## Nacionalni program Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji - 2003. godina

### NN 30/2003 (27.2.2003.), Nacionalni program Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji - 2003. godina

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

**414**

if !supportEmptyParas endif

Na temelju članka 30. stavka 3.
Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 101/98, 15/2000 i
117/2001), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 23. siječnja 2003.
godine donijela

if !supportEmptyParas endif

**ZAKLJUČAK**

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists1.      endifVlada
Republike Hrvatske donosi Nacionalni program Republike Hrvatske  za pridruživanje Europskoj uniji – 2003.
godina, a

koji je sastavni dio ovog Zaključka.

if !supportLists2.
endifObvezuju se tijela državne uprave da, sukladno mehanizmima predviđenima
Nacionalnim programom iz stavka 1. ove točke, redovito prate provedbu mjera iz
svoje nadležnosti te u predviđenim rokovima dostavljaju tražene podatke
Ministarstvu za europske integracije.

3. Ovaj Zaključak i Nacionalni program Republike
   Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji – 2003. godina objavit će se u

 » Narodnim novinama«.

if !supportEmptyParas endif

Klasa: 910-04/02-02/02

Urbroj: 5030109-03-3

Zagreb, 23. siječnja 2003.

if !supportEmptyParas endif

Predsjednik
**Ivica Račan**, v.r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

**Nacionalni
program Republike Hrvatske  za
pridruživanje
Europskoj uniji
 2003. godina**

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**POPIS KRATICA \***

if !supportEmptyParas endif

APN –       Agencija za
pravni promet i posredovanje nekretninama

if !supportEmptyParas endif

AZTN –     Agencija
za zaštitu tržišnog natjecanja

if !supportEmptyParas endif

DZIV –      Državni
zavod za intelektualno vlasništvo

if !supportEmptyParas endif

DZNM –    Državni
zavod za normizaciju i mjeriteljstvo

if !supportEmptyParas endif

DZS –        Državni
zavod za statistiku

if !supportEmptyParas endif

EK –          Europska
komisija

if !supportEmptyParas endif

EMU –       Europska
gospodarska i monetarna unija

if !supportEmptyParas endif

EP –           Europski
parlament

if !supportEmptyParas endif

EU –          Europska
unija

if !supportEmptyParas endif

EV –          Europsko
vijeće

if !supportEmptyParas endif

EZ –           Europska
zajednica

if !supportEmptyParas endif

HNB –       Hrvatska
narodna banka

if !supportEmptyParas endif

MEI –        Ministarstvo
za europske integracije

if !supportEmptyParas endif

MFIN –     Ministarstvo
financija

if !supportEmptyParas endif

MINGO –  Ministarstvo
gospodarstva

if !supportEmptyParas endif

MINT –     Ministarstvo
turizma

if !supportEmptyParas endif

MIPŠ –      Ministarstvo
prosvjete i športa

if !supportEmptyParas endif

MJROG –   Ministarstvo
za javne radove obnovu i graditeljstvo

if !supportEmptyParas endif

MINK –     Ministarstvo kulture

if !supportEmptyParas endif

MORH –    Ministarstvo
obrane

if !supportEmptyParas endif

MPULS –   Ministarstvo
pravosuđa, uprave i lokane samouprave

MPŠ –        Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva

if !supportEmptyParas endif

\* korištene su kratice
koje su uobičajene u svakodnevnoj komunikaciji unutar državne uprave

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

MOMSP –  Ministarstvo
za obrt, malo i srednje poduzetništvo

if !supportEmptyParas endif

MRSS –      Ministarstvo
rada i socijalne skrbi

if !supportEmptyParas endif

MUP –        Ministarstvo unutarnjih poslova

if !supportEmptyParas endif

MPPV –     Ministarstvo
pomorstva, prometa i veza

if !supportEmptyParas endif

MVP –        Ministarstvo
vanjskih poslova

if !supportEmptyParas endif

MZOPU –  Ministarstvo
zaštite okoliša i prostornog uređenja

if !supportEmptyParas endif

MZRH –     Ministarstvo
zdravstva

if !supportEmptyParas endif

MZT –        Ministarstvo
znanosti i tehnologije

if !supportEmptyParas endif

OSP –         Odbor
za stabilizaciju i pridruživanje

if !supportEmptyParas endif

PO –           Privremeni
odbor

if !supportEmptyParas endif

POSP –      Parlamentarni
odbor za stabilizaciju i pridruživanje

if !supportEmptyParas endif

PS –            Privremeni
sporazum s EU

if !supportEmptyParas endif

PSP –         Proces
stabilizacije i pridruživanja Europskoj uniji

if !supportEmptyParas endif

SSP –         Sporazum
o stabilizaciji i pridruživanju s EU

if !supportEmptyParas endif

UN –          Ujedinjeni
narodi

if !supportEmptyParas endif

VE –           Vijeće
Europe

if !supportEmptyParas endif

VSP –         Vijeće
za stabilizaciju i pridruživanje

if !supportEmptyParas endif

ZVSP –       Zajednička
vanjska i sigurnosna politika EU (tzv. CFSP)

if !supportEmptyParas endif

WTO –       Svjetska
trgovinska organizacija

if !supportEmptyParas endif

# POGLAVLJE I.    UVOD

if !supportEmptyParas endif

## 1.1. ODNOS REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE UNIJE

if !supportEmptyParas endif

U posljednjih nekoliko godina
odnosi između Republike Hrvatske i Europske unije u velikoj su se mjeri
poboljšali, osobito nakon potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju (u daljnjem tekstu: SSP). SSP, a posebice aktivnosti koje je
Vlada Republike Hrvatske pokrenula u svrhu njegove provedbe, jasno upućuju na
sve bolje odnose između Republike Hrvatske i EU, ali i na predanost i odlučnost
Hrvatske da postigne svoj strateški cilj - pridruženo, a kasnije i punopravno
članstvo u Europskoj uniji. Članstvom u Europskoj uniji Republika Hrvatska želi
osigurati vlastitu stabilnost i blagostanje, ali i pomoći u ostvarivanju i
održavanju stabilnosti i blagostanja u cijeloj Europi.

if !supportEmptyParas endif

U lipnju 1999. godine Vijeće
ministara EU usvojilo je Proces stabilizacije i pridruživanja za Republiku
Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Albaniju, Makedoniju i Saveznu Republiku
Jugoslaviju, kao modifikaciju "regionalnog pristupa" Europske unije
iz travnja 1997. godine, nakon što se ova pokazala nedovoljno fleksibilnom i
dinamičnom za učinkovito artikuliranje politike EU i dugoročnije uređenje
odnosa s državama regije. RH je otpočela proces intenzivnijeg približavanja
Europskoj uniji tek nakon izbora provedenih u siječnju 2000. godine te se u
vrlo kratkom roku kroz ubrzane i stručno vođene pregovore potvrdila u okviru
europskih institucija kao partner koji je sposoban adekvatno i na vrijeme
odgovoriti na sve etapne zahtjeve europskih partnera.

if !supportEmptyParas endif

Kao pripremni korak
institucionaliziranju odnosa između RH i EU, s Europskom komisijom održana su
četiri sastanka Zajedničke konzultativne radne skupine RH/EU s namjerom
započinjanja konkretnih stručno-tehničkih razgovora. Svaki od sastanaka
popraćen je Zajedničkim preporukama ZKRS gdje su identificirana područja u
kojima se RH kroz konkretne korake obvezala približiti standardima EU.

if !supportEmptyParas endif

U Hrvatsku je upućena i tzv. *fact
finding mission* s ciljem snimanja stanja u resorima u svrhu prikupljanja
podataka potrebnih za izradu Studije o izvedivosti pregovora o SSP-u (tzv. *Feasibility
Study*). Izradom i usvajanjem Studije o izvedivosti u lipnju 2000. godine,
Europska komisija je dala preporuku Vijeću ministara EU za otpočinjanje
pregovora o SSP-u. Pregovori su otvoreni na marginama Zagrebačkog summita u
mjesecu studenom 2000. godine.

if !supportEmptyParas endif

*SSP* parafiran je 14.
svibnja 2001. godine u Bruxellesu, a potpisan 29. listopada iste godine kada je
ujedno započeo period od otprilike dvije godine unutar kojeg će RH i sve zemlje
članice EU ratificirati SSP kako bi potom mogao stupiti na snagu. Unutar tog
prijelaznog razdoblja, trgovinske i prometne odredbe SSP-a primjenjuju se od 1.
siječnja 2002. godine, primjenom *Privremenog Sporazuma o trgovinskim i s
njima povezanim pitanjima između Europske zajednice s jedne strane i Republike
Hrvatske s druge strane* koji je stupio na snagu 1. ožujka 2002. godine.
Redovitim sastancima Privremenog odbora te njegovih pet pododbora, kao
zajedničkih tijela RH i EK zaduženih za nadzor provedbe Privremenog sporazuma,
osigurana je konstantna komunikacija s tijelima EU, kao i razmjena informacija
o tome kako Republika Hrvatska napreduje u provedbi standarda i zakonskih
propisa Europske unije u pojedinim područjima, što pomaže pri određivanju
koraka koje će trebati poduzeti u daljnjoj provedbi.

if !supportEmptyParas endif

Zaključivanjem SSP-a po prvi put
se uspostavlja ugovorni odnos između Republike Hrvatske i Europske unije. SSP
je preferencijalne prirode, a njegova namjena je pridonošenje gospodarskoj i
političkoj stabilizaciji RH te uspostavi bliskih i dugoročnih veza između
ugovornih stranaka. SSP je, dakle, ujedno i pravni temelj i sadržajni okvir
odnosa RH i EU te je stoga prvi korak institucionaliziranju odnosa s Europskom
unijom koji treba omogućiti postupne pripreme RH za ostvarenje punopravnog
članstva u EU. Sklapanjem ovog Sporazuma, Republici Hrvatskoj se potvrđuje
status potencijalnog kandidata za članstvo u EU. To je samo po sebi viši
stupanj odnosa nego što su ga u svojim sporazumima o pridruživanju uspostavile
današnje zemlje kandidati za članstvo u EU. Interes je Republike Hrvatske da
SSP bude instrument koji će joj omogućiti priključivanje procesu proširenja
Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

Od potpisivanja SSP-a u listopadu
2001. godine Vlada RH je počela ispunjavati preuzete obveze prema Planu
provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, koji je usvojen neposredno
prije potpisivanja SSP-a i od tada je na snazi. Svrha je plana osigurati
sustavnu provedbu niza politika kojima se potiču reforme sadržane u SSP-u i
Privremenom sporazumu kao i, u većoj mjeri, provedbu mjera koje je Republika
Hrvatska sebi sama zadala i koje nisu izričito navedene u SSP-u, ali ih je
Republika Hrvatska uključila u Plan provedbe kako bi ubrzala proces prihvaćanja
europskih standarda i postupaka te ispunjavanja uvjeta za punopravno članstvo.

Plan je glavni instrument planiranja, praćenja i
izvješćivanja provedbe SSP-a za cijelo razdoblje do 2006. s vlastitom dinamikom
provedbe obveza iz SSP-a koja je brža u onu predviđenu SSP-om čime odražava
cilj Vlade RH da se na vlastitu inicijativu ubrzaju unutarnje prilagodbe.
Dokument trenutno obuhvaća više od 370 zakonodavnih, analitičkih,
institucionalnih mjera te mjera vezanih uz pripremu projekata za tehničku
pomoć. Za svaku su mjeru određeni rokovi, nositelji i detaljni komentare o
statusu svake mjere. Kako bi u svakom trenutku održavao stanje procesa, Plan je
osmišljen kao živi dokument koji se redovito ažurira na način da se nadopunjuje
novim mjerama, dok se postojeće mjere revidiraju kako bi odgovarale moguće
izmijenjenim okolnostima. Tako je do sada Plan nadopunjavan novim mjerama u
više navrata, pri tome uzimajući u obzir i preporuke Europske komisije u
Izvješću o Procesu stabilizacije i pridruživanja u RH iz travnja 2002.
Ministarstvo za europske integracije izradilo je i računalnu bazu podataka koja
je temelj za praćenje podataka o provedbi i izradu analiza vezanih uz provedbu
SSP-a.

Kako bi se osiguralo pravovremeno
ostvarivanje Plana, uspostavljeni su i mehanizmi za praćenje i izvješćivanje. U
svim resornim ministarstvima imenovani su koordinatori za europske integracije
i njihovi zamjenici kako bi se osigurao nesmetan horizontalan protok
informacija i na vrijeme uočile moguće teškoće, a kako bi se, putem mjesečnih i
polugodišnjih izvješća o ostvarivanju Plana, Vlada RH upoznala s tijekom
procesa, ukazalo na probleme te pravovremeno donijeli zaključci o potrebnim
aktivnostima. Također, jednom u dva mjeseca na zajedničkoj sjednici sastaju se
sve Koordinacije Vlade RH kako bi raspravljale isključivo o procesu europskih
integracija.

if !supportEmptyParas endif

Republika Hrvatska je zadovoljna
dosadašnjim tijekom ostvarivanja Plana. Osim vidnog napretka na području
institucionalne sposobnosti tijela državne uprave, važno je da, iako postoje
određena kašnjenja u odnosu na rokove iz Plana, zbog već spomenute ubrzane
dinamike Republika Hrvatska trenutno u potpunosti ispunjava sve obveze prema
SSP-u.

if !supportEmptyParas endif

Republika Hrvatska se nalazi pred
provedbom sveobuhvatnih reformi gospodarskog i političkog sustava RH do sada.
Ta reforma i temeljita prilagodba pravnim, gospodarskim i političkim
standardima EU traži pojedinačni i grupni angažman svih pojedinaca i svih
institucija u Hrvatskoj. Proces izvršavanja obaveza prilagodbe uvjetima za
pridruženo članstvo od početka će biti povezan s procesom prilagodbe ukupnog
sustava kriterijima za punopravno članstvo. Te dvije, iako proceduralno
odvojene faze puta u Europu, RH planira izvršavati paralelno.

if !supportEmptyParas endif

Kako bi ostvarenje ovog cilja bilo moguće i realno, nužno
je izraditi cjelovitu strategiju približavanja Europskoj uniji koja će buduće
članstvo u EU tretirati ne samo kao cilj, već i kao sredstvo čija je zadaća
ubrzati i učiniti kvalitetnijim sve prilagodbe koje su u interesu hrvatskih
građana. Takav pristup prihvaćen je u Nacionalnom programu RH za pridruživanje Europskoj
uniji.

if !supportEmptyParas endif

Nacionalni program RH za pridruživanje Europskoj uniji
prvenstveno je usmjeren na ispunjavanje preuzetih obaveza i izradu smjernica za
provođenje svih reformi koje će se naći pred RH na tom putu. No istovremeno
služi kao putokaz kojim Vlada RH realno ocjenjuje svoje sposobnosti i
sposobnosti hrvatskoga društva u cjelini da provede sve ono što uključuje
prilagodba kriterijima EU. Ovaj dokument iznosi procjenu, smjernicu i zadatak
da se sve relevantne aktivnosti dinamiziraju kako bi Republika Hrvatska do
kraja 2006. godine bila spremna za punopravno članstvo u EU. Bitno je
napomenuti da se Vlada ovime nije opredijelila o tome kada će RH postići
punopravno članstvo EU jer ostvarenje takvog cilja ne ovisi isključivo o našem
djelovanju i sposobnostima, već prvenstveno o odlukama EU o dinamici i obuhvatu
procesa proširenja EU. No namjera je RH poduzeti sve korake koji su realno
mogući kako bi se osiguralo da proces približavanja i konačnog ulaska u
Europsku uniju prođe što organiziranije, promišljenije i učinkovitije te,
svakako, u što kraćem roku.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

# POGLAVLJE II.

# NACIONALNI PROGRAM REPUBLIKE HRVATSKE ZA

# PRIDRUŽIVANJE EUROPSKOJ UNIJI

**if !supportEmptyParas endif**

Uvažavajući
odgovarajuća iskustva država kandidatkinja u pripremi sličnih programa,
Republika Hrvatska izradila je svoj prvi Nacionalni program za pridruživanje
Europskoj uniji bez potpore i doprinosa Europske komisije.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

## 2.1.ULOGA IZVJEŠĆA O PROCESU STABILIZACIJE I PRIDRUŽIVANJA ZA REPUBLIKU HRVATSKU

**if !supportEmptyParas endif**

if !supportEmptyParas endif

          Nakon
što je u travnju 2002. Europska komisija izradila prvo Izvješće o Procesu
stabilizacije i pridruživanja, Republika Hrvatska započela je primjenjivati
pristup koji povezuje nacionalna
prioritetna područja djelovanja s prioritetnim područjima navedenima u
preporukama Komisije te je Plan provedbe Sporazuma, sukladno iznesenim
preporukama, nadopunjen. Na taj je način uspostavljen svojevrstan
sadržajni dijalog između Republike Hrvatske i Europske komisije.

if !supportEmptyParas endif

          Kako
će Nacionalni program predstavljati središnji upravljački mehanizam Vlade
Republike Hrvatske u području europskih integracija iz godine u godinu, upravo
će njegova provedba biti predmetom ocjene budućih Izvješća o Procesu
stabilizacije i pridruživanja za Republiku Hrvatsku. Isto tako, Nacionalni
program bit će dokument u kojem će se Republika Hrvatska osvrnuti na ocjene i
preporuke Europske komisije i pristupiti odgovarajućim izmjenama i dopunama.

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

## 2.2.NACIONALNI INTERES REPUBLIKE HRVATSKE

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

          Nacionalni
interes i strateški cilj Vlade Republike Hrvatske je članstvo u Europskoj
uniji. Još 2000. godine Vlada Republike Hrvatske svojim je Programom rada za
razdoblje 2000. - 2004. naglasila da će SSP biti najvažniji korak prema
punopravnom članstvu u Europsku uniju, kroz ispunjavanje niza uvjeta i
kriterija na područjima gospodarstva, demokracije, civilnog društva, regionalne
stabilnosti i suradnje. Održivost procesa prilagodbe, sustavnih reformi, ali i
cijelog procesa europskih integracija, može se jamčiti samo perspektivom
budućeg članstva u Europskoj uniji.

if !supportEmptyParas endif

          Ispunjavanje
većine uvjeta za punopravno članstvo u Europskoj uniji može se osigurati samo
putem neometane provedbe SSP-a i promatranju članstva u Europskoj uniji kao
nacionalnog interesa prihvaćenog od strane cjelokupnog hrvatskog društva. Ovaj
široki nacionalni konsenzus nije samo rezultat težnji ključnih faktora hrvatske
vanjske i unutarnje politike, već rezultat informiranja i obrazovanja za proces
europskih integracija kao i emancipiranog, otvorenog dijaloga na svim razinama
hrvatskog društva, polazeći od vlastitih vrijednosti i interesa promatranih
kroz prizmu europskih standarda.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Slijedom
toga, imajući u vidu ispunjavanje obveza iz SSP-a, strateški cilj ostvarivanja
članstva u Europskoj uniji i odgovornost koju taj cilj nosi sa sobom,
gospodarske i pravne reforme koje su započele ili su pred početkom, Republika
Hrvatska treba usvojiti strateški pristup koji usklađuje preuzete obveze,
vlastite mogućnosti, ali i nacionalne interese. Kako bi se to postiglo, Vlada
Republike Hrvatske poticat će otvoreni dijalog sa svim interesnim skupinama u
hrvatskom društvu kako bi osigurala jasnoću, konzistentnost postupanja i
razumijevanja u definiranju nacionalnih interesa. Ovo se smatra ključnim u
nastavku provedbe SSP-a, ali i u otvaranju novih mogućnosti u odnosu na
Europsku uniju.

if !supportEmptyParas endif

          Kako
cijeli proces podržavaju i reforme ključnih sektora, započelo se s procesom
osposobljavanja svih državnih resora za proces prilagodbe Europskoj uniji, kao
i s obrazovanjem ljudskih potencijala u državnoj upravi te su izvršene nužne
pripreme za prihvat tehničke pomoći koja pritječe iz Europske unije.

## 2.3.ODREĐIVANJE PRIORITETA

**if !supportEmptyParas endif**

          Određivanje
prioriteta navedenih u Nacionalnom programu temelji se na nekoliko izvora
uključujući Operativni Plan provođenja Programa Vlade RH 2002. – 2003., SSP,
Plan provedbe Sporazuma, ocjene napretka Republike Hrvatske iz Izvješća
Europske komisije, suradnje s Delegacijom Europske komisije u Republici
Hrvatskoj i dr. Na taj način Nacionalni program odražava spremnost Hrvatske da,
putem provedbe konkretnih mjera, ostvari kratkoročne i srednjoročne prioritete
u procesu približavanja Europskoj uniji, s naglaskom na 2003. godinu. Polazeći
od strukture Izvješća Europske komisije, Nacionalni program usmjeren je na
nekoliko tema koje predstavljaju izazov na putu približavanja Republike
Hrvatske Europskoj uniji:

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Ispunjavanje politički uvjetovanih kriterija;

Gospodarske prilagodbe;

Usklađivanje zakonodavstva RH;

Jačanje administrativne sposobnosti za provedbu
reformi;

Komunikacijska strategija RH za informiranje
hrvatske javnosti o

približavanju
RH europskim integracijama.

if !supportEmptyParas endif

# POGLAVLJE III.

# PRISTUP I METODOLOGIJA IZRADE NACIONALNOG PROGRAMA

if !supportEmptyParas endif

## 3.1.PRIKAZ STRUKTURE NACIONALNOG PROGRAMA

**if !supportEmptyParas endif**

          Polazeći od Izvješća o Procesu stabilizacije i
pridruživanja, ocjena postignutog napretka Republike Hrvatske, kao i obveza
preuzetih SSP-om te od činjenice da će daljnja ocjena napretka Republike
Hrvatske biti donesena na temelju razrađenih strateških ciljeva RH, Nacionalni
program usmjeren je na objedinjavanje svih ciljeva i zadaća Republike Hrvatske
u provedbi SSP-a, ali i u procesu daljnjeg približavanja Europskoj uniji:
usklađivanje zakonodavstva, učinkovito djelovanje relevantnih institucija
zaduženih za primjenu prava, gospodarske reforme kao i visoka razina zaštite
ljudskih prava i emancipirana regionalna politika.

if !supportEmptyParas endif

          Nacionalni program predstavlja ujedno i središnji
upravljački mehanizam Vladinih aktivnosti u području europskih integracija iz
godine u godinu. On polazi od aktivnosti pojedinih tijela državne uprave,
njihovih prioriteta, prioriteta postavljenih Sporazumom, mjera definiranih
Planom provedbe i Plana normativnih aktivnosti Vlade RH, međusobno ih povezuje
te identificira njihove regulatorne i gospodarske učinke kao i procjenu
sredstava potrebnih za provođenje planiranih mjera.

if !supportEmptyParas endif

Poglavlje
IV.   Politički kriteriji

if !supportEmptyParas endif

          U
poglavlju "Politički kriteriji" Nacionalni program razrađuje
prioritete kao što su demokracija i vladavina prava, slobodu medija, regionalna
suradnja, pravosuđe, ljudska prava i zaštitu manjina. U cilju potvrđivanja
namjere da pridonese političkoj i gospodarskoj stabilnosti u Jugoistočnoj
Europi, RH se u provedbi obaveza preuzetih u sklopu Procesa stabilizacije i
pridruživanja posvećuje i ispunjavanju političkih preduvjeta koje je EU
istaknula kao mjerilo političke spremnosti i želje Hrvatske da postane dijelom
europske obitelji.

if !supportEmptyParas endif

Poglavlje
V.    Gospodarske prilagodbe

          Poglavlje
"Gospodarske prilagodbe" opisuje napore koji se ulažu za daljnji
gospodarski rast te ostvarenje prioriteta kao što su daljnja konsolidacija
fiskalnog sektora opće države s ciljem smanjenja ukupne javne potrošnje te
smanjenje deficita proračuna, stabilnost financijsko-bankarskog sustava,
usklađenost politike plaća s rastom produktivnosti i BDP-a, privatizacija
javnih poduzeća, podrška poduzetništvu, povećanje investicija, potpora izvozu i
programima konkurentnosti izvoza, jačanje pravne sigurnosti, strukturne reforme
u području zdravstva, mirovinskog sustava, uprave, obrambenog sektora,
obrazovanja, znanosti i radnog zakonodavstva.

if !supportEmptyParas endif

Poglavlje
VI.   Usklađivanje zakonodavstva Republike
Hrvatske s *acquis communautaireom* sukladno Sporazumu o stabilizaciji i
pridruživanju

if !supportEmptyParas endif

          U ovom poglavlju, na koje se izravno odnose i Dodaci A i B,
sukladno *acquisu* navedenom u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju,
opisan je pravni i institucionalni okvir pojedinih poglavlja *acquisa* te
prioriteti u usklađivanju zakonodavstva za 2003. godinu.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Poglavlje
VII.  Jačanje administrativne sposobnosti

if !supportEmptyParas endif

          Poglavlje "Jačanje administrativne sposobnosti"
naglašava važnost moderne i učinkovite državne uprave u kontekstu europskih
integracija te opisuje konkretne korake, ali i potrebe za uspješnu provedbu
institucionalnih i administrativnih mjera kao podlogu cjelokupne
pravno-gospodarske reforme. Dodatak B izravno je vezan uz ovo poglavlje.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Poglavlje
VIII.       Komunikacijska strategija
Republike Hrvatske za informiranje hrvatske javnosti o približavanju RH
europskim integracijama

if !supportEmptyParas endif

          Slijedom
Programa rada Vlade Republike Hrvatske za razdoblje 2000.-2004. usvojena je
Komunikacijska strategija kojom je započeo proces sustavnog informiranja
javnosti o svim aspektima pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji i
njegovim posljedicama za građane Republike Hrvatske.

Provedba opredjeljenja za
Europsku uniju podrazumijeva političke i ekonomske odluke koje će se značajno
odraziti na sve aspekte života građana naše zemlje. S obzirom na složenost
promjena, u proces donošenja tih odluka neophodno je uključiti domaću javnost
koja, u duhu demokratskih načela i ustavnih prava, mora biti cjelovito
informirana o postupcima Vlade, kao i o koristima i troškovima pristupa
Republike Hrvatske Europskoj uniji.

## 3.2.    PRISTUP IZRADI NACIONALNOG PROGRAMA

if !supportEmptyParas endif

*Unutarnja
koordinacija*

if !supportEmptyParas endif

          Koordinacija izrade Nacionalnog programa Republike Hrvatske
za pridruživanje Europskoj uniji povjerena je Ministarstvu za europske
integracije. Budući da se radi o sveobuhvatnom i zahtjevnom projektu,
Ministarstvo za europske integracije osnovalo je posebnu radnu skupinu na
razini MEI *(Management Unit)* za potrebe, između ostalog, koordinacije
izrade Nacionalnog programa. Na taj način osigurava se cjelovitost obrade
pojedinih područja i razmjena relevantnih informacija i podataka o aktivnostima
i mjerama unutar njih te povezuje rad na razini dvaju najvažnijih dokumenata:
Planu provedbe Sporazuma i Nacionalnog programa.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Vanjska
koordinacija*

if !supportEmptyParas endif

          Izrada Nacionalnog programa sadržajno ovisi o doprinosu
svakog pojedinog tijela državne uprave, u suradnji s Ministarstvom za europske
integracije, prema prioritetima definiranim Sporazumom o stabilizaciji i
pridruživanju. Pritom je međusobna koordiniranost i povezanost ključ uspješnog
vođenja projekta izrade Nacionalnog programa. S obzirom na činjenicu da
Republika Hrvatska po prvi puta pristupa izradi ovakvog dokumenta, nastojalo se
ulaganjem u povezivanje na operativnoj razini timski sudjelovati u kreiranju
pojedinih poglavlja.

if !supportEmptyParas endif

          Definiranje
prioriteta koji će određivati smjer Nacionalnog programa i njegov sadržaj,
zahtijevao je posebnu pažnju usmjerenu na ravnotežu potreba i mogućnosti.
Ujedno, prioriteti su prerasli interes državne uprave i poprimili važno mjesto
u definiranju interesa šire javnosti. Stoga su u izradu Nacionalnog programa
putem Radnih skupina za usklađivanje zakonodavstva uključeni i predstavnici
odvjetništva, pravosuđa, interesnih skupina, nevladinih organizacija, privatnog
poduzetništva, što potvrđuje rastući interes društva za učinke koje proizvodi
proces europskih integracija. Njihovo sudjelovanje također predstavlja važan
čimbenik za uspostavu općeg razumijevanja reformi koje je nužno provesti.
Polazeći od potrebe čvršćeg uključivanja društvenih faktora izvan državne
uprave u proces definiranja prioriteta, Vlada će razmisliti o jačanju
postojećih mehanizama za redovitim i strukturiranim dijalogom na razini tijela
državne uprave i nevladinog sektora.

## 3.3.    PRAĆENJE I OSTVARIVANJE PROVEDBE NACIONALNOG PROGRAMA

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

*Praćenje
i ostvarivanje na razini Vlade Republike Hrvatske*

if !supportEmptyParas endif

          Odgovornost
za praćenje i ostvarivanje provedbe Nacionalnog programa povjerena je svakom
tijelu državne uprave u njegovoj nadležnosti. Kao središnji upravljački
mehanizam rada Vlade u provedbi obveza iz Sporazuma, na unutarnjoj razini
odgovornost za njegovu provedbu objektivno leži na svakom pojedinom članu
Vlade, tijelu kojem je na čelu, svim institucijama uključenima u izradu
Nacionalnog programa, Misiji Republike Hrvatske pri Europskim zajednicama i
Ministarstvu za europske integracije te tijelima osnovanim u okviru Privremenog
sporazuma, a po stupanju na snagu Sporazuma, i tijelima osnovanim u njegovom
okviru. Pritom važnu ulogu mora imati i razvoj dijaloga s Delegacijom Europske
komisije u Republici Hrvatskoj o pitanjima vezanim za Nacionalni program.

if !supportEmptyParas endif

          Provedba
Nacionalnog programa ovisi o kvaliteti dnevne koordinacije na razini
ministarstava i ostalih tijela državne uprave uključenih u proces. Koordinacija
je, na razini svakog tijela državne uprave, povjerena "europskim
koordinatorima" zaduženima za organizaciju poslova za potrebe europskih
integracija, koordinaciju i kontrolu njihove provedbe. Vezano za Nacionalni
program, zadaća je svakog koordinatora praćenja pravovremenog ispunjavanja
zadaća opisanih Nacionalnim programom na razini svog tijela državne uprave i
trajno izvješćivanje Ministarstva za europske integracije o svim pitanjima
vezanim za Nacionalni program. "Europski koordinator" odgovoran je za
redovito prikupljanje informacija o provedbi Nacionalnog programa na razini
svog tijela državne uprave i priprema izvješća o stanju provedbe aktivnosti iz
Nacionalnog programa iz svog djelokruga.

if !supportEmptyParas endif

          Ministarstvo
za europske integracije koordinira provedbu Nacionalnog programa na razini
Vlade Republike Hrvatske. Budući da se radi o sadržajno zahtjevnom dokumentu,
isti je podijeljen na pojedinačne odgovornosti službenika Ministarstva za
europske integracije zadužene za pojedini sektor iz Nacionalnog programa.
Prateći pojedini sektor, službenici MEI zaduženi su za redovito praćenje
provedbe Nacionalnog programa na operativnoj razini pri čemu ostvaruju redovite
kontakte sa službenicima iz sektora tijela državne uprave kojeg prate. Ovim sustavom
ostvaruje se praćenje provedbe na operativnoj razini i to kako međuresornoj,
tako i na razini svakog tijela državne uprave.

if !supportEmptyParas endif

          Radi
olakšanog tehničkog praćenja provedbe Nacionalnog programa, u Ministarstvu za
europske integracije uspostavit će se interaktivna baza podataka (*Management
Reporting Information System*). Kako bi se izbjeglo pisano podnošenje
izvješća, svakom tijelu državne uprave osigurat će se pristup interaktivnoj
bazi podataka (*MRIS*) u koju će europski koordinatori mjesečno unositi
podatke o provedbi Nacionalnog programa iz djelokruga svoje nadležnosti.
Podatke unijete u bazu podataka (*MRIS*) nadzirat će na operativnoj razini
službenici Ministarstva za europske integracije i izravno, kako je opisano u
prethodnom poglavlju.

if !supportEmptyParas endif

          Na
političkoj razini za praćenje provedbe zadužena je zajednička sjednica svih
Koordinacija Vlade RH. Zajednička Koordinacija forum je na kojem se na
političkoj razini raspravljaju pitanja vezana uz proces europskih integracija,
pitanja vezana uz provedbu Nacionalnog programa i Plana provedbe Sporazuma.
Sjednica Zajedničke koordinacije održava se svaka dva mjeseca i njoj se upućuju
informacije o postignutom napretku, problemima koji se javljaju u provedbi
Nacionalnog programa kao i prijedlozi rješavanja problema, potreba
redefiniranja postojećih prioriteta te prijedlozi novih. Od Zajedničke
koordinacije očekuje se predlaganje zaključaka Vladi RH kojima se odobrava
prebacivanje pojedinih mjera za sljedeći ciklus Nacionalnog programa, ali i
poziva na odgovornost tijela državne uprave koja bez valjanog razloga odgađaju
provedbu pojedinih mjera.

if !supportEmptyParas endif

          I. faza
praćenja - Državni proračun

if !supportEmptyParas endif

          Načelo
izrade Nacionalnog programa je načelo koherentnosti planiranih aktivnosti koje
svoje mjesto nalaze u Državnom proračunu u okviru stavki svakog tijela državne
uprave. Usklađenost Nacionalnog programa i Državnog proračuna mora biti
potpuna. U tom smislu, prva faza praćenja provedbe Nacionalnog programa
poklapat će se s izradom državnog proračuna i izravno će se vezati za sljedeće
proračunsko razdoblje u pogledu:

a) mjera čija će se provedba
prebaciti na sljedeći Nacionalni program;

b) mjera koje se predviđaju za
sljedeći Nacionalni program.

if !supportEmptyParas endif

          Na
taj način povezuje se Nacionalni program s državnim proračunom, a ujedno i
započinje priprema izrade Nacionalnog programa za sljedeću godinu.

if !supportEmptyParas endif

*II. faza praćenja - godišnja revizija*

if !supportEmptyParas endif

          U
ovoj fazi praćenja provedbe Nacionalnog programa, na kraju godine istodobno se
ocjenjuje ostvarivanje Nacionalnog programom i završna priprema Nacionalnog
programa za sljedeću godinu.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Redovita
Izvješća o Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske komisije*

if !supportEmptyParas endif

          Po
primitku Izvješća Europske komisije o Procesu stabilizacije i pridruživanja, na
operativnoj razini svaka će Radna skupina za usklađivanje zakonodavstva sagledati
dio Izvješća iz svoje nadležnosti u kontekstu mjera zadanih Nacionalnim
programom.

Na osnovi te ocjene Izvješća
promatranog kroz prioritete Nacionalnog programa, Radne skupine će predložiti
potrebne izmjene ili reviziju Nacionalnog programa. Preporuke Radnih skupina
raspravljat će i o njima odlučivati, ovisno o njihovom sadržaju, radna tijela
Vlade.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Mehanizmi
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju*

if !supportEmptyParas endif

          Učinkovitost
provedbe Nacionalnog programa ocjenjivat će se za potrebe sastanka Privremenog
odbora, a nakon stupanja SSP-a na snagu i za potrebe sastanaka Vijeća za
stabilizaciju i pridruživanje.

# POGLAVLJE IV.

# POLITIČKI KRITERIJI

## 4.1.UVOD

if !supportEmptyParas endif

          Od njezinog osamostaljenja
i međunarodnog priznanja temeljna nacionalna težnja Republike Hrvatske izgradnja
je demokratske države, vladavine prava i održivog gospodarskog napretka.
Glavnina reformskih procesa usmjerenih na ispunjavanje te težnje proizlazi iz,
i prilagođena je standardima Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

Vanjska politika
Republike Hrvatske veliki dio svoje
aktivnosti usmjerava na praćenja i provođenje procesa cjelovite prilagodbe
standardima Europske unije i Sjevernoatlantskog saveza te, s tim u svezi,
intenzivne dvostrane odnose s njihovim državama članicama. Ostali prioriteti
hrvatske vanjske politike komplementarni su tim procesima i odnose se na stalno
unapređenje suradnje sa susjedima i regijama kojih je Republika Hrvatska dio,
partnerske odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama, njegovanje odnosa s Ruskom
Federacijom i Kinom, aktivni doprinos očuvanju mira i sigurnosti u svijetu te
na suradnju i razmjenu sa svim prijateljskim demokratskim narodima i državama.

Članstvo u Vijeću Europe, kao najširoj i najstarijoj
europskog organizaciji, značajno pridonosi usvajanju europskih standarda u
Republici Hrvatskoj u različitim područjima društvenog života, a osobito u
jačanju demokracije, tolerancije i zaštite ljudskih i manjinskih prava. U
određenoj mjeri članstvo u VE ujedno predstavlja pripremu za čvršće europsko
integriranje.

Proces prilagodbe standardima Europske unije odvija se u skladu s
Privremenim sporazumom o trgovinskim pitanjima i s njima povezanim pitanjima s
Europskom unijom i, iako to još nije obvezatno, Sporazumom o stabilizaciji i
pridruživanju. Izvršavanje obveza koje proizlaze iz tih sporazuma detaljno je
razrađeno Planom provedbe SSP-a, u skladu s kojim dvije trećine obveza treba
biti izvršeno do kraja 2003. godine. Usporedo s tim Republika Hrvatska za
početak 2003. priprema i podnošenje kandidature za punopravno članstvo u
Europskoj uniji što bi bio prvi korak prema ulasku u drugi krug proširenja EU,
odnosno prema članstvu u Europskoj uniji do 2007. godine.

Republika Hrvatska u praksi velikim dijelom
slijedi zajedničku vanjsku i sigurnosnu
politiku EU što je u posljednjih godinu dana osobito došlo do izražaja u
pitanjima borbe protiv terorizma gdje su ta stajališta i formalno bila
priopćena EU. Vlada RH prihvatila je i Kodeks o izvozu oružja Europske
unije čime se Republika Hrvatska obvezala slijediti njegova načela. Svim ovim aktivnostima Republika Hrvatska
pridonosi jačanju europskog političkog i sigurnosnog identiteta i priprema se
za postepeno formalno uključivanje u europsku zajedničku vanjsku i sigurnosnu
politiku.

Proces prilagodbe Sjevernoatlantskom savezu odvija se putem programa Partnerstva za
mir NATO saveza te Akcijskog plana za članstvo kroz čiji je Godišnji nacionalni
program utvrđen detaljan plan prilagodbe standardima Saveza.

Pitanja međunarodne
sigurnosti i novih prijetnji jedan su od najvećih izazova koje poznaje
suvremeni svijet. Kao zemlja koja je i sama nedavno bila žrtvom oružanog
sukoba, Republika Hrvatska posjeduje specifična iskustva i znanja kojima može i
želi pridonijeti naporima međunarodne zajednice u prevenciji kriza, upravljanju
krizama i postkriznim situacijama.

Svjesna činjenice da se europska sigurnost
temelji i na prihvaćanju i njegovanju demokracije, vladavine prava, ljudskih i
manjinskih prava, Republika Hrvatska također aktivno sudjeluje u promociji tih
vrijednosti u okviru Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS). Na
poziv OESS-a Republika Hrvatska redovito šalje predstavnike na promatranje
izbora u OESS-ove misije u državama članicama.

Od zemlje
primateljice međunarodnih mirovnih inicijativa RH je postala zemlja koja
pridonosimirovnim naporima UN-a.
Republika Hrvatska je uputila svoje vojnike u UN-ovu mirovnu operaciju u Sierra
Leone (UNAMSIL) i uskoro potom u Eritreju i Etiopiju (UNMEE). Od rujna 2002.
hrvatski časnici sudjeluju i u promatračkoj misiji UN-a u Kašmiru, na
indijsko-pakistanskoj granici (UNMOGIP), a namjerava se uključiti i u MINURSO u
Zapadnoj Sahari.

Republika
Hrvatska kao članica Ujedinjenih naroda u potpunosti poštuje režime sankcija
uspostavljene rezolucijama Vijeća sigurnosti te redovito izvještava relevantne
Odbore Vijeća sigurnosti UN o poduzetim konkretnim mjerama.

Republika Hrvatska daje svoj doprinos i u globalnoj borbi protiv terorizma, od
humanitarne pomoći i logističke podrške do postrojbi koje su spremne za
trenutno djelovanje na terenu. Svojim potezima potvrdila se kao aktivan
član Antiterorističke koalicije kojoj je cilj borba protiv međunarodnoga
terorizma. U tom kontekstu RH je ponudila svoj doprinos naporima da se
uspostavi stabilna i demokratska vlast u Afganistanu. Vod vojne policije, u
potpunosti interoperabilan s NATO-om, spreman je za raspoređivanje u Afganistan
u okviru misije Međunarodnih snaga za pomoć međunarodnoj sigurnosti (ISAF) u
toj zemlji.

          Republika Hrvatska će i ubuduće,
sukladno svojim mogućnostima, sudjelovati u aktivnostima međunarodne koalicije
u borbi protiv terorizma te je spremna pridružiti se aktivnostima Europske
unije u cilju suzbijanja terorizma, uključujući postepenu harmonizaciju
hrvatskog zakonodavstva.

RH odlučno odbacuje svaku kolektivnu odgovornost za međunarodni terorizam
kao i svako poistovjećivanje terorističkih skupina s bilo kojom nacijom,
vjerskom ili etničkom zajednicom. U legitimnoj borbi protiv terorizma treba
osigurati poštivanje individualnih i kolektivnih ljudskih prava i sloboda.
Sukladno tome, RH se zalaže za što skoriji dovršetak pregovora o sveobuhvatnoj
konvenciji UN o međunarodnom terorizmu.

Shvaćajući opasnost koja proizlazi iz djelovanja
organiziranog kriminala i ilegalnih migracija, Republika Hrvatska ulaže znatne
napore u prevenciji i suzbijanju takvih aktivnosti uključujući i dvostranu i
višestranu suradnju, osobito sa susjedima, što je potvrđeno i u Londonskoj
izjavi o borbi protiv organiziranog kriminala u Jugoistočnoj Europi kojom je
pokrenuto strateško partnerstvo između država Jugoistočne Europe i Europske unije.

Jedna od posljedica agresije na RH je i
procesuiranje svih koji su odgovorni za ratne zločine bez obzira na njihovu
nacionalnu pripadnost. Republika Hrvatska podupire rad Međunarodnog kaznenog
suda u Haagu u procesuiranju svih ratnih zločina. Republika Hrvatska se zalaže
da se suđenje optuženima za ratne zločine odvija i pred nacionalnim sudovima.

Ratificirajući,
kao prva tranzicijska zemlja, Statut Međunarodnog
kaznenog suda, Republika Hrvatska je potvrdila svoju predanost okončanju
prevladavajuće kulture nekažnjavanja za zločine protiv čovječnosti, ratne
zločine, genocid i agresiju. Republika Hrvatska snažno podupire integritet,
nezavisnost i učinkovit rad MKS kao bitan doprinos međunarodnom miru i
sigurnosti.

Zbog posebnog značenja
dobrosusjedskih odnosa, Republika Hrvatska pridaje veliku pažnju odnosima sa
svima s kojima dijeli zajedničke granice. Raspad bivše SFRJ stvorio je niz
otvorenih pitanja, od podjele zajedničke imovine do utvrđivanja i označavanja
državnih granica, u čijem rješavanju Republika Hrvatska, u duhu partnerstva,
ustraje na dosljednoj primjeni pravila međunarodnog prava. Sa zadovoljstvom
bilježimo uspjehe postignute u ovoj godini, rješavanje pitanja graničnog
prijelaza kod Hrvatske Kostajnice i završetak mandata misije UN-a na Prevlaci
(UNMOP).

## 4.2.    DEMOKRACIJA I VLADAVINA PRAVA

### ***4.2.1. Ustrojstvo državne vlasti***

if !supportEmptyParas endif

          Ustavom
Republike Hrvatske od 22. prosinca 1990. Republika Hrvatska je uspostavljena
kao jedinstvena i nedjeljiva demokratska i socijalna država. Najviše
vrijednosti ustavnoga poretka Republike Hrvatske jesu: sloboda, jednaka prava,
nacionalna jednakost, mir, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, pravo
vlasništva, vladavina prava, očuvanje prirode i okoliša i vladavina demokracije
i višestranački sustav. Jedno je od temeljnih načela Ustava RH, propisanog u
čl. 4., načelo diobe vlasti u kojem je naglašeno da je državna vlast osnovana
na načelu diobe vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu.

if !supportEmptyParas endif

Revizijom
Ustava u studenome 2000. godine Republika Hrvatska je prešla s polupredsjedničkog
na parlamentarni sustav.

if !supportEmptyParas endif

          Ustavom RH gađanima se
jamči pravo na lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. U 2001. godini
donesen je novi Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi u kojem
se razrađuje ustrojstvo, djelokrug tijela jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave. Jedinice lokalne samouprave  su općine i gradovi, a jedinice područne (regionalne)  samouprave su županije. Zakonom je određeno
da Republika Hrvatska ima 20 županija, a grad Zagreb, kao glavni grad Republike
Hrvatske ima status županije.

### 4.2.1.1.Hrvatski sabor - Zakonodavna vlast

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatski
sabor je predstavničko tijelo i nositelj zakonodavne vlasti u Republici.
Hrvatski sabor može imati najmanje 100, a najviše 160 zastupnika koji se, na
temelju općeg i jednakog biračkog prava, biraju neposredno, tajnim glasovanjem.
Zastupnike u Hrvatski sabor biraju svi hrvatski državljani s navršenih 18
godina života, osim onih koji su pravomoćnom sudskom odlukom lišeni poslovne
sposobnosti. Zastupnici se u Hrvatski sabor biraju na vrijeme od četiri godine.
Zakonom o izborima određuje se broj, uvjeti i postupak izbora zastupnika u
Hrvatski sabor (NN 116/99). Raspodjela zastupničkih mandata vrši se prema
sustavu razmjernog predstavništva tako da svaka stranka, koja sudjeluje u
izborima, dobiva onoliko mjesta koliko je za nju, razmjerno u odnosu prema
drugim strankama, dano glasova.

if !supportEmptyParas endif

          Promjenom
Ustava 4. prosinca 2000. Saboru je vraćen naziv Hrvatski sabor dok je promjenom
Ustava od 28. ožujka 2001. ukinut Županijski dom te je Hrvatski sabor postao
jednodoman.

if !supportEmptyParas endif

          Sabor
je 30. srpnja 2002. izglasao novu koalicijsku Vladu s 84 glasova za, 47 protiv
i jednim suzdržanim. Ovo je osma po redu hrvatska vlada nakon neovisnosti i
druga Vlada pod vodstvom Ivice Račana kao predsjednika Vlade. Istovremeno je
Sabor dao potporu programu djelovanja Vlade do kraja 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

           Poslovnikom Hrvatskoga sabora od 30. lipnja
2000. osnovan je Odbor za europske integracije kao radno tijelo Hrvatskoga
sabora. Odbor ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

if !supportEmptyParas endif

Odbor za
europske integracije prati usklađivanje pravnog sustava Republike Hrvatske s
pravnim sustavom Europske unije, izvršavanje prava i obveza Republike Hrvatske
proizašlih iz međunarodnih ugovora, programe pomoći i suradnje Europske unije
te surađuje i razmjenjuje iskustva s sličnim parlamentarnim tijelima u
europskim državama.

if !supportEmptyParas endif

### 4.2.1.2. Predsjednik Republike Hrvatske

          Predsjednik Republike Hrvatske bira se
svakih 5 godina, najviše u dva mandata. Predsjednik Republike predstavlja i
zastupa Republiku Hrvatsku u zemlji i inozemstvu, brine za redovito i usklađeno
djelovanje i stabilnost državne vlasti. Predsjednik Republike Hrvatske vrhovni
je zapovjednik vojske, te s Vladom RH surađuje u oblikovanju i provođenju
vanjske politike. Predsjednik Republike raspisuje izbore za Hrvatski sabor, te
povjerava mandat za sastavljanje Vlade osobi koja na temelju raspodjele
zastupničkih mjesta uživa povjerenje većine svih zastupnika.

### 4.2.1.3.Sudbena vlast

if !supportEmptyParas endif

          Sudovi
su tijela državne vlasti koja sudbenu vlast obavljaju samostalno i neovisno u
okviru djelokruga i nadležnosti određene zakonom. U Republici Hrvatskoj sudbenu vlast obavljaju:

if !supportEmptyParas endif

*Općinski sudovi* - sude u prvom stupnju u kaznenim predmetima, u
građanskim predmetima, u izvanparničnim predmetima te vode zemljišne knjige.

*Županijski sudovi* - sude u prvom stupnju za kaznena djela za koja je
propisana kazna zatvora preko 10 godina, provode istragu te odlučuju o žalbama
protiv odluka općinskih sudova donesenih u prvom stupnju.

*Trgovački sudovi* - sude u prvom stupnju u trgovačkim sporovima,
provode ovrhu odluka koje su donijeli u prvom stupnju i vode sudske registre.

*Visoki trgovački sud RH* - odlučuje o žalbama protiv odluka
trgovačkih sudova donesenih u prvom stupnju i odlučuje o sukobu mjesne
nadležnosti između trgovačkih sudova.

*Upravni sud RH* - odlučuje o tužbama protiv konačnih upravnih akata.

*Vrhovni sud RH* - odlučuje o izvanrednim pravnim lijekovima protiv
pravomoćnih odluka sudova, odlučuje o žalbama protiv odluka županijskih sudova
donesenih u prvom stupnju, odlučuje o žalbama protiv odluka Visokog trgovačkog
suda RH i Upravnog suda RH, razmatra aktualna pitanja sudske prakse te
osigurava jedinstvenu primjenu zakona i ravnopravnost građana.

*Prekršajni sudovi* - sude u prvom stupnju o prekršajima.

*Visoki prekršajni sud RH* - odlučuje o žalbama protiv odluka
prekršajnih sudova donesenih u prvom stupnju te odlučuje o sukobu nadležnosti
između prekršajnih sudova.

**if !supportEmptyParas endif**

          Nakon demokratskih promjena 1990. Republika Hrvatska je
doživjela snažne, političke, gospodarske i socijalne promjene. Pretvorba
gospodarskog sustava iz pretežno društvenog vlasništva u privatno vlasništvo,
donijela je niz promjena i to ne samo u sferi vlasništva, već i na društvo u
cjelini. Sva ta zbivanja koja su se odvila u kratkom razdoblju imala su odjeka
na položaj i ulogu sudbene vlasti u Republici Hrvatskoj.

           U razdoblju od 1995. do 2000. godine imenovan
je najveći broj sudaca koji i sada obavljaju tu dužnost u hrvatskim sudovima,
stoga donoseći posljednje izmjene *Zakona
o sudovima* iz 2001. godine, Hrvatski
je sabor svim do sada izabranim sucima dao povjerenje i omogućio im daljnje
obnašanje sudačke dužnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Državno sudbeno vijeće imenovano je
1994., a djelovalo je do početka 2001. kada je Hrvatski sabor imenovao u srpnju
2001. novi sastav Državnog sudbenog vijeća na temelju prijedloga kojeg su dale
zakonom ovlaštena strukovna tijela (proširena Opća sjednica Vrhovnog suda
Republike Hrvatske, Hrvatska odvjetnička komora i dekani svih pravnih fakulteta
u Republici Hrvatskoj). Tim je zakonodavna vlast poštovala ustavne odredbe i
promicala je stvarne demokratske procese u odnosu na sudbenu vlast. Pri tome
izvršna vlast (ministar pravosuđa), nije koristila svoje zakonsko pravo
isticanja kandidata za člana Državnog sudbenog vijeća.

          Kao
mlada demokracija, i Republika Hrvatska prošla je put izgradnje demokratskog
razvoja sudbene vlasti u prošlom desetljeću. To se ponajprije ogledalo
popunjavanjem odgovarajućih kadrova, a što je nužno utjecalo na kvalitetu i
učinkovitost rada sudova. Tim više što sudovi nikada nisu bili popunjeni
predviđenim brojem sudaca u skladu s Okvirnim mjerilima koja donosi Ministar
pravosuđa Republike Hrvatske. Može se reći da je to jedan od čimbenika koji
utječe na broj riješenih predmeta jer u svim sudovima u Republici Hrvatskoj kao
i pred Upravnim sudom Republike Hrvatske bilo je u radu ukupno 2,607.540
predmeta (prema podacima Statističkog pregleda za 2000. godinu koji je
priredilo Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave, Zagreb, ožujak
2001.). Od tog broja je 1,501.502 predmeta koji su kao novi predmeti, a
riješeno ih je 1,468.339 (o kojima je odlučivalo 1393 suca i 241 sudskih
savjetnika, a ostalo je neriješeno 1,139.201 predmeta.

if !supportEmptyParas endif

          Presudan
utjecaj na sveukupnost rada sudbene vlasti imala je i povećana zakonodavna
aktivnost koja je izazvala teškoće u primjeni, što je dodatno opteretilo
nastojanje potpune provedbe u praksi načela vladavine prava.

U kaznenoj sferi prednost se daje u
odlučivanju u predmetima iz gospodarskog kriminaliteta, posebno se insistira na
razjašnjavanju razloga nastupanja zastare kaznenih i prekršajnih postupaka.
Budući da je pravični i djelotvorni kazneni postupak jedno od osnovnih načela
borbe protiv kriminala i počinitelja kaznenih djela, u svibnju ove godine izmijenio
se Zakon o kaznenom postupku (stupio na snagu danom objave, dok će se članci
3., 90. i 175.-169. ovog zakona primjenjivati od 1. siječnja 2003.).

          Za
stabilizaciju stanja u sudbenoj vlasti, s ciljem postizanja učinkovite sudske
zaštite kako po trajanju postupaka, tako i po stručnoj kvaliteti zaštite nužne
su i druge mjere koje bi smanjile potrebu intervencije državnih sudova kao npr.
izvansudsko rješavanje sporova. U Republici Hrvatskoj postoji određena
tradicija arbitražnog rješavanja sporova koji proizlaze iz poslovnih odnosa,
kao i rješavanje sporova putem mirovnih vijeća koja su posredovala među
fizičkim osobama. Na temelju tih iskustava, a poglavito rada Stalnog izabranog
sudišta pri Hrvatskoj gospodarskoj komori, donesen je i stupio je na snagu novi
Zakon o arbitraži (NN88/01),
koji uređuje domaću arbitražu, priznanje i ovrhu arbitražnih pravorijeka, te
nadležnost i postupanje sudova u vezi s domaćom arbitražom.

Nadalje,
sudovi godišnje rade na prosječno preko 60.000 ostavinskih predmeta, a razmišlja
se o tome da bi u najvećoj mjeri takve slučajeve mogli rješavati javni
bilježnici ili odvjetnici.

Osim zakonskih
promjena provodi se proces kompjuterizacije rada sudova (u prvom redu
trgovačkih ali i općinskih sudova), koji se posebice odnosi na poslove koji su
administrativno-pravni, ali ima i niz drugih poslova kojima bi se mogla postići
veća učinkovitost sudova (informatizirano vođenje predmeta), a strankama
omogućiti bržu i učinkovitiju informaciju.

       U cilju daljnjeg unaprjeđivanja i razvoja
pravosudnog sustava, Vlada Republike Hrvatske je Zaključkom od 7. studenog
2002. godine, prihvatila Strategiju reforme pravosuđa osigurat će uspješnije
djelovanje samostalnog, nepristranog i učinkovitog pravosuđa koje je jamac
demokratske vladavine, razvoja djelotvornog tržišnog gospodarstva, načela
vladavine prava i pravne sigurnosti građana.

if !supportEmptyParas endif

Učinkovito
pravosuđe od strateške je važnosti za ostvarenje interesa i ciljeva Republike
Hrvatske u procesu stabilizacije i pridruživanja EU, a postizanje njegove učinkovitosti
i nepristranosti na temelju europskih standarda glavni je cilj kojeg treba
doseći predloženom strategijom i pravcima reforme pravosudnog sustava.

if !supportEmptyParas endif

  Temeljna opredjeljenja su:

if !supportEmptyParas endif

            Opće promicanje ustavnih načela vladavine prava,
pravne države i pravne sigurnosti.

