privatnog
šumskog posjeda.

Članak 70.

Odredbe članka 54. do 65. ovoga Pravilnika primjenjuju se na izradu programa
gospodarenja šumoposjednika.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, obrazac O-15 ne mora sadržavati
podatke o vlasnicima.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, radovi se propisuju ukupno za odsjek,
a razdužuju po odsjecima i katastarskim česticama.
Program gospodarenja šumoposjednika obvezno sadrži i raspodjelu šuma
šumoposjednika po veličini posjeda iskazanu u obrascu PŠ-1, koji je tiskan u
Prilogu 6. ovoga Pravilnika.

VII. PROGRAM GOSPODARENJA ŠUMAMA S POSEBNOM NAMJENOM

Članak 71.

Programi za gospodarenje šumama s posebnom namjenom koje se nalaze u sastavu
gospodarskih jedinica sastavni su dio šumskogospodarskog plana za tu gospodarsku
jedinicu.
Svi podaci za odsjeke šuma s posebnom namjenom iskazuju se, sukladno odredbama
članaka 54. do 65. ovoga Pravilnika, u šumskogospodarskom planu za gospodarsku
jedinicu u čijem sastavu se nalaze.

*Program gospodarenja šumama za znanstvena istraživanja i nastavu*

Članak 72.

Program gospodarenja šumama s posebnom namjenom za znanstvena istraživanja i
nastavu izrađuje se u svrhu znanstveno istraživačkog rada, primjene i testiranja
novih metoda rada, praćenja i proučavanja stanja šumskih ekoloških sustava na
znanstvenim osnovama, te izvođenje nastavnih aktivnosti radi edukacije šumarskih
stručnjaka.
Odredbe članaka od 54. do 65. ovoga Pravilnika primjenjuju se na izradu programa
gospodarenja šumama za znanstvena istraživanja i nastavu.

*Program gospodarenja šumama za potrebe obrane Republike Hrvatske*

Članak 73.

Za šume i šumska zemljišta za potrebe obrane Republike Hrvatske izrađuje se
program gospodarenja šumama s posebnom namjenom u svrhu praćenja stanja i
gospodarenju šuma na vojnim vježbalištima i drugim vojnim objektima s naglaskom
na posebne smjernice gospodarenja s obzirom na potrebe obrane RH.
Odredbe članaka od 54. do 65. ovoga Pravilnika primjenjuju se na izradu programa
gospodarenja šumama za potrebe obrane Republike Hrvatske.

*Program gospodarenja sjemenskim objektima*

Članak 74.

Program gospodarenja sjemenskim objektima (u daljnjem tekstu: sjemenske
sastojine) izrađuju se za sjemenske sastojine u kojima se proizvodi
reprodukcijski materijal kategorije »selekcioniran« sukladno odredbama posebnog
propisa.

Članak 75.

Prilikom izmjere stabala u sjemenskoj sastojini posebno se upisuju podaci za
sljedeće kategorije stabala:
– sjemenska stabla
– indiferentna stabla
– nepoželjna stabla
– negativna stabla.

Članak 76.

Sjemenska sastojina uz standardnu oznaku gospodarske podjele dodatno se označava
prema sustavu obilježavanja koji je tiskan u Prilogu 1. ovoga Pravilnika.

Članak 77.

Program gospodarenja sjemenskim objektom sadržava:
1. Uređajni zapisnik;
2. Prikaz izvršenih radova u proteklom razdoblju;
3. Pregled podataka o strukturi sjemenske sastojine;
4. Podatke o predviđenim radovima genetske melioracije;
5. Kartu područja provenijencije (1:100000);
6. Kartu sjemenska sastojine (1:5000 ili 1:10000);
7. Obrazac za evidencije.

Članak 78.

Uređajni zapisnik sadržava:
1. Opis područja provenijencije (orografske i hidrografske prilike, geološka
podloga, tlo, klima, vegetacija, osnovni podaci o sastojinama sjemenske vrste
koje se nalaze unutar područja provenijencije (površina, dobna struktura);
2. Opis sjemenske sastojine (prirodne značajke, podaci o proglašenju, prikaz
podataka fenotipske izmjere (Obrazac FISSS);
3. Prikaz dosadašnjeg gospodarenja (podaci o urodima, sabrano sjeme, izvađene
biljke, struktura obavljenih proreda, podaci o propadanju stabala)
4. Sadašnje stanje sastojine s načinom utvrđivanja podataka (podaci o strukturi
sastojine po vrstama drveća i kategorijama stabala), usporedba s normalnim
stanjem, zdravstveno stanje sastojine – oštećenost krošanja;
5. Buduće gospodarenje – prikaz mjera genetske melioracije (struktura propisane
prorede po vrstama drveća i kategorijama stabala), mjere zaštite šuma.

Članak 79.

Pregledna karta područja provenijencije sadržava podatke o lokaciji predmetne
sjemenske sastojine, podatke o lokacijama drugih sjemenskih sastojina iste
sjemenske vrste unutar područja provenijencije, te prostorne podatke o
sastojinama sjemenske vrste unutar područja provenijencije.

Članak 80.

Karta sjemenske sastojine sadrži prostorne podatke o sjemenskoj i susjednim
sastojinama.

Članak 81.

