## Pravilnik o postupku homologacije određenih sastav­nih dijelova i značajki motornih vozila na dva ili tri kotača TPV 212 - Dio 9.: dopuštena razina buke u dB(A) i ispušni sustavi za motorna vozila na dva ili tri kotača

### NN 12/2007 (1.2.2007.), Pravilnik o postupku homologacije određenih sastav­nih dijelova i značajki motornih vozila na dva ili tri kotača TPV 212 - Dio 9.: dopuštena razina buke u dB(A) i ispušni sustavi za motorna vozila na dva ili tri kotača

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**541**

Temeljem članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne
novine« broj 105/04) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE ODREĐENIH SASTAVNIH DIJELOVA I ZNAČAJKI MOTORNIH VOZILA NA DVA ILI TRI KOTAČATPV 212 (IZDANJE 00)(\*)

DIO 9.: dopuštena razina buke u dB(A) i ispušni sustavi za motorna vozila na dva
ili tri kotača(\*\*)

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuje se postupak homologacije motornih vozila kategorije
L(1) s obzirom na dopuštenu razinu buke i ispušnih sustava za takva vozila.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi u postupku homologacije navedeni su u Prilozima I. do IV., a
postupak homologacije u Prilozima II. do IV. i člancima 7. – 9. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača. Prilozi I. do VII. čine
sastavni dio ovog Pravilnika.

Članak 3.

Tijelo nadležno za homologaciju motornih vozila na dva ili tri kotača s obzirom
na dopuštenu razinu buke i ispušnih sustava, kao zasebne tehničke jedinice, za
takva vozila u smislu odredaba ovoga Pravilnika je Državni zavod za
mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji tipu motorna vozila na dva ili tri
kotača s obzirom na dopuštenu razinu buke i tipu ispušnog sustava za takva
vozila, ako zadovoljavaju zahtjeve sadržane u ovome Pravilniku.
Obrazac certifikata o homologaciji za određeni tip uređaja prikazan je:
– za dopuštenu razinu buke u Dodatku 1B Priloga II., III. ili IV., ovisno o
vrsti vozila: moped na dva ili tri kotača, motocikl ili moped na tri kotača ili
motocikl
– za ispušni sustav u Dodatku 2B. Priloga II., III. ili IV., ovisno o vrsti
vozila za koje je namijenjen: moped na dva ili tri kotača, motocikl ili moped na
tri kotača ili tricikl.

Članak 5.

Nova vozila na dva ili tri kotača s obzirom na dopuštenu razinu buke i ispušni
sustavi za takva vozila mogu se homologirati te uvoziti i stavljati na tržište
ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika.
Iznimno od odredbi ovog Pravilnika, ispušni sustavi koji ne zadovoljavaju
zahtjeve Pravilnika mogu se uvoziti i stavljati na tržište kao zamjenski
dijelovi za vozila u uporabi, ako zadovoljavaju zahtjeve prema ranije važećim
propisima koji su se primjenjivali na početku uporabe tih vozila.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke
službe ako ispunjava sljedeće uvjete:
– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 za osposobljenost ispitnih
laboratorija za područje ispitivanja prema zahtjevima ovoga Pravilnika,
– da može dokazati poznavanje metoda i postupaka ispitivanja sadržanih u
Prilozima II. do IV. i Prilogu VII. ovoga Pravilnika,
– da ima najmanje jednog djelatnika školske spreme VII/1 strojarskoga smjera.

Članak 7.

Odredbe stavka 1. članka 5. ovoga Pravilnika primjenjivat će se:
1. od 1. listopada 2007. godine za sva nova vozila koja se prvi put registriraju
u Republici Hrvatskoj,
2. od 1. travnja 2009. godine za neizvorne ispušne sustave
u skladu s graničnim vrijednostima za dopuštenu razinu buke koje su dane u
Prilogu I. za mopede na dva kotača, za mopede na tri kotača i tricikle.
Odredba točke 1. stavka 1. ovoga članka iznimno će se primjenjivati i za
rabljena vozila koja se prvi put registriraju u Republici Hrvatskoj s učinkom do
dana prijema Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije.
Do listopada 2007. godine, prihvaćaju se homologacije izdane prema Pravilniku
ECE R 63.00 za mopede na dva kotača, prema Pravilniku ECE R 41.02 za motocikle i
prema Pravilniku ECE R 9.04 za motorna vozila na tri kotača.

Članak 8.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaju važiti »Naredba o homologaciji
motocikala u pogledu emisije buke (»Narodne novine« br. 95/98), Naredba o
homologaciji motornih vozila s tri kotača u pogledu emisije buke (»Narodne
novine« br. 95/98 i 141/98) i Naredba o homologaciji mopeda s dva kotača u
pogledu emisije buke (»Narodne novine« br. 95/98).

Članak 9.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od njegove objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/06-03/10
Urbroj: 558-04/4-06-1-AD
Zagreb, 27. prosinca 2006.

Ravnatelj
Državnog zavoda za mjeriteljstvo
**Mirko Vuković, dipl. ing**., v. r.

**PRILOG I.**

GRANIČNE VRIJEDNOSTI ZA RAZINU BUKE U dB(A) I DATUMI STUPANJA NA SNAGU ZA
HOMOLOGACIJU TIPA SASTAVNOG DIJELA S OBZIROM NA DOPUŠTENU RAZINU BUKE TIPA
MOTORNOG VOZILA NA DVA ILI TRI KOTAČA

|  |  |
| --- | --- |
| Vozila | Granične vrijednosti buke |
| 1. Mopedi na dva kotača    ≤ 25 km/h  > 25 km/h  mopedi na tri kotača | 66  71  76 |
| 2. Motocikli  ≤ 80 cm3  > 80 ≤ 175 cm3  > 175 cm3 | 75  77  80 |
| 3. Tricikli | 80 |

**PRILOG II.**

ZAHTJEVI ZA MOPEDE NA DVA KOTAČA

1. DEFINICIJE
Za svrhu ovoga Pravilnika:
1.1 »tip mopeda na dva kotača s obzirom na njegovu razinu buke i ispušni sustav«
označava mopede koji se bitno ne razlikuju u ovim značajkama:
1.1.1 tipu motora (dvotaktni ili četverotaktni, vanjski izvor paljenja ili
kompresijsko paljenje, motor s pravocrtnim ili rotirajućim kretanjem klipova,
broj i obujam cilindara i tip rasplinjača ili sustava za ubrizgavanje, raspored
ventila, najveća neto snaga i odgovarajuća brzina vrtnje).
Radni obujam motora s rotirajućim kretanjem klipova predstavlja dvostruki obujam
komore za izgaranje;
1.1.2 sustavu za prijenos snage, a posebno u broju stupnjeva prijenosa i
prijenosnim omjerima;
1.1.3 broju, tipu i rasporedu ispušnih sustava;
1.2 »ispušni sustav« ili »prigušnik zvuka« označava komplet sastavnih dijelova
koji su potrebni za smanjivanje buke koju proizvodi moped i njegov ispušni
sustav;
1.2.1 »izvorni ispušni sustav ili prigušnik zvuka« označava tip sustava koji je
bio ugrađen pri homologaciji tipa ili proširenju homologacije tipa. On može biti
prva ugradba ili zamjenski;
1.2.2 »neizvorni izvorni ispušni sustav ili prigušnik zvuka« označava sustav
tipa koji se razlikuje od onoga koji je bio ugrađen na vozilo pri homologaciji
tipa ili proširenju homologacije tipa. On se može upotrebljavati samo kao
zamjenski ispušni sustav ili prigušnik zvuka;
1.3 »različiti tipovi ispušnih sustava« označava sustave koji se bitno razlikuju
u jednom od obilježja kao što su:
1.3.1 sustavi čiji sastavni dijelovi nose različite tvorničke ili trgovačke
oznake
1.3.2 sustavi kod kojih su značajke materijala od kojih su izrađeni sastavni
dijelovi sustava različite ili se sastavni dijelovi razlikuju po obliku i
veličini;
1.3.3 sustavi kod kojih je različit način rada makar i jednog sastavnog dijela
1.3.4 sustavi kod kojih su njihovi sastavni dijelovi različito sastavljeni;
1.4 »sastavni dio ispušnog sustava« označava jedan od pojedinačnih sastavnih
dijelova koji zajedno čine ispušni sustav (kao što su ispušna cijev, sam
prigušnik zvuka) ili usisni sustav (zračni filtar) ako postoji.
Ako je motor opremljen usisnim sustavom (zračni filtar i/ili apsorber buke na
usisu) kako bi se zadovoljili zahtjevi za najveću dopuštenu buku, filtar i/ili
apsorber moraju se smatrati sastavnim dijelovima iste važnosti kao i ispušni
sustav.
2. HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOG DIJELA S OBZIROM NA RAZINU BUKE I IZVORNI ISPUŠNI
SUSTAV, KAO ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE, TIPA MOPEDA NA DVA KOTAČA
2.1 Buka mopeda na dva kotača u vožnji (uvjeti mjerenja i postupak ispitivanja
vozila tijekom homlogacije tipa sastavnog dijela).
2.1.1 Granične vrijednosti
2.1.2 Mjerna oprema
2.1.2.1 Akustična mjerenja
Mjerilo koje se upotrebljava za mjerenje razine buke mora biti precizni
zvukomjer tipa opisanog u publikaciji međunarodnog elektrotehničkog povjerenstva
(IEC) 179 »Precizni zvukomjeri«, drugo izdanje. Mjerenja se moraju provesti
uporabom »brzog« odziva i vrednovanja »A«, koji su također opisani u toj
publikaciji.
Na početku i na kraju svakog niza mjerenja, zvukomjer se mora umjeriti prema
proizvođačevim uputama, s odgovarajućim izvorom zvuka (npr. pistofon).
2.1.2.2 Mjerenja brzine
Brzina vrtnje motora i brzina mopeda na ispitnoj stazi mora se odrediti s
točnošću ± 3%.
2.1.3 Uvjeti mjerenja
2.1.3.1 Stanje mopeda
Ukupna masa vozača i ispitne opreme na mopedu ne smije biti veća od 90 kg niti
manja od 70 kg. Po potrebi se za postizanje ukupne mase 70 kg na moped moraju
dodati utezi.
Pri mjerenju moped mora biti u voznome stanju (uključujući rashladno sredstvo,
ulja, gorivo, alat, zamjenski kotač i vozača).
Prije početka mjerenja moped se mora dovesti na uobičajenu radnu temperaturu.
Ako je moped opremljen ventilatorom s automatskim mehanizmom za pokretanje,
tijekom mjerenja buke nije dopušten nikakav zahvat na takvom sustavu. Kod mopeda
koja imaju više od jednog pogonskog kotača, može se upotrebljavati samo pogon
predviđen za uobičajenu cestovnu uporabu. Kad je moped opremljen bočnom
prikolicom, za potrebe ispitivanja ona se mora odstraniti.
2.1.3.2 Ispitni poligon
Ispitni poligon mora biti sastavljen iz središnjeg dijela za ubrzavanje koji
okružuje potpuno ravna ispitna površina. Dio za ubrzavanje mora biti ravan;
njegova površina mora biti suha i takva da buka od kotrljanja guma bude niska.
Na ispitnom poligonu moraju biti ostvareni uvjeti takvi da slobodno zvučno polje
između izvora zvuka i mikrofona ima prigušenje unutar 1 dB(A). Smatra se da je
taj uvjet zadovoljen ako na udaljenosti 50 m od središta dijela za ubrzavanje
nema velikih predmeta koji odbijaju zvuk, kao što su ograde, stijene, mostovi
ili zgrade. Površina sloja ispitne staze mora zadovoljavati zahtjeve iz Priloga
IV.
U blizini mikrofona ne smije biti nikakvih zapreka koje bi mogle utjecati na
zvučno polje i ne smije biti osoba između mikrofona i izvora zvuka. Mjeritelj
koji provodi mjerenja mora biti u takvom položaju da ne utječe na pokazivanja
mjernog uređaja.
2.1.3.3 Razno
Mjerenja se ne smiju provoditi pri lošim vremenskim uvjetima. Treba isključiti
mogućnost utjecaja udara vjetra na rezultate.
A-vrednovana razina buke, u koju nije uključena možebitna buka ispitivanog
vozila i buka vjetra, pri mjerenju mora biti barem 10 dB(A) ispod razine buke
koju proizvodi vozilo. Na mikrofon se može postaviti odgovarajuća zaštita protiv
vjetra, pod uvjetom da se uzme u obzir njezin utjecaj na osjetljivost i značajke
usmjerenosti mikrofona.
Ako je razlika između okolne buke i izmjerene buke između 10 i 16 dB(A), za
izračunavanje ispitnih rezultata mora se izvršiti odgovarajući ispravak tako da
se od očitanih vrijednosti na zvukomjeru oduzmu iznosi kako je prikazano na ovom
dijagramu:

![](dodatni/350769.GIF)

Razlika između okolne buke i buke koju treba mjeriti

2.1.4 Postupak mjerenja
2.1.4.1 Vrsta i broj mjerenja
Najviša razina zvuka, izražena u decibelima određenim s vrednovanjem A (dB(A)),
mora se mjeriti pri vožnji mopeda između crta AA’ i BB’ (slika 1.). Mjerenja
nisu prihvatljiva, kad se registrira neuobičajena razlika između vršne
vrijednosti i opće razine zvuka. Najmanje po dva mjerenja moraju se provesti za
svaku stranu mopeda.
2.1.4.2 Položaj mikrofona
Mikrofon mora biti postavljen na razmaku 7,5 ± 0,2 m od referentne crte ispitne
staze CC’ (slika 1.) i 1,2 ± 0,1 m iznad tla.
2.1.4
2.1.4upak ispitivanja
Moped se mora približiti crti AA’ ustaljenom početnom brzinom koja je navedena u
točki 2.1.4.3.1. Kad prednji kraj mopeda dosegne do crte AA’, zaklopka za snagu
mora se postaviti što je moguće prije u krajnji položaja i držati je u tom
položaju dok stražnji dio mopeda ne dosegne crtu BB’; tada zaklopku za snagu
treba vratiti što je moguće brže u položaj praznog hoda.
Pri svim mjerenjima moped treba voziti pravocrtno u dijelu za ubrzavanje tako,
da je uzdužna središnja ravnina mopeda čim bliže crti CC’.
2.1.4.3.1 Prilazna brzina
Moped mora prilaziti crti AA’ ustaljenom brzinom od 30 km/h ili svojom najvećom
brzinom ako je ona manja 30 km/h.
2.1.4.3.2 Izbor stupnja prijenosa
– Ako je moped opremljen s ručno upravljanim mjenjačem mora se izabrati najviši
stupanj prijenosa koji mu dopušta prelazak crte AA’ najmanje s polovicom brzine
vrtnje koja odgovara najvećoj snazi motora.
– Ako moped ima automatski prijenosnik snage, mora se vozili brzinama navedenim
u točki 2.1.4.3.1.
2.1.5 Rezultati (izvještaj o ispitivanju)
2.1.5.1 U izvještaju o ispitivanju sastavljenom za svrhu izdavanja dokumenta
navedenog u Dodatku 1B moraju biti navedene sve okolnosti i utjecaji koji mogu
utjecati na rezultate mjerenja.
2.1.5.2 Očitane vrijednosti moraju se zaokružiti na najbliži cijeli decibel.
Ako je znamenka iza decimalne točke između 0 i 4, vrijednost se zaokružuje na
nižu vrijednosti, a ako je između 5 i 9, zaokružuje se na višu vrijednost.
Samo vrijednosti dobivene iz dva uzastopna mjerenja na istoj strani mopeda koje
se međusobno ne razlikuju više od 2 dB(A) mogu se upotrijebiti za svrhu
izdavanja dokumenta navedenog u Dodatku 1B.
2.1.5.3 Da bi se uzela u obzir mjerna nesigurnost, rezultat svakog mjerenja mora
se odrediti tako što se vrijednost dobivena u skladu s točkom 2.1.5.2. umanji za
1 dB(A)
2.1.5.4 Ako srednja vrijednost od četiri rezultata mjerenja ne prekorači najveću
dopuštenu razinu za kategoriju kojoj pripada ispitivani moped, smatra se da su
zadovoljene granice navedene u točki 2.1.1.
Ta srednja vrijednost predstavlja rezultat mjerenja.

Slika 1.