### Prilagodba pravosudnom sustavu i standardima Europske unije.

### Otklanjanje sporosti, neučinkovitosti i smanjenja zaostataka u radu sudstva osiguranjem prikladnih radnih uvjeta, racionalizacijom ustroja i upravljanja, promjenama postupovnog zakonodavstva, stalnim i sustavnim obrazovanjem pravosudnih dužnosnika.

### Sustavno uvođenje informacijske i komunikacijske tehnologije u pravosuđu.

       U cilju rasterećenja sudova treba
afirmirati izvansudske načine rješavanja sporova, kao što su posredovanje,
mirenje, arbitraže i sl. jer tako uključujemo građane u rješavanje sporova što
doprinosi jačanju stabilnosti, demokracije i socijalnom miru;

          Odvajanje upravnih od sudskih funkcija na svim područjima.

Jasno
razgraničenje poslova sudske samouprave od poslova suđenja i poslova sudske
uprave i određivanja njenih nositelja na svim razinama.

Puno ostvarenje jamstva sudačke neovisnosti u suđenju i jačanje
financijske samostalnosti pravosuđa.

Proračunom i promjenama odgovarajućih propisa nužno je pravosudnim
dužnosnicima vratiti pravo na dodatak na godine

staža radi vrednovanja iskustva
u radu te sukladno europskim standardima izjednačiti položaj i plaće sudaca i
državnih odvjetnika.

Prijedloge
Zakona o izvršavanju Državnog proračuna i Zakona o plaćama sudaca i drugih
pravosudnih dužnosnika Vlada RH

uputit će u
zakonodavnu proceduru u rujnu 2002. godine.

Plaće službenika i namještenika u pravosuđu
moraju biti primjerene značaju, odgovornosti i složenosti poslova s obzirom na

njihov
doprinos učinkovitom i zakonitom djelovanju pravosuđa.

Nastaviti proces kadrovskog ekipiranja pravosuđa te
preispitati i racionalizirati postojeću mrežu sudova i državnih

odvjetništava.

if !supportEmptyParas endif

Neovisnost
pravosuđa i ostvarenje načela vladavine prava i pravne sigurnosti građana ne
može se ostvariti bez učinkovitog djelovanja hrvatskog pravosuđa. Stoga je
potrebno:

if !supportEmptyParas endif

Nastaviti popunjavanje sudova i drugih pravosudnih tijela
sucima, državnim odvjetnicima i ostalim pravosudnim dužnosnicima, službenicima
i namještenicima.

Promjenama odgovarajućih zakona osigurati veću
pokretljivost sudaca, veću samostalnost i nadležnost sudskih savjetnika,
unaprijediti rad vježbenika u pravosudnom sustavu promjenama Zakona o
vježbenicima i pravosudnom ispitu.

Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vježbenicima i pravosudnom
ispitu Vlada RH uputit će u zakonodavnu proceduru do konca 2002. godine.

Promjenom odgovarajućih propisa
ostvariti uvijete za rješavanje zaostalih predmeta.

Promijeniti propise u cilju osiguranja
provedbe i djelotvornog izvršavanja sudskih odluka.

if !supportEmptyParas endif

Nužno
je usvojiti europska načela i propisati sustav pružanja pravne pomoći i
pristupa pravosuđu za sve kategorije građanstva kroz smanjenje složenosti,
trajanja i troškova postupanja pred sudovima. U tom smislu, do konca 2002.
godine treba usvojiti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim
pristojbama.

Radi
osiguranja učinkovitog rada sudova i državnih odvjetništava, u okviru
Ministarstva pravosuđa ustrojit će se Uprava za pravosudnu inspekciju koja će
obavljati poslove nadzora pravilnog i redovnog obavljanja poslova sudske i
državno-odvjetničke uprave te materijalno-financijskog poslovanja, s time da
djelovanje ove inspekcije ne smije zadirati u neovisno i nepristrano suđenje.

### *Pu**č**ki**pravobranitelj*

**if !supportEmptyParas endif**

          Prema Ustavu Republike
Hrvatske pučki pravobranitelj (*ombudsman*)
opunomoćenik je Hrvatskog sabora koji štiti ustavna i zakonska prava građana u
postupku pred državnom upravom i tijelima koja imaju javne ovlasti. Pučkog
pravobranitelja bira Hrvatski sabor na vrijeme od osam godina.

          Pučki
pravobranitelj razmatra pojedinačne slučajeve ugroženosti prava građana koje su
im prilikom izvršavanja poslova iz svoje nadležnosti počinila tijela državne
uprave, tijela s javnim ovlastima ili djelatnici u tim tijelima, a ako utvrdi
da se radi o povredi prava s elementima kaznenog djela, prekršaja ili povrede
radne discipline, može predložiti pokretanje odgovarajućeg postupka. Od 1995.
godine pučki pravobranitelj podnosi Hrvatskom saboru godišnje izvješće o svom
radu, tako da je do danas podnijeto sedam izvješća. Kao i prethodnih godina, i
u ovogodišnjem izvješću za 2001. godinu navodi se da se intervencija pučkog
pravobranitelja najčešće traži u slučajevima povrede ljudskih prava uzrokovanih
dugotrajnim sudskim i upravnim postupcima te ignoriranjem norma nacionalnog i
međunarodnog pravnog poretka o nepovredivosti vlasništva.

          Zaključci
Hrvatskog sabora povodom Izvješća o radu pučkog pravobranitelja, obvezuju Vladu
RH da podnese izvješće o mjerama poduzetim radi otklanjanja uzroka kršenja
ljudskih prava, kao i izvješće o razlozima oglušivanja tijela državne uprave i
tijela s javnim ovlastima na zahtjeve i upite pučkog pravobranitelja.

### 4.2.1.4. Ustavni sud Republike Hrvatske

**if !supportEmptyParas endif**

Ustavni sud je sud*sui generis*
i nije sastavni dio sudbene vlasti. U sastavu Ustavnog suda je trinaest sudaca
koje bira Hrvatski sabor na vrijeme od osam godina iz reda istaknutih pravnika,
osobito sudaca, državnih odvjetnika, odvjetnika i sveučilišnih profesora
pravnih znanosti. Prvenstvena zadaća Ustavnog suda je nadzor nad ustavnošću
zakona osim toga odlučuje i o suglasnosti drugih propisa s Ustavom i zakonom,
odlučuje povodom ustavnih tužbi protiv pojedinačnih odluka državnih tijela,
tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravnih osoba s
javnim ovlastima kad su tim odlukama povrijeđena ljudska prava i temeljne
slobode, prati ostvarivanje ustavnosti i zakonitosti te o uočenim pojavama
neustavnosti i nezakonitosti izvješćuje Hrvatski sabor, rješava sukob
nadležnosti između tijela zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti, odlučuje o
odgovornosti predsjednika RH te nadzire ustavnost programa i djelovanja
političkih stranaka i može zabraniti njihov rad, nadzire ustavnost i zakonitost
izbora i državnog referenduma i rješava izborne sporove koji nisu u djelokrugu
sudova.

### 4.2.1.5.       Vlada Republike Hrvatske - izvršna vlast

          Izvršnu vlast u Republici Hrvatskoj
obnaša Vlada Republike Hrvatske u skladu s Ustavom i zakonima. Vlada Republike
Hrvatske donosi uredbe, predlaže zakone i državni proračun te provodi zakone i
druge propise koje donosi Hrvatski sabor. Vladu čine predsjednik, četiri
potpredsjednika i 20 ministara. Rješenje o imenovanju predsjednika Vlade donosi
Predsjednik Republike Hrvatske uz supotpis predsjednika Hrvatskog sabora,
a rješenja o imenovanju članova Vlade donosi predsjednik Vlade uz supotpis
predsjednika Hrvatskog sabora.

          Na izborima u siječnju 2000.
pobijedila je koalicija lijevog centra sastavljena od šest stranaka. U lipnju
2001. iz koalicije izlazi Istarski demokratski sabor (IDS). Nakon krize
koalicijske Vlade, 30. 07. 2002. formirana je nova Vlada od 5 stranaka-SDP
(Socijaldemokratska partija), HNS (Hrvatska narodna stranka), HSS (Hrvatska
seljačka stranka), LS (Liberalna stranka) i predstavnika nove stranke u
osnivanju LIBRA a bez dotadašnje koalicijske stranke HSLS-A. Nova Vlada dobila
je potporu većine zastupnika u Saboru, njih 84 od ukupno 151 zastupnika.

          30.
srpnja 2002. godine, Hrvatski je sabor potvrdio novi program Vlade, sastavljen
od 23 točke. Ovim programom započinju i neke dublje reforme u državnoj upravi,
pravosuđu i sektoru znanosti i obrazovanja koje, zbog njihove sveobuhvatnosti,
Vlada neće moći završiti do kraja mandata.

### *4.2.6.**Antikorupcijske**mjere*

if !supportEmptyParas endif

          U
Republici Hrvatskoj poduzeto je niz mjera u cilju borbe protiv korupcije koja
zahvaća razne segmente društva. Republika Hrvatska ratificirala jeSporazum o osnivanju »skupine država za borbu protiv korupcije - GRECO«
i Kaznenopravnu konvenciju o korupciji zaključena u Strasbourgu 27. siječnja
1999. godine. To su dva najvažnija međunarodna instrumenta usmjerena zaštiti
društva protiv korupcije, uključujući prihvaćanje odgovarajućeg zakonodavstva i
preventivnih mjera.

Za provedbu ovih međunarodnih dokumenata nadležni su, u
okviru svog djelokruga, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo
financija, Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave i sudbena tijela
Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

          Nadalje,
slijedom zaključaka Vlade Republike Hrvatske usvojenih na sjednici održanoj 26.
listopada 2000. godine, prihvaćen je Projekt ustroja Ureda za suzbijanje
korupcije i organiziranog kriminaliteta. Donošenjem Zakona o uredu za
suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (28. rujna 2001.) osnovano
je državno tijelo koje učinkovito i sustavno prikuplja podatke o pojavama
korupcije i organiziranog kriminaliteta s ciljem poticanja i usmjeravanje
suradnje između ostalih tijela državne vlasti i Ureda u cilju otkrivanja i
sprječavanja istih. Između ostalog ističu se i zadaci upoznavanja javnosti o
opasnosti i štetnosti korupcije te o metodama i sredstvima njezina
sprječavanja. Time Republika Hrvatska ispunjava obveze preuzete međunarodnim
sporazumima, prije svega Kaznenopravnom konvencijom o korupciji Vijeća Europe
te usvaja rješenja zakonodavstva europskih zemalja koje su također donijele
posebne propise u ovom području, budući da su iskustva pokazala kako se
primjenom *lex generalis* ne postiže učinkoviti i nužni stupanj zaštite od
ovih oblika kaznenih djela koja su posljedica porasta i međunarodne povezanosti
zločinačkih udruga.

Također, pri izradi Zakona kao i
osmišljavanju koncepcije Ureda, polazišna osnova bila je i Rezolucija (97)24 o
20 glavnih načela za borbu protiv korupcije, usvojena 1997. godine, kao i
rezolucija (98)7 kojom se ovlašćuje djelomičan i proširen Sporazum o osnivanju
"Skupštine država protiv korupcije - GRECO ", usvojena 4. svibnja
1998. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Posebni značaj u antikorupcijskim aktivnostima RH
predstavlja i Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika (NN 101/1998).
Ovim zakonom definiraju se prava i obveze dužnosnika u tijelima državne vlasti,
a ponajviše i pitanje privatno-poslovnog sukoba interesa dužnosnika s javnim
interesom u okviru djelatnosti koje obavljaju. Tako, primjerice: ako su
vlasnici kontrolnog paketa dionica u trgovačkom društvu čije je poslovanje u
svezi s djelokrugom tijela državne vlasti u kojem obnašaju dužnost, ako
samostalno ili kao partneri obavljaju odvjetnički, revizorski ili drugi posao,
ako sudjeluju u ulagačkim poslovima u svezi kojih imaju ili bi se moglo
smatrati da imaju saznanja stečena u obnašanju dužnosti i slično, moraju odmah
o mogućem sukobu interesa izvijestiti tijelo koje ih je izabralo, odnosno
imenovalo i etičko povjerenstvo. Sukob interesa utvrđuje etičko povjerenstvo.

if !supportEmptyParas endif

          Nadalje,
u okviru ciljeva otkrivanja i sprječavanja korupcije, Ministarstvo pravosuđa
uprave i lokalne samouprave izradilo je Nacrt prijedloga Zakona o obvezama i
pravima lokalnih dužnosnika, kao i Nacrt prijedloga Zakona o sprječavanju
sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti.

          Cilj
je Nacrta prijedloga Zakona o obvezama i pravima lokalnih dužnosnika, kao i
Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, definirati njihova prava i
obveze i, što je vrlo bitno, spriječiti moguće sukobe interesa u obavljanju
njihove dužnosti. Primjerice: u obavljanju svoje dužnosti, lokalni dužnosnici
ne smiju stavljati svoj privatni interes iznad javnog, ne smiju primati ili
zahtijevati dar radi obavljanja određenog posla, kršiti načelo jednakosti pred
zakonom, primati dodatnu zaradu, obećavati zaposlenje, utjecati na dobivanje poslova,
kao i na drugi način koristiti položaj dužnosnika.

Vlada
Republike Hrvatske je, uočavajući sve veću prijetnju rastuće korupcije i
njezinu pogubnost za razvoj demokracije i vladavine prava, izradila Nacionalni
program i akcijski plan za borbu protiv korupcije koji je usvojio Hrvatski
sabor krajem ožujka 2002. godine. Sada predstoji poduzimanje odgovarajućih
mjera u cilju djelotvorne provedbe akcijskog programa Nacionalnog programa za
borbu protiv korupcije.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom o
političkim strankama (NN 76/93) je zajamčeno, putem njihova osnivanja, pravo
građana na slobodno udruživanje zbog zaštite njihovih probitaka ili zauzimanja
za politička, socijalna, gospodarska, nacionalna, kulturna ili druga uvjerenja
i ciljeve. Određenim odredbama o sredstvima za rad političkih stranaka
nastojalo se spriječiti pojavljivanje korupcije i protupravno korištenje
navedenih sredstava. Političke su stranke neprofitne udruge i kao takve mogu,
radi ostvarivanja svojih političkih ciljeva, stjecati prihode od članarina,
dobrovoljnih prihoda, izdavačke djelatnosti, prodaje propagandnog materijala,
organizacije stranačkih manifestacija, državnog proračuna, proračuna jedinica
lokalne samouprave, dobiti poduzeća čiji su vlasnici i drugih propisima
dozvoljenih izvora. Dio sredstava za rad političkih stranaka čiji su kandidati
na izborima izabrani za zastupnike u Sabor Republike Hrvatske, osiguravaju se u
godišnjem proračunu.

Ako je politička stranka
sredstva stekla ili koristila protupravno, ili ih nije iskazala u poslovnim
knjigama i financijskim izvještajima (što je i javno obvezna pokazati na uvid
za tekuću kalendarsku godinu), gubi pravo na naknadu sredstava iz čl. 19. ovoga
zakona za narednu kalendarsku godinu. Protupravno stečena sredstva pripadaju
državnom proračunu i bit će, na temelju zakona o izvršavanju državnog proračuna
Republike Hrvatske za tekuću godinu, raspoređena u humanitarne svrhe.

Zakon se odnosi na građane
Republike Hrvatske kao fizičke osobe s pravom na slobodno udruživanje te na
političke stranke kao pravne subjekte.

## 4.3.    LJUDSKA PRAVA I ZAŠTITA MANJINA

### 4.3.1.        Građanska, politička, gospodarska i socijalna prava

**if !supportEmptyParas endif**

#### 4.3.1.1.       Sloboda udruživanja

if !supportEmptyParas endif

          Sloboda
udruživanja u Republici Hrvatskoj zagarantirana je Ustavom RH (NN 41/01).

if !supportEmptyParas endif

          Područje
slobodeudruživanja uređeno je novim Zakonom o udrugama (NN 88/01).
Zakon je ukinuo brojne administrativne zapreke za osnivanje i registraciju
novih kako domaćih, tako i stranih udruga (dovoljna su tri osnivača, osnivač
može biti i stranac, ne traži se dokaz o državljanstvu osobe ovlaštene na
zastupanje udruge, upis i djelovanje stranih udruga u RH više se ne uvjetuje
načelom uzajamnosti niti je za njihov upis u registar udruga potrebna
suglasnost MVP). Zakonom je detaljno razrađen likvidacijski postupak, radi
zaštite imovine udruge u slučaju prestanaka rada udruge

if !supportEmptyParas endif

Zakon o pravnom položaju vjerskih zajednica(NN
14/78, 52/88,83/02)uređuje pravni položaj crkve ili vjerske
zajednice drukčijeg naziva, zajednica vjerskih zajednica, vjerskih škola i
učilišta, a u pitanjima vjerskog odgoja, odnosi se i na odgojne i obrazovne
ustanove te na roditelje i skrbnike učenika, na čije se traženje u tim
ustanovama ustrojava i izvodi nastava vjerskog odgoja. Zakonom se razrađuju
vjerske slobode utvrđene Ustavom i Europskom konvencijom o zaštiti ljudskih
prava i temeljnih sloboda (Rim, 4.11.1950., ratificiran 17.10.1997.) te obveze
preuzete Ugovorom između Svete Stolice i RH o suradnji na području odgoja i
kulture (NN/MU 2/97) (NN/MU 2/97), Ugovorom između Svete Stolice i RH o pravnim
pitanjima (NN/MU 3/97), Ugovorom između Svete Stolice i RH o gospodarskim
pitanjima (NN/MU 18/98), Ugovorom između Svete Stolice i RH o dušobrižništvu
katoličkih vjernika, pripadnika oružanih snaga i redarstvenih službi RH (NN/MU
2/97).

if !supportEmptyParas endif

          Temeljem
navedenog Zakona, Vlada RH sklopila je ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom u
Hrvatskoj i Islamskom zajednicom u Hrvatskoj.

          Sloboda
udruživanja radnika i poslodavaca uređena je Zakonom o radu (NN 38/95, 54/95,
65/95, 17/01 i 82/01). Zaposlenici i poslodavci imaju pravo, bez bilo kakve
razlike, po svojem slobodnom izboru i bez prethodnog odobrenja utemeljiti
sindikat, odnosno udrugu poslodavaca te se u njega učlaniti.

if !supportEmptyParas endif

#### 4.3.1.2.       Sloboda medija

if !supportEmptyParas endif

U Republici
Hrvatskoj zajamčena je sloboda medija člankom 38. Ustava Republike Hrvatske (NN
41/01) kao jedno od osobnih i političkih sloboda i prava. Ovom ustavnom
odredbom jamči se sloboda mišljenja i izražavanja, a osobito tiska i drugih
sredstava priopćavanja, sloboda govora i javnog nastupa i slobodno osnivanje
svih ustanova javnog priopćavanja. Zabranjena je cenzura, a novinari imaju
pravo na slobodu izvještavanja i pristupa informaciji te je također zajamčeno
pravo na ispravak svakomu komu je javnom viješću povrijeđeno Ustavom i zakonom
povrijeđeno pravo.

if !supportEmptyParas endif

Sloboda javnog priopćavanja i dostupnost
izvorima informacija zajamčena je i Zakonom o javnom priopćavanju (NN 83/96)
kojim su uređene djelatnosti izdavanja novina i drugih povremenih izdanja,
djelatnosti proizvodnje i emitiranja radijskog i televizijskog programa i
djelatnosti novinskih agencija.

if !supportEmptyParas endif

Izdavanjem tiska, proizvodnjom i emitiranjem
radijskoga i televizijskoga programa te izdavanjem drugih javnih glasila mogu
se baviti fizičke i pravne osobe, sukladno uvjetima propisanim Zakonom o
telekomunikacijama (NN 53/94), Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji (NN 17/01) i
Zakonom o izdavačkoj djelatnosti (NN 28/83 i 26/93).

if !supportEmptyParas endif

Područje slobode medija, koje je uređeno
ovim propisima, Zakonom o telekomunikacijama i Zakonom o Hrvatskoj
radioteleviziji potrebno je na odgovarajući način, uzimajući u obzir dosadašnje
iskustvo u primjeni ovih propisa i potrebu za poboljšanjem učinkovitosti u
provedbi propisa na ovom području, prilagoditi standardima koji su predviđeni u
preporukama, izjavama i rezolucijama Vijeća Europe za područje medija.

if !supportEmptyParas endif

Postignuće zahtjeva za jasnoćom odnosa u
području medija te transparentnošću složenih odnosa između različitih subjekata
na koje se odnose ovi propisi, ima za posljedicu potrebu uređenja tih odnosa na
način koji je u skladu sa standardima EU napose u području elektroničkih
medija.

if !supportEmptyParas endif

Slijedom toga, izrađen je Nacrt prijedloga
zakona o Hrvatskoj radioteleviziji koji je tijekom mjeseca prosinca prošao prvo
čitanje u Hrvatskom saboru te se očekuje njegovo donošenje i stupanje na snagu
u prvom tromjesečju 2003. godine. Ovim zakonom bi se uredila materija koja je
sada uređena Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji (NN 17/01). Tekst nacrta u
potpunosti je usklađen s Direktivom Vijeća EU 89/552/EC, od 3. listopada 1989.
godine i Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća EU, 97/36/EC, od 30. lipnja
1997. godine o usklađenju određenih odredbi propisanih zakonom, uredbom ili
administrativnom mjerom u državama članicama koje se odnose na obavljanje
televizijskog emitiranja te Direktivom Vijeća EU 84/450/EEC, od 10. rujna
1984., koja se odnosi na ujednačavanje zakona, uredbi i administrativnih
odredbi država članica koje se tiču prijevarnog oglašavanja, kao i Zakonom o
potvrđivanju Europske konvencije o prekograničnoj televiziji i Protokola o
izmjenama ove Konvencije (NN 11/01).

if !supportEmptyParas endif

          Prijedlogom Zakona o Hrvatskoj
radioteleviziji prvotno se želi usuglasiti položaj HRT-a kao javne
radiotelevizije s europskim propisima i standardima, a osobito s odredbama
Europske konvencije o prekograničnoj televiziji te isto tako otkloniti
nedostatke i neusklađenosti uočene u provedbi važećeg Zakona. Pri tome se
Hrvatskoj radioteleviziji kao javnom servisu mora osigurati potpuna programska
autonomija, a u pogledu financiranja HRT-a kao javnog servisa nužno je
ostvariti četiri temeljna načela, a to su stabilnost, nezavisnost,
proporcionalnost i transparentnost. Vodeći računa o navedenim načelima
Prijedlogom zakona o HRT-u uređuju se slijedeća osnovna pitanja:

if !supportEmptyParas endif

- HRT se  ustrojava kao javna ustanova koju čine tri
organizacijske jedinice Hrvatski radio, Hrvatska televizija te Glazbena
proizvodnja. Ovako predloženim ustrojem omogućava se odgovarajuća razina
autonomije u poslovanju radija, televizije i glazbene proizvodnje uz
istovremenu mogućnost da se zajedničke funkcije i poslovi racionalno obavljaju
na razini ustanove. Među takvim funkcijama i poslovima osobito su poslovi s
područja informatike, telekomunikacija, prikupljanja pristojbe, izgradnje i
održavanja, međunarodni poslovi, kao i drugi poslovi;

if !supportEmptyParas endif

- Predloženi
ustroj HRT-a osigurava punu programsku samostalnost radija i televizije koja se
ostvaruje pod nadzorom Vijeća HRT-a;

if !supportEmptyParas endif

- Jačanje
uloge i djelokruga Vijeća HRT-a kao tijela koje zastupa i štiti interes
javnosti te provodi nadzor i skrbi o unapređenju radijskog i televizijskog
programa. Uspostavljanje nadzora Vijeća HRT-a nad provedbom programskih načela
i obveza utvrđenih Zakonom na način koji će onemogućiti ometanje autonomnosti
uredničkog i novinarskog rada;

-
Uspostavljanje transparentnog postupka imenovanja odgovornih osoba na čelne
funkcije na razini ustanove odnosno organizacijskih jedinica u njezinu sastavu.
Glavnog ravnatelja HRT-a, ravnatelje organizacijskih jedinica, kao i direktore
programa i glavne urednike informativnog programa imenovalo bi i razrješavalo
Vijeće HRT-a. Kako bi se osigurala autonomija i puna odgovornost djelovanja
čelnih ljudi radija i televizije postupak njihova razrješenja bilo bi moguće
pokrenuti samo u slučajevima propisanim Zakonom;

- Po uzoru na
mnoge europske radiotelevizije predlaže se uvođenje dvije čelne funkcije
odgovorne za realizaciju radijskog odnosno televizijskog programa, to su
direktor programa i glavni urednik informativnog programa. Direktor programa
odgovoran je za organiziranje i usklađivanje programa s načelima propisanima
Zakonom, programskom i poslovnom politikom te je isto tako odgovoran za izradu
godišnjeg odnosno sezonskog rasporeda programa. Glavni urednik informativnog
programa odgovoran je za organizaciju informativnog programa, te za objavljene
informacije u informativnom programu;

if !supportEmptyParas endif

          - Glazbena proizvodnja koja
sada djeluje u sastavu Hrvatskog radija ustrojava se kao zasebna organizacijska
jedinica. Kao takva svoju djelatnost prioritetno obavlja za potrebe radija i
televizije dok dio svoje produkcije može realizirati na tržištu.

if !supportEmptyParas endif

          Uz
navedena osnovna pitanja prijedlogom Zakona obuhvaćena su i mnoga poboljšanja
pojedinih odredbi, a osobito odredbi o programskim načelima i obvezama te
sadržaju programa.

if !supportEmptyParas endif

          Predloženim
izmjenama i dopunama uspostavlja se takav položaj Hrvatske radiotelevizije iz
kojeg je razvidno da je ona kao javni servis uspostavljena za javnost, da ju
financira javnost te ju stoga i kontrolira javnost.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Donošenjem
predloženog Zakona odnosno njegovom provedbom ostvarit će se naredni korak u
tranziciji Hrvatske radiotelevizije u javnu radioteleviziju čije će djelovanje
biti usuglašeno s europskim propisima i standardima koji se primjenjuju na
javne radiotelevizije. Uvažavajući činjenicu da
predstoji donošenje Zakona kojim će se urediti položaj i djelovanje drugih
elektronskih medija ovaj Zakon imat će značajan doprinos za zakonsko uređenje
ovoga područja.

if !supportEmptyParas endif

Radi poboljšanja sustava elektroničkih
medija i javnih elektroničkih medija Ministarstvo kulture planira izraditi
nacrt zakona o elektroničkim medijima koji će u siječnju 2003. godine uputiti
Hrvatskom saboru na prvo čitanje. Ovaj zakon bi uređivao materiju koja je sada
uređena člancima 74. - 91. Zakona o telekomunikacijama (NN 76/99, 128/99 i
68/01), a odnosi se na radio i televiziju (vijeće za radio i televiziju te
kabelsku televiziju), kao i na materiju koja je uređena odredbama Zakona o
potvrđivanju Europske konvencije o prekograničnoj televiziji i Protokola o
izmjenama ove Konvencije (NN 11/01).

if !supportEmptyParas endif

Radi uređenja pitanja vezanih uz ostale medije,
tiskovine i dr. Ministarstvo kulture planira izraditi nacrt zakona o medijima
koji će u veljači 2003. godine uputiti Hrvatskom saboru na prvo čitanje. Ovaj
zakon bi uređivao materiju koja je sada uređena odredbama Zakona o javnom
priopćavanju (NN 83/96, 143/98 i 96/01), a odnosi se na ostale medije,
tiskovine te na pitanje javnosti vlasništva pravnih osoba koje obavljaju
djelatnost u području javnog priopćavanja, kao i odredbe koje bi sankcionirale
povredu časti i ugleda prouzročenu u tijeku obavljanja ove djelatnosti.

if !supportEmptyParas endif

#### 4.3.1.3.       Sindikati i udruge poslodavaca

**if !supportEmptyParas endif**

          Sindikalno
djelovanje u Republici Hrvatskoj vrlo je razvijeno te se očituje u postojećem
sindikalnom pluralizmu koji čini ne samo postojanje više sindikalnih
organizacija, već i više različitih načina udruživanja. Od oko tristotinjak
registriranih sindikata na lokalnim razinama većina ih je udružena u pet
sindikalnih središnjica - udruga sindikata više razine i to: Savez samostalnih
sindikata Hrvatske, Nezavisni hrvatski sindikati, Matica hrvatskih sindikata
javnih službi, Hrvatska udruga sindikata i Udruga radničkih sindikata Hrvatske,
koje ukupno broje oko 500.000 članova. Trenutno najbrojnija sindikalna
središnjica u Republici Hrvatskoj je Savez samostalnih sindikata Hrvatske koji
okuplja 22 sindikata, organiziran je na granskom načelu, a osnovan je tijekom
1990. godine. Ujedno to je jedina središnjica koja ima organizirana
povjereništva u svim županijama gdje se članovima sindikata udruženih u Savez
pružaju kako pravne, tako i ostale usluge zaštite prava i poboljšanja radnih uvjeta
i statusa radnika.

if !supportEmptyParas endif

          Pravni okvir
kojim je uređeno osnivanje i djelovanje sindikata, odnosno udruga sindikata
više razine, utvrđen je općim propisima - Ustavom RH (NN 28/01, čl. 43.) i
Konvencijom 87. o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje
Međunarodne organizacije rada (NN 3/00-Međunarodni ugovori) te Zakonom o radu
(NN 38/95, 17/01, glava XIX. čl. 159.-184.) kao temeljnom propisu kojim se
regulira pravo organiziranja radnika u udruge i način njihova djelovanja. Zakon
o udrugama (NN 88/01) se u svojim prijelaznim odredbama (čl. 43., st. 1.)
također referira na slobodu udruživanja radnika.

 Sukladno navedenim
odredbama sindikat, odnosno udruga sindikata više razine, mora imati statut
utemeljen i donesen na načelima demokratskoga zastupanja demokratskog
očitovanja volje članova. Statutom udruge utvrđuje se: svrha udruge; unutarnji
ustroj udruge utemeljen na načelima demokratskoga zastupanja i demokratskog
očitovanja volje članova, naziv; sjedište; područje djelovanja; znak; tijela
udruge; način izbora i opoziva tih tijela; ovlaštenja tijela udruge; postupak
učlanjivanja i prestanak članstva; način određivanja članarine; način donošenja
i izmjene statuta, pravila i drugih općih akata; način stjecanja, raspolaganja
i nadzora nad imovinom te prestanak rada udruge.

if !supportEmptyParas endif

          Nadalje,
Zakon o načinu određivanja zastupljenosti udruga sindikata više razine u
tripartitnim tijelima na nacionalnoj razini (NN 19/99) uređuje postupak
određivanja zastupljenosti udruga sindikata više razine u tijelima na
nacionalnoj razini u kojima su preko svojih predstavnika zastupljeni Vlada
Republike Hrvatske, sindikati i poslodavci. U slučaju kada se tripartitna
tijela na nacionalnoj razini osnivanju sporazumom, broj mjesta koja pripadaju
sindikatima u tim tijelima ne može biti manji od broja udruga utvrđenih
rješenjem nadležnog ministra.

if !supportEmptyParas endif

U RH djeluje
više udruga poslodavaca koje, nastupajući u ime svojih članova konkretnim
stavovima i zahtjevima prema svojim partnerima, zauzimaju važne pozicije prema
državi i državnim tijelima kada je riječ o uvjetima poslovanja, odnosno prema
sindikatima za područje radnih odnosa te općenito odgovarajućim trojnim
tijelima, posebice Gospodarsko-socijalnom vijeću.

          Najznačajnija
od njih je Hrvatska udruga poslodavaca (HUP) koja djeluje kao nevladina,
dobrovoljna udruga i okuplja članstvo od oko 5.000 poslodavaca iz svih
gospodarskih djelatnosti u RH u kojima je zaposleno preko 300.000 djelatnika.
Članovi Hrvatske udruge poslodavaca su okupljeni u 24 granske udruge.

Neke od udruga
koje   djeluju izvan Hrvatske udruge
poslodavaca udružene su u Savez neovisnih udruga poslodavaca (SNUP).

**if !supportEmptyParas endif**

#### 4.3.1.4. Ravnopravnost spolova

**if !supportEmptyParas endif**

          Hrvatskim Ustavom među najviše
vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske uvrštena je ravnopravnost spolova,
čime je iskazana politička volja i najvišeg zakonodavnog tijela državne vlasti
da se Republika Hrvatska svrsta među sve one demokratske države koje svoj
poredak grade uz puno priznanje i promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca
kao neizostavnog preduvjeta za održivi razvoj. Time je potvrđeno političko
načelo da je paritetna demokracija jedina stvarna demokracija te su postavljeni
temelji daljnjoj zakonodavnoj regulativi kojom se stvara okruženje jednakih
mogućnosti za oba spola i dosljednoj primjeni te regulative u praksi.

if !supportEmptyParas endif

          Vlada
Republike Hrvatske surađuje s međunarodnim organizacijama koje se bave
pitanjima promicanja i zaštite ljudskih prava: Ujedinjenim narodima, OESS-om,
Vijećem Europe, Europskom unijom, Paktom o stabilnosti te provodi međunarodne
ugovore o ljudskim pravima kojih je stranka Republika Hrvatska.

if !supportEmptyParas endif

          Vlada
Republike Hrvatske 9. svibnja 1996. godine osnovala je Povjerenstvo za
ravnopravnost spolova kao koordinativno tijelo za praćenje položaja žena i
promicanje ravnopravnosti spolova. Povjerenstvo je, polazeći od Pekinške
platforme za djelovanje, izradilo Nacionalnu politiku za promicanje jednakosti
za razdoblje 1997.-2000. godine. Osnivanje Povjerenstva te usvajanje i
provođenje Nacionalne politike pridonijelo je podizanju svijesti o potrebi
djelovanja za postizanje pune jednakosti žena i muškaraca. Povjerenstvo je
međuresorno tijelo sastavljeno od predstavnica/ka ministarstava i drugih
državnih tijela te je i koordinativno tijelo zaduženo za praćenje položaja žena
i promicanje ravnopravnosti spolova, a strukturno se usavršava uključivanjem
nezavisnih stručnjakinja.

          U
Hrvatskom saboru na sjednici održanoj 4. prosinca 2001. godine usvojena je
Nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova s Programom provedbe
nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova u RH od 2001. do 2005.
godine (NN broj 112/01), koju je izradilo Vladino Povjerenstvo za ravnopravnost
spolova i koja je postala sveobuhvatan dokument za promicanje i zaštitu
ljudskih prava žena u svim područjima djelovanja u RH.

          Nacionalna
politika ima kao osnovni cilj ostvarivanje ravnopravnosti spolova, a posebno
promicanje prava žena u svim područjima ljudskog djelovanja. Ostali ciljevi
Nacionalne politike su: osiguravanje uvjeta za ostvarenje prava žena
otklanjanjem svih oblika diskriminacije, povećanje pristupa žena odgovarajućoj
zdravstvenoj zaštiti, otklanjanje stereotipa i diskriminacijskih ponašanja koji
su temelj nasilja nad ženama, poboljšanje položaja žena u gospodarstvu,
promicanje ravnopravnosti spolova kroz obrazovne programe, povećanje broja žena
na položajima moći i odlučivanja te promicanje postojećih, ali i stvaranje
odgovarajućih novih mehanizama za unapređenje položaja žena.

          Vlada
RH promicanjem načela ravnopravnosti spolova nastoji učvrstiti ravnopravnost
žena i muškaraca u svim područjima ljudskog djelovanja, podizati svijest o
potrebi djelovanja za postizanje pune jednakosti žena i muškaraca, osvješćivati
žene u svim sredinama o njihovom stvarnom položaju i potrebi njegova
usklađivanja s općeljudskim standardima te osigurati potpore ženama u
ostvarenju njihovih prava i stvaranju uvjeta za učinkovito rješavanje uočenih
problema.

**if !supportEmptyParas endif**

          Jedno
od radnih tijela Hrvatskog sabora je i Odbor za ravnopravnost spolova u čijem
djelokrugu je, u postupku donošenja zakona i drugih propisa, pravo i dužnost
kao matičnog radnog tijela u područjima koja se odnose na poticanje i praćenje
primjene načela ravnopravnosti spolova u zakonodavstvu RH - poticanje
potpisivanja međunarodnih dokumenata o ravnopravnosti spolova i praćenje
primjene tih dokumenata, sudjelovanje u izradi, provedbi i analizi ostvarenja
Nacionalne politike za ostvarenje ravnopravnosti spolova, predlaganje programa
mjera za uklanjanje diskriminacije po spolu, poticanje ravnomjerne spolne
zastupljenosti u sastavu radnih tijela i izaslanstva Hrvatskog sabora i slično.

**if !supportEmptyParas endif**

#### 4.3.1.5. Zaštita prava djeteta

**if !supportEmptyParas endif**

          Republika
Hrvatska jasno se odredila štititi materinstvo, djecu i mladež te stvarati
socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete kojima se promiče
ostvarivanje prava na dostojan život. Prava djeteta i njihovo poštivanje jasno
je izraženo u Ustavu Republike Hrvatske (NN 41/01,28/01) gdje su djeca
istaknuta kao skupina koja iziskuje posebnu skrb i zaštitu društva i države.

          U
domaćem zakonodavstvu, osim Obiteljskim zakonom, prava i interesi djece posebno
se štite u niz drugih posebnih propisa npr. u Zakonu o socijalnoj skrbi, Zakonu
o sudovima za mladež itd.

          U
provedbi Obiteljskog zakona uočeni su određeni nedostaci te je donesena odluka
da se pripremi novi Obiteljski zakon
kojim će se jače naglasiti subjektivitet djeteta u obitelji, a u normativnom
smislu iz zakona brisati odredbe koje se ne koriste ili koje bi trebale postati
dijelom drugih zakona. Predlaže se da dijete ima posebnog skrbnika koji će
štiti njegov interes u određenim slučajevima (npr. kod povjeravanja djeteta s
poremećajem u ponašanju ustanovi socijalne skrbi itd.) Također se predlaže
prijenos ovlasti s centara za socijalni rad na sudove kada se izriču mjere za
zaštitu i dobrobit djeteta, povjeravanje djeteta s poremećajem u ponašanju
ustanovi socijalne skrbi i zabrana neovlaštenog približavanja članova obitelji
koji uznemiruju dijete.

          Republika
Hrvatska također je potpisnica niza međunarodnih ugovora koji se odnose na
zaštitu prava i interesa djeteta. To su, prije svega, Konvencija za zaštitu
ljudskih prava i temeljnih sloboda, Konvencija o zabrani i trenutnim
djelovanjima za ukidanje najgorih oblika dječjeg rada (182), Konvencija o
pravima djeteta te Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta glede
uključivanja djece u oružane sukobe i Fakultativni protokol uz Konvenciju o
pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji.

if !supportEmptyParas endif

          Polazeći
od odredaba Ustava, postoji niz tijela u svim segmentima državne vlasti koja
pokrivaju područje brige i skrbi o djeci. U Hrvatskom saboru to je Odbor za
obitelj, mladež i sport kao matično tijelo, ali i niz drugih odbora, npr. Odbor
za obrazovanje, znanost i kulturu.

if !supportEmptyParas endif

          Među
tijelima državne uprave koja svojim zakonom propisanim djelokrugom pokrivaju to
područje su: Ministarstvo prosvjete i športa, Ministarstvo rada i socijalne
skrbi, Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne
samouprave, Ministarstvo unutarnjih poslova, Državni zavod za zaštitu obitelji,
materinstva i mladeži.

if !supportEmptyParas endif

          Pri
redovnim općinskim sudovima, županijskim sudovima i Vrhovnom sudu Republike
Hrvatske postoje posebni odjeli ili suci za mladež. Državni odvjetnici su
specijalizirani u odjelima za mladež pri općinskim i županijskim državnim
odvjetništvima, a jedan od zamjenika pri Državnom odvjetništvu Republike
Hrvatske je zadužen za mladež

if !supportEmptyParas endif

          Dana
02. listopada 2002. godine, Hrvatski sabor prihvatio je Prijedloge Nacionalne
obiteljske politike i Nacionalnog programa djelovanja za mlade, provedba kojih
će u još značajnijoj mjeri pridonijeti promicanju prava i interesa djece.

 Vlada Republike Hrvatske osnovala je i dva
zasebna, savjetodavna tijela Vlade koja se bave isključivo problematikom djece:
Vijeće za djecu i Povjerenstvo za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i
mladeži.

if !supportEmptyParas endif

          Vijeće
za djecu osnovano je 1998. godine s ciljem trajnog praćenja ostvarivanja
Nacionalnog programa djelovanja za djecu u Republici Hrvatskoj te koordiniranja
i usklađivanja rada državnih i drugih tijela pri ostvarivanju planiranih mjera
i aktivnosti. U ostvarivanju navedenih zadaća Vijeće prati primjenu Konvencije
o pravima djeteta, ali i drugih međunarodnih akata koji se odnose na zaštitu
djece te promiče prava djeteta, zatim raspravlja o svim prijedlozima zakona i
drugih propisa koji se dotiču ostvarivanja prava djeteta te Vladi predlaže
njihove promjene odnosno izradu novih propisa iz područja koja se odnose na
zaštitu djece. Vijeće za djecu donosi za svaku kalendarsku godinu Program rada.
Jedan od temeljnih zadataka u tekućoj godini je dovršenje revizije Nacionalnog
programa djelovanja za djecu.

Povjerenstvo
za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladeži osnovano je 1997. godine
kao stručno, savjetodavno tijelo Vlade Republike Hrvatske sa zadaćom
proučavanja, praćenja i analiziranja rizičnih čimbenika koji uvjetuju nastanak
poremećaja u ponašanju djece i mladeži, praćenja kretanja pojave maloljetničke
delinkvencije te izvršenja mjera i aktivnosti radi njenog suzbijanja te
ostvarivanja kazneno-pravne zaštite djece i mladeži.

Zbog
složenosti područja koje Povjerenstvo pokriva, u pripremi je izrada Nacionalne
strategije prevencije poremećaja u ponašanju djece i mladih s poremećajima u
ponašanju.

if !supportEmptyParas endif

Zbog
zajedničkog cilja djelovanja ostvarena je i suradnja između navedenih tijela:
Vijeća za djecu i Povjerenstva za prevenciju poremećaja u ponašanja djece i
mladeži posebno na području Revizije Nacionalnog programa djelovanja za djecu.

if !supportEmptyParas endif

          U
zakonodavnu proceduru upućen je Nacrt prijedloga Zakona o pravobranitelju za
djecu koji je izradio Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži.
Nacrt Zakona je na 25. sjednici Hrvatskog sabora održanoj 04. listopada 2002.
godine prošao prvo čitanje. Prema
prijedlogu Zakona o pravobranitelju za djecu predviđa se, u cilju promicanja i
zaštite prava i interesa djece, uspostava nove institucije – Ureda
pravobranitelja za djecu.

          Sva
tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao
i ustanove, udruge i druge pravne i fizičke osobe koje se bave pitanjima od
značaja za djecu, dužna su surađivati s pravobraniteljem za djecu. Svaki
građanin može pravobranitelju za djecu podnijeti prijedlog za razmatranje
pitanja od značaja za zaštitu prava i interesa djece a pravobranitelj slobodno
odlučuje hoće li i u kojoj mjeri prijedlog uzeti u razmatranje.    Pravobranitelj za djecu podnosi jednom
godišnje izvješće Hrvatskom saboru o svom radu, dok u slučajevima većeg stupnja
ugroženosti prava i interesa djece može o tim slučajevima podnijeti i posebna
izvješća Hrvatskom saboru.

if !supportEmptyParas endif

          Uređenje
nasilja u obitelji, s aspekta kaznenog zakonodavstva, proteže se kroz tri
zakona: Kazneni zakon (110/97,27/88,50/00,129/00), Obiteljski zakon (162/98) i
Zakon o kaznenom postupku (NN br. 110/97 i 58/02). U posljednjem desetljeću
svjedoci smo sve izraženije globalne zabrinutosti za dobrobit i napredak djece,
pa tako i za suzbijanje nasilja u njihovom okruženju. Pojačana potreba njihove
zaštite rezultirala je daljnjim osnaživanjem kaznenog zakonodavstva i nakon
njegove reforme iz 1997. Tako je izmjenama i dopunama Kaznenog zakona (NN br.
129/00), unesen novi članak 215.a kojim se propisuje kažnjavanje do tri godine
za nasilničko ponašanje u obitelji. Nakon toga u Hrvatskoj je daljnjim
aktualiziranjem ovog problema postignut konsenzus oko potrebe da nasilje u
obitelji dobije zakonom zajamčenu brzu, adekvatnu i potpuniju zaštitu te da se
ova materija objedini na jednom mjestu. Stoga je u svibnju ove godine odlukom
Vlade RH oformljena Radna skupina za izradu Zakona o zaštiti od nasilja u
obitelji.

          U
nastojanja potpunije zaštite uklapaju se obveze RH koje je ona prihvatila
Konvencijom o pravima djeteta te Konvencijom o ukidanju svih oblika
diskriminacije žena. Nacrtom zakona se predlaže definiranje pojma nasilja u
obitelji, tako da glasi: ”Nasilje u obitelji je svaka primjena fizičke sile ili
psihičke prisile, odnosno svako drugo postupanje jednog člana obitelji koje
može prouzročiti, ili postoji opasnost da bi moglo prouzročiti, fizičku ili
psihičku bol, osjećaj straha ili osobne ugroženosti ili povredu dostojanstva,
oštećenje imovineili ozbiljnu prijetnju takvim oštećenjem kod
drugog člana obitelji.” Također se definira kakva djelovanja predstavljaju
nasilje: fizički i verbalni napad, spolno uznemiravanje, prijetnja, izolacija,
ograničavanje komuniciranja s trećim. Sastavni dio ovog Zakona bit će
prekršajno- pravne sankcije: novčana kazna, zatvor te zaštitne mjere. Novina je
da se predlaže kažnjavanje osoba koje su za zlostavljanje saznale u okviru
obavljanja svoje dužnosti, a propustile su ga prijaviti. Također se predlaže
izricanje zaštitnih mjera ukoliko postoji opasnost od ponavljanja djela, posve
nove vrste mjera u hrvatskom zakonodavstvu. To su zabrana približavanja
nasilnika žrtvi te mjera udaljenja nasilnika iz stambenog prostora.

          Vlada
RH je u ožujku 2001. zadužila Ministarstvo prosvjete i športa da pripremi
Program mjera za povećanje sigurnosti u školama koje će obuhvatiti slučajeve
nasilja po školama. U tu svrhu ustrojen je međuresorni tim u kojem su
predstavnici nadležnih tijela državne uprave. Cilj je izraditi program mjera. U
okviru navedenog programa Ministarstvo prosvjete i športa pokrenulo je projekt
“Afirmacijom pozitivnih vrijednosti protiv nasilja” čija je svrha poticati
zdrav psihosocijalni razvoj učenika i pozitivan sustav vrijednosti.

if !supportEmptyParas endif

          Uskoro
se u Zagrebu osniva Poliklinika za
zaštitu zdravlja djece koja će se prvenstveno baviti zaštitom zdravlja
zanemarene i zlostavljane djece (dijagnostika i terapija) te edukacijom i
supervizijom svih stručnjaka koji se time bave (liječnici, policija, suci,
psiholozi, socijalni radnici, državni odvjetnici, prosvjetni radnici), uz
znanstveno istraživanje i publiciranje. Ideja je krenula od Hrabrog telefona
budući da mala nevladina udruga nije u mogućnosti pokriti sve potrebe niti
djelovati izvan Zagreba. Primjer je to suradnje NVO i države koja preuzima
financiranje. Navedenim integriranom projektom piramidalno se povezuju sve
institucije koje se bave djecom i nasiljem (piramida međusobnog obavještavanja
i suradnje, ubrzanje i profesionalizacija intervencije).

### *4.3.2. Prava i zaštita manjina*

**if !supportEmptyParas endif**

Zaštita manjina i unapređenje njihova položaja jedan je od osnovnih
političkih zadataka Vlade RH koja je u potpunosti svjesna značaja uspostave
međusobnog povjerenja kao ključnog elementa demokratske stabilnosti.

Ustav Republike Hrvatske jamči ravnopravnost
pripadnicima svih nacionalnih ma­­­njina (članak 15. Ustava). Prema Ustavu
ravnopravnost i zaštita prava nacionalnih manjina uređuje se ustavnim zakonom.
Upravo je usvajanje novog Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina obveza
koja je ostala otvorena, a koju je Republika Hrvatska prihvatila prijemom u
Vijeće Europe. Novi Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina usvojen je od
strane Hrvatskog sabora 13. prosinca 2002. godine. Budući da se radi o organskom
zakonu, za njegovo donošenje bila je potrebna dvotrećinska većina glasova svih
zastupnika (članak 82. stavak 1. Ustava RH).

Uz Ustavni
zakon, 2000. godine donesena su i dva ključna zakona kojima se štite prava
manjina. To su Zakon o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici
Hrvatskoj i Zakon o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina
(NN 51/2000).

if !supportEmptyParas endif

Republika
Hrvatska ratificirala je Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina
(NN-MU, broj 14/97) i Europsku povelju o regionalnim i manjinskim jezicima
(NN-MU, broj 18/97), ujedno je sklopila dvostrane ugovore s Italijom i
Mađarskom o pravima manjina (NN-MU, brojevi 15/97 i 8/95) te ima sklopljen
određeni broj sporazuma o kulturnoj suradnji s tzv. matičnim državama.

if !supportEmptyParas endif

Iako je izrada
Nacrta Ustavnog zakona bila predviđena za kraj 2001. godine (Plan provedbe
SSP-a), to je bilo odgođeno kako bi se nacrt izradio na temelju pouzdanih
podataka o etničkom sastavu stanovništva RH koji su prikupljeni popisom
stanovništva 2001. godine, a postali su dostupni u travnju 2002. godine. Prema
popisu stanovništva Republika Hrvatska ima 4.437.460 stanovnika, od kojih su
331.383 pripadnici nacionalnih manjina, što iznosi 7.47% ukupnog broja
stanovništva. Najbrojnija nacionalna manjina u RH je srpska manjina koja prema
popisu čini 4,54% ukupnog broja stanovništva.

if !supportEmptyParas endif

Ustavni zakon
o pravima nacionalnih manjina izrađen je u suradnji s predstavnicima
nacionalnih manjina i međunarodnim stručnjacima (OESS i Vijeće Europe). Njime
je riješen institucionalni okvir u kojem će manjine djelovati, zatim će se
urediti pitanje političkog predstavljanja u Hrvatskom saboru te participacije u
predstavničkim i izvršnim tijelima jedinica lokalne samouprave.

Ustavni zakon daje definiciju
nacionalne manjine onakvu kako je određena Instrumentom za zaštitu prava manjina Srednjoeuropske inicijative iz 1994. godine.

if !supportEmptyParas endif

Novost u
Ustavnom zakonu je da se odustalo od nabrajanja nacionalnih manjina što je i
bila preporuka Komisije za demokraciju putem prava Vijeća Europe (Venecijanska
komisija).

Što se tiče
pitanja izbora zastupnika u Hrvatski sabor, u Ustavnom zakonu ugrađena su samo
opća načela kojima će se nacionalnim manjinama jamčiti zastupljenost u Saboru.
Tijekom rasprave oko Ustavnog zakona u Hrvatskom saboru predstavnici manjina
ipak su se zalagali za uvođenje pozitivne diskriminacije, u čemu ih je podržao
i saborski Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Ovo pitanje
detaljnije će se urediti novim Zakonom o izboru zastupnika u Hrvatski sabor za
koji se predviđa upućivanje u parlamentarnu proceduru početkom 2003. godine.

U Ustavnom
zakonu predviđa se manjinska samouprava i savjet nacionalnih manjina.

Prava
nacionalnih manjina uređena su i drugim zakonima, kao što su Zakon o izboru
članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave (NN, broj 33/2001) kojim se jamči proporcionalna zastupljenost
manjina sukladno njihovoj brojnosti.

Polazeći od međunarodnih standarda i
hrvatskog zakonodavstva, Vlada RH definirala je Model ostvarivanja prava
pripadnika nacionalnih manjina prema kojem većinu etničkih prava pripadnici
nacionalnih manjina ostvaruju kroz redovite institucije sustava. Samo dio
etničkih prava osigurava se djelovanjem različitih udruga nacionalnih manjina i
na taj način osigurava dodatna zaštita od asimilacije.

if !supportEmptyParas endif

Prema Modelu pripadnici nacionalnih manjina
preko nadležnih državnih institucija ostvaruju svoja prava za područje
obrazovanja (Ministarstvo prosvjete i športa), područje knjižničarske
djelatnosti (Nacionalna i sveučilišna knjižnica), područje društvenih
istraživanja (Ministarstvo znanosti i tehnologije) i područje zaštite kulturne
baštine i spomeničkog blaga (Ministarstvo kulture). Pripadnicima nacionalnih
manjina osigurava se pristup medijima (Hrvatska televizija i Hrvatski radio).

Etnička prava koja nije moguće ostvariti
djelovanjem redovitih institucija, ostvaruju se financijskim pomaganjem
kulturnih programa nevladinih udruga i ustanova. Radi se o programima iz
područja informiranja, izdavaštva, kulturnog amaterizma i kulturnih
manifestacija koje Vlada RH financijski pomaže na prijedlog Ureda za nacionalne
manjine, koji i provodi distribuciju tih sredstava. Vladin Ured za nacionalne
manjine ujedno proučava međunarodne konvencije iz područja etničkih, vjerskih i
kulturnih prava manjina, prati stanje u Republici Hrvatskoj i svijetu te
predlaže primjenu određenih, u praksi provjerenih modela.

if !supportEmptyParas endif

Na prijedlog Venecijanske komisije 1998.
godine formirano je Vijeće nacionalnih manjina, kao zajedničko tijelo koje
koordinira suradnju među udrugama nacionalnih manjina. Takvo tijelo predviđeno
je i Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina (Savjet).

Donošenjem Ustavnog zakona o pravima
nacionalnih manjina Republika Hrvatska postignut je zakonodavni okvir koji je u
skladu s međunarodnim standardima vezanima za ljudska prava i prava manjina. U
tom kontekstu Vladi RH treba osigurati i jamčiti potpunu provedbu takvog
zakonodavstva.

if !supportEmptyParas endif

U sklopu
zaštite prava manjina poseban se naglasak stavlja na zaštitu prava Roma kojih u
Republici Hrvatskoj prema popisu stanovništva ima 9.460. S obzirom na činjenicu
da se romske zajednice suočavaju s poteškoćama u društvenom i gospodarskom
životu, poput visoke nezaposlenosti, loših uvjeta stanovanja, niskog stupnja
obrazovanja te nezadovoljavajuće zdravstvene skrbi, Vlada RH osnovala je Radnu
skupinu stručnjaka za izradu nove Nacionalne strategije za Rome. Spomenuta
strategija imat će za zadaću definiranje politike i aktivnosti s ciljem
poboljšanja položaja romskog stanovništva u Hrvatskoj i njihove bolje
integracije u hrvatsko društvo. Donošenje Nacionalne strategije od strane VRH
predviđa se do kraja 2002. godine.

if !supportEmptyParas endif

U rujnu 2002.
u Čakovcu je, u zajedničkoj organizaciji Vlade RH, Vijeća Europe i Pakta o
stabilnosti za Jugoistočnu Europu, održan međunarodni seminar o obrazovanju
Roma u Hrvatskoj. Posebna pažnja tom je prigodom posvećena predškolskom
obrazovanju romske djece putem kojeg bi ona trebala steći dovoljno poznavanje
hrvatskog jezika za praćenje daljnjeg redovitog osnovnoškolskog programa.

if !supportEmptyParas endif

Predviđeno je
da se u školama, s većinom romskih učenika, zaposle učiteljski asistenti koji
bi djeci pomagali u svladavanju jezičnih poteškoća. Za tu svrhu Vlada RH
osigurat će prostorije za centre romske zajednice u Zagrebu i Čakovcu, kao i
novčana sredstva u vrijednosti od 1,1 milijuna kuna za njihovo daljnje
djelovanje. Institut Hrvatsko otvoreno društvo također će poduprijeti projekte
o obrazovanju Roma te pružiti odgovarajuću stručnu pomoć u tom području.