Važenje Programa gospodarenja sjemenskom sastojinom usklađuje se s važenjem
gospodarske osnove ili programa gospodarenja za gospodarsku jedinicu na čijem se
području sjemenski objekt nalazi.

Članak 82.

Obrasci S-1 do S-3 sastavni su dio Programa gospodarenja sjemenskim objektom i
tiskani su u Prilogu 6. ovoga Pravilnika i njegov su sastavni dio.

*Program gospodarenja šumama u zaštićenim područjima*

Članak 83.

Za šume i šumska zemljišta u zaštićenom području u kategoriji nacionalnog parka,
strogog rezervata i posebnog rezervata izrađuju se programi zaštite šumskih
ekoloških sustava koji sadrže mjere zaštite na temelju praćenja stanja.
Za šume i šumska zemljišta u zaštićenom području u kategoriji spomenika prirode,
park šume i spomenika parkovne arhitekture ako je šuma temeljni fenomen izrađuje
se program zaštite šumskih ekoloških sustava koji se sastoji od opisa objekta,
sadašnjeg stanja šumskog ekološkog sustava, te mjere zaštite i unaprjeđenja na
temelju praćenja stanja.
Program zaštite šumskih ekoloških sustava sastavni je dio plana upravljanja
javnih ustanova koje upravljaju zaštićenim područjima.

Članak 84.

Odredbe članaka od 54. do 65. ovoga Pravilnika odgovarajuće se primjenjuju za
izradu programa zaštite šumskih ekoloških sustava u zaštićenom području u
kategoriji nacionalnog parka, strogog rezervata i posebnog rezervata.

Članak 85.

Za programe zaštite šumskih ekoloških sustava izrađuju se tematske karte u
mjerilu 1:25.000:
1. karta ugroženih, rijetkih, zaštićenih i strogo zaštićenih biljnih vrsta,
2. karta ugroženosti od erozije.

Članak 86.

Na primjernim plohama prema članku 19. ovoga Pravilnika vrši se izmjera i
procjena i sljedećih elemenata:
– mrtvo ležeće drvo
– suha stabla
– procjena oštećenosti krošanja
– elementi praćenja stanja šumskoga ekološkog sustava prema posebnom propisu.

VIII. GODIŠNJI PLAN

Članak 87.

Godišnji plan izrađuje se kad ne postoji mogućnost pravodobne revizije odnosno
obnove osnove ili programa.

Članak 88.

Godišnji plan sadrži:
1. opće podatke s obrazloženjem (bilanca izvršenja dosadašnje osnove odnosno
programa po odjelima i odsjecima, izračun podataka, smjernice gospodarenja,
potrebna izgradnja šumskih promet­nica, i sl.),
2. plan sječe glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina odnosno plan
sječe raznodobnih i prebornih sastojina,
3. plan radova biološke obnove.
Godišnjim planom se u prvom redu predviđaju radovi koji su bili određeni
dosadašnjom osnovom odnosno programom, a nisu izvršeni.
Plan sječe glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina odnosno plan sječe
raznodobnih i prebornih sastojina, u pravilu, ne može biti veći od prosječnoga
godišnjeg etata, a plan radova biološke obnove ne može biti manji od godišnjeg
prosjeka određenog osnovom odnosno programom kojima je važnost istekla.
Godišnji plan se donosi po postupku propisanom za donošenje osnova i programa.
Evidencija o izvršenim radovima iz plana vodi se prema odred­bama članka 65.
ovoga Pravilnika.
Obrasci GP-1 i GP-2 sastavni su dio godišnjeg plana, tiskani su u Prilogu 6.
ovoga Pravilnika i njegov su sastavni dio.

IX. OPERATIVNI GODIŠNJI PLAN

Članak 89.

Operativni plan obvezno sadrži plan sječa i plan biološke obnove šuma.
Način izrade i sadržaj operativnoga godišnjeg plana određuje trgovačko društvo
»Hrvatske šume« d.o.o., odnosno Šumarska savjetodavna služba općim aktom.

X. REVIZIJA I OBNOVA

Članak 90.

Osnova područja podliježe postupku:
– obnove u desetoj godini važenja;
– izvanredne revizije.
Osnove i programi podliježu postupku:
– revizije u desetoj godini važenja;
– obnove u dvadesetoj godini važenja;
– izvanredne revizije.
Izvanredna revizija ne može se provoditi u zadnjoj godini važenja
šumskogospodarskog plana.
Obnova, revizija i izvanredna revizija iz stavka 1. i 2. ovoga članka provodi se
po postupku koji je propisan za odobrenje Osnove područja, osnove i programa.

Članak 91.

U postupku revizije i obnove šumskogospodarskih planova izrađuju se bilance
užite drvne zalihe, radovi biološke obnove šuma te prikaz promjena površina šuma
i šumskih zemljišta po uređajnim razredima.
Bilance iz stavka 1. ovoga članka izrađuju se prema evidencijama izvršenih
radova po godinama, vrsti prihoda, vrsti drveća i vrsti radova biološke obnove.
U osnovama i programima bilance se prikazuju po odjelima i odsjecima, a u Osnovi
područja po gospodarskim jedinicama.

Članak 92.