ISPITIVANJE VOZILA U VOŽNJI

![](dodatni/350770.GIF)

*Slika 2.*
ISPITIVANJE VOZILA U MIROVANJU

![](dodatni/350771.GIF)

2.2 Buka koju proizvodi moped u mirovanju (uvjeti mjerenja i
postupak ispitivanja vozila u uporabi)
2.2.1 Razina buke (zvučni tlak) u izravnoj blizini mopeda
Radi omogućivanja kasnijih provjera buke na mopedima u uporabi, razina buke mora
se također izmjeriti u izravnoj blizini izlaznog otvora ispušnog sustava (prigušnika
zvuka) u skladu sa sljedećim zahtjevima i upisati rezultat mjerenja u izvještaj
o ispitivanju koji se sastavlja za potrebe izdavanja dokumenta navedenoga u
Dodatku 1B.
2.2.2 Mjerna oprema
Mora se upotrijebiti zvukomjer prema definiciji u točki 2.1.2.1.
2.2.3 Uvjeti mjerenja
2.2.3.1 Stanje mopeda
Prije početka mjerena, motor mopeda mora se dovesti na uobičajenu radnu
temperaturu. Ako je moped opremljen ventilatorom s automatskim mehanizmom za
pokretanje, tijekom mjerenja buke nije dopušten nikakav zahvat na takvom
sustavu.
Za vrijeme mjerenja mjenjač mora biti u neutralnom položaju. Ako nije moguće
isključiti prijenos, mora se omogućiti slobodno okretanje pogonskog kotača, na
primjer tako da se vozilo osloni na svoj središnji oslonac.
2.2.3.2 Ispitni poligon (Slika 2.)
Svaka površina na kojoj nema značajnih zvučnih smetnja može se upotrijebiti kao
ispitni poligon. Prikladne su ravne površine koje su prekrivene betonom,
asfaltom ili kakvim drugim tvrdim materijalom i koje posjeduju visoki stupanj
refleksije; površine sa slojem zbijene zemlje nisu dopuštene. Ispitni poligon
mora biti u obliku pravokutnika čije su stranice najmanje 3 m udaljene od
vanjskog ruba mopeda (isključujući upravljač). Tu ne smije biti značajnih
zapreka, npr. druge osobe osim vozača i mjeritelja ne smiju se nalaziti unutar
tog pravokutniku.
Moped mora biti postavljen unutar navedenog pravokutniku tako, da je mikrofon
koji se upotrebljava pri mjerenju udaljen najmanje 1 m od svakog rubnika.
2.2.3.3 Razno
Očitanja na mjernom uređaju koja proizvodi okolna buka i vjetar moraju biti
barem 10 dB(A) manja razine mjerene buke. Na mikrofon se može postaviti
odgovarajuća zaštita protiv vjetra, pod uvjetom da se uzme u obzir njezin
utjecaj na osjetljivost mikrofona.
2.2.4 Postupak mjerenja
2.2.4.1 Vrsta i broj mjerenja
Najviša razina zvuka, izražena u decibelima s vrednovanjem A (dB(A)), mora se
mjeriti u radnim uvjetima navedenima u točki 2.2.4.3.
Najmanje po tri mjerenja moraju se provesti za svaki mjerni položaj.
2.2.4.2 Položaj mikrofona (Slika 2.)
Mikrofon mora biti postavljen na visini otvora ispušne cijevi ili 0,2 m iznad
površine ispitnog poligona, ovisno o tome što je više. Membrana mikrofona mora
biti okrenuta prema otvoru ispušne cijevi i biti udaljena 0,5 m od njega. Os
najveće osjetljivosti mikrofona mora biti usporedna s površinom ispitnog
poligona i zatvarati kut od 45° ± 10° u odnosu na vertikalnu ravninu u odnosu na
smjer izlaska ispušnih plinova.
Mikrofon mora biti postavljen na onoj strani uspravne ravnine u kojoj je najveći
razmak između mikrofona i obrisa mopeda (isključujući upravljač).
Ako ispušni sustav ima više izlaznih otvora čija su središta međusobno udaljena
najviše do 0,3 m, mikrofon mora biti okrenut prema otvoru koji je najbliži
mopedu (isključujući upravljač) ili prema otvoru koji je najviše udaljen od
površine ispitne staze. Ako su središta otvora međusobno udaljena više do 0,3 m,
moraju se provesti mjerenja posebno za svaki otvor, pri čemu se najveća
izmjerena vrijednost uzima za rezultat ispitivanja.
2.2.4.3 Radni uvjeti
Brzina vrtnje motora mora se držati ustaljenom na jednoj od ovih vrijednosti:
– S/2 kad je S veće od 5 000 o/min,
– 3S/4 ako S nije veće od 5 000 o/min,
pri čemu je »S« brzina vrtnje navedena u točki 3.2.1.7 Dodatka 1A
Kad se postigne ustaljena brzina vrtnje motora, treba brzo vratiti zaklopku za
snagu u položaj praznog hoda. Razina buke mora se izmjeriti u radnom području
koje je određeno kratkim periodom držanja ujednačene brzine vrtnje motora i
razdobljem usporavanja te se najveća očitana vrijednost na zvukomjeru uzima kao
rezultat ispitivanja.
2.2.5 Rezultati (izvještaj o ispitivanju)
2.2.5.1 Izvještaj o ispitivanju sastavljenim za svrhu izdavanja dokumenta
navedenog u Dodatku 1B mora sadržavati sve odgovarajuće podatke, posebno one
koji su upotrijebljeni pri mjerenju buke motocikla u mirovanju.
2.2.5.2 Vrijednosti očitane na mjernom uređaju treba zaokružiti na najbliži
cijeli decibel.
Treba upotrijebiti samo vrijednosti dobivene iz dva uzastopna mjerenja koje se
međusobno ne razlikuju više od 2 dB(A).
3.3.3.3 Najveća vrijednost od tri mjerenja predstavlja rezultat ispitivanja.
2.3 Zamjenski ispušni sustav (prigušnik zvuka)
2.3.1 Zahtjevi za prigušnike zvuka koji sadrže apsorpcijske vlaknaste materijale
2.3.1.1 Apsorpcijski vlaknasti materijal mora biti bez azbesta i može se
upotrebljavati u proizvodnji prigušnika zvuka jedino ako je tijekom cijelog
radnog vijeka prigušnika zvuka pričvršćen i zadovoljava svaki od zahtjeva iz
točaka 2.3.1.2, 2.3.1.3 i 2.3.1.4.
2.3.1.2 Nakon što se izvadi vlaknasti materijal, razina buke mora zadovoljavati
zahtjeve točke 2.1.1.
2.3.1.3 Apsorpcijski vlaknasti materijal ne smiju se postavljati u dijelovima
prigušnika zvuka kroz koje prolaze ispušni plinovi i moraju zadovoljavati
sljedeće zahtjeve:
2.3.1.3.1 materijal se mora zagrijavati četiri sata u peći na temperaturi 650° ±
5 °C bez smanjivanja prosječne duljine, promjera ili gustoće vlakana;
2.3.1.3.2 nakon zagrijavanja najmaa najmanje jedan sat na temperaturi 650° ± 5
°C, najmanje 98% materijala mora se zadržati na situ s nazivnom veličinom otvora
250 µm u skladu s normom ISO 3310/1 pri ispitivanju u skladu s normom ISO 2599.
2.3.1.3.3 gubitak težine materijala ne smije prelaziti 10,5% nakon namakanja 24
sata pri temperaturi 90° ± 5 °C u sintetičkom kondenzatu sljedećeg sastava:
– 1 N bromovodična kiselina (HBr): 10 ml,
– 1 N sumporna kiselina (HSO): 10 ml,
– destilirana voda, koliko je potrebno do 1000 ml.
Napomena: Materijal se mora oprati u destiliranoj vodi i sušiti na temperaturi
105 °C jedan sat prije vaganja.
2.3.1.4 Prije ispitivanja sustava u skladu s točkom 2.1, on se mora dovesti u
uobičajeno radno stanje jednim od sljedećih postupaka:
2.3.1.4.1 Kondicioniranje neprekinutom vožnjom po cesti;
2.3.1.4.1.1 Najmanja duljina vožnje tijekom kondicioniranja mora biti 2 000 km.
2.3.1.4.1.2 50% ± 10% tog ciklusa kondicioniranja mora se sastojati od gradske
vožnje, a ostatak od vožnje na otvorenoj cesti; neprekinuta vožnja po cesti može
se zamijeniti odgovarajućim programom vožnje na ispitnoj stazi.
2.3.1.4.1.3 Oba režima vožnje moraju se naizmjence mijenjati šest puta.
2.3.1.4.1.4 Potpuni ispitni program mora uključiti najmanje 10 prekida u
trajanju najmanje po tri sata kako bi se proizveli učinci hlađenja i
kondenzacije.
2.3.1.4.2 Kondicioniranje pulsiranjem
2.3.1.4.2.1 Ispušni sustav ili njegovi sastavni dijelovi moraju biti ugrađeni na
moped ili na motor.
U prvome slučaju moped mora biti postavljen na dinamometar s valjcima. U drugome
slučaju motor mora biti spojen na dinamometar (kočnicu za ispitivanje motora).
Ispitni uređaj koji je shematski podrobno prikazan na slici 3. mora biti ugrađen
na izlaznoj strani ispušnog sustava. Prihvatljiv je svaki drugi ispitni uređaj
koji daje istovrijedne rezultate.
2.3.1.4.2.2 Ispitni uređaj treba ugoditi tako da se protok ispušnih plinova
naizmjenično prekida i ponovo uspostavlja 2500 puta pomoću brzo djelujućeg
ventila.
2.3.1.4.2.3 Taj se ventil mora otvarati kad povratni tlak ispušnih plinova,
izmjeren najmanje na razmaku od 100 mm nizvodno od spojne prirubnice, postigne
vrijednost između 0,35 i 0,40 bara. Kad nije moguće postići takvu vrijednost
zbog značajka motora, ventil se mora otvoriti kad povratni tlak dosegne razinu
jednaku 90% najveće vrijednosti koju je moguće izmjeriti prije zaustavljanja
motora Ventil se mora zatvarati kad taj tlak odstupa za najviše 10% od ustaljene
vrijednosti izmjerene kod otvorenog ventila.
2.3.1.4.2.4 Relej s vremenskim kašnjenjem mora se namjestiti za trajanje protoka
ispušnih plinova izračunato temeljem zahtjeva u točki 2.3.1.4.2.3.
2.3.1.4.2.5 Brzina vrtnje motora mora biti 75% od brzine (S) kod koje motor
postiže najveću snagu.
2.3.1.4.2.6 Snaga pokazana na dinamometru mora biti 50% od snage pri potpuno
otvorenoj zaklopci za snagu, izmjerene pri 75% brzine vrtnje motora (S).
2.3.1.4.2.7 Za vrijeme ispitivanja svi drenažni otvori moraju biti zatvoreni.
2.3.1.4.2.8 Cijelo ispitivanje mora biti provedeno za 48 sati. Po potrebi, svaki
je sat dopušteno po jedno razdoblje hlađenja.
2.3.1.4.3 Kondicioniranje na dinamometru
2.3.1.4.3.1 Ispušni sustav mora se ugraditi na motor koji predstavlja tip
ugrađen na moped za koji je sustav konstruiran. Nakon toga motor treba postaviti
na dinamometar.
2.3.1.4.3.2 Kondicioniranje se sastoji od tri ciklusa na dinamometru.
2.3.1.4.3.3 Nakon svakog ciklusa na dinamometru mora biti prekid od najmanje 6
sati kako bi se postigli učinci hlađenja i kondenzacije.
2.3.1.4.3.4 Svaki ciklus na dinamometru sastoji se od šest faza. Uvjeti rada
motora u svakoj fazi i njezino trajanje su sljedeći:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Faza | Uvjeti | Trajanje faze  (u min) |
| 1  2  3  4  5  6 | Prazni hod  25% opterećenja pri 75% S  50% opterećenja pri 75% S  100% opterećenja pri 75% S  50% opterećenja pri 100% S  25% opterećenja pri 100% S | 6  40  6  40  6  40 |
|  | | 2 h i 30 min |

2.3.1.4.3.5 Za vrijeme ovog postupka kondicioniranja, na
zahtjev proizvođača, motor i prigušivač mogu biti hlađeni tako, da temperatura
izmjerena u točki udaljenoj najviše 100 mm od izlaznog otvora ispušnih plinova
ne prekorači izmjerenu pri vožnji mopeda s 75% S u najvišem stupnju prijenosa.
Brzina mopeda i/ili brzina vrtnje motora moraju se odrediti s točnošću od ± 3%.

*Slika 3.*
ISPITNI UREĐAJ ZA KONDICIONIRANJE PULSIRANJEM

![](dodatni/350772.GIF)

1. Ulazna prirubnica ili rukavac koje treba spojiti na
izlazni dio ispušnog sustava koji treba ispitati
2. Ručno upravljani regulacijski ventil
3. Kompenzacijski spremnik obujma najviše 40 litara i vremena punjenja najmanje
1 sekunda
4. Manometar s prekidačem s radnim područjem od 0,05 do 2,5 bara
5. Relej s vremenskim kašnjenjem
6. Brojač pulsacija
7. Brzo djelujući ventil, poput ventila promjera 60 mm koji prekida protok
ispušnih plinova, kojega pokreće pneumatski cilindar koji proizvodi silu od 120
N pri 4 bara. Vrijeme odziva pri zatvaranju i otvaranju ne smije prijeći 0,5 s.
8. Odvod ispušnih plinova
9. Savitljivo crijevo
10. Mjerni manometar
2.3.2 Shema i oznake
2.3.2.1 Shema i crtež poprečnog presjeka koji prikazuje dimenzije ispušnog
(ispušnih) sustava moraju biti priloženi dokumentu navedenom u Dodatku 1A.
2.3.2.2 Svi izvorni prigušnici moraju nositi oznaku »e« iza koje se nalazi
razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju tipa sastavnog dijela. Ta
oznaka mora biti čitljiva i neizbrisiva i također vidljiva u položaju
predviđenom za ugradbu.
2.3.2.3 Svaka pakovina izvornih zamjenskih ispušnih sustava mora biti čitljivo
označena riječima »izvorni dio« i markom i oznakom tipova udruženom zajedno s
oznakom ‘e’ i također s oznakom države porijekla.
2.3.3 Prigušnik zvuka na usisnoj strani
Ako usisna grana motora mora biti opremljena zračnim filtrom i/ili usisnim
prigušnikom zvuka potrebnim da se zadovolji zahtjev za dopuštenu razinu buke,
filtar i/ili prigunik mora se smatrati dijelom prigušnika zvuka i zahtjevi točke
2.3 trebaju se također primijeniti na njega.
3. HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOG DIJELA NEIZVORNOG ISPUŠNOG SUSTAVA ILI NJEGOVIH
SASTAVNIH DIJELOVA, KAO ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE, ZA MOPEDE NA DVA KOTAČA
Ova se točka primjenjuje za homologaciju tipa sastavnog dijela, kao zasebne
tehničke jedinice, ispušnog sustava ili njegovih sastavnih dijelova predviđenih
za ugradbu na jedan ili više određenih tipova mopeda kao neizvorni zamjenski
dijelovi.
1.1 Definicija
3.1.1 ‘Neizvorni zamjenski ispušni sustav ili njegovi sastavni dijelovi’
označava svaki sastavni dio ispušnog sustava prema definiciji u točki 1.2
predviđen za ugradbu na moped za zamjenu onog tipa koji je bio ugrađen na moped
za koji je izdan dokument u Dodatku 1B.
3.2 Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela
3.2.1 Zahtjeve za homologaciju tipa sastavnog dijela za zamjenske ispušne
sustave ili njegove sastavne dijelove kao zasebne tehničke mora podnijeti
proizvođač sustava ili njegov opunomoćeni predstavnik.
3.2.2 Za svaki tip zamjenskog ispušnog sustava ili njegovi sastavnih dijelova za
koje je zatražena homologacija, zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela
mora biti popraćen sljedećim dokumentima u tri primjerka i sljedećim
pojedinostima:
3.2.2.1 – opisom, s obzirom na značajke navedene u točki 1.2., tipa (tipova)
mopeda za koji (koje) je (su) sustav (sustavi) ili sastavni dio (dijelovi)
predviđen (previđeni).
Brojevi i/ili simboli specifični za tip motora i mopeda moraju biti navedeni;
3.2.2.2 – opisom zamjenskog ispušnog sustava koji navodi relativni položaj
svakog njegovog sastavnog dijela, zajedno s podacima za ugradbu;
3.2.2.3 – crtežima svakog sastavnog dijela s kojima se omogućuje lakše
određivanje i identifikacija, s podacima o upotrijebljenim materijalima. Ti
crteži također moraju prikazivati predviđeni položaj obveznog broja homologacije
tipa sastavnog dijela.
3.2.3 Na zahtjev tehničke službe, podnositelj zahtjeva mora dostaviti:
3.2.3.1 – dva primjerka ispušnog sustava za koji je zatražena homologacija tipa
sastavnog dijela;
3.2.3.2 – primjerak ispušnog sustava koji je u skladu s izvorno ugrađenim na
moped za koji bio izdan dokument predviđen u Dodatku 1B;
3.2.3.3 – primjerak mopeda koji predstavlja tip na koji treba ugraditi zamjenski
ispušni sustav i koji se nalazi u stanju takvom da, kad je opremljen s
prigušnikom zvuka istoga tipa kakav je bio izvorno ugrađen, zadovoljava zahtjeve
jedne od sljedećih dviju točaka:
3.2.3.3.1 ako moped, određen u točki 3.2.3.3, tipa koji je homologiran u skladu
s odredbama ovoga Pravilnika:
– pri ispitivanju u vožnji ne prelazi za više od 1 dB(A) graničnu vrijednost
propisanu u točki 2.1.1;
– pri ispitivanju u mirovanju ne prelazi za više od 3 dB(A) vrijednost izmjerenu
kad je za moped dodijeljena homologacija tipa sastavnog dijela i označenu na
natpisnoj pločici proizvođača;
3.2.3.3.2 ako moped određen u točki 3.2.3.3 nije tipa koji je homologiran u
skladu s zahtjevima ovoga Pravilnika i ne prelazi za više od 1 dB(A) graničnu
vrijednost koja je vrijedila za taj tip mopeda na početku njegove uporabe;
3.2.3.4 – poseban motor, isti kao ugrađeni na naviše određeni moped, kad
nadležno tijelo smatra to potrebnim.
3.3 Oznake i natpisi
3.3.1 Neizvorni ispušni sustavi ili njihovi sastavni dijelovi moraju biti
označeni u skladu sa zahtjevima Priloga VI.
3.4 Homologacija tipa sastavnog dijela
3.4.1 Nakon što se obave ispitivanja propisana u ovom Pravilniku, nadležno
tijelo će izdati certifikat prema obrascu iz Dodatka 2B. Ispred broja
homologacije tipa sastavnog dijela mora se nalaziti pravokutnik oko slova »e«
iza kojeg se nalazi razlikovni broj ili slova države članice koja je dodijelila
ili odbila homologaciju tipa sastavnog dijela. Ispušni sustav za koji je
dodijeljena homologacija tipa sastavnog dijela smatra se da zadovoljava odredbe
Pravilnika TPV 212 – Dio 7.
3.5 Zahtjevi
3.5.1 Opći zahtjevi
5.1.1 Konstrukcija, izrada i ugradba prigušnika zvuka moraju biti takvi, da:
3.5.1.1 – moped zadovoljava zahtjeve ovoga Pravilnika kod uobičajenih uvjeta
uporabe i, posebno, unatoč vibracijama kojima može biti izložen;
3.5.1.2 – je ogovarajuće otporan na pojavu korozije kojoj je izložen, s obzirom
na uobičajene uvjete uporabe mopeda
3.5.1.3 – razmak od tla s izvorno ugrađenim prigušnikom zvuka i mogući kut
bočnog nagiba mopeda nisu smanjeni;
3.5.1.4 – se površina ne zagrije na pretjerano visoke temperature,
3.5.1.5 – njegov obris nema izbočina ili oštrih rubova;
3.5.1.6 – amortizeri i ovjes imaju dovoljno prostora;
3.5.1.7 – je predviđen odgovarajući sigurnosni razmak za vodove;
3.5.1.8 – je otporan na udarce tako, da je u skladu s jasno određenim zahtjevima
za održavanje i ugradbu.
3.5.2 Zahtjevi za razinu buke
3.5.2.1 Akustična učinkovitost zamjenskih ispušnih sustava ili njihovih
sastavnih dijelova mora se ispitati metodama opisanim u točkama 2.1.2, 2.1.3,
2.1.4 i 2.1.5.
Kad je zamjenski ispušni sustav ili njegov sastavni dio ugrađen na moped naveden
u točki 3.2.3.3, izmjerene vrijednosti razine buke moraju zadovoljavati sljedeće
uvjete:
3.5.2.1.1 ne smiju prelaziti vrijednosti izmjerene u skladu s točkom 3.2.3.3 s
istim mopedom opremljenim izvornim prigušnikom zvuka, pri ispitivanju u vožnji i
ispitivanju u mirovanju.
3.5.3 Ispitivanje raanje radnih značajka mopeda<5.3.1 Zamjenski prigušnik mora biti takav, da radne značajke mopeda ostanu
usporedive s onima koje se postižu s izvornim ispušnim sustavom ili njegovim
sastavnim dijelom.
3.5.3.2 Zamjenski prigušnik mora biti usporediv s izvorno ugrađenim prigušnikom
zvuka, također novim, pošto se oba redom ugrade na moped određen u točki
3.2.3.3.
3.5.3.3 To se ispitivanje obavlja mjerenjem krivulje snage motora. Najveća neto
snaga i najveća brzina izmjereni s zamjenskim prigušnikom zvuka ne smiju
odstupati od najveće neto snage i najveće brzine izmjerenih u istim uvjetima s
izvornim prigušnikom zvuka više od ± 5%.
3.5.4 Dodatne odredbe za prigušnike kao zasebne tehničke jedinice koje sadrže
vlaknasti materijal.
Vlaknasti materijal ne smije se upotrebljavati u proizvodnji takvih prigušnika
zvuka, osim ako su zadovoljeni zahtjevi iz točke 2.3.1. ovog Priloga.