### *4.3.3.          Povratak izbjeglica i raseljenih osoba*

**if !supportEmptyParas endif**

          Prognaničko-izbjeglička
kriza u Hrvatskoj započela je 1991. godine nakon agresije na Hrvatsku i progona
hrvatskih građana iz njihovih domova na ratom zahvaćenim područjima države koji
utočište nalaze na slobodnim područjima Hrvatske i manji broj u inozemstvu.
Nastavljena je 1992. godine nakon izbijanja rata u susjednoj Bosni i
Hercegovini i priliva velikog broja izbjeglica u Hrvatsku. Tako je krajem 1992.
godine Republika Hrvatska bila utočište za više od 700.000 prognanika i
izbjeglica: 300.000 prognanika s tadašnjih okupiranih područja Hrvatske te
400.000 izbjeglica iz susjedne Bosne i Hercegovine. Kriza je svoj smjer
promijenila tek krajem 1995. godine kada otpočinje masovni povratak prognanika
i izbjeglica na dotad okupirana područja Hrvatske oslobođena akcijama Hrvatske
vojske “Bljesak” i “Oluja” te u Bosnu i Hercegovinu nakon potpisivanja
Daytonskog sporazuma.

**if !supportEmptyParas endif**

          Aktivna
politika Vlade Republike Hrvatske prema procesu povratka te njena značajna
financijska ulaganja u provedbu povratka u posljednjih dvije i pol godine
rezultirali su velikim napretkom u povratku prognanika i izbjeglica, osobito u
manjinskom povratku hrvatskih građana srpske nacionalnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Još
2000. godine uklonjene su zakonske, administrativne i sigurnosne prepreke
povratku svih hrvatskih građana, između ostalog, kroz izmjene administrativnih
i zakonskih propisa (Zakon o obnovi i Zakon o područjima posebne državne
skrbi). U 2001. i 2002. godini krenulo se korak dalje s kreiranjem sveobuhvatne
politike povratka u cilju postizanja održivosti samog procesa i njegovog
ubrzavanja, a za što su osigurana dodatna proračunska i druga kreditna
sredstava, osobito u području obnove stambenog fonda i infrastrukture te
povratu imovine i stambenom zbrinjavanju.

if !supportEmptyParas endif

          Posebno
veliki pomaci napravljeni su na području povrata imovine koje je jedan od
ključnih elemenata povratka i zaštite osnovnih ljudskih prava osobito prava na
raspolaganje vlastitom imovinom, kao i normalizacije života u multietničkim
lokalnim zajednicama na područjima povratka. Nakon što je Ministarstvo za javne
radove, obnovu i graditeljstvo obavilo pregled sve zauzete imovine i jasno
definiralo početno stanje, Hrvatska je Vlada krenula krajem 2001. godine s
cjelovitom reformom sustava povrata imovine. Tako je u rujnu 2001. godine Vlada
donijela Odluku o dovršenju procesa povrata imovine do kraja 2002. godine, u
prosincu usvojila *Akcijski plan za
provedbu povrata imovine do kraja 2002.* gdje su razrađene konkretne
aktivnosti i mjere za provedbu odluke.
U međuvremenu je u srpnju 2002. godine Hrvatski sabor usvojio izmjene
Zakona o područjima posebne državne skrbi s jasno definiranim procedurama
povrata imovine i rokom za povrat imovine vlasnicima.

if !supportEmptyParas endif

          Pored
spomenutih mjera čija je provedba ključna za proces povratka, Vlada je
definirala i poduzela druge mjere koje se odnose na poticanje rješavanja
ostalih pitanja vezanih za povratak, što uz povrat imovine uključuje obnovu i
poticanje gospodarskog oporavka te ukupni ekonomski razvitak područja povratka,
razminiravanje i sređivanje zemljišnih knjiga kao osnove za uvođenje reda u
sustav vlasničkih odnosa, a uz to u tijeku je i revizija korištenja državne
imovine na područjima posebne državne skrbi kako bi se sredilo i uredilo stanje
u raspolaganju i korištenju državnom imovinom.

if !supportEmptyParas endif

          Sve
te mjere, bilo zakonodavne, političke i materijalne, bitno su promijenile
ukupnu atmosferu i prihvaćanje povratnika u povratničkim mjestima, što je
osiguralo dodatan zamah u procesu povratka. Značajno unapređenje procesa
povratka kako dinamike, tako i održivosti povratka, očitovalo se u povećanju
ukupnog broja povratnika – 66.882 povratnika u zadnjih dvije i pol godine, među
kojima je 36.797 manjinskih povrataka iz SRJ, BiH i hrvatskog Podunavlja
građana srpske nacionalnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Ukupno
se od početka masovnog povratka u Hrvatsku 1995. godine do sada vratilo 301.828
prognanika i izbjeglica, i to: *205.294 povratnika – bivših prognanika*,
uglavnom Hrvata, koji su tijekom progonstva boravili u drugim područjima
Hrvatske koja nisu bila zahvaćena ratom te *96.534 manjinskih povratnika, hrvatskih građana
srpske nacionalnosti,* koji su u izbjeglištvu većim dijelom boravili
u SRJ i BiH.

if !supportEmptyParas endif

          Za
povratak je danas preostalo još 15.706 prognanika, 8.563 izbjeglica iz BiH i
Kosova, 3.360 raseljenih osoba, najmanje 13.241 izbjeglica u SRJ i BiH koji su
podnijeli zahtjeve za povratak u Hrvatsku. Pored njih rješenje još očekuje oko
21.000 izbjeglih iz BiH i SRJ koji zauzimaju tuđu imovinu u Hrvatskoj (povratak
domovima ili stambeno zbrinjavanje u Hrvatskoj).

          Strateški
je cilj Vlade svima koji se žele vratiti osigurati održive uvjete povratka i na
taj način konačno zaokružiti i završiti pitanje ratnih posljedica u Hrvatskoj.
Proces rješavanja svih problema vezanih za povratak vrlo je složen i vezan je
dijelom za šire reforme koje se provode ili pripremaju u Hrvatskoj, ali odvija
se uz odlučnu namjeru i konkretna ulaganja Vlade da ga što prije razriješi.

if !supportEmptyParas endif

          Uvjeti
za održivi povratak i reintegraciju preostalih prognanih i izbjeglih
osiguravaju se kroz više programa hrvatske Vlade čija je provedba trenutno u
tijeku, i to: obnovu u ratu oštećenih i razorenih kuća i stanova, povrat
imovine koja je privremeno zauzeta, izravnu pomoć u obnovi i povratku u Bosnu i
Hercegovina, a za manji broj povratnika i izbjeglica koji su se opredijelili za
lokalnu integraciju u Hrvatskoj osigurava se stambeno zbrinjavanje. Kroz te
programe potrebno je osigurati uvjete za održivi povratak ili lokalnu
integraciju oko 62.000 preostalih prognanika i izbjeglica u Hrvatskoj te
potencijalnih povratnika koji još borave u SRJ i BiH.

if !supportEmptyParas endif

          Obnova
stambenog fonda i infrastrukture intenzivirana je zadnjih godina jer je
osigurano dodatno financiranje kako iz državnog proračuna, tako i iz kreditnih
sredstava koje je uzela hrvatska Vlada. Samo tijekom 2002. godine u obnovu se
ulaže ukupno 1,458 milijardi kuna. Do kraja 2001. godine, kada je istekao rok
za podnošenje zahtjeva za obnovu, podneseno oko 25.000 novih zahtjeva, uglavnom
izbjeglica koje još borave u SRJ i BiH te su na taj način iskazale svoju želju
za povratkom.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatska
se Vlada jasno obvezala, a potom i zakonski propisala, vratiti svu zauzetu
privatnu imovinu do kraja 2002. godine. Do listopada 2002. godine vraćeno je
10.738 stambenih jedinica njihovim vlasnicima, a u tijeku je provedba procedura
za povrat vlasnicima preostalih 7.635 zauzetih stambenih jedinica. Istodobno
osigurano je stambeno zbrinjavanje za 1.600 obitelji privremenih korisnika. U
tijeku je i osiguravanje dodatnih sredstava kako bi riješili i problem
stambenog zbrinjavanja onih koji trenutno zauzimaju tuđu imovinu, oko 6.000
obitelji, za što ćemo iz hrvatskog državnog proračuna za 2003. godinu osigurati
67 milijuna eura (490 milijuna KN), a za ostatak potreban za završavanje
programa od oko 40 milijuna eura (292 milijuna KN) zatražit ćemo kredit od
Razvojne banke Vijeća Europe.

if !supportEmptyParas endif

          Namjera
je hrvatske Vlade da tražeći alternativne načine i modele financiranja
razriješi što prije pitanje povrata imovine, potom da do kraja 2003. godine
završi program stambenog zbrinjavanja privremenih korisnika trenutno zauzete
imovine te u bližoj perspektivi i ukupnu obnovu stambenog fonda i
infrastrukture - tijekom 2004. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Pitanja
vezana uz povratak prognanika i izbjeglica u Republici Hrvatskoj uređena su
najvećim dijelom sljedećim zakonskim i podzakonskim propisima: Zakon o statusu
prognanika i izbjeglica (NN 96/93, 39/95 i 128/99); Zakon o područjima posebne
državne skrbi (NN 44/96, 57/96, 124/97, 73/00, 87/00, 94/01 i 88/02), Uredba o
uvjetima i mjerilima za stambeno zbrinjavanje na područjima posebne državne
skrbi (NN 10/01), Pravilnik o redu prvenstva stambenog zbrinjavanja na
područjima posebne državne skrbi (NN 116/02), Program povratka i zbrinjavanja
prognanika, izbjeglica i raseljenih osoba (NN 92/98), Zakon o prestanku važenja
Zakona o privremenom preuzimanju i upravljanju određenom imovinom (NN 101/98),
Zakon o obnovi (NN 24/96, 54/96, 87/96 i 57/00), Sporazum radne skupine o
operativnim postupcima povratka (NN 92/98) te međunarodni propisi i konvencije
o statusu izbjeglica.

if !supportEmptyParas endif

          Nadležno
tijelo koje je zaduženo za provedbu većine navedenih propisa je Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo, a pored toga Vladina Koordinacija za
područja posebne državne skrbi u okviru djeluje više ministarstava koje dijelom
sudjeluju u procesu povratka. Navedena Koordinacija također daje prijedloge i
inicijative Vladi za poduzimanje potrebnih mjera i aktivnosti za unaprjeđenje
procesa povratka. Za inicijative vezane za daljnje harmoniziranje propisa
vezanih za povratak zaduženo je posebno tijelo navedene Vladine Koordinacije -
Radna skupina za zakonodavstvo koja surađuje s međunarodnim ekspertima za
povratak.

4.4.    REGIONALNA SURADNJA

**if !supportEmptyParas endif**

          Hrvatska
aktivna i konstruktivna politika regionalne suradnje u okviru svih regija
kojima pripada: srednjoeuropske, sredozemne i jugoistočno europske,pridonosi jačanju stabilnosti i
sigurnosti u tim regijama. Kontinuiranim razvojem bilateralne i multilateralne
regionalne suradnje Republika Hrvatska pridonosi jačanjudobrosusjedstva i stvaranju općeg pozitivnog ozračja za suradnju u
svom širem okruženju stavljajući naglasak na konkretnu programsku suradnju
kojom se ostvaruju važni hrvatski politički, gospodarski, sigurnosni i drugi
interesi.

### *4.4.1.**Multilateralna**suradnja*

Republika Hrvatska aktivna je
sudionica Pakta o stabilnosti (PS), Srednjoeuropske inicijative (SEI),
Jadransko-jonske inicijative (JJI), Inicijative za suradnju u Jugoistočnoj
Europi (SECI), Kvadrilaterale RH-Mađarska-Italija-Slovenija, Radne zajednice
Alpe – Jadran, Radne zajednice Podunavskih regija, Procesa suradnje u Podunavlju
i Dunavske komisije, SEEI, SEDM i SEE Group. RH je aktivna i u okviru Procesa
suradnje u Jugoistočnoj Europi (SEECP) u kojoj ima status promatrača.

Aktivnim
sudjelovanjem uPaktu o stabilnosti Republika Hrvatska
se dokazuje kao važan čimbenik stabilnosti u Jugoistočnoj Europi. Osim u
konkretnim projektima na području infrastrukture, Republika Hrvatska svoje
interese vidi i ostvaruje i kroz ostale prioritete Pakta (tzv. *achievables*), poput povratka izbjeglica,
razvitka trgovine, poticanja investicija i prekogranične suradnje i dr. Jednim
od važnijih projekata Republika Hrvatska smatra i dovršetak izrade pravnog
okvira za provedbu SAVA inicijative
koja će po prvi put od Save napraviti međunarodni plovni put.

          Od
samih početaka Pakta o stabilnosti Republika Hrvatska je zagovornik jačanja
regionalnog vlasništva zemalja u Jugoistočnoj Europi nad Paktom. Regionalno
vlasništvo reflektira se kroz mogućnost zemalja-sudionica Pakta o stabilnosti
da predlažu konkretne projekte od svog zajedničkog interesa te kroz
predsjedanje radnim tijelima Pakta o stabilnosti od strane predstavnika zemalja
Jugoistočne Europe. U tom smislu vrijedno je spomenuti da je Republika Hrvatska
prva zemlja iz regije koja predsjeda jednim Radnim stolom, a supredsjedava
također i Radnim stolom o gospodarskoj obnovi, razvoju i suradnji.

Iako
je stvaranjem Pakta o stabilnosti najveći dio projekataSouth East Europe
Cooperation Initiative (SECI),posebice
s područja prometne infrastrukture i energetike, preuzet od strane Pakta
stabilnosti, RH svoj interes za sudjelovanjem u SECI-ju pronalazi u sljedećim
aktivnostima: Centar za borbu protiv prekograničnog kriminala u Bukureštu,
Program olakšavanja trgovine i transporta u Jugoistočnoj Europi (TTFSE) i
SECIPRO odbor. Uz sudjelovanje u projektima Arbitražnog centra JIE i suradnji
burzi, RH će i dalje nastaviti aktivno sudjelovati u aktivnostima vezanim za
suzbijanje prekograničnog kriminala te olakšavanje trgovine i transporta kao
prioritetnim projektima u predstojećoj godini.

Članstvom
uSrednjoeuropskoj inicijativi (SEI)Republika Hrvatska potvrđuje svoju srednjoeuropsku pripadnost te
ujedno ostvaruje suradnju s nizom zemalja Jugoistočne Europe koje su također
članice SEI. Politički dijalog o najvažnijim političkim pitanjima u regiji
između država članica EU, pridruženih članica i budućih kandidata značajno
doprinosi jačanju pretpostavki za zajedničku europsku budućnost. Važna je i
programska suradnja u čitavom nizu područja: borba protiv organiziranog
kriminala, civilna zaštita,gospodarstvo,
malo i srednje poduzetništvo, turizam, poljoprivreda, zaštita okoliša, promet,
kultura, prekogranična suradnja itd.

KrozJadransko-jonsku inicijativuRepublika Hrvatska promovira svoju sredozemnu dimenziju, poglavito u
političkoj, gospodarskoj, infrastrukturnoj i kulturno-turističkoj sferi.
Jadransko-jonski koridor, s prioritetom Jadransko-jonske autoceste te zaštita i
sigurnost Jadrana srednjoročni su prioriteti kroz koje će se ponajviše mjeriti
uspješnost ove suradnje.

Proces suradnje u Podunavlju**,** uz sudjelovanje i punu potporu
Europske komisije i Pakta o stabilnosti, politički je proces od kojeg Republika
Hrvatska očekuje doprinos jačanju regionalne suradnje u dunavskom bazenu u
okviru postojećih oblika suradnje na gospodarskom, kulturnom i znanstvenom, ali
u prvome redu na prometnom, infrastrukturnom i informatičkom planu:
ostvarivanje Koridora VII i s njim u vezi priključaka s Koridorima V i X;
obnova i jačanje neometane i tehničko-informatički modernizirane plovidbe
Dunavom, u kombinaciji s drugim oblicima prijevoza; reguliranje rijeke Save kao
međunarodnoga plovnog puta; bolje povezivanje dunavskoga s jadranskim bazenom.
Prometne aspekte svoje podunavske dimenzije Republika Hrvatska ostvaruje i
članstvom u Dunavskoj komisijikojoj i predsjedava do 2005. godine.

Republika
Hrvatska od 2000. godine sudjeluje uProcesu suradnje ministara obrane Jugoistočne
Europe(South Eastern Defence
Ministerial - SEDM), inicijativi regionalne suradnje na području obrane
utemeljenoj na smjernicama Euro-atlantskog partnerskog vijeća za suradnju na
regionalnoj osnovi. Kroz SEDM države Jugoistočne Europe te Italije i SAD-a
surađuju na obrambenom planu u duhu Partnerstva za mir s konačnim ciljem bržeg
uključenja zemalja JI Europe u NATO.

RH
ima aktivnu ulogu u NATO-ovoj Inicijativi
za Jugoistočnu Europu (South East Europe Initiative - SEEI) kojoj je
svrha pomoći u provođenju ciljeva Pakta o stabilnosti i promicati suradnju u
Jugoistočnoj Europi. Nakon svoga osnivanja kao dijela SEEI-a, Koordinacijska
skupina za sigurnosnu suradnju u Jugoistočnoj Europi (South East Europe
Security Co-operation Steering Group - SEEGROUP) nastavila je s radom u 2001.
pod predsjedanjem Hrvatske. Premda je regionalni forum, SEEGROUP je otvorena za
sudjelovanje zainteresiranih članica NATO-a i zemalja Partnerstva za mir.
Svojim aktivnim pristupom radu SEEGROUP-a RH podupire razne procese suradnje
među zemljama regije. Uz to, RH je aktivno sudjelovala u stvaranju SEECAP-a, dokumenta čiji je puni naziv
*South East Europe Common Assesment Paper
on Regional Security Challenges and Opportunities.* SEECAP je istakao
postojeća rizična pitanja sigurnosti u Jugoistočnoj Europi i predložio načine
njihova rješavanja.

Radi mogućega sudjelovanja u budućim mirovnim
operacijama NATO/PfP, u Hrvatskoj su u tijeku pripreme: borbenih postrojbi,
postrojbi za borbenu potporu, nacionalne potpore budućim raspoređenim
postrojbama i službe borbene potpore.

Te bi
postrojbe trebale biti potpuno spremne do kraja 2003. Trenutno RH posjeduje
jedan vod vojne policije potpuno obučen i spreman za sudjelovanje u mirovnim
operacijama NATO-a.

U lipnju 2002. RH je primljena u Koordinacijski
odbor za suradnju srednjoeuropskih naroda (Central European Nations’
Co-operation in Peace Support -CENCOOP).

RH
je nakon okončanja multilateralnih i bilateralnih pregovora sa svim članicama Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj
trgovini (CEFTA)parafirala
temeljni ugovor s protokolima, čime su ispunjeni svi uvjeti za punopravno
članstvo RH u ovoj srednjoeuropskoj zoni slobodne trgovine. Po okončanju potpisivanja
i postupka ratifikacije u parlamentima država članica, očekuje se da će
Republika Hrvatska postati i službeno punopravnom članicom 1. ožujka 2003.
godine. Članstvo RH u CEFTA nije značajno samo s aspekta liberalizacije
trgovine, intenziviranja trgovinskih odnosa te slojevitog umrežavanja hrvatskog
gospodarstva u šire regionalne i europske gospodarske tijekove, već se očekuje
da će preferencijalan pristup CEFTA tržištu utjecati na povećanje izvoza,
smanjenje deficita i uravnoteženje trgovinske bilance, a u konačnici i na
gospodarski rast.

Radna zajednica Alpe–Jadran (RZAJ) i Radna
zajednica Podunavskih regija (RZPR**)**predstavljaju okvire za međuregionalnu suradnju na raznim područjima. RZ
Alpe–Jadran 80-ih je poslužila kao regionalni most između naroda podijeljenih u
tada postojeće političke blokove, a danas sve više služi kao most između
sadašnjih i budućih članica EU. Sudjelovanje RH u RZPR imalo je najveće
značenje početkom 90–ih godina, u doba borbe za političku i međunarodnu
afirmaciju Hrvatske. U predstojećem razdoblju trebat će razmotriti spuštanje
razine sudjelovanja u ovim radnim zajednicama s državne na županijsku, čime
ćemo se izjednačiti s drugim sudionicima.

Promatračkim
statusom uProcesu suradnje u Jugoistočnoj Europi (SEECP)i aktivnim sudjelovanjem na svim sastancima, uključujući i
sastanak predsjednika država i vlada, Republika Hrvatska daje doprinos ovoj, do
sada isključivo političkoj, inicijativi zemalja Jugoistočne Europe.

Suradnja
u okviruKvadrilaterale **(**Hrvatska-Mađarska-Italija-Slovenija)
za Republiku Hrvatsku, uz regionalnu dimenziju, predstavlja mogućnost za
dodatno intenziviranje suradnje sa susjedima. Republika Hrvatska koordinira rad
Kvadrilaterale tijekom 2002. godine. Suradnja se unutar Kvadrilaterale
ostvaruje kroz suradnju susjeda kao i kroz suradnju u kontekstu EU i NATO
proširenja. Tijekom 2002. godine RH je organizirala sastanaka zamjenika
ministara vanjskih poslova, ministara kulture i voditelja carinskih uprava.
Sastanak ministara rada i socijalne skrbi održao se u studenom, a sastanak
predsjednika vlada u prosincu o. g. Uzimajući u obzir činjenicu da je
zajednički interes svih sudionica Kvadrilaterale uspješno sudjelovanje u
procesima europskih integracija, posebice uključivanje u EU i NATO, prijedlozi
za konkretne aktivnosti i programi suradnje povezani su s uzajamnom razmjenom
iskustava i *know-how* o europskim stečevinama (*acquis*). Vezano uz
programsku orijentaciju suradnje posebice su naglašena područja
infrastrukturnih projekata i prometnih koridora; gospodarske veze; malo i
srednje poduzetništvo; vojna suradnja; borba protiv terorizma i organiziranog
kriminala; migracije; informacijska tehnologija; sport i obrazovanje.

Regionalna dimenzija Procesa stabilizacije i
pridruživanja predviđa i vrlo usku suradnju s državama koje su dijelom
Procesa, ali nisu neposredni susjedi RH, prije svega sklapanjem bilateralnih
konvencija. Unutar PSP-a, temeljem čl. 12. Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju između RH i EU, u tijeku je izrada bilateralnog Sporazuma o
regionalnoj suradnji s Makedonijom.

if !supportEmptyParas endif

          Republika Albanija i RH imaju dobre političke odnose i zajednički
interes za jačanje gospodarske suradnje te slična ili istovjetna stajališta
glede europskih integracijskih procesa i regionalne suradnje. Ostvareni su
brojni bilateralni susreti na svim razinama. Nova dinamika hrvatsko-albanskih
odnosa započela je nakon promjene vlasti u RH tijekom 2000.

Potpisana su 23 bilateralna
ugovora među kojima: Ugovor o slobodnoj trgovini, Sporazum o gospodarskim
bilateralnim odnosima između Vlade RH i Vlade Republike Albanije, Ugovor između
VRH i VRA o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, Protokol o suradnji između
MVP RH i MVP Albanije, Ugovor o uzajamnom ukidanju viza za nositelje
diplomatskih i službenih putovnica između RH i Republike Albanije, Ugovori o
kulturnoj, znanstvenoj i vojnoj suradnji.

Gospodarska razmjena, usprkos
potpisanim sporazumima, nedostatna je pa se poduzimaju potrebni koraci kako bi
se ona intenzivirala. Uskoro se očekuje uzajamna liberalizacija viznog režima
za određene kategorije građana npr. poslovne ljude, znanstvenike, itd.

if !supportEmptyParas endif

          Politički odnosi između Republike Makedonije i RH razvijaju se
vrlo dobro na svim razinama. Obje države podupiru napore EU za stabilizaciju
Jugoistočne Europe, osobito glede individualnog pristupa te se zalažu za što
brže rješavanje pitanja sukcesije. Republika Hrvatska je prihvatila makedonsku
ideju o održavanju trilateralnih sastanaka (RH, RM i SRJ) u okviru kojih bi se
razmatrala pitanja od zajedničkog interesa.

Vlada RH
namjerava s RM sklopiti Sporazum o regionalnoj bilateralnoj suradnji u okviru
približavanja i pristupanja Europskoj uniji kojim bi se proširila ugovorna
osnovica za razvijanje bilateralnih odnosa te stvorile pretpostavke za
unapređivanje suradnje u okviru individualnog približavanja EU.

Do sada su
potpisana 23 bilateralna ugovora, a u lipnju 2002. potpisane su Izmjene i
dopune Ugovora o slobodnoj trgovini između RH i RM. Promjene je inicirala
hrvatska strana kako bi Ugovor, potpisan 1997., bio prilagođen pravilima WTO,
EU te PSP-a, a također je uveden veći stupanj liberalizacije (posebice
poljoprivrednih proizvoda).

### *4.4.2. Bilateralni odnosi sa susjednim državama*

          Razvijanje dobrosusjedskih odnosa sa
svim državama s kojima graniči, jedan je od prioriteta hrvatske vanjske politike
što ujedno stvara dobre pretpostavke za regionalnu suradnju koja se ostvaruje
na različitim područjima.

#####

##### *TALIJANSKA REPUBLIKA*

Republika
Hrvatska i Talijanska republika imaju vrlo razvijene bilateralne odnose,
poglavito na gospodarskom polju te intenzivnu suradnju u nizu regionalnih
organizacija poput Kvadilaterale, Jadransko-jonske i Srednjoeuropske
inicijative, u kojima je naglasak suradnje stavljen na pitanja sigurnosti,
borbe protiv organiziranog kriminala i ilegalnih migracija te zaštite okoliša,
područje na kojem će dvije zemlje uskoro sklopiti ugovor kojim bi regulirale
takvu vrstu suradnje.

          Gospodarska suradnjaima veliko strateško značenje za obje
zemlje. Italija je prvi vanjskotrgovinski partner RH ( u 2001. ukupna razmjena
iznosila je 2,3 mlrd. USD; uvoz u RH 1,35 mlrd. USD) te najveći strani ulagač,
poglavito u bankarski i trgovački sektor. RH teži uravnoteženijoj suradnji i
većim talijanskim ulaganjima i u druge sektore.

Talijanska
manjina u RH (oko 20.000) uživa sva prava prema europskim standardima, a ima i
svog zastupnika u HS-u. Talijanski jezik je službeni jezik u općinama s
većinskim talijanskim stanovništvom gdje postoje osnovne i srednje škole na
talijanskom jeziku koje mogu pohađati i hrvatska djeca. Talijanska vlada
financijski pomaže svoju manjinu, a to isto čini i hrvatska Vlada. Iako
aktivnosti hrvatske manjine u Italiji nisu razgranate zbog nedovoljne
organiziranosti, od talijanske Vlade se očekuje znatnija pomoć kulturnim
aktivnostima hrvatske manjine.

U pripremi je Sporazum o prijateljstvu, suradnji i
partnerstvu koji predviđa strateško partnerstvo i pomoć Italije u
približavanju RH europskim institucijama. Njegovo sklapanje očekuje se tijekom
2003. godine.

Slijedom
dogovora ministra vanjskih poslova T. Picule i talijanskog premijera S.
Berlusconija, u listopadu 2002. konstituirana je mješovita hrvatsko-talijanska
komisija koja će na temelju izmijenjenog Zakona o denacionalizaciji, koji i
strancima omogućava nadoknadu za nacionaliziranu imovinu u RH, predložiti
rješenja za zahtjeve talijanskih državljana.

if !supportEmptyParas endif

#### *REPUBLIKA SLOVENIJA*

Dvije su države uspjele samostalno riješiti većinu
otvorenih pitanja naslijeđenih iz bivše zajedničke države. U proteklih deset
godina potpisano je tridesetak bilateralnih ugovora. Daljnjem razvijanju odnosa
pridonijet će i uspostava strateškog partnerstva između dviju država o čemu se
vode razgovori između ministara vanjskih poslova Picule i Rupela.

Još se uvijek
radi na rješavanju triju značajnih pitanja: određivanja
granice na moru, dugovanja Ljubljanske banke hrvatskim štedišama te stupanja na
snagu Ugovora o NE Krško.

Gospodarska suradnja je
na visokoj razini što pokazuju statistički pokazatelji za 2001. S ukupnom
vrijednošću robne razmjene od 1,1 milijarde USD, Slovenija predstavlja jednog
od najznačajnijih trgovinskih partnera RH. Napredak je uočen i u dijelu novih
ulaganja s obje strane, uz zajednički nastup na tržištima trećih država.

Pitanja vezana za granice na moruiuređenje ribarenja u pograničnom području u posljednje vrijemenajviše opterećuju odnose dviju
država.Na sastanku premijera Račana
i Drnovšeka u rujnu 2002. u Zagrebu dogovoren je privremeni, tromjesečni režim
ribarenja u području dodira dvaju teritorijalnih mora koji se uspješno
primjenjuje.

Nakon višegodišnjih pregovora Ugovor o državnoj granici parafiran je u
srpnju 2001. Budući da Ugovor nije naišao na podršku javnosti ni većine
političkih stranaka, nije prošao predviđenu proceduru te stoga nije niti
potpisan. Preostaje da se otvore novi pregovori o granici na moru, čemu je Vlada
RH sklona, ili da se zatraži arbitraža koja je za RH također prihvatljiva. Do
postizanja konačnog razgraničenja na moru, gdje nije postojala granica između
republika bivše države, hrvatska strana granicom drži crtu sredine sukladno
Konvenciji UN o pravu mora (čl. 15.).

Uspješno
provođenje Sporazuma o pograničnom prometu i suradnji ima posebnu težinu u
svjetlu ulaska Slovenije u članstvo EU. Cjelovita provedba ima za cilj olakšati
život pograničnom stanovništvu obiju država, ali i prevladati probleme do
konačnog razgraničenja.

Republika Hrvatska i Slovenija nastavljaju
razgovore o nizu pitanja kojima se definira granični režim – o izgradnji
zajedničkih graničnih prijelaza, o pojednostavljenju granične kontrole na
cestovnim i željezničkim prijelazima kako bi se što spremnije dočekalo uvođenje
schengenskog režima. Ugovor o prekograničnoj policijskoj suradnji između
Hrvatske i Slovenije potpisan 6. studenoga 2002. određuje način i oblik
policijske suradnje prilikom nadzora zajedničke granice, uz uvođenje mješovitih
policijskih ophodnji što će povećati sigurnost na slovensko-hrvatskoj granici i
pridonijeti sprječavanju nezakonitih migracija i svih oblika kriminala.

Nadalje, vrlo
važno pitanje su i dugovanja
Ljubljanske banke hrvatskim štedišama. Republika Hrvatska ima stajalište
da ova dugovanja nisu dio sukcesijske mase, budući da se radi o
privatno-pravnom odnosu između banke i štediša te se zalaže da Ljubljanska
banka odnosno RS podmiri dugovanja prema štedišama iz RH. Navedeno pitanje
raspravlja se i na Sudu za ljudska prava Vijeća Europe kojemu su upućene tužbe
štediša Ljubljanske banke, kao i u okviru Parlamentarne skupštine Vijeća
Europe.

Ugovor o NE Krško potpisan u prosincu
2001.godine još nije stupio na snagu jer ga je ratificirao samo Hrvatski sabor.
Istodobno, slovenski parlament još nije obavio ratifikaciju. Ukoliko slovenska
strana ni u naknadnom roku (do 1. siječnja 2003.) ne obavi ratifikaciju,
razmotrit će se stavljanje izvan snage Zakona o ratifikaciji. Konačno rješenje
hrvatska strana će tražiti u isplati naknade štete za neisporučenu električnu
energiju i u arbitraži.

if !supportEmptyParas endif

*REPUBLIKA MAĐARSKA*

          Od osamostaljenja RH bilateralni
odnosi s Republikom Mađarskom odvijali su se u duhu dobrosusjedstva bez
značajnih otvorenih pitanja. Čelnici dviju država u više su navrata isticali
“strateško partnerstvo” koje se ogleda prije svega u boljoj gospodarskoj
suradnji (energetika, turizam, promet, infrastruktura), u kulturnim vezama i u
zaštiti manjina.

Gospodarska suradnja je znatno slabija
od prijateljskih dobrosusjedskih političkih odnosa. Njezinom poboljšanju
zasigurno će pridonijeti Ugovor o slobodnoj trgovini potpisan 2001. godine, što
je bio prvi Ugovor o slobodnoj trgovini izvan kruga zemalja bivše SFRJ.

Kako bi se
bilateralna suradnja podigla na što viši stupanj, 2001. godine osnovan je
Mješoviti vladin odbor na čelu za zamjenicima ministara vanjskih poslova koji
zasjeda jedanput godišnje. Dvije zemlje vrlo dobro surađuju na multilateralnom
planu i u regionalnim institucijama. Kao članica NATO-a i kandidat za EU,
Mađarska prenosi svoja iskustva mjerodavnim tijelima RH koja će ovu vrstu
suradnje, za koju je posebno zainteresirana, nastaviti razvijati.

          Radi potpunog uređivanja svih
graničnih pitanja, RH i RM intenzivno pregovaraju o ugovorima kojima će regulirati
promet preko graničnih prijelaza, pojednostavniti proceduru i ubrzati prijelaz
putnika i robe preko granice. S obzirom na povećani obujam prometa, na sve veći
priljev turista u RH iz Mađarske ili preko nje, dogovorno se gradi i autoput s
obje strane granice. Prekogranična suradnja sve je izraženija, posebno u
regijama gdje žive manjine. S obzirom na zainteresiranost za pograničnu suradnju, RH predlaže
sklapanje novog Ugovora o pograničnom prometu i suradnji.

                Pitanje manjina između RH i RM riješeno je Sporazumom o zaštiti
mađarske manjine u RH i hrvatske manjine u RM sklopljenim 1995. godine. Zbog
provedbe navedenog Sporazuma uspostavljen je Mješoviti hrvatsko-mađarski odbor
za manjine na razini Vlada koji se redovito sastaje jednom godišnje. Mađarska
je najviše zainteresirana za konkretnu potporu mađarskim zajednicama u RH koje
su u ratu pretrpjele velike štete, dok RH od mađarskih vlasti očekuje
primjerene i redovite državne dotacije ključnim ustanovama hrvatske manjine u
Mađarskoj. Mađarska manjina ima svog zastupnika u HS-u te RH očekuje da će to
biti omogućeno i hrvatskoj manjini u Mađarskoj.

*BOSNA
I HERCEGOVINA*

Dvije države razvijaju partnerske i dobrosusjedske odnose unatoč
povremenim zastojima i napetostima. Vlada RH nastavlja politiku zacrtanu 2000.
godine prema kojoj se svi službeni kontakti odvijaju isključivo preko državnih
institucija BiH, a središnje vlasti njen su glavni sugovornik. Kontakti s
entitetskim vlastima odvijaju se prema potrebi i u dogovoru sa središnjim
vlastima.

Službeni kontakti
i bilateralni posjeti predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti vrlo su
intenzivni na svim razinama. Svakih šest mjeseci održava se sjednica
Međudržavnog vijeća za suradnju na kojoj se, na najvišoj razini, sumiraju
rezultati prethodnog razdoblja i raspravlja o najvažnijim aspektima bilateralne
suradnje. Učestalost tih odnosa potvrđuje i 40-ak potpisanih ugovora iz svih
područja.

Gospodarska suradnja sve je
intenzivnija, slijedom čega je razmjena u prvih sedam mjeseci 2002. dostigla
465 mil. USD. Izvoz iz RH u BiH iznosi 375 mil. USD, odnosno više nego ukupna
prošlogodišnja razmjena u istom razdoblju. Uvoz iz BiH iznosi 89 mil. USD i u
porastu je za 27%, dok je izvoz porastao za 25%. RH je i dalje prvi izvoznik u
BiH čemu pridonosi i Ugovor o slobodnoj trgovini koji je u primjeni od siječnja
2001.

RH je i veliki
ulagač u BiH – na nju otpada oko 12% svih stranih ulaganja. Tome doprinosi i
Sporazum o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja potpisan 1996., koji se od
2002. primjenjuje i na Republiku Srpsku (do tada samo na Federaciju). Za
suradnju na polju bankarstva vrlo je važan Sporazum o suradnji Hrvatske banke
za obnovu i razvoj i Investicijske garancijske agencije BiH, potpisan u svibnju
2002.

Ustavne promjene koje su izvršene u
BiH početkom ove godine, Vlada RH je podržala iako one nisu bile optimalne jer
nisu dovele do potpune simetrije između FBiH i RS. Prihvaćanjem
konstitutivnosti sva tri naroda na cijelom teritoriju BiH stvoreni su uvjeti za
veću ravnopravnost Hrvata i Bošnjaka u institucijama RS.

Pridavajući veliku važnost parlamentarnim
izborima u BiH održanim 5. listopada 2002. te budući da u RH boravi oko 80.000
državljana BiH s pravom glasa, VRH je financijski pomogla organizaciju medijske
kampanje u hrvatskim medijima, a biračima iz RH omogućeno je besplatno slanje
izbornog materijala u Sarajevo. Ova akcija organizirana je u uskoj suradnji s
Izbornim povjerenstvom BiH i s Veleposlanstvom BiH u Zagrebu, a na terenu su je
provodile izbjegličke udruge.

          U RH trenutno boravi
oko 120.000 državljana BiH, uglavnom Hrvata, koji su se doselili tijekom ratnih
zbivanja u BiH. Vlada RH programom izravne pomoći potiče povratak izbjeglica koje se želi
vratiti, prije svega u Republiku Srpsku, među ostalim i dodjelom građevinskog
materijala za obnovu kuća.

Vlada RH
pomaže Hrvate u BiH. Ta pomoć za 2002. iznosi oko 3 milijuna eura, a dodjeljuje
se posve transparentno na temelju natječaja, prije svega za kulturne i
znanstvene projekte.

O graničnim pitanjimavrlo se intenzivno pregovaralo i
tijekom 2002. Dvije su države sklopile Ugovor o državnoj granici u srpnju
1999., ali ga još nisu ratificirale. Početkom 2002. godine Mješovita komisija
za granicu počela je s prikupljanjem tehničke dokumentacije i identifikacijom
granične crte što će ubrzati proceduru ratifikacije ovog Ugovora. U međuvremenu
je sklopljeno pet različitih ugovora vezanih uz granične prijelaze kojima je
uređeno pitanje prometa preko granice. Uskoro će biti sklopljen i Sporazum o
pograničnom prometu i suradnji koji će zaokružiti pitanje graničnih prijelaza
između dviju država.

Posebnu
važnost pritom ima Ugovor o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima
prema kojemu dvije države dogovorno uređuju granične prijelaze na teritoriju
jedne od država omogućavajući nesmetan rad graničnih službi druge države na
svom teritoriju. Taj način rada pojednostavljuje graničnu proceduru i pridonosi
mjerama izgradnje povjerenja. Na temelju ovog Ugovora riješen je granični spor
oko teritorija u Hrvatskoj Kostajnici. Nakon dugih pregovora i uz pomoć MZ
krajem srpnja 2002. dvije su vlade pronašle zadovoljavajuće rješenje te je
granični prijelaz konačno otvoren 26. kolovoza 2002. Rješenje ovog spora dokaz
je da su dvije države sposobne mirno riješiti i najteže probleme.

Razvijanje
odnosa s BiH za RH će i dalje predstavljati jedan od vanjskopolitičkih
prioriteta. Stoga će se nastaviti intenzivni pregovori oko sklapanja nekoliko
važnih ugovora: o dvojnom državljanstvu, o imovinsko pravnim odnosima, o
kulturnoj suradnji. Isto tako, pokušat će se pronaći prihvatljivo rješenje koje
će omogućiti Hrvatskoj ratificiranje Sporazuma o luci Ploče.

if !supportEmptyParas endif

#### *SAVEZNA REPUBLIKA JUGOSLAVIJA*

if !supportEmptyParas endif

          Intenzivni proces normalizacije odnosa
između RH i SRJ nastavljen je i u ovoj godini, uz brojne kontakte dužnosnika na
svim razinama.

###### U protekle dvije godine značajno je intenzivirana gospodarska suradnja, a registrirano je i veliko povećanje robne razmjene čemu je pridonijelo i otvaranje predstavništva Hrvatske gospodarske komore u Beogradu, Subotici, Prištini i Kotoru. Do kraja godine 2002. očekuje se potpisivanje Ugovora o slobodnoj trgovini koji bi dodatno liberalizirao uvjete trgovine i gospodarske suradnje.

U proteklom
razdoblju najintenzivnije se pregovaralo o rješavanju graničnih pitanja**,**
posebice o južnoj granici, između RH i Crne Gore. Pitanje cijele granice
rješava se u sklopu Međudržavne diplomatske komisije za granice čiji je zadatak
identificiranje postojeće granice na kopnu i određivanje granice na moru tj.
njezino razgraničenje. Komisija je održala nekoliko uspješnih sastanaka,
usuglasila metode rada, a ministri vanjskih poslova su potpisali Protokol o
načelima za utvrđivanje granice.

Izaslanstva
dviju država paralelno su pregovarala o privremenom prijelaznom režimu uzduž
južne granice (na Prevlaci) kojim bi se premostilo razdoblje od zaključenja
mandata UNMOP do konačnog potpisivanja Ugovora o granici. Budući da se pokazalo
da dvije zemlje mogu same riješiti i teške granične sporove, kao što je status
poluotoka Prevlake, na kojoj su 10 godina bili vojni promatrači UN, VS je u
svojoj rezoluciji od 11. listopada 2002. najavilo završetak mandata UNMOP-a s
15. prosinca 2002. S tim datumom, Prevlaka je vraćena pod puni suverenitet
Republike Hrvatske. Protokol između Vlade RH i Savezne vlade SRJ o privremenom
režimu uz južnu granicu između dviju država, potpisan je 10. prosinca 2002.
godine, privremeno uređuje međusobne odnose u svezi sa prelaskom granice,
pograničnim režimom, te demilitarizacijom i razminiranjem, policijskim i
carinskim nadležnostima, kao i drugim pitanjima važnim za odvijanje prometa i
život ljudi u područjima na koji se dokument odnosi.

          Dvije države imaju različiti pristup identifikaciji
sjeverne granice koja uglavnom ide rijekom Dunav. Teški incident koji se
dogodio krajem srpnja 2002. na obali Dunava, na tzv. Šarengradskoj adi, tj. na
teritoriju RH koji nije pod njenom kontrolom, o tome najbolje govori. Kako bi
se ovakvi incidenti izbjegli ministri vanjskih poslova Picula i Svilanović
inicirali su rad Mješovitog povjerenstva za provedbu Sporazuma o pograničnom
prometu koji je potpisan 1996. od kada se privremeno primjenjuje. Prvi sastanak
Povjerenstva održan je u Beogradu početkom listopada 2002.

Vizni režim
između dviju zemalja dodatno je liberaliziran, SRJ je uvela turističke
propusnice za državljane RH, dok je RH pojednostavnila i ubrzala postupak
izdavanja viza za državljane SRJ.

          U
SRJ boravi veliki broj izbjeglica iz RH
od kojih se jedan dio želi vratiti. Vlada RH je pozvala sve one koji se žele
vratiti da to učine jer ne postoje političke, pravne niti bilo koje druge prepreke
za njihov povratak. Jedini problem su financijska sredstva, za što RH očekuje
pomoć međunarodne zajednice. Vlada RH je usvojila Akcijski plan za povratak i
obnovu imovine izbjeglih čija je realizacija planirana do kraja 2002. godine.

          RH
i SRJ pregovaraju o Sporazumu o zaštiti
manjina**.** Budući da je SRJ u
veljači 2002. usvojila Zakon o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina te
da je usvojen Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina, taj bi Sporazum
mogao biti sklopljen tijekom 2003. RH osigurava srpskoj i crnogorskoj manjini
najveća moguća prava, politička i kulturna, što će biti potvrđeno i navedenim
Ustavnim zakonom.

Imajući u vidu
važnost bilateralnih odnosa sa SRJ za cijelu regiju, RH će nastaviti
produbljivati odnose na svim područjima, posebno na onim važnim za sigurnost i
stabilnost u regiji. Stoga će najveću pozornost posvetiti rješenju graničnih
sporova i uređenju graničnih prijelaza, suradnji u zajedničkoj borbi protiv
prekograničnog i organiziranog kriminala te razvitku normalnih dobrosusjedskih
odnosa.

Budući da sudbina nestalih iz Domovinskog rata i
dalje opterećuje odnose dviju država, RH će i dalje ustrajati na razrješenju
više od 1300 slučajeva nestalih osoba, koji još nisu riješeni.

if !supportEmptyParas endif

# POGLAVLJE V.

# GOSPODARSKE PRILAGODBE

## 5.1.CILJEVI GOSPODARSKE POLITIKE

          Opća
procjena trenutne gospodarske situacije u Republici Hrvatskoj pokazuje da je
došlo do poboljšanja općih i ekonomsko-financijskih uvjeta te da je Vladina
politika postigla značajne pozitivne rezultate. Održana je makroekonomska
stabilnost (inflacija, kamatna stopa, bruto međunarodne rezerve) i napravljeni
su značajni koraci u fiskalnom usklađivanju (smanjivanje proračunskog deficita
i udjela državnih rashoda u BDP-u), dok je u isto vrijeme zadržan ekonomski
rast. Ekonomski rast još uvijek nije dovoljno jak da bi značajno smanjio
nezaposlenost, ali je ipak utjecao na restrukturiranje gospodarstva.

if !supportEmptyParas endif

          Glavni
makroekonomski ciljevi Vlade RH u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju
definirani u Zaključku Vlade RH o elementima ekonomske i fiskalne politike u
2002./2003. godini su:

porast
zapošljavanja (smanjenje nezaposlenosti);

porast
životnog standarda.

if !supportEmptyParas endif

          Za
postizanje ovih ciljeva, u razdoblju 2002./2003., potrebno je nastaviti
politiku makroekonomske stabilnosti uz povećanje investicija. Zbog ograničenja
vanjskog zaduživanja potrebno je povećati domaću štednju putem smanjenja
deficita proračuna i povećane privatne štednje te nastaviti odlučne strukturne
i druge reforme stvarajući time preduvjete povećanog i dugoročnog održivog gospodarskog
rasta.

if !supportEmptyParas endif

U svrhu ostvarivanja tih ciljeva, glavni prioriteti za
razdoblje 2002./2003. su sljedeći:

daljnja
konsolidacija fiskalnog sektora opće države s ciljem smanjenja ukupne javne
potrošnje te smanjenje deficita proračuna;

stabilnost
financijsko-bankarskog sustava;

usklađenost
politike plaća s rastom produktivnosti i BDP-a, s time da bi u 2003. godini
rast plaća morao biti niži u odnosu na rast BDP-a uz uvjet da prosječne realne
plaće ne padaju;

privatizacija
javnih poduzeća (INA, HEP);

podrška
poduzetništvu;

povećanje
investicija;

potpora
izvozu i programima konkurentnosti izvoza;

jačanje
pravne sigurnosti;

strukturne
reforme u području zdravstva, mirovinskog sustava, uprave, obrambenog sektora,
obrazovanja, znanosti i radnog zakonodavstva.

if !supportEmptyParas endif

          Radi
ostvarenja općih i posebnih ciljeva u fiskalnom i monetarnom sektoru i daljnjim
strukturnim prilagodbama te općenito radi daljnjeg održavanja dobrih odnosa sa
svjetskim financijskim institucijama, institucijama Europske unije i
međunarodnim tržištima kapitala potreban je, osim na već spomenutim strukturnim
prilagodbama i reformama unutar sektora javne potrošnje te oživljavanju
investicija, nastavak rada i na:

if !supportEmptyParas endif

socijalnim
reformama i uspostavi učinkovitijeg socijalnog programa,

borbi
protiv sive ekonomije, odnosno jačanju legalne ekonomije i pravične tržišne
utakmice,

uklanjanju
administrativnih prepreka i poticanju zapošljavanja,

očuvanju
stabilnog domaćeg financijsko-bankarskog sustava,

neometanom
pristupu međunarodnim tržištima kapitala.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Kako
bi se stvorili preduvjeti za održivi gospodarski rast i razvoj, potrebno je
tehnološko, proizvodno, tržišno, poslovno i vlasničko restrukturiranje
proizvodnje.

if !supportEmptyParas endif

          Izvozna
strategija kao temeljni pokretač gospodarskog rasta i uspostavljanja
međunarodno konkurentnog gospodarstva zasnivat će se na dvjema ključnim
zakonitostima svjetskog tržišta: to tehnološkoj (r)evoluciji i
internacionalizaciji te globalizaciji svjetskog gospodarstva u cilju stvaranja
privlačnog “ulagačkog proizvoda” sastavljenog od poticaja i olakšica, smanjene
državne potrošnje i gospodarstva rasterećenog fiskalnog, carinskog i
administrativnog troškovnog pritiska.

if !supportEmptyParas endif

          U
vanjskotrgovinskom okruženju prioritet je stvaranje transparentnog i
predvidivog hrvatskog gospodarstva, trgovinskog zakonodavstva i uključivanje RH
u međunarodne gospodarske tijekove koji se temelje na uvjetima slobodne
trgovine. Ti su ciljevi prvenstveno postignuti uključivanjem RH u WTO,
potpisivanje SSP-a s EU, sklapanjem niza bilateralnih ugovora o slobodnoj
trgovini, EFTA, uključivanjem u CEFTA-u te početkom gospodarskih reformi koje
su neophodne za uključivanje RH u EU.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

## 5.2.Gospodarski trendovi[if !supportFootnotes[1]endif](#_ftn1)

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1999. | | 2000. | | | 2001. | | | 2002.(p) | | | 2003.(p) | |
|  | BDP, tekuće cijene, mil. kuna | 141.579 | | 152.519 | | | 162.909\* | | | 175.861 | | | 189.296 | |
|  | BDP, tekuće cijene, mil. USD | 19.896 | | 18.420 | | | 19.533 | | | 21.188 | | | 22.806 | |
|  | BDP, godišnje stope promjene | -0,9 | | 2,9 | | | 3,8\* | | | 3,5 | | | 4,0 | |
|  | Stopa inflacije, u % na kraju razdoblja | 4,2 | | 6,2 | | | 4,9 | | | 4,0 | | | 3,5 | |
|  | Stopa nezaposlenosti, % 1 | 19,1 | 19,9 | 21,0 | 21,3 | | - | 21,8 | | 23,3 | - | | - | |
|  | Stopa nezaposlenosti, ILO, % 1 | 12,6 | 14,5 | 15,1 | 17,0 | | 15,3 | 16,3 | | - | | | 136 | |
|  | Osobna potrošnja mil. kuna | 81.545 | | 89.637 | | | 97.768\* | | | 52.606++ | | | - | |
|  | Državna potrošnja mil. kuna | 39.341 | | 39.816 | | | 38.496\* | | | 18.989++ | | | - | |
|  | Investicije, mil. kuna | 32.025 | | 33.281 | | | 37.252 | | | 21.273++ | | | - | |
|  | Izravna strana ulaganja, u mil. USD | 1.413,3 | | 1.077,2 | | | 1.367,8 | | | 493,8\*\* | | | - | |
|  | Proračunski deficit, kons. opća država,% | - 8,2 | | - 6,3 | | | - 6,8 | | | - 6,5 | | | -5,5 (-4,5) | |
|  | Proračunski deficit, kons. središnja država, % | - 7,4 | | - 5,7 | | | - 5,4 | | | -3,9 | | | -2,6 | |
|  | Udio kons. opće države u BDP, % | 56,2 | | 52,7 | | | 52,6 | | | 51,4 | | | 50,4 | |
|  | Ukupni vanjski dug, mil. USD | 9.872 | | 11.002 | | | 11.216 | | | 13.280\*\*\* | | | 12.396 | |
|  | Ukupni vanjski dug, % BDP-a | 53,3 | | 58,8 | | | 57,5 | | | 55,9\*\*\* | | | 54,4 | |
|  | Javni dug, kons.sr.drž., bez jamstava, % BDP | 34,4 | | 40,5 | | | 41,7 | | | 24,8\*\*\* | | | 34,1 | |
|  | Vanjski dug, središnja država, % BDP | 22,5 | | 26,5 | | | 26,3 | | | 24,3 | | | 22,6 | |
|  | Otplate vanjskog duga (gl. i kam.), % izvoza | - | | 8,6 | | | 15,7 | | | 22,4 | | | 18,1 | |
|  | Kamatne st. na kunske depozite2, kraj razd. | 9,62 | | 7,44 | | | 6,35 | | | 5,454 | | | - | |
|  | Kamatne st. na kunske kredite3, kraj razd. | 20,83 | | 20,30 | | | 18,81 | | | 16,974 | | | - | |
|  | Tekući račun platne bilance, mil. USD | - 1.390 | | - 432 | | | - 623\* | | | - | | | - | |
|  | Vanjskotrgovinska bilanca, mil. USD | - 3.497 | | - 3.454 | | | - 4.384 | | | -5 | | | - | |
|  | Izvoz, mil.USD | 4.279 | | 4.431 | | | 4.659 | | | -5 | | | - | |
|  | Uvoz, mil.USD | 7.777 | | 7.886 | | | 9.043 | | | -5 | | | - | |
|  | Izvoz roba u zemlje EU mil. USD | 2.110 | | 2.416 | | | 2.526 | | | 1.758,7+ | | | - | |
|  | Uvoz roba iz zemalja EU mil. USD | 4.415 | | 4.368 | | | 5.092 | | | 3.718,0+ | | | - | |
| (p) označava projekcije | | | | | | if !supportEmptyParas endif | | | if !supportEmptyParas endif | | | if !supportEmptyParas endif | |  |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
endif

1 stopa nezaposlenosti
izračunava se i objavljuje u polugodišnjoj dinamici te su dani podaci za prvo i
drugo polugodište navedenih godina

2 bez valutne
klauzule, na kratkoročne depozite stanovništva, na kraju razdoblja

3 bez valutne
klauzule, ukupni prosjek stanovništvu, na kraju razdoblja

4 za kolovoz 2002.

5 za robnu razmjenu
vidi tabelu u poglavlju 5.2.7. Vanjsko-trgovinski odnosi

6 Izvješće članova
Misije MMF-a o konzultacijama u vezi s člankom IV. Statuta MMF-a, srpanj 2002.

\* preliminarni
rezultati

\*\* I-VI 2002.

\*\*\* IX 2002.

+
I-VIII 2002.

++
I-IV 2002.

if !supportEmptyParas endif

### 5.2.1.          Gospodarski rast

if !supportEmptyParas endif

Struktura BDP-a                                                                                                                     *u
milijunimakuna*

**if !supportEmptyParas endif**

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Total consumption | | Capital investment | Change in inventories | Export of goods and services | Import of goods and services | GDP |
| Private consumption | Government consumption |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7=1+2+3+4+5-6 |
| 1999 | 81.545 | 39.341 | 32.025 | -404 | 57.920 | 69.848 | 141.579 |
| 2000 | 89.637 | 39.816 | 33.281 | -2.421 | 71.899 | 79.693 | 152.519 |
| 2001 | 97.768 | 38.496 | 37.252 | -1.566 | 80.015 | 89.056 | 162.909 |
| I-IV 2002 | 52.606 | 18.989 | 21.273 | 4.560 | 32.957 | 46.519 | 83.868 |

if !supportEmptyParas endif

Izvor: DZS

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom razdoblja od 1994. do 2001.
godine, jedino je u 1999. godini ostvarena negativna realna stopa rasta BDP-a
čime je zaustavljen pozitivan trend rasta započet 1994. godine. Iako su znatno
više realne stope pada zabilježene su u razdoblju od 1991. do 1993. godine, s
obzirom da su to bile najteže godine Domovinskog rata, njih treba promatrati
izdvojeno. Znaci usporavanja hrvatskog gospodarstva bili su vidljivi već u
1998. godini, u kojoj je realna stopa rasta iznosila 2,5% u odnosu na prosječni
rast od 6,4% u razdoblju 1994. - 1997. Na takvu je promjenu u 1999. najviše
utjecala niska realna razina osobne potrošnje, najniža od 1995. godine, jer ona
kao komponenta BDP-a sačinjava oko 60% BDP-a Hrvatske. U 1999. godini
zaustavljen je i trend rasta investicija u fiksni kapital pa su one realno
smanjene u odnosu na prethodne dvije godine, izvoz je realno povećan tek 0,7%,
a državna potrošnja je zabilježila najviši realni iznos u od 1994. godine do
danas.

if !supportEmptyParas endif

          U 2000. godini došlo je gospodarskog
oporavka te je ponovo ostvaren rast BDP-a od 2,9%. Zaustavljen je trend pada
osobne potrošnje i zabilježen njezin značajniji rast od 4,2%, ostvaren je
realni porast izvoza od 12,0% te je nastavljen trend realnog pada investicija
započet u 1999. godini. Istovremeno je državna potrošnja započela trend realnog
pada, dok je uvoz obnovio trend realnog rasta zaustavljen u 1998. i 1999.
godini.

if !supportEmptyParas endif

          U 2001. godini ostvaren je daljnji
rast BDP-a od 3,8%. Nastavljen je snažan realni rast osobne potrošnje od 4,6%,
ostvaren je realni rast investicija u fiksni kapital od 9,7%, dinamičan realni
rast izvoza i uvoza te nastavak trenda realnog smanjivanja državne potrošnje
započet u 2000. godini.