Revizija osnove gospodarenja, programa gospodarenja, programa gospodarenja
šumoposjednika i programa posebne namjene iz članka 90. stavka 2. ovoga
Pravilnika u pravilu izrađuje se računski.
Za reviziju osnova i programa iz stavka 1. ovoga članka provode se radovi:
1. obilježavanja gospodarske podjele;
2. opisa sastojina svih odjela i odsjeka;
3. izmjere u jednodobnim sastojinama koja se propisuju za sječu kao glavni
prihod idućih 10 godina;
4. izmjere stabala i ocjene kakvoće sastojina drugoga dobnog razreda koji se
prvi put mjere;
5. izmjere distribucije broja stabala na kontrolnim plohama;
6. provjere starosti sastojine drugoga dobnog razreda;
7. izmjere površinskih promjena u gospodarskoj jedinici;
8. izrade karata osim fitocenološke, tipološke i pedološke karte.
Za šume primorskog krša prilikom revizije programa obavljaju se samo radovi iz
točke 7. stavka 2. ovoga članka.

Članak 93.

Izvanredna revizija Osnove područja izrađuje se kad se na šumskogospodarskom
području ustanovi odstupanje veće od 10% od propisanog etata ili radova biološke
obnove.

Članak 94.

Izvanredna revizija osnove gospodarenja, programa gospodarenja, programa
gospodarenja šumoposjednika i programa poseb­ne namjene izrađuje se kad se u
tijeku gospodarenja šumama i šumskim zemljištima ustanove odstupanja od
propisanog načina gospodarenja gospodarskom jedinicom zbog promjene namjene
prema posebnim propisima, elementarnih nepogoda, štetočina bilja, sušenja,
propadanja šuma, stanja prirodne obnove ili sječe većih razmjera za potrebe
infrastrukture, i to u:
1. provedbi smjernica gospodarenja;
2. površinskim izmjenama kod realizacije redovnoga glavnog prihoda;
3. ostvarenju propisanog etata 20% i više na nivou gospodarske jedinice.
Utvrđena odstupanja iz stavka 1. ovoga članka moraju se obrazložiti u uređajnom
zapisniku i upisuju se u obrasce O-2, O-3, O-6 do O-9, O-13 i O-14 kao i u karte
i grafikone propisane ovim Pravilnikom.
Promjene se upisuju crvenom bojom u postojeće obrasce.

Članak 95.

Pri izradi elaborata za postupak revizije, obnove i izvanredne revizije osnova i
programa koriste se iste tablice koje su primjenjivane u prijašnjem izračunu
drvne zalihe, a ako se koriste druge tablice valja dati obrazloženje eventualnih
razlika nastalih zbog primjene drugih tablica.

XI. POSTUPAK ODOBRENJA ŠUMSKOGOSPODARSKIH PLANOVA

Članak 96.

Osnovu područja, osnovu gospodarenja, program gospodarenja, program gospodarenja
šumoposjednika, program posebne namjene i godišnji plan gospodarenja odobrava
Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva (u daljnjem tekstu:
Ministarstvo) na osnovi mišljenja stručnog povjerenstva, sukladno Zakonu o
šumama.
Pod odobrenjem šumskogospodarskih planova iz stavka 1. ovoga članka
podrazumijeva se donošenje upravnoga akta od strane Ministarstva o odobravanju
šumskogospodarskog plana, odnosno njihove revizije ili obnove.
Za programe s posebnom namjenom u zaštićenim područjima temeljem Zakona o
zaštiti prirode te osnove i programe gospodarenja u zaštićenim područjima prije
odobrenja je potrebno ishoditi prethodnu suglasnost ministarstva nadležnog za
zaštitu prirode.
Programi s posebnom namjenom u zaštićenim područjima temeljem Zakona o zaštiti
prirode sastavni su dio plana upravljanja javnih ustanova koje donosi upravno
vijeće istih uz prethodno mišljenje Ministarstva.
Program gospodarenja šumama za znanstvena istraživanja i nastavu odobrava
Ministarstvo na prijedlog znanstveno nastavne ustanove.
Program gospodarenja šumama za potrebe obrane Republike Hrvatske odobrava
Ministarstvo uz suglasnost Ministarstva obrane.

XII. ČUVANJE, POHRANJIVANJE I OVJERA ŠUMSKOGOSPODARSKIH PLANOVA TE JAVNOST
PODATAKA

Članak 97.

Šumskogospodarski planovi se izrađuju u četiri primjerka. Do izrade novih se po
jedan primjerak istih čuva u Ministarstvu. Osnova područja, osnove i programi
gospodarenja te programi posebne namjene se čuvaju u Trgovačkom društvu, a
programi gospodarenja šumoposjednika u Šumarskoj savjetodavnoj službi. Jedan
primjerak šumskogospodarskog plana na koji prethodnu suglasnost daje
ministarstvo nadležno za zaštitu prirode čuva pravna osoba koja upravlja
zaštićenim dijelom prirode.
Svi podaci koji su prikupljeni prilikom izrade šumskogospodarskih planova
(terenski opisi, manuali izmjere, terenske karte i dr.) su dokumentacijska građa
koju Trgovačko društvo, pravna osoba koja upravlja zaštićenim dijelom prirode
odnosno Šumarska savjetodav­na služba čuva do prestanka važenja
šumskogospodarskog plana odnosno odobravanja novoga šumskogospodarskog plana.
Sve numeričke i grafičke podatke koji su bili podloga za izradu
šumskogospodarskih planova, računalne zapise šumskogospodarskih planova i
podatke o njihovu provođenju Trgovačko društvo, pravna osoba koja upravlja
zaštićenim dijelom prirode odnosno Šumarska savjetodavna služba čuva na dva
odvojena mjesta u obliku trajnih računalnih zapisa (CD ili drugi odgovarajući
oblik).
Za sve podatke koji su upotrijebljeni prilikom izrade šumskogospodarskih
planova, a nisu samostalno utvrđeni, potrebno je navesti izvor.