Dodatak 1A

Opisni dokument koji se odnosi na dopuštenu razinu buke i izvorni
ispušni sustav tipa mopeda na dva kotača
(treba priložiti uz zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela kad je
podnesen odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Broj narudžbe (određuje podnositelj zahtjeva):………………….

Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela s obzirom na
dopuštenu razinu buke i izvorni ispušni sustav tipa mopeda na dva kotača mora
sadržavati podatke navedene u Dijelu A Prilogu II. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u točkama:
0.1,
0.2,
0.5,
0.6,
2.1,
3,
3.0,
3.1,
3.1.1,
3.2.1.7,
3.2.8.3.3,
3.2.8.3.3.1,
3.2.8.3.3.2,
3.2.9,
3.2.9.1,
4,
4.1
4.2,
4.3,
4.4,
4.4.1,
4.4.2,
4.5,
4.6,
5.2.

Dodatak 1B

Certifikat o homologaciji
tipa sastavnog dijela koji se odnosi na dopuštenu razinu buke i izvorni ispušni
sustav (izvorne ispušne sustave) za tip mopeda na dva kotača

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Izvještaj o ispitivanju br.: .............. Tehničke službe:
.............. Datum: .....................

Homologacija tipa sastavnog dijela br.:
...................................................................
Proširenje br.: ...............
1. Marka ili trgovačka oznaka vozila:
.....................................................................
2. Tip vozila:
.........................................................................................................
3. Inačica (inačice) (ako ih ima):
............................................................................
4. Verzija (verzije) (ako ih ima):
............................................................................
5. Naziv i adresa proizvođača:
..............................................................................
6. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
................
7. Izvorni ispušni sustav (sustavi):
..........................................................................
8. Tip (tipovi) usisnog sustava (kad je važno za praćenje granične razine buke):
......
9. Razina buke vozila u mirovanju:……..dB(A) pri:………min-1............................
10. Vozilo dostavljeno na ispitivanje dana:………….............................................
11. Homologacija tipa sastavnog dijela je dodijeljena/odbijena (1)..........................
12. Mjesto:
.........................................................................................................
13. Datum:
.........................................................................................................
14. Potpis:
.........................................................................................................

\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

Dodatak 2A

 Opisni dokument koji se odnosi na neizvorni ispušni sustav ili
njegov (njegove) sastavni (sastavne) dio (dijelove), kao zasebnu (zasebne)
tehničku (tehničke) jedinicu (jedinice), za tip mopeda na dva kotača

Broj narudžbe (određuje podnositelj zahtjeva):………………….

Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela za neizvorni
ispušni sustav za mopede na dva kotača mora sadržavati sljedeće podatke:
1. Marka:
....................................................................................
2. Tip:
.........................................................................................
3. Naziv i adresa proizvođača:
.....................................................
4. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika ..........
    proizvođača
...........................................................................
5. Popis sastavnih dijelova tehničke jedinice (priložiti crteže): .......
6. Marka (marke) i tip (tipovi) mopeda za koji (koje) je prigušnik
    zvuka
konstruiran (1)
7. Ograničenja za uporabu i upute za ugradbu: ............................
Dodatno, zahtjev mora sadržavati podatke navedene u Dijelu A Priloga II.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u točkama:
0.1,
0.2,
0.5,
0.6,
2.1,
3,
3.0,
3.1,
3.1.1,
3.2.1.7,
4,
4.1
4.2,
4.3,
4.4,
4.4.1,
4.4.2,
4.5,
4.6,
5.2.
\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

Dodatak 2B

Certifikat
o homologaciji tipa sastavnog dijela koji se odnosi na neizvorni ispušni sustav
za mopede na dva kotača

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Izvještaj o ispitivanju br.: .............. Tehničke službe:
.............. Datum: .....................

Homologacija tipa sastavnog dijela br.:
....................................................................
Proširenje br.: .........................................................................................................
1. Marka ispušnog sustava:
.....................................................................................
2. Tip ispušnog sustava:
..........................................................................................
3. Naziv i adresa proizvođača:
................................................................................
4. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
..................
5. Marka (marke) i tip (tipovi) te inačica (inačice) ili izvedba (izvedbe)
vozila
    za koje (koja) je ispušni sustav konstruiran:
.........................................................
6. Sustav dostavljen na ispitivanje dana:…………...................................................
7. Homologacija tipa sastavnog dijela je dodijeljena/odbijena (1)..............................
8. Mjesto:
..............................................................................................................
9. Datum:
...............................................................................................................br>
10. Potpis:
............................................................................................................

\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

**PRILOG III.**
ZAHTJEVI ZA MOTOCIKLE

1. DEFINICIJE
Za svrhu ovoga Pravilnika:
1.1 »tip motocikla s obzirom na njegovu razinu buke i ispušni sustav« označava
motocikle koji se bitno ne razlikuju u ovim značajkama:
1.1.1 tipu motora (dvotaktni ili četverotaktni, vanjski izvor paljenja ili
kompresijsko paljenje, motor s pravocrtnim ili okrećućim kretanjem klipova, broj
i obujam cilindara i tip rasplinjača ili sustava za ubrizgavanje, raspored
ventila, najveća neto snaga i odgovarajuća brzina vrtnje).
Obujam motora s okrećućim kretanjem klipova predstavlja dvostruki obujam komore
za izgaranje;
1.1.2 sustavu za prijenos snage, a posebno u broju stupnjeva prijenosa i
prijenosnim omjerima;
1.1.3 broju, tipu i rasporedu ispušnih sustava;
1.2 »ispušni sustav« ili »prigušnik zvuka« označava komplet sastavnih dijelova
koji su potrebni za smanjivanje buke koju proizvodi motor motocikla i njegov
usisni sustav;
1.2.1 »izvorni ispušni sustav ili prigušnik zvuka« označava tip sustava koji je
bio ugrađen pri homologaciji tipa ili proširenju homologacije tipa. On može biti
prva ugradba ili zamjenski;
1.2.2 »neizvorni izvorni ispušni sustav ili prigušnik« označava sustav tipa koji
se razlikuje od onoga koji je bio ugrađen na vozilo pri homologaciji tipa ili
proširenju homologacije tipa. On se može upotrebljavati samo kao zamjenski
ispušni sustav ili prigušnik zvuka;
1.3 »različiti tipovi ispušnih sustava« označava sustave koji se bitno razlikuju
u jednom od obilježjima kao što su:
1.3.1 sustavi čiji sastavni dijelovi nose različite tvorničke ili trgovačke
oznake
1.3.2 sustavi kod kojih su značajke materijala od kojih su izrađeni sastavni
dijelovi sustava različite ili se sastavni dijelovi razlikuju po obliku i
veličini;
1.3.3 sustavi kod kojih je različit način rada makar i jednog sastavnog dijela
1.3.4 sustavi kod kojih su njihovi sastavni dijelovi različito sastavljeni;
1.4 »sastavni dio ispušnog sustava« označava jedan od pojedinačnih sastavnih
dijelova koji zajedno čine ispušni sustav (kao što su ispušna cijev, sam
prigušnik) ili usisni sustav (zračni filtar) ako postoji.
Ako je motor opremljen usisnim sustavom (zračni filtar i/ili apsorber buke na
usisu) kako bi se zadovoljili zahtjevi za najveću dopuštenu razinu buke, filtar
i/ili prigušnik moraju se smatrati sastavnim dijelovima iste važnosti kao i
ispušni sustav.
2. HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOG DIJELA S OBZIROM NA RAZINU BUKE I IZVORNI ISPUŠNI
SUSTAV, KAO ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE, TIPA MOTOCIKLA
2.1 Buka motocikla u vožnji (uvjeti mjerenja i postupak ispitivanja vozila
tijekom homologacije tipa sastavnog dijela).
2.1.1 Granične vrijednosti: vidi Prilog I.
2.1.2 Mjerna oprema
2.1.2.1 Akustična mjerenja
Mjerilo koje se upotrebljava za mjerenje razine buke mora biti precizni
zvukomjer tipa opisanog u publikaciji međunarodnog elektrotehničkog povjerenstva
(IEC) 179 »Precizni zvukomjeri«, drugo izdanje. Mjerenja se moraju provesti
uporabom »brzog« odziva i vrednovanja »A«, koji su također opisani u toj
publikaciji.
Na početku i na kraju svakog niza mjerenja, zvukomjer mora se umjeriti prema
proizvođačevim uputama, s odgovarajućim izvorom zvuka (npr. pistofon)
2.1.2.2 Mjerenja brzine
Brzina vrtnje motora i brzina motocikla na ispitnoj stazi mora se odrediti s
točnošću ± 3%.
2.1.3 Uvjeti mjerenja
2.1.3.1 Stanje motocikla
Pri mjerenju motocikl mora biti u voznome stanju (uključujući rashladno
sredstvo, ulja, gorivo, alat, zamjenski kotač i vozača).
Prije početka mjerenja motocikl se mora dovesti na uobičajenu radnu temperaturu.
Ako je motocikl opremljen ventilatorom s automatskim mehanizmom za pokretanje,
tijekom mjerenja buke nije dopušten nikakav zahvat na takvom sustavu. Kod
motocikala koji imaju više od jednog pogonskog kotača, može se upotrebljavati
samo pogon predviđen za uobičajenu cestovnu uporabu. Kad je motocikl opremljen
bočnom prikolicom, za potrebe ispitivanja ona se mora odvojiti.
2.1.3.2 Ispitni poligon
Ispitni poligon mora biti sastavljen iz središnjeg dijela za ubrzavanje koji
okružuje potpuno ravna ispitna površina. Dio za ubrzavanje mora biti potpuno
ravan; njegova površina mora biti suha i takva da buka od kotrljanja guma bude
niska.
Na ispitnom poligonu moraju biti ostvareni uvjeti takvi da slobodno zvučno polje
između izvora zvuka u središtu dijela za ubrzavanje i mikrofona ima prigušenje
unutar 1 dB(A). Smatra se da je taj uvjet zadovoljen ako na udaljenosti 50 m od
središta dijela za ubrzavanje nema velikih predmeta koji odbijaju zvuk, kao što
su ograde, stijene, mostovi ili zgrade. Površina ispitne staze mora
zadovoljavati zahtjeve iz Priloga VII.
U blizini mikrofona ne smije biti ikakvih zapreka koje bi mogle utjecati na
zvučno polje i ne smije biti osoba između mikrofona i izvora zvuka. Mjeritelj
koji provodi mjerenja mora biti u takvom položaju da ne utječe na pokazivanja
mjernog uređaja.
2.1.3.3 Razno
Mjerenja se ne smiju provoditi pri lošem vremenskim uvjetima. Treba isključiti
mogućnost utjecaja udara vjetra na rezultate.
A-vrednovana razina buke iz drugih izvora osim ispitivanog vozila i od učinka
vjetra pri mjerenju mora biti barem 10 dB(A) ispod razine buke koju proizvodi
vozilo. Na mikrofon se može postaviti odgovarajuća zaštita protiv vjetra, pod
uvjetom da se uzme u obzir njezin utjecaj na osjetljivost i značajke
usmjerenosti mikrofona.
Ako je razlika između okolne buke i izmjerene buke između 10 i 16 dB(A), za
izračunavanje ispitnih rezultata mora se izvršiti odgovarajuća korekcija tako da
se od očitanih vrijednosti na zvukomjeru oduzmu iznosi kako je prikazano na ovom
dijagramu:

![](dodatni/350773.GIF)