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom 2002. godine nastavljeni su
gotovo isti trendovi iz prošle godine tako da se prema tromjesečnim prognozama
očekuje realni rast BDP-a od 4,1% čemu je najviše pridonijela domaća potražnja s najvećim udjelom investicija i
osobne potrošnje. Budući da kontinuirana fiskalna prilagodba uzrokuje značajno
smanjenje javne potrošnje, jak rast domaće potražnje reflektira se kroz rast
povjerenja stanovništva i privatnog sektora. Rast investicija u fiksni kapital,
s dodatnim poticajom državnih ulaganja u infrastrukturne projekte (gradnja
cesta), upućuje na restrukturiranje industrije. Ovakve tendencije zadržat će
rast investicija na relativno visokih 7.3%,
dok je dinamika rasta izvoza i uvoza smanjena u odnosu na prošlu godinu kao i
državna potrošnja koja se nastavlja realno smanjivati.

if !supportEmptyParas endif

          U sljedećoj, 2003. godini, očekuje se
realan rast BDP-a od 4% do 5%, iako je pri izradi proračuna planirano s 4%.
Takav bi se rast trebao temeljiti na nastavku pozitivnih trendova iz ove godine
te očekivanom ekonomskom
oporavku na glavnim izvoznim tržištima Hrvatske, EU, CEFTA i Jugoistočne
Europe. Udio domaće potražnje u BDP-u u 2002. bit će manji, ali bi osobna
potrošnja trebala porasti. Investicije će ostati jedan od najsnažnijih
čimbenika rasta BDP-a iako se predviđa njihov sporiji rast. Dobra turistička
sezona također će pridonijeti većem rastu BDP-a. Time bi se nastavio trend koji većina komponenti BDP-a ima još od 2000.
godine, s izuzetkom investicija čiji je rast započeo tek u 2001.

if !supportEmptyParas endif

*5.2.2. Inflacija*

if !supportEmptyParas endif

          Pokazatelj
inflacije koji Hrvatska narodna banka uzima kao relevantan pri svojem
djelovanju u cilju održavanja stabilnosti cijena, jest stopa promjene indeksa
cijena na malo. Također, zbog toga što indeks cijena na malo uključuje i one
komponente čije je kretanje u značajnoj mjeri izvan kontrole monetarne vlasti:
cijene poljoprivrednih proizvoda i administrativno regulirane cijene (među
ostalima tu su svrstane i cijene električne energije i naftnih derivata),
monetarna vlast promatra i stopu promjene temeljne inflacije u čijem se
izračunavanju te komponente isključuju. Prosječna godišnja stopa inflacije,
mjerena godišnjom stopom promjene indeksa cijenama na malo, iznosila je 4,2
posto u 1999. godini, 6,2 posto u 2000. godini te 4,9 posto u 2001. godini.

Prosječna
stopa temeljne inflacije u istom razdoblju iznosila je redom 4,2 posto, 4 posto
odnosno 3,6 posto. Razlika između inflacije mjerene kretanjem indeksa cijena na
malo i temeljne inflacije u 2000. i 2001. godini naglašava činjenicu da je rast
razine cijena u tom razdoblju u značajnoj mjeri potaknut ili povećanjem cijena
sirove nafte i energenata na svjetskom tržištu ili rastom administrativno
reguliranih cijena.

Detaljnije,
glavni čimbenici porasta razine cijena tj. inflatorni pritisci u 1999. godini
obuhvaćaju deprecijaciju nominalnog efektivnog tečaja kune te na taj način
poskupljenje uvoznih inputa, poskupljenje naftnih derivata, telekomunikacijskih
usluga i povećanje trošarina na duhanske proizvode i određene luksuzne
proizvode. Većem rastu cijena u 2000. godini u usporedbi s 1999. uvelike su
pridonijeli poskupljenje sirove nafte na svjetskom tržištu, znatna deprecijacija
nominalnog efektivnog tečaja kune, što je uglavnom posljedica deprecijacije
bilateralnog tečaja kune prema američkom dolaru (koja je pridonijela
poskupljenju uvoza nafte), povećanje trošarina na naftne derivate, alkoholna
pića, kavu i duhanske proizvode te povećanje cijena električne struje.

Među
najznačajnije čimbenike koji su utjecali na rast cijena u 2001. godini mogu se
izdvojiti povećanje stope rasta cijena usluga (kao posljedica značajnog
poskupljenja telekomunikacijskih usluga, određenih komunalnih usluga, obveznog
osiguranja vozila i gradskog prijevoza). Međutim značajno su porasle i cijene
usluga koje nisu administrativno regulirane. Manja stopa inflacije za 2001.
godinu u odnosu na 2000. posljedica je smanjenih inflatornih pritisaka tijekom
2001. godine koji se uglavnom odnose na pad cijena sirove nafte i sirovina na
svjetskom tržištu, smanjenje rasta domaćih cijena industrijskih proizvoda pri
proizvođačima i u zemljama koje su hrvatski najznačajniji vanjskotrgovinski
partneri, stabilan tečaj i trend smanjivanja kamatnih stopa na kredite
poduzećima koji prigušuje rast inflacijskih očekivanja, umjereni rast plaća,
postupno smanjivanje carina te povećanje konkurencije na domaćem tržištu
ulaskom nekih trgovačkih lanaca.

if !supportEmptyParas endif

          Prema
priopćenju DZS-a o razini cijena na malo, prvih devet mjeseci ove godine
bilježi trend smanjivanja inflacije mjerene godišnjom stopom promjene indeksa
cijena na malo s 3,2% ostvarenih koncem prvog tromjesečja na 2,2% koncem
drugoga te na 1,5% koncem trećega tromjesečja, dok je u listopadu inflacija
porasla na 2,1%. Monetarna politika pridonijela je stabilnosti stope inflacije
održavanjem stabilnog tečaja. Iskustvo je pokazalo da je instrument deviznih
intervencija tj. (stabilnog) tečaja najbolji način kontrole inflatornih
očekivanja i ograničavanja uvezene inflacije u Hrvatskoj. Intervencijama na
deviznom tržištu središnja je banka pridonijela stabilnosti tečaja kune prema
euru koja u našem visoko euroiziranom gospodarstvu presudno djeluje na
stabilnost inflacijskih očekivanja. Osim toga, tijekom 2002. godine na
smanjivanje inflacijskih pritisaka djelovali su i drugi čimbenici koji su izvan
utjecaja domaće monetarne politike. Tako su sniženje carina zbog
vanjskotrgovinske liberalizacije, smanjenje proizvođačkih cijena u eurozoni u
usporedbi s prošlom godinom te snažna ovogodišnja aprecijacija kune prema
američkom dolaru otvorili prostor za sniženje cijena brojnih uvoznih inputa i
uvoznih finalnih proizvoda.

Daljim ulaskom
inozemnih trgovačkih lanaca rasla je konkurencija i povećavali su se poticaji
djelotvornijem poslovanju u trgovini na malo. Tijekom trećeg tromjesečja
najniža stopa inflacije mjerena godišnjom stopom promjene indeksa cijena na
malo ostvarena je u kolovozu kada je iznosila 1,2%. Taj zamjetan pad inflacije ostvaren
je zbog smanjenja godišnje stope rasta cijena usluga. Budući da se cijene
telekomunikacijskih usluga administrativno reguliraju, u kolovozu je došlo i do
značajnog smanjenja doprinosa godišnje stope rasta administrativno reguliranih
cijena. Tijekom rujna i listopada, uz zamjetan mjesečni rast cijena na malo od
0,5% u oba mjeseca, porasla je i godišnja stopa inflacije (godišnja stopa
inflacije u rujnu iznosila je 1,5%, dok je u listopadu povećana na 2,1%).
Mjesečni rast ukupnog indeksa cijena na malo zabilježen u rujnu posljedica je
poskupljenja cijene električne energije, sezonski uobičajenog rasta cijena
odjeće, poskupljenja udžbenika u usporedbi s prethodnim mjesecom te značajnog
poskupljenja gradskog prijevoza. Snažni mjesečni rast cijena na malo od 0,5%,
zabilježen u listopadu, u velikoj je mjeri bio posljedica sezonskog rasta
cijena odjeće, poskupljenja tekućih goriva i maziva te usluga.

Tijekom prvih
osam mjeseci ove godine godišnja stopa temeljne inflacije kontinuirano se
smanjivala s razine od 1,9%. u siječnju na svega 0,3% u kolovozu ukazujući na
smanjivanje inflatornih pritisaka s potražne strane. Nakon toga, u rujnu i
listopadu ostvarene su značajne mjesečne stope rasta temeljne inflacije od 0,3%
odnosno 0,5% tako da se godišnja stopa temeljne inflacije u rujnu povećala na
0,6%, a u listopadu na 1,1%.

if !supportEmptyParas endif

          U
pogledu karakteristika monetarne politike u 2003. godini ne očekuju se bitni
odmaci u smislu osnovnog cilja stabilnosti cijena, intermedijarnog cilja
stabilnosti tečaja, ni što se tiče glavnog instrumenta monetarne politike -
deviznih intervencija. Iz toga se može zaključiti da će se stopa inflacije
kretati u zoni između 3% i 4%. Na značajniji odmak stope inflacije od planirane
moglo bi nepovoljno utjecati zaoštravanje odnosa na Srednjem istoku što će se
odraziti na višu cijenu nafte te kroz maloprodajne cijene naftnih derivata na
višu stopu inflacije u domaćem gospodarstvu.

if !supportEmptyParas endif

### *5.2.3.          Nezaposlenost i tržište rada*

**if !supportEmptyParas endif**

          Tržište
rada u Hrvatskoj već niz godina karakterizira pad zaposlenosti i porast
nezaposlenosti (promatrano na ukupnoj godišnjoj razini). Povećanje broja
nezaposlenih osoba je posljedica nesklada ponude i potražnje na tržištu rada,
nedovoljne gospodarske aktivnost kao posljedice ratnih razaranja, gubitka
tržišta i nedovoljne konkurentnosti, restrukturiranja poduzeća, povećanih likvidacija i pokretanja stečajeva pravnih osoba
te nastojanja da se smanji javna potrošnja. Hrvatsko tržište rada još uvijek
nije dovoljno fleksibilno da barem djelomično amortizira visoku nezaposlenost.
Također, jedna od karakteristika tržišta rada je i kontinuirana oscilacija
tijekom godine zbog pojačane sezonske aktivnosti u turizmu i pratećim uslužnim
djelatnostima, koje pridonose pozitivnim promjenama na tržištu rada, pa tijekom
ljetnih mjeseci ukupna zaposlenost ima pozitivnu, a nezaposlenost negativnu
stopu.

if !supportEmptyParas endif

          Ipak,
u posljednje dvije godine značajno se usporavaju tendencije smanjenja
zaposlenosti i povećanja nezaposlenosti, u 2001. godini čak je zabilježen i
blagi porast ukupne zaposlenosti (0,5 %). Stopa nezaposlenosti je od 1999.
bilježila uzlazni trend, izuzevši spomenuti sezonski utjecaj ljetnih mjeseci.
Prema administrativnim izvorima podataka stopa nezaposlenosti (tzv.
registrirana) kretala se od 19,1 % u 1999., preko 22,1 % u 2000. i 22,0 % u 2001.
do 22,8 % u 2002. (siječanj-rujan), a prema anketi o radnoj snazi: od 13,6 % u
1999. preko 16,1 % u 2000. do nešto niže razine od 15,8 % u 2001. i 15,2 % u
prvom polugodištu 2002. godine.

if !supportEmptyParas endif

          No, u 2002. je došlo do odmaka od
dosadašnjeg trenda zbog nastavka pada stope nezaposlenosti i tijekom kolovoza i
rujna ove godine što je posljedica produžene turističke sezone, ali i primjene
nove metodologije ažuriranja podataka o nezaposlenim osobama sukladno odredbama
Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti.

if !supportEmptyParas endif

          Što
se strukture zaposlenosti tiče, prema podacima Državnoga zavoda za statistiku u
Hrvatskoj je u razdoblju siječanj-rujan 2002. godine bilo zaposleno prosječno
1,342.904 osobe, i to: 1,044.296 (77,8 %) u pravnim osobama, 227.684 (16,9 %) u
obrtu i slobodnim profesijama i 70.924 (5,3 %) u individualnoj poljoprivredi. U
usporedbi s prijašnjim godinama pad broja zaposlenih evidentan je u pravnim
osobama (1,1 % u usporedbi s istim razdobljem 2001.) i individualnoj poljoprivredi
(7,2 % manje nego u 2001.), dok se kontinuirani porast zaposlenosti bilježi u
obrtu i slobodnim profesijama (5,8 % u usporedbi s istim razdobljem 2001.).
Prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti sektor poljoprivrednih djelatnosti
obuhvaća 7,9 % ukupno zaposlenih, nepoljoprivrednih djelatnosti 30,4 %, a
uslužnih djelatnosti 61,5 %.

if !supportEmptyParas endif

          Prema
procjenama iz Izvješća članova Misije MMF-a o konzultacijama u vezi s člankom
IV. Statuta MMF-a održanima u srpnju 2002., i to u suradnji s hrvatskih
vlastima, Sustava informacija MMF-a i procjena MMF-a, stopa nezaposlenosti
utemeljena na standardima ILO-a, predviđa se da će u 2002. godini biti 14,5%,
dok bi u 2003. trebala pasti na 13,0% što je ohrabrujuće jer ukazuje i na
očekivanje stabilnog gospodarskog rasta.

if !supportEmptyParas endif

          No ipak, osim veće
gospodarske aktivnosti, daljnje smanjivanje nezaposlenosti prvenstveno ovisi o
povećanju fleksibilnosti tržišta rada, suzbijanju sive ekonomije,
djelotvornijem posredovanju pri zapošljavanju te lakšem pristupu informacijama.

### *5.2.4.**Fiskalni**rezultati*

if !supportEmptyParas endif

          Proračunski
deficit se od 1999. godine najvećim dijelom financirao iz dugoročnih stranih
izvora. Pri tome su prednjačile obveznice RH izdane na stranim tržištima. Kao
izvor financiranja rastao je i značaj financiranja deficita kratkoročnim
domaćim obveznicama i mjenicama odnosno trezorskim zapisima Ministarstva
financija. U 2001. kao izvor pokrivanja deficita iskorišteno je i izdavanje 2,9
milijarde kuna dugoročnih obveznica na domaćem tržištu.

if !supportEmptyParas endif

          Manjak
konsolidirane središnje države posljednjih se godina kreće gotovo isto kao i
manjak središnjeg proračuna. Razlog je najveći dio manjka središnjeg proračuna
i nastaje kao posljedica pokrivanja manjkova u izvanproračunskim fondovima.
Tako je npr. u prošloj godini središnji proračun u okviru konsolidirane
središnje države ostvario suficit od 7,9 milijardi kuna, dok su fondovi,
također u okviru konsolidirane središnje države, zabilježili deficit od 11,9
milijardi kuna. Istovremeno je manjak nekonsolidiranog središnjeg proračuna
iznosio 4,3 milijarde kuna. Za manjak opće konsolidirane države vrijedi isti
zaključak, samo što se još deficit konsolidirane središnje države uvećava za
deficit što ga redovno od 1996. godine bilježi lokalna uprava i samouprava.

if !supportEmptyParas endif

          Fiskalni
rezultati u 2002. godini nastavili su se oslanjati na diskrecijske mjere kao
što su fiskalna štednja u subvencijama i transferima, robi i uslugama te
kapitalnoj potrošnji. Očekuje se da će proračunski deficit opće države u 2002.
godini iznositi oko 6,5% BDP-a. Među čimbenicima fiskalnog deficita ističu se
kašnjenje u provedbi reforma vojske i zdravstva. Visoka ulaganja u izgradnju
autocesta izazivaju deficit, ali djeluju stimulativno na gospodarski rast.

if !supportEmptyParas endif

          Za
2003. godinu planira se smanjenje deficita na oko 5% BDP-a mjereno po GFS iz
1986., odnosno 4,5% mjereno po GFS iz 2001. Također, očekuje se da će nedavno
uvedena reforma mirovinskog osiguranja smanjiti pritiske na državni proračun.
Istovremeno, planira se da stopa rasta plaća zaposlenika u državnim službama
ostane niža od stope rasta BDP-a.

if !supportEmptyParas endif

          Udio
prihoda proračuna u BDP-u je počeo padati u 2000. kada je s 32,7% pao na 29,3%
BDP-a. Međutim, taj se udio zbog promijene obuhvata proračuna u 2001. povećao
na 32,8% te u planu 2002. na 38,5%. Struktura prihoda se također izmijenila u
planu za 2002. u odnosu na 1999. Najznačajniji prihod središnjeg proračuna je
prihod od poreza na dodanu vrijednost, ali je njegov udio, zbog uvrštavanja
doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje u prihode proračuna, pao s
42,8% u 1999. i 48,9% u 2000. na 34,2% u planu za 2002. godinu. Njegovo
kretanje realnije pokazuje udio u BDP-u koji se u promatranim godinama kreće na
približno 14% BDP-a. Trošarinama je u 1999. prikupljeno 13,0% prihoda, 2000.
godine 17,0%, a posljednje dvije godine je i njihov udio počeo opadati.
Značajniji prihodi su i prihod od poreza na dohodak te prihod od poreza na
međunarodnu trgovinu kojima se u 1999. i 2000. godini prikupljalo oko 10%
ukupnih prihoda, a u ovoj i prethodnoj godini oko 5% odnosno oko 7% prihoda. U
ovoj godini se 36% ukupnih prihoda planira prikupiti od doprinosa za mirovinsko
i zdravstveno osiguranje, čime prihodi od doprinosa po iznosu postaju drugi
prihod proračuna. Priljev od poreza na dobit nastavlja biti veći od očekivanog
za cijeli period što odražava oporavak hrvatskog gospodarstva. Važno je
spomenuti i kapitalne prihode proračuna koji najvećim djelom dolaze od
privatizacije državnih poduzeća. Za razliku od metodologije MMF-a oni su se u
hrvatskom proračunu prikazivali kao prihod proračuna i djelom koristili za
pokriće tekućih rashoda. U 1999. je ostvaren njihov najveći iznos od
osamostaljenja Hrvatske pa su činili 13,6% ukupnih prihoda. Taj je iznos, manji
u odnosu na planiran, pao na 6,9% u 2000. i 8,6% u 2001. godini. U 2002. godini
samo se 0,3% planiranih prihoda planira prikupiti kapitalnim prihodima jer su
prihodi od privatizacije postali prihod dva novoosnovana fonda: Fonda za razvoj
i zapošljavanje i Fonda za regionalni razvoj te će se koristiti isključivo za
razvojne projekte.

if !supportEmptyParas endif

          Struktura
rashoda proračuna RH značajnije se razlikuje u 1999. i 2000. godini od one u
2001. i 2002. Naime, sredinom 2001. većina prihoda i rashoda mirovinskog i
zdravstvenog fonda ulazi u središnji proračun. Među najznačajnijim rashodima su
uvijek bile plaće i doprinosi koji su u 1999. i 2000. činili oko 30%
proračunskih izdataka. Taj je udio u 2001. i 2002., bez obzira što su se i
plaće zdravstvenih djelatnika počele isplaćivati iz proračuna, zbog rasta
ostalih rashoda pao na približno 26% ukupnih rashoda.

Rashodi za tekuće poslovanje
države, materijal, opremu, energiju činili su u promatranim godinama približno
15% ukupnih rashoda, izdaci za tuzemne i inozemne kamate, usprkos stalnom
porastu, zadržavaju udio od približno 5,1% rashoda, udio subvencija od 2001.
godine ima trend opadanja, kao i njihov apsolutni iznos, pa tako pada sa 7,5% u
2000. na 3,0% u planu za 2002. godinu, dok udio tekućih transfera konstantno
raste. U 1999. i 2000. godini se taj udio povećavao zbog rasta transfera kojima
su nadoknađivani deficiti fondova, a od 2001. se, kako je ranije navedeno,
većina rashoda mirovinskog i zdravstvenog fonda, uključujući mirovine i
troškove zdravstvene zaštite, isplaćuje kroz proračun. Zato udio tekućih
transfera u planu za 2002. godinu raste na visokih 43,6%.

if !supportEmptyParas endif

          Najznačajniji
korisnici proračuna su zbog provedenih izmjena također izmijenjeni. Najveći
korisnik je u 1999. godini bilo Ministarstvo financija, koje isplaćuje i kamate
i glavnicu duga (18,6% ukupnih rashoda uvećanih za otplatu glavnice),
Ministarstvo obrane (10,7%), Ministarstvo rada i socijalne skrbi (10,5%),
Ministarstvo prosvjete i športa (8,6%) te Ministarstvo za javne radove, obnovu
i graditeljstvo i Ministarstvo unutarnjih poslova sa 6,6% odnosno 6,1% ukupnih
rashoda. U planu za 2002. godinu, u kojem rashodi središnjeg proračuna uvećani
za otplate glavnice iznose 81,9 milijardu kuna, najveći korisnik postaje
Ministarstvo rada i socijalne skrbi (31% ukupnih rashoda), zatim Ministarstvo
financija (18,6%), Ministarstvo zdravstva (15,8%), Ministarstvo prosvjete i
športa (5,4%) te Ministarstvo obrane (5,1%). Osim navedenog povećanja rashoda
Ministarstva rada i socijalne skrbi zbog spomenute isplate mirovina i
Ministarstva zdravstva, zbog rashoda za zdravstveno osiguranje i zdravstvenu
zaštitu, treba napomenuti da su znatno manji rashodi Ministarstva za javne
radove, obnovu i graditeljstvo posljedica osnivanja Hrvatskih cesta i Hrvatskih
autocesta koje su preuzele rashode za izgradnju prometnica.

if !supportEmptyParas endif

          Na
stanje fiskalnog sektora RH značajno su utjecali Hrvatski fond za mirovinsko
osiguranje i Hrvatski fond za zdravstveno osiguranje te njihovi rastući
deficiti koji su pokrivani sredstvima iz proračuna. U 1999., kao i u 2000.
godini nastavljen je trend porasta rashoda ova dva fonda, čime su oni kod
mirovinskog fonda dosegnuli 13,3% BDP-a, a kod fonda zdravstvenog osiguranja
8,6% BDP-a. U srpnju 2001. je veći dio njihovih rashoda prebačen u središnji
proračun pa planirani rashodi koji ostaju u fondovima u 2002. iznose samo 0,9%
odnosno 0,2% BDP-a. Rashodi i ostvareni deficiti Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje i javnog poduzeća Hrvatske vode bili su znatno manji i nisu imali
značajnijeg utjecaja na kretanja proračuna.

if !supportEmptyParas endif

          S
obzirom na kriterij iz Maastrichta da deficit opće države ne smije prelaziti 3%
BDP-a, Republika Hrvatska, po predviđanjima Vlade, u ovoj i sljedećoj godini
neće zadovoljiti taj kriterij. Pri tome je i vrlo značajno pitanje usklađivanja
metodologije. Zahtjev je MMF-a da se podacima o općoj državi objedine i prihodi
i rashodi Hrvatskih cesta, Državne agencije za sanaciju banaka, Hrvatskog fonda
za privatizaciju, Fonda za razvoj i zapošljavanje te Fonda za regionalni
razvoj, ali on još nije ispunjen. Tek će se na taj način dobiti stvarni podaci
o deficitu opće države.

if !supportEmptyParas endif

          Udio
transfera i subvencija u proračunu za 2003. godinu treba se smanjiti, dok se
kriteriji i vremenski okvir treba definirati radi postepenog smanjenja
direktnih subvencija kao instrumenta u restrukturiranju gospodarstva.

if !supportEmptyParas endif

          Dva
su glavna cilja u fiskalnom sektoru za sljedeći period. Prvo, nastaviti sa
smanjenjem proračunskog deficita i javnih troškova kao udjela u BDP-u. Drugo,
zaključiti konsolidaciju državne potrošnje i daljnje provedbe fiskalne
decentralizacije.

### *5.2.5. Javni dug*

if !supportEmptyParas endif

          Osnove
politike javnog duga nisu specificirane jer ne postoji pravna regulativa

**if !supportFootnotes[1]endif**.Temelji politike javnog
duga vidljivi su jedino u Zakonu o državnom proračunu[**if !supportFootnotes[2]endif**](#_ftn3),
gdje je cilj smanjenje deficita državnog proračuna, a time posljedično i
smanjenje novog dodatnog zaduženja tj. razine javnog duga. Trenutno se provodi
politika javnog duga usmjerena na zaduženje države na domaćem tržištu kapitala
u obliku izdavanja državnih obveznica i trezorskih zapisa što je sukladno
preporukama MMF-a.

if !supportEmptyParas endif

          Ukupni
javni dug središnje države je od početka 1999. do lipnja 2002. rastao prosječnom
mjesečnom stopom od 1,55%, odnosno prosječno godišnje 22,55%, ostvarivši time
razinu od 68.847,6 mil. kuna, što je 37,74% BDP-a. Posljedica je to 1,66%
prosječnog mjesečnog rasta vanjskog javnog duga središnje države koji je u
lipnju 2002. iznosio 60% javnog duga središnje države te 1,39% prosječnog
mjesečnog rasta unutarnjeg javnog duga središnje države.

if !supportEmptyParas endif

          Ukupni
vanjski dug Hrvatske je od početka 1999. do srpnja 2002. imao prosječnu
mjesečnu stopu rasta od 0,76% što je na godišnjoj razini znatno sporija
dinamika rasta (f 5,31%) nego u razdoblju
1997.-2001. (f16,10%). Ovo je posljedica
znatno sporije dinamike rasta vanjskog duga poslovnih banaka i gospodarskih
subjekata (prosječno mjesečno 0,25%), uspoređujući s trendom od 1997.
(prosječno mjesečno 0,72% i 1,78%). U isto vrijeme država je tek neznatno
usporila svoje prosječno mjesečno inozemno zaduženje za 0,05 postotna boda

if !supportFootnotes[1]endif.

if !supportEmptyParas endif

          U
kolovozu 2002. ukupni je vanjski dug dosegao iznos od 13.3 milijardi dolara
(55.9% predviđenog BDP-a za 2002.). Uspoređujući ga sa stanjem na dan
31.12.2001. godine, kada je iznosio 11.2 milijardi dolara, uočava se porast od
18.4%, odnosno 943 milijuna dolara. Izneseni podaci ukazuju na to da će prvotno
predviđen udio vanjskog duga u BDP-u u 2002. (49.3%) biti premašen. Dio porasta
vanjskog duga (46% porasta) može se objasniti jačanjem eura u odnosu na dolar.
Naime, zbog povezanosti Hrvatske s Europskom monetarnom unijom najviše
zaduženja ostvaruje se u eurima. Istovremeno, struktura vanjskog duga nije
bitno izmijenjena.

if !supportEmptyParas endif

          Povećanje
vanjskog zaduženja države najviše utječe na cjelokupni vanjski dug Hrvatske.
Prema podacima iz srpnja 2002. vanjsko zaduženje države čini 43,1% ukupnog
vanjskog duga, dok preostali dio sa sporijom dinamikom rasta duga čine
gospodarstvo (tzv. ostali sektor 27,0%), poslovne banke (19,1%), izravna
ulaganja (10,0%) te HNB (0,8%).Više od polovice vanjskog duga (56.1%) se i
dalje odnosi na dugoročne kredite.

if !supportEmptyParas endif

          Rast unutarnjeg javnog duga središnje državesmanjuje
kapitalna sredstava na domaćem tržištu kapitala koja bi mogla pokrenuti
investicijski ciklus. S druge strane, povećanje zaduženja države i svih ostalih
sektora na međunarodnom tržištu kapitala dovodi inozemno zaduženje Hrvatske na
granicu održivosti otplate inozemnog duga. No, međunarodna likvidnost Hrvatske
nije upitna budući da međunarodne pričuve HNB-a pokrivaju 42,5% ukupnog
vanjskog duga (donja granica održivosti je 20%).

Međutim,
zabrinjavajuća je situacija da je prosječna godišnja stopa rasta ukupnog
vanjskog duga za razdoblje 1999.-2001. bila 5,3%, dok realna stopa rasta BDP-a
ni jedne od tih godina nije prešla 5%.

if !supportEmptyParas endif

          U strukturi javnog duga središnje države vidljivo je
povećanje izdavanja trezorskih zapisa MFIN (kratkoročni vrijednosni papiri).
Naime, od početka 1999. do lipnja 2002. iznos izdanih trezorskih zapisa deset
puta je veći te sada iznosi 5,8 mlrd. kuna. Kod ukupnog inozemnog duga smanjio
se udio kratkoročnih oblika zaduženja na 2,1% u srpnju 2002. sa 6,9% iz 1999.
Dakle, Republika Hrvatska se preusmjerila kratkoročno zaduživati s inozemnog
tržišta na domaće tržište.

if !supportEmptyParas endif

             Država će, kao najveći
hrvatski dužnik na inozemnom tržištu kapitala, biti najopterećenija otplatama u
2004., 2005. i 2006. kada na naplatu dolazi preko 800 mil. USD glavnice. Godina
2003. nije toliko opterećujuća za državu budući da u toj godini ona mora
otplatiti 340 mil. USD

if !supportFootnotes[1]endif.
Gospodarstvo (tzv. ostali sektor) će biti najopterećenije u 2003. i 2004. kada
na naplatu dolazi preko 580 mil. USD glavnice, dok će za banke biti
najopterećenija 2003. s dospijećem otplate glavnica od 468 mil. USD. Po osnovi
izravnih ulaganja u strukturi ukupnog inozemnog duga Hrvatske, najteže će biti
2005. i 2006. kada na naplatu dolazi preko 250 mil. USD glavnica. Središnja
banka kontinuirano smanjuje svoje inozemno zaduženje otplatom dospjelih obveza,
pa tako u 2003. i 2004. dospijevaju glavnice od 35 mil. USD, nakon čega će se
taj iznos svake godine smanjivati za 50%. Kada se uzmu u obzir svi sektori,
najteža će biti 2004. zato što na naplatu dolazi 2.246 mil. USD (glavnica i
kamata), no i dospijeće glavnica i kamata od 2.200 mil. USD u 2003. je tek
neznatno manje.

if !supportEmptyParas endif

          Otplata glavnica i kamata u 2001. iznosila je 3.636 mil.
USD, a krajem 2001. otplata za 2002. godinu bila je predviđena na 2.244 mil.
USD. Međutim, i pored tako visoke razine otplata nije došlo do većih problema
kod otplata duga.

if !supportEmptyParas endif

          Udio privatizacijskih prihoda u servisiranju (glavnica i
kamate) ukupnog inozemnog duga Hrvatske čine nešto ispod 15%, što čini taj udio
gotovo beznačajnim i pored činjenice da su ti prihodi usmjereni na razvoj, a ne
za servisiranje dugova

if !supportFootnotes[1]endif.
Troškovi servisiranja ukupnog inozemnog duga (otplate kamata) su oko 2% BDP-a,
dok se troškovi servisiranja javnog duga Središnje države kreću na oko 1,5%
BDP-a. Troškovi servisiranja opterećuju gospodarstvo u cjelini budući da je to
otplata starih dugovanja, a ne ulaganje u budućnost, odnosno putem investicija
poticanje gospodarske aktivnosti.

if !supportEmptyParas endif

Na temelju programa Vlade RH, do kraja 2003.7
provodit će se politika javnog duga i to odobravanjem novog zaduženja prvenstveno
za infrastrukturu i energetiku. Ukoliko se zaista ostvare projekcije zaduženja
radi ulaganja, a ne radi potrošnje, investicijski poticaj mogao bi održati
uzlazni trend gospodarskog rasta. Tijekom 2003. godine očekuje se pad udjela
vanjskog duga na 51% BDP-a.

if !supportEmptyParas endif

          Eventualno daljnje povećanje udjela duga u BDP-u, kako
domaćeg tako i vanjskog, odnosno državnog i/ili ostalih sektora, moglo bi
uzrokovati nestabilnost gospodarstva, smanjenje međunarodnog kreditnog rejtinga
te smanjenje gospodarskih aktivnosti. Do toga bi moglo u doći slučaju da se
dodatno zaduživanje iskoristi isključivo za tekuću potrošnju i otplatu starih
dugova, a ne u svrhu poticanja investicijske aktivnosti i rješavanja
strukturnih problema s kojima se hrvatsko gospodarstvo trenutno susreće.

if !supportEmptyParas endif

          Treba ipak naglasiti da, prema fiskalnom kriteriju iz
Maastrichta (gdje javni dug mora biti niži od 60% BDP-a), Republika Hrvatska
zadovoljava tu razinu budući da se on kreće ispod te razine.

### *5.2.6.**Monetarna**politika*

if !supportEmptyParas endif

          Novim
zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci donesenim 5. travnja 2001. godine
promijenjen je osnovni cilj središnje banke. Stari je zakon kao osnovni cilj
definirao stabilnost tečaja, a prema novom zakonu osnovni cilj Hrvatske narodne
banke, u okviru njezinih ovlasti, je postizanje i održavanje stabilnosti
cijena.

if !supportEmptyParas endif

          Za
postizanje svog osnovnog cilja Hrvatska narodna banka raspolaže većim brojem
instrumenata i mjera. Najčešće korišteni monetarni instrumenti su intervencije
HNB na domaćem deviznom tržištu i izdavanje blagajničkih zapisa. Ostali
instrumenti su obvezne pričuve banaka kod HNB, lombardni krediti, kratkoročni
krediti za likvidnost, repo poslovi s blagajničkim zapisima i devizni *swapovi*s domaćim bankama.

if !supportEmptyParas endif

          Stabilnost
tečaja je zapravo posredni cilj u postizanju stabilnosti cijena. Kretanje
tečaja je, s jedne strane, usko povezano s kretanjem cijena, a drugo,
analitičke mogućnosti korištenja drugih veličina kao posrednih ciljeva su
ograničene. Hrvatska privreda je visoko eurizirana; dvije trećine najšireg
novca predstavljaju devizni depoziti kod banaka. Kretanje nominalnog tečaja
kune za euro općenito je vrlo važno za monetarnu politiku. Hrvatska narodna
banka najčešće intervenira na deviznom tržištu u slučaju aprecijacijskih ili
deprecijacijskih pritisaka na taj nominalni tečaj. Tako je tijekom 2001.
godine, u nastojanju da spriječi snažne aprecijacijske pritiske, središnja
banka na svojim deviznim aukcijama od poslovnih banaka neto otkupila deviza u
ukupnoj vrijednosti 374,4 milijuna američkih dolara, što jer znatno više nego tijekom
2000. godine kada je neto otkupljeno 104,8 milijuna američkih dolara. Tijekom
prvih deset mjeseci 2002. godine neto efekt deviznih intervencija HNB je otkup
od poslovnih banaka u iznosu od čak 418,5 milijuna američkih dolara.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatska
narodna banka ne nameće tečaj kune, nego dopušta njegovo variranje u skladu s
tržišnim silnicama. Godišnji prosjek tečaja kune u odnosu na euro pokazuje
aprecijaciju kune u iznosu od 2,2 posto u 2001. godini. Aprecijacija kune u
odnosu na euro se nastavila i u 2002. godini. Tromjesečni prosjek tečaja kune u
odnosu na euro pokazuje aprecijaciju u iznosu od 0,3% u prvom, 1,2% u drugom i
0,2% u trećem tromjesečju u odnosu na prethodno tromjesečje. Za razliku od
kretanja tečaja kune prema euru, tečaj kune prema američkom dolaru bio je u
promatranom razdoblju mnogo nestabilniji i odražavao je odnos eura prema dolaru
na inozemnim deviznim tržištima.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatska
narodna banka sterilizira pozitivne monetarne efekte deviznih intervencija
kojima sprječava jaču aprecijaciju tečaja kune pomoću različitih instrumenata
monetarne politike. Najznačajniji instrumenti monetarne politike u razdoblju
1999.-2001. godine su stopa obvezne pričuve i blagajnički zapisi. U tom
razdoblju stopa obvezne pričuve bila je različita za kunske i devizne izvore.
Tijekom 2001. godine propisana je jedinstvena stopa obvezne pričuve od 23,5%,
koja je zbog dugoročne politike smanjena na 22%, a u studenom 2001. na 19%.
Kunski blagajnički zapisi s rokom dospijeća od 35 dana, koje središnja banka
izdaje putem aukcija na kojima se cijena slobodno formira, danas predstavljaju
jedan od osnovnih monetarnih instrumenata. U razdoblju od siječnja do listopada
2002. godine udvostručeno je stanje izdanih kunskih blagajničkih zapisa.

if !supportEmptyParas endif

          U
2002. godini postignut je napredak u usklađivanju monetarne politike i
instrumenata središnje banke s Ministarstvom financija. Pomaci su prisutni u
usklađivanju ročnosti instrumenata te se tako od lipnja 2002. godine Hrvatska
narodna banka orijentirala na instrumente kraće ročnosti pa izdaje blagajničke
zapise s rokom dospijeća od 35 dana. Ministarstvo financija izdaje trezorske
zapise s dužim vremenskim rokovima dospijeća.

if !supportEmptyParas endif

          U
proteklih je par godina prisutan padajući trend aktivnih i pasivnih kamatnih
stopa poslovnih banaka. Tako su prosječne pasivne kamatne stope i na kunske i
na devizne depozite tijekom 2000. godine pale ispod 3,5 posto, da bi tijekom
2001. i 2002. godine pale i ispod 3 posto. Aktivne kamatne stope poslovnih
banaka također opadaju, ali nešto blažim intenzitetom. Kamatne stope banaka na
kratkoročne i dugoročne kunske kredite poduzećima variraju između 8 i 9 posto u
2002. godini. Obveznice države s valutnom klauzulom na rok od deset godina
postižu prilikom izdanja kamatnu stopu od 7 posto.

if !supportEmptyParas endif

          Konkurencija
u bankarskom sustavu utjecala je na pad kamatnih stopa u posljednjih nekoliko
godina. Zbog velikog porasta depozita u 2001. godini, pri čemu su najznačajniji
porast ostvarili devizni depoziti[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftn8),
s 46,9 mlrd. kuna u prosincu 2000. na 71,8 mlrd. kuna u prosincu 2001., koji je
bio uvelike potaknut konverzijom europskih valuta u euro što je utjecalo na
daljnji pad kamatnih stopa. Tijekom 2002. devizni su depoziti stagnirali.
Naime, čak su i opali u prvoj polovici godine da bi tek u kolovozu dostigli
razinu iz prosinca 2001. Što se tiče daljnjeg smanjivanja kamatnih stopa,
upitno je koliko još ima prostora za daljnje smanjivanje i usko je povezano sa
smanjivanjem operativnih troškova poslovnih banaka, odnosno podizanjem njihove
djelotvornosti.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatski
gospodarski i financijski sustav je visoko euroiziran. Devizni depoziti
dominiraju u ukupnoj nacionalnoj štednji (86%) te čine 63% ukupnih likvidnih
sredstava M4 i 50% cijele pasive monetarnih institucija. Odnosno, u Hrvatskoj
je posebno izražena valutna supstitucija (korištenje strane valute u
transakcijama), supstitucija financijske imovine (štednja u stranoj valuti) te
financijskih obveza (dugovi stanovništva i gospodarstva prema domaćim poslovnim
bankama koji su većinom vezani uz deviznu klauzulu, inozemni dugovi države,
poslovnih banaka i gospodarstva). U takvim uvjetima značajnija promjena tečaja
ima snažne učinke na gospodarstvo i opću razinu cijena (inflaciju) te se rizici
iz euro zone izravnije prenose na domaće tržište što ograničava monetarnu
politiku i usredotočuje je na održanje stabilnosti tečaja.

if !supportEmptyParas endif

          O
visokom stupnju eurizacije najbolje govori podatak da udio deviznih depozita u
ukupnim bankovnim depozitima iznosi preko 80%, više od polovice javnog duga
izraženo je u stranim valutama, dok je dominantan dio kredita odobren uz valutnu
klauzulu (identično deviznim kreditima).

if !supportEmptyParas endif

          U
2003. godini cilj monetarne politike ostaje i dalje održavanje stabilnosti
cijena, kao što je zakonski i definiran.

### if !supportLists*5.2.7.*endif*Vanjsko**-**trgovinski**odnosi*

if !supportEmptyParas endif

          Gospodarske odnose s
inozemstvom, čiji se utjecaj na stvaranje BDP-a procjenjuje kroz kretanje
izvoza i uvoza roba i usluga, karakterizira suficit u uslužnom sektoru -
turizmu, prometu i ostalim uslugama te deficit u robnoj razmjeni. Takva
kretanja se odražavaju u rezultatu platne bilance koja je u 2001. godini zabilježila
deficit od 642 milijuna USD, a u prvom tromjesečju ove godine oko 770 milijuna
USD.

if !supportEmptyParas endif

          Ulaskom u WTO i potpisivanjem SSP-a, odnosno stupanjem na
snagu Privremenog sporazuma o trgovinskim i s njima povezanim pitanjima, RH je
učinila velike korake u daljnjoj liberalizacije svojih vanjsko-trgovinskih
odnosa. Potpisani su ugovori o slobodnoj trgovini sa skoro svim europskim
zemljama (zona slobodne trgovine s 30 zemalja), dok se početkom 2003. očekuje
ulazak u CEFTA-u. U 2002. godini se oko 85% robne razmjene odvijalo po uvjetima
iz ugovora o slobodnoj trgovini te se može izvući zaključak da je stupanj
liberalizacije hrvatskog tržišta vrlo visok.

if !supportEmptyParas endif

          Ukupni
robni izvoz u 2001. iznosio je 4,7 milijardi USD (+5,1%), dok je ukupni robni
uvoz iznosio 8,8 milijardi USD (+15,2%). Deficit robne razmjene povećao se na
4,1 milijardi USD što je povećanje od 25% u odnosu na prethodnu godinu.
Priljevi od turizma pozitivno su utjecali na deficit računa tekućih transakcija
platne bilance te je on iznosio 3% BDP-a. U prvih 8 mjeseci 2002., ukupni izvoz
roba iznosio je 3.1 milijardi USD (+3%), dok je uvoz bio 6,6 milijardi USD
(+11%) što je rezultiralo deficitom u iznosu od 3,5 milijardi dolara (+19%)
odražavajući dinamičan rast osobne potrošnje i investicija, ali istovremeno i
spori oporavak gospodarstva u cjelini. Prema predviđanjima MMF-a deficit robne
razmjene za 2002. iznosit će 4,3 milijardi USD, a za 2003. - 4,6 milijardi USD.

if !supportEmptyParas endif

          Izvoz
*per capita* je u 2001. godini iznosio tek nešto iznad 1000 USD, u čemu RH
znatno zaostaje za ostalim državama u tranziciji (npr. Slovenija preko 5500 USD, Mađarska preko 2700 USD). Istovremeno, udio
izvoza u društvenom bruto proizvodu Hrvatske iznosio je svega 23% (npr.
Slovačkoj 68%, Slovenija 59%). Iako se spomenuti podaci mogu komentirati na
različite načine, oni ipak nedvojbeno ukazuju na iznimno nisku zastupljenost
izvoza u strukturi BDP-a Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

          Sukladno
Uredbi o carinskoj tarifi koja je na snazi u 2002 godini, prosječna carinska
stopa za industrijske proizvode je 3,5%, dok je za poljoprivredne proizvode oko
20 %.

if !supportEmptyParas endif

          Europska unija i dalje je
ostaje najvažniji trgovinski partner Republike Hrvatske, dok pojedinačno
najveći udio u međusobnoj razmjeni s Republikom Hrvatskom imaju Njemačka i
Italija. Izvoz Republike Hrvatske u EU porastao je za 5,4 % u 2001. godini i
iznosio je 2,5 milijardi USD (54,67% od ukupnog izvoza). U prvih deset mjeseci
2002. godine izvoz u EU je bio 2,1 milijardi USD (53,9% ukupnog izvoza).
Uspoređujući s istim razdobljem prošle godine, zabilježen je pad od 0,5%.
Tijekom 2001. godine hrvatski uvoz iz zemalja EU porastao je za 15,9 % i
iznosio je 5,1 milijardi USD (55,95% ukupnog uvoza). U prvih deset mjeseci
2002. godine uvoz je iznosio 4,9 USD (55,9% ukupnog uvoza), što je porast od
13,3% u usporedbi s istim razdobljem prošle godine. Time i vanjskotrgovinska
bilanca Republike Hrvatske nastavlja bilježiti negativan trend.

if !supportEmptyParas endif

          Ugovori
o slobodnoj trgovini s Makedonijom, Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, Bugarskom
su već potpisani. Ugovor s Rumunjskom je potpisan 5. prosinca 2002. u okviru
potpisivanja Ugovora s CEFTA-om (Ugovor o slobodnoj trgovini s Rumunjskom nije
dvostrani sporazum o slobodnoj trgovini, nego dio Ugovora s CEFTA-om). Ugovor o
slobodnoj trgovini sa SRJ parafiran je 6. studenog 2002., a njegovo potpisivanje
očekuje se do kraja 2002. godine. Time će se ispuniti odredbe Memoranduma o
razumijevanju o liberalizaciji i olakšanju trgovine Pakta o stabilnosti za JIE.

if !supportEmptyParas endif

          Osim toga,
Hrvatska je već potpisala Ugovore o slobodnoj trgovini sa Slovenijom, Mađarskom,
Češkom, Poljskom, Slovačkom, državama EFTA-e i Turskom. Ugovor s Litvom
potpisan je u listopadu 2002., dok su pregovori s Moldavijom u zaključnoj fazi.
Hrvatska je zaključila Ugovor o pristupanju CEFTA-i koji je potpisan 5.
prosinca 2002., a postat će punopravna članica CEFTA-e nakon što se Ugovor
ratificira u svim državama tj. najvjerojatnije od 1. ožujka 2003. Od tog datuma
CEFTA Ugovor će zamijeniti dvostrane ugovore o slobodnoj trgovini s državama
CEFTA-e. Sljedeći cilj, koji Hrvatska želi postići u namjeri da unaprijedi
svoju vanjsku trgovinu, je pristupanje Pan-europskoj kumulaciji o podrijetlu
roba.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

**Trend robne razmjene Republike Hrvatske**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | IZVOZ | | | | UVOZ | | | | UKUPNA ROBNA RAZMJENA | | | |
| if !supportEmptyParas endif | mil. USD | | % 2002 | indeks | mil. USD | | % 2002 | indeks | mil. USD | | % 2002 | indeks |
| SKUPINA | I - X 2001 | I - X 2002 | I - X 2001 | I - X 2002 | I - X 2001 | I - X 2002 |
| EU | 2.178 | 2.168 | 53,9 | 99,5 | 4.332 | 4.902 | 55,9 | 113,2 | 6.510 | 7.071 | 55,3 | 108,6 |
| EFTA | 41 | 31 | 0,8 | 75,6 | 157 | 175 | 2,0 | 111,5 | 198 | 206 | 1,6 | 104,0 |
| CEFTA | 472 | 481 | 12,0 | 101,9 | 1.140 | 1.412 | 16,1 | 123,9 | 1.612 | 1.893 | 14,8 | 117,4 |
| Ostale europske države | 795 | 875 | 21,8 | 110,1 | 828 | 825 | 9,4 | 99,6 | 1.623 | 1.700 | 13,3 | 104,7 |
| Ostalo | 444 | 465 | 11,6 | 104,7 | 1.214 | 1.460 | 16,6 | 120,3 | 1.658 | 1.925 | 15,0 | 116,1 |
| Ukupno | 3.930 | 4.020 | 100,0 | 102,3 | 7.671 | 8.774 | 100,0 | 114,4 | 11.601 | 12.795 | 100,0 | 110,3 |
| Izvor: DZS | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

          Izvoz prema ekonomskoj
namjeni proizvoda odnosno glavnim industrijskim grupacijama govori o
dominirajućem izvozu intermedijarnih proizvoda koji su u 2001. godini činili
32% hrvatskog izvoza, dok u prvih osam mjeseci 2002. čine 34,4% izvoza. Udio
izvoza kapitalnih proizvoda s 26% u prošlogodišnjoj strukturi izvoza povećan je
u prvih osam mjeseci 2002. na oko 30%, dok je udio izvoza robe široke potrošnje
smanjen s 25% u 2001. godini na 15% u prvih osam mjeseci 2002., što pokazuje
preferencije domaće industrije široke potrošnje koja se više nego do sada
okreće domaćoj potražnji.

if !supportEmptyParas endif

          Izvozu
RH se nameće potreba veće diverzifikacije, kao i promjena njegove strukture,
jer najveći hrvatski izvoznici, poput industrije nafte i brodogradnje, u svom proizvodnom
inputu sadržavaju veliku uvoznu komponentu. Osim toga, drugi veliki izvoznici,
poput industrije tekstila, obuće ili drva su radno intenzivne industrije koje
se u novim okolnostima, koje vladaju na svjetskim i regionalnim tržištima, neće
moći nametnuti u odnosu na konkurente iz drugih zemalja. Javlja se potreba
uvođenja novih proizvoda, novih robnih marki koje bi makar na nacionalnoj,
odnosno regionalnoj razini bile konkurentne svojom kvalitetom, cijenom i
prepoznatljivošću.

if !supportEmptyParas endif

          U
tom dijelu uloga države i njena potpora promjeni strukture izvoza morala bi
biti usmjerena prije svega na horizontalne mjere industrijske politike kojima
će se poticati razvoj i istraživanja, primjena novih znanosti i tehnologija,
izmjena sustava školstva i obrazovanja u cijelosti.

if !supportEmptyParas endif

          Mjere
koje se planiraju poduzeti u kratkome roku, i koje će se odnositi na aktivniju
potporu hrvatskim gospodarstvenicima pri izlasku na inozemna tržišta, ostvarit
će se kroz Agenciju za promociju izvoza i ulaganja što je u tu svrhu i
osnovana, dok će se mjere koje se odnose na sustavno praćenje dostignuća
suvremene ekonomske znanosti ostvariti kroz Institut za industrijski razvitak
čije je osnivanje u tijeku.

## 5.3. Strukturne reforme

### *5.3.1.          Fiskalna politika*

if !supportEmptyParas endif

          Fiskalna
politika može se razdvojiti na razdoblje do 1999. i od 2000. godine do danas.
Iako su mjere bile slične (pokušaj smanjivanja poreznog opterećenja plaća,
pokušaj povećanja prihoda preko trošarina itd.), važne promijene od 2000. su
restriktivnost, veća transparentnost i izražena orijentacija smanjenju
deficita. Ograničen je rast troškova, zamrznute su plaće u javnim službama,
vraćen je velik dio dugova prema gospodarstvu te se uredno izvršavaju domaće i
inozemne obaveze. Iako je naglašavana težnja poreznom rasterećenju gospodarstva,
visoka rashodna strana proračuna ne dozvoljava provođenje razvojno
djelotvornije fiskalne politike.

if !supportEmptyParas endif

          Poduzete
mjere, u cilju poboljšanja životnog standarda stanovništva te opće gospodarske
politike, ipak nisu pokazale djelotvornost. Naime, postupno snižavanje poreza
na dohodak nije utjecalo na povećavanje zapošljavanja, a mjere oslobađanja
poreza na dobit u slučaju većih investicija nisu bitno pridonijele povećanju
investiranja. Osim toga, došlo je snižavanje prihoda od trošarina unatoč
povećanju iznosa pojedinih trošarina. Iako je uz snižavanje stope poreza na
dobit i ukidanje zaštitne kamate bilo najavljeno kako će doći do smanjivanja
poreznog opterećenja, prihodi od poreza na dobit su porasli. Činjenica je da
Vlada nema prostora za provođenje mjera koje bi znatnije rasteretile
gospodarstvo i stanovništvo poput snižavanja stope PDV-a ili smanjenja
izdvajanja poreza i doprinosa iz i na plaće.

if !supportEmptyParas endif

          Uspjesi
fiskalne politike više se ogledaju u počecima nekih procesa nužnih za
konsolidaciju fiskalnog sustava. Fiskalna konsolidacija javnog sektora je
nužnost da bi se vidjela kolika je stvarna razina javne potrošnje te koliki se
suficit odnosno deficit njome stvara. Ta konsolidacija bi trebala obuhvaćati
državni proračun, HZMO, HZZO, Fond doplatka za djecu, Hrvatske vode, Fond za
razvoj i zapošljavanje, Fond za regionalni razvoj, Hrvatske ceste i Hrvatske
autoceste, Hrvatski fond za privatizaciju, Agenciju za sanaciju banaka i
osiguranje štednih uloga te jedinice lokalne uprave i samouprave. Posljedica
takve konsolidacije bit će znatno povećanje deficita konsolidirane opće države,
na što će najviše utjecati HC i HAC jer se program izgradnje cesta najvećim
dijelom financira zaduživanjem.

if !supportEmptyParas endif

          Uspjeh
je svakako zaustavljanje rasta mase plaća u državnim službama (imajući u vidu
da je njihov iznos dostigao 10,4% BDP-a), reforma mirovinskog sustava, početak
reformi zdravstvenog sustava, povrat neisplaćenih dugova gospodarstvu,
smanjenje poreznog opterećenja plaća te početak fiskalne decentralizacije

if !supportEmptyParas endif

          Reforma
poreznog sustava, koja je započela 1994. godine kada su doneseni Zakon o porezu
na dohodak i Zakon o porezu na dobit te uvedene trošarine, bila je nužna radi
stvaranja modernog tržišno usmjerenog poreznog sustava, u skladu s preporukama
međunarodnih institucija, koji se temelji na načelima neutralnosti,
pravednosti, progresivnosti, široke porezne osnovice, potrošnje kao glavne
osnovice oporezivanja, ali i povećavanja javnih prihoda. Najvažniji cilj je
postignut, povećani su porezni prihodi, a povećana je i neutralnost i djelotvornost
poreznog sustava. Međutim, nije došlo do smanjenja porezne administracije i
očekivanog učinka na smanjenje sive ekonomije te nije postignuta dovoljna
progresivnost poreza. Može se zaključiti da je porezna reforma bila potrebna,
ali da sve njene mjere nisu najbolje pogođene. To se ogleda i u tome što je od
1994. do danas većina poreznih zakona prošla kroz veće ili manje izmjene.