Članak 98.

Po isteku važenja šumskogospodarskih planova Trgovačko društvo i Šumarska
savjetodavna služba trajno arhiviraju dva primjerka istih. Jedan od tih
primjeraka mora imati popunjenu evidenciju o izvršenim radovima koje kontrolira
Ministarstvo.
Trgovačko društvo, odnosno Šumarska savjetodavna služba dužni su, uz naknadu
materijalnih troškova, ustupiti zainteresiranim osobama preslike dijelova
šumskogospodarskih planova.
Iznose materijalnih troškova korištenja podataka Trgovačko društvo, odnosno
Šumarska savjetodavna služba utvrđuju općim aktom.

Članak 99.

U roku od 60 dana od odobrenja šumskogospodarskog plana Trgovačko društvo i
Šumarska savjetodavna služba dužni su sve primjerke šumskogospodarskog plana sa
svim sastavnim dijelovima dostaviti u Ministarstvo radi ovjere.

XIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 100.

Do izrade svih prirasno-prihodnih tablica i uređajnih jednoulaznih tablica za
pojedine vrste drveća domaćih autora mogu se primjenjivati tablice stranih
autora.

Članak 101.

Šumskogospodarski planovi čija je izrada započeta prema odredbama Pravilnika o
uređivanju šuma (»Narodne novine«, broj 11/97., 121/97., 132/97 – ispravak,
52/01., 150/03., 194/03, 55/04., 9/05 i 76/05) dovršit će se prema odredbama
toga Pravilnika.
Dopuštena odstupanja propisana člankom 60. stavkom 2. Pravilnika o uređivanju
šuma (»Narodne novine«, broj 11/97., 121/97., 132/97 – ispravak, 52/01.,
150/03., 194/03, 55/04., 9/05 i 76/05) primjenjuju se za sve osnove i programe
gospodarenja koje su izrađene po odredbama tog Pravilnika.

Članak 102.

Na dan stupanja na snagu ovoga Pravilnika, prestaje važiti Pravilnik o
uređivanju šuma (»Narodne novine«, broj 11/97., 121/97., 132/97 – ispravak,
52/01., 150/03., 194/03, 55/04., 9/05 i 76/05), osim odredbi članka 78. do 89.

Članak 103.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/06-01/84
Urbroj: 525-2-06-2
Zagreb, 3. listopada 2006.

Ministar
**Petar Čobanković**, v. r.

PRILOG 1

SUSTAV OBILJEŽAVANJA ŠUMSKOGOSPODARSKE PODJELE RH

Trajno obilježavanje
1. Predmet obilježavanja
2. Znakovi
3. Nositelji znakova
4. Pozicija znakovlja
5. Dimenzije i izgled znakovlja
6. Boja
1. Predmet obilježavanja
1.1. Vanjske granice gospodarske jedinice
1.2. Granice između gospodarskih jedinica
1.3. Granice odjela
1.4. Granice odsjeka
1.5. Sjemenske sastojine
2. Znakovi
2.1. Tri vodoravne paralelne crte, – iznad gornje crte broj dotič­nog odjela, a
ispod donje crte slovo koje označava odsjek – označavaju vanjsku granicu
gospodarske jedinice i granicu između gospodarskih jedinica.
2.2. Dvije vodoravne paralelne crte s brojkom iznad i slovom ispod označavaju
granicu između odjela.
2.3. Jedna vodoravna crta sa slovom ispod nje označava granicu odsjeka.
2.4. Čvorna točka
2.5. Čvorna točka triju granica
Na granici višeg reda (red definira poglavlje 1.) produži se crta prema potrebi
ili se (na tanjim stablima) napravi prsten. U pravcu kamo se granica nižeg reda
usmjerava, nacrta se iznad i ispod crtovlja okomita linija, prema priloženoj
skici. Gore su dvije brojke, a dolje dva slova, ili ako se radi o odsjeku samo
slova.
Čvorna točka više linija
Oko stabla se stavlja prsten, a okomitih linija je koliko i granica.
3. Nositelji znakova
3.1. Humka s drvenim stupom pravi se ukopavanjem oštrobrid­nog otesanog stupa u
prvom redu od hrastovine, bagremovine ili borovine, visokoga 100 cm iznad tla,
oko čega se slaže 40 cm visoka zemljana humka, obložena busenjem ili kamenim
pločama. Stup se ukopa u zemlju 60 cm, s poprečnim profilom 15x15 cm.
3.2. Betonski stup potpuno je istih dimenzija, načina postavljanja i oblaganja
kao i drvena humka.
3.3. Živa stijena
3.4. Živo stablo
4. Pozicija znakovlja
4.1. Znakovlje se postavlja nasuprot objektu (sastojine) na koji se odnosi, na
živom stablu u visini oko 170 cm, također i na živoj stijeni. Na stupovlju
(humkama) postavlja se pri gornjem vrhu stupa da djeluje estetski.
5. Dimenzije i izgled znakovlja je prema priloženim skicama.
6. Boja znakova je crvena ili crna sa ili bez bijele podloge, materijal je
crvena ili crna lak boja.
7. Oznake granica sjemenskih sastojina treba ispisati žutom bojom i na vidljivom
mjestu napisati broj iz upisnika.