Razlika između okolne buke i buke koju treba mjeriti
2.1.4 Postupak mjerenja
2.1.4.1 Vrsta i broj mjerenja
Najviša razina buke, izražena u decibelima određenim s vrednovanjem A (dB(A)),
mora se mjeriti pri vožnji vozila između crta AA’ i BB’ (slika 1.). Mjerenja
nisu prihvatljiva, kad se registrira neuobičajena razlika između vršne
vrijednosti i opće razine buke.
Najmanje po dva mjerenja moraju se provesti za svaku stranu mopeda.
2.1.4.2 Položaj mikrofona
Mikrofon mora biti postavljen na razmaku 7,5 ± 0,2 m od referentne crte ispitne
staze CC’ (slika 1.) i 1,2 ± 0,1 m iznad tla.
2.1.4.3 Postupak ispitivanja
Motocikl mora prilaziti crti AA’ stalnom početnom brzinom koja je navedena u
točkama 2.1.4.3.1 i 2.1.4.3.2. Kad prednji kraj motocikla dosegne do crte AA’,
zaklop­ka za snagu mora se postaviti što je moguće prije u krajnji položaj i
držati je u tom položaju dok stražnji dio motocikla ne dosegne crtu BB’; tada
zaklopku za snagu treba vratiti što je moguće brže u položaj praznog hoda.
Pri svim mjerenjima motocikl se mora voziti pravocrtno u dijelu za ubrzavanje
tako, da je uzdužna središnja ravnina vozila čim bliže crti CC’.
2.1.4.3.1 Motocikli s neautomatskim mjenjačima
2.1.4.3.1.1 Prilazna brzina
Motocikl mora prilaziti crti AA’ ustaljenom brzinom
– 50 km/h
ili
– koja odgovara brzini vrtnje motora koja iznosi 75% brzine navedene u točki
3.2.1.7 Dodatka 1A.
Mora se odabrati manja od tih brzina.
2.1.4.3.1.2 Izbor stupnja prijenosa
2.1.4.3.1.2.1 Motocikli opremljeni mjenjačem koji ima četiri stupnja prijenosa
moraju se ispitati samo u drugom stupnju prijenosa, bez obzira na radni obujam
njihovih motora.
2.1.4.3.1.2.2 Motocikli opremljeni motorima koji imaju radni obujam koji ne
prelazi 175 cm3 i mjenjač s pet ili više stupnjeva prijenosrijenosa moraju se ispitati
samo m stupnju prijenosa.
2.1.4.3.1.2.3 Motocikli opremljeni motorima koji imaju radni obujam veći od 175
cm3 i mjenjač s pet ili više stupnjeva prijenosa moraju se ispitati jednom u
drugom stupnju prijenosa i jednom u trećem stupnju prijenosa. Srednja vrijednost
od tih dvaju ispitivanja mora se upotrijebiti za rezultat mjerenja.
2.1.4.3.1.2.4 Ako kod ispitivanja u drugom stupnju prijenosa (vidi točke
2.1.4.3.1.2.1 i 2.1.4.3.1.2.3) brzina vrtnje motora na prilazu crti koja
označava kraj ispitne staze prelazi 100% brzine vrtnje navedene u točki 3.2.1.7.
Dodatka 1A, ispitivanje treba obaviti u trećem stupnju prijenosa, a izmjerena
razina buke mora se jedino zabilježiti kao rezultat ispitivanja.
2.1.4.3.2 Motocikli s automatskim mjenjačima
2.1.4.3.2.1 Motocikli bez ručnog birača
2.1.4.3.2.1 Prilazna brzina
Motocikl mora prilaziti crti AA’ ustaljenim brzinama 30, 40 i 50 km/h ili sa 75%
najveće brzine na cesti ako je ta vrijednost manja.
2.1.4.3.2.2 Motocikli opremljeni ručnim biračem s X položaja za vožnju naprijed.
2.1.4.3.2.2.1 Prilazna brzina
Motocikl mora prilaziti crti AA’ ustaljenom brzinom
– manjom od 50 km/h, pri čemu je brzina vrtnje motora jednaka 75% brzine
navedene u točki 3.2.1.7 Dodatka 1A,
ili
– 50 km/h, pri čemu je brzina vrtnje motora manja od 75% brzine navedene u točki
3.2.1.7 Dodatka 1A.
Ako se pri ispitivanju ustaljenom brzinom 50 km/h stupanj prijenosa promijeni
naniže do prvog, prilazna brzina motocikla može se povećati do 60 km/h da se
izbjegne promjena stupnja prijenosa naniže.
2.1.4.3.2.2.2 Položaj ručnog birača
Ako je motocikl opremljen s ručnim biračem s X položaja za vožnju naprijed,
ispitivanje se mora obaviti s položajem birača u najvišem položaju; naprava za
namjernu promjenu stupnja prijenosa naniže (npr. kickdown) ne smije se
upotrebljavati. Ako se nakon prelaska crte ‘AA dogodi automatska promjena
stupnja prijenosa naniže, ispitivanje treba ponoviti uporabom drugog najvišeg
položaja ili, po potrebi, trećeg najvišeg položaja tako, da se nađe najviši
položaj birača pri kojem se ispitivanje može obaviti bez automatske promjene
stupnja prijenosa naniže (bez uporabe ‘kickdown’).
2.1.5 Rezultati (izvještaj o ispitivanju)
2.1.5.1 U izvještaju o ispitivanju sastavljenom za svrhu izdavanja dokumenta
navedenog u Dodatku 1B moraju biti navedene sve okolnosti i utjecaji koji mogu
utjecati na rezultate mjerenja.
2.1.5.2 Očitane vrijednosti moraju se zaokružiti na najbliži cijeli decibel.
Ako je znamenka iza decimalne točke između 0 i 4, vrijednost se zaokružuje na
nižu vrijednosti, a ako je između 5 i 9, zaokružuje se na višu vrijednost.
Samo vrijednosti dobivene iz dva uzastopna mjerenja na istoj strani vozila koje
se međusobno ne razlikuju više od 2 dB(A) mogu se upotrijebiti za svrhu
izdavanja dokumenta navedenog u Dodatku 1B.
2.1.5.3 Da bi se uzela u obzir mjerna nesigurnost, rezultat svakog mjerenja mora
se odrediti tako što se vrijednost dobivena u skladu s točkom 2.1.5.2. umanji za
1 dB(A)
2.2.5.4 Ako srednja vrijednost od četiri rezultata mjerenja ne prekorači najveću
dopuštenu razinu za kategoriju kojoj pripada ispitivano vozilo, smatra se da su
zadovoljene granice navedene u točki 2.1.1. Ta srednja vrijednost predstavlja
rezultat mjerenja.
2.2 Buka koju proizvodi motocikl u mirovanju (uvjeti mjerenje i postupak
ispitivanja vozila u uporabi)
2.2.1 Razina buke u izravnoj blizini motocikla
Radi omogućivanja kasnijih provjera buke na motociklima u uporabi, razina buke
mora se također izmjeriti u izravnoj blizini otvora ispušnog sustava u skladu sa
sljedećim zahtjevima i upisati rezultat mjerenja u izvještaj o ispitivanju koji
se sastavlja za potrebe izdavanja dokumenta navedenoga u Dodatku 1B.
2.2.2 Mjerna oprema
Mora se upotrijebiti precizan zvukomjer prema definiciji u točki 2.1.2.1.
2.2.3 Uvjeti mjerenja
2.2.3.1 Stanje motocikla
Prije početka mjerenja, motor motocikla mora se dovesti na uobičajenu radnu
temperaturu. Ako je motocikl opremljen ventilatorom s automatskim mehanizmom za
pokretanje, tijekom mjerenja buke nije dopušten nikakav zahvat na takvom
sustavu.
Za vrijeme mjerenja mjenjač mora biti u neutralnom položaju. Ako je nije moguće
isključiti prijenos, pogonski kotač motocikla mora se moći slobodno okretati, na
primjer tako da se vozilo osloni na svoj središnji oslonac.
2.2.3.2 Ispitni poligon (Slika 2.)
Svaka površina na kojoj nema značajnih zvučnih smetnja može se upotrijebiti kao
ispitni poligon. Prikladne su ravne površine koje su prekrivene betonom,
asfaltom ili kakvim drugim tvrdim materijalom i koje posjeduju visoki stupanj
refleksije; površine sa slojem zbijene zemlje nisu dopuštene. Ispitni poligon
mora biti u obliku pravokutnika čije su stranice najmanje 3 m udaljene od
vanjskog ruba mopeda (isključujući upravljač). U tom pravokutniku ne smije biti
značajnih zapreka, npr. nikakvih drugih osoba osim vozača i mjeritelja.
Motocikl mora biti postavljen unutar navedenog pravokutnika tako, da je mikrofon
koji se upotrebljava pri mjerenju udaljen najmanje 1 m od svakog rubnika.
2.2.3.3 Razno
Očitanja na mjernom uređaju koja proizvodi okolna buka i vjetar moraju biti
barem 10 dB(A) manja razine mjerene buke. Na mikrofon se može postaviti
odgovarajuća zaštita protiv vjetra, pod uvjetom da se uzme u obzir njezin
utjecaj na osjetljivost mikrofona.
2.2.4 Postupak mjerenja
2.2.4.1 Vrsta i broj mjerenja
Najviša razina buke, izražena u decibelima A-vrednovanjem (dB(A)), mora se
mjeriti u radnim uvjetima navedenima u točki 2.2.4.3.
Najmanje po tri mjerenja moraju se provesti za svaki mjerni položaj.
2.2.4.2 Položaj mikrofona (Slika 2.)
Mikrofon mora biti postavljen na visini otvora ispušne cijevi ili 0,2 m iznad
površine ispitne staze, ovisno o tome što je više. Membrana mikrofona mora biti
okrenuta prema otvoru ispušne cijevi i biti udaljena 0,5 m od njega. Os najveće
osjetljivosti mikrofona mora biti usporedna s površinom ispitne staze i
zatvarati kut od 45° ± 10° u odnosu na vertikalnu ravninu u odnosu na smjer
izlaska ispušnih plinova.
Mikrofon mora biti postavljen na onoj strani uspravne ravnine u kojoj je najveći
razmak između mikrofona i obrisa mopeda (isključujući upravljač).
Ako ispušni sustav ima više izlaznih otvora čija su središta međusobno udaljena
najviše do 0,3 m, mikrofon mora biti okrenut prema otvoru koji je najbliži
vozilu (isključujući upravljač) ili prema otvoru koji je najviše udaljen od
površine ispitne staze. Ako su središta otvora međusobno udaljena više od 0,3 m,
moraju se provesti mjerenja posebno za svaki otvor, pri čemu se najveća
izmjerena vrijednost uzima za rezultat ispitivanja.
2.2.4.3 Radni uvjeti
Brzina vrtnje motora mora se držati ustaljenom na jednoj od ovih vrijednosti:
– S/2 kad je S veće od 5 000 o/min,
– 3S/4 ako S nije veće od 5 000 o/min,
pri čemu je S brzina vrtnje navedena u točki 3.2.1.7, Dodatka 1A.
Kad se postigne ustaljena brzina vrtnje motora, zaklopku za snagu treba brzo
vratiti u položaj praznog hoda. Razina buke mora se izmjeriti u radnom području
koje je određeno kratkim držanjem ujednačene brzine vrtnje motora i razdobljem
usporavanja te se očitana najveća vrijednost na zvukomjeru uzima kao rezultat
ispitivanja.
2.2.5 Rezultati (izvještaj o ispitivanju)
2.2.5.1 U izvještaju o ispitivanju sastavljenom za svrhu izdavanja dokumenta
navedenog u Dodatku 1B mora sadržavati sve odgovarajuće podatke, posebno one
koji su upotrijebljeni pri mjerenju buke motocikla u mirovanju.
2.2.5.2 Vrijednosti očitane na mjernom uređaju treba zaokružiti na najbliži
cijeli decibel.
Treba upotrijebiti samo vrijednosti dobivene iz tri uzastopna mjerenja koje se
međusobno ne razlikuju više od 2 dB(A).
2.2.5.3 Najveća vrijednost od tri mjerenja predstavlja rezultat ispitivanja.

*Slika 1.
SPITIVANJE VOZILA U VOŽNJI

![](dodatni/350774.GIF)

*Slika 2.*ISPITIVANJE VOZILA U MIROVANJU

![](dodatni/350775.GIF)*

2.3 Izvorni ispušni sustav (prigušnik zvuka)
2.3.1 Zahtjevi za prigušnike koji sadrže apsorpcijske vlaknaste materijale
2.3.1.1 Apsorpcijski vlaknasti materijal mora biti bez azbesta i može se
upotrebljavati u proizvodnji prigušnika zvuka jedino ako je tijekom cijelog
radnog vijeka prigušnika zvuka pričvršćen i zadovoljavaju svaki od zahtjeva iz
točaka 2.3.1.2, 2.3.1.3 ili 2.3.1.4.
2.3.1.2 Nakon što se izvadi vlaknasti materijali, razina buke mora zadovoljavati
zahtjeve točke 2.1.1.
2.3.1.3 Apsorpcijski vlaknasti materijal ne smije se postavljati u dijelovima
prigušnika kroz koje prolaze ispušni plinovi i mora zadovoljavati sljedeće
zahtjeve:
2.3.1.3.1 materijal se mora zagrijavati u peći na temperaturi 650° ± 5 °C bez
smanjenja prosječne duljine, promjera ili gustoće vlakana;
2.3.1.3.2 nakon zagrijavanja najmanje jedan sat u peći na temperaturi 650° ± 5
°C, najmanje 98% materijala mora se zadržati na situ s nazivnom veličinom otvora
250 µm u skladu s normom ISO 3310/1 pri ispitivanju u skladu s normom ISO 2599.
2.3.1.3.3 gubitak težine materijala ne smije prelaziti 10,5% nakon namakanja 24
sata pri temperaturi 90° ± 5 °C u sintetičkom kondenzatu sljedećeg sastava:
– 1 N bromovodična kiselina (HBr): 10 ml,
– 1 N sumporna kiselina (HSO): 10 ml,
– destilirana voda, koliko je potrebno do 1000 ml.
Napomena: Materijal se mora oprati u destiliranoj vodi i sušiti na temperaturi
105 °C jedan sat prije vaganja.
2.3.1.4 Prije ispitivanja sustava u skladu s točkom 2.1., on se mora se dovesti
u uobičajeno radno jednim od sljedećih postupaka:
2.3.1.4.1 Kondicioniranje s neprekinutom vožnjom po cesti;
2.3.1.4.1.1 U ovoj tablici prikazane su najmanje duljine vožnje za svaku
kategoriju motocikala tijekom kondicioniranja:

|  |  |
| --- | --- |
| Kategorija motocikla prema radnom obujmu (cm3) | Duljina (km) |
| 1. ≤ 80  2. > 80 ≤ 500  3. > 175 | 4 000  6 000  8 000 |

2.3.1.4.1.2 50% ± 10% tog ciklusa kondicioniranja mora se
sastojati od vožnje u gradskim uvjetima, a ostatak od vožnje na otvorenoj cesti;
neprekinuta vožnja po cesti može se zamijeniti odgovarajućim programom vožnje na
ispitnoj stazi.
2.3.1.4.1.3 Oba režima vožnje moraju se naizmjence mijenjati šest puta.
2.3.1.4.1.4 Potpuni ispitni program mora uključiti najmanje 10 prekida u
trajanju najmanje po tri sata kako bi se proizveli učinci hlađenja i
kondenzacije.
2.3.1.4.2 Kondicioniranje pulsiranjem
2.3.1.4.2.1 Ispušni sustav ili njegovi sastavni dijelovi moraju biti ugrađeni na
vozilo ili na motor.
U prvome slučaju vozilo mora biti postavljeno na dinamometar s valjcima. U
drugome slučaju motor mora biti spojen na dinamometar (kočnicu za ispitivanje
motora).
Ispitni uređaj koji je shematski podrobno prikazan na slici 3. mora biti ugrađen
na izlaznoj strani ispušnog sustava. Prihvatljiv je svaki drugi ispitni uređaj
koji osigurava istovrijedne rezultate.
2.3.1.4.2.2 Ispitni uređaj treba ugoditi tako da se protok ispušnih plinova
naizmjenično prekida i ponovo uspostavlja 2500 puta pomoću brzo djelujućeg
ventila.
2.3.1.4.2.3 Taj se ventil mora otvarati kad povratni tlak ispušnih plinova,
izmjeren najmanje na razmaku od 100 mm nizvodno od spojne prirubnice, postigne
vrijednost između 0,35 i 0,40 bara. Kad nije moguće postići takvu vrijednost
zbog značajka motora, ventil se mora otvoriti kad povratni tlak dosegne razinu
jednaku 90% najveće vrijednosti koju je moguće izmjeriti prije zaustavljanja
motora. Ventil se mora zatvarati kad taj tlak odstupa za najviše 10% od
ustaljene vrijednosti izmjerene kod otvorenog ventila.
2.3.1.4.2.4 Relej s vremenskim kašnjenjem mora se namjestiti za trajanje protoka
ispušnih plinova izračunano temeljem zahtjeva u točki 2.3.1.4.2.3.
2.3.1.4.2.5 Brzina vrtnje motora mora biti 75% od brzine vrtnje (S) kod koje
motor postiže najveću snagu.
2.3.1.4.2.6 Snaga pokazana na dinamometru mora biti 50% od snage pri potpuno
otvorenoj zaklopci za snagu izmjerenu pri 75% brzine vrtnje motora (S).
2.3.1.4.2.7 Za vrijeme ispitivanja svi drenažni otvori moraju biti zatvoreni.
2.3.1.4.2.8 Cijelo ispitivanje mora biti provedeno za 48 sati. Po potrebi, svaki
je sat dopušteno po jedno razdoblje hlađenja.
2.3.1.4.3 Kondicioniranje na dinamometru
2.3.1.4.3.1 Ispušni sustav mora se ugraditi na motor koji predstavlja tip
ugrađen na motocikl za koji je sustav konstruiran. Nakon toga motor treba
postaviti na dinamometar.
2.3.1.4.3.2 Kondicioniranje se sastoji od određenog broja ciklusa na ispitnom
stolu za kategoriju motocikla za koji je konstruiran ispušni sustav. U tablici
je prikazan broj ciklusa za svaku kategoriju motocikla.

|  |  |
| --- | --- |
| Kategorija motocikla prema radnom obujmu (cm3) | Broj ciklusa |
| 1. ≤80  2. > 80 ≤ 175  3. > 175 | 6  9  12 |

2.3.1.4.3.3 Nakon svakog ciklusa na ispitnom stolu mora biti
prekid od najmanje 6 sati kako bi se postigliostigli učinci hlađenja i kondenzacije.
2.3. Svaki ciklus na ispitnom stolu sastoji se od šest faza. Uvjeti rada
motora u svakoj fazi i njezino trajanje su sljedeći:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza | Uvjeti | Trajanje faze (u min) | |
| Motor  < 175 cm3 | Motor  ≥ 175 cm3 |
| 1  2  3  4  5  6 | Prazni hod  25% opterećenja pri 75% S  50% opterećenja pri 75% S  100% opterećenja pri 75% S  50% opterećenja pri 100% S  25% opterećenja pri 100% S | 6  40  40  30  12  22 | 6  50  50  10  12  22 |
| Ukupno vrijeme: | | 2 h i 30 min | 2 h i 30 min |

2.3.1.4.3.5 Za vrijeme ovog postupka kondicioniranja, na
zahtjev proizvođača motor i prigušivač mogu biti hlađeni tako, da temperatura
izmjerena u točki udaljenoj najviše 100 mm od izlazne strane ispušnih plinova ne
prekorači izmjerenu pri vožnji motocikla brzinom 110 km/h ili pri 75% S u
najvišem stupnju prijenosa. Brzina motocikla i/ili brzinu vrtnje motora moraju
se odrediti s točnošću od ± 3%.