### *5.3.2.**Privatizacija*

if !supportEmptyParas endif

          Glavni
cilj privatizacije u Hrvatskoj bio je osigurati brzu transformaciju državnih
subjekata u privatne kako bi se bi povećala učinkovitost gospodarstva,
ostvarila veća ulaganja u nove proizvodne tehnologije i povećala zaposlenost.

if !supportEmptyParas endif

          U
privatizaciji su korišteni različiti modeli. Od donošenja Zakona o pretvorbi
društvenih poduzeća[if !supportFootnotes[4]endif](#_ftn9) 1991. do stupanja
Zakona o privatizaciji[if !supportFootnotes[5]endif](#_ftn10)
na snagu, oko 1000 društava malog temeljnog kapitala privatizirano je 100% kroz
takozvanu *insider* privatizaciju gdje su novi vlasnici postali zaposleni,
bivši zaposleni, umirovljenici i poslovodstvo. Njima su odobravani značajni
popusti za kupnju dionica u nominalnoj vrijednosti do 10.000 € (osnovni popust
od 20% plus dodatni popust od 1% za svaku navršenu godinu radnog staža) te je
omogućeno plaćanje u obrocima, s rokom otplate u početku na pet, a kasnije na
dvadeset godina. Ugovore o prodaji dionica uz popust sklopilo je 641.152 bivših
i sadašnjih zaposlenika nekadašnjih društvenih poduzeća koji su time stekli
položaj tzv. "malih dioničara".

if !supportEmptyParas endif

          Izmjenama
Zakona o pretvorbi društvenih poduzeća od 1993. prvotno pravo kupnje zaposlenih
ograničeno je na 50% glavnice društva. Ostala polovica, odnosno više, ako za
upisom nije bilo interesa ili ako je riječ o društvima veće vrijednosti,
prodavana je javnim prikupljanjem ponuda. Ovakav način prodaje portfelja
prevladava i danas. Također je bila omogućena i prodaja dionica za tzv.
"staru deviznu štednju" čime je država donekle smanjila unutarnji
dug.

if !supportEmptyParas endif

          Za
vrijeme trajanja procesa pretvorbe i privatizacije, Hrvatski fond za
privatizaciju (HFP) je odobravao programe restrukturiranja koji su uključivali
prodaju imovine radi podmirenja dugova ili pokretanja novih investicija, s time
da se dug mogao pretvoriti i u vlasnički udjel.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom o privatizaciji
uređen je još jedan masovni program privatizacije temeljen na besplatnoj
podjeli kupona određenim kategorijama stanovništva (prognanici, izbjeglice,
obitelji poginulih i nestalih branitelja, bivši politički zatvorenici). Oko 230
tisuća ljudi ostvarilo je pravo na određeni broj investicijskih bodova. Kuponi
su se mogli zamijeniti na javnim dražbama za dionice pojedinih društava ili su
se mogli uložiti u privatizacijske investicijske fondove koji su u ime budućih
dioničara sudjelovali na dražbama. Na taj je način dodijeljeno dionica u
vrijednosti 12,25 mlrd. kuna.

if !supportEmptyParas endif

          U
cjelini se može zaključiti da u prvih deset godina tranzicije (1991.-2000.)
privatizacijski proces nije ostvario očekivane gospodarske ciljeve, a prati ga
i niz neželjenih učinaka i nedostataka:

if !supportEmptyParas endif

udio državnog sektora u stvaranju BDP-a i zaposlenosti te njegova
uloga u gospodarstvu još uvijek su prenaglašeni;

slabo sudjelovanje stranih investicija u procesu
privatizacije (portfolio ulaganja);

sve do prodaje HT-a (listopad 1999.) nisu
ostvareni značajniji prihodi;

izostalo je međusobno poticanje privatizacije i
razvitka efikasnog financijskog tržišta;

neodgovarajuće korporativno upravljanje
uvjetovano disperziranim vlasništvom rezultiralo je bitnim smanjenjem
učinkovitosti

dioničkih društava, tj. sve slabijim poslovnim
rezultatima koji su doveli do progresivnog smanjivanja vrijednosti portfelja;

zbog specifičnog koncepta privatizacije koji je
u teoriji preferirao zaposlene (radnike i menadžere), a u praksi omogućio
formiranje

uskog odabranog sloja vlasnika, nije u
potpunosti ostvaren željeni tehnološki progres, razina inovacija niti ulaganja
u društva što

ostavlja dojam pomanjkanja razrađenih planova
investicija novih vlasnika.

if !supportEmptyParas endif

          Do
kraja 1998. ukupni portfelj HFP-a smanjio se na svega 3,8 mlrd.  kn nominalne vrijednosti (ukupni društveni
kapital koji je ušao u privatizaciju bio je procijenjen na 86 mlrd.kuna).
Međutim, tijekom 1999. dolazi do velike krize likvidnosti i propasti mnogih
privatiziranih poduzeća te do pojave vraćanja propalih poduzeća
(renacionalizacija) u državno vlasništvo, odnosno portfelj HFP-a, ali s
negativnim saldom vrijednosti kapitala i broja zaposlenih. Istovremeno se
urušava i sustav "malog dioničarstva" s jednakim posljedicama tj.
vraćanjem dionica u državni portfelj. Naime, od 641.152 ugovora o kupnji
dionica uz popust, otplaćen je svega 166.081 ugovor, a raskinuto je čak 379.030
ugovora. Uzroci tome bili su slaba platežna sposobnost prosječnog dioničara,
visoka cijena za dionice koje se ne otplaćuju po tržišnoj već po nominalnoj
cijeni (uz relativno mali popust), a i činjenica da mali dioničari u pravilu
nemaju materijalni interes za držanje dionica jer se dividenda rijetko
isplaćuje. Kao rezultat navedenoga, nova Vlada zatekla je portfelj od 1.852
dioničkih društava, nominalne vrijednosti 24 mlrd. kn što je znatno više od
gore spomenutih 3,8 mlrd. kn.

if !supportEmptyParas endif

          Analiza
portfelja otkrila je ukupne gubitke od 6,2 mlrd. kn, a pripadajući gubitak
portfelja 3,03 mlrd. kn, dnevne gubitke od 7,5 mil. kn, prezaduženost,
insolventnost, tehnološku zastarjelost i kadrovsku neopremljenost te izostanak
kvalitetnog korporativnog upravljanja što je rezultiralo obezvrjeđivanjem
portfelja na svega 19% njegove nominalne vrijednosti.

if !supportEmptyParas endif

          Usvojeno
je novo opredjeljenje za opcije prodaje koje će uvažiti vrijednost dionica, za
razliku od dotadašnjeg insistiranja na nominalnoj vrijednosti dionica kao
osnovice za određivanje prodajne cijene.

if !supportEmptyParas endif

          U razdoblju od 1993. do 1999. ukupno
je prodano 629 poduzeća po njihovoj nominalnoj vrijednosti od preko 4 mlrd. kn.
U razdoblju od 2000. do 2002. uzimala se u obzir tržišna vrijednost pa je 885
poduzeća nominalne vrijednosti 3739 mil. kn prodano za 1009 mil. kn (podaci se
odnose na portfelj HFP; nisu uračunati prihodi od prodaja na temelju javne
ponude - HT, banke i sl.). U razdoblju od 1999. do 2002. prodano je i 51%
dionica HT-a te sljedeće banke: Privredna banka Zagreb, Bjelovarska, Čakovečka,
Trgovačka, Slavonska, Splitska, Riječka, Varaždinska, Dubrovačka,
Dalmatinska i Istarska banka.

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom 2002. godine
dionice poduzeća u državnom vlasništvu koje su se nalazile u portfelju
Hrvatskog fonda za privatizaciju u velikoj su mjeri prodane. Ukupno je prodano
50 poduzeća posredstvom Burze dok je 78 neprofitabilnih poduzeća poslano u
stečaj. Od planiranih prihoda od privatizacije u iznosu od 6,5 milijardi HRK
(oko 880 milijuna eura), namijenjenih uglavnom za pokrivanje proračunskog
deficita, ostvareno je 5,5 milijardi HRK (740 milijuna eura).

if !supportEmptyParas endif

          Procjenjuje se da će prihodi od privatizacije poduzeća iz
portfelja HFP-a u 2003. biti ukupno 112 mil. kn od čega će 50 mil. kn biti
ostvareno putem burze, 42 mil. kn od prodaje nekretnina, a 20 mil. kn putem
javnih ponuda. Za 2004. predviđeni prihodi će biti 50% manji nego u 2003., tj.
oko 56 mil. kn, dok će u 2005 biti za 80% manji nego u 2002., tj. oko 22 mil.
kn.

if !supportEmptyParas endif

          Unatoč najavama o prodaji
Croatia banke, Vlada je nedavno odlučila spojiti Croatia banku i Hrvatsku
poštansku banku, uz potporu Svjetske banke koja će uložiti 100 milijuna HRK na
ime 25% udjela u novonastaloj banci. Pristigle ponude za privatizaciju Croatia
osiguranja su otvorene, no Vlada razmatra daljnji nastavak privatizacije.
Moguće je da će Croatia osiguranje ipak ostati u državnom vlasništvu. Croatia
osiguranje i HT će prodati dio dionica svojim djelatnicima do kraja 2002.
godine. Privatizacija JANAF-a je odgođena za 2004. godinu, nakon restrukturiranja
poduzeća. Vlada je usvojila zakone o INA-i i HEP-u. Privatizacija INA-e počela
je s istraživanjem tržišta potencijalnih kupaca za prvih 25%+1 dionica. Isto
tako se predviđa prodaja dijela dionica djelatnicima poduzeća u 2003. godini.
HEP je započeo s restrukturiranjem. Nakon dovršene podjele poduzeća na tri
dijela, Vlada će nastaviti s privatizacijom. Brodogradnja također prolazi kroz
proces restrukturiranja. Ako se do kraja 2002. godine ispune određeni uvjeti,
započet će privatizacija brodogradilišta Uljanik. 50% dionica predviđeno je za
prodaju strateškim ulagačima, dok će ostatak dionica biti zadržan za prodaju
djelatnicima. Privatizacija ostalih brodogradilišta nastavit će se u sljedećim
godinama. U turizmu, koji je od velike važnosti za hrvatsko gospodarstvo,
prodano je nekoliko hotela, među kojima su hotel Osmine u Slanom, hotel
Primošten u Primoštenu te hotel Split u Splitu.

if !supportEmptyParas endif

          Vlada je donijela odluku
da se način i rokovi provedbe privatizacije poduzeća iz portfelja Hrvatskog
fonda za privatizaciju i ostalih poduzeća odrede do kraja 2002. godine.

### *5.3.3.**Tr**ž**i**š**te**rada*

if !supportEmptyParas endif

          Kako
bi se pokušali promijeniti već spomenuti negativni trendovi nezaposlenosti,
Vlada RH je 10. siječnja 2002. prihvatila Program poticanja zapošljavanja i
zadužila Hrvatski zavod za zapošljavanje za operativnu provedbu Programa. Cilj
programa je poticati zapošljavanje mladih osoba visoke stručne spreme, poticati
kraće i kvalitetnije studiranje, poticati povratak u mjesto prebivališta,
stimulirati ostanak mladih u RH, pružiti mogućnost stjecanja primijenjenih
znanja i postizanja samostalnosti u zvanjima za koja su se školovali, poticati
zapošljavanje mladih osoba obrtničkih zanimanja, uskladiti potrebe tržišta rada
za deficitarnim zanimanjima kroz programe obrazovanja te posebice poticati
zapošljavanje starijih osoba, osoba s invaliditetom i razvojačenih branitelja
Domovinskog rata. Program sadrži sljedeće potprograme:

if !supportEmptyParas endif

Provedba Programa poticanja
zapošljavanja

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv programa | Broj   zaprimljenih  zahtjeva | Broj odobrenih zahtjeva | Broj  odobrenih  radnika | Broj   zaposlenih | Planirani  broj   zaposlenih  u 2002. | %  Realizacije |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 3/5 |
| PROGRAM A  S faksa na posao | 1128 | 778 | 926 | 769 | 7050 | 13,1 |
| PROGRAM B  Iz učionice u radionicu | 425 | 277 | 287 | 228 | 1124 | 25,5 |
| PROGRAM C  Učenjem do posla za sve | 7385 | 5021 | 6950 | 6112 | 4320 | 160,9 |
| PROGRAM D  Iskustvom do profita | 1086 | 763 | 859 | 738 | 268 | 320,5 |
| PROGRAM E  Šansa i za nas | 30 | 20 | 43 | 36 | 305 | 14,1 |
| PROGRAM F  Posao za branitelje | 1855 | 1310 | 1488 | 1333 | 962 | 154,7 |
| UKUPNO | 11909 | 8169 | 10553 | 9216 | 14029 | 75,2 |

Izvor: HZZO

if !supportEmptyParas endif

          Provedbom
navedenih šest programa kroz dvogodišnje razdoblje (do kraja 2003. godine)
planira se zapošljavanje i obrazovanje 36.772 osobe. Predviđenom dinamikom
zapošljavanja planira se u 2002. godini zaposliti 14.029 osoba. U razdoblju od
01. ožujka do 30. rujna 2002. u Hrvatskome zavodu za zapošljavanje zaprimljeno
je 11.909 zahtjeva kojima je odobreno zapošljavanje 10.553 osobe, a zaposleno
je 9.216 osoba, što je 75,2 % od planirane realizacije Programa u 2002. godini.

if !supportEmptyParas endif

          Za
provedbu Programa poticanja zapošljavanja ukupno je planirano 1.229.007.252 Kn
do kraja 2006. godine, od čega je za 2002. godinu planirano 178.772.378 kn. Slijede financijski
pokazatelji provedbe Programa poticanja zapošljavanja do 30. rujna 2002.:

if !supportEmptyParas endif

          Sredstva
utrošena za provedbu Programa poticanja zapošljavanja

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv programa | Planirani  broj   zaposlenih | Planirana  sredstva | Broj  zaposlenih | Ukupno isplaćeno |
| PROGRAM A  S faksa na posao | 7050 | 95,309.940,00 | 769 | 4,721.397,49 |
| PROGRAM B  Iz učionice u radionicu | 1124 | 11,944.857,00 | 228 | 1,330.294,92 |
| PROGRAM C  Učenjem do posla za sve | 4320 | 43,843.981,00 | 6112 | 5,782.894,19 |
| PROGRAM D  Iskustvom do profita | 268 | 5,074.455,00 | 738 | 8,486.168,13 |
| PROGRAM E  Šansa i za nas | 305 | 7,210.000,00 | 36 | 917.376,12 |
| PROGRAM F  Posao za branitelje | 962 | 15,389.145,00 | 1333 | 1,704.731,45 |
| UKUPNO | 14029 | 178,772.378,00 | 9216 | 22,942.862,30 |

          Izvor:
HZZO

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju programskih prioriteta[if !supportFootnotes[6]endif](#_ftn11)
Vlade RH do kraja 2003. godine, strateški je cilj prilagodba i fleksibilizacija
tržišta rada i to reformom radnog zakonodavstva (promjene zakonskog okvira
Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti,
Zakona o radu i Zakona o obveznim doprinosima), fleksibilizacija radnih odnosa
te primjereniji otkazni rokovi i otpremnine (realizacija krajem 2002.).
Nadalje, ciljevi Vlade RH su i poticanje kolektivnog pregovaranja,
izjednačavanje svih oblika rada i poticanje drugih oblika rada, poticanje
privatnih posrednika na tržištu rada, suzbijanje svih oblika neregistriranog
rada i djelotvornija sudska zaštita radnika. Reforma je usmjerena i na jačanje
veze obrazovnog sustava i tržišta rada te poticanja konkurencije.

if !supportEmptyParas endif

          Pored
spomenutog, krajem 2001. osnovan je Fond za razvoj i zapošljavanje koji je
započeo s radom 1. siječnja 2002. Djelokrug njegovog rada je, između ostalog,
poticanje razvoja malih, srednjih i velikih poduzeća, pružanje pomoći i podrške
pri zapošljavanju radnika, donošenje rješenja i programa za otvaranje
mogućnosti gospodarskog razvoja i zapošljavanja te podrška programima županija
za realizaciju programa zapošljavanja. To je još jedna od mjera Vlade RH da se
zaustavi dugogodišnji trend opadanja broja zaposlenih osoba te pokretanja
gospodarske aktivnosti koja bi započela trend povećanja broja zaposlenih osoba
u Hrvatskoj.

if !supportEmptyParas endif

          Najveći
udio u sivoj ekonomiji, čak dvije trećine, otpada na rad na crno, a potom
slijedi utaja poreza. Na sjednici održanoj 25. travnja ove godine Vlada RH je
donijela Zaključak kojim se utvrđuju Mjere i aktivnosti za poticanje pravične
tržišne utakmice i suzbijanje sive ekonomije. Radna skupina za suzbijanje nelegalnog
rada bavi se kompletiranjem pravne legislative iz oblasti rada, legalizacijom
poslova koji su zbog nepostojanja propisa u sferi "sive ekonomije",
utvrđivanjem sankcija za prekršitelje, pojednostavljivanjem procedure za
zapošljavanje stranaca i kontrolom prijavljivanja radnika. Uz represivne mjere
poput mogućeg zatvaranja poduzeća koja ne prijavljuju radnike te novčanim
kaznama u iznosu od 5.000 do 50.000 kuna za poslodavce koji ne plaćaju
doprinose, primjenjuju se i poticaji koji bi trebali neodlučne privući da
prijeđu u službenu ekonomiju i poštuju pravila tržišne utakmice i izbjegavaju
nelojalnu konkurenciju. Najveći problemi za djelotvornije sprječavanje sive
ekonomije su neučinkovit pravni sustav, male kazne za prekršitelje te
nedostatan broj inspektora pa bi tome trebalo posvetiti veću pažnju.

### *5.3.4.**Mirovinska**reforma*

if !supportEmptyParas endif

          Uz
potporu Svjetske banke Republika Hrvatska je tijekom prve polovice 2002. godine
provela mirovinsku reformu s ciljem uspostavljanja financijski održivog
sustava. Mirovinska je reforma jedna od najznačajnijih trenutnih reformi u
Republici Hrvatskoj. Prijašnji mirovinski sustav temeljio se na generacijskoj
solidarnosti što je postalo neodrživim zbog dostignutog omjera 1:1 zaposleni -
umirovljenik. Novi institucionalni okvir, zaključen tijekom 2001. godine,
stvorio je preduvjete za novi mirovinski sustav koji počiva na tri stupa:

1) Obvezno mirovinsko osiguranje
zasnovano na generacijskoj solidarnosti,

2) Obvezno mirovinsko osiguranje
zasnovano na osobnoj kapitaliziranoj štednji;

3) Dobrovoljno mirovinsko
osiguranje zasnovano na osobnoj kapitaliziranoj štednji.

U tu svrhu su osnovane dvije nove
institucije:

1) HAAGENA - zadužena za nadzor
cjelokupnog mirovinskog sustava utemeljenog na mirovinskom osiguranju
zasnovanom na osobnoj kapitaliziranoj štednji, kao i za poslovanje mirovinskih
fondova i mirovinskih osiguravajućih društava ;

2) REGOS (Središnji registar
osiguranika) - tehničko središte zaduženo za prikupljanje svih potrebnih
podataka nužnih za djelotvorno funkcioniranje sustava.

if !supportEmptyParas endif

          Od
studenog 2001. godine zaposlenici su mogli birati između sedam obveznih
mirovinskih fondova ovlaštenih za prikupljanje doprinosa za drugi stup
mirovinskog osiguranja, u koji se uplaćuje 5% njihovog dohotka. Ovi obvezni
mirovinski fondovi mogu ulagati do trećine prikupljenih sredstava u hrvatska
poduzeća, stoga predstavljaju novi izvor dugoročnog financiranja za koji se
očekuje da će potaknuti gospodarski rast. Iako su mogućnosti ulaganja još
uvijek ograničene na mali broj kompanija uvrštenih na burzi, reforma će
značajno pridonijeti razvoju hrvatskog financijskog tržišta.

if !supportEmptyParas endif

          Izmjene
i dopune nekoliko zakona do lipnja 2003, kao i njihova provedba, predviđeni su
za poboljšanje učinkovitosti prvog stupa mirovinskog sustava.

### *5.3.5.**Financijski**sektor*

          Financijski sektor u RH je
ojačao i sad je mnogo otporniji na lagane makroekonomske šokove. Bankarski
sustav dominira financijskim sektorom u koji također spadaju i osiguravajuća
društva, investicijski fondovi, obvezni i dobrovoljni mirovinski fondovi,
brokerske kuće i stambene štedionice. Veće banke su dobro kapitalizirane, a
njihovi sustavi za upravljanje rizikom su poboljšani. Bankarski sektor u
cjelini je u zadnje dvije godine profitabilan. U RH postoji 25 osiguravajućih
društava koja nude široke palete proizvoda. Najveći osiguravatelj Croatia
osiguranje trenutno je u procesu privatizacije. Tržište kapitala još je uvijek
nedovoljno razvijeno s obzirom da je regulatorni okvir tek nedavno ojačan
donošenjem novih zakona o vrijednosnim papirima i o preuzimanju dioničkih
društava te jačanjem uloge komisije za vrijednosne papire čime se trebaju
stvoriti preduvjeti za napredak u narednom razdoblju. U siječnju 2002. započelo
je provođenje mirovinske reforme koja će stari sustav generacijske solidarnosti
(PAYG) zamijeniti novim sustavom od tri stupa mirovina. Također je provedena
značajna reforma u smislu modernizacije sustava platnog prometa u zemlji.

if !supportEmptyParas endif

          Prema podacima s kraja
prvog polugodišta 2002. godine, najveći dio hrvatskog financijskog sektora,
gledano prema veličini aktive financijskih institucija, čine banke koje
raspolažu s 88% ukupne imovine financijskog sustava. Udjel osiguravajućih
društava u ukupnoj imovini financijskog sektora iznosi 6,4%, investicijskih
fondova 3,2%, a ostalih 2,3% otpada na štedno-kreditne zadruge (0,7%), stambene
štedionice (0,9%), privatizacijske investicijske fondove (0,4%) i mirovinske
fondove (0,4%).

if !supportEmptyParas endif

          Događaji koji su u
protekle dvije godine značajno utjecali na razvoj financijskog tržišta u RH, su
reforma sustava platnog prometa u zemlji, mirovinska reforma te usvajanje 5
novih zakona koji reguliraju funkcioniranje financijskog sustava u RH: Zakon o
bankama, Zakon o platnom prometu, Zakon o tržištu vrijednosnih papira, Zakon o
štedno-kreditnim zadrugama te Zakon o preuzimanju dioničkih društava.

if !supportEmptyParas endif

          Bankarski sustav prošao je
kroz niz promjena u razdoblju od posljednje krize banaka 1999. do danas. Broj
banaka smanjen je sa 60 krajem 1998. na 47 u lipnju 2002. Promijenjena je
vlasnička struktura banaka, tako da su danas 22 banke u stranom vlasništvu, 2 u
državnom, a 23 u privatnom domaćem vlasništvu. Udjel aktive banaka u stranom
vlasništvu u ukupnoj aktivi banaka iznosi 90%.

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom 2002. godine
UniCredito je dovršio preuzimanje Zagrebačke banke, a Splitska je banka prodana
Hypo Vereinsbanci. Nakon otkrivanja nepravilnosti u poslovanju Riječke banke,
većinski vlasnik Bayerische Landesbank prodao je svoj udio od 59.9% za 1 USD
Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga. Riječka banka potom je ponovo
privatizirana, na način da je 85% dionica prodano Erste & Steiermarkische
banci te je Riječka banka nastavila s poslovanjem. Time je Erste Grupa postala
treća po veličini bankarska grupacija s 10-postotnim tržišnim udjelom. Kao
rezultat ovih konsolidacija, pojavljuju se velike bankarske grupacije čije
banke majke ubrzano povećavaju svoj tržišni udio.

if !supportEmptyParas endif

          U istom razdoblju došlo je
do poboljšanja financijskih pokazatelja banaka. Relativno visok porast aktive
uzrokovan je i već prije spomenutim značajnim povećanjem deviznih depozita[if !supportFootnotes[7]endif](#_ftn12)
u 2001. godini.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatsko tržište kapitala,
kao dio financijskog tržišta, napredovalo je od 1999. do danas. Na tržištu
kapitala 2002. godinu obilježilo je stvaranje nove burze (pretvaranje
Varaždinskog tržišta vrijednosnica u Varaždinsku burzu sredinom ove godine) te
dominantna trgovina obveznicama na Zagrebačkoj burzi. Dok je u 1999. na
hrvatskom tržištu kapitala bilo ostvareno oko milijardu kuna prometa, samo u
prvih devet mjeseci 2002. promet je iznosio tek nešto manje od 4,5 milijarde
kuna. Naime, dok je u 1999. promet obveznicama iznosio tek 2%, udio njihovog
prometa u prvih devet mjeseci ove godine iznosi preko 70%, što je povezano s
mirovinskom reformom i zakonskom obvezom ulaganja mirovinskih fondova u državne
obveznice od najmanje 50%. Ohrabrene plasmanima državnih obveznica na domaćem
tržištu, na tržištu su se pojavile i prve nedržavne obveznice i komercijalni
zapisi. Ipak, na tržištu je još uvijek mali broj svih vrsta instrumenata za
trgovanje te je tržište i dalje malo i nelikvidno. Stoga je vrlo značajno i
nadalje razvijati tržište kapitala, ponajprije izdavanjem novih dugoročnih
papira te privatizacijom državnih poduzeća na burzi, a potrebno je ostvariti
punu transparentnost i stabilnost kako bi se privuklo što više domaćih i
stranih ulagača.

if !supportEmptyParas endif

          U javnosti se često
raspravlja o mogućnosti spajanja Zagrebačke i Varaždinske burze te o njihovom
daljnjem spajanju na regionalnoj osnovi s burzama susjednih zemalja. Ipak, za
sada nema nikakvih konkretnih naznaka da bi se to moglo dogoditi u skoroj budućnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Utjecaj mirovinske reforme
ogleda se uglavnom u pojačanoj trgovini dužničkim vrijednosnim papirima i u
prvim izdanjima državnih obveznica na domaćem tržištu. Jedno od tih izdanja je
i izdanje "mirovinskih obveznica" u 2002. godini kojima će država
financirati dio troška mirovinske reforme u zemlji. Uz predvidljiv rast imovine
mirovinskih fondova i njihovu slobodniju politiku ulaganja koja se predviđa u
budućnosti, može se očekivati daljnje jačanje tržišta kapitala, a posebice
segmenta dužničkih vrijednosnih papira.

if !supportEmptyParas endif

          Što se tiče budućih
reformi financijskog tržišta, najavljena je daljnja liberalizacija deviznog
poslovanja i pripremljen je nacrt novog Zakona o deviznom poslovanju, koji je u
Saborskoj proceduri i čije se izglasavanje očekuje početkom iduće godine.
Također, planira se intenziviranje uloge središnje depozitarne agencije na
tržištu kapitala.

if !supportEmptyParas endif

          Nakon problema u
bankarskom sektoru 1999. godine, banke su uložile dosta truda u poboljšanje
svojih kreditnih politika, čija je svrha osigurati ravnopravan tretman od
strane banke svim njezinim klijentima i detaljno utvrditi postupke za
dodjeljivanje kredita. Može se primijetiti da su banke snizile stope naknada za
pružanje usluga uz istovremeno proširivanje baze usluga na koje se naknade
naplaćuju. U posljednje tri godine primjetan je trend rasta odobrenih kredita i
stanovništvu i trgovačkim društvima. Najbrži rast kredita prisutan je kod
kreditiranja stanovništva, gdje je iznos odobrenih kredita u stalnom porastu od
kraja 1999. godine, kao i njihov udjel u ukupnim odobrenim kreditima. Rast
kredita poduzećima prisutan je od prosinca 2000. do danas i nešto je sporiji od
rasta kredita stanovništvu. Kamatne stope banaka i na kredite stanovništvu i na
kredite trgovačkim društvima su u padu, ali su krediti trgovačkim društvima
cijelo vrijeme znatno jeftiniji od kredita stanovništvu.

Ovakav rast kreditnih plasmana banaka i monetarnih agregata nije utjecao
na inflaciju, čime se omogućilo daljnje unaprjeđenje kvalitete kreditnog
portfelja. Osim toga, nastavak fiskalne konsolidacije, jačanje bankarskog
sektora i sveukupna makroekonomska stabilnost omogućila je blažu monetarnu
politiku u 2002.

if !supportEmptyParas endif

          Država je do sada
privatizirala skoro sve banke u svom vlasništvu te je njihov broj smanjen s 10
u 1999. na 2 u 2002. Do kraja ove godine bit će realizirana prodaja drugog
paketa dionica Privredne banke Zagreb i nakon toga u državnom portfelju ostat
će još dvije banke: Hrvatska poštanska banka i Croatia banka. Za 2003. godinu
planirano je spajanje tih banaka u veliku državnu banku koja će do daljnjega
ostati u vlasništvu države.

## 5.4.Konkurentnost hrvatskog gospodarstva

if !supportEmptyParas endif

          Dosadašnji učinci tranzicije i
strukturnog prilagođavanja hrvatskog gospodarstva tržišnim uvjetima
privređivanja, privatizacija, rat i političke promjene s jedne strane te
trendovi globalizacije i regionalizacije s druge strane zahtijevaju da se
gospodarski razvoj Hrvatske vodi čitavim paketom reformi kojima se dugotrajno
ustraje na jačanju konkurentnosti gospodarstva. Jedino ovakav pristup može osigurati
i ostvarivanje strateških ciljeva daljnjeg razvoja Hrvatske, a to su:
ostvarivanje dugoročno održivog rasta i visokog blagostanja svih njezinih
građana, uključivanje u europske gospodarske integracije, te podizanje
kvalitete ljudskog kapitala.

if !supportEmptyParas endif

Polazeći
od gore navedenog, a na inicijativu privatnog sektora te uz stranu tehničku
pomoć, Vlada RH je u veljači 2002. g. imenovala 20 članova Nacionalnog vijeća
za konkurentnost, predstavnika četiri različitih interesnih skupina:
gospodarstva, Vlade, sindikata te znanosti i obrazovanja da se kroz

·         jačanje dijaloga između privatnog i
javnog sektora,  te

·         postignutim konsenzusom o glavnim
ekonomskim pitanjima i

·         promjenama u njima

trajno
promovira i potiče potreba razvoja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva s
ciljem osiguranja održivog rasta životnog standarda građana RH.

if !supportEmptyParas endif

          Temeljna zadaća rada Nacionalnog
vijeća za konkurentnost je da se na temelju dijagnosticiranja glavnih problema
i njihovih uzroka, izvuku prioriteti za koje će se utvrditi okviri i smjerovi
promjena. Cilj i svrha tih promjena je pronalaženje potencijala za poboljšanje
konkurentnosti Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Polazište
u izvršenju ove zadaće je objektivizacija ocjene stanja konkurentnosti
hrvatskog gospodarstva. U tu svrhu je Nacionalno vijeće za konkurentnost  u suradnji sa Sveučilištem Harvard i
Svjetskim gospodarskim forumom iniciralo uključenje Hrvatske u globalno
mjerenje konkurentnosti, čiji rezultati se jednom godišnje objavljuju u
«Izvještaju o globalnoj konkurentnosti». Godine 2002. godine Republika Hrvatska
je po prvi puta uvrštena u Globalni indeks konkurentnosti te je temeljem tog
uključenja konkurentnost hrvatskog gospodarstva mjerena međunarodno prihvaćenim
standardima i stavljena u komparaciju s ostalim zemljama svijeta. Hrvatska se u
«Izvještaju o globalnoj konkurentnosti za 2002-2003» godinu koji objavljuje
Svjetski gospodarski forum u Davosu nalazi na 58. mjestu od 80 zemalja po
indeksu konkurentnosti rasta, a na 52. mjestu po indeksu postojeće
konkurentnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Rezultati tog mjerenja omogućuju
Hrvatskoj ne samo da se uspoređuje s drugima, već i da prepozna, tj.
identificira svoje jakosti i slabosti u odnosu na svjetski i europski prosjek
te zemlje u Centralnoj i Istočnoj Europi. U tu svrhu je i izrađena posebna
«benchmarking» analiza za Hrvatsku koja je ukazala na prisustvo problema kako u
mogućnostima srednjoročnog rasta (makroekonomsko okruženje) Hrvatske tako i na
području sposobnosti postojeće konkurentnosti odnosno mikro razine. Hrvatska
svojom pozicijom na rang listi po osnovi oba indeksa  značajno zaostaje za većinom zemljama u Centralnoj i Istočnoj
Europi (Mađarskom, Slovenijom, Poljskom,
Češkom, Slovačkom, Estonijom), osim Bugarske i Rumunjske koje su iza
Hrvatske. Ovo je poruka da privatni sektor u Hrvatskoj ne može više biti spokojan,
a javni sektor mora početi djelovati tj. razvijati ozbiljnije strategije bitne
za konkurentsko napredovanje zemlje u cjelini.

if !supportEmptyParas endif

Tako
identificirani problemi vezani uz konkurentsko napredovanje hrvatskog
gospodarstva dobra su osnova za dublja izučavanja područja u kojima Hrvatska
zaostaje, za definiranje prioriteta te preporuka za povećanje konkurentnosti
koje trebaju rezultirati  promjenama.
Same promjene kao i upravljanje tim promjenama u hrvatskom gospodarstvu trebaju
imati i konkretan odraz na budućem pozicioniranju Hrvatske na svjetskoj rang
listi konkurentnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Očito je da će radni program za
povećanje konkurentnosti trebati sadržavati širok program prioriteta i zadaća
koordiniranih aktivnosti za poboljšanje faktora koji određuju nacionalnu konkurentnost.
Taj program će morati obuhvatiti potrebu vladinog ulaganja prvenstveno u
naprednije faktore, kao što su obrazovanje, tehnologija, inovacije, na
pronalaženje oblika i načina privlačenja investicija, na potrebu da se
poslovanja usmjere na strategije rasta proizvoda visoke vrijednosti za
najzahtjevnije kupce, a ne pasivno restrukturiranje poduzeća, potrebu da se
produbi osnivanje industrijskih skupina (klastera), potrebu uklanjanja
administrativnih prepreka koje obeshrabruju osnivanje novih poslovnih subjekata
i strana ulaganja, potrebu razvijanja domaće konkurencije i drugo.

if !supportEmptyParas endif

          Zaključno, uzimajući ozbiljno
činjenicu da Hrvatska konkurentski zaostaje, znači osmišljavanje, pokretanje i
vođenje čitavog niza promjena kojima će se poticati razvitak konkurentskih
sposobnosti hrvatskog gospodarstva na sve tri razine: na razini poduzeća,
sektora i na nacionalnoj razini

# POGLAVLJE VI.

# USKLAĐIVANJE ZAKONODAVSTVA HRVATSKE S *ACQUIS**COMMUNAUTAIREOM*SUKLADNO SPORAZUMU O STABILIZACIJI I PRIDRUŽIVANJU

## 6.1PREGLED DOSADAŠNJIH AKTIVNOSTI NA PLANU USKLAĐIVANJA ZAKONODAVSTVA

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Početkom
1999. godine Vlada Republike Hrvatske odlučila je započeti proces dobrovoljne
ocjene usklađenosti važećeg zakonodavstva s *acquis communaitareom*
Europske unije koji će pospješiti daljnje korake Republike Hrvatske u
približavanju Europskoj uniji, kao i budući razvoj ugovornih odnosa. Taj proces
detaljno je prikazan u Planu integracijskih aktivnosti koji je predstavljen
Europskoj komisiji u listopadu 1999. godine. Ciljevi Plana integracijskih
aktivnosti bili su, između ostalog, stvaranje podloge za detaljnu strategiju
integriranja Republike Hrvatske u Europsku uniju, uspostava okvira za
definiranje, koordinaciju i provedbu gospodarskih, pravnih i političkih
aktivnosti u integracijskom procesu, kao i definiranje kratkoročnih,
srednjoročnih i dugoročnih ciljeva u području obrazovanja, usavršavanja i
informiranja. Kao podloga ocjeni usklađenosti zakonodavstva RH s *acquis
communaitareom* poslužila je Bijela knjiga za pripremu zemalja Srednje i Istočne
Europe za integriranje u unutarnje tržište Europske unije. Analiza stupnja
usklađenosti zakonodavstva RH s *acquisem* napravljena je u 23 poglavlja *acquisa*
i identificirala je područja koja u tom trenutku nisu bila pravno uređena
(državne potpore, zaštita potrošača) kao i razinu usklađenosti zakonodavstva u
ostalim područjima. Ova početna ocjena poslužila je kao osnova za daljnje
korake u procesu usklađivanja zakonodavstva.

if !supportEmptyParas endif

          Dana 15.
veljače 2000. godine osnovana je Zajednička konzultativna radna skupina,
tehničko radno tijelo Europske unije i Republike Hrvatske koje je rješavalo
pojedinačne slučajeve i probleme u različitim područjima. To tijelo osiguravalo
je mehanizme za pružanje stručnih savjeta i tehničke pomoći u razvoju
zakonodavstva, pridonosilo jačanju i izgradnji institucija te reformi državne
uprave, poboljšavalo razumijevanje načela i ciljeva europske standardizacije
unutar tijela državne uprave. Prioritetna područja djelovanja skupine bila su:
pravne prilagodbe i gospodarske reforme, izgradnja vanjskotrgovinske politike
te reforme u području medija, izbornog zakonodavstva, obrazovanja državne
uprave i pravosuđa.

          Zajednička
konzultativna radna skupina ukupno se sastala 4 puta prilikom čega je
definirana potreba određivanja prioriteta u usklađivanju zakonodavstva,
uzimajući u obzir određena područja unutarnjeg tržišta (primjerice
intelektualno vlasništvo, javne nabave, tehničko zakonodavstvo, tržišno
natjecanje, kopneni prijevoz, zaštita potrošača i dr.), kao i osiguranje pune
provedbe tih prioriteta.

if !supportEmptyParas endif

Prepoznajući važnost
procesa usklađivanja zakonodavstva, Poslovnikom Vlade Republike Hrvatske (NN
107/2000), Vlada je usvojila novelu u svojoj proceduri kojom uz nacrte
prijedloga zakona i drugih propisa mora, između ostalih, biti priloženo mišljenje
Ministarstva za europske integracije u čiji djelokrug ulaze pitanja koja se
uređuju predmetnim prijedlozima. Isto vrijedi i za izvješća, informacije i
slične materijale ako sadrže prijedloge zaključaka kojima se određuju obveze
tijelima državne uprave ili stvaraju financijske obveze. Također, izmjenama
Poslovnika Hrvatskoga sabora (NN 117/01), prijedlog zakona koji se usklađuje s
propisima Europske unije nosi posebnu oznaku i to “P.Z.E. br...”. Na zahtjev
predlagatelja, zakon koji se usklađuje s propisima Europske unije može se
donijeti po hitnom postupku čime se objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona.
Pritom ključnu ulogu u zakonodavnom procesu ima Odbor za europske integracije
Hrvatskoga sabora koji, između ostalog, prati usklađivanje pravnog sustava
Republike Hrvatske s pravnim sustavom Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

          S
ciljem stvaranja pretpostavki koje će omogućiti nesmetano odvijanje svih faza
procesa pregovora za sklapanje SSP-a, prilagodbe zakonodavstva Republike
Hrvatske *acquis communaitareu* i provedbe svih mjera potrebnih za daljnje
približavanje Europskoj uniji, Vlada Republike Hrvatske je 15. veljače 2001.
donijela niz zaključaka. Navedenim zaključcima potvrđuje se namjera Republike
Hrvatske da uloži maksimalne napore radi, u to vrijeme, što skorijeg potpisivanja
SSP-a te izražava želja da se ključni napredci u postizanju potrebne razine
spremnosti za članstvo u Europskoj uniji moraju ostvariti do kraja 2004.
godine, u ostvarenju strateškog cilja da Republika Hrvatska do kraja 2006.
godine dosegne potrebnu razinu spremnosti za ostvarenje članstva u Europskoj
uniji. Pritom je ključno ostvarivanje potpunog političkog jedinstva u odnosu na
temeljni cilj - pristupanje Europskoj uniji što omogućava jedino puna
suglasnost Vlade Republike Hrvatske s Hrvatskim saborom oko ispunjenja tog
cilja.

          Navedenim
zaključcima obvezala su se sva ministarstva i državne upravne organizacije da
bez odgode pristupe pripremama za promjene zakonodavstva koje će Republika
Hrvatske biti dužna uskladiti s *acquis communaitareom* te da u izradi
novih zakona u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir odredbe *acquis
communaitarea* i o razini usklađenosti izvijeste u obrazloženju zakona.

if !supportEmptyParas endif

          U
svrhu čvršće povezanosti resora s naglaskom na proces europskih integracije,
Vlada Republike Hrvatske, zadužila je ministre da iz redova pomoćnika ministara
odrede osobu koju će nominirati kao koordinatora odgovornog za ukupno
funkcioniranje ministarstva u procesu prilagodbe Europskoj uniji. Zaključcima
se također utvrdilo da će Vlada imenovati nacionalnog koordinatora za tehničku
pomoć iz sredstava Europske unije i njenih članica, a uz to sva su ministarstva
obvezna ustrojiti odsjeke koji će se baviti samo tim segmentom suradnje s
Europskom unijom, što je učinjeno Odlukom Vlade Republike Hrvatske od 18. listopada
2001. godine. Sukladno obvezama iz Sporazuma, Ministarstvo za europske
integracije zaduženo je za nastavak poslova na izradi Nacionalnog programa
pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

if !supportEmptyParas endif

          Kako
je apsolutni preduvjet za uspješnost eurointegracijskih procesa podizanje
razine znanja i sposobnosti kadrova, Vlada Republike Hrvatske zatražila je od
svih tijela državne uprave analizu stanja kadrovske i stručne pripremljenosti
za ovaj proces, što je učinjeno tijekom ožujka 2001. godine. Na temelju ove
analize, u tijeku je izrada plana i programa obrazovanja kadrova za izvršavanje
osnovnih funkcija i primjenu nomotehničkih znanja u izradi zakonodavnih
prijedloga prilagođenih standardima Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

          Kako
bi se usklađivanje zakonodavstva što učinkovitije provodilo, Vlada Republike
Hrvatske usvojila je 19. srpnja 2001. godine Odluku o mjerama u postupku
usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s *acquis communaitareom*
čija obvezna primjena je započela 1. prosinca 2001. godine. Sukladno navedenoj
Odluci, tijela državne uprave u pripremi zakonodavnih akata kojima se usklađuje
zakonodavstvo RH s *acquis communaitareom* sukladno čl. 69. SSP-a, obvezna
su uz zakonodavni akt priložiti ispunjenu Izjavu o usklađenosti i Usporedni
prikaz podudarnosti odredaba prijedloga akta s odredbama relevantnih propisa
Europske unije. Oba instrumenta se, zajedno s prijedlogom akta, dostavljaju
Ministarstvu za europske integracije na provjeru i potvrđivanje. Onaj nacrt
prijedloga propisa kojim se usklađuje zakonodavstvo RH s relevantnim *acquisem,*
a koji nije popraćen s oba instrumenta, vraća se stručnom nositelju na doradu i
ne upućuje se u daljnji zakonodavni postupak. Budući da se radi o noveli u
Vladinoj proceduri, Ministarstvo za europske integracije tijelima državne
uprave pri ispunjavanju ovih instrumenata pruža svu tehničku i stručnu podršku.
Također, stručni nositelji obvezni su, već u početnoj fazi izrade akta kojim se
usklađuje zakonodavstvo RH s *acquisem*, uključiti Ministarstvo za
europske integracije što znatno olakšava konačnu ocjenu usklađenosti takvog
akta s *acquis communaitareom*  i
omogućava razmjenu znanja na razini sektora i Ministarstva za europske
integracije kao tijela zaduženog za koordinaciju procesa usklađivanja
zakonodavstva.

if !supportEmptyParas endif

          Također,
Vlada Republike Hrvatske je 19. rujna 2002. godine usvojila Odluku o osnivanju Radnih skupina za usklađivanje zakonodavstva
Republike Hrvatske s *acquis communaitareom*. Njihovi zadaci su:

if !supportEmptyParas endif

1.       Praćenje mjera predviđenih Planom provedbe Sporazuma i
predlaganje novih mjera u Plan provedbe Sporazuma, predlaganje mjera potrebnih
za izradu nacrta prijedloga propisa;

2.       Sudjelovanje u usklađivanju zakonodavstva praćenjem dinamike
usklađivanja zakonodavstva, ocjenjivanjem usklađenosti pojedinog pravnog
propisa iz djelokruga nadležne Radne skupine prije upućivanja u vladinu
proceduru te davanjem preporuka u smislu kvalitetnijih zakonskih rješenja;

3.       Sudjelovanje u godišnjem ciklusu izrade Nacionalnog programa:

ocjena dijela programa koji se odnosi na
nadležnu Radnu skupinu,

ocjena dijela CARDS projekata koji se odnosi na
djelokrug nadležne Radne skupine;

4.       Ocjena nacrta stajališta za potrebe sastanka Privremenog odbora
po stupanju na snagu SSP-a, i Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje.

          Radne
skupine osnovane su prema 31 poglavlju *acquis communaitarea*. U ovoj fazi
osnovano je 14 radnih skupina kojima je obuhvaćeno svih 13 područja prvenstva u
obveznom usklađivanju zakonodavstva: elektronska trgovina, tržišno natjecanje i
državne potpore, intelektualno, industrijsko i komercijalno vlasništvo, javne
nabavke, tehničko zakonodavstvo, financijske usluge, računovodstveno pravo,
pravo trgovačkih društava, zaštita potrošača, kopneni promet, zdravlje i
sigurnost na radu, jednake mogućnosti i zaštita podataka, ali i pravosuđe i unutarnji
poslovi.

if !supportEmptyParas endif

          Rad
radih skupina bitan je za rješavanje brojnih prethodnih pitanja vezanih za
usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske s *acquis communaitareom*
koja se u ovom trenutku javljaju tek kada se pojedini prijedlozi propisa nalaze
već u Vladinoj proceduri. Polazeći od obveza Republike Hrvatske preuzetih
Sporazumom, kao i od iskustva država kandidatkinja za članstvo u Europskoj
uniji, djelovanje Radnih skupina u velikoj mjeri pridonijet će procesu
usklađivanja zakonodavstva, zauzimanju zajedničkih stajališta u rješavanju
bitnih pitanja i znatno ubrzati zakonodavnu proceduru na razini Vlade Republike
Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

          U
svrhu razmjene iskustva i znanja na razini tijela državne uprave, Ministarstvo
za europske integracije pokrenulo je inicijativu *nacionalnog twinninga* -
razmjene pravnika tijela državne uprave i pravnika zaposlenih u Ministarstvu za
europske integracije. Budući da je Ministarstvo za europske integracije
koordinativno tijelo procesa usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s propisima
Europske unije te da u redovnoj Vladinoj proceduri ocjenjuje stupanj
usklađenosti prijedloga propisa s relevantnim *acquisem* Europske unije,
ovaj pristup omogućava stručnu razmjenu znanja o pojedinim sektorima s jedne, i
europskim propisima relevantnim za usklađivanje u tim sektorima s druge strane.
Gotovo svi djelatnici Uprave za usklađivanje zakonodavstva sudjeluju ili su
sudjelovali u radu drugih tijela državne uprave na pravnim poslovima iz
njihovog djelokruga i to u Ministarstvu financija, Ministarstvu pravosuđa,
uprave i lokalne samouprave, Ministarstvu zaštite okoliša, Ministarstvu
gospodarstva, Ministarstvu pomorstva, prometa i veza, Ministarstvu zdravstva.

if !supportEmptyParas endif

### *6.1.1.**Tehni**č**ka**pomo**ć* *EU**pri**uskla**đ**ivanju**zakonodavstva*

if !supportEmptyParas endif

          Republici
Hrvatskoj je Odlukom Vijeća Europske unije od 5. prosinca otvoren program CARDS
kao instrument tehničke i financijske pomoći čiji je osnovni cilj potpora
procesu stabilizacije i pridruživanja. Dio tehničke i financijske pomoći koju
će Republika Hrvatska primati iz programa CARDS koristit će se za ispunjenje
njenih obveza iz SSP-a, što uključuje i usklađivanje zakonodavstva Republike
Hrvatske s *acquis communaitareom*. Nacionalni višegodišnji indikativni
program za razdoblje od 2002. do 2004. godine kao osnovni programski dokument
za korištenje sredstava iz CARDS programa u navedenom trogodišnjem razdoblju
predviđa podršku Europske komisije u sljedećim prioritetnim područjima: 1)
Demokratska stabilizacija; 2) Gospodarski i društveni razvoj; 3) Pravosuđe i
unutarnji poslovi; 4) Jačanje upravne sposobnosti; i 5) Zaštita okoliša i
prirodni izvori.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Podrška usklađivanju zakonodavstva
Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske zajednice predviđena je u
segmentima industrijskih i poljoprivrednih standarda, zaštite potrošača,
poticanja ulagačke klime, pravosuđa i unutarnjih poslova, decentralizacije,
javnih financija i zaštite okoliša.

### *6.1.2.**Pravni**okvir**uskla**đ**ivanja**zakonodavstva*

if !supportEmptyParas endif

(čl. 69. SSP-a: javne nabave, intelektualno vlasništvo, tržišno
natjecanje i državne potpore, zaštita potrošača i tehničko zakonodavstvo)

          Proces
usklađivanja zakonodavstva, započeo danom potpisivanja Sporazuma, odvija se
postupno u prijelaznom razdoblju od 6 godina. Postupnost ovog procesa ogleda se
kako u vremenskim okvirima, tako i u pristupu. Usklađivanje zakonodavstva u
prvoj fazi obuhvaća osnovne elemente unutarnjeg tržišta, nadalje trgovinu i s
njom povezana područja te na posljetku, ostale elemente *acquisa* iz
Sporazuma.

          Početna faza usklađivanja
zakonodavstva, kako je spomenuto, obuhvaća 5 područja prvenstva i to javne
nabave, tržišno natjecanje i državne potpore, tehničko zakonodavstvo, zaštitu
potrošača i intelektualno, industrijsko i trgovačko vlasništvo.

          Vlada
Republike Hrvatske nastoji pojačanim zakonodavnim aktivnostima ispuniti
preuzete obveze iz Sporazuma i prije zadanih rokova. Okvirni zakon koji uređuje
područje javnih nabava donesen je u prosincu 2001., a stupio je na snagu 1.
siječnja 2002. godine. Za njim do kraja tekuće godine slijede zakon o državnim
potporama, zakon o zaštiti potrošača, a tijekom 2003. godine očekuje se
donošenje paketa zakona koji će uređivati područje tehničkog zakonodavstva i
intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva.

### *6.1.3.          Prevođenje propisa Europske unije i propisa Republike Hrvatske*

          Prevođenje propisa Europske unije te
relevantnih hrvatskih propisa jedan je od ključnih elemenata uspješne
integracije neke zemlje u Europsku uniju, a predstavlja i preduvjet za
članstvo.

Prevođenje
pravne stečevine (franc.: *acquis communautaire*) i ostalih dokumenata
Europske unije neophodno je za pravodobnu prilagodbu domaćeg zakonodavstva u
predmetnim područjima te za jasno razumijevanje obaveza koje europska
integracija podrazumijeva.

S druge strane,
osnovno demokratsko načelo dostupnosti i javnosti zakona te osiguravanja
jedinstvene primjene prava za sve moguće je zadovoljiti samo ako su svi propisi
dostupni na materinskom jeziku.

### *Trenutno**stanje*

if !supportEmptyParas endif

          MEI je do sada izvršilo niz pripremnih
aktivnosti za prevođenje pravne stečevine na hrvatski jezik te za prevođenje hrvatskog
zakonodavstva na engleski jezik. U tom je cilju razrađena organizacijska
struktura Zavoda za prevođenje i osmišljena metodologija procesa prevođenja te
stručne i jezične redakture. Proveden je iskaz interesa za prevođenje i
lektoriranje za vanjske suradnike (pojedince i prevoditeljske tvrtke), na
temelju kojeg su, nakon testiranja, odabrani kvalificirani kandidati koji kao
vanjski suradnici rade na poslovima prevođenja i lektoriranja. Planira se
postupak iskaza interesa sukcesivno ponavljati kako bi se osiguralo
sudjelovanje kvalitetnih prevoditelja.

          Ministarstvo za europske integracije
pokrenulo je stvaranje, usklađivanje i normiranje odgovarajućega hrvatskoga
leksika, osobito pravne terminologije s namjerom da se ona što prije počne
jednoznačno i sustavno koristiti u procesu prevođenja europskog zakonodavstva.

Prvi
je korak u tom nastojanju bila izrada englesko-hrvatskoga glosara na osnovi
hrvatskoga prijevoda SSP-a. Cilj izrade glosara bilo je dobivanje leksičke i
terminološke podloge koja će omogućiti ujednačeniji pristup prevođenju
temeljnih pravnih akata Europske unije na hrvatski jezik i na kojoj će se dalje
razvijati terminološke baze podataka potrebne da bi se tako zahtjevan zadatak
što kvalitetnije obavio.

Glosar
se nalazi na Web stranici MEI, a uskoro izlazi iz tiska.

Također
je, u suradnji s HIDRA-om, u tijeku izrada Četverojezičnog rječnika EU čije se
dovršenje očekuje do kraja godine, a koji je nastao na osnovi Ugovora iz Rima i
Maastrichta.

          Da
bi se stvaranje, usklađivanje i normiranje odgovarajućega hrvatskoga leksika za
pojedina područja napravilo što kvalitetnije, Zavod za prevođenje osnovao je i
koordinira rad nekoliko radnih skupina sastavljenih od stručnjaka za pojedina
područja. Članovi radnih skupina zaduženi su za pravnu i stručnu redakturu
prijevoda, terminološke konzultacije i arbitražu te izradu glosara po stručnim
područjima.

          U tijeku je izrada priručnika za
prevoditelje koji obuhvaća prijevod uobičajenih obrazaca propisa EZ-a, upute
prevoditeljima u obliku upućivanja na tipične pogreške koje nastaju zbog
interferencije engleskog i hrvatskog jezika, pojmovnik osnovnih pravnih pojmova
i učestalih formulacija, opis rada pravnog i jezičnog redaktora i tehničke
upute vezane uz obradu teksta. Priručnik će izići iz tiska do kraja godine. Cjelokupni proces prevođenja propisa
Europske unije i Republike Hrvatske može se opisati kroz tri etape koje bi
zadovoljile kratkoročne, srednjoročne i dugoročne ciljeve.

#### *Kratkoročni cilj if !supportLineBreakNewLine endif*

          Prevođenje
pravne stečevine EZ-a i relevantnih propisa RH prema prioritetima zadanima
Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju.

          Stalno stručno osposobljavanje
prevoditelja i redaktora u obliku radionica i kratkih seminara, uključujući
osnovno poznavanje Europske unije, načela prevođenja i redakture pravnih
tekstova, osnove prava Europske unije, izrada i upravljanje terminološkim
bazama.

#### *Srednjoročni cilj if !supportLineBreakNewLine endif*

          Nastavak prevođenja pravne stečevine i
relevantnih propisa Republike Hrvatske, s posebnim naglaskom na utvrđivanju i
ujednačavanju stručne i pravne terminologije.

if !supportEmptyParas endif

#### *Dugoročni cilj*

          Prijevod cjelokupne pravne stečevine
te prijevod važećeg zakonodavstva Republike Hrvatske.

          Svi prevedeni tekstovi trebaju proći
sve stupnjeve redakture (pravne, stručne i jezične) te moraju biti terminološki
usuglašeni, a konačni prijevodi verificirani.

## 6.2.    SLOBODA KRETANJA ROBA

### *6.2.1. Pravna osnova*

if !supportEmptyParas endif

          Sloboda kretanja roba jedna je od četiri osnovne slobode na
kojoj se temelji Ugovor o osnivanju Europske zajednice u kojem je uređena je
člancima 23. do 38. Ovo područje uređeno je SSP-om, uz izuzetak carinske unije
i zajedničke poljoprivredne politike.

### *6.2.2.**Opis**poglavlja*

if !supportEmptyParas endif

U Sporazumu o stabilizaciji i
pridruživanju, Glava IV. uređuje slobodu kretanja roba, podijeljena je na dva
dijela:

if !supportEmptyParas endif

1. dio, koji se odnosi na carine i s njima povezana pitanja:

if !supportEmptyParas endif

Članak 15. SSP uređuje osnovne carine i
vremenski okvir postepenog ukidanja carina između RH i EU. Provedbu tog članka
uređuje *Zakon o carinskoj tarifi (NN
61/2000 i 117/2000) te Uredba o Carinskoj tarif*i koja se radi za svaku godinu
koja uređuje postupno sniženje carina. Vlada Republike Hrvatske na sjednici
održanoj 28. studenoga 2002. usvojila je Uredbu o Carinskoj tarifi za 2003.
godinu.

Članci 16. – 23. SSP odnose se na carine za
industrijske proizvode, s posebnim osvrtom na tekstilne proizvode (Protokol 1.)
i proizvode od željeza i čelika (Protokol 2.). Provedbu ovih članaka uređuje *Zakon o carinskoj tarifi (NN 61/2000 i
117/2000) te Uredba o carinskoj tarifi* koja se radi za svaku godinu, a
uređuje postupno sniženje carina.

Članci 24.-31. SSP koji se odnose na trgovinu
poljoprivrednim i ribljim proizvodima. Tim su člancima prvenstveno pokrivene
carine i njime povezana pitanja. Provedbu ovih članaka uređuje *Zakon o carinskoj tarifi (NN 61/2000 i
117/2000) te Uredba o carinskoj tarifi* koja se radi za svaku godinu, a
uređuje postupno sniženje carina.

if !supportEmptyParas endif

2. dio, koji se
odnosi na zajedničke odredbe koje također možemo podijeliti na dva dijela:

Članci 32. - 36. koji se prvenstveno donose na
pitanja povezana s carinama kao što su zabrana povećanja carina, zabrana
fiskalne diskriminacije, kao i mogućnosti udruživanja u carinske unije,
područja slobodne trgovine i sl. s trećim zemljama, ali uz prethodne
konzultacije unutar Vijeća za stabilizaciju I pridruživanje.

Članci 37. – 44. određuju većinom mjere
trgovinske politike kao i upućivanje na Protokol 4. koji se odnosi na pravila
podrijetla. Provedba odredbi iz ovih članaka uređena je zakonima i nizom
uredbi.