PRIMJERI IZGLEDA ZNAKOVA ZA OBILJEŽAVANJE GRANICA ODJELA I ODSJEKA

![](dodatni/145333.gif)

*Vanjska granica gospodarske jedinice i granica između
gospodarskih jedinica*

![](dodatni/145332.gif)

*Granica odsjeka*

![](dodatni/145331.gif)

*Čvorna točka više linija*

PRILOG 2

POPIS VRSTA DRVEĆA REPUBLIKE HRVATSKE

Dolje navedeni popis vrsta drveća koristi se u međunarodnim programima i to je
popis vrsta drveća prema Flora Europeae i europski je popis vrsta drveća. U
Hrvatskoj se upotrebljava pri praćenju i analizi efekata zračnih onečišćenja na
šumu – oštećenosti stabala (ICP Forest), te je prihvaćen kao popis vrsta drveća
za Nacionalnu inventuru šuma RH (CRONFI).
U slučaju pojave nove vrste, za bjelogorične vrste se predlaže privremena šifra
od 300 na dalje, a za crnogorične vrste šifra od 400 na dalje dok se ne dobije
službena šifra vrste od za to nadležne europske institucije.

POPIS VRSTA DRVEĆA PREMA *FLORA EUROPEAE*
(VRSTE KOJE PRIDOLAZE U REPUBLICI
HRVATSKOJ)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Bjelogorica* | | |
| Šifra | Latinski naziv | Hrvatski naziv |
| 001 | Acer campestre | Klen |
| 002 | Acer monspessulanum | Maklen |
| 003 | Acer opalus | Talijanski javor |
| 004 | Acer platanoides | Mliječ |
| 005 | Acer pseudoplatanus | Gorski javor |
| 006 | Alnus cordata | Srcolisna joha |
| 007 | Alnus glutinosa | Crna joha |
| 008 | Alnus incana | Bijela joha |
| 009 | Alnus viridis | Zelena joha |
| 074 | Arbutus andrachne | Grčka planika |
| 073 | Arbutus unedo | Obična planika |
| 010 | Betula pendula | Obična breza |
| 011 | Betula pubescens | Cretna breza |
| 088 | Betula tortuosa |  |
| 012 | Buxus sempervirens | Obični šimšir |
| 013 | Carpinus betulus | Obični grab |
| 014 | Carpinus orientalis | Bjelograbić |
| 015 | Castanea sativa (C. vesca) | Pitomi kesten |
| 075 | Ceratonia siliqua | Rogač |
| 076 | Cercis siliquastrum | Obični judić |
| 016 | Corylus avellana | Obična lijeska |
| 090 | Crataegus monogyna | Jednoplodnički glog |
| 077 | Erica arborea | Veliki vrijes |
| 079 | Erica manipuliflora | Mali vrijes |
| 078 | Erica scoparia | Metličasti vrijes |
| 017 | Eucalyptus sp. |  |
| 018 | Fagus moesiaca | Mezijska bukva |
| 019 | Fagus orientalis | Orijentalna bukva |
| 020 | Fagus sylvatica | Obična bukva |
| 021 | Fraxinus angustifolia spp.  oxycarpa (F. oxyphylla) | Poljski jasen |
| 022 | Fraxinus excelsior | Obični jasen |
| 023 | Fraxinus ornus\* | Crni jasen |
| 024 | Ilex aquifolium | Obična božikovina |
| 025 | Juglans nigra | Crni orah |
| 026 | Juglans regia | Obični orah |
| 080 | Laurus nobilis | Lovor |
| 027 | Malus domestica | Pitoma jabuka |
| 081 | Myrtus communis | Obična mirta |
| 028 | Olea europaea | Divlja maslina |
| 029 | Ostrya carpinifolia | Crni grab |
| 082 | Phillyrea latifolia | Širokolisna  zelenika |
| 083 | Phyllyrea angustifolia | Uskolisna zelenika |
| 084 | Pistacia lentiscus | Balzamna tršlja |
| 085 | Pistacia terebinthus | Smrdljiva tršlja |
| 030 | Platanus orientalis | Azijska platana |
| 031 | Populus alba | Bijela topola |
| 032 | Populus canescens | Siva topola |
| 033 | Populus hybrides | Hibridna topola |
| 034 | Populus nigra | Crna topola |
| 035 | Populus tremula | Trepetljika |
| 036 | Prunus avium | Divlja trešnja |
| 037 | Prunus dulcis (Amygdalus communis) | Badem |
| 038 | Prunus padus | Sremza |
| 039 | Prunus serotina | Kasna sremza |
| 040 | Pyrus coomunis | Pitoma kruška |
| 041 | Quercus cerris | Hrast cer |
| 042 | Quercus coccifera  (Q. calliprinos) | Hrast oštrika |
| 043 | Quercus faginea |  |
| 044 | Quercus frainetto (Q. conferta) | Hrast sladun |
| 045 | Quercus fruticosa (Q. lusitanica) |  |
| 046 | Quercus ilex | Hrast crnika |
| 047 | Quercus macrolepis  (Q. aegilops) | Grčki hrast |
| 048 | Quercus petraea | Hrast kitnjak |
| 049 | Quercus pubescens | Hrast medunac |
| 050 | Quercus pyrenaica (Q. toza) | Pirenejski hrast |
| 051 | Quercus robur (Q. pedunculata) | Hrast lužnjak |
| 052 | Quercus rotundifolia |  |