*Slika 3.*Ispitni uređaj za kondicioniranje pulsiranjem

![](dodatni/350776.GIF)

1. Ulazna prirubnica ili rukavac koje treba spojiti na
izlazni dio ispušnog sustava koji treba ispitati
2. Ručno upravljani regulacijski ventil
3. Kompenzacijski spremnik obujma najviše 40 litara i vremena punjenja najmanje
1 sekunda
4. Manometar s prekidačem s radnim područjem od 0,05 do 2,5 bara
5. Relej s vremenskim kašnjenjem
6. Brojač pulsacija
7. Brzo djelujući ventil, poput ventila promjera 60 mm koji prekida protok
ispušnih plinova, kojega pokreće pneumatski cilindar koji proizvodi silu od 120
N pri 4 bara. Vrijeme odziva pri zatvaranju i otvaranju ne smije prijeći 0,5 s.
8. Odvod ispušnih plinova
9. Savitljivo crijevo
10. Mjerni manometar
2.3.2 Shema i oznake
2.3.2.1 Shema i crtež poprečnog presjeka koji prikazuje dimenzije ispušnog
(ispušnih) sustava moraju biti priloženi dokumentu navedenom u Dodatku 1A.
2.3.2.2 Svi izvorni prigušnici moraju nositi oznaku »e« iza koje se nalazi
razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju tipa sastavnog dijela. Ta
oznaka mora biti čitljiva i neizbrisiva i također vidljiva u položaju
predviđenom za ugradbu.
2.3.2.3 Svaka pakovina izvornih zamjenskih ispušnih sustava mora biti čitljivo
označena riječima »izvorni dio« i markom i oznakom tipova udruženom zajedno s
oznakom ‘e’ i također s oznakom države podrijetla.
2.3.3 Prigušnik na usisnoj strani
Ako usisna grana motora mora biti opremljena zračnim filtrom i/ili usisnim
prigušnikom zvuka potrebnim da se zadovolji zahtjev za dopuštenu razinu buke,
filtar i/ili prigušnik mora se smatrati dijelom prigušnika zvuka i zahtjevi
točke 2.3 trebaju se također primijeniti na njega.
3. HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOG DIJELA NEIZVORNOG ISPUŠNOG SUSTAVA ILI NJEGOVIH
SASTAVNIH DIJELOVA, KAO ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE, ZA MOTOCIKLE
Ova se točka primjenjuje za homologaciju tipa sastavnog dijela, kao zasebnih
tehničkih jedinica ispušnih sustava ili njegovih sastavnih dijelova predviđenih
za ugradbu na jedan ili više određenih tipova motocikla kao neizvorni zamjenski
dijelovi.
3.1 Definicija
3.1.1 »Neizvorni zamjenski ispušni sustav ili nv ili njegovi sastavni dijelovi«
označava svaki sastavispušnog sustava prema definiciji u točki 1.2
predviđenog za ugradbu na motocikl za zamjenu onog tipa koji je bio ugrađen na
motocikl za koji je izdan dokument u Dodatku 1B.
3.2 Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela
3.2.1 Zahtjeve za homologaciju tipa sastavnog dijela za zamjenske ispušne
sustave ili njegove sastavne dijelove kao zasebne tehničke jedinice mora
podnijeti proizvođač sustava ili njegov ovlašteni predstavnik.
3.2.2 Za svaki tip zamjenskog ispušnog sustava ili njegovih sastavnih dijelova
za koje je zatražena homologacija, zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela
mora biti popraćen sljedećim dokumentima u tri primjerka i sljedećim
pojedinostima:
3.2.2.1 – opisom, s obzirom na značajke navedene u točki 1.1., tipa (tipova)
motocikla za koji (koje) je (su) sustav (sustavi) ili sastavni dio (dijelovi)
predviđen (previđeni).
Brojevi i/ili simboli specifični za tip motora i motocikla moraju biti navedeni.
3.2.2.2 – opisom zamjenskog ispušnog sustava koji navodi relativni položaj
svakog njegovog sastavnog dijela, zajedno s podacima za ugradbu;
3.2.2.3 – crtežima svakog sastavnog dijela s kojima se omogućuje lakše
određivanje i identifikaciju te podatke o upotrijebljenim materijalima. Ti
crteži također moraju prikazivati predviđeni položaj obveznog broja homologacije
tipa sastavnog dijela.
3.2.3 Na zahtjev tehničke službe, podnositelj zahtjeva mora dostaviti:
3.2.3.1 – dva primjerka ispušnog sustava za koji je zatražena homologacija tipa
sastavnog dijela;
3.2.3.2 – ispušni sustav koji je u skladu s izvorno ugrađenim na motocikl za
koji je bio izdan dokument predviđen u Dodatku 1B;
3.2.3.3 – motocikl koji predstavlja tip za koji je predviđena ugradba ispušnog
sustava, dostavljen u takvom stanju da, kad se na njega ugradi isti tip
prigušnika zvuka koji je bio izvorno ugrađen, zadovoljava zahtjeve jedne od
sljedećih dviju točaka:
3.2.3.3.1 ako je motocikl, određen u točki 3.2.3.3, tipa koji je homologiran u
skladu s odredbama ovoga Pravilnika:
– pri ispitivanju u vožnji ne prelazi za više od 1 dB(A) graničnu vrijednost
propisanu u točki 2.1.1;
– pri ispitivanju u mirovanju ne prelazi za više od 3 dB(A) vrijednost izmjerenu
kad je za motocikl dodijeljena homologacija tipa i označenu na natpisnoj pločici
proizvođača;
3.2.3.3.2 ako motocikl, određen u točki 3.2.3.3., nije tipa koji je homologiran
u skladu sa zahtjevima ovoga Pravilnika i ne prelazi za više od 1 dB(A) graničnu
vrijednost koja je vrijedila za taj tip motocikla na početku njegove uporabe;
3.2.3.4 – poseban motor, isti kao ugrađeni na naviše navedeni motocikl, kad
nadležno tijelo to smatra potrebnim.
3.3 Oznake i natpisi
3.3.1 Neizvorni ispušni sustavi ili njihovi sastavni dijelovi moraju biti
označeni u skladu sa zahtjevima Priloga VI.
3.4 Homologacija tipa sastavnog dijela
3.4.1 Nakon što se obave ispitivanja propisana u ovom Pravilniku, nadležno
tijelo će izdati certifikat prema obrascu iz Dodatka 2B. Ispred broja
homologacije tipa sastavnog dijela mora se nalaziti pravokutnik oko slova »e«
iza kojeg se nalazi razlikovni broj ili slova države članice koja je dodijelila
ili odbila homologacije tipa sastavnog dijela. Ispušni sustav za koji je
dodijeljena homologacija tipa sastavnog dijela smatra se da zadovoljava odredbe
Pravilnika TPV – dio 7.
3.5 Zahtjevi
3.5.1 Opći zahtjevi
Konstrukcija, izrada i ugradba prigušnika zvuka moraju biti takvi, da:
3.5.1.1 – motocikl zadovoljava zahtjeve ovoga Pravilnika kod uobičajenih uvjeta
uporabe i posebno unatoč vibracijama kojima može biti izložen;
3.5.1.2 – je ogovarajuće otporan na pojavu korozije kojoj je izložen, s obzirom
na uobičajene uvjete uporabe mopeda
3.5.1.3 – razmak od tla s izvorno ugrađenim prigušnikom zvuka i mogući kut
bočnog nagiba motocikla nisu smanjeni;
3.5.1.4 – se površina ne zagrije na pretjerano visoke temperature,
3.5.1.5 – njegov obris nema izbočina ili oštrih rubova;
3.5.1.6 – amortizeri i ovjes imaju dovoljno prostora;
3.5.1.7 – je predviđen odgovarajući sigurnosni razmak za vodove;
3.5.1.8 – je otporan na udarce tako, da je u skladu s jasno određenim zahtjevima
za održavanje i ugradbu.
3.5.2 Zahtjevi za razinu buke
3.5.2.1 Akustična učinkovitost zamjenskih ispušnih sustava ili njegovih
sastavnih dijelova mora se ispitati metodama opisanima u točkama 2.1.2, 2.1.3,
2.1.4 i 2.1.5.
Kad je zamjenski ispušni sustav ili njegov sastavni dio ugrađen na motocikl
naveden u točki 3.2.3.3, izmjerene vrijednosti razine buke moraju zadovoljavati
sljedeće uvjete:
3.5.2.1.1 ne smiju prelaziti vrijednosti izmjerene u skladu s točkom 3.2.3.3 s
istim mopedom opremljenim izvornim prigušnikom zvuka, pri ispitivanju u vožnji i
ispitivanju u mirovanju.
3.5.3 Ispitivanje radnih značajka motocikla
3.5.3.1 Zamjenski prigušnik mora biti takav da radne značajke motocikla ostanu
usporedive s onima koje se postižu s izvornim ispušnim sustavom ili njegovim
sastavnim dijelom.
3.5.3.2 Zamjenski prigušnik mora biti usporediv s izvorno ugrađenim prigušnikom
zvuka, također novim, pošto se oba redom ugrade na motocikl određen u točki
3.2.3.3.
3.5.3.3 To se ispitivanje obavlja mjerenjem krivulje snage motora. Najveća neto
snaga i najveća brzina izmjereni sa zamjenskim prigušnikom zvuka ne smiju
odstupati više od ± 5% od najveće neto snage i najveće brzine izmjerenih u istim
uvjetima s izvornim prigušnikom zvuka,
3.5.4 Dodatne odredbe za prigušnike kao zasebne tehničke jedinice koje sadrže
vlaknasti materijal.
Vlaknast materijal ne smije se upotrebljavati u proizvodnji takvih prigušnika
zvuka, osim ako su zadovoljeni zahtjevi iz točke 2.3.1.

Dodatak 1A

 Opisni dokument koji se odnosi na dopuštenu razinu buke i
izvorni ispušni sustav tipa motocikla
(treba priložiti uz zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela kad je
podnesen odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Broj narudžbe (određuje podnositelj zahtjeva):………………….

Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela s obzirom na
dopuštenu razinu buke i izvorni ispušni sustav tipa motocikla mora sadržavati
podatke navedene u Dijelu A Priloga II. Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila na dva ili tri kotača, u točkama:
0.1,
0.2,
0.5,
0.6,
2.1,
3,
3.0,
3.1,
3.1.1,
3.2.1.7,
3.2.8.3.3,
3.2.8.3.3.1,
3.2.8.3.3.2,
3.2.8.3.3,
3.2.9,
3.2.9.1,
4,
4.1
4.2,
4.3,
4.4,
4.4.1,
4.4.2,
4.5,
4.6,
5.2.

Dodatak 1B

 Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela koji se odnosi
na dopuštenu razinu buke i izvorni ispušni sustav (izvorne ispušne sustave) za
tip motocikla

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Izvještaj o ispitivanju br.: .............. Tehničke službe:
.............. Datum: .....................

Homologacija tipa sastavnog dijela br.:
...................................................................
Proširenje br.: ........................................................................................................
1. Marka ili trgovačka oznaka vozila:
.....................................................................
2. Tip vozila:
.........................................................................................................
3. Inačica (inačice) (ako ih ima):
............................................................................
4. Verzija (verzije) (aije) (ako ih ima):
.....................................................................
5. Naziv i adresa proizvođača:
..............................................................................
6. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
................
7. Izvorni ispušni sustav (sustavi):
..........................................................................
8. Tip (tipovi) usisnog sustava (kad je važno za praćenje granične razine buke:
.......
9. Razina buke vozila u mirovanju:……..dB(A) pri:………min-1............................
10. Vozilo dostavljeno na ispitivanje dana:………….............................................
11. Homologacija tipa sastavnog dijela je dodijeljena/odbijena(1)...........................
12. Mjesto:
.........................................................................................................
13. Datum:
.........................................................................................................
14. Potpis:
..........................................................................................................

\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

Dodatak 2A

 Opisni dokument koji se odnosi na neizvorni ispušni sustav ili
njegov (njegove) sastavni (sastavne) dio (dijelove), kao zasebnu (zasebne)
tehničku (tehničke) jedinicu (jedinice), za tip motocikla

Broj narudžbe (određuje podnositelj zahtjeva):………………….

Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela za neizvorni
ispušni sustav za motocikle mora sadržavati sljedeće podatke:
1. Marka:
............................................................................................................
2. Tip:
.................................................................................................................
3. Naziv i adresa proizvođača:
.............................................................................
4. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
...............
5. Popis sastavnih dijelova tehničke jedinice (priložiti crteže):
................................
6. Marka (marke) i tip (tipovi) mopeda za koji (koje) je prigušnik zvuka
konstruiran(1)
7. Ograničenja za uporabu i upute za ugradbu:
.....................................................
Dodatno, zahtjev mora sadržavati podatke navedene u Dijelu A Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u točkama:
0.1,
0.2,
0.5,
0.6,
2.1,
3,
3.0,
3.1,
3.1.1,
3.2.1.7,
4,
4.1
4.2,
4.3,
4.4,
4.4.1,
4.4.2,
4.5,
4.6,
5.2.

\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

Dodatak 2B

 Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela koji se odnosi
na neizvorni ispušni sustav za tip motocikla

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Izvještaj o ispitivanju br.: .............. Tehničke službe:
.............. Datum: .....................

Homologacija tipa sastavnog dijela br.:
...................................................................
Proširenje br.: ........................................................................................................
1. Marka ispušnog sustava:
....................................................................................
2. Tip ispušnog sustava:
.........................................................................................
3. Naziv i adresa proizvođača:
...............................................................................
4. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
.................
5. Marka (marke) i tip (tipovi) te inačica (inačice) ili izvedba (izvedbe)
vozila
    za koje (koja) je ispušni sustav konstruiran:
.......................................................
6. Sustav dostavljen na ispitivanje dana:…………..................................................
7. Homologacija tipa sastavnog dijela je dodijeljena/odbijena (1).............................
8. Mjesto:
.............................................................................................................
9. Datum:
.............................................................................................................
10. Potpis:
............................................................................................................

\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

**PRILOG IV.**
ZAHTJEVI ZA MOPEDE NA TRI KOTAČA ILI TRICIKLE

1. DEFINICIJE
U smislu ovoga Pravilnika:
1.1 »tip mopeda na tri kotača ili tricikla s obzirom na njegovu razinu buke i
ispušni sustav« označava mopede na tri kotača ili tricikle koji se bitno ne
razlikuju u ovim značajkama:
1.1.1 obliku ili materijalima nadogradnje (posebno prostora za motor i njegove
zaštite protiv buke);
1.1.2 duljini i širini vozila;
1.1.3 tipu motora (dvotaktni ili četverotaktni, vanjski izvor paljenja ili
kompresijsko paljenje, motor s pravocrtnim ili okrećućim kretanjem klipova, broj
i obujam cilindara i tip rasplinjača ili sustava za ubrizgavanje, raspored
ventila, nazivna najveća snaga i odgovarajuća brzina vrtnje).
Obujam motora s okrećućim kretanjem klipova predstavlja dvostruki obujam komore
za izgaranje;
1.1.4 sustavu za prijenos snage, a posebno u broju stupnjeva prijenosa i
prijenosnim omjerima;
1.1.5 broju, tipu i rasporedu ispušnih sustava;
1.2 »ispušni sustav« ili »prigušnik zvuka« označava komplet sastavnih dijelova
koji su potrebni za smanjivanje buke koju proizvodi motor i usisni sustav mopeda
na tri kotača ili tricikla;
1.2.1 »izvorni ispušni sustav ili prigušnik zvuka« označava tip sustava koji je
bio ugrađen pri homologaciji tipa ili proširenju homologacije tipa. On može biti
prva ugrad­ba ili zamjenski;
1.2.2 »neizvorni izvorni ispušni sustav ili prigušnik zvuka« označava sustav
tipa koji se razlikuje od onoga koji je bio ugrađen na vozilo pri homologaciji
tipa ili proširenju homologacije tipa. On se može upotrebljavati samo kao
zamjenski ispušni sustav ili prigušnik zvuka;
1.3 »različiti tipovi ispušnih sustava« označava sustave koji se bitno razlikuju
u jednom od obilježjima kao što su:
1.3.1 sustavi čiji sastavni dijelovi nose različite tvorničke ili trgovačke
oznake
1.3.2 sustavi kod kojih su značajke materijala od kojih su izrađeni sastavni
dijelovi sustava različite ili se sastavni dijelovi razlikuju po obliku i
veličini;
1.3.3 sustavi kod kojih je različit način rada makar i jednog sastavnog dijela
1.3.4 sustavi kod kojih su njihovi sastavni dijelovi različito sastavljeni;
1.4 »sastavni dio ispušnog sustava« označava jedan od pojedinačnih sastavnih
dijelova koji zajedno čine ispušni sustav (kao što su ispušna cijev, sam
prigušnik zvuka) ili usisni sustav (zračni filtar) ako postoji.
Ako je motor opremljen usisnim sustavom (zračni filtar i/ili prigušnik buke na
usisu) kako bi se zadovoljili zahtjevi za najveću dopuštenu razinu buke, filtar
i/ili prigušnik zvuka moraju se smatrati sastavnim dijelovima iste važnosti kao
i ispušni sustav.
2. HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOG DIJELA S OBZIROM NA RAZINU BUKE I IZVORNI ISPUŠNI
SUSTAV, KATAV, KAO ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE, TIPA MOPEDA NA TRI KLI TRICIKLA
2.1 Buka mopeda na tri kotača ili tricikla u vožnji (uvjeti mjerenja i postupak
ispitivanja vozila tijekom homologacije tipa sastavnog dijela).
2.1.1 Vozilo, njegov motor i njegov ispušni sustav moraju biti konstruirani,
izrađeni i sastavljeni tako, da vozilo zadovoljava zahtjeve ovoga Pravilnika kod
uobičajenih uvjeta uporabe, unatoč vibracijama kojima mogu biti izloženi.
2.1.2 Ispušni sustav mora biti konstruiran, izrađen i ugrađen tako je otporan na
pojavu korozije kojoj je izložen.
2.2 Zahtjevi za razinu buke
2.2.1 Granične vrijednosti: vidi Prilog I.
2.2.2 Mjerna oprema
2.1.2.1 Mjerilo koje se upotrebljava za mjerenje razine buke mora biti precizni
zvukomjer tipa opisanog u publikaciji međunarodnog elektrotehničkog povjerenstva
(IEC) 179 »Precizni zvukomjeri«, drugo izdanje. Mjerenja se moraju provesti
uporabom »brzog« odziva i vrednovanja »A«, koji su također opisani u toj
publikaciji.
Na početku i na kraju svakog niza mjerenja, zvukomjer se mora umjeriti prema
proizvođačevim uputama, s odgovarajućim izvorom zvuka (npr. pistofon).
2.2.2.2 Mjerenja brzine
Brzina vrtnje motora i brzina vozila na ispitnoj stazi mora se odrediti s
točnošću ± 3%.
2.2.3 Uvjeti mjerenja
2.2.3.1 Stanje vozila
Pri mjerenjima vozilo mora biti u voznome stanju (uključujući rashladno
sredstvo, ulja, gorivo, alat, zamjenski kotač i vozača). Prije početka mjerenja
vozilo se mora dovesti na uobičajenu radnu temperaturu.
2.2.3.1.1 Mjerenja se moraju obaviti s neopterećenim vozilom, bez prikolice ili
poluprikolice.
2.2.3.2 Ispitni poligon
Ispitni poligon mora biti sastavljen iz središnjeg dijela za ubrzavanje koji
okružuje potpuno ravna ispitna površina. Dio za ubrzavanje mora biti potpuno
ravan; njegova površina mora biti suha i takva da buka od kotrljanja guma bude
niska.
Na ispitnom poligonu moraju biti ostvareni uvjeti takvi da slobodno zvučno polje
između izvora zvuka u središtu dijela za ubrzavanje i mikrofona ima prigušenje
unutar 1 dB(A). Smatra se da je taj uvjet zadovoljen ako na udaljenosti 50 m od
središta dijela za ubrzavanje nema velikih predmeta koji odbijaju zvuk, kao što
su ograde, stijene, mostovi ili zgrade. Površina ispitne staze mora
zadovoljavati zahtjeve iz Priloga VII.
U blizini mikrofona ne smije biti ikakvih zapreka koje bi mogle utjecati na
zvučno polje i ne smije biti osoba između mikrofona i izvora zvuka. Mjeritelj
koji provodi mjerenja mora biti u takvom položaju da ne utječe na pokazivanja
mjernog uređaja.
2.2.3.3 Razno
Mjerenja se ne smiju provoditi pri lošiem vremenskim uvjetima. Treba isključiti
mogućnost utjecaja udara vjetra na rezultate.
A-vrednovana razina buke iz drugih izvora osim ispitivanog vozila i od učinka
vjetra pri mjerenju mora biti barem 10 dB(A) ispod razine buke koju proizvodi
vozilo. Na mikrofon se može postaviti odgovarajuća zaštita protiv vjetra, pod
uvjetom da se uzme u obzir njezin utjecaj na osjetljivost i značajke
usmjerenosti mikrofona.
Ako je razlika između okolne buke i izmjerene buke između 10 i 16 dB(A), za
izračunavanje ispitnih rezultata mora se izvršiti odgovarajući ispravak tako da
se od očitanih vrijednosti na zvukomjeru oduzmu iznosi kako je prikazano na ovom
dijagramu:

![](dodatni/350777.GIF)

Razlika između okolne buke i buke koju treba mjeriti
2.2.4 Postupak mjerenja
2.2.4.1 Vrsta i broj mjerenja
Najviša razina buke, izražena u decibelima određenim s vrednovanjem A (dB(A)),
mora se mjeriti pri vožnji vozila između crta AA’ i BB’ (slika 1.). Mjerenja
nisu prihvatljiva, kad se registrira neuobičajena razlika između vršne
vrijednosti i opće razine buke.
Najmanje po dva mjerenja moraju se provesti za svaku stranu mopeda.
2.2.4.2 Položaj mikrofona
Mikrofon mora biti postavljen na razmaku 7,5 ± 0,2 m od referentne crte ispitne
staze CC’ (slika 1.) i 1,2 ± 0,1 m iznad tla.
2.2.4.3 Postupak ispitivanja
Vozilo se mora prilaziti crti AA’ stalnom početnom brzinom koja je navedena u
točki 2.2.4.4. Kad prednji kraj vozila dosegne do crte AA’, zaklopka za snagu
mora se postaviti što je moguće prije u krajnji položaja i držati je u tom
položaju dok stražnji dio vozila ne dosegne crtu BB’; tada zaklopku za snagu
treba vratiti što je moguće brže u položaj praznog hoda.
Pri svim mjerenjima vozilo se mora voziti pravocrtno u dijelu za ubrzavanje
tako, da je uzdužna središnja ravnina vozila čim bliže crti CC’.
2.2.4.3.1 U slučaju zglobnih vozila koja se sastoje od dva nerastavljiva dijela
i koja se smatraju jednim vozilom, poluprikolica se ne smije uzimati u obzir s
obzirom na prelazak crte BB’
2.2.4.4 Određivanje ustaljene brzine koja se mora postići
2.2.4.4.1 Vozilo bez mjenjača
Vozilo mora prilaziti do crte AA ustaljenom brzinom koja odgovara brzini vrtnje
motora koja je jednaka ľ brzine vrtnje kod koje motor postiže najveću snagu ili
ľ najveće brzine vrtnje motora koju dopušta regulator, ili 50 km/h, ovisno što
je najmanje.
2.2.4.4.2 Vozilo s ručnim mjenjačem
Ako je vozilo opremljeno mjenjačem s dva, tri ili četiri stupnja prijenosa, mora
se upotrebljavati drugi stupanj prijenosa. Ako mjenjač ima više od četiri
stupnja prijenosa, mora se upotrebljavati treći stupanj prijenosa. Ako motor
pritom dosegne brzinu vrtnje veću od brzinu vrtnje koja odgovara najvećoj snazi,
mora se umjesto drugog ili trećeg stupnja prijenosa odabrati sljedeći viši
stupanj prijenosa tako, da se crta BB na ispitnoj stazi dosegne bez prekoračenja
te brzine vrtnje. Ne smije se odabrati štedni hod. Ako vozilo ima dva završna
prijenosna omjera, mora se odabrati prijenosni omjer koji odgovara najvećoj
brzini vozila. Vozilo mora prilaziti do crte AA ustaljenom brzinom koja odgovara
brzini vrtnje motora koja je jednaka ľ brzine vrtnje kod koje motor postiže
svoju najveću snagu ili ľ najveće brzine vrtnje motora koju dopušta regulator,
ili 50 km/h, ovisno što je manje.
2.2.4.4.3 Vozilo s automatskim mjenjačem
Vozilo mora prilaziti do crte AA ustaljenom brzinom od 50 km/h ili s tri
četvrtine svoje najveće brzine, ovisno što je manje. Kad se može birati između
više položaja za vožnju naprijed, mora se odabrati onaj pri kojem se proizvodi
najveće prosječno ubrzanje vozila između crta AA’ i BB’. Ne smije se
upotrebljavati položaj birača koji se upotrebljava samo za kočenje, upravljanje
ili slična lagana pomicanja vozila.
2.2.5 Rezultati (izvještaj o ispitivanju)

*Slika 1.*POLOŽAJI ZA ISPITIVANJE VOZILA U VOŽNJI

![](dodatni/350778.GIF)

*Slika 2.*POLOŽAJI ZA ISPITIVANJE VOZILA U MIROVANJU

![](dodatni/350779.GIF)

2.2.5.1 U izvještaju o ispitivanju sastavljenom za svrhu
izdavanja dokumenta navedenog u Dodatku 1B moraju biti navedene sve okolnosti i
utjecaji koji mogu utjecati na rezultate mjerenja.
2.2.5.2 Očitane vrijednosti moraju se zaokružiti na najbliži cijeli decibel.
Ako je znamenka iza decimalne točke između 0 i 4, vrijednost se zaokružuje na
nižu vrijednosti, a ako je između 5 i 9, zaokružuje se na višu vrijednost.
Samo vrijednosti dobivene iz dva uzastopna mjerenja na istoj strani vozila koje
se međusobno ne razlikuju više od 2 dB(A) mogu se upotrijebiti za svrhu
izdavanja dokumenta navedenog u Dodatku 1B.
2.2.5.3 Da bi se uzela u obzir mjerna nesigurnost, rezultat svakog mjerenja mora
se odrediti tako što se vrijednost dobivena u skladu s točkom 2.1.5.2. umanji za
1 dB(A)
2.2.5.4 Ako srednja vrijednost od četiri rezultata mjerenja ne prekorači najveću
dopuštenu razinu za kategoriju kojoj pripada ispitivano vozilo, smatra se da su
zadovoljene granice navedene u točki 2.1.1. Ta srednja vrijednost predstavlja
rezultat mjerenja.
2.3 Mjerenje buke vozila u mirovanju (za ju (za ispitivanja vozila u uporabi)
2.3.1 Razina buke u izravnoj blizina
Radi omogućivanja kasnijih provjera buke na vozilima u uporabi, razina buke mora
se također izmjeriti u izravnoj blizini otvora ispušnog sustava (prigušnika
zvuka) u skladu sa sljedećim zahtjevima i upisati rezultat mjerenja u izvještaj
o ispitivanju koji se sastavlja za potrebe izdavanja dokumenta navedenoga u
Dodatku 1B.
2.3.2 Mjerna oprema
Mora se upotrijebiti zvukomjer točnosti sukladno točki 2.2.2.1.
2.3.3 Uvjeti mjerenja
2.3.3.1 Stanje vozila
Prije početka mjerenja, motor vozila mora se dovesti na uobičajenu radnu
temperaturu. Ako je vozilo opremljeno ventilatorom s automatskim mehanizmom za
pokretanje, tijekom mjerenja buke nije dopušten nikakav zahvat na takvom
sustavu.
Za vrijeme mjerenja mjenjač mora biti u neutralnom položaju. Ako nije moguće
isključiti prijenos, pogonski kotač vozila mora se moći slobodno okretati, na
primjer tako da se vozilo osloni na svoj središnji oslonac ili valjke.
2.3.3.2 Ispitni poligon (Slika 2.)
Svaka površina na kojoj nema značajnih zvučnih smetnja može se upotrijebiti kao
ispitni poligon. Prikladne su ravne površine koje su prekrivene betonom,
asfaltom ili kakvim drugim tvrdim materijalom i koje posjeduju visoki stupanj
refleksije; površine sa slojem zbijene zemlje nisu dopuštene. Ispitni poligon
mora biti u obliku pravokutnika čije su stranice najmanje 3 m udaljene od
vanjskog ruba mopeda (isključujući upravljač). U tom pravokutniku ne smije biti
značajnih zapreka, npr. nikakvih drugih osoba osim vozača i mjeritelja.
Motocikl mora biti postavljen unutar navedenog pravokutniku tako, da je mikrofon
koji se upotrebljava pri mjerenju udaljen najmanje 1 m od svakog rubnika.
2.3.3.3 Razno
Očitanja na mjernom uređaju koja proizvodi okolna buka i vjetar moraju biti
barem 10 dB(A) manja od razine mjerene buke. Na mikrofon se može postaviti
odgovarajuća zaštita protiv vjetra, pod uvjetom da se uzme u obzir njezin
utjecaj na osjetljivost mikrofona.
2.3.4 Postupak mjerenja
2.3.4.1 Vrsta i broj mjerenja
Najviša razina buke, izražena u decibelima s vrednovanjem A (dB(A)), mora se
mjeriti u radnim uvjetima navedenima u točki 2.2.4.3.
Najmanje po tri mjerenja moraju se provesti za svaki mjerni položaj.
2.3.4.2 Položaj mikrofona (Slika 2.)
Mikrofon mora biti postavljen na visini otvora ispušne cijevi ili 0,2 m iznad
površine ispitne staze, ovisno o tome što je više. Membrana mikrofona mora biti
okrenuta prema otvoru ispušne cijevi i biti udaljena 0,5 m od njega. Os najveće
osjetljivosti mikrofona mora biti usporedna s površinom ispitne staze i
zatvarati kut od 45° ± 10° u odnosu na vertikalnu ravninu u odnosu na smjer
izlaska ispušnih plinova.
Mikrofon mora biti postavljen na onoj strani uspravne ravnine u kojoj je najveći
razmak između mikrofona i obrisa mopeda (isključujući upravljač).
Ako ispušni sustav ima više izlaznih otvora čija su središta međusobno udaljena
najviše do 0,3 m, mikrofon mora biti okrenut prema otvoru koji je najbliži
vozilu (isključujući upravljač) ili prema otvoru koji je najviše udaljen od
površine ispitne staze. Ako su središta otvora međusobno udaljena više od 0,3 m,
moraju se provesti mjerenja posebno za svaki otvor, pri čemu se najveća
izmjerena vrijednost uzima za rezultat ispitivanja.
2.3.4.3 Radni uvjeti
Brzina vrtnje motora mora se držati ustaljenom na jed­noj od ovih vrijednosti:
– S/2 kad je S veće od 5 000 o/min,
– 3S/4 ako S nije veće od 5 000 o/min,
pri čemu je S brzina vrtnje navedena u točki 3.2.1.7, Dodatka 1A.
Kad se postigne ustaljena brzina vrtnje motora, zaklop­ku za snagu treba brzo
vratiti u položaj praznog hoda. Razina buke mora se izmjeriti u radnom području
koje je određeno kratkim držanjem ujednačene brzine vrtnje motora i razdobljem
usporavanja te se očitana najveća vrijednost na zvukomjeru uzima kao rezultat
ispitivanja.
2.3.5 Rezultati (izvještaj o ispitivanju)
2.3.5.1 U izvještaju o ispitivanju sastavljenom za svrhu izdavanja dokumenta
navedenog u Dodatku 1B mora sadržavati sve odgovarajuće podatke, posebno one
koji su upotrijebljeni pri mjerenju buke vozila u mirovanju.
2.3.5.2 Vrijednosti očitane na mjernom uređaju treba zaokružiti na najbliži
cijeli decibel.
Ako je znamenka iza decimalne točke između 0 i 4, vrijednost se zaokružuje na
nižu vrijednosti, a ako je između 5 i 9, zaokružuje se na višu vrijednost.
Treba upotrijebiti samo vrijednosti dobivene iz tri uzastopna mjerenja koje se
međusobno ne razlikuju više od 2 dB(A).
2.3.5.3 Najveća vrijednost od tri mjerenja predstavlja rezultat ispitivanja.
2.4 Izvorni ispušni sustav (prigušnik zvuka)
2.4.1 Zahtjevi za prigušnike zvuka koji sadrže apsorpcijske vlaknaste materijale
2.4.1.1 Apsorpcijski vlaknasti materijal mora biti bez azbesta i može se
upotrebljavati u proizvodnji prigušnika zvuka jedino ako je tijekom cijelog
radnog vijeka prigušnika zvuka pričvršćen i zadovoljavaju svaki od zahtjeva iz
točaka 2.3.1.2, 2.3.1.3 ili 2.3.1.4.
2.4.1.2 Nakon što se izvadi vlaknasti materijali, razina buke mora zadovoljavati
zahtjeve točke 2.1.1.
2.4.1.3 Apsorpcijski vlaknasti materijal ne smije se postavljati u dijelovima
prigušnika zvuka kroz koje prolaze ispušni plinovi i mora zadovoljavati sljedeće
zahtjeve:
2.4.1.3.1 materijal se mora zagrijavati u peći na temperaturi 650° ± 5 °C bez
smanjenja prosječne duljine, promjera ili gustoće vlakana;
2.4.1.3.2 nakon zagrijavanja najmanje jedan sat u peći na temperaturi 650° ± 5
°C, najmanje 98% materijala mora se zadržati na situ s nazivnom veličinom otvora
250 µm u skladu s normom ISO 3310/1 pri ispitivanju u skladu s normom ISO 2599.
2.4.1.3.3 gubitak težine materijala ne smije prelaziti 10,5% nakon namakanja 24
sata pri temperaturi 90° ± 5 °C u sintetičkom kondenzatu sljedećeg sastava:
– 1 N bromovodična kiselina (HBr): 10 ml,
– 1 N sumporna kiselina (H2SO4): 10 ml,
– destilirana voda, koliko je potrebno do 1000 ml.
Napomena: Materijal se mora oprati u destiliranoj vodi i sušiti na temperaturi
105 °C jedan sat prije vaganja.
2.4.1.4 Prije ispitivanja sustava u skladu s točkom 2.1., on se mora dovesti u
uobičajeno radno stanje jednim od sljedećih postupaka:
2.4.1.4.1 Kondicioniranje s neprekinutom vožnjom po cesti;
2.4.1.4.1.1 U ovoj tablici prikazane su najmanje duljine vožnje za svaku
kategoriju vozila tijekom kondicioniranja:

|  |  |
| --- | --- |
| Kategorija motocikla prema radnom obujmu (cm3) | Duljina (km) |
| 1. ≤ 250  2. > 250 ≤ 500  3. > 500 | 4 000">4 000  6 000  8 000 |

2.4.1.4.1.2 50% ± 10% tog ciklusa kondicioniranja mora se
sastojati od vožnje u gradskim uvjetima, a ostatak od vožnje na otvorenoj cesti;
neprekinuta vožnja po cesti može se zamijeniti odgovarajućim programom vožnje na
ispitnoj stazi.
2.4.1.4.1.3 Oba režima vožnje moraju se naizmjence mijenjati šest puta.
2.4.1.4.1.4 Potpuni ispitni program mora uključiti najmanje 10 prekida u
trajanju najmanje po tri sata kako bi se proizveli učinci hlađenja i
kondenzacije.
2.4.1.4.2 Kondicioniranje pulsiranjem
2.4.1.4.2.1 Ispušni sustav ili njegovi sastavni dijelovi moraju biti ugrađeni na
vozilo ili na motor.
U prvome slučaju vozilo mora biti postavljeno na dinamometar s valjcima. U
drugome slučaju motor mora biti spojen na dinamometar (kočnicu za ispitivanje
motora).
Ispitni uređaj koji je shematski podrobno prikazan na slici 3. mora biti ugrađen
na izlaznoj strani ispušnog sustava. Prihvatljiv je svaki drugi ispitni uređaj
koji osigurava istovrijedne rezultate.
2.4.1.4.2.2 Ispitni uređaj treba ugoditi tako da se protok ispušnih plinova
naizmjenično prekida i ponovo uspostavlja 2500 puta pomoću brzo djelujućeg
ventila.
2.4.1.4.2.3 Taj se ventil mora otvarati kad povratni tlak ispušnih plinova,
izmjeren najmanje na razmaku od 100 mm nizvodno od spojne prirubnice, postigne
vrijednost između 0,35 i 0,40 bara. Kad nije moguće postići takvu vrijednost
zbog značajka motora, ventil se mora otvoriti kad povratni tlak dosegne razinu
jednaku 90% najveće vrijednosti koju je moguće izmjeriti prije zaustavljanja
motora. Ventil se mora zatvarati kad taj tlak odstupa za najviše 10% od
ustaljene vrijednosti izmjerene kod otvorenog ventila.
2.4.1.4.2.4 Relej s vremenskim kašnjenjem mora se namjestiti za trajanje protoka
ispušnih plinova izračunano temeljem zahtjeva u točki 2.4.1.4.2.3.
2.4.1.4.2.5 Brzina vrtnje motora mora biti 75% od brzine vrtnje (S) kod koje
motor postiže najveću snagu.
2.4.1.4.2.6 Snaga pokazana na dinamometru mora biti 50% od snage pri potpuno
otvorenoj zaklopci za snagu izmjerenu pri 75% brzine vrtnje motora (S).