Damping (čl. 37.) – Zakon o
trgovini (NN 11/96, 75/99, 76/99, 62/2001, 109/2001), u proceduri je donošenje
Uredbe o postupku i načinu utvrđivanja antidampinške i kompenzacijske pristojbe
– koja se očekuje se donošenje do kraja godine.

Opća zaštitna klauzula (čl. 38.)
– Zakon o trgovini NN 11/96, 75/99, 76/99, 62/2001, 109/2001 i *Uredba o mjerama zaštite domaće proizvodnje
od prekomjernog uvoza NN 73/2002*. Klauzula o nestašici (čl. 39.) – uređeno
kroz *Zakon o trgovini* (NN11/96,
75/99, 76/99, 62/2001, 109/2001 - čl. 55.).

Državni monopoli – Z*akon
o zaštiti tržišnog natjecanja* NN 48/95, 89/98,

Članci 42. i 43. – kroz Z*akon
o trgovini*. (NN 11/96, 75/99, 76/99, 62/2001, 109/2001).

### *6.2.3.          Tehničko zakonodavstvo*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.3.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U
području tehničkog zakonodavstva u Republici Hrvatskoj na snazi je niz zakona
koji su u djelokrugu rada Državnog zakona za normizaciju i mjeriteljstvo:

Zakon o mjernim jedinicama (NN 58/93);

Zakon o nadzoru predmeta od plemenitih kovina
(NN 76/93) i podzakonski akti;

Zakon o računanju vremena (NN 27/93);

Zakon o mjeriteljskoj djelatnosti (NN 11/94) i podzakonski
akti;

Zakon o normizaciji (NN 55/96), preuzeti propisi
i novi podzakonski akti;

i niz zakona i podzakonskih akata
koji su u djelokrugu rada drugih ministarstava, odnosno tijela državne uprave,
a koji se također mogu smatrati dijelom tehničkoga zakonodavstva jer sadrže
tehničke zahtjeve za proizvode ili na njih upućuju.

if !supportEmptyParas endif

##### Republika Hrvatska stranka je međunarodnih ugovora u području tehničkog zakonodavstva:

Konvencija o osnivanju Međunarodne organizacije
za zakonsko mjeriteljstvo (OIML) (NN – MU 14/99);

Sporazum o prihvaćanju jednakih uvjeta za
homologaciju i uzajamno priznavanje homologacije opreme i dijelova motornih
vozila, s priključenim pravilnicima (NN – MU 8/94);

Sporazum o tehničkim zaprekama u trgovini Svjetske trgovinske
organizacije.

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o normizaciji (NN 55/96) predstavlja pravnu osnovu uređenja
sustava normizacije i srodnih djelatnosti u Republici Hrvatskoj. Norma je
definirana kao isprava (članak 2.) čija primjena nije obvezatna (članak 9.).
Propisom donesenim na temelju Zakona o normizaciji ili drugog Zakona mogu se
hrvatske norme utvrditi obvezatnim (članak 9.). Ako podzakonski akti koje
donose druga tijela državne uprave upućuju na hrvatske norme, oni se donose uz
prethodno mišljenje ravnatelja Zavoda (članak 9.).

if !supportEmptyParas endif

          Radi utvrđivanja sukladnosti s
temeljnim zahtjevima za proizvode, procese i usluge Zakonom je utvrđen sustav
ocjenjivanja sukladnosti (članak 5.) u okviru kojeg se donose propisi kojima se
utvrđuju one značajke koje bitno utječu na život, sigurnost, zdravlje ljudi, na
okoliš i na zaštitu potrošača (članak 13.).

if !supportEmptyParas endif

          Sustav
ocjenjivanja sukladnosti obuhvaća potvrđivanje (certifikaciju) proizvoda,
procesa i usluga (članak 15.), potvrđivanje sustava kakvoće (članak 21.),
ocjenjivanje osposobljenosti osoba (članak 22.), ispitivanje (članak 23.),
ovlašćivanje laboratorija i pravnih osoba za potvrđivanje (članci 24., 25.),
dobavljačevu izjavu o sukladnosti (članak 32.), priznavanje isprava o
sukladnosti izdanih u inozemstvu (članak 33.) i tehnički nadzor (članak 34. -
37.).

if !supportEmptyParas endif

          Inspekcijski
nadzor nad primjenom odredaba Zakona o normizaciji i propisa donesenih na
temelju toga Zakona obavlja nadležno tijelo inspekcije (članak 47.)

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju prijelaznih i završnih odredbi Zakona o normizaciji na snazi su ostali
propisi o obvezatnom ispitivanju i potvrđivanju proizvoda koji izričito upućuju
na norme koje su većinom zastarjele, kao i ostale vrste propisa za proizvode
(npr. tehnički normativi, pravilnici o kakvoći itd. i određeni broj preuzetih
norma s obveznom primjenom kojima je obvezatnost primjene prestala 31. prosinca
1996. godine). Određeni broj propisa u međuvremenu je prestao vrijediti,
odnosno izmijenjen je i dopunjen. Donesen je i veći broj novih propisa.

if !supportEmptyParas endif

          Člankom 53. prijelaznih i završnih
odredbi Zakona o normizaciji izmijenjen je naziv preuzetih norma s oznakom JUS
(u trenutku preuzimanja 11437 norma) u naziv Hrvatska norma s oznakom HRN uz
zadržavanje slovnih i brojčanih oznaka preuzetih norma. Sve preuzete norme
starije su od deset godina, a više od 50% preuzetih norma doneseno je prije
više od 20 godina (prije 1980. godine). One nisu bile odraz "stanja
tehnike" u Republici Hrvatskoj niti u trenutku preuzimanja cijele zbirke
norma (1991. godine) niti u trenutku njihova preimenovanja u hrvatske norme
(Zakon o normizaciji NN 55/96). Preuzete su norme samo dijelom bile usklađene s
međunarodnim normama u trenutku donošenja. Danas je situacija nepovoljnija jer
je niz međunarodnih norma u međuvremenu revidiran (norma povučena ili izdano
novo izdanje ili izdana nova norma).

if !supportEmptyParas endif

          Homologacija
vozila i dijelova vozila u Republici Hrvatskoj uspostavljena je na temelju
Zakona o normizaciji (članak 14.) i propisa koji su sastavni dio međunarodnih
ugovora koji obvezuju Republiku Hrvatsku. Hrvatski sustav homologacije usklađen
je s međunarodnim sustavom UN-ECE koji se temelji na Ženevskom sporazumu iz
1958. godine, ali uključuje i jednostrano priznavanje izdanih homologacija u
europskom sustavu. DZNM donosi propise o homologaciji (naredbe, pravilnike i
naputke) kojima se uređuje primjena propisa koji su sastavni dio Ženevskog
sporazuma (pravilnici ECA-a) za koje je Republika Hrvatska preuzela obvezu
primjene.

*if !supportEmptyParas endif*

          Prema
Pravilniku o uvjetima i načinu priznavanja izvještaja o ispitivanju izdanih u
inozemstvu i izdavanju potvrda o sukladnosti (NN 69/97), koji je donesen na
temelju Zakona o normizaciji, priznaju se vanjski ispitni izvještaji na
načelima koja se primjenjuju u Europi i svijetu.

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju Zakona o normizaciji Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo
uspostavlja sustav ovlašćivanja/akreditacije. DZNM obavlja poslove nacionalne
službe za ovlašćivanje i ima položaj stalnog člana Međunarodne suradnje na
ovlašćivanju laboratorija (ILAC) i pridruženog člana u Europskoj suradnji za
ovlašćivanje (EA). Pri DZNM-u je osnovano Nacionalno vijeće za ovlašćivanje, a
članove Vijeća imenuje Vlada Republike Hrvatske.

*if !supportEmptyParas endif*

          “Pravilnik
o općim uvjetima koje moraju zadovoljiti ovlašteni laboratoriji i ovlaštene
pravne osobe za provedbu potvrđivanja i načinu provedbe postupka ovlašćivanja”
objavljen je u Narodnim novinama br. 83/98. (izmjene i dopune NN 12/2000,
1/2002).

Za mjeriteljske laboratorije
pravilnik sličnog sadržaja donesen je na temelju Zakona o mjeriteljskoj
djelatnosti (NN 17/99). U prijelaznim i završnim odredbama tih pravilnika predviđeno
je da laboratoriji koji obavljaju ispitivanja u svrhu obveznog potvrđivanja
proizvoda prema propisima na snazi udovolje zahtjevima za ovlašćivanje
(akreditaciju) do konca 2001. godine, a laboratoriji koji obavljaju ispitivanje
mjerila i umjeravanja etalona prema propisima na snazi do kraja 2002. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Uspostavljena
je nacionalna shema za ovlašćivanje/akreditaciju ispitnih laboratorija prema
europskim kriterijima koji su obuhvaćeni normama niza HRN EN 45 000 odnosno HRN
EN ISO/IEC 17025. Uspostavljene su i nacionalne sheme ovlašćivanja/akreditacije
potvrdbenih/certifikacijskih organizacija za sustave kakvoće i
potvrdbenih/certifikacijskih organizacija za osoblje. Akreditirano je 15
ispitnih laboratorija, 1 umjerni (kalibracijski) laboratorij, 2 certifikacijske
organizacije za sustave kakvoće i 1 certifikacijska organizacija za osoblje.

if !supportEmptyParas endif

          DZNM u postupku davanja mišljenja na
prijedloge zakona i podzakonskih akata iz nadležnosti drugih tijela državne
uprave predlaže da stručnu i tehničku osposobljenost pravnih i fizičkih osoba
koje obavljaju ispitivanja, mjerenja, nadzor, potvrđivanje proizvoda, procesa
ili usluga, sustava upravljanja ili ocjenjuju i potvrđuju osposobljenost osoba
za provedbu određenih stručnih radnji, prema zakonima i propisima provodi
Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Prema članku 44. Zakona o normizaciji,
DZNM zastupa Republiku Hrvatsku u međunarodnim organizacijama iz svoga
područja. DZNM je punopravni član međunarodnih organizacija za normizaciju ISO
i IEC od 1993. godine, član europskog Instituta za telekomunikacijske norme
(ETSI) od 1994. godine i pridruženi član europskih organizacija za normizaciju
CEN i CENELEC od 1995. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom o normizaciji utvrđeno je da
hrvatske norme priprema, izdaje i objavljuje Državni zavod za normizaciju i
mjeriteljstvo (članak 9.). Člankom 10. utvrđuje da se za pripremu prijedloga
hrvatskih norma osnivaju tehnički odbori – stručna radna tijela ravnatelja
Zavoda. Pravilnikom o načinu osnivanja i rada tehničkih odbora (NN 86/98)
utvrđen je način njihovog osnivanja i rada. Pravilnikom o izradbi, izdavanju i
objavi hrvatskih norma (NN 74/97) propisan je postupak izradbe, izdavanja i
objave hrvatskih norma te utvrđena pravila za njihovo označivanje.

if !supportEmptyParas endif

          Dosad je osnovano 147 tehničkih odbora
u različitim područjima normizacije (osnovne norme, graditeljstvo, kemikalije,
kemijsko inženjerstvo, poljoprivredni i prehrambeni proizvodi, strojarstvo,
metalni materijali, nemetalni materijali, zdravlje, okoliš i medicinska oprema,
informatika, prijevoz, rukovanje materijalima i pakiranje, proizvodi za
kućanstvo i slobodno vrijeme, elektrotehnika i telekomunikacije) i doneseno
5807 novih hrvatskih norma. Uz donošenje novih norma povučeno je oko 1300
preuzetih norma.

if !supportEmptyParas endif

Zakon o mjernim
jedinicama (NN 158/93) je pravni okvir kojim se u Republici Hrvatskoj
kao obvezne mjerne jedinice proglašava Međunarodni sustav jedinica – jedinice
SI, kojeg je prihvatila i preporučila Opća konferencija za mjere i utege kao
najviše tijelo Ugovora o metru. Mjerne jedinice koje se primjenjuju u Republici
Hrvatskoj potpunu su kompatibilne s direktivom Europske unije, međutim trenutno
nisu u potpunosti kompatibilne sa zadnjom dopunom Opće konferencije za mjere i
utege gdje su dopunske jedinice prebačene u izvedene jedinice SI s posebnim
nazivom i znakom. Ova je izmjena akademskog značaja i nema drugog značaja.

if !supportEmptyParas endif

Zakon o
mjeriteljskoj djelatnosti (NN 11/94) je pravni okvir kojim se u
Republici Hrvatskoj uređuje mjeriteljska djelatnost, osigurava mjeriteljsko
jedinstvo u zemlji i njegova kompatibilnost sa svijetom. Zakonom je propisana
organizacija mjeriteljskog sustava, sustav mjernih jedinica, sustav državnih
etalona, propisuju uvjeti za ovlašćivanje mjeriteljskih laboratorija za rad u
području zakonskog mjeriteljstva, mjeriteljski zahtjevi za mjerila, načini
provjere udovoljavanja mjerila propisanim mjeriteljskim zahtjevima, nadzor
pakovina, priznavanje inozemnih dokumenata, financiranje mjeriteljske
djelatnosti i nadzor u području mjeriteljstva.

if !supportEmptyParas endif

          Mjeriteljski
zahtjevi za pojedine vrste mjerila donose se podzakonskim aktima i u većini
slučaja u skladu su s europskim direktivama staroga pristupa i s OIML
preporukama. Nesukladnost zakona u odnosu na europske direktive je što zakoni
ne omogućavaju implementaciju direktiva novog pristupa i što nije napravljena
jasna podjela između zakonskog i tehničkog mjeriteljstva.

if !supportEmptyParas endif

          Člankom
73. *SSP-a* koji se odnosi na tehničke
propise, normizaciju, mjeriteljstvo, ovlašćivanje i ocjenu sukladnosti,
Republika Hrvatska se obvezala da će:

poduzeti mjere potrebne za postupno usklađivanje s tehničkim
propisima Zajednice i europskom normizacijom, mjeriteljstvom i ovlašćivanjem te
postupcima za ocjenu sukladnosti;

te da će u tu svrhu u prvoj
fazi započeti:

poticati uporabu tehničkih propisa Europske zajednice i europskih
norma te postupaka ispitivanja i ocjene sukladnosti;

zaključivati po potrebi Europske protokole za ocjenu sukladnosti;

unaprjeđivati razvoj infrastrukture za kakvoću: normizaciju,
mjeriteljstvo, ovlašćivanje i ocjenu sukladnosti;

promicati sudjelovanje Hrvatske u radu specijaliziranih europskih
organizacija (CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET itd.).

if !supportEmptyParas endif

          U cilju usklađivanja s europskim
zahtjevima u području tehničkog zakonodavstva potrebno je, u prvoj fazi
usklađivanja, donijeti novi okvirni zakon kojim bi se implementirala Direktiva
98/34/EZ koja utvrđuje postupak obavješćivanja u području tehničkih norma i
propisa (i njezina izmjena 98/48/EZ) i načela europskog *novoga pristupa* tehničkom usklađivanju i normama i *općega pristupa* ocjeni sukladnosti.
Njegovim bi donošenjem bio ispunjen jedan od preduvjeta za implementaciju
europskih direktiva *novoga pristupa* za
različite skupine proizvoda ili vrste rizika u hrvatsko zakonodavstvo*.*

*if !supportEmptyParas endif*

          Usklađivanje u području primjene *sektorskoga pristupa* (*stari pristup –* tehničke su
specifikacije uključene u tehnički propis) u djelokrugu je rada niza tijela
državne uprave. Radi se o uređivanju područja kemijskih proizvoda (opasni
pripravci, deterdženti, umjetna gnojiva), namirnica (obilježavanje, aditivi,
tvari i proizvodi u dodiru s hranom, nadzor, higijena, kontaminanti), lijekova,
veterinarskih lijekova i tekstila i drugih proizvoda za koje je doneseno više
stotina pojedinačnih europskih direktiva.

if !supportEmptyParas endif

          Izrada nacrta prijedloga općeg zakona
je mjera čija je provedba planirana do lipnja 2003. godine, a izrada prijedloga
propisa iz područja tehničkog zakonodavstva planirana je do lipnja 2005.
godine.

if !supportEmptyParas endif

          Osim
usklađivanja hrvatskih tehničkih propisa s europskim direktivama, prihvaćanja
europskih norma kao hrvatskih norma i prihvaćanja novoga načina ocjenjivanja
sukladnosti proizvoda s propisima i normama, treba osigurati i pretpostavke za
njihovu provedbu u prikladno opremljenim i osposobljenim institucijama.

if !supportEmptyParas endif

          U
području zakonskog mjeriteljstva Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo
treba prirediti odgovarajući zakon o mjernim jedinicama kojime bi se preuzela
europska Direktiva 80/181/EEZ koja se odnosi na mjerne jedinice. Treba
napomenuti da se postojeći Zakon o mjernim jedinicama temelji na dokumentu OIML
D 2 čija je osnova Međunarodni sustav jedinica (SI) pa usklađivanje
zakonodavstva na tome području neće predstavljati veće poteškoće.

if !supportEmptyParas endif

          Zavod
mora pripremiti i odgovarajući zakon o mjerilima kojim bi se prenijela u
hrvatsko zakonodavstvo Direktiva 71/316/EEZ, i Direktiva novog pristupa
90/384/EEZ te Direktiva za mjerila (Measurement Instruments Directive, MID) ako
bude prihvaćena u Europskoj uniji. U okviru postojeće Direktive 71/316/EEZ za
mjerila prihvaćene su 23 pojedinačne direktive koje će također biti potrebno
prenijeti u hrvatski sustav zakonskog mjeriteljstva.

if !supportEmptyParas endif

      6.2.3.2.
Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Za
područje tehničkoga zakonodavstva nadležna su ministarstva i tijela državne
uprave, svako prema svom području odgovornosti.

if !supportEmptyParas endif

          Radi
ispunjavanja obveza preuzetih SSP-om potrebno je provesti značajne
institucionalne promjene. Donošenjem općeg (horizontalnog) zakona (npr. Zakon o
tehničkim zahtjevima za proizvode kao opći zakon ili više zakona kojima bi se
uredila pojedina uže područja) osnovna će se načela europskog tehničkog
zakonodavstva (postupak obavješćivanja, novi pristup, opći pristup, odgovornost
za proizvod, opća sigurnost proizvoda) ugraditi u hrvatsko zakonodavstvo. To će
zahtijevati redefiniranje područja rada više tijela državne uprave i njihovu
reorganizaciju.

if !supportEmptyParas endif

Za provedbu
novog horizontalnog zakona potrebno je osposobiti postojeća ili osnovati nova
neovisna i kompetentna tijela i osigurati njihovo funkcioniranje (radni
prostor, financiranje, oprema itd.). Pritom će biti potrebno značajno povećanje
broja djelatnika u odnosu na postojeće stanje. Bit će potrebna i njihova
osnovna i specijalistička izobrazba.

if !supportEmptyParas endif

          Za
izradbu i provedbu novog zakonodavstva usklađenog s europskim zakonodavstvom
potrebna je osnovna i specijalistička izobrazba djelatnika svih tijela državne
uprave koja su prema svojoj nadležnosti mjerodavna za dijelove tehničkog
zakonodavstva. Dodatno, nužno je potrebno omogućiti zapošljavanje djelatnika
školovanih na studijima u europskim zemljama u tim tijelima državne uprave.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.3.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

Prioriteti u području tehničkog
usklađivanja do kraja 2002. i 2003. godine su ovi:

dovršetak izrade Nacionalne strategije tehničkog
usklađivanja;

izrada nacrta prijedloga Zakona o tehničkim
zahtjevima za proizvode kao općeg (horizontalnog) zakona i/ili donošenje nacrta
prijedloga više pojedinačnih zakona (Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode;
Zakon o odgovornosti proizvođača i sigurnosti proizvoda, Zakon kojim bi se
detaljnije uredilo područje normizacije i ovlašćivanja);

nacrt prijedloga Zakona o mjernim jedinicama;

nacrt prijedloga Zakona o mjeriteljskoj
djelatnosti;

povlačenje zbirke preuzetih norma;

podizanje razine znanja o
europskom sustavu tehničkih propisa, norma, ocjene sukladnosti i akreditacije;

poticanje sudjelovanja u radu
europskih institucija.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.3.4. CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Ovo područje obuhvaćeno je projektima CARDS 2001/04 i CARDS 2002/03.

if !supportEmptyParas endif

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.3.5. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za
potrebe prilagodbe tehničkog zakonodavstva i njegove provedbe bit će potrebna
dodatna sredstva u odnosu na sadašnje stanje. U ovom trenutku nije moguće
procijeniti kolika su to ukupna sredstva. Za potrebe izrade nacrta prijedloga
zakona predviđenih za 2003. godinu potrebno je osigurati 375.000. kuna u
Državnom proračunu Republike Hrvatske.

### *6.2.4.**Nadzor**tr**ž**i**š**ta*

if !supportEmptyParas endif

          Zakon
o Državnom inspektoratu objavljen je u “Narodnim novinama” broj 76. od 19.
srpnja 1999. godine, a stupio je na snagu 27. srpnja 1999. godine. Ovim se
Zakonom uređuju inspekcijski poslovi, ustrojstvo i način rada Državnog
inspektorata.
if !supportLineBreakNewLine
endif

Institucionalni okvir
if !supportLineBreakNewLine
endif

          Državni
inspektorat obavlja inspekcijske poslove koji se odnose na nadzor obavljanja
poslova i provedbu propisa o: prometu robom, radu i zaštiti na radu,
elektroenergetici, rudarstvu, posudama pod tlakom, stočarstvu i vinarstvu,
slatkovodnom i morskom ribarstvu, šumarstvu i lovstvu, šumskom sjemenu i
šumarskom sadnom materijalu, obračunu, naplati i uplati boravišne pristojbe i o
ugostiteljskoj i turističkoj djelatnosti. Državni inspektorat obavlja
inspekcijski nadzor i u drugim upravnim područjima kad je to određeno posebnim
zakonom (npr. komunalno gospodarstvo, cestovni prijevoz i dr.).

if !supportEmptyParas endif

          Sukladno
odredbama Zakona o Državnom inspektoratu, poslove inspekcijskog nadzora koji se
odnosi na primjenu zakona i drugih propisa iz djelokruga Državnog inspektorata
obavljaju inspektori sukladno propisanim uvjetima, a ovisno upravnom području
koje pokrivaju nadzorom (npr. gospodarski inspektor, inspektor rada,
elektroenergetski inspektor, rudarski inspektor i inspektor posuda pod tlakom).
Radom Državnog inspektorata upravlja glavni inspektor kojeg imenuje Vlada RH, a
za svoj rad odgovara izravno Vladi. Prema Uredbi o unutarnjem ustrojstvu
Državnog inspektorata u sjedištu Inspektorata je osnovano 7 službi, dok su
zakonom osnovane područne jedinice Državnog inspektorata. U sustavu područnih
jedinica sada djeluju ukupno 42 ispostave.

if !supportEmptyParas endif

          Na temelju
analize dosadašnjeg rada s postojećim ustrojstvom Državnog inspektorata, može
se zaključiti da, uz eventualno smanjenje broja ispostava, postojeća
organizacija Državnog inspektorata u potpunosti zadovoljava i omogućava
učinkovito i racionalno obavljanje inspekcijskih poslova iz njegovog djelokruga
rada i da u tom smislu nisu potrebne nikakve reforme ili izgradnja novih
institucija.

if !supportEmptyParas endif

          Državni
inspektorat sudjeluje u projektu CARDS 2002/04.

### *6.2.5.**Razmjena**podataka*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.5.1.Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          a)
Zakon o elektroničkom potpisu donijet je 30. siječnja 2002. godine (NN 10/02),
a primjenjuje se od 01. travnja 2002. godine. Temeljem propisanih odredbi
Zakona Ministarstvo gospodarstva donijelo je sljedeće podzakonske propise:

Pravilnik o evidenciji davatelja usluga
certificiranja elektroničkih potpisa (NN 54/02);

Pravilnik o registru davatelja usluga
certificiranja elektroničkih potpisa koji izdaju kvalificirane certifikate (NN
54/02),

Pravilnik o mjerama i postupcima uporabe i
zaštite elektroničkog potpisa i naprednog elektroničkog potpisa, sredstava za
izradu elektroničkog potpisa, naprednog elektroničkog potpisa i sustava
certificiranja i obveznog osiguranja davatelja usluga izdavanja kvalificiranih
certifikata (NN 54/02),

koji su objavljeni 15. svibnja
2002. godine i u primjeni su od osmog dana od dana objave u “Narodnim
novinama”. Nadalje, Ministarstvo znanosti i tehnologije donijelo je dana 25.
srpnja 2002. godine Pravilnik o tehničkim pravilima i uvjetima povezivanja
sustava certificiranja elektroničkih potpisa (NN 89/02), a u primjeni je
također od osmog dana od dana objave u “Narodnim novinama”.

Zakonom i navedenim podzakonskim
aktima uređena su prava fizičkih i pravnih osoba na uporabu elektroničkih
potpisa u upravnim, sudskim i drugim postupcima, poslovnim i drugim radnjama te
prava, obveze i odgovornosti fizičkih i pravnih osoba u svezi s davanjem usluga
certificiranja elektroničkih potpisa. Njihovim donošenjem  također se želi postići povjerenje najšire
javnosti u djelovanje i uporabu elektroničkog potpisa i potaknuti najšira
moguća primjena elektroničkog potpisa i razmjena elektroničkih dokumenata kroz
otvorene telekomunikacijske sustave.

if !supportEmptyParas endif

b) Zakon o elektroničkoj trgovini:
Ministarstvo gospodarstva radi na izradi Nacrta prijedloga Zakona o
elektroničkoj trgovini. Međutim, s obzirom na to da se radi o zakonu kojim se
moraju prihvatiti europski standardi i suvremena pravna rješenja za
elektroničko trgovanje te se njime treba omogućiti dobra podloga za
intenziviranje elektroničkog trgovanja s europskim i svjetskim gospodarskim
subjektima, ministarstvo radi na upoznavanju s dosadašnjim iskustvima europskih
zemalja, kao i na prikupljanju zakona s tog područja koji su do sada donijeti,
a u svrhu što kvalitetnije pripreme predmetnog Nacrta prijedloga zakona. Zbog
navedenog, planom je predviđena izrada Zakona o elektroničkoj trgovini do
mjeseca lipnja 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

Tehnička pomoć za izradu zakona o
elektroničkoj trgovini zatraženo od SIGMA-e i SIDA-e.

if !supportEmptyParas endif

c) Zakon o zaštiti osobnih
podataka: Glavni prioritet jest uspostava osnovnog pravnog okvira iz ovog
područja, a to je usvajanje i stupanje na snagu Zakona o zaštiti osobnih
podataka koje se očekuje početkom 2003. godine. Glavni ciljevi sadašnjeg
Konačnog prijedloga Zakona su ustanovljavanje prava, načela, postupaka i uvjeta
kojima će se spriječiti nezakonito zadiranje u cjelovitost privatnosti u
poslovima prikupljanja, korištenja, čuvanja i daljnje obrade osobnih podataka.

Zakonom će
se detaljno propisati svrhe u koje je dopušteno prikupljanje osobnih podataka,
zatim područje korištenja i davanja na korištenje osobnih podataka te obrada
posebnih kategorija osjetljivih podataka.

Zakonom će se
propisati i pravo osoba na obaviještenost o postojanju registara zbirki osobnih
podataka, pravo uvida u vlastite osobne podatke sadržane u zbirkama osobnih
podataka, pravna zaštita u slučaju povrede osobnosti odnosno neovlaštene
uporabe osobnih podataka te pitanje nadzora nad djelovanjem sustava koji
obrađuju osobne podatke.

Konačni prijedlog je djelomično
usklađen s odredbama Direktive br. 95/46/EC.

Nadalje, za
uspješnu provedbu Zakona potrebno je donijeti i neke provedbene akte tijekom
2003. godine u obliku Vladinih uredaba koje će se odnositi prvenstveno na
uređenje načina pohranjivanja i uvođenja posebnih mjera tehničke zaštite
osobnih podataka te način vođenja evidencije o zbirkama osobnih podataka i
uspostava obrasca evidencije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.5.2.       Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Ministarstvo
gospodarstva – Uprava za trgovinsku politiku i međunarodne gospodarske odnose
nadležna je institucija za izradu zakona o elektroničkoj trgovini te niza
podzakonskih akata u svezi zakona o elektroničkom potpisu. Vladin ured za
internetizaciju dužan je donijeti Uredbu o primjeni elektroničkog potpisa u
tijelima državne uprave. Ministarstvo znanosti i tehnologije sukladno zakonu o
elektroničkom potpisu zaduženo je za donošenje Pravilnika o tehničkim pravilima
i uvjetima povezivanja sustava certificiranja elektroničkog potpisa.

### *6.2.6.          Željezo i čelik*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.6.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

SSP u Protokolu 2. uređuje
trgovinu proizvodima od željeza i čelika tj. proizvodima navedenima u poglavlja
72. carinske tarife.

Članci 1. - 4. i čl. 6. Protokola 2. Tim su
člancima prvenstveno pokrivene carine i s njom povezana pitanja. Provedbu ovih
članaka uređuje Zakon o carinskoj tarifi (NN 61/2000 i 117/2000) te Uredba o carinskoj
tarifi koja se radi za svaku godinu, a uređuje postupno sniženje carina.
Vlada Republike Hrvatske usvojila je Uredbu o carinskoj tarifi za 2003. godinu
na sjednici održanoj 28. studenoga 2002.

Članak 5. Protokola 2. odnosi se na pravila koja
su određena člankom 70. SSP (Tržišno natjecanje I ostale gospodarske odredbe)
koji će se primjenjivati i na proizvode obuhvaćene u Protokolu 2. To se prije
svega odnosi na državne potpore sektoru čelika. Do sada su odredbe ovog članka
bile uređene Zakonom o zaštiti tržišnog natjecanja (NN 48/95, 89/98) i na
temelju zakona o izvršavanju državnog proračuna za godinu za koju se potpora davala
te prije toga i zakona o sanaciji određenih poduzeća koji više nije na snazi.

Članak 7. Protokola 2. odnosi se na osnivanje
Kontaktne skupine za praćenje Protokola 2. Odlukom Vlade RH od 11. srpnja 2002.
imenovana je Kontaktna skupina. Budući da je i u Sporazumu o stabilizaciji i
pridruživanju Europska unija izdvojila proizvode od željeza i čelika od ostalih
industrijskih proizvoda i time istaknula važnost te industrije, rad kontaktne
grupe prvenstveno će se bazirati na otklanjanju problema koji se javljaju u toj
grani industrije, ali i u trgovini između RH i EZ, kao i na povećanju
konkurentnosti te industrijske grane u svjetskim okvirima.

Tehničko zakonodavstvo – određeni standardi koji
prate europske standarde za proizvode crne metalurgije u što spadaju i
proizvodi iz poglavlja 72 carinske tarife.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.6.2.       Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U
Ministarstvu gospodarstva osnovana je Uprava za industriju i privatizaciju koja
obavlja upravne i stručne poslove u svezi industrijskih grana koji se odnose na
praćenje stanja i izradu analiza industrijskih grana, pa tako i industrije
željeza i čelika. Nadalje, Ministarstvo gospodarstva, odnosno Uprava za
industriju i privatizaciju utvrđuje i prati elemente politike razvitka
industrije, izrađuje nacrte prijedloga zakona i prijedloge drugih propisa iz
svoje nadležnosti, obavlja upravne i stručne poslove u svezi definiranja
strategije industrijskog razvitka i industrijske politike, izrađuje analize i
prati ostvarivanje planova rada i razvoja industrije, neposredno primjenjuje
zakone i druge propise te osigurava provedbu zakona i drugih propisa iz svog
djelokruga. U sklopu Uprave za industriju i privatizaciju osnovani su Odjel za
industrijske grane, Odjel za razvoj i restrukturiranje industrije i Odjel za
privatizaciju i ulaganja. Odjel za industrijske grane u dijelu koji se odnosi
na industriju željeza i čelika, prati i analizira poslovanje industrijskih
grana te razvoj suvremene tehnike i tehnologije u pojedinim industrijskim
granama, prati područja uvoza industrijskih sirovina i repromaterijala, kao i
uvoza i izvoza gotovih proizvoda, prati, analizira i planira razvoj
industrijskih kapaciteta proizvodnje i proizvoda od interesa za obranu
Republike Hrvatske, prati statističke pokazatelje u industrijskim granama i
djelatnostima, organizira rad stručnih grupa i savjetovanja te uspostavlja i
druge kontakte u cilju poticanja i promicanja industrijskih grana i djelatnosti
te obavlja druge poslove iz svog djelokruga.

          Državni
zavod za normizaciju i mjeriteljstvo obavlja neposrednu provedbu zakona,
propisa i drugih upravnih i stručnih poslova iz područja normizacije,
mjeriteljstva, ovlašćivanja i potvrđivanja proizvoda, donosi provedbene propise
s područja rada Zavoda te osigurava provođenje utvrđene politike Sabora i VRH u
djelokrugu svoga rada .

### *6.2.7.**Tekstil*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.7.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

SSP u Protokolu 1. uređuje
trgovinu tekstilnim proizvodima iz poglavlja 50-63 carinske tarife.

Članci 1., 2. i 4. Protokola 1. Tim su člancima
prvenstveno pokrivene carine i s njome povezana pitanja. Provedbu ovih članaka
uređuje Zakon
o carinskoj tarifi (NN 61/2000 i 117/2000) te Uredba o carinskoj tarifi koja
se radi za svaku godinu, a uređuje postupno sniženje carina. Vlada Republike
Hrvatske usvojila je Uredbu o carinskoj tarifi za 2003. godinu na sjednici
održanoj dana 28. studenoga 2002.

članak 3. Protokola 1. – govori o sistemu
dvostruke kontrole prilikom izvoza odnosno uvoza tekstilnih proizvoda. Odredbe
ovog članka uređene su posebnim ugovorom o trgovini tekstilnim proizvodima
između EZ i RH (NN – MU br. 10/27.9.2001).

Ugovor o trgovini tekstilnim proizvodima između
RH I EU – ugovor je na snazi od 1.1.2001., tim ugovorom su ukinuta sva
kvantitativna i količinska ograničenja na uvoz u EU tekstilnih proizvoda
podrijetlom iz RH te je uveden sistem dvostruke kontrole tj. izdavanja uvoznih
i izvoznih licenci.

tehničko zakonodavstvo: Pravilnik o primjeni HRN
pri obilježavanju, označavanju i pakiranju tekstilnih proizvoda te pri
označavanju, deklariranju i pakiranju gotove kože, krzna i proizvoda od prirodne
i umjetne kože (NN 31/97). HRN F.AO.011/85 označavanje, obilježavanje i
pakiranje tekstilnih proizvoda.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.7.2.       Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U
Ministarstvu gospodarstva osnovana je Uprava za industriju i privatizaciju koja
obavlja upravne i stručne poslove u svezi industrijskih grana, a koji se odnose
na praćenje stanja i izradu analiza industrijskih grana pa tako i industrije
tekstila. Nadalje, Ministarstvo gospodarstva, odnosno Uprava za industriju i
privatizaciju utvrđuje i prati elemente politike razvitka industrije, izrađuje
nacrte prijedloga zakona i prijedloge drugih propisa iz svoje nadležnosti,
obavlja upravne i stručne poslove u svezi definiranja strategije industrijskog
razvitka i industrijske politike, izrađuje analize i prati ostvarivanje planova
rada i razvoja industrije, neposredno primjenjuje zakone i druge propise te
osigurava provedbu zakona i drugih propisa iz svog djelokruga.

Nadalje, u
Ministarstvu gospodarstva osnovana je Uprava za trgovinsku politiku i
međunarodne gospodarske odnose koja prati u trgovinu tekstilnim proizvodima
između RH i EU na osnovi Ugovora o trgovini tekstilnim proizvodima između RH i
EU. HGK zadužena je za izdavanje izvoznih i uvoznih licenci i o tome je dužna
obavještavati Ministarstvo gospodarstva.

Državni zavod
za normizaciju i mjeriteljstvo obavlja neposrednu provedbu zakona, propisa i
drugih upravnih i stručnih poslova iz područja normizacije, mjeriteljstva,
ovlašćivanja i potvrđivanja proizvoda, donosi provedbene propise s područja
rada Zavoda te osigurava provođenje utvrđene politike Sabora i VRH u djelokrugu
svoga rada .

### *6.2.8.          Javne nabave*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.8.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Prilagodba
zakonodavstva koje uređuje područje javnih nabava odvija se u dvije faze: u
prvoj fazi donesen je Zakon o javnim nabavama kao i određeni broj podzakonskih
akata. Druga je faza usmjerena na institucionalne izmjene koje podržavaju
zakonodavni okvir: osnivanje Ureda za javne nabave. Do stupanja na snagu Zakona
o javnim nabavama (NN 117/01) 1. siječnja 2002. godine, pravni okvir javnim
nabavama bio je utvrđen Zakonom o nabavi roba, usluga i ustupanju radova (NN
142/97) koji se primjenjivao od 9. ožujka 1998. godine. Članstvo u Svjetskoj
trgovinskoj organizaciji, pregovori za sklapanje SSP-a te na posljetku i
potpisivanje SSP-a 29. listopada 2001. godine, ukazali su na otežanost primjene
tadašnjeg Zakona u novonastalim okolnostima. Također, u okviru Svjetske
trgovinske organizacije ove godine pokrenut će se pregovori za sklapanje
plurilateralnog Sporazuma o javnim nabavama (1996) čija je glavna značajka
jednaki tretman stranih dobavljača i strane robe. Kako bi se to omogućilo,
prilagođeni su uvjeti postupaka javnih natječaja i pravila koje se odnose na
kvalificiranost dobavljača, natječajnu dokumentaciju i rokove vezane za
natječaj i dostavu, kao i obveze obrazloženja ustupanja određenog ugovora
određenom ponuditelju.

if !supportEmptyParas endif

          Osnovni
cilj Zakona o javnoj nabavi je učinkovito i racionalno korištenje proračunskih
sredstava na temelju jasnih pravila nadmetanja, oglašavanja i transparentnosti,
slobode prava nadmetanja u postupku nabave uz primjenu jasnih kriterija za
odabir najpovoljnijih ponuditelja te zaštita prava sudionika nadmetanja i
decentralizacija nabave. U tom smislu, Zakonom o javnim nabavama u najvećem
stupnju nastojalo se uskladiti uvjete i postupke javne nabave sa zahtjevima,
načelima i pravilima Europske unije s ciljem potpune usklađenosti ovog područja
s relevantnim *acquisem* Europske unije, a posebno s Direktivama 93/36,
93/37, 92/50, 93/38, 89/665 i 92/13, što je i postignuto.

if !supportEmptyParas endif

          Javne
nabave u BDP-u Republike Hrvatske sudjeluju s 9% što ulazi u komparativni
raspon država članica 8 - 12%. Polazeći
od čl. 72. SSP-a, RH i države članice Europske unije otvaraju tržište u
području javnih nabava na temelju nediskriminacije i uzajamnosti. Trgovačkim društvima Zajednice koja nisu
osnovana u Hrvatskoj omogućit će se pristup natječajima o javnim nabavama u
Hrvatskoj u skladu sa Zakonom o javnim nabavama, pod uvjetima ne manje
povoljnim od uvjeta koji se primjenjuju na hrvatska društva, najkasnije tri
godine od stupanja na snagu Sporazuma. Također, trgovačka društva Europske
zajednice  osnovana u Hrvatskoj imat će
pristup natječajima o javnim nabavama pod uvjetima ne manje povoljnim od onih
koji se primjenjuju na hrvatska društva i to od stupanja na snagu Sporazuma.

if !supportEmptyParas endif

          Postupak nabave uređen je otvoreno za
ponuditelje s područja Europske unije. Preferencijali za domaće proizvođače su
ukinuti te nema razlikovne kategorije za domaći i međunarodni natječaj. Važećim
zakonom domaći proizvođači dobivaju veće tržište Europske unije, dok se otežava
položaj domaćih proizvođača na hrvatskom tržištu.

Zakon o
javnoj nabavi odnosi se na tri područja:

if !supportEmptyParas endif

razina tijela državne uprave i drugih tijela
državne vlasti RH kao i jedinica lokalne samouprave i jedinica područne
samouprave;

razina subjekata koji obavljaju gospodarsku
djelatnost u javnom sektoru, vode, šumarstva, energije, transporta i
telekomunikacija;

razina zaštita prava sudionika javne nabave.

if !supportEmptyParas endif

Načela na kojima
počiva novi sustav javnih nabava su načelo učinkovitosti, nediskriminacije
ponuditelja ili natjecatelja, ravnopravnosti ponuditelja ili natjecatelja,
načelo javnosti i transparentnosti. U postupku određivanja subjekata koji su
obvezni primjenjivati Zakon, vodilo se računa o pravnim osobama koje obavljaju
gospodarsku djelatnost prema tržišnim zakonima, a kojima bi primjena Zakona u
postupku nabave otežavala redovito obavljanje djelatnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Usklađenost
s direktivama odražava se na sve vrste nabava koje se provode u konkurentskim
uvjetima i u formaliziranom postupku. Tim se pristupom omogućava najvećem broju
ponuditelja da ponude svoje usluge pri čemu se prednost daje javnom nadmetanju
i nadmetanju po pozivu u odnosu na postupak izravne pogodbe.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Sam način
nabave roba i usluga te ustupanje radove naručitelj provodi:

javnim nadmetanjem u otvorenom postupku nabave;

nadmetanjem po pozivu u ograničenom postupku
nabave;

izravnom pogodbom u pregovaračkom postupku
nabave.

if !supportEmptyParas endif

Zakonom je propisana obveza
naručitelja da u Narodnim novinama objavi poziv za nadmetanje za sve nabave u
vrijednosti jednakoj ili većoj od 200.000 kuna.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.8.2.Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

            Zakonom
o javnoj nabavi uvodi se novela - osnivanje Ureda za javnu nabavu Vlade
Republike Hrvatske koje je predviđeno u roku od godinu dana nakon stupanja na
snagu Zakona. Ured za javnu nabavu bit će stručna služba Vlade Republike
Hrvatske ovlaštena za provedbu, nadzor i primjenu Zakona o javnoj nabavi i
temeljem njega donesenih podzakonskih propisa u području nabave, koja daje
prethodnu suglasnost, upute i mišljenja korisnicima glede primjene Zakona o
javnoj nabavi. Ured će također prikupljati, evidentirati, obrađivati i
analizirati podatke o nabavi, podnositi prekršajnom sudu zahtjev za pokretanje
prekršajnog postupka, odnosno kaznenu prijavu Državnom odvjetništvu,
sudjelovati u izradi nacrta prijedloga zakona i podzakonskih akata koji se
odnose na nabavu o općim uvjetima, pravilima i postupcima nabave, priprema i
provodi program izobrazbe subjekata i promidžbu zakona, sudjeluje u radu
međunarodnih institucija glede nabave te obavlja i druge poslove iz svoga
djelokruga.

            Također,
Ured će biti zadužen provoditi trajno obrazovanje korisnika, stvarajući
pozitivno okruženje za primjenu Zakona o javnim nabavama. Veliku ulogu pritom
ima informatizacija cjelokupnog sustava javnih nabava kako bi svi bili
pravovremeno obaviješteni i imati pristup potrebnim informacijama.

            Do
osnivanja Ureda i Državne komisije za kontrolu postupaka javnih nabava, njihove
će poslove obavljati Ministarstvo financija.

### *6.2.9.          Industrijski proizvodi*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.9.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

Industrijski proizvodi uređeni su
16.-23. SSP-a, kao i dodacima I. i II. te Protokolom 1. i 2 .

Člancima 16.-23., dodacima I. i II. te
Protokolom 1. i 2 .prvenstveno su pokrivene carine i s njome povezana pitanja.
Provedbu ovih članaka uređuje Zakon o carinskoj tarifi (NN 61/2000 i 117/2000) te
Uredba o carinskoj tarifi koja se radi za svaku godinu i uređuje
postupno sniženje carina. Vlada Republike Hrvatske usvojila je Uredbu o
carinskoj tarifi za 2003. godinu na sjednici održanoj dana 28. studenoga 2002.

Tehničko zakonodavstvo – Zakon o normizaciji, Zakon o
mjeriteljskoj djelatnosti, propisi o kvaliteti za pojedine industrijske
proizvode i norme.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.9.2.       Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Industrijske
proizvode koji su u ovom dijelu opisani, prati Ministarstvo gospodarstva,
prvenstveno Uprava za industriju i privatizaciju, ali i Državni zavod za
normizaciju i mjeriteljstvo. U dijelu nadzora nadležan je Državni inspektorat.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.9.3.       Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

Prihvaćanje
nacionalne strategije za usklađivanje tehničkog zakonodavstva s zakonodavstvom
EU od strane Vlade RH. Ta strategija mora odrediti prioritetna područja
usklađivanja tehničkog zakonodavstva kao i obveze određenih ministarstava za
preuzimanjem direktiva EU iz tog područja. Prvenstveno je potrebno izraditi
nacrt okvirnih zakona za područje koje je pokriveno zakonodavstvom novoga
pristupa kako bi se donošenjem tog zakona (ili tih zakona) stvorio pravni okvir
za druge provedbene mjere. Prvi zakon koji treba donijeti do sredine 2003.
godine je Zakon o tehničkim zahtjevima za proizvode. Tim će zakonom biti
obuhvaćeni sigurnosni I drugi aspekt tzv. tehničkih proizvoda čime će se u naše
zakonodavstvo uvesti načela novog i općeg pristupa. Osim toga tim zakonom
prenijet će se i Direktiva o općoj sigurnosti proizvoda (Direktiva 2001/95/EEZ)
te dijelom i Direktiva o odgovornosti proizvođača za proizvedeni proizvod
(Direktiva 85/374/EEZ). Također od sredine 2003. bit će potrebno preuzeti
Direktive 98/34 i 98/48 o obavješćivanju.

### *6.2.10.        Poljoprivredni i riblji proizvodi*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.1.     Poljoprivredna politika

if !supportEmptyParas endif

          Kako
bi se na jednom mjestu definirali osnovni pojmovi koji se odnose na
poljoprivredu i njezin sastav i operacionalizirali bitni sadržaji i dijelovi
poljoprivredne politike te mogućih novih institucija u poljoprivredi u 2001.
godini, donesen je Zakon o
poljoprivredi (NN 66/01 i 83/02). Zakon o poljoprivredi je krovni zakon
kojim se funkcionalno određuje što je potrebno u poljoprivredi. Njime se
objedinjuju i definiraju temeljni sadržaji u području poljoprivrede, prijeko
potrebni za operacionalizaciju i učinkovitiju provedbu ciljeva poljoprivredne
politike. Zadaća mu je definirati osnovne pojmove koji se odnose na
poljoprivredu i njezin sastav i operacionalizirati bitne sadržaje i dijelove
poljoprivredne politike te mogućih novih institucija u poljoprivredi. Posebno
se poglavlje u Zakonu odnosi na mjere strukturne politike u poljoprivredi
kojima se potiče gospodarska učinkovitost poljoprivredne proizvodnje radi
osiguranja stabilnog dohotka i primjerenog životnog standarda poljoprivrednika.
Na temelju Zakona o poljoprivredi sredinom 2002. godine donesen je Zakon o državnim potporama u poljoprivredi,
ribarstvu i šumarstvu (NN 87/02). Zakonom se propisuju modeli državne
potpore u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnim područjima. Razrađena su četiri
različita modela potpore od čega se tri odnose na plaćanja u sklopu mjera
strukturne politike. To su model potpore dohotku, model kapitalnih ulaganja i
model ruralnog razvitka.

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju Zakona o poljoprivredi Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva izrađuje
Nacionalni program za poljoprivredu i seoska područja za razdoblje od najviše
pet godina. Nacionalni program sadrži kratkoročne i srednjoročne ciljeve i
mjere, vremenski slijed i rokove ostvarenja ciljeva, očekivane učinke te iznose
i izvore novčanih sredstava za provođenje mjera poljoprivredne politike čiji su
sastavni dio i mjere strukturne politike ruralnog razvitka. U tijeku je izrada
programa za razdoblje 2003.-2005. godine.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.2.     Poljoprivredna tržišta

#### if !supportEmptyParas endif

          Zakon
o poljoprivredi također je zakonski temelj za uspostavu Sustava
poljoprivrednih, knjigovodstvenih podataka (Poljoprivredno knjigovodstvo -
FADN) za potrebe praćenja promjena i razine poljoprivrednog dohotka
poljoprivrednog gospodarstva, ocjene gospodarske učinkovitosti poljoprivredne
proizvodnje i analize mjera poljoprivredne politike. Odgovornost za
organizaciju i stručnu provedbu ima Ministarstvo, dok u provedbi sudjeluje
Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu.

if !supportEmptyParas endif

U EU za
pojedina tržišta poljoprivrednih proizvoda okvir je zadan kroz tzv. tržne
redove (CMO). Tijekom 2003. godine RH će poduzeti potrebne korake na
ustrojavanju modificiranih tržnih redova. Naime, s obzirom da oni obuhvaćaju
određene segmente poljoprivredne politike (poput primjerice izvoznih
subvencija, carinske zaštite te poljoprivredne potpore) RH prije svega mora
voditi računa o svojim međunarodno preuzetim obvezama (poput obveza proisteklih
iz članstva RH u WTO).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.3.     Sigurnost hrane

if !supportEmptyParas endif

U EU je početkom ove godine stupio na snagu
propis, koji je obvezujući za sve zemlje članice, i koji utvrđuje temeljne
principe i zahtjeve zakona o hrani, ustanovljava jedinstvenu Europsku upravu za
hranu i određuje postupke u svezi sa sigurnošću hrane.

if !supportEmptyParas endif

U tom smjeru ide i nacrt prijedloga Zakona o
hrani čiji su temeljni ciljevi očuvanje zdravlja i života ljudi, zaštita
interesa potrošača, očuvanje okoliša i omogućavanje nesmetanog prometa hrane na
području Hrvatske.

Nacrt prijedloga zakona o hrani usklađen je u
prvom redu s Uredbom EZ-a br. 178/2002 o temeljnim načelima i zahtjevima zakona
o hrani, ustanovljavanju Europske uprave za sigurnost hrane i postupcima u
svezi higijenske i zdravstvene ispravnosti hrane te drugim EU propisima
(uredbama i direktivama) kojima se uređuje područje proizvodnje i distribucije
hrane do krajnjeg potrošača, kao i načelima utvrđenim ugovorima Svjetske
trgovinske organizacije te drugim važećim međunarodnom ugovorima iz tog
područja koje je potpisala Republika Hrvatska.

if !supportEmptyParas endif

Zakonom o hrani u cilju zaštite zdravlja i života
ljudi, interesa potrošača te osiguranja učinkovitog djelovanja tržišta utvrđuje
se:

if !supportEmptyParas endif

Definicija
pojma hrane te druge definicije pojmova koji se odnose na proizvodnju i promet
hranom, proces analize rizika i dr.

Opća
načela zakona o hrani kao što su:

načela
analize rizika – procesa koji se sastoji iz procjene rizika utemeljene na
znanstvenim dokazima - mora se obavljati na neovisan, objektivan i
transparentan način; obavještavanja o riziku kojim se osigurava da nadležna
tijela državne uprave, svi sudionici u proizvodno – potrošačkom lancu
pravovremeno dobiju pouzdanu, objektivnu i razumljivu informaciju o opasnostima
odnosno riziku te upravljanja rizikom gdje mjere poduzete u cilju smanjivanja
ili uklanjanja rizika za zdravlje ljudi budu utemeljene na rezultatima procjene
rizika, učinkovite, primjerene i nepristrane;

načelo
predostrožnosti, koje ima značaj da se u slučajevima kada je nakon procjene
dostupnih informacija identificirana opasnost, poduzmu primjerene mjere u cilju
osiguranja zaštite zdravlja ljudi i do pribavljanja znanstvenih dokaza;

načelo
transparentnosti – obvezuje nadležna tijela da obavještava javnost o postojanju
i prirodi rizika te o poduzetim mjerama i mjerama koje će se poduzimati.

Opće
zahtjeve u vezi s higijenskom i zdravstvenom ispravnošću te temeljnim
zahtjevima kakvoće.

Deklariranje
hrane – u prijedlogu zakona je utvrđivanjem općih zahtjeva za deklariranje
hrane stvoren pravni okvir za donošenje pravilnika (MPŠ) kojim će se detaljnije
propisati deklariranje odnosno sadržaj deklaracije kao jednog od oblika
neposrednog informiranja potrošača o proizvodu i na temelju kojeg može izvršiti
izbor.

Opći
uvjeti za stavljanje nove hrane na tržište prema kojima se nova hrana, pa tako
i hrana koja sadrži ili se sastoji od genetski modificiranih organizama, neće
moći stavljati na tržište bez prethodno dobivenog odobrenja te neoznačena.
Odobrenje će izdavati Ministarstvo zdravstva uz suglasnost Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, a bit će donesen i pravilnik kojim će se utvrditi
uvjeti i postupak za izdavanje odobrenja. Ministarstvo zdravstva vodit će i
registar izdanih odobrenja.

Obveze
sudionika u svim fazama proizvodnje i prometa hranom koje obuhvaćaju opću
odgovornost za higijensku i zdravstvenu ispravnost hrane, obveze u slučajevima
kada postoji saznanje ili sumnja da bi neka hrana mogla predstavljati opasnost
(poduzimanje mjera u cilju sprječavanja stavljanja na tržište takve hrane ili
povlačenja hrane s tržišta te druge), obveze vođenja evidencije o podrijetlu
sirovine i drugih sastojaka koji će biti ugrađeni u hranu radi osiguranja
mogućnosti ulaženja u trag.

Sustav
službene kontrole hrane kojim se osigurava udovoljavanje propisanim uvjetima
koji obuhvaća inspekciju te sustav ispitnih i referentnih laboratorija.

Osnivanje
Agencije za hranu.

### *Agencija**za**hranu*

if !supportEmptyParas endif

Zakonom o hrani predlaže se osnivanje
Agencije za hranu radi potrebe prevladavanja postojećih slabosti glede
aktivnosti analize rizika, budući da u Republici Hrvatskoj trenutno ne postoji
jedinstveni i organizirani sustav nezavisnih i transparentnih znanstvenih
procjena rizika, već se ove aktivnosti odvijaju parcijalno u postojećim
institucijama ovisno o slučajevima pojave određenih rizika vezanih za hranu. To
je nužno radi potrebe osiguranja jedinstvenog sustava službene kontrole hrane
bez postojećih dvojnih nadležnosti inspekcija (sanitarne i veterinarske) što
dovodi do nekoordiniranog djelovanja, a ponekad i do «negativne» nadležnosti
(nitko nije odgovoran kada se određeni «incident» pojavi).

if !supportEmptyParas endif

Osnivanje Agencije i njezino djelovanje
predloženo je u dvije faze. U prvoj fazi, odnosno roku od tri godine od
stupanja na snagu zakona, uloga Agencije bi bila vezana za aktivnosti analize
rizika. U tom razdoblju službena kontrola hrane, odnosno postojeće inspekcije
koje ju obavljaju (sanitarna i veterinarska), ostaju u sastavu nadležnih
ministarstava.

if !supportEmptyParas endif

Nakon prijelaznog razdoblja, koji je u zakonu
definiran kao razdoblje uspostavljanja Agencije, ona bi trebala preuzeti i
službenu kontrolu higijenske i zdravstvene ispravnosti hrane, odnosno
objediniti inspekciju na jednom mjestu, što znači da bi trebalo doći do
izdvajanja dijela veterinarske i sanitarne inspekcije koji je nadležan za hranu
iz nadležnih Ministarstava.

if !supportEmptyParas endif

Potrebno je napomenuti da će Agencija biti
nezavisna institucija Vlade RH odgovorna tzv. Odboru Vlade kojeg čine
predsjednik Vlade te ministar poljoprivrede i šumarstva i ministar zdravstva.

if !supportEmptyParas endif

Financiranje Agencije u periodu uspostave bit
će iz proračuna RH, a nakon uspostave i iz vlastitih prihoda.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.4.     Veterinarstvo

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.4.1.  Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
o veterinarstvu (NN 70/97 i 105/01) utvrđena je nadležnost i načini djelovanja
veterinarske službe u Republici Hrvatskoj. Veterinarska služba u Republici
Hrvatskoj organizirana je u obliku piramide temeljene na načelima vertikalne
koordinacije i podjele dužnosti u skladu s administrativnom podjelom Republike
Hrvatske. Uprava za veterinarstvo, koja je u sklopu Ministarstva poljoprivrede
i šumarstva, nalazi se na vrhu te piramide, u sredini se nalazi Hrvatski
veterinarski institut odgovoran za laboratorijsku dijagnostiku i analitiku, dok
veterinarske organizacije (praksa) čine bazu. Na temelju Zakona o veterinarstvu
donesen je veliki broj provedbenih propisa koji pobliže uređuju pojedine članke
Zakona.