| 053 | Quercus rubra | Crveni hrast |
| 054 | Quercus suber | Hrast plutnjak |
| 055 | Quercus trojana | Makedonski hrast |
| 087 | Rhamnus alaternus | Vazdazelena krkavina |
| 086 | Rhamnus oleoides |  |
| 056 | Robinia pseudoacacia | Obični bagrem |
| 057 | Salix alba | Bijela vrba |
| 058 | Salix caprea | Vrba iva |
| 059 | Salix cinerea | Siva vrba |
| 060 | Salix eleagnos | Uskolisna siva vrba |
| 061 | Salix fragilis | Krhka vrba |
| 062 | Salix sp. |  |
| 063 | Sorbus aria | Obična munjika |
| 064 | Sorbus aucuparia | Jarebika |
| 065 | Sorbus domestica | Oskoruša |
| 066 | Sorbus torminalis | Brekinja |
| 067 | Tamarix africana | Afrički tamaris |
| 068 | Tilia cordata | Malolisna lipa |
| 069 | Tilia platyphyllos 070 | Velelisna lipa |
| 070 | Ulmus glabra (U. scabra, U. scaba, U. montana) | Gorski brijest |
| 071 | Ulmus laevis (U. effusa) | Brijest vez |
| 072 | Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia) | Poljski brijest |
| 099 | Ostala bjelogorica | Ostala bjelogorica |
|  | OMB | Ostala meka  bjelogorica |
|  | OTB | Ostala tvrda  bjelogorica |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Crnogorica* | | |
| Šifra | Latinski naziv | Hrvatski naziv |
| 100 | Abies alba | Obična jela |
| 101 | Abies borisii-regis | Borisova jela |
| 102 | Abies cephalonica | Grčka jela |
| 103 | Abies grandis | Gorostasna jela |
| 104 | Abies nordmanniana | Kavkaska jela |
| 105 | Abies pinsapo | Španjolska jela |
| 106 | Abies procera | Plemenita jela |
| 107 | Cedrus atlantica | Atlanski cedar |
| 108 | Cedrus deodara | Himalajski cedar |
| 140 | Chmaecyparis lawsonia | Lawsonov pačempres |
| 109 | Cupressus lusitanica | Meksički čempres |
| 110 | Cupressus sempervirens | Obični čempres |
| 111 | Juniperus communis | Obična borovica |
| 112 | Juniperus oxycedrus | Oštroigličava borovica-Šmrika |
| 113 | Juniperus phoenicea | Crvena borovica-Somina |
| 114 | Juniperus sabina | Planinska borovica |
| 115 | Juniperus thurifera | Španjolska borovica |
| 116 | Larix decidua | Europski ariš |
| 117 | Larix kaempferi (L.leptolepis) | Japanski ariš |
| 118 | Picea abies (P. excelsa) | Obična smreka |
| 119 | Picea omorika | Pančićeva omorika |
| 120 | Picea sitchensis | Sitkanska smreka |
| 121 | Pinus brutia | Brucijski bor |
| 122 | Pinus canariensis | Kanarski bor |
| 123 | Pinus cembra | Alpski bor |
| 124 | Pinus contorta | Usukani bor |
| 125 | Pinus halepensis | Alepski bor |
| 126 | Pinus heldreichii | Bjelokori bor |
| 127 | Pinus leucodermis | Munjika |
| 128 | Pinus mugo (P. montana) | Planinski bor- krivulj |
| 129 | Pinus nigra | Crni bor |
| 130 | Pinus pinaster | Primorski bor |
| 131 | Pinus pinea | Pinija |
| 132 | Pinus radiata (P.insignis) | Kalifornijski bor |
| 133 | Pinus strobus | Američki borovac |
| 134 | Pinus sylvestris | Obični bor |
| 135 | Pinus uncinata | Kukasti bor ? |
| 136 | Pseudotsuga menziesii | Obična američka duglazija |
| 137 | Taxus baccata | Obična tisa |
| 138 | Thuya sp. | Tuja |
| 139 | Tsuga sp. | Čuga |
| 199 | Ostala crnogorica | Ostala crnogorica |

PRILOG 3

![](dodatni/145330.gif)

![](dodatni/145329.gif)

PRILOG 4

![](dodatni/145328.gif)

*Vrednovanje općekorisnih funkcija šuma, zaštitnih šuma i šuma s posebnom
namjenom*

Općekorisne funkcije šuma, zaštitnih šuma i šuma s posebnom namjenom vrednuju se
ovim rasponom ocjena:
Raspon ocjena
– zaštita tla, prometnica i drugih objekata od erozije,
bujica i poplava                                                     1 – 5
– utjecaj na vodni režim i hidroenergetski sustav     1 – 4
– utjecaj na plodnost tla i poljodjelsku proizvodnju 1 – 4
– utjecaj na klimu                                                  1 – 4
– zaštita i unapređenje čovjekova okoliša               0 – 3
– stvaranje kisika i pročišćivanje atmosfere            1 – 3
– rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija        1 – 4
– utjecaj na faunu i lov                                           0 – 4
– zaštitne šume i šume s posebnom namjenom      8 – 10