*Slika 3.*ISPITNI UREĐAJ ZA KONDICIONIRANJE PULSIRANJEM

![](dodatni/350780.GIF)

1. Ulazna prirubnica ili rukavac koje treba spojiti na
izlazni dio ispušnog sustava koji treba ispitati
2. Ručno upravljani regulacijski ventil
3. Kompenzacijski spremnik obujma najviše 40 litara i vremena punjenja najmanje
1 sekunda
4. Manometar s prekidačem s radnim područjem od 0,05 do 2,5 bara
5. Relej s vremenskim kašnjenjem
6. Brojač pulsacija
7. Brzo djelujući ventil, poput ventila promjera 60 mm koji prekida protok
ispušnih plinova, kojega pokreće pneumatski cilindar koji proizvodi silu od 120
N pri 4 bara. Vrijeme odziva pri zatvaranju i otvaranju ne smije prijeći 0,5 s.
8. Odvod ispušnih plinova
9. Savitljivo crijevo
10. Mjerni manometar
2.4.1.4.2.7 Za vrijeme ispitivanja svi drenažni otvori moraju biti zatvoreni.
2.4.1.4.2.8 Cijelo ispitivanje mora biti provedeno za 48 sati. Po potrebi, svaki
je sat dopušteno po jedno razdoblje hlađenja.
2.4.1.4.3 Kondicioniranje na dinamometru
2.4.1.4.3.1 Ispušni sustav mora se ugraditi na motor koji predstav­lja tip
ugrađen na vozilo za koji je sustav konstruiran. Nakon toga motor treba spojiti
na dinamometar.
2.4.1.4.3.2 Kondicioniranje se sastoji od određenog broja ciklusa na dinamometru
za kategoriju motocikla za koji je konstruiran ispušni sustav. U tablici je
prikazan broj ciklusa za svaku kategoriju motocikla.

|  |  |
| --- | --- |
| Kategorija motocikla prema radnom obujmu (cm3) | Broj ciklusa |
| 1. ≤80  2. > 80 ≤ 175  3. > 175 | 6  9  12 |

2.4.1.4.3.3 Nakon svakog ciklusa na ispitnom stolu mora biti
prekid od najmanje 6 sati kako bi se postigli učinci hlađenja i kondenzacije.
2.4.1.4.3.4 Svaki ciklus na ispitnom stolu sastoji se od šest faza. Uvjeti rada
motora u svakoj fazi i njezino trajanje su sljedeći:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza | Uvjeti | Trajanje faze (u min) | |
| Motor < 175 cm3 | Motor ≥ 175 cm3 |
| 1  2  3  4  5  6 | Prazni hod  25% opterećenja pri 75% S  50% opterećenja pri 75% S  100% opter% opterećenja pri 75% S  50% opterećenja pri 100% S  25% opterećenja pri | 6  40  40  30  12  22 | 6  50  50  10  12  22 |
| Ukupno vrijeme: | | 2 h i 30 min | |

2.4.1.4.3.5 Za vrijeme ovog postupka kondicioniranja, na
zahtjev proizvođača, motor i prigušivač mogu biti hlađeni tako, da temperatura
izmjerena u točki udaljenoj najviše 100 mm od izlazne strane ispušnih plinova ne
prekorači izmjerenu pri vožnji mopeda pri 75% S u najvišem stupnju prijenosa.
Brzina motocikla i/ili brzinu vrtnje motora moraju se odrediti s točnošću od ±
3%.
2.4.2 Shema i oznake
2.4.2.1 Shema i crtež poprečnog presjeka koji prikazuje dimenzije ispušnog
(ispušnih) sustava moraju biti priloženi dokumentu navedenom u Dodatku 1A.
2.4.2.2 Svi izvorni prigušnici moraju nositi oznaku »e« iza koje se nalazi
razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju tipa sastavnog dijela. Ta
oznaka mora biti čitljiva i također neizbrisiva u položaju predviđenom za
ugradbu.
2.4.2.3 Svaka pakovina izvornih zamjenskih ispušnih sustava mora biti čitljivo
označena riječima »izvorni dio« i markom i oznakom tipa udruženom zajedno s
oznakom »e« zajedno s oznakom zemlje podrijetla.
2.4.3 Prigušnik na usisnoj strani
Ako usisna grana motora mora biti opremljena zračnim filtrom i/ili usisnim
prigušnikom zvuka potrebnim da se zadovolji zahtjev za dopuštenu razinu buke,
filtar i/ili prigušnik mora se smatrati dijelom prigušnika zvuka i zahtjevi
točke 2.4 trebaju se također primijeniti na njega.
3. HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOG DIJELA NEIZVORNOG ISPUŠNOG SUSTAVA ILI NJEGIVIH
SASTAVNIH DIJELOVA, KAO ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE, ZA MOPEDE NA DVA KOTAČA I
TRICIKLE
Ova se točka primjenjuje za homologaciju tipa sastavnog dijela, kao zasebnih
tehničkih jedinica, ispušnih sustava ili njegovih sastavnih dijelova predviđenih
za ugradbu na jedan ili više određenih tipova mopeda na dva kotača ili tricikla
kao neizvorni zamjenski dijelovi.
3.1 Definicija
3.1.1 »Neizvorni zamjenski ispušni sustav ili njegovi sastavni dijelovi«
označava svaki sastavni dio ispušnog sustava prema definiciji u točki 1.2
predviđenog za ugradbu na moped na dva kotača ili tricikl za zamjenu onog tipa
koji je bio ugrađen na moped na dva kotača ili tricikl za koji je izdan dokument
predviđen u Dodatku 1B.
3.2 Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela
3.2.1 Zahtjeve za homologaciju tipa sastavnog dijela za zamjenske ispušne
sustave ili njegove sastavne dijelove kao zasebne tehničke jedinice mora
podnijeti proizvođač sustava ili njegov ovlašteni predstavnik.
3.2.2 Za svaki tip zamjenskog ispušnog sustava ili njegovih sastavnih dijelova
za koje je zatražena homologacija, zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela
mora biti popraćen sljedećim dokumentima u tri primjerka i sljedećim
pojedinostima:
3.2.2.1 – opisom, s obzirom na značajke navedene u točki 1.1. ovoga Priloga,
tipa (tipova) vozila za koje (koja) je (su) sustav (sustavi) ili sastavni dio
(dijelovi) predviđen (previđeni).
Brojevi i/ili simboli specifični za tip motora i vozila moraju biti navedeni.
3.2.2.2 – opisom zamjenskog ispušnog sustava koji navodi relativni položaj
svakog njegovog sastavnog dijela, zajedno s podacima za ugradbu;
3.2.2.3 – crtežima svakog sastavnog dijela s kojima se omogućuje lakše
određivanje i identifikaciju te podatke o upotrijebljenim materijalima. Ti
crteži također moraju prikazivati predviđeni položaj obveznog broja homologacije
tipa sastavnog dijela.
3.2.3 Na zahtjev tehničke službe, podnositelj zahtjeva mora dostaviti:
3.2.3.1 – dva primjerka ispušnog sustava za koji je zatražena homologacija tipa
sastavnog dijela;
3.2.3.2 – ispušni sustav koji je u skladu s izvorno ugrađenim na vozilo za koje
je bio izdan dokument predviđen u Dodatku 1B;
3.2.3.3 – vozilo koje predstavlja tip za koji je predviđena ugrad­ba ispušnog
sustava, dostavljen u takvom stanju da, kad se na njega ugradi isti tip
prigušnika zvuka koji je bio izvorno ugrađen, zadovoljava zahtjeve jedne od
sljedećih dviju točaka:
3.2.3.3.1 ako je vozilo, određeno u točki 3.2.3.3., tipa koji je homologiran u
skladu s odredbama ovoga Pravilnika:
– pri ispitivanju u vožnji ne prelazi za više od 1 dB(A) graničnu vrijednost
propisanu u točki 2.1.1;
– pri ispitivanju u mirovanju ne prelazi za više od 3 dB(A) vrijednost izmjerenu
kad je za vozilo dodijeljena homologacija tipa i označenu na natpisnoj pločici
proizvođača;
3.2.3.3.2 ako vozilo, određeno u točki 3.2.3.3., nije tipa koji je homologiran u
skladu sa zahtjevima ovoga Pravilnika i ne prelazi za više od 1 dB(A) graničnu
vrijednost koja je vrijedila za taj tip vozila na početku njegove uporabe;
3.2.3.4 – poseban motor, isti kao ugrađeni na naviše navedeno vozilo, kad
nadležno tijelo to smatra potrebnim.
3.3 Oznake i natpisi
3.3.1 Neizvorni ispušni sustavi ili njihovi sastavni dijelovi moraju biti
označeni u skladu sa zahtjevima Priloga VI.
3.4 Homologacija tipa sastavnog dijela
3.4.1 Nakon što se obave ispitivanja propisana u ovom Pravilniku, nadležno
tijelo će izdati certifikat prema obrascu iz Dodatka 2B. Ispred broja
homologacije tipa sastavnog dijela mora se nalaziti pravokutnik oko slova »e«
iza kojeg se nalazi razlikovni broj ili slova države članice koja je dodijelila
ili odbila homologacije tipa sastavnog dijela.
3.5 Zahtjevi
3.5.1 Opći zahtjevi
Konstrukcija, izrada i ugradba prigušnika zvuka moraju biti takvi, da:
3.5.1.1 – vozilo zadovoljava zahtjeve ovoga Pravilnika kod uobičajenih uvjeta
uporabe i, posebno, unatoč vibracijama kojima može biti izložen;
3.5.1.2 – je ogovarajuće otporan na pojavu korozije kojoj je izložen, s obzirom
na uobičajene uvjete uporabe mopeda
3.5.1.3 – razmak od tla s izvorno ugrađenim prigušnikom zvuka i mogući kut
bočnog nagiba motocikla nisu smanjeni;
3.5.1.4 – se površina ne zagrijava na pretjerano visoke temperature,
3.5.1.5 – njegov obris nema izbočina ili oštrih rubova;
3.5.1.6 – amortizeri i ovjes imaju dovoljno prostora;
3.5.1.7 – je predviđen odgovarajući sigurnosni razmak za vodove;
3.5.1.8 – je otporan na udarce tako, da je u skladu s jasno određenim zahtjevima
za održavanje i ugradbu.
3.5.2 Zahtjevi za razinu buke
3.5.2.1 Akustična učinkovitost zamjenskih ispušnih sustava ili njegovih
sastavnih dijelova mora se ispitati metodama opisanima u točkama 2.3., 2.4.,
2.5. i 2.6.
Kad je zamjenski ispušni sustav ili njegov sastavni dio ugrađen na vozilo
navedeno u točki 3.2.3.3. ovoga Priloga, izmjerene vrijednosti razine buke
moraju zadovoljavati sljedeće uvjete:
3.5.2.1.1 ne smi ne smiju prelaziti vrijednosti izmjerene u skladu s točkom 3.2.3.3 s
istim voziloljenim izvornim prigušnikom zvuka, pri ispitivanju u vožnji i
ispitivanju u mirovanju.
3.5.3 Ispitivanje radnih značajka motocikla
3.5.3.1 Zamjenski prigušnik zvuka mora biti takav da radne značajke vozila
ostanu usporedive s onima koje se postižu s izvornim ispušnim sustavom ili
njegovim sastavnim dijelom.
3.5.3.2 Zamjenski prigušnik zvuka mora biti usporediv s izvorno ugrađenim
prigušnikom zvuka, također novim,.pošto se oba redom ugrade na vozilo određeno u
točki 3.2.3.3.
3.5.3.3 To se ispitivanje obavlja mjerenjem krivulje snage motora. Najveća neto
snaga i najveća brzina izmjereni sa zamjenskim prigušnikom zvuka ne smiju
odstupati više od ± 5% od najveće neto snage i najveće brzine izmjerenih u istim
uvjetima s izvornim prigušnikom zvuka,
3.5.4 Dodatne odredbe za prigušnike zvuka kao zasebne tehničke jedinice koje
sadrže vlaknasti materijal
Vlaknast materijal ne smije se upotrebljavati u proizvodnji takvih prigušnika
zvuka, osim ako su zadovoljeni zahtjevi iz točke 2.4.1.

Dodatak 1A
 Opisni dokument koji se odnosi na dopuštenu razinu buke i
izvorni ispušni sustav tipa mopeda na dva kotača ili tricikla
(treba priložiti uz zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela kad je
podnesen odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Broj narudžbe (određuje podnositelj zahtjeva):………………….

Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela s obzirom na
dopuštenu razinu buke i izvorni ispušni sustav tipa mopeda na dva kotača ili
tricikla mora sadržavati podatke navedene u Dijelu A Priloga II. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u točkama:
0.1,
0.2,
0.5,
0.6,
2.1,
3,
3.0,
3.1,
3.1.1,
3.2.1.7,
3.2.8.3.3,
3.2.8.3.3.1,
3.2.8.3.3.2,
3.2.8.3.3,
3.2.9,
3.2.9.1,
4,
4.1
4.2,
4.3,
4.4,
4.4.1,
4.4.2,
4.5,
4.6,
5.2.

Dodatak 1B
 Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela koji se odnosi
na dopuštenu razinu buke i izvorni ispušni sustav (izvorne ispušne sustave) za
tip mopeda na dva kotača ili tricikla

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Izvještaj o ispitivanju br.: .............. Tehničke službe:
.............. Datum: .....................

Homologacija tipa sastavnog dijela br.:
...................................................................
Proširenje br.: ........................................................................................................
1. Marka ili trgovačka oznaka vozila:
......................................................................
2. Tip vozila:
..........................................................................................................
3. Inačica (inačice) (ako ih ima):
.............................................................................
4. Verzija (verzije) (ako ih ima):
.............................................................................
5. Naziv i adresa proizvođača:
...............................................................................
6. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
.................
7. Izvorni ispušni sustav (sustavi):
...........................................................................
8. Tip (tipovi) usisnog sustava (kad je važno za praćenje granične razine buke):
......
9. Razina buke vozila u mirovanju:……..dB(A) pri:………min-1.............................
10. Vozilo dostavljeno na ispitivanje dana:…………..............................................
11. Homologacija tipa sastavnog dijela je dodijeljena/odbijena (1)...........................
12. Mjesto:
..........................................................................................................
13. Datum:
...........................................................................................................
14. Potpis:
...........................................................................................................
\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

Dodatak 2A

Opisni dokument koji se odnosi na neizvorni ispušni sustav ili
njegov (njegove) sastavni (sastavne) dio (dijelove), kao zasebnu (zasebne)
tehničku (tehničke) jedinicu (jedinice), za tip mopeda na dva kotača ili
tricikla

Broj narudžbe (određuje podnositelj zahtjeva):………………….

Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela za neizvorni
ispušni sustav za mopede na dva kotača ili tricikle mora sadržavati sljedeće
podatke:
1. Marka:
...............................................................................................................
2. Tip:
....................................................................................................................
3. Naziv i adresa proizvođača:
................................................................................
4. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
..................
5. Popis sastavnih dijelova tehničke jedinice (priložiti crteže):
...................................
6. Marka (marke) i tip (tipovi) mopeda za koji (koje) je prigušnik zvuka
konstruiran (1)
7. Ograničenja za uporabu i upute za ugradbu:
........................................................
Dodatno, zahtjev mora sadržavati podatke navedene u Dijelu A Priloga II.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u točkama:
0.1,
0.2,
0.5,
0.6,
2.1,
3,
3.0,
3.1,
3.1.1,
3.2.1.7,
4,
4.1
4.2,
4.3,
4.4,
4.4.1,
4.4.2,
4.5,
4.6,
5.2.
\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje

Dodatak 2B

 Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela koji se odnosi
na neizvorni ispušni sustav za tip mopeda na dva kotača iLi tricikla

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Izvještaja o ispitivanju br.: .............. Tehničke službe:
.............. Datum: .....................

Homologacija tipa sastavnog dijela br.:
.....................................................................
Proširenje br.: ..........................................................................................................
1. Marka ispušnog sustava:
......................................................................................
2. Tip ispušnog sustava:
...........................................................................................
3. Naziv i adresa proizvođača:
.................................................................................
4. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača
...................
5. Marka (marke) i tip (tipovi) te inačica (inačice) ili izvedba (izvedbe)
vozila
    za koje (koja) je ispušni sustav konstruiran:
..........................................................
6. Sustav dostavljen na ispitivanje dana:…………....................................................
7. Homologacija tipa sastavnog dijela je dodijeljena/odbijena bijena (1)...............................
8. Mjesto:
........................................................................................................
9. Datum:
...............................................................................................................
10. Potpis:
..............................................................................................................