          Osim
Zakona o veterinarstvu doneseni su Zakon o veterinarskim lijekovima i
veterinarsko-medicinskim proizvodima (NN 79/98) i Zakon o dobrobiti životinja
(NN 19/99) i na njima temeljeni pravni propisi.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.4.2.  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Uprava
za veterinarstvo, kao administrativna organizacija unutar Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, nadležna je za administrativne i inspekcijske
poslove. Na čelu joj se nalazi ravnatelj uprave za veterinarstvo koji je ujedno
i pomoćnik ministra. Uprava za veterinarstvo se sastoji od 4 odjela: Odjel
zdravstvene zaštite i veterinarske prakse, Odjel higijene proizvoda
životinjskog podrijetla i veterinarskog javnog zdravstva, Odjel inspekcijskog
nadzora (20 veterinarskih ureda županija i Veterinarski ured Grada Zagreba) i
Odjel granične veterinarske inspekcije (5 graničnih veterinarskih postaja koje
pokrivaju 47 graničnih prijelaza). Trenutno su u Upravi za veterinarstvo
zaposlena 20 dr.vet.med. i 3 administrativna službenika (bez županijskih i
graničnih veterinarskih inspektora koji su smješteni lokalno) što nikako ne
zadovoljava ukupni obujam poslova.

Zakon o
veterinarstvu je Hrvatskom veterinarskom institutu povjerio zadatke u svezi
praćenja i proučavanja epizootiološkog stanja zaraznih, nametničkih i drugih bolesti
životinja. Na tim poslovima Hrvatski veterinarski institut u Zagrebu kao
državni laboratorij djeluje kroz središnji laboratorij u Zagrebu i 4 područna
veterinarska zavoda u Splitu, Rijeci, Križevcima i Vinkovcima te Centar za
peradarstvo u Zagrebu. Zavodi smještajem pokrivaju cijelo područje Republike
Hrvatske. U sustav provedbe veterinarske djelatnosti u Republici Hrvatskoj
uključene su nedržavne organizacije koje se ustrojavaju kao veterinarske
stanice, veterinarske ambulante, veterinarske klinike, veterinarske ambulante
privatne prakse, veterinarske službe na većim farmama i veterinarske ljekarne.

if !supportEmptyParas endif

          Ustroj
veterinarske inspekcije određen je Zakonom o veterinarstvu. Obvezne
veterinarsko-zdravstvene preglede i kontrole te pojedine poslove određene Zakonom
obavljaju ovlašteni veterinari, zaposleni u ovlaštenim veterinarskim
organizacijama. Veterinarska inspekcija Veterinarskih ureda županija i
Veterinarskog ureda Grada Zagreba obavlja inspekcijski nadzor u prvom stupnju,
dok inspekcijski nadzor u drugom stupnju obavljaju državni veterinarski
inspektori veterinarske inspekcije Uprave za veterinarstvo.

if !supportEmptyParas endif

          Veterinarsko-zdravstvene
preglede i kontrole te inspekcijski nadzor prilikom uvoza, izvoza i provoza
živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla obavlja granična
veterinarska inspekcija rješavajući u prvom stupnju, dok u drugom stupnju
rješava državna veterinarska inspekcija u Upravi za veterinarstvo.

##### if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.4.3.  Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Krajem
svake godine Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva na temelju Zakona o
veterinarstvu donosi Naredbu o mjerama zaštite životinja od zaraznih i
nametničkih bolesti i njihovom financiranju u idućoj godini. Njome su propisane
dijagnostičke i preventivne mjere za koje država u danom trenutku procjeni da
su od interesa za zaštitu zdravlja ljudi i životinja.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

U 2003. godini
planirano je izdvajanje sljedećih sredstava:

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

| Mjere koje se financiraju | Plan sredstava (kune) | EUR |
| --- | --- | --- |
| Cijepljenje životinja po naredbi (svinjska kuga, bedrenica, bolest plavog jezika) | 30,000.000,00 | 4,000.000 |
| Dijagnostički zahvati (vađenje krvi, tuberkulinizacija, uzimanje uzoraka, mastitis krava) | 6,200.000,00 | 827.000 |
| Naknade šteta (trihineloza, bruceloza i dr.) | 5,160.000,00 | 688.000 |
| Deratizacija, dezinfekcija, dezinsekcija | 1,910.000,00 | 255.000 |
| Osiguranje zaliha rezervi cjepiva | 730.000,00 | 97.000 |
| Kontrola goveđe spongiformne encefalopatije | 5,000.000,00 | 667.000 |
| Zbrinjavanje mesno-koštanog brašna (otkup i spaljivanje – potpisani ugovori) | 54,720.000,00 | 7,296.000 |
| Laboratorijska i terenska dijagnostika | 9,000.000,00 | 1,200.000 |
| Monitoring (plodnosti, rezidua, školjaka i divljači) | 5,000.000,00 | 667.000 |
| Naknade štete za oboljele i uginule životinje | 3,000.000,00 | 400.000 |
| Podmirenje troškova za suzbijanje određenih zaraznih bolesti | 8,000.000,00 | 1,067.000 |
| Ostalo (stručna povjerenstva, štampanje obrazaca i dr.) | 3,000.000,00 | 400.000 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.4.4.  CARDS

if !supportEmptyParas endif

Ovo područje
obuhvaćeno je projektima CARDS 2001/07 i CARDS 2002/03.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.5.     Zaštita bilja i fitoinspekcija

#####

##### 6.2.10.5.1.         Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Ovo
područje uređeno je SSP - čl. 65. i čl. 92.: Poljoprivreda i
poljoprivredno-industrijski sektor (“... postupno usklađivanje veterinarskoga i
fitosanitarnoga zakonodavstva s normama koje vrijede u Zajednici, ...”) kao i
Zakonom o zaštiti bilja (NN 10/94) kao pravnim okvirom za uređenje poslova
zdravstvene zaštite bilja i sredstava za zaštitu bilja.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.5.2.  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Po pitanju osposobljenosti
nadležnih institucija, za 2003. godinu planira se, u cilju postupnog jačanja
institucionalnog okvira, dovršiti preispitivanje postojećeg stanja i započeti
poslove reorganizacije postojećih institucija nadležnih za navedeno područje i
to:

if !supportEmptyParas endif

Zavod za zaštitu
bilja

if !supportEmptyParas endif

Nakon provedene analize Zavoda
planirane za tekuću 2002. godini (potrebnog radnog prostora, tehničke
opremljenosti, ljudskih resursa i definiranje zadataka), za prvo polugodište
2003. godine planiraju se sljedeće aktivnosti:

izrada izvješća (dokumentacije) o postojećem
stanju Zavoda (završni dio analize i procjene stanja);

izrada novih prijedloga (2 ili više varijanti)
i preporuka za moguću reorganizaciju Zavoda u cilju uspostavljanja primjerene
infrastrukture (izrada organigrama, definiranje i izrada prijedloga potrebnih i
kompetentnih laboratorija (virološki, bakteriološki...) osposobljenih za primjenu
GLP - dobre laboratorijske prakse, prema europskim standardima i to u tehničkom
smislu i po pitanju osposobljenosti ljudskih potencijala, zatim izrada
troškovnika itd.);

prezentacija izrađenih prijedloga (prijedlog
organigrama, opisa potrebnih profila radnih mjesta, potrebnog laboratorijskog
prostora, staklenika, tehničke opreme, prijedlozi *outsourcinga*, izrada
troškovnika, itd.) u vidu radionica (*workshops*);

elaboracija finalnog izvješća.

if !supportEmptyParas endif

Završetak aktivnosti prema
navedenom programu (CARDS 2001) planira se u prvoj polovici 2003. godine, a to
će biti osnova za budući korak odnosno za početak *action* plana u smislu
odabira najprimjerenijeg prijedloga za reorganizaciju Zavoda iza čega bi
trebali uslijediti poslovi reorganizacije i implementacije odnosno praktična
primjena.

##### if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.5.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          U
prvom tromjesečju 2003. planira se dovršetak pravne procedure i stupanje na
snagu Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti bilja. U sljedećim
tromjesečjima planira se izrada Naredbi vezanih uz bolesti krumpira, kao i
aktivnosti vezanih za rad na izradi nacrta prioritetnih propisa (novi Zakon o
zdravstvenoj zaštiti bilja i novi Zakon o sredstvima za zaštitu bilja,
dovršetak Naredbi koje uređuju pitanja zdravstvenog stanja u proizvodnji i
prometu krumpira).

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.5.4.  Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

Financijska sredstva u 2003.
godini treba predvidjeti za:

if !supportEmptyParas endif

Zavod za zaštitu bilja:

za popunjavanje nedostajuće
opreme (plinski kromatograf) i za provođenje poslova IP službe i poslova
monitoringa karantenskih i gospodarski važnih štetočina bilja.

U ukupnom iznosu za 2003. godinu
u već započetom postupku izrade plana Državnog proračuna u MPŠ za prethodno
navedene potrebe Zavoda, predložena su (okvirni plan) sredstva u iznosu cca.
4.000.000,00 kn u aktivnosti: «Sredstva za poslove i izdatke ministarstva iz
područja zaštite bilja». Nužna je detaljnija razrada stavki u Državnom
proračunu za 2003. godinu jer treba voditi brigu da se od tih 4.000.000,00 kn
sredstva za opremu (cca. 540.000,00 kn vode kao kapitalni prijenosi sukladno
nalogu državne revizije, a za ostatak sredstava od navedenih 4 mil. kn da se
predvidi druga stavka i to za IP službu i monitoring).

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva:

za 2003. godinu potrebno je
predvidjeti povećanje broja ljudskih potencijala potrebnih za ažurno obavljanje
tekućih poslova i naročito za odrađivanje novih poslova koji proizlaze iz

obveze prilagodbe EU standarda i
već odobrenih EU CARDS programa pomoći. Navedeni plan od 3 osobe je skromniji
od onog predviđenog prije 2 godine kad je za prvu fazu planirano 6 ljudi za
upravne poslove zaštite bilja. Sada su zaposlene samo 2 osobe, a s 3 dodatne u
2003. godini ukupno bi bilo 5 zaposlenih za upravne poslove,  minimum ukoliko se želi započeti s
odrađivanjem planiranih poslova.

if !supportEmptyParas endif

Stoga u
Državnom proračunu za 2003. godinu treba planirati sredstva za plaće i
zapošljavanje dodatnih službenika u 2003. godini (3 službenika) + sredstva za
nabavku 3 PC-a i 2 printera (IT oprema) što iznosi cca. 230.000,00 kn za plaće
za 3 službenika + 36.000 za IT, a to je ukupno cca. 266.000.

if !supportEmptyParas endif

U slučaju
eventualnog angažiranja i preraspodjele postojećih službenika već zaposlenih u
Ministarstvu nije potrebno planirati u prethodnom odlomku navedena financijska
sredstva za plaće za 2003. godinu.

if !supportEmptyParas endif

U ukupnom
iznosu za 2003. godinu u već započetom postupku izrade plana Državnog proračuna
za zaštitu bilja u MPŠ predložen je ukupan iznos od 5,000.000 kn. Od toga
ukupnog iznosa, prethodno je predloženo da se 4,000.000 kn predvidi za poslove
i za opremu Zavoda za zaštitu bilja pa preostaje iznos od 1,000.000,00 kn. U
razradi podstavki u Državnom proračunu odnosno razradi navedenog iznosa
potrebno je predvidjeti i razdijeliti taj iznos u podstavke Državnog proračuna
za FI (podstavku za fitosanitarnu inspekciju zaštite bilja u iznosu od
550.000,00 kn) i podstavku za rezervu za hitne mjere u iznosu od 450.000,00 kn.

Prethodno
navedeni iznos od 550.000,00 kn već je predložen i u prijedlogu je Nac. plana
inspekcijskog dijela (fitoinspekcija) te ovdje ostaje za planiranje ostatak,
tj. 450.000,00 kn.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.5.5.  CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Ovo područje obuhvaćeno je projektom iz programa CARDS
2001/12 i CARDS 2002/03.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.6.     Zaštita bilja – inspekcijski dio (fitoinspekcija)

##### if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.6.1.  Pravni okvir

          Ovo područje uređeno je čl. 92. SSP-a, Zakonom o zaštiti
bilja (NN 10/94) te Pravilnikom o zdravstvenoj kontroli bilja i kontroli
sredstava za zaštitu bilja u prometu preko državne granice (NN 12/95,
96/95,46/99).

Krajem 2002. godine u okviru
projekta CARDS 2001/07 trebalo
bi se započeti, a kasnije nastaviti, s analizom hrvatskih propisa iz područja
fitosanitarne kontrole u odnosu na postojeće u EU te odrediti u kojem dijelu ih
je potrebno harmonizirati. Unutar Odjela granične inspekcije zaštite bilja
planira se, kao jedan od mogućih prijedloga, formiranje radne grupe od
postojećih fitosanitarnih inspektora koji će tijekom 2003. godine započeti rad
na izradi nacrta nacionalnih propisa iz područja zaštite bilja u dijelu koji se
odnosi na djelokrug rada fitoinspekcijske službe (početak - Pravilnik o
zdravstvenoj kontroli bilja u prometu preko granice RH – radni naslov).

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.6.2. Institucionalni okvir

### Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva – fitoinspekcija

if !supportEmptyParas endif

U 2003. godini planira se
provesti detaljna analiza postojećeg stanja institucija koje su uključene u
fitosanitarnu kontrolu, napraviti procjena strukture, međusobne povezanosti,
broja i obučenosti zaposlenog osoblja te dati prijedlog najprihvatljivije
organizacijske strukture fitosanitarne službe sukladno onima u EU (odrediti
njen položaj u nacionalnoj službi za zaštitu bilja, djelokrug rada, povezanost
s ostalim institucijama i sl.). Nakon toga predstoji prezentacija ponuđenog
prijedloga kao i usuglašavanje s upravnim dijelom oko implementacije optimalnog
prijedloga.

if !supportEmptyParas endif

Planira se nabava informacijske
opreme za radne prostorije fitoinspektora na graničnim prijelazima kao i dijela
laboratorijske opreme.

#####

##### 6.2.10.6.3.  Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Planira
se osiguravanje potrebnih financijskih sredstava za izradu programskog paketa
za graničnu inspekciju zaštite bilja i troškova vezanih uz stručne treninge u
iznosu od 550.000 kuna.

Tijekom 2003.
godine ne predviđa se povećanje broja zaposlenika pod uvjetom da radno vrijeme
fitoinspekcije na graničnim prijelazima ostaje isto. U slučaju odluke o
uvođenju neprekidnog rada (24 sata) na pojedinim graničnim prijelazima potrebno
je planirati dodatna financijska sredstva za isplatu osobnih dohodaka.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.6.4.  CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Ovo područje obuhvaćeno je projektima CARDS 2001/07 i CARDS
2002/17.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.7.     Mineralna gnojiva

if !supportEmptyParas endif

          Upis
u Registar mineralnih gnojiva obavlja se po Zakonu o kvaliteti, kontroli
kvalitete i prometu mineralnih gnojiva (NN 43/92), dok se po Zakonu o
poljoprivrednom zemljištu (NN 66/01) i Pravilniku o zaštiti poljoprivrednog
zemljišta od onečišćenja štetnim tvarima, obavlja registracija organskih i
organo-mineralnih gnojiva te poboljšivača tla.

if !supportEmptyParas endif

S obzirom da
spomenuti zakon nije usuglašen sa standardima EU, Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva krenulo je u izradu Zakona o gnojivima koji će do srpnja 2003. godine
biti dovršen i upućen na VRH.

Nakon
usvajanja Zakona u Hrvatskom Saboru uslijedit će izrada podzakonskih akata
(Pravilnik o mineralnim gnojivima, Pravilnik o organskim gnojivima i
poboljšivačima tla, Pravilnik o registraciji gnojiva i uvoznika) koji će se
operacionalizirati te uskladiti sa standardima EU.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.8.     Sjeme

if !supportEmptyParas endif

          Donošenjem Zakona o sjemenu, sadnom
materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja i Zakona o zaštiti sorti
poljoprivrednog bilja u 1997. godini (NN 131/97) i osnivanjem državne ustanove
Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo u Osijeku 1998. godine uređen je sektor
sjemenarstva, rasadničarstva, priznavanja i zaštite sorti poljoprivrednog
bilja. Na taj način je započeo postupak prilagodbe hrvatskih oplemenjivačkih programa
i industrije sjemena europskim standardima. Primjenom navedenih zakonskih
propisa, radom i djelovanjem Zavoda, realizirano je:

kvalitetno
i nepristrano izvođenje postupka ispitivanja priznavanja sorti za nacionalnu
listu,

zaštita
biljnih sorti i zaštita prava oplemenjivača od neovlaštenog korištenja sorti,

nadzor
nad sjemenskim usjevima od strane ovlaštenih inspektora čiji rad nadzire Zavod,

izdavanje
propisane dokumentacije i post-kontrola sjemena u prometu s jednog mjesta,
omogućava da se na tržištu eliminira nelegalno proizvedeni reprodukcijski
materijal, čime se krajnjem korisniku - poljoprivredniku i ostalima osigurava
kvalitetan proizvod.

if !supportEmptyParas endif

          Za obavljanje navedenih poslova, putem projekta Svjetske
banke ”Razvoj službi za potporu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava”, za
Zavod je nabavljena moderna kvalitetna oprema što osigurava jednoobrazno
izvođenje postupka ispitivanja sorti na svim lokacijama na području Hrvatske.
Osim spomenute mehanizacije za testiranje sorti, nabavljena je i suvremena
oprema za laboratorij čija je svrha kontrola kvalitete deklariranog sjemena.
Osnivanjem laboratorija ispunjeni su uvjeti za učlanjenje Zavoda u Međunarodnu
instituciju za kontrolu kvalitete sjemena – ISTA te je Zavod u 2002. godini
dobio akreditaciju za izdavanje međunarodnih certifikata o kvaliteti sjemena.

          Zavod je u rujnu 2000. godine postao član Odbora za
poljoprivredu OECD-a, Međunarodne organizacije za ekonomsku suradnju, čime su
ispunjeni uvjeti za obavljanje kontrole usjeva i izdavanja certifikata o
sortnosti po shemi OECD za međunarodni promet.

if !supportEmptyParas endif

          Izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti sorti poljoprivrednog
bilja (NN 62/2000) i pristupanjem Međunarodnoj konvenciji za zaštitu novih
biljnih sorti iz 1991. godine, Republika Hrvatska je u rujnu 2001. godine
postala članica UPOV-a, Međunarodne organizacije za zaštitu novih biljnih
sorti.

          Navedeni zakonski okvir iz područja zaštite novih biljnih
sorti i zaštite prava oplemenjivača temelji se na Direktivama Vijeća 91/414/
EEC, 97/57/EC i 79/117/EEC.

Poslove iz područja zaštite
sorti i prava oplemenjivača već sada obavlja Zavod.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.9.     Vinogradarstvo

if !supportEmptyParas endif

          Sukladno
Zakonu o vinu donijet je Pravilnik o vinogradima i vinogradarskom katastru koji
je stupio na snagu 18. studenog 2001. godine. Tim zakonom uređena je i
nadležnost za vođenje vinogradarskog katastra te je za ustrojavanje i vođenje
nadležan Zavod za vinogradarstvo i vinarstvo u Zagrebu.

U operacionalizaciji provođenja
Pravilnika kao početak ovog opsežnog posla odabrane su tri županije:
Dubrovačko-neretvanska, Zagrebačka i Primorsko-goranska, za koje je ministar
svojim Rješenjem od 10. siječnja 2002. godine utvrdio osnivanje glavne knjige
Vinogradarskog katastra.

if !supportEmptyParas endif

          Izvršen
je raspis natječaja za prikupljanje ponuda za geodetsko snimanje vinograda u tri
županije za koje je Rješenjem ministra osnovana glavna knjiga katastra.
Sredstva u iznosu od 2 mil. kuna za početna snimanja u ove tri županije
osigurana su u Državnom proračunu. Time bi se u 2003. godini počelo s
ustrojavanjem katastra.

S napretkom za sada započetih
poslova u navedene tri županije te sukladno dinamici osiguranja novčanih
sredstava u Državnom proračunu, u narednim godinama pokretat će se ustrojavanje
Vinogradarskog katastra i za ostale županije.

S obzirom na potrebu značajnih
financijskih ulaganja, realizacija ovog projekta bit će etapna. Procjena je da
će za cjelokupno ustrojavanje vinogradarskog katastra trebati 5 do 6 godina.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.2.10.10.   Ribarstvo

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.10.1 Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Zajednička
ribarstvena politika EU kakva je trenutno na snazi "započela" je
1992. godine uredbom o osnivanju zajedničkog sustava ribarstva (EU 3760/92). Od
1992. do danas EU je donijela niz propisa koji uređuju pitanje ribarstva, no
pokazalo se da je sustav gospodarenja neučinkovit te da je ribarstvo suočeno s
nizom problema, bez obzira na postojeće instrumente EU. Sukladno situaciji,
početkom 2002. donesen je prvi okvir promjena ZRP-a, koji se odnosio na
sjeverna mora (Baltik, Sjeverno more i Atlantska obala zemalja-članica).
Početkom listopada (9. listopada 2002.) donesen je prijedlog i akcijski plan za
promjene i donošenje nove ZRP na području Mediterana. Prema prijedlogu EU (COM
(2002) 535), za RH od posebnog je značaja revizija uredbe EU 1626/94 (određuje
mjere EU na Mediteranu), donošenje novih tehničkih mjera u pogledu regulacije
prilova i otpada s brodova te novi sustav praćenja i statistike ribarstva na
Mediteranu (uz poseban na glasak na sprječavanje neprijavljenog i ilegalnog
ribarenja). COM(2002)535 posebno naglašava i značaj regionalne suradnje (AdriaMed,
MedSudMed, CopeMed), u okviru koje se na razini bazena organiziraju
istraživanja i donose prijedlozi mjera gospodarenja.

if !supportEmptyParas endif

          Prema
novom prijedlogu i akcijskom planu EU, nove Uredbe za Mediteran očekuju se
sredinom 2003. godine. Uprava ribarstva priprema prilagodbu Pravilnika o
gospodarskom ribolovu na moru te donošenje izmjene i dopune Zakona o morskom
ribarstvu sukladno izmjenama koje donosi EU, a proces će završiti krajem 2003.
godine ili početkom 2004. godine. Zakon o morskom ribarstvu uskladit će se s
odredbama reforme ZRP koje se odnose na Mediteran odnosno Jadran. Za zajedničke
i djeljive stokove (13 identificiranih vrsta) potrebno je - bez obzira na
vrijeme ulaska RH u EU - sa zemljama članicama (Italija, Slovenija) uskladiti
mjere zaštite i gospodarenja.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.2.10.10.2.          Plan Uprave ribarstva za 2003. godinu

if !supportEmptyParas endif

          Prema
odredbama Uredbe EU 1543/00 (Sakupljanje podataka važnih za ribarstvenu
politiku) i EU 1639/01 (Ribarstvena statistika) Uprava ribarstva provodi
program osposobljavanja djelatnika i stvaranja mreže sakupljanja podataka
ribarstvene statistike (godine 2001. uveden je očevidnik za gospodarski ribolov
prema Pravilniku o očevidniku i dostavi podataka NN 103/00). Tijekom 2003.
godine Uprava ribarstva radit će na oformljenju mreže kroz područne jedinice te
na stvaranju aktivne baze registra brodova i alata u gospodarskom ribolovu.
Prvi se rezultati očekuju u drugoj polovici godine. S ciljem usaglašavanja
nacionalnog informacijskog sustava u ribarstvu, Uprava ribarstva planira u
prvoj polovici 2003. godine mijenjati Pravilnik o očevidniku.

if !supportEmptyParas endif

          Osim
toga, sukladno Uredbi 1543/00, Uprava ribarstva planira u drugoj polovici 2003.
godine formulirati i predložiti kontinuirani nacionalni program demerzalnog
monitoringa. Prijedlog demerzalnog monitoringa bit će donesen u suglasju s
rezultatima projekta DEMMON koji je kroz dvostranu pomoć financirala Kraljevina
Norveška.

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom
2003. godine Uprava ribarstva planira nastavljati aktivnosti usmjerene u pravcu
organizacije tržišta ribom i ribljim proizvodima, sukladno Uredbi EU 104/00.
Aktivnosti i zakonodavni okvir usuglasit će se s Ministarstvom gospodarstva, a
provedba u doticaju s ostalim odgovornim Upravama MPŠ-a te Hrvatsku
savjetodavnu službu. Prvi se rezultati očekuju u posljednjem tromjesečju 2003.
godine. Uprava ribarstva nastavit će djelatnost na polju donošenja i
oblikovanja zakonodavnih propisa vezanih za poticaje u ribarstvu, sukladno
odredbi EU 2792/99.

          Na
polju akvakulture Uprava ribarstva u 2003. godini, a prema preporukama iz
COM(2002)181 i COM(2002)264 planira donošenje smjernica i izradu odgovarajućih
podzakonskih akata (izmjena Pravilnika o kriterijima o pogodnosti dijelova
pomorskog dobra za uzgoj riba i drugih morskih organizama, NN 8/99). Rezultati
se očekuju u trećem tromjesečju 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

          U
području slatkovodnog ribarstva Uprava ribarstva u 2003. godini planira raditi
na donošenju podzakonskih akata koji proizlaze iz Zakonom o slatkovodnom
ribarstvu. Ovdje se postavlja pitanje usaglašavanja sa standardima EU s obzirom
da se ova problematika u Zajednici, ali i u drugim zemljama ne-članicama,
sagledava na razini Ministarstva za zaštitu okoliša.

if !supportEmptyParas endif

          6.2.10.10.3.          CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Ovo područje obuhvaćeno je projektom iz programa CARDS
2002.

### 6.2.11.        Slobodno kretanje kulturnih dobara

if !supportEmptyParas endif

Člankom 42. SSP-a načelno je uređeno pitanje
zaštite nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti
putem zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili provoza roba. Ovo pitanje je
pobliže uređeno i nizom propisa Europske unije, s kojima treba uskladiti
pripadajuće zakonodavstvo Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

U Republici Hrvatskoj je uvoz, izvoz i
provoz kulturnih dobara uređen Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara
(NN 96/99) i Pravilnikom o uvjetima za davanje odobrenja radi iznošenja
kulturnih dobara iz Republike Hrvatske (NN 104/00) te nizom međunarodnih
konvencija koje čine dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske, a po
pravnoj su snazi iznad nacionalnih zakona, sukladno članku 140. Ustava
Republike Hrvatske (Konvencija o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog
sukoba i Protokol u vezi sa zabranom izvoza kulturnih dobara s okupiranih
teritorija, Haag, od 14. svibnja 1954. godine; Europska konvencija o zaštiti
arheološkog nasljeđa Europe, London, od 6. svibnja 1969. godine; Konvencija o mjerama
zabrane i sprječavanja nedozvoljenog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva
kulturnih dobara, Pariz, od 14. studenoga 1970.; Konvencija o zaštiti svjetske
kulturne i prirodne baštine, Pariz, od 23. studenoga 1972.; Konvencija o
zaštiti arhitektonskog blaga Europe, Granada, od 3. listopada 1985.; i
UNIDROIT-ova Konvencija o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima,
Rim, od 24. lipnja 1995.).

if !supportEmptyParas endif

Sadašnje zakonodavno stanje zadovoljava
potrebe Republike Hrvatske, napose stoga što je Republika Hrvatska donošenjem
Pravilnika o uvjetima za davanje odobrenja radi iznošenja kulturnih dobara iz
Republike Hrvatske prihvatila obrazac izvozne dozvole koji je propisan za
zemlje članice EU.

if !supportEmptyParas endif

          Sukladno važećem
zakonodavstvu EU, postoji obveza Republike Hrvatske da i ona zadrži režim
zabrana ili ograničenja uvoza, izvoza ili provoza kulturnih dobara, što dopušta
cit. članak 42. SSP-a.

if !supportEmptyParas endif

Tijekom 2003. godine Republika Hrvatska će u
potpunosti uskladiti Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara s važećim
zakonodavstvom EU u ovom području (Uredba Vijeća (EEC) br .3911/92 o izvozu
kulturnih dobara, Uredba Komisije (EEC) br. 752/93, kojom se propisuju odredbe
za provedbu Uredbe Vijeća (EEC) br. 3911/92 o izvozu kulturnih dobara, Uredba
Vijeća (EC) br. 2469/96 o izmjeni Dodatka Uredbe (EEC) br. 3911/92 o izvozu
kulturnih dobara.

if !supportEmptyParas endif

Radi usklađenja važećeg zakonodavstva s
Direktivom Vijeća br. 93/7/ EEC o povratu kulturnih dobara nezakonito odnesenih
iz teritorija država članica (Službeni glasnik L 060, 01/03/1997) i Direktivom
Vijeća br. 96/100/EC Europskog parlamenta i Vijeća kojom se mijenja Dodatak
Direktive br. 93/7/EEC o povratu kulturnih dobara nezakonito odnošenih iz
teritorija države članice, u tijeku 2003. godine donijet će se propis kojim će
se ova materija urediti zasebno, budući da je ista već uređena gore navedenim
međunarodnim ugovorima koji su posebnim zakonima ratificirani i prihvaćeni kao
dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Prihvaćanjem gore navedenog zakonodavstva EU
kao sastavnog dijela unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske, u području
kulture uspostavit će se pravni režim identičan onome u zemljama članicama EU u
pogledu gore navedene materije.

## 6.3. SLOBODA KRETANJA RADNIKA

### *6.3.1. Pravna osnova*

*if !supportEmptyParas endif*

          Pravnu
osnovu u području domaćeg zakonodavstva iz ove materije čine Zakon o
zapošljavanju stranaca (NN 19/92, 33/92, 89/92, 26/93 i 52/94), Zakon o
kretanju i boravku stranaca (NN 53/91, 22/92, 26/93, 29/94) te Naputak za
izdavanje radnih dozvola strancima (NN 82/96) i dvostrani ugovori o socijalnom
osiguranju.

if !supportEmptyParas endif

          SSP
ovo područje uređuje u Glavi V., a odredbe se temelje na načelima da u
postupanju prema radnicima koji su hrvatski državljani, kao i prema
državljanima pojedinih država članica koji su zakonito zaposleni na teritoriju
RH ne smije biti nikakve diskriminacije na temelju državljanstva u pogledu
radnih uvjeta, naknade za rad ili otpuštanja s radnog mjesta.

### *6.3.2.**Opis**poglavlja* *if !supportLineBreakNewLine endif*

          Načelno, osobama
koje nisu hrvatski državljani sva prava iz rada i po osnovi rada osiguravaju se
pod jednakim uvjetima kao i hrvatskim državljanima ako se nalaze zakonito na
području Republike Hrvatske i zaposleni su prema propisima o zapošljavanju
stranaca.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
o radu (NN 38/95, 54/95, 65/95, 17/0, 82/01),
općim propisom na području rada, propisano je da strani državljanin ili
osoba bez državljanstva može sklopiti ugovor o radu pod uvjetima propisanim tim
Zakonom i posebnim zakonom kojim se uređuje zapošljavanje tih osoba, a odredba
se odnosi na Zakon o zapošljavanju stranaca kao posebni zakon kojim se utvrđuju
uvjeti na temelju kojih strani državljanin i osoba bez državljanstva može
raditi u Republici Hrvatskoj. Odredbama navedenog Zakona propisano je da
stranac može zasnovati radni odnos ili raditi u Republici Hrvatskoj na temelju
radne dozvole ako udovoljava općim i posebnim uvjetima utvrđenim zakonom.

if !supportEmptyParas endif

          Zakon
o kretanju i boravku stranaca (NN 53/91, 22/92, 26/93, 29/94) za sada uređuje
materiju putnih isprava, viza te općenito ulaska, boravka i prestanka boravka
stranaca čime također posredno regulira zakonodavno područje vezano uz
zapošljavanje stranaca.

          Vlada RH
je početkom 2002. godine donijela provedbeni plan djelovanja pri uklanjanju
prepreka stranim ulaganjima čiji sastavni dio je i matrica kojom se predlaže
poboljšanje koordinacije ministarstava te poboljšanje propisa po pitanju
izdavanja dozvola strancima za boravak i rad, definiranje kategorije osoba
kojima se dozvole izdaju, utvrđivanje nadležnih tijela koje izdaju dozvole i
sl.

if !supportEmptyParas endif

          Uzimajući
u obzir navedeno, kao i potrebu izbjegavanja nedostataka sadašnjeg
zakonodavstva relevantnog za područje kretanja, boravka i rada stranaca, a
sukladno FIAS-ovoj studiji (Foreign Investment Advisory Service), početkom
2002. godine unutar Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva rada i
socijalne skrbi oformljena je radna skupina za izradu novog Zakona o strancima.
Rad na prvoj verziji Nacrta prijedloga Zakona o strancima započet je u prvoj
polovini 2002. godine, a njegovo stupanje na snagu predviđa se u prvom
tromjesečju 2003.

          Zakonom
će se objediniti materija boravka, kretanja i rada stranaca u RH, čime će se
pojednostavniti uređenje ovog zakonodavnog područja te ujedno postići veća
prilagodba uvjetima koje propisuje Svjetska trgovinska organizacija te Europska
unija kao jedinstveno tržište rada.

          Osnovni
cilj Zakona jest poboljšanje koordinacije između nadležnih državnih tijela,
odvajanje viznog režima od dozvola za boravak i rad, odvajanje instituta
poslovne dozvole i kategorije osoba kojima se ona izdaje te razgraničenje
poslovne i radne dozvole.

if !supportEmptyParas endif

          Nadalje,
jedan od glavnih ciljeva zakona je i transparentno određivanje tijela za
utvrđivanje godišnjeg kontingenta radnih dozvola te određivanje režima radnih
dozvola koje će se izdavati samo za strance koji se zapošljavaju na temelju
ugovora o radu, kao i jasno utvrđivanje nadležnih tijela i rokova za njihovo
izdavanje.

if !supportEmptyParas endif

          Od
konkretnih novina koje su predviđene Zakonom o strancima u cilju boljeg
planiranja zapošljavanja strane radne snage, posebno valja napomenuti postupak donošenja tzv. kvota
(kontingenata radnih dozvola) od strane Vlade RH, koje se utvrđuju na godišnjoj
razini tekućeg listopada za iduću godinu, a specifikacija kvota se vrši po
vrstama djelatnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Kvote se
donose na osnovi mišljenja Ministarstva rada i socijalne skrbi, uz pribavljanje
prethodnog mišljenja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje i Gospodarsko-socijalnog
vijeća.

if !supportEmptyParas endif

          U godišnje
utvrđenu kvotu radnih dozvola ne uračunavaju se radne dozvole izdate strancima
i članovima njihovih obitelji čiji je status reguliran Sporazumom o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica i Republike Hrvatske, strancima koji su premješteni u okviru internog
transfera osoblja unutar trgovačkih društava kako je definirano Zakonom o
potvrđivanju protokola o pristupanju Republike Hrvatske Marakeškom ugovoru o
osnivanju Svjetske trgovinske organizacije te strancima, supružnicima i djeci
stranaca kojima je odobren stalni boravak u Republici Hrvatskoj na temelju
međunarodnog ugovora.

if !supportEmptyParas endif

          Također, Konačnim prijedlogom Zakona o
strancima posebno su utvrđene kategorije stranaca ( 23 ) koji ne moraju imati
radnu dozvolu, ali se na njih primjenjuju odredbe kojima se regulira njihov
privremeni boravak ukoliko za obavljanje svoje djelatnosti žele ostati u
Republici Hrvatskoj duže od 30 dana.

if !supportEmptyParas endif

          Navedeno
podrazumijeva da svaka osoba koja boravi na teritoriju RH mora imati valjani dokument
na osnovi kojeg će biti jasno vidljivo da ta osoba zakonito boravi u zemlji, a
za njegovo pribavljanje nije potreban dugotrajan administrativni postupak.
Dokument se pribavlja u policijskoj postaji prema sjedištu poslodavca, a u
drugom stupnju nadležno je Ministarstvo unutarnjih poslova. Ukoliko navedene
osobe žele produžiti svoj boravak na dulje od 30 dana, tada je potrebno
pokrenuti postupak za uređenje privremenog boravka u RH.

if !supportEmptyParas endif

          Također,
važno je napomenuti da se Konačnim prijedlogom Zakona o strancima uvodi
institut poslovne dozvole te da
će se ona izdati strancu koji u Republici Hrvatskoj ima registriran obrt ili s
obrtom izjednačenu djelatnost ili slobodno zanimanje, vodi poslove u
registriranom vlastitom trgovačkom društvu ili u pravnoj osobi u kojoj ima
većinski udio, ili strancu koji pruža usluge u ime inozemnog poslodavaca i
ispunjava ostale uvjete za izdavanje odobrenja za privremeni boravak.

if !supportEmptyParas endif

          Poslovna
dozvola smatra se odobrenjem za privremeni boravak i rad na području Republike
Hrvatske. Rok važenja poslovne dozvole je 2 godine, a zahtjev se podnosi
nadležnom tijelu u mjestu boravka stranca.

### *6.3.3.                    Uzajamno priznavanje kvalifikacija*

*if !supportEmptyParas endif*

#### 6.3.3.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Priznavanje
istovrijednosti stranih diploma o završenom sveučilišnom i stručnom studiju,
magisteriju i doktoratu te dijelovima visoke naobrazbe uređeno je Zakonom o
priznavanju istovrijednosti stranih školskih svjedodžbi i diploma (NN 57/96 i
21/00).

if !supportEmptyParas endif

          Odredbe
čl. 53. SSP-a također uređuju ovu materiju jer navode da će, kako bi se
državljanima Zajednice i hrvatskim državljanima olakšalo započinjanje i
bavljenje zakonski uređenim profesionalnim djelatnostima u RH, odnosno
Zajednici, Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje ispitati koji su koraci
potrebni za uzajamno priznavanje kvalifikacija te u tom cilju može poduzeti sve
potrebne mjere.

if !supportEmptyParas endif

Područje uzajamnog priznanja kvalifikacija u RH uređeno je i
mnogostranim međunarodnim ugovorima, kojih je RH stranka na temelju pristupa,
NN-MU 6/94:

*if !supportEmptyParas endif*

1. Europska konvencija o
ekvivalenciji diploma na temelju kojih je moguće stupiti u visokoškolske
ustanove (Pariz,
11. prosinca 1953., SL-MU, br. 3/77);

2.
Protokol uz Europsku konvenciju o ekvivalenciji diploma na temelju kojih je
moguće stupiti u visokoškolske ustanove (Strasbourg, 3. lipnja 1964., SL-MU,
br. 3/77);

3. Europska konvencija o
akademskom priznavanju sveučilišnih kvalifikacija (Pariz, 14. prosinca 1959., SL-MU, br. 3/77);

4. Europska konvencija o
priznavanju razdoblja visokoškolskih studija (Pariz, 15. prosinca 1956., SL-MU
3/1977)

if !supportEmptyParas endif

          Vlada RH sklopila je
nekoliko dvostranih ugovora o uzajamnom priznavanju školskih svjedodžbi i
diploma visokih škola, među kojima su:

if !supportEmptyParas endif

1. Sporazum između Vlade RH i
Vlade Republike Mađarske o priznavanju svjedodžbi o školskoj spremi, diploma i
stupnjeva visokoškolskog obrazovanja stečenih u Republici Hrvatskoj i Republici
Mađarskoj, sklopljen u Budimpešti 16. lipnja 1997.godine (NN-MU 13/97);

2. Ugovor između Vlade RH i Vlade
Slovačke Republike o priznavanju istovrijednosti isprava o obrazovanju izdanih
u Republici Hrvatskoj i Slovačkoj Republici, sklopljen u Bratislavi 16. veljače
1999. godine (NN-MU 11/99)

if !supportEmptyParas endif

te nekoliko dvostranih ugovora,
kojih je RH stranka na temelju sukcesije država prednica:

if !supportEmptyParas endif

1. Sporazum s Austrijom o
ekvivalenciji svjedočanstva o završnom ispitu za srednje škole, Beč, 27. ožujka
1974. (SL-MU, br. 6/77);

2. Sporazum s Austrijom o ekvivalencijama u univerzitetskoj oblasti,
Beč, 29. siječnja 1979. (SL-MU, br. 3/80);

3. Sporazum između Vlade SFRJ i Vlade NR Poljske o uzajamnom priznavanju
istovažećih školskih svjedodžbi i diploma visokih škola stečenih u obje države,
sklopljen u Beogradu dana 15. rujna 1978. godine (NN-MU 9/95);

4. Sporazum između SIV Skupštine
SFRJ i Vlade SSSR o uzajamnom priznavanju dokumenata o obrazovanju i naučnim
stupnjevima, Beograd, 15. ožujka 1988. (SL-MU, br.10/89).

if !supportEmptyParas endif

          Donošenjem
Zakona o potvrđivanju Konvencije o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija u
području Europe (Lisabon, 11.4.1997.) od 3.7.2002., utvrđen je zakonodavni
okvir unutar kojeg je potrebno izraditi Nacrt prijedloga Zakona o priznavanju
stranih školskih svjedodžbi i diploma. U sklopu reforme visokoškolskoga sustava
RH i integriranja u Europski prostor visokoga obrazovanja (European Higher
Education Area) Ministarstvo znanosti i tehnologije je pristupilo izradi nacrta
prijedloga Zakona o nostrifikaciji i priznavanju ekvivalencije stranih školskih
svjedodžbi i diploma. Radna skupina zadužena za izradu nacrta prijedloga Zakona
sastoji se od predstavnika Ministarstva znanosti i tehnologije i Ministarstva
prosvjete i športa.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Nacrt
prijedloga Zakona usklađen je s međunarodnim pravnim aktima Vijeća Europe i
UNESCO-a u području priznavanja pojedinih stupnjeva i dijelova visokoga
obrazovanja.

          Nakon
stupanja na snagu Zakona o nostrifikaciji i priznavanju ekvivalencije stranih
školskih svjedodžbi i diploma, stručni će nositelji u drugoj polovici 2003.
godine pristupiti izradi pojedinih podzakonskih propisa u ovom području, kojima
će se zakonodavstvo RH usklađivati s Direktivama 89/48/EEZ i 92/51/EEZ, kao i s
*acquis communaitareom* kojim se uređuje automatsko priznavanje
kvalifikacija za pojedina zanimanja.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.3.3.2.       Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Sukladno
važećem Zakonu o priznavanju istovrijednosti stranih školskih svjedodžbi i
diploma (NN 57/96 i 21/00), prvostupanjski postupak priznavanja istovrijednosti
stranih diploma provode stručna vijeća visokih učilišta, odnosno sveučilišta
ukoliko se u RH ne izvodi studij koji je osoba završila u inozemstvu. Protiv
rješenja o priznavanju potpune istovrijednosti stranka ima pravo žalbe
Ministarstvu znanosti i tehnologije.

if !supportEmptyParas endif

          Sukladno
odluci Ministra znanosti i tehnologije u prosincu 2001., poslove vezane za
Europsku mrežu nacionalnih informacijskih centara za akademsku razmjenu i
priznavanje (ENIC) obavlja Ministarstvo znanosti i tehnologije. Mreža ENIC
sastoji se od nacionalnih centara zemalja članica Vijeća Europe/UNESCO-a.
Temeljne funkcije nacionalnog centra su olakšavanje pristupa obavijestima o
visokoškolskom sustavu i stručnim nazivima u RH članicama ENIC mreže te
traženje obavijesti o visokoškolskim sustavima i stručnim nazivima u diplomama
izdanim od strane drugih država od članica ENIC-a.

if !supportEmptyParas endif

          Nacrt prijedloga Zakona o
nostrifikaciji i priznavanju ekvivalencije stranih školskih svjedodžbi i
diploma predviđa da ove postupke
provodi Nacionalni informacijski centar za akademsku razmjenu i priznavanje,
odnosno Nacionalni ENIC/NARIC ured, koji svojom uredbom osniva Vlada Republike
Hrvatske. Njegov NARIC odjel, koji ima pravo donositi odluke u ovim postupcima,
donosio bi po zahtjevima stranaka odluke o nostrifikacijama i priznavanju
ekvivalencije stranih diploma, a odjel ENIC olakšavao bi pristup vjerodostojnim
informacijama o visokoškolskom sustavu i postojećim kvalifikacijama koje se u
RH stječu završetkom svih vrsta studija, kao i informacijama o stranim
visokoškolskim obrazovnim ustanovama i njihovim kvalifikacijama. Struktura
Nacionalnog ENIC/NARIC ureda, načina rada i dr. uredit će se Uredbom Vlade RH o
osnivanju istog Ureda. NARIC je mreža Europske komisije za područje priznavanja
diploma, čine je nacionalni centri zemalja članica EU, članica Europskoga
ekonomskoga prostora, pridružene članice Srednje i Istočne Europe te Cipar. Nacrt
prijedloga Zakona o nostrifikaciji i priznavanju ekvivalencije stranih školskih
svjedodžbi i diploma u sadašnjem obliku predviđa da žalbe protiv
prvostupanjskih odluka u drugom stupnju i dalje rješava Ministarstvo znanosti i
tehnologije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.3.3.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Jedan
od osnovnih prioriteta u 2003. u ovoj materiji je donošenje Zakona o nostrifikaciji
i priznavanju ekvivalencije stranih školskih svjedodžbi i diploma te provođenje
priprema za osnivanje Nacionalnoga
ENIC/NARIC ureda.

          Nadalje, prioritet je i
izrada strukture Nacionalnoga ENIC ureda, angažiranje djelatnika Ureda,
stručno usavršavanje djelatnika u nekom inozemnom ENIC/NARIC uredu, prostorno
opremanje Ureda te uvođenje računalne opreme, uspostava baze podataka o svim činjenicama koje su relevantne za
donošenje odluka o nostrifikaciji ili priznavanju ekvivalencije stranih diploma
u RH, i obratno, te baze podataka o provedenim postupcima priznavanja
potpune istovrijednosti, odnosno istovrijednosti.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.3.3.4        CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Ovo područje obuhvaćeno je projektom CARDS 2002/11.

### *6.3.4.          Vize*

if !supportEmptyParas endif

          Ova materija je detaljno uređena u poglavlju 14. (Pravosuđe
i unutarnji poslovi)

### *6.3.5.          Socijalna sigurnost*

*if !supportEmptyParas endif*

#### 6.3.5.1.Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pravni okvir u
području socijalne sigurnosti, u okviru slobode kretanja radnika, čine
dvostrani ugovori o socijalnom osiguranju kojima se koordiniraju sustavi
država ugovornica u području mirovinskog, zdravstvenog i osiguranja za slučaj
nezaposlenosti te prava na dječji doplatak.

          Zakoni kojima je u
Republici Hrvatskoj uređen sustav socijalne sigurnosti jesu: Zakon o
mirovinskom osiguranju, Zakon o zdravstvenom osiguranju, Zakon o posredovanju
pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti i Zakon o doplatku za
djecu. Ovi propisi određuju krug osoba koje mogu biti nositelji prava iz
osiguranja te određuju glavne institucije nadležne za provođenje zakona.

if !supportEmptyParas endif

          S
državama Europske unije Republika Hrvatska primjenjuje sljedeće ugovore o
socijalnom osiguranju:

*if !supportEmptyParas endif*

ugovore
koje je sklopila bivša Jugoslavija, a koje je Republika Hrvatska preuzela prema
načelu sukcesije međunarodnih ugovora – stari ugovori do 1990. – sa sljedećim
državama Europske Unije: Belgijom, Danskom, Francuskom, Italijom, Luksemburgom,
Švedskom, Ujedinjenim Kraljevstvom Velike Britanije i Sjeverne Irske. Uz
izuzetak Švedske, u pregovorima sa svakom od navedenih država Republika
Hrvatska je dogovorila nove ugovore za koje se očekuje da će u skorije vrijeme
stupiti na snagu i zamijeniti stare ugovore;

*if !supportEmptyParas endif*

novosklopljene
ugovore (od 1991.) sa sljedećim državama: Austrijom, Njemačkom, Nizozemskom.

*if !supportEmptyParas endif*

          Ugovori
koje Republika Hrvatska primjenjuje s državama Europske unije temelje se na
općeprihvaćenim europskim načelima na području koordinacije sustava socijalne
sigurnosti:

*if !supportEmptyParas endif*

načelo zbrajanja razdoblja osiguranja,
prebivanja ili drugih relevantnih razdoblja potrebnih za stjecanje prava na
davanja;

načelo jednakosti postupanja prema stranim
državljanima kao prema vlastitima;

načelo izjednačavanja teritorija država
ugovornica u odnosu na relevantne pravne činjenice na koje se ugovor odnosi
(izbjegavanje preklapanja navršenih razdoblja, izbjegavanje stjecanja
paralelnih davanja po osnovi istog osiguranog slučaja, i dr.);

načelo omogućavanja stjecanja prava i prema
ugovorima s trećim državama za hrvatske državljane;

načelo isplate stečenih mirovinskih davanja na
područje druge države ugovornice te na područje trećih država, bez ograničenja
u pogledu visine davanja;

stari ugovori (do 1990.) – načelo državljanstva
u odnosu na osobe na koje se primjenjuje ugovor;

- novi ugovori (od 1991.) - načelo univerzalne primjene na sve osobe
koje su bile obuhvaćene zakonodavstvom ugovorne stranke, a ne samo na
državljane.

if !supportEmptyParas endif

          Iako postoje opća načela uređenja
sustava socijalne sigurnosti, svaka država autonomno uređuje svoj sustav
socijalne sigurnosti koji se prema zakonskim okvirom utvrđenim uvjetima u toj
državi primjenjuje. Tako se na radnike s hrvatskim državljanstvom koji su
zaposleni na teritoriju pojedine države članice EU, primjenjuju propisi te
države iz područja socijalnog osiguranja te dvostrani ugovor o socijalnom
osiguranju, ukoliko je takav ugovor sklopljen s Republikom Hrvatskom.

          Hrvatsko
zakonodavstvo štiti hrvatske državljane zaposlene u inozemstvu kod stranog
poslodavca, međunarodne organizacije ili na brodu pod stranom zastavom koji
nisu osigurani na osnovi primjene zakonodavstva o socijalnom osiguranju strane
države u kojoj su zaposleni, a niti na osnovi dvostranog ugovora o socijalnom
osiguranju, i to na način da tim osobama
pruža mogućnost obveznog mirovinskog osiguranja na vlastiti zahtjev.

if !supportEmptyParas endif

          Državljanin
države članice EU koji je zaposlen u Republici Hrvatskoj status osiguranika i
sva prava iz tog statusa stječe prema hrvatskom zakonodavstvu, uz napomenu da
odredbe hrvatskog zakonodavstva o socijalnom osiguranju osiguravaju jednakost
postupanja prema svim stranim državljanima, koji su u Republici Hrvatskoj
stekli svojstvo osiguranika, kao prema vlastitim državljanima. Davanja iz
mirovinskog osiguranja na koje je strani državljanin stekao pravo unutar
hrvatskog mirovinskog sustava, isplaćuju se u inozemstvo bez ograničenja i bez
postojanja dvostranog ugovora o socijalnom osiguranju, uz uvjet da s državom u
kojoj osoba prebiva postoji redovni platni promet.

*if !supportEmptyParas endif*

Minimalni
standardi sustava socijalne sigurnosti u Europi uređeni su Europskim zakonikom
o socijalnoj sigurnosti Vijeća Europe, a hrvatski sustav socijalne sigurnosti
je izgrađen prema europskom modelu. O usklađenosti sustava sa Zakonikom
napravljena je studija Vijeća Europe, prije početka primjene novog modela
zdravstvenog i mirovinskog osiguranja. Studija je pokazala skoro potpunu
usklađenost hrvatskog sustava sa Zakonikom.

#### 6.3.5.2.       Institucionalni okvir

*if !supportEmptyParas endif*

          Institucije
u Republici Hrvatskoj nadležne za ovo područje su Ministarstvo rada i socijalne
skrbi, Ministarstvo zdravstva, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje,
Hrvatski zavod za zapošljavanje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje te
Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži.

          Potrebno
je dodatno preustrojiti rad Zavoda za zapošljavanje u smislu jačanja kapaciteta
rada regionalnih zavoda za zapošljavanje, kao i dodatne edukacije osoblja koje
radi u regionalnim zavodima. Potrebno je i usavršiti informacijsku povezanost
između regionalnih zavoda i središnjeg zavoda radi bolje sistematizacije
podataka relevantnih za rad Hrvatskog zavoda za zapošljavanje u cjelini te
njihove veće dostupnosti samim korisnicima Zavoda.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.3.5.3.       Prioriteti

*if !supportEmptyParas endif*

Prioritet na području
socijalne sigurnosti u 2003. je dosljedna provedba započetih reformi na
pojedinim područjima sustava, kao i jedinstveno uređivanje obveznih doprinosa
za osiguranja u sustavu. Također se predviđa proširenje obuhvatnosti sustava,
uređenjem mogućnosti stjecanja statusa osiguranika i na dodatnim temeljima od
sada predviđenih (npr. na temelju rada po osnovi ugovora o djelu).

### *6.3.6.                    Poslovni nastan*

#### 6.3.6.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Nakon
potpisivanja SSP-a, RH ima cilj, između ostalog, započeti pregovore s državama
koje su već potpisale SSP radi sklapanja dvostranih ugovora o regionalnoj
suradnji čiji će cilj biti povećanje opsega suradnje među tim zemljama i u
okviru uređivanja pitanja poslovnog nastana, što je uređeno odredbama čl. 12.
SSP-a kao dijelom uvodnih odredaba.

          Za
ovo područje relevantne su i odredbe Glave V. Poglavlja II. čl. 48. -55. SSP-a,
kojima je definirano pravo poslovnog nastana (čl. 48. toč.d), u smislu da ono
za strane državljane podrazumijeva pravo započinjanja gospodarskih djelatnosti
kao samostalno zaposlenih osoba, kao i pravo osnivanja poduzeća, posebice
osnivanja trgovačkih društava na koje imaju prevladavajući utjecaj.

Odredbe se
izričito ne primjenjuju na osobe koje nisu isključivo samozaposlene.

      Tek četiri godine od stupanja na snagu SSP-a Vijeće za
stabilizaciju i pridruživanje utvrdit će načine za proširenje prethodnih
odredaba na poslovni nastan državljana obiju stranaka SSP-a, radi pokretanja
gospodarskih djelatnosti kao samostalno zaposlenih osoba*.* Pri tome,
državljanin Zajednice koji može steći pravo poslovnog nastana podrazumijeva
fizičku osobu koja je državljanin jedne od država članica i državljanin RH.

          Postoji izuzetak koji
se odnosi na državljane država članica i državljane RH s poslovnim nastanom
izvan Zajednice odnosno izvan RH te brodarskih društava s poslovnim nastanom
izvan Zajednice i izvan RH, a koja su pod prevladavajućim utjecajem državljana
neke države članice, odnosno RH. Izuzetak se odnosi na okolnost da se spomenute
odredbe odnose i na navedene osobe, ali samo u okviru međunarodnoga pomorskoga
prometa, uključujući i kombinirani promet, i ako su njihova plovila
registrirana u nekoj od država članica odnosno u RH, u skladu s odgovarajućim
zakonodavstvom pojedine zemlje.

      Odredbama
čl. 49. SSP-a propisana je obveza RH da olakša državljanima Zajednice početak
djelovanja na svom teritoriju te bi u tu svrhu imala obvezu u pogledu prava
poslovnog nastana omogućiti im tretman koji nije manje povoljan od tretmana
koji daje vlastitim trgovačkim društvima, odnosno njihovim članovima, kao i u
odnosu na treće zemlje (zemlje izvan EU) primjenjujući tretman koji je
povoljniji.

if !supportEmptyParas endif

          Odredbama
čl. 54. SSP-a definirana je mogućnost zapošljavanja državljana država članica
EU i državljana RH u trgovačkim društvima Zajednice ili hrvatskim trgovačkim
društvima osnovanim na teritoriju RH ili Zajednice pod određenim uvjetima.

      Odredbe se odnose i na zapošljavanje preko
trgovačkih društava kćeri ili podružnica.

      Zapošljavanje se prvenstveno odnosi na
one zaposlenike koji su državljani neke od zemalja članica EU ili državljani RH
te na slučajeve kada oni predstavljaju ključno osoblje u trgovačkim društvima,
njihovim kćerima ili podružnicama, a zapošljavaju se uvijek sukladno
zakonodavstvu koje je na snazi u zemlji osnivanja.

          Ključno osoblje trgovačkih društava
predstavljaju one osobe koje u organizaciji imaju viši položaj, odnosno
upravljaju poslovanjem društva i koje se nalaze pod nadzorom ili rukovodstvom
članova uprave trgovačkog društva, zatim osobe koje su zaposlene u društvu, a
posjeduju posebna znanja bitna za pružanje usluga. Ta posebna znanja obuhvaćaju
naročito služenje opremom za istraživanja, primjenu tehnika ili vođenje
poslovanja društva, odnosno visok stupanj stručne osposobljenosti u odnosu na
određenu vrstu posla ili djelatnosti koja zahtijeva točno određeno stručno
znanje uključujući i članstvo u ovlaštenoj strukovnoj udruzi.

if !supportEmptyParas endif

          Napominjemo da se za obavljanje
pojedinih samostalnih djelatnosti u RH, a sukladno zakonima koji reguliraju
obavljanje tih djelatnosti, kao uvjet traži hrvatsko državljanstvo. Navedene
djelatnosti uključuju liječničku, stomatološku i fizioterapeutsku djelatnost
sukladno Zakonu o zdravstvenoj zaštiti (NN br. 1/97), odvjetničku i
javnobilježničku djelatnost sukladno odredbama Zakona o odvjetništvu (NN br.
9/94) i Zakona o javnom bilježništvu (NN br. 78/93), zatim veterinarsku
djelatnost sukladno Zakonu o veterinarstvu (NN br. 97/70), arhitektonsku
djelatnost sukladno Zakonu o hrvatskoj arhitektonskoj komori (NN br. 47/98) te
pirotehničku djelatnost, sukladno Pravilniku o obuci i ispitima pirotehničara i
pomoćnih djelatnika (NN br. 41/00).

if !supportEmptyParas endif

          Također, Republika
Hrvatska ovlaštena je tijekom prve tri godine od dana stupanja na snagu SSP-a,
uvođenjem prijelaznih odredaba, uvesti mjere koje odstupaju od odredaba u
pogledu prava poslovnoga nastana državljana Zajednice i to u određenim
gospodarskim granama koje prolaze kroz restrukturiranje ili se suočavaju s
ozbiljnim teškoćama ili bi proizvele socijalne probleme ozbiljnijih razmjera,
odnosno pojavljuju se kao gospodarske grane u nastajanju u Hrvatskoj, s
naglaskom da se mjere moraju prestati primjenjivati najkasnije pet godina od
stupanja na snagu SSP-a.

          Pri
osmišljavanju i primjeni tih mjera, RH će državljanima Zajednice, uvijek kada
je to moguće, odobriti povlašteni tretman, a u svakom slučaju tretman koji nije
manje povoljan od tretmana koji jamči državljanima iz bilo koje treće zemlje.
Prije donošenja tih mjera, RH ima obvezu savjetovati se s Vijećem za
stabilizaciju i pridruživanje te neće započeti s njihovom primjenom prije
isteka razdoblja od mjesec dana nakon što je obavijestila Vijeće o konkretnim
mjerama koje namjerava uvesti.

          Nadalje, pravni okvir poslovnog nastana pružaju i
odredbe Zakona o trgovačkim društvima (NN 111/93, 34/99), posebno odredbe koje
se odnose na osnivanje trgovačkih društava, zastupanje te pravo članstva u
upravi i nadzornom odboru trgovačkog društva, zatim odredbe Zakona o
obrtu (NN 77/93, 90/96, 64/01) na osnovi kojih strani državljani mogu obavljati
obrt pod uvjetom da imaju radnu dozvolu i uz primjenu načela uzajamnosti te odredbe Zakona o zapošljavanju stranaca opisane
u potpoglavlju br. 3.1. (Pravna osnova).

if !supportEmptyParas endif

          Zaključno, a sukladno
navedenim odredbama SSP-a koje za sada čine glavnu pravnu osnovu iz ovog
područja, svaka stranka Sporazuma
može urediti pravo poslovnog nastana državljana na svom teritoriju pod uvjetima
da se nadležnim propisima državljani druge stranke ne diskriminiraju u
usporedbi s njezinim vlastitim državljanima.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.3.6.2                  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Potrebno je osnažiti djelotvornost postojećih
institucija jer će se povećanim brojem stranih ulaganja pojaviti i potreba za
većim brojem izdavanja radnih i poslovnih dozvola te je u tu svrhu potrebno
povećati broj stručnog osoblja, kao i dodatno ga obrazovati.

Za sada se izdavanje radnih dozvola obavlja u okviru djelokruga posebnog
odjela koji djeluje pri Zavodu za zapošljavanje RH.

if !supportEmptyParas endif

          Stupanjem na snagu novog
Zakona o strancima, Ministarstvo unutarnjih poslova bit će nadležno za
izdavanje radnih dozvola, a tijekom 2003. unutar Ministarstva će se formirati i
poseban odjel koji će zapošljavati adekvatno stručno osoblje.

#### 6.3.6.3.     Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Iskustva pokazuju da je
nužno pojednostavniti proceduru osnivanja trgovačkih društava pri nadležnim
trgovačkim sudovima te sniziti troškove osnivanja trgovačkih društava,
poglavito u pogledu plaćanja pristojbi, a posebno pojednostavniti
administrativni postupak u cilju što većeg poticanja stranih ulaganja, zatim
donijeti odgovarajuće porezne propise koji će propisati oslobađanje poslovnih
transakcija vezanih za strana ulaganja od poreznih davanja, odnosno sniziti
porezne stope.

          Stupanje na snagu Zakona o strancima koji djelomično
uređuje i materiju koja je neposredno vezana uz pravo poslovnog nastana tako da
omogućava jednostavniju proceduru za one strane državljane koji se u RH nalaze
u svojstvu osnivača trgovačkih društava, odnosno predstavljaju ključno osoblje,
čini jedan od glavnih prioriteta u 2003. godini.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.3.6.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Samo
za provedbu novog Zakona o strancima, uključujući izdavanje i tiskanje raznih
obrazaca neophodnih za provođenje Zakona u praksi, bit će potrebno izdvojiti iz
državnog proračuna cca. 5.100.000,00 kn.

## 6.4. SLOBODA PRUŽANJA USLUGA

### *6.4.1.          Pravna osnova* *if !supportLineBreakNewLine endif*

          Područje slobode pružanja
usluga je *Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Republike
Hrvatske, s jedne strane, i Europskih zajednica i njihovih država članica, s
druge strane* (u nastavku teksta: Sporazum) uređeno u sljedećim dijelovima:
Glava V. Kretanje radnika, poslovni nastan, pružanje usluga, kapital, Poglavlje
II. Poslovni nastan, članci 48. – 55. i Poglavlje III. Pružanje usluga, članci
56. – 57.

if !supportEmptyParas endif

          Pravni okvir slobode
pružanja usluga u Europskoj uniji određen je u Trećem dijelu *Ugovora o
osnivanju Europske zajednice* (u nastavku teksta: Ugovor) koji govori o Politici Zajednice, a odnosi se
na: Glavu III. Slobodno kretanje osoba, usluga i kapitala, Poglavlje 2. Pravo
osnivanja, članak 44. i 47. (bivši članak 54. i 57.), Poglavlje 3. Usluge,
članak 52. i 55. (bivši članak 63. i 66.) te Glavu VI. Zajednička pravila o
tržišnom natjecanju, oporezivanju i ujednačavanju zakona, Poglavlje 3.
Ujednačavanje zakona, članak 94. i 95. (bivši članak 100. i 100.a).

### 6.4.2.          Opis poglavlja

if !supportEmptyParas endif

          Poglavlje slobode pružanja
usluga obuhvaća s jedne strane slobodu pružanja financijskih usluga i to
poimence usluge u bankarstvu, usluge osiguravajućih društava i društava za
trgovanje vrijednosnim papirima.

if !supportEmptyParas endif

          U Republici Hrvatskoj osim
banaka, osiguravajućih društava i društava za trgovanje vrijednosnim papirima,
pružanjem pojedinih financijskih usluga mogu se baviti i druge pravne i fizičke
osobe ako su za to registrirane i to: pošta, društva koja se bave financijskim
davanjem u zakup (leasing), društva koja obavljaju djelatnost s kreditnim
karticama, društva koja se bave posredovanjem u poslovanju hipotekama,
mjenjačnice i zalagaonice i dr.

if !supportEmptyParas endif

          S druge strane sloboda
pružanja usluga obuhvaća i slobodu pružanja ostalih usluga posebice trgovinsko
zastupanje koje je obrađeno pod točkom 4.6. i usluge u informatičkom društvu
koje su detaljno opisane u poglavlju slobode kretanja roba.

if !supportEmptyParas endif

          *6.4.3.          Bankarstvo*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.3.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U Republici Hrvatskoj ovo je područje
uređeno prvenstveno Zakonom o bankama (NN 84/02) iz 2002. godine kojim
se željelo pridonijeti daljnjem uređenju bankarskog poslovanja u Republici
Hrvatskoj prema suvremenim svjetskim i europskim standardima bankarskog
poslovanja.

if !supportEmptyParas endif

          Bankarski sustav u Republici Hrvatskoj
prošao je kroz intenzivno razdoblje transformacije koja je izražena kroz ulazak
stranih investitora na hrvatsko financijsko tržište. Prema posljednjim
podacima, strani kapital u bankarskom sektoru sudjeluje s preko 90 posto, a
prisutne strane komercijalne banke su pretežito iz zemalja članica Europske
unije.

Zakon od bankama, osim usklađivanja hrvatskih propisa s
propisima Europske unije u području financija i bankarstva, na sustavan i
cjelovit način obuhvaća i sva pitanja koje se odnose na osnivanje, poslovanje i
prestanak rada, kao i na nadzor poslovanja banaka.

          Uvedena su i pobliže razrađena pitanja
koja se odnose na suradnju s ostalim nadzornim tijelima, s posebnim naglaskom
na suradnju s nadzornim tijelima banaka iz zemalja članica Europske unije,
odredbe o konkurenciji i zaštiti slobode tržišnog natjecanja, preciznije
odredbe o bankovnoj tajni, primjena zakona na banke u postupku likvidacije,
odredbe o nadzoru nad bankama na temelju konsolidiranih financijskih izvješća,
pitanja vezana uz zaštitu potrošača te je uveden institut posebne uprave.

Ovime
se željelo na sveobuhvatan način uređivati poslovanje banaka uz što manji
utjecaj Hrvatske narodne banke te prepustiti bankama da posluju slobodno,
sukladno tržišnim uvjetima i pravilima bankarske struke.

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o bankama usklađen je s
odredbama Glave V. i VIII. Sporazuma te sljedećim direktivama Europske unije:

-
osnovna Direktiva 2000/12/EZ vezana uz započinjanje i obavljanje poslovanja
kreditnih institucija. Ova Direktiva je dopunjena Direktivom 2000/28/EZ;

-
Direktiva 2001/24/EZ o sanaciji i likvidaciji kreditnih institucija;

-
Direktiva 86/635/EEZ o godišnjim i konsolidiranim financijskim izvješćima
banaka i ostalih financijskih institucija;

-
Direktiva 89/117/EEZ koja se odnosi na podružnice stranih banaka;

-
Direktiva 93/6/EEZ koja uređuje područje adekvatnosti kapitala;

-
Direktiva 94/19/EZ za područje osiguranja depozita;

-
Direktiva 78/660/EEZ i 83/349/EEZ koje reguliraju područje računovodstva
(godišnja i konsolidirana izvješća);

-
Uredba 4064/89 o nadzoru nad koncentracijama.

if !supportEmptyParas endif

          Pored odredaba navedenih direktiva
korištene su i neke odredbe direktiva koje se odnose na investicijske fondove,
osiguravajuća društva, zaštitu potrošača i poslovanje revizijskih tvrtki u onim
dijelovima koji se odnose na poslovanje banaka i to su: Direktiva 85/611/EEZ,
Direktiva 93/22/EEZ, Direktiva 87/102/EEZ, Direktiva 93/13/EEZ i Direktiva
84/253/EEZ. Primjena navedenih direktiva, još će više doći do izražaja kod
izrade podzakonskih akata vezanih uz Zakon o bankama.

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o bankama definira bankovne
usluge, ostale financijske usluge i pomoćne bankovne usluge, kao i institucije
koje ih mogu obavljati osim ako nije drugačije određeno drugim zakonom. Ti
drugi zakon jesu Zakon o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, Zakon o stambenoj
štednji i državnom poticanju stambene štednje i Zakon o štedno-kreditnim
zadrugama.

if !supportEmptyParas endif

          U odredbi članka 6. Zakona o bankama
određeno je da financijske usluge, između ostalog, obuhvaćaju i trgovanje
stranim sredstvima plaćanja uključujući i mjenjačke poslove, a način obavljanja
mjenjačkih poslova propisan je u Odluci o načinu obavljanja mjenjačkih poslova
(NN 44/2001) i Uputi za primjenu Odluke o načinu obavljanje mjenjačkih poslova.
Mjenjačke poslove, prema Zakonu o osnovama deviznog sustava, deviznog
poslovanja i prometu zlata (NN 91A/93, 36/98, 32/01), osim ovlaštenih banaka
obavljaju i druge osobe koje su registrirane za obavljanje mjenjačkih poslova
ako su sklopile ugovor za obavljanje mjenjačkih poslova s ovlaštenom bankom i
uz uvjete utvrđene tim ugovorom.

if !supportEmptyParas endif

          Odredbe Zakona o bankama (NN 84/02)
koje propisuju koje uvjete banka treba ispuniti, odnosno koju dokumentaciju
treba priložiti uz zahtjev za izdavanje odobrenja za pružanje bankovnih i
ostalih financijskih usluga, usklađene su s direktivama EU koje su korištene
pri izradi Zakona.

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o bankama pravi razliku između
uvjeta pod kojima se osniva i posluje podružnica banke države članice EU i
podružnica strane banke na području Republike Hrvatske.

Međutim, potrebno je istaknuti da će se odredbe Zakona koje
definiraju poslovanje podružnica i pružanje bankovnih i ostalih financijskih
usluga od strane banaka država članica EU početi primjenjivati od dana
punopravnog članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Do tada se na njih
primjenjuju odredbe koje propisuju osnivanje i prestanak rada podružnica
stranih banaka, a za njih je propisano da strana banka može osnovati podružnicu
na području Republike Hrvatske ako od Hrvatske narodne banke dobije odobrenje
za rad podružnice.

if !supportEmptyParas endif

          Za područje bankarstva je, osim Zakona
od bankama, još jedan zakon iznimno važan, a to je Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci (NN
36/01) iz 2001. godine. Ovim Zakonom uređuju se položaj, poslovi, vlasnički
status, ovlaštenja i ustroj Hrvatske narodne banke te njen odnos s Republikom
Hrvatskom, poslovnim bankama te međunarodnim institucijama i organizacijama.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatska narodna banka je središnja
banka Republike Hrvatske, u obavljanju svojih poslova je samostalna, neovisna i
odgovorna Hrvatskom saboru.

if !supportEmptyParas endif

          Osnovni cilj Hrvatske narodne banke
jest, u okviru njezinih ovlasti, postizanje i održavanje stabilnosti cijena, a
ne dovodeći u pitanje ostvarivanje tog cilja, Hrvatska narodna banka podupire
gospodarsku politiku Republike Hrvatske i pritom djeluje u skladu s načelima
otvorenog tržišnog gospodarstva i slobodne konkurencije.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatska narodna banka je samostalna i
neovisna u okviru Ustava i zakona u cjelokupnosti poslova iz svoje nadležnosti,
što se osobito očituje u utvrđivanju i provođenju monetarne i devizne politike,
držanju i upravljanju s međunarodnim pričuvama Republike Hrvatske, izdavanju
novčanica i kovanog novca, izdavanju i oduzimanju odobrenja za rad banaka,
nadziranju poslovanja banaka i donošenju podzakonskih propisa kojima se uređuje
bankarsko poslovanje, kao i ostalim poslovima koji su u nadležnosti Hrvatske
narodne banke.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatska narodna banka redovito i
pravodobno obavještava javnost o analizama makroekonomskog stanja, stanju
financijskog i monetarnog sustava, novčanim i kreditnim kretanjima, bilanci
plaćanja tečaju i stabilnosti cijena te objavljuje ostale statističke
informacije iz svog djelokruga.

U izradi Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci korištena su iskustva
iz rada Europskog sustava centralnih banaka, a u ožujku 2001. godine prije
donošenja samog Zakona, stručnjaci za središnje bankarstvo Europske komisije su
dali mišljenje o tada Prijedlogu Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Određene
primjedbe istaknute u navedenom mišljenju, s obzirom na stupanj razvoja
financijskog sustava i poziciju Republike Hrvatske u procesu približavanja
Europskoj uniji, ugrađene su u odredbe Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci.

if !supportEmptyParas endif

          Državna agencija za osiguranje štednih
uloga i sanaciju banaka (u nastavku teksta: Agencija) osnovana je na temelju Zakona o Državnoj
agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka (NN 44/94, 79/98,
19/99 i 35/00) kao specijalizirana financijska institucija koja osigurava
štedne uloge u bankama i štedionicama i provodi postupak sanacije banaka.

Osnivač
Agencije je Republika Hrvatska koja jamči za obveze Agencije. Sredstva za
poslovanje Agencije čine premije osiguranja što ih banke i štedionice plaćaju
za osiguranje štednih uloga te sredstva ostvarena plasiranjem tih sredstava i
prihodi što ih Agencija ostvari svojim poslovanjem.

Odredbe
ovog Zakona djelomično su u skladu s Direktivom 94/19/EZ o osiguranju depozita.

if !supportEmptyParas endif

Zakonom o
Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak (NN 33/92, 76/93 i 108/95) osnovana
je Hrvatska banka za obnovu i razvitak (u nastavku teksta: HBOR) koja
prvenstveno obavlja sljedeće poslove:

kreditiranje projekata obnove i razvitka
hrvatskog gospodarstva;

kreditiranje obnove i izgradnje stanova i
obiteljskih kuća te objekata infrastrukture;

kreditiranje izvoznih poslova pravnih i
fizičkih osoba sa sjedištem na teritoriju Republike Hrvatske (domaći izvoznici)
koji proizlaze iz njihovih izvoznih poslova;

osiguranje izvoznih poslova od
nekomercijalnih rizika.

U izvršenju svojih zadataka HBOR odobrava kredite, daje jamstva,
obavlja ulaganja i izdaje police osiguranja za nekomercijalne rizike. Kredite
odobrava preko poslovnih banaka i drugih financijskih organizacija, a po odluci
Nadzornog odbora može i izravno krajnjim korisnicima.

Kod
pisanja ovoga Zakona korištena su njemačka iskustva koja su primijenjena u
organizaciji HBOR-a i području njegova djelovanja te je dobivena tehnička i
savjetodavna pomoć Kreditanstalt fur Wiederaufbau iz Frankfurta.

Zakon o stambenoj
štednji i državnom poticanju stambene štednje (NN 109/97 i 76/99) stupio
je na snagu 01. siječnja 1998. godine, a danas djeluju četiri stambene
štedionice.

Odobrenje za rad stambenih štedionica daje Hrvatska narodna banka uz
prethodnu suglasnost Ministarstva financija. Hrvatska narodna banka odobrava i
opće uvjete poslovanja koje su temeljni i obvezni akt kojim se uređuje
poslovanje stambenih štedionica.

Temeljni
kapital stambenih štedionica uređen je Zakonom o bankama (NN 84/02).

Sukladno
Zakonu o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, pod stambenom
štednjom se smatra organizirano prikupljanje depozita od domaćih fizičkih i
pravnih (samo općine i gradovi) osoba radi rješavanja stambenih potreba građana
odobravanjem stambenih kredita uz državno poticanje ušteđenih sredstava u
iznosu od 25% godišnje po stambenom štediši, ali na štedne uloge maksimalno do
5.000,00 HRK.

Kod
izrade Zakona kao predložak je korišten austrijski zakon (Bausparkassengesetz)
koji uređuje područje poslovanja stambenih štedionica, a koji je sastavni dio *acquisa*
Europske unije.

*if !supportEmptyParas endif*

Zakonom
o štedno-kreditnim zadrugama (NN 84/02) iz 2002. godine uređen je status
štedno-kreditnih zadruga kao financijskih institucija zadrugara u čijem
poslovanju sudjeluju svi zadrugari prema načelu uzajamne pomoći, unaprjeđujući
i zaštićujući svoj gospodarski i drugi profesionalni interes. Pri donošenju
ovoga Zakona željelo se eliminirati uočene negativnosti, podići razinu
profesionalnosti i poslovnosti sustava štedno-kreditnih zadruga.

Pri izradi ovog zakona korištene su pojedine odredbe iz direktiva Europske
unije koje se mogu primijeniti na rad štedno-kreditnih zadruga i njihov nadzor,
a to su Direktive 2000/12/EZ i 2000/28/EZ koje se odnose na započinjanje i
obavljanje poslovanja kreditnih institucija.

if !supportEmptyParas endif

          U izradi je i Nacrt prijedloga Zakona
o mikrokreditiranju koji uvodi pojam mikrokreditnih institucija u financijskom
sektoru. Mikrokreditne institucije su nedepozitne financijske institucije koje
se bave davanjem malih nenamjenskih kratkoročnih kredita malim poduzetnicima i
kućanstvima za obavljanje postojeće ili započinjanje nove poslovne djelatnosti.

#### 6.4.3.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Nadzor
financijskih institucija iz područja bankarstva danas obavljaju: Hrvatska
narodna banka za banke, štedionice i stambene štedionice te Ministarstvo
financija Republike Hrvatske za štedno-kreditne zadruge i stambene štedionice
kod isplate i korištenja državnih poticajnih sredstava na stambenu štednju.
Devizni inspektorat obavlja nadzor mjenjačkog poslovanja koje obavljaju banke i
ugovorni mjenjači.

if !supportEmptyParas endif

          Kako
su uočeni problemi u nedovoljnoj koordinaciji svih nadzornih tijela u području
financijskog sektora, Hrvatski Sabor je 03. srpnja 2002. godine na 23. sjednici
donio Zaključak kojim se traži izrada Programa obavljanja nadzora financijskih
institucija i financijskog tržišta na konsolidiranoj osnovi. Ovaj Program
podrazumijeva razvoj nadzornih institucija u Republici Hrvatskoj te poboljšanje
suradnje i koordinacije nadzornih institucija.

#### 6.4.3.3. Prioriteti

#### if !supportEmptyParas endif

          Na osnovi Zakona o bankama Hrvatska narodna banka
ima obvezu, u roku od šest mjeseci od dana stupanja Zakona na snagu, donijeti
propise koji su na Zakonu utemeljeni.

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatska narodna banka je izradila,
ili će izraditi do kraja 2002. godine, sljedeće nacrte podzakonskih propisa
kojima se uređuje poslovanje banaka, a koji su predmet usklađivanja s *acquis
communaitare*om:

Odluka o adekvatnosti kapitala banaka;

Odluka o klasifikaciji plasmana i
potencijalnih obveza banaka;

Odluka o ograničavanju izloženosti banaka
valutnom riziku;

Odluka o konsolidiranim financijskim
izvješćima grupe banaka;

Odluka o obliku, najmanjem opsegu te
sadržaju revizije poslovanja i izvješća banaka;

Odluka o kriterijima tržišnog natjecanja
odnosno konkurencije;

Odluka o primjeni odredbi Zakona o bankama
na banke u postupku likvidacije;

Odluka o primjeni odredbi Zakona o bankama
na podružnicu strane banke.

if !supportEmptyParas endif

Odluka
o kontnom planu za banke i Odluka o efektivnoj kamatnoj stopi bit će neznatno
promijenjene u odnosu na važeće odluke, a u propisanom roku donijet će se i
Odluka o obavljanju nadzora poslovanja banaka i Odluka o uvjetima i postupku za
osnivanje i rad predstavništva strane banke u Republici Hrvatskoj. U izradi su
i odgovarajuće upute za primjenu pojedinih odluka.

if !supportEmptyParas endif

          Najveći dio podzakonskih propisa
upućen je poslovnim bankama na očitovanje, a preostali će im biti upućeni do
kraja 2002. godine. Njihovo donošenje se očekuje u prvom tromjesečju 2003.
godine. Međutim, potrebno je napomenuti da će Odluka o klasifikaciji plasmana i
potencijalnih obveza banaka, Odluke o konsolidiranim financijskim izvješćima
grupe banaka, kao i Odluka o adekvatnosti kapitala biti u primjeni tek od 2004.
godine.

if !supportEmptyParas endif

          U 2003. godini planira se pristupiti
izradi nacrta prijedloga zakona o osiguranju štednih uloga koji će biti
usklađen s Direktivom 94/19/EZ iz područja osiguranja depozita te nacionalnim
zakonodavstvima zemalja Europske unije iz tog područja.

if !supportEmptyParas endif

          Zbog uočenih pojava primjene
različitih načina obračuna kamate te zaštite od lihvarskih kamatnih stopa
planira se tijekom 2003. godine izraditi nacrt prijedloga zakona o kamatama u
kojemu bi se trebalo primijeniti odredbe Direktive 93/13/EEZ o zaštiti prava
potrošača te koristiti iskustva i rješenja iz nacionalnih zakonodavstava
Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

          U 2003. godini planira se pojačati nadzor štedno-kreditnih
zadruga od strane Ministarstva financija te angažiranje novih kadrova u Upravi
za financijski sustav Ministarstva financija koja vrši ovaj nadzor.

*if !supportEmptyParas endif*

          U tijeku 2003. godine planira se nastavak rada na Programu
obavljanja nadzora financijskih institucija i financijskih tržišta na
konsolidiranoj osnovi.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.3.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za provođenje Zakona o bankama i
Zakona o štedno-kreditnim zadrugama nije bilo potrebno angažiranje sredstava
državnog proračuna.

### *6.4.4.**Osiguranje*

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.4.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pravni okvir sustava
osiguranja u Republici Hrvatskoj definiran je Zakonom o osiguranju (NN 9/94,
20/97, 46/97 – pročišćeni tekst, 116/99, 11/02) i Zakonom o posredovanju i
zastupanju u osiguranju (NN 27/99).

Navedenom
pravnom okviru sadržaj daju propisi koji uređuju ugovor o osiguranju,
prvenstveno Zakon o obveznim odnosima (NN 53/91, 73/91, 3/94, 7/96).

Postoji još
niz propisa koji uređuju određene oblike djelatnosti osiguranja, kao što su
Pomorski zakonik – odredbe o pomorskom osiguranju (NN 17/94), Zakon o obveznim
i stvarnopravnim odnosima u zračnom prometu – odredbe o ugovoru o osiguranju u
zračnom prometu (NN 132/98). Navedeni propisi uređuju ugovor o osiguranju u
smislu uvjeta te prava i obveza koje proizlaze iz ugovora o osiguranju.

if !supportEmptyParas endif

Zakon
o osiguranju je organizaciono pravni propis koji uređuje uvjete i način
obavljanja poslova u društvima koja se bave osiguranjem imovine i osoba te
nadzor nad njihovim poslovanjem. Zakon o osiguranju u svom tekstu definira
pojmove poslova i drugih poslova osiguranja, pravne oblike društava koja
obavljaju poslove osiguranja i reosiguranja, kao i načela njihovog poslovanja.

          Odredbama Zakona o osiguranju
propisani su pravni oblici društava za osiguranje te se prema tim odredbama
društva za osiguranje mogu osnovati kao: dionička društva, društvo za uzajamno
osiguranje, vlastito društvo za osiguranje i javno društvo za osiguranje. Osim
toga dva ili više dioničkih društava za osiguranje mogu osnovati i *pool*
za osiguranje. Također, izmjenama i dopunama Zakona iz 1999. godine otvorena je
mogućnost djelovanja i za podružnice stranih društava za osiguranje ukoliko u
zemlji svojeg sjedišta imaju odobrenje za obavljanje poslova osiguranja,
odnosno poslova reosiguranja, uz uvjet uzajamnosti. Navedeni uvjet uzajamnosti
ne zahtijeva se za društva iz zemalja članica Svjetske trgovinske organizacije.
Odnos domaćih i stranih osoba, odnosno uvjeti koje moraju ispuniti za
obavljanje poslova osiguranja, jednaki su.

if !supportEmptyParas endif

          Odrednice koje propisuju materiju
nadzora nad poslovanjem društava za osiguranje, uređuju obavljanje poslova
nadzora te njihova načela kroz osnivanje nadzorne institucije. Zakonom o
osiguranju uređeno je područje obveznih osiguranja u cestovnom, pomorskom i
zračnom prometu. Odrednicama Zakona o osiguranju uređeno je osnivanje i
poslovanje nacionalnog ureda za osiguranje koji predstavlja hrvatska društva za
osiguranje u međunarodnim institucijama osiguranja. Navedenom uredu povjerena
je i uloga vođenja Garancijskog fonda za isplatu određenih šteta iz područja
obveznih osiguranja.

Kod pisanja
ovoga Zakona kao predložak korišten je njemački zakon o osiguranju koji je dio *acquisa*
Europske unije, a sam Zakon je djelomično usklađen s pojedinim odredbama iz
direktiva Europske unije koje određuju područja: životnog, neživotnog i
auto-osiguranja.

Neke od tih
direktiva jesu: Direktiva 73/239/EEZ o usklađivanju zakona i upravnih na
području obavljanja djelatnosti direktnog neživotnog osiguranja, Direktiva 79/267/EEZ o usklađivanju zakona, uredbi i upravnih propisa
koji se odnose na pokretanje i obavljanje djelatnosti direktnog životnog
osiguranja, Direktiva 91/674/EEZ o završnom računu i konsolidiranom
računu osiguravajućih društva, Direktiva 92/96/EEZ o usklađivanju zakona,
uredbi i upravnih propisa na području direktnog životnog osiguranja koja donosi
izmjene Direktive 79/267/EEZ i Direktive 90/619/EEZ.

Imovina i osobe osiguravaju se kod društava koja imaju sjedište u
Republici Hrvatskoj i podružnica stranih društava za osiguranje. Vlada
Republike Hrvatske propisuje koja se imovina i osobe i uz koje uvjete mogu
osigurati ili su-osigurati kod stranog osiguratelja.  Iznimno, Zakonom o osiguranju propisane su neke skupine osiguranja
kao obvezne, i to osiguranja rizika koji ugrožavaju veće skupine osoba ili
imovine, odnosno osiguranje od odgovornosti osoba. Kod obveznih osiguranja
propisanih Zakonom o osiguranju, na temelju njega minimalne visine osiguranih
svota utvrđuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Direkcije za nadzor
društva za osiguranje. Prema direktivama EU premije osiguranja od
auto-odgovornosti formiraju se slobodno, zavisno od tehničkog rezultata ove
skupine osiguranja. Zakon o osiguranju propisuje da iznose premije osiguranja
određuju društva za osiguranje kao članovi Hrvatskog ureda za osiguranje
donošenjem Temeljnog premijskog sustava, na koji suglasnost daje Direkcija za
nadzor društava za osiguranje.

if !supportEmptyParas endif

Zakon
o posredovanju i zastupanju u osiguranju uređuje poslove posredovanja i
zastupanja u osiguranju, uvjete za obavljanje tih poslova te nadzor nad
njihovim obavljanjem. Odrednicama navedenoga Zakona definirani su poslovi
posredovanja i zastupanja u osiguranju, pravni uvjeti za obavljanje navedenih
poslova. Prema Zakonu o posredovanju i zastupanju u osiguranju, poslove
posredovanja u osiguranju mogu kao jedinu djelatnosti obavljati samo trgovačka
društva osnovana kao dionička društva ili društva s ograničenom odgovornošću sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj te podružnice stranih društava za posredovanje
u Republici Hrvatskoj. Poslove zastupanja u osiguranju mogu kao jedinu
djelatnost obavljati trgovačka društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,
fizičke osobe - poduzetnici te podružnice stranih društava za zastupanje u
osiguranju sa sjedištem u Republici Hrvatskoj. Zakon ne pravi nikakvu razliku s
obzirom na osobu osnivača.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.4.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Na temelju odrednica Zakona
o osiguranju osnovana je Direkcija za nadzor društava za osiguranje i Hrvatski
ured za osiguranje.

if !supportEmptyParas endif

          Direkcija za nadzor
društava za osiguranje obavlja poslove izdavanja odobrenja za rad, izdavanje
suglasnosti za imenovanje uprave društava za osiguranje, izdavanje suglasnosti
za poslovne akte društva. Direkcija za nadzor društava za osiguranje propisuje
mjerila za financijsko poslovanje društava, utvrđuje vrste osiguranja i
raspoređivanje rizika u skupine i vrste osiguranja. Osnovna uloga Direkcije je
provođenje nadzora nad poslovanjem društava za osiguranje u cilju zaštite
interesa ugovaratelja osiguranja, odnosno osiguranika. Osnovni ciljevi nadzora
su da društva posluju u skladu s propisima, praćenje poslovanja društava
temeljem financijskih izvješća, nadzor nad ulaganjem sredstava osiguravatelja,
otkrivanje osiguravatelja koji su u financijskim poteškoćama.

if !supportEmptyParas endif

          Poslovanje i ustroj
Hrvatskog ureda za osiguranje koji je osnovan temeljem Zakona o osiguranju,
uređeni su statutom društva. Poslove Hrvatskog ureda za osiguranje možemo
definirati kao poslove predstavljanja društava za osiguranje u međunarodnom
institucijama, zaštita žrtava prometa, rješavanje inozemnih šteta i upravljanje
garancijskom fondom.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.4.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom 2003. godine
predviđena je izrada podloge za Nacrt prijedloga Zakona o osiguranju koji će se
izraditi sukladno odredbama Sporazuma, direktivama Europske unije koje uređuju
područje osiguranja te rješenjima iz nacionalnih zakonodavstava zemalja
Europske unije.

          Direkcija
za nadzor društava za osiguranje u 2003. godini treba, u skladu s preporukama
FSAP misije MMF-a, pojačati nadzor nad poslovanjem osiguravajućih društava, ali
i provesti određene mjere za poboljšanje svoga rada.

          Kako
su uočeni problemi u nedovoljnoj koordinaciji svih nadzornih tijela u području
financijskog sektora, u koje se ubraja i Direkcija za nadzor društava za
osiguranje, Hrvatski Sabor je donio Zaključak kojim se traži izrada Programa
obavljanja nadzora financijskih institucija i financijskog tržišta na
konsolidiranoj osnovi. Ovaj Program podrazumijeva razvoj nadzornih institucija
u Republici Hrvatskoj te poboljšanje suradnje i koordinacije nadzornih
institucija.

          U
tijeku 2003. godine planira se nastavak rada na Programu obavljanja nadzora
financijskih institucija i financijskih tržišta na konsolidiranoj osnovi.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.4.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Prema Zakonu o osiguranju
sredstva za pokriće troškova financiranja Direkcije u visini 10% osiguravaju se
u Državnom proračunu, a 90% sredstava izdvajaju društva za osiguranje.
Direkcija za nadzor u dosadašnjem pokriću troškova nije koristila sredstva iz
Državnog proračuna te ona nisu predviđena niti za 2003. godinu.

### *6.4.5.**Vrijednosni**papiri*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.5.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Osnovni zakon koji uređuje područje
vrijednosnih papira je Zakon o tržištu vrijednosnih papira (NN 84/02) iz 2002.
godine.

          Sadržaj ovoga Zakona odnosi se na
uređenje ponude vrijednosnih papira, uvjete usluga prodaje i kupnje
vrijednosnih papira, poslovanje burzi i uređenih javnih tržišta, poslovanje
Središnje depozitarne agencije, kao i prava, obveze i odgovornosti izdavatelja
i investitora, pravnih osoba i podružnica stranih pravnih osoba koje obavljaju
investicijske usluge i komplementarne investicijske usluge u Republici
Hrvatskoj te zadatke, raspon značenja i postupke Komisije za vrijednosne papire
Republike Hrvatske (u nastavku teksta: Komisija). Strani investicijski fondovi, da bi mogli djelovati u Republici
Hrvatskoj, moraju osnovati društvo i fond sukladno Zakonu o investicijskim
fondovima uz dozvolu Komisije.

if !supportEmptyParas endif

          Zakon
je u skladu s odredbama Sporazuma iz Glava V. i VI. te su pri njegovoj izradi
korištene sljedeće direktive Europske unije koje uređuju područje vrijednosnih
papira, a s kojima je ovaj Zakon gotovo u potpunosti usklađen:

if !supportEmptyParas endif

Direktiva 93/22/EEZ o investicijskim uslugama na
području vrijednosnih papira;

Direktiva 93/6/EEC za adekvatnost kapitala
investicijskih poduzeća i kreditnih institucija;

Direktiva 89/592/EEC o usklađivanju propisa o
zloporabi povlaštenih informacija u trgovanju vrijednosnim papirima;

Direktiva 2001/34/EC o
primanju vrijednosnih papira na službene burzovne liste i o podacima o tim
vrijednosnim papirima koji se moraju objaviti.

if !supportEmptyParas endif

          Drugi
važan zakon koji uređuje područje vrijednosnih papira je Zakon o preuzimanju
dioničkih društava (NN 84/02 i 87/02) iz 2002. godine. Ovaj Zakon definira
uvjete i postupke kod stjecanja dionica iznad određenog iznosa, zajedničko
djelovanje pravnih i fizičkih osoba u cilju zaštite interesa dioničara,
sankcije u slučaju neobjavljivanja ponuda za preuzimanje te uvođenje pojma
konkurentske ponude čime se daje mogućnost da svaka pravna ili fizička osoba u
vrijeme trajanja osnovne ponude za preuzimanje podnese konkurentsku ponudu.

Prilikom izrade ovog Zakona slijeđene su
glavne zamisli iz Prijedloga za 13. Direktivu o trgovačkim društvima koja se
odnosi na javne ponude o preuzimanju ( COM(95) 655 final, COD/1995/0341).

          Investicijski fondovi u
Republici Hrvatskoj osnivaju se u skladu sa Zakonom o investicijskim fondovima
(NN 107/95, 12/96 i 114/01). Sukladno odredbama ovoga Zakona, Komisija za
vrijednosne papire Republike Hrvatske izdaje odobrenja za rad fondovima koji se
osnivaju isključivo radi javnog prikupljanja novčanih i imovinskih sredstava
javnom prodajom, odnosno izdavanjem dokumenta o udjelu u fondu ili dionica,
čija se sredstva, uz primjereno uvažavanje načela sigurnosti, profitabilnosti,
likvidnosti i razdiobe rizika, ulažu u prenosive vrijednosne papire i/ili
nekretnine te u depozite u financijskim institucijama. Investicijskim fondom na
temelju statuta fonda i Zakona upravlja društvo za upravljanje fondovima.

if !supportEmptyParas endif

Zakon o privatizacijskim investicijskim fondovima
(NN 109/97 i 114/01) uređuje način osnivanja i poslovanja privatizacijskih
investicijskih fondova, financiranje troškova njihova upravljanja, obvezu
stalne ponude dionica iznad 25% odnosno 10% kapitala, ograničenja ulaganja
sredstava, obveza trgovanja dionicama PIF-ova na burzi ili uređenom javnom
tržištu te postupak povlačenja odobrenja za poslovanje društvima za upravljanje
od strane Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.5.2.       Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Ustrojstvo i djelokrug Komisije za
vrijednosne papire Republike Hrvatske propisan je Zakonom o tržištu
vrijednosnih papira. Komisija je pravna osoba s javnim ovlastima koja
samostalno i neovisno obavlja poslove u okviru djelokruga i nadležnosti
određenih Zakonom, za što odgovara Hrvatskom saboru. Unutarnje ustrojstvo i
poslovanje Komisije uređeni su Statutom na koji suglasnost daje Vlada Republike
Hrvatske. Komisija se sastoji od pet članova od kojih je jedan predsjednik
Komisije. Komisija je dužna jednom godišnje za proteklu kalendarsku godinu
podnijeti Vladi Republike Hrvatske i Hrvatskom saboru izvješće o svom radu i o
stanju na tržištu vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj.

if !supportEmptyParas endif

Djelokrug i nadležnost Komisije:

1. donosi
propise o provedbi ovog i drugih zakona kada je zakonom za to ovlaštena;

2. nadgleda
poštivanje pravila uobičajene trgovine i lojalne utakmice u trgovini
vrijednosnim papirima;

3. obavlja
nadzor poslovanja burzi, uređenih javnih tržišta, ovlaštenih društava, izdavatelja
vrijednosnih papira, investicijskih i privatizacijskih investicijskih fondova,
društva za upravljanje investicijskim i privatizacijskim investicijskim
fondovima, brokera, investicijskih savjetnika, institucionalnih ulagača,
središnje depozitarne agencije, sukladno ovom Zakonu, Zakonu o postupku
preuzimanja dioničkih društava, Zakonu o investicijskim fondovima, Zakonu o
privatizacijskim investicijskim fondovima, propisima donesenim na temelju
navedenih zakona, kao i drugim zakonskim propisima koji uređuju predmetnu
materiju;

4. nalaže
mjere za otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti;

5. izdaje i
oduzima dozvole, odobrenja i suglasnosti kada je za to ovlaštena zakonom;

6.
organizira, poduzima i nadgleda mjere kojima se osigurava učinkovito
funkcioniranje tržišta vrijednosnih papira i zaštitu ulagača;

7. vodi
knjige i registre u skladu s odredbama ovoga Zakona;

8. pokreće
inicijativu za donošenje zakona i drugih propisa iz područja izdavanja
vrijednosnih papira i trgovanja vrijednosnim papirima, primjedbe i prijedloge
zakona i drugih propisa iz ovog područja, sudjeluje u pripremanju drugih zakona
i propisa koji su od interesa za sudionike tržišta vrijednosnih papira,
informira javnost o načelima na kojima djeluje tržište vrijednosnih papira;

9. propisuje
obvezni sadržaj informacija koje su izdavatelji prilikom izdavanja vrijednosnih
papira javnom ponudom dužni objaviti;

10.
propisuje opće uvjete koje moraju zadovoljiti svi koji se profesionalno bave
trgovanjem vrijednosnim papirima;

11. poduzima
ostale mjere i obavlja druge poslove u skladu sa zakonskim ovlaštenjima;

12. daje
mišljenja u svezi provedbe ovoga Zakona, Zakona o postupku preuzimanja
dioničkih društava, Zakona o investicijskim fondovima, Zakona o
privatizacijskim investicijskim fondovima, kao i propisima donesenim temeljem
navedenih zakona, a na zahtjev stranaka u postupku ili osoba koje dokažu svoj
pravni interes.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.5.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          U
cjelokupnom financijskom sektoru Komisija nadzire poslovanje burzi,
uređenih javnih tržišta, ovlaštenih društava, izdavatelja vrijednosnih papira,
investicijskih i privatizacijskih investicijskih fondova, društava za
upravljanje investicijskim i privatizacijskim investicijskim fondovima,
brokera, investicijskih savjetnika, institucionalnih ulagača te Središnje
depozitarne agencije.

Kako su uočeni problemi u
nedovoljnoj koordinaciji svih nadzornih tijela u području financijskog sektora,
u koje se ubraja i Komisija, Hrvatski Sabor je donio Zaključak kojim se traži
izrada Programa obavljanja nadzora financijskih institucija i financijskog
tržišta na konsolidiranoj osnovi.

Ovaj Program podrazumijeva
razvoj nadzornih institucija u Republici Hrvatskoj te poboljšanje suradnje i
koordinacije nadzornih institucija.

U tijeku 2003.
godine planira se nastavak rada na Programu obavljanja nadzora financijskih
institucija i financijskih tržišta na konsolidiranoj osnovi.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.4.5.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za provođenje Zakona o tržištu
vrijednosnih papira nije bilo potrebno angažiranje sredstava državnog
proračuna.

Komisija se financira iz sredstava Državnog proračuna Republike
Hrvatske i vlastitih prihoda od naknada koje Komisija naplaćuje. Prihodi od
administrativnih pristojbi koje Komisija naplaćuje prihod su Državnog proračuna
Republike Hrvatske. U Državnom proračunu Republike Hrvatske svake se
proračunske godine osiguravaju sredstva za zapošljavanje, rad i obrazovanje te
ispunjenje tehničkih i drugih uvjeta neophodnih za rad Komisije. Za obveze
Komisije odgovara Republika Hrvatska.

### *6.4.6. Trgovinsko zastupanje*

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o obveznim odnosima (NN 53/91,
73/91, 111/93, 3/94, 107/95, 7/96, 91/96, 112/99 i 88/2001) uređuje trgovinsko
zastupanje u člancima 790.-812. koji nisu izmijenjeni od 1978. godine. Bez
obzira na relativnu starost navedenih odredbi, one su u većoj mjeri usklađene s
Direktivom 86/653/EEZ o trgovinskim zastupnicima iako su općenitije naravi od
odredbi propisanih Direktivom. Definicija trgovačkog zastupanja, kao i odredbe
o pravima i obvezama stranaka, u skladu su s odredbama Direktive, no dijelovi
koji se odnose na pravo na nagradu i proviziju te naknadu štete, iako se
temelje na istim načelima kao i Direktiva, ostavljaju mjesta slobodnom
tumačenju te će ih biti potrebno detaljnije urediti.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

## 6.5.    SLOBODA KRETANJA KAPITALA

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

### 6.5.1.          Pravni okvir

*if !supportEmptyParas endif*

*Sporazum
o stabilizaciji i pridruživanju* uređuje
ovo područje u sljedećim dijelovima: Glava V. Kretanje radnika, poslovni
nastan, pružanje usluga, kapital, Poglavlje IV. Tekuća plaćanja i kretanje
kapitala, članci 59.–61.; Glava VI., članak 69. Usklađivanje zakonodavstva.

if !supportEmptyParas endif

*Danom stupanja SSP-a na snagu Republika Hrvatska se obvezuje da će:*

osigurati slobodno kretanje sredstava s obzirom
na tekuća plaćanja i transfere u skladu s odredbama članka VIII. Statuta
Međunarodnog monetarnog fonda

osigurati slobodno kretanje kapitala koji se
odnosi na izravna strana ulaganja

osigurati slobodno kretanje kapitala s obzirom
na potraživanja koja se odnose na komercijalne transakcije

osigurati slobodno kretanje kapitala s obzirom
na financijske zajmove i kredite s rokom dospijeća duljim od jedne godine

osigurati društvima kćerima trgovačkih društava
sa sjedištem u Europskoj uniji da stječu vlasnička prava nad nekretninama (osim
nekih iznimaka poput prirodnih bogatstava, šuma, poljoprivrednog zemljišta,
pomorskog dobra i sl.)

osigurati podružnicama društava sa sjedištem u
Europskoj uniji da se koriste nekretninama radi obavljanja svoje djelatnosti i
unajmljuju ih

u razdoblju od četiri godine postupno
ujednačavati tretman domaćih osoba i državljana Europske unije u vezi sa stjecanjem
nekretnina.

if !supportEmptyParas endif

*U roku od četiri godine nakon stupanja na snagu SSP-a Republika
Hrvatska se obvezuje da će:*

osigurati slobodno kretanje kapitala koje se
odnosi na portfeljna ulaganja s rokom dospijeća kraćim od godine dana

osigurati slobodno kretanje kapitala s obzirom
na portfeljna ulaganja u vrijednosne papire s rokom dospijeća duljim od jedne
godine

osigurati slobodno kretanje kapitala s obzirom
na financijske zajmove i kredite s rokom dospijeća kraćim od jedne godine

osigurati slobodno kretanje kapitala kako bi
državljanima zemalja članica Europske unije omogućila stjecanje nekretnina u
Republici Hrvatskoj (osim nekih iznimaka poput pomorskog dobra, poljoprivrednog
zemljišta) pod jednakim uvjetima kao i hrvatskim građanima.

*if !supportEmptyParas endif*

*U razdoblju nakon četiri godine od stupanja na snagu SSP-a Vijeće za
stabilizaciju i pridruživanje će:*

razmotriti modalitete za proširivanje prava
državljana Europske unije u vezi sa stjecanjem nekretnina i na područja koja su
izuzeta od liberalizacije u prve četiri godine

razmotriti modalitete za proširivanje prava u
vezi sa stjecanjem nekretnina i na podružnice društava sa sjedištem u Europskoj
uniji.

if !supportEmptyParas endif

          Pravni
okvir područja kretanja kapitala i tekućih plaćanja Europske unije određen je u
Trećem dijelu UEZ-a koji govori o Politici Zajednice, a odnosi se na: Glava
III. Slobodno kretanje osoba, usluga i kapitala, Poglavlje 4. Kapital i
plaćanje, članci 56.–60. (bivši članci 73.b–73.g) te Glava VI. Zajednička
pravila o tržišnom natjecanju, oporezivanju i ujednačavanju zakona, Poglavlje
3. Ujednačavanje zakona, članak 95. (bivši članak 100.a).

### *6.5.2. Opis poglavlja*

if !supportEmptyParas endif

          Poglavlje
kretanja kapitala obuhvaća pitanja koja se odnose na kretanje kapitala i tekuća
plaćanja, osiguranje i vrijednosne papire, sprečavanje pranja novca te na
plaćanja i podmirenja.

### *6.5.3.          Kretanje kapitala i tekuća plaćanja*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.3.1.  Pravni okvir

          Osim
SSP-a, u Republici Hrvatskoj su u primjeni
*Ugovori
o slobodnoj trgovini* između Republike Hrvatske i zemalja EFTE, Bosne i Hercegovine,
Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Mađarske, Republike Makedonije,
Republike Poljske, Slovačke Republike i Republike Slovenije. Ovi Ugovori
sadržavaju odredbe koje se odnose na slobodu tekućih plaćanja u skladu s
člankom VIII. Statuta Međunarodnog monetarnog fonda.

if !supportEmptyParas endif

          Sporazum
o stabilizaciji i pridruživanju u članku 85. predviđa suradnju stranaka u cilju
uspostavljanja povoljne klime za domaća i strana privatna ulaganja, s posebnim
naglaskom na sklapanje dvostranih sporazuma o poticanju i zaštiti ulaganja.

if !supportEmptyParas endif

          Republika
Hrvatska potpisala je ukupno 48 bilateralnih *Ugovora o uzajamnom poticanju i zaštiti
ulaganja* od
kojih je 26 stupilo na snagu. Svrha je ovih Ugovora reguliranje i zaštita
ulaganja domaćih pravnih osoba na teritoriju druge ugovorne strane.

if !supportEmptyParas endif

          Osim
ovih izvora sloboda kretanja kapitala i tekuća plaćanja razrađena su i u *Statutu Međunarodnog
monetarnog fonda* koji je Republika Hrvatska prihvatila Zakonom o prihvaćanju članstva
Republike Hrvatske u Međunarodnom monetarnom fondu i drugim međunarodnim
financijskim organizacijama na temelju sukcesije (NN 89/92). Statut
Međunarodnog monetarnog fonda (NN MU 3/92) u članku VIII. govori o izbjegavanju
ograničenja na tekuća plaćanja država članica Fonda.

if !supportEmptyParas endif

          Platni
promet u zemlji uređen je Zakonom o platnom prometu u zemlji (NN  117/01) iz 2001. godine te podzakonskom
regulativom koja proizlazi iz odredaba ovoga Zakona. Sukladno ovome Zakonu
nositelji poslova platnog prometa u zemlji jesu Hrvatska narodna banka i banke,
odnosno depozitne institucije, te jedino one mogu obavljati poslove platnog
prometa definirane Zakonom. Propisano je da su računi za obavljanje platnog
prometa transakcijski te da se na njima evidentiraju novčani primici i izdaci
te saldo. Račune svih pravnih i fizičkih osoba otvaraju i vode banke, a račune
banaka i račune Republike Hrvatske otvara i vodi Hrvatska narodna banka.
Sukladno Zakonu sudionik mora imati najmanje jedan račun za redovno poslovanje
jer je obvezan novčana sredstva voditi na računu i plaćati preko računa, ali
može, prema svom izboru, imati račune otvorene i kod više banaka. Zastupljeni
su svi oblici plaćanja: bezgotovinski, gotovinski i obračunski, a Zakonom su
propisani uvjeti, rokovi i načini izvršenja plaćanja. Hrvatska narodna banka,
sukladno odredbama Zakona, regulira i nadzire sustav platnog prometa u zemlji.

if !supportEmptyParas endif

          Platni promet s inozemstvom trenutačno
je uređen Zakonom o osnovama deviznog sustava, deviznog poslovanja i prometu
zlata (NN 91/93, 36/98 i 32/01) i Zakonom o kreditnim poslovima s inozemstvom
(NN  43/96) te podzakonskom regulativom
koja proizlazi iz odredaba ovih Zakona. Međutim, već je izrađen i upravo je u
saborskoj proceduri Nacrt prijedloga Zakona o deviznom poslovanju koji bi
trebao objediniti ova dva Zakona.

Osnovni cilj Nacrta prijedloga
Zakona o deviznom poslovanju (u nastavku teksta: Nacrt prijedloga Zakona) jest
omogućavanje boljih uvjeta poslovanja gospodarskim subjektima te prilagođavanje
propisa i prakse kriterijima Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

*Osnovne novine Nacrta prijedloga
Zakona o deviznom poslovanju:*

liberalizacija pojedinih segmenata kapitalnog računa
sukladno čl. 59., 60. i 61. SSP-a

podjela poslova na: tekuće (sukladno čl. VIII. Statuta
MMF-a) i kapitalne (sukladno Direktivi 88/361/EEC)

izostavljanje područja
prometa zlata

reguliranje statusa podružnica stranih društava
registriranih u Republici Hrvatskoj kao rezidenata te predstavništava stranih
društava u Republici Hrvatskoj kao nerezidenata, uz iznimku predstavništava
aviokompanija

definiranje i razrada kapitalnih poslova koji obuhvaćaju:
izravna ulaganja, ulaganja u nekretnine, poslove s vrijednosnim papirima na
tržištu kapitala, poslove s vrijednosnim papirima na tržištu novca, poslove s
udjelima u investicijskim fondovima, kreditne poslove, depozitne poslove,
plaćanja na osnovi ugovora o osiguranju i jednostrane prijenose imovine

definiranje i razrada
izravnih ulaganja

liberalizacija transfera kapitala rezidenata u inozemstvo
radi stjecanja nekretnina ako su podmirene zakonom propisane obveze u Republici
Hrvatskoj – što je do sada bilo zabranjeno

liberalizacija ulaganja rezidenata u vrijednosne papire u
inozemstvu

podjela poslova s vrijednosnim papirima na tržište
kapitala i tržište novca

definiranje i razrada kreditnih poslova, statusa ugovornih
osoba, uvjeta njihova sklapanja i obveza izvješćivanja

ukidanje obveze pravnih osoba da devize stečene
vanjskotrgovinskim poslom naplate i unesu u zemlju u roku od 150 dana, uz
mogućnost jednokratnog produljenja tog roka za 60 dana

omogućavanje Hrvatskoj narodnoj banci da obavlja platni
promet s inozemstvom za potrebe Republike Hrvatske, kao što je to praksa u
većini razvijenih europskih zemalja

obvezivanje ovlaštenih mjenjača da u svom radu koriste
zaštićeni računalni program za obavljanje mjenjačkih poslova kako bi se suzbila
uočena porezna evazija

obveza međusobnog izvješćivanja tijela ovlaštenih za
nadzor deviznog poslovanja čime se želi doprinijeti pravodobnoj i efikasnijoj
kontroli.

if !supportEmptyParas endif

          Velik
kvalitativni pomak Nacrta prijedloga Zakona o deviznom poslovanju očituje se u
činjenici da uvodi kategoriju rezidenta i nerezidenta, a ne govori više o
domaćim i stranim osobama – što se moglo tumačiti kao načelo koje je vezano uz
državljanstvo odnosno sjedište – te da je u poslovima između rezidenata i
nerezidenata dopušteno sve što zakonom ili provedbenim propisom nije
zabranjeno, odnosno da je slobodno sve što u zakonu odnosno podzakonskom
propisu nije na bilo koji način regulirano. Nadalje, u Nacrtu prijedloga Zakona
najvećim je dijelom provedeno i načelo jednakog režima za pravne i fizičke
osobe, načelo da je obavljanje posla dopušteno ako je samo sklapanje posla
dopušteno, odnosno ako je posao sklopljen na način predviđen zakonom, te načelo
da su svi kapitalni poslovi koji imaju jednak