*Zaštita tla, prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava*

Funkcija zaštite tla, prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava
vrednuje se za sastojinu ovim ocjenama: 3 – sastojine s nagibom većim od 30°; 2
– sastojine s nagibom od 16° do 29°; 1 – sastojine s nagibom manjim od 15°.
Ocjenu više dobivaju sastojine na ispupčenim terenima.
Daljnju ocjenu više dobivaju sastojine koje štite prometnice te urbane i
industrijske prostore od vjetra, sklizanja zemlje, zemljanih i snježnih nanosa.
Za polovicu manju ocjenu dobivaju mlade sastojine do stadija mladika.
U prebornoj šumi sklop se uvijek smatra potpunim.
Prekinutom se sklopu ocjena umanjuje za 30%, progaljenom za 50%.

*Utjecaj na vodni režim i hidroenergetski sustav*

Utjecaj šume odnosno sastojine na vodni režim i hidroenergetski sustav vrednuje
se ovim ocjenama:
4 – šume u području sadašnjih i budućih crpilišta pitke vode, šume unutar
vododjelnica sliva akumulacija pitke vode i hidroenergetskih sustava;
3 – sve preborne šume i prirodne mješovite sastojine bjelogorice i crnogorice te
degradacijski stupnjevi crnikinih i medunčevih šumskih zajednica ako potpuno
pokrivaju tlo; u slučaju nepotpune obraslosti ocjena se smanjuje na postotak
obraslosti;
2 – sve monokulture šumskog drveća osim bukovih šumskih zajednica;
1 – daje se novopodignutim šumskim sastojinama na bivšim poljoprivrednim tlima i
šumskim sastojinama uništenim propadanjem u kojima nije uspjela obnova.
Šumskim sastojinama prekinutoga sklopa ocjene se smanjuju za 30%, a sastojinama
progaljenoga sklopa za 50%.

*Utjecaj na plodnost tla i poljodjelsku proizvodnju*

Utjecaj na plodnost tla i poljodjelsku proizvodnju vrednuje se za sastojinu
odnosno šumu ocjenama:
4 – bukove šume i sve sklopljene šume ako se nalaze u prostoru s više od 70%
poljodjelskih površina;
3 – sve sklopljene mješovite sastojine listača, šume u prostoru s više od 50% a
manje od 70% poljodjelskih površina, šumskesastojine u Sredozemlju i području
kraških polja te u žitorodnim kopnenim područjima;
2 – sve ostale šumom obrasle površine;
1 – smrekove kulture, svi degradacijski stadiji šume kao što su blagi kamenjari,
garizi, šibljaci koji pokrivaju manje od 50%površine, obnovljene šumske
sastojine do razvojnoga stadija mladika i šumske sastojine oštećene propadanjem
gdje sklopljenastabla pokrivaju manje od 50% površine.

*Utjecaj na klimu*

Utjecaj šume na klimu vrednuje se ovim ocjenama:
4 – šume koje se nalaze u okolici naseljenih mjesta u granicama kruga
dvostrukoga polumjera naselja;
3 – šume udaljene do 40 km od većih naselja i turističkih mjesta;
2 – šume koje su od većih naselja i turističkih središta udaljene više od 60 km
i šumski kompleksi udaljeni od manjih naseljamanje od 40 km;
1 – šikare, garizi, blagi kamenjari, šumske kulture prije postizanja normalnoga
sklopa sastojine, šume koje su od manjih naselja udaljene više od 40 km.

*Zaštita i unapređivanje čovjekova okoliša*

Zbog sveukupnoga utjecaja na okoliš i zbog očuvanja genofonda svi razvijeni i
mogući šumski ekosustavi bez obzira na razvojnistadij, a koji sigurno štite i
unapređuju okoliš, dobivaju ocjene:
3 – sve obrasle šumske površine,
2 – sve proizvodno i neproizvodno šumsko tlo,
0 – sve neplodne površine.