**PRILOG V.**
ZAHTJEVI ZA SUKLADNOST PROIZVODNJE

1. SUKLADNOST VOZILA
Svako proizvedeno vozilo mora biti sukladno s homologiranim tipom prema ovom
Pravilniku, opremljeno s prigušnikom zvuka koji je homologiranog tipa i
zadovoljavati zahtjeve točke 2. Priloga koji se odnosi na odgovarajući tip
vozila.
Za provjeru sukladnosti prema gornjim zahtjevima, treba s proizvod­ne linije
uzeti uzorak tipa vozila koji je homologiran prema ovom Pravilniku. Smatra se da
je proizvodnja u skladu s odredbama ovoga Pravilnika ako izmjerena razina buke
prema postupku opisanom u točki 2.1. odgovarajućega Priloga ne prelazi za više
od 3 dB(A) vrijednost izmjerenu pri homologaciji tipa, niti više od 1 dB(A)
granice propisane u ovom Pravilniku.
2. SUKLADNOST NEIZVORNOG ZAMJENSKOG ISPUŠNOG SUSTAVA
Svaki proizvedeni ispušni sustav mora biti sukladan s homologiranim tipom prema
ovom Pravilniku i zadovoljavati zahtjeve točke 3. Priloga koji se odnosi na tip
vozila za koje je namijenjen.
Za provjeru sukladnosti prema gornjim zahtjevima, treba s proizvodne linije
uzeti uzorak tipa vozila koji je homologiran prema ovom Pravilniku.
Smatra se da je proizvodnja u skladu s odredbama ovoga Pravilnika ako su
zadovoljeni zahtjevi točke 3.5.2. i 3.5.3. odgovarajućeg Priloga i ako razina
buke izmjerena po postupku opisanom u točki 2.1. odgovarajućeg Priloga ne
prelazi za više od 3 dB(A) vrijednost izmjerenu pri homologaciji tipa, niti više
od 1 dB(A) granice propisane i ovom Pravilniku.

**PRILOG VI.**
ZAHTJEVI ZA OZNAČIVANJE

1. Neizvorni ispušni sustav ili njegovi dijelovi, osim dijelova za
pričvršćivanje i cijevi, moraju nositi:
1.1. tvornički naziv ili oznaka proizvođača ispušnog sustava i njegovih
sastavnih dijelova,
1.2. zaštitni znak koji je dao proizvođač,
1.3. oznaku homologacije tipa sastavnoga dijela, sastavljenu i postavljenu u
skladu sa zahtjevima Priloga V. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila
na dva ili tri kotača. Dimenzija ‘a’ mora biti jednaka ili veća od 3 mm.
2. Oznake, navedene u točkama 1.1. i 1.3. i znak naveden u točki 1.2., moraju
biti neizbrisivi i jasno čitljivi, čak i kad je ispušni sustav ugrađen na
vozilo.
3. Sastavni dio može imati više homologacijskih brojeva, ako je homologiran kao
sastavni dio za više zamjenskih ispušnih sustava.
4. Zamjenski ispušni sustav mora biti isporučen u ambalaži ili imati etiketu
koja sadrže sljedeće podatke:
4.1. – tvornički naziv ili oznaku proizvođača zamjenskog prigušnika zvuka i
njegovih sastavnih dijelova,
4.2. – adresu proizvođača ili proizvođačeva ovlaštenog predstavnika,
4.3. – popis modela motocikala za koje je namijenjen zamjenski prigušnik zvuka.
5. Proizvođač mora dostaviti sljedeće:
5. – upute s detaljnim opisom ispravnih postupaka ugradbe na motocikl,
5.2. – upute kako se prigušnik zvuka mora održavati,
5.3. – popis sastavnih dijelova s kataloškim brojevima, s iznimkom dijelova za
pričvršćivanje.

**PRILOG VII.**
ZAHTJEVI ZA ISPITNU STAZU

Ovaj Prilog propisuje zahtjeve za fizikalne značajke završnog sloja i geometriju
završnog sloja ispitne staze.
1. ZAHTIJEVANE ZNAČAJKE POVRŠINE
Smatra se da je površina u skladu s ovim Pravilnikom pod uvjetom da su
zadovoljeni projektni zahtjevi iz točke 2.2 i ako izmjerene vrijednosti za
teksturu i za sadržaj šupljina ili koeficijent apsorpcije zvuka zadovoljavaju
sve zahtjeve iz točaka 1.1 do 1.4.
1.1 Sadržaj zaostalih šupljina
Sadržaj zaostalih šupljina (VC) u asfaltnom sloju ispitne staze ne smije biti
veći od 8%. Za postupak mjerenja vidjeti točku 3.1.
1.2 Koeficijent apsorpcije zvuka
Ako površina ne zadovolji s obzirom na sadržaj zaostalih šupljina, površina se
može prihvatiti samo ako je koeficijent apsorpcije zvuka á 0,10. Za postupak
mjerenja vidjeti točku 3.2.
Zahtjevi iz točaka 2.1 i 2.2 zadovoljeni su, također, ako je izmjeren samo
koeficijent apsorpcije zvuka i ako iznosi á 0,10.
1.3. Dubina teksture
Dubina teksture površine (TD) mjerena volumetrijskom metodom (vidi točku 3.3)
treba biti:
TD 0,4 mm.
1.4. Homogenost površine
Potrebno je poduzeti sve moguće mjere za osiguravanje što bolje homogenosti
površine u području ispitivanja. To uključuje teksturu i sadržaj šupljina, ali
treba imati u vidu da, ako su prilikom postupka valjanja jedna mjesta jače
uvaljana od drugih, tekstura može biti različita i da neujednačenost također
može prouzročiti stvaranje neravnina.
1.5. Periodičnost ispitivanja
U cilju provjere zadržava li površina sukladnost s obzirom na propisane zahtjeve
za teksturu i sadržaj šupljina ili apsorpciju zvuka, mora se provoditi
periodično ispitivanje površine u ovim vremenskim razmacima:
a) za sadržaj zaostalih šupljina (VC) ili apsorpciju zvuka:
– kad je površina nova,
– ako površina zadovoljava zahtjeve kao kad je nova, nije potrebno daljnje
periodično ispitivanje.
Ako ne zadovoljava zahtjev kao kad je nova, ono se može provesti kasnije s
obzirom da površine s vremenom stvrdnjavaju i postaju kompaktnije;
b) za dubinu teksture (TD):
– kad je površina nova,
– kad se buka počne ispitivati (napomena: ne prije četiri tjedna nakon nanošenja
završnog sloja)
– nakon toga, svakih dvanaest mjeseci.
2. PROJEKT ISPITNE POVRŠINE
2.1. Površina
Pri projektiranju ispitne staze važno je, kao najmanje što se zahtijeva,
osigurati da područje ispitne staze po kojem voze vozila bude završno obrađeno
propisanim materijalom i s prihvatljivim rubovima, koji omogućavaju sigurnu i
primjenjivu vožnju. Zbog toga se zahtijeva da širina staze bude barem 3,00 m i
da se staza produljuje najmanje po 10,00 m s obje strane iza crta označenih s AA
i BB. Na slici 1. tlocrtno je prikazan odgovarajući ispitni poligon s označenom
najmanjom površinom koja se mora završno strojno obraditi s materijalom
propisanim za ispitnu stazu.

*Slika 1.*NAJMANJI ZAHTJEVI ZA VELIČINU ISPITNE POVRŠINE
Gusto osjenčani dio je »ispitna površina«.

![](dodatni/350781.GIF)

2.2. Projektni zahtjevi za površinu
Ispitna površina mora ispunjavati četiri projektna zahtjeva:
1. ona se mora izvesti asfalt betonom;
2. najveće zrno agregata mora biti 8 mm (dopušteno odstupanje je od 6,3 mm do
10,00 mm).
3. debljina završnog sloja mora biti 30mm;
4. vezivo se mora izvesti čistim nemodificiranim bitumenom.
Kao smjernica za izvoditelja površine, krivulja granulometrijskog sastava
agregata koji može dati tražene značajke prikazana je na slici 2. U tablici br.
3 dodatno su prikazane neke smjernice koje omogućavaju postizavanje poželjne
teksture i trajnosti. Krivulja granulometrijskog sastava izražena je ovom
formulom:

P (% prolaza) = 100 (d/dmax) 1/2

u kojoj je:
d = kvadratni otvor sita izražen u mm
dmax = 8 mm za srednju krivulju
dmax = 10 mm za krivulju s donjom granicom odstupanja
dmax = 6,3 mm za krivulju s gornjom granicom odstupanja
Uz sve navedeno, daju se sljedeće preporuke:
– frakcija pijeska (0,063 mm < veličina kvadratnog otvora sita < a < 2mm) mora
sadržavati ne više od 55% prirodnog pijeska i barem 45% drobljenog pijes
– nosivi sloj i podloga mora osigurati dobru stabilnost i ujednačenost u skladu
s dobrim pravilima graditelja cesta,
– kamena sitnež mora biti drobljena (100% drobljena) i biti od materijala
otporna prema drobljenju,
– kamena sitnež koja se upotrebljava u mješavini mora se isprati,
– na završnu površinu ne smije se dodavati dodatna kamena sitnež,
– tvrdoća veziva izražena kao penetracija mora biti 40-60, 60-80 ili čak 80-100,
ovisno o klimatskim uvjetima određene zemlje. Pravilo je da se mora
upotrebljavati što tvrđe vezivo prema pravilu struke
– temperatura smjese prije valjanja mora se izabrati tako da se valjanjem
tijekom izvedbe postigne zahtijevani sadržaj šupljina. U nastojanju za
povećanjem vjerojatnosti zadovoljavanja zahtjeva iz točaka 1.1 do 1.4, treba se
analizirati zbijenost ne samo kroz ispravan izbor temperature mješavine, nego
također kroz odgovarajući broj prolazaka i izbor vozila za zbijanje.

*Slika br.2*KRIVULJA GRANULOMETRIJSKOG SASTAVA AGREGATA U ASFALTNOJ MJEŠAVINI S DOPUŠTENIM
ODSTUPANJIMA.

![](dodatni/350782.GIF)

*Tablica 3.*
SMJERNICE ZA PROJEKTIRANJE

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Preporučene vrijednosti | | Dopuštena odstupanja |
| U ukupnoj masi mješavine | U masi agregata |
| Masa kamena, kvadratni otvor sita (SM) >2 mm | 47,6% | 50,5% | ± 5 |
| Masa pijeska 0,063<   SM <2 mm | 38,0% | 40,2% | ± 5 |
| Masa punila (»filera«) SM <0,063 mm | 8,8% | 9,3% | ± 2 |
| Masa veziva (bitumena) | 5,8%  / | | ± 0,5 |
|

Najveća veličina zrna agregata 8 mm | | 6,3 – 10 |

| Tvrdoća veziva | (vidi niže) | |  |
| Vrijednost poliranosti (PSV)  (vidi dokument 5. u bibliografiji) | >50 | |  |
| Stupanj zbijenosti, prema metodi zgušnjavanja po Marshallu | 98% |  |  |

3. METODE ISPITIVANJA
3.1 Mjerenje sadržaja zaostalih šupljina
Za svrhu ovoga mjerenja treba uzeti uzorke/jezgre sloja asfalta najmanje iz
četiri različita mjesta na ispitnoj stazi, jednako raspoređena po površini
ispitivanja između crta AA i BB (vidi sliku 1.). Radi izbjegavanja nehomogenosti
i neravnina na putanji kotača, uzorke/jezgre ne bi trebalo uzimati u području
putanja kotača, već u njezinoj blizini. Najmanje dva uzorka/jezgre treba uzeti u
blizini putanje kotača i jedan uzorak/jezgru (najmanje) približno na sredini
razmaka između putanja kotača i položaja obaju mikrofona.
Ako postoji sumnja da nisu ispunjeni uvjeti homogenosti površine (vidi točku
1.4), uzorci/jezgre se moraju uzeti iz više mjesta na ispitnoj površini.
Sadržaj zaostalih šupljina treba odrediti za svaki uzorak/jezgru. Nakon toga
treba izračunati srednju vrijednost od svih uzoraka i usporediti sa zahtjevima
iz točke 1.1. Osim toga, nijedan pojedinačni uzorak ne smije imati sadržaj
šupljina veći od 10%.
Izvođač ispitne površine treba imati u vidu problem koji se može javiti ako se
ispitna površina zagrijava cijevima ili žičanim električnim grijačima i ako
uzorke treba uzeti iz toga dijela površine. Takve instalacije moraju se pažljivo
projektirati s obzirom na mjesta budućih uzimanja uzoraka/jezgra. Preporučuje se
ostaviti nekoliko mjesta površina 200 x 300 mm na kojima nema cijevi niti
električnih grijača ili na kojima su potonji postavljeni dovoljno duboko da se
ne mogu oštetiti kod uzimanja uzoraka/jezgra iz završnog sloja.
3.2 Koeficijent apsorpcije zvuka
Koeficijent apsorpcije zvuka (uobičajeno rasprostiranje) mora se mjeriti metodom
određivanja impedance s cijevi po postupku koji je dan u ISO/DIS 10534:
»Akustika – Određivanje koeficijenta apsorpcije zvuka i impedance metodom s
cijevi«.
Isti zahtjevi vrijede za uzorke za ispitivanja kao i kod određivanja sadržaja
zaostalih šupljina (vidi točku 3.1).
Apsorpciju zvuka treba mjeriti u rasponu između 400 Hz i 800 Hz i u rasponu
između 800 Hz i 1 600 Hz (najmanje u sredini frekvencija pojasa treće oktave) te
treba odrediti najveće vrijednosti kod oba raspona tih frekvencija. Nakon toga,
treba za konačan rezultat izračunati srednju vrijednost tih vrijednosti na svim
uzorcima/jezgrama.
3.3 Volumetrijsko mjerenje makroteksture
Za svrhu ove norme, mjerenja dubine teksture trebaju se obaviti najmanje na 10
mjesta proizvoljno raspoređenih duž putanje kotača na ispitnoj stazi te dobivenu
srednju vrijednost usporediti s propisanom najmanjom dubinom teksture. Za opis
postupka vidi nacrt norme ISO/DIS 10844.
4. OTPORNOST NA STARENJE I ODRŽAVANJE
4.1 Utjecaj starenja
Slično kao kod mnogo drugih površina, treba očekivati da se razina buke od
kotrljanja guma izmjerena na ispitnoj površini može lagano povećati u razdoblju
od prvih 6 do 12 mjeseci nakon izrade.
Površina ne će postići propisane značajke prije četiri mjeseca od njezine
izrade.
Otpornost na starenje uglavnom je određena s poliranjem i zbijanjem koje prave
vozila vožnjom po toj površini. To se mora redovno provjeravati u skladu s
točkom 1.5.
4.2 Održavanje ispitne površine
S površine staze moraju se odstraniti kamenčići ili prašina, koji bi mogli
značajno smanjiti stvarnu dubinu teksture. U državama sa zimskim podnebljem za
odstranjivanje leda ponekad se upotrebljava sol za sol za posipavanje. Sol može
privremeno ili čak trajno izmijeniti površinu tako da povećava buzato
nije preporučljiva.
4.3 Popravljanje ispitne površine
Kad treba popraviti ispitnu stazu, uobičajeno je potrebno popravljati samo
ispitnu stazu (širine 3 m, vidi sliku 1.) po kojoj voze vozila, pod uvjetom da
preostala ispitna površina zadovoljava zahtjeve za sadržaj zaostalih šupljina
ili apsorpcije zvuka, kad se izvrši njihovo mjerenje.
5. DOKUMENTACIJA O ISPITNOJ STAZI I NA NJOJ PROVEDENIM ISPITIVANJIMA
5.1 Dokumentacija o ispitnoj površini
Sljedeći podaci moraju biti navedeni u dokumentu koji opisuje ispitnu površinu:
(a) Položaj (lokacija) ispitne staze;
(b) Tip veziva, tvrdoća veziva, tip agregata, najveća teorijska gustoća asfalt
betona (DR), debljina nosivog sloja i krivulja granulacije određeni na
uzorcima/jezgrama iz ispitne staze.
(c) Postupak zbijanja (npr. tip valjka, masa valjka, broj prolaza)
(d) Temperatura mješavine, temperatura okolnog zraka i brzina vjetra za vrijeme
asfaltiranja
(e) Datum kada je nanesen i uvaljan završni sloj.
(f) Svi ili najmanje posljednji rezultat ispitivanja koji sadrži:
(i) sadržaj zaostalih šupljina svakog pojedinog uzorka/jezgre
(ii) mjesta na ispitnoj površini iz kojih su uzeti uzorci za mjerenje šupljina
(iii) koeficijent apsorpcije zvuka svakog uzorka/jezgre (ako je mjeren). Navesti
rezultate za svaki uzorak i za svaki raspon frekvencija te ukupnu srednju
vrijednost.
(iv) mjesta na ispitnoj površini iz kojih su uzeti uzorci/jezgre za mjerenje
apsorpcije zvuka
(v) dubinu teksture, uključujući broj ispitivanja i standard­nu devijaciju
(vi) ustanovu odgovornu za ispitivanja prema točkama (i) i (iii) i tip
upotrijebljene ispitne opreme
(vii) datum ispitivanja i datum kada su uzeti uzorci/jezgre iz ispitne staze.
5.2 Dokumentacija o ispitivanjima buke vozila provedenih na ispitnoj stazi.
U dokumentaciji koja opisuje ispitivanje (ispitivanja) buke vozila mora se
navesti jesu li zadovoljeni svi zahtjevi, ili nisu. Mora se pritom pozvati na
dokument iz točke 5.1.

Pravilnik, NN 12/2007-541
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)