*Stvaranje kisika i pročišćivanje atmosfere*

Stvaranje kisika i pročišćivanje atmosfere vrednuje se za šume ovim ocjenama:
4 – srednjedobne i zrele šume srednje sastojinske visine 15 m koje štite
naseljena mjesta od emisije štetnih kemijskih tvari uzrokovanih prometom, pojasi
šume koji štite naselja i radne prostore od buke;
3 – šume u gorju i planinama;
2 – šume izvan potrebne širine zaštitnoga pojasa;
1 – udaljenije šumske sastojine između kojih se, gledajući na izvor emisije
lokalnoga značenja, nalazi protuemisijski pojas, aspomenuta je sastojina
udaljena od izvora najmanje 4 km.
Protuemisijske šume trebale bi prema vrsti izvora emisije zauzimati određen
pojas širine:
– *300 m* za ciglane, pogone keramike, umjetnog kamena, betona, krovne ljepenke,
gumarske industrije, obradbe i preradbe drvate predionice;
– *500 m* za kamenolom, tvornicu cementa, proizvodnju industrijskog vapna, gipsa i
krede, mineralne vune, valjaonice čelika, kovačnice, prešaone za izradu čeličnih
konstrukcija (bez šavljenja), tvornice firnisa i lakova, industriju stakla,
papirnu industriju (bez proizvodnje celuloze), kožare, tkaonice, industriju
škroba, prehrambenu industriju srednje snage, kalonice, tprijevoz i skladišta;
– *800 m* za intenzivno stočarstvo i peradarstvo, ljevaonice čelika, željeza i
drugih kovina, velike tvornice strojeva, tvorniceautomobila, životinjske farme;
– *1000 m* za kovnice, čeličane s opšavljivanjem i izradom posuda, otvorene
spalionice smeća;
– *1200 m* za rafinerije;
– *1500 m* za visoke peći i čeličane;
– *2000 m* za termoelektrane, tvornice kemijske industrije (petrokemija, umjetna
gnojiva, celuloza, umjetna vlakna), pogoni zaproizvodnju asfalta, preše za
odbačene automobile, pogoni prerade životinja.
Ako šume primaju veća opterećenja od onih koja su određena Zakonom o zraku (SO2,
NOx, NH4,03 i dr.), kao što je slučaj u Gorskom kotaru, dobivaju ocjenu 2.
Podaci o opterećenju otrovima za Republiku Hrvatsku uzimaju se u Republičkoj
hidrometeorološkoj upravi.

*Rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija*

Rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija šume vrednuje se ocjenom:
4 – šume uz kupališta i hotele, duž morske obale, u kojima se nalaze kampovi,
koje su od morske obale, hotela i središta turističkoga naselja udaljene do 3
km, koje istodobno služe oporavku i rekreaciji;
3 – šume na područjima tranzitnog turizma gdje se posjetitelji zadržavaju od
nekoliko sati do nekoliko dana, u budućim središtima razvoja seoskoga, lovnoga i
ekološkoga turizma, do 2 km udaljene od središta srednje velikih naselja ili
pristupačnog ruba grada (krajnja točka gradskog prometa), šuma sa skijaškim
stazama, trim-stazama, rekreacijske šume u pojasu do 30 minuta hoda od ulaza u
šumu, odnosno u dubinu šume od oko 2 km;
2 – šume koje su od turističkog središta zračno udaljene do 10 km, uz turističke
magistrale šume koje se, gledano s ceste, nalaze u vidokrugu krajobraza, sve
šume bez obzira na udaljenost od turističkog naselja koje neposredno služe
razvoju turizma toga područja, te šume udaljene do 5 km od središta manjeg
naselja;
1 – šume koje su zračno udaljenije od 10 km od središta turističkoga naselja, a
imaju zaštitnu zadaću koja služi razvoju turizmasusjednih naselja.

*Utjecaj na faunu i lov*

Utjecaj šume na faunu i lov ocjenjuje se prema njezinom sastojinskom obliku ovim
ocjenama:
3 – mješovita sastojina koja se sastoji od vrsta drveća šumske zajednice koje
pripadaju staništu te su osim glavne vrste drveća prisutne i druge vrste koje
pripadaju toj šumskoj zajednici, a prema broju stabala iznad taksacijske granice
sudjeluju s najmanje 40%, te čiste bukove sastojine;
2 – mješovite sastojine u kojima se osim glavne vrste drveća nalaze i druge
domaće vrste s udjelom manjim od 40%, ali većim od 10%;
1 – čiste sastojine autohtonih vrsta drveća s udjelom većim od 90%;
Ocjenu više dobivaju one šumske sastojine u ekosustavu kojih se nalazi
pripadajuća divljač i druge životinjske vrste. Dodatna ocjena daje se i onim
šumskim sastojinama u kojima se po hektaru ostavljaju 2 trula stabla radi boljeg
razvoja ornitofaune kao i šumi u kojoj je organizirana ishrana divljači.

*Zaštitne šume i šume s posebnom namjenom*

Ocjena 10 dodjeljuje se:
– nacionalnim prakovima,
– strogim rezervatima,
– spomenicima parkovne arhitekture,
– spomenicima prirode.
Ocjena 9 dodjeljuje se:
– parkovima prirode,
– posebnim rezervatima,
– zaštićenim krajolicima,
– šumama za očuvanje genofonda,
– znanstvenim pokusnim površinama,
– arboretumima, park-šumama.
Ocjena 8 dodjeljuje se šumama s posebnom namjenom (fakultetske šume, šume za
potrebe oružanih snaga, šume za vizualnu zaštitu prostora, šume zaštićene
osnovom gospodarenja i dr.).

PRILOG 5

![](dodatni/145327.gif)

![](dodatni/145326.gif)

PRILOG 6

![](dodatni/145325.gif)

![](dodatni/145324.gif)
![](dodatni/145323.gif)
![](dodatni/145322.gif)
![](dodatni/145321.gif)
![](dodatni/145320.gif)
![](dodatni/145319.gif)
![](dodatni/145318.gif)
![](dodatni/145317.gif)
![](dodatni/145316.gif)
![](dodatni/145315.gif)
![](dodatni/145314.gif)
![](dodatni/145313.gif)
![](dodatni/145312.gif)
![](dodatni/145311.gif)
![](dodatni/145310.gif)
![](dodatni/145309.gif)
![](dodatni/145308.gif)
![](dodatni/145307.gif)
![](dodatni/145306.gif)
![](dodatni/144808.gif)
![](dodatni/144807.gif)

Pravilnik, NN 111/2006-2462
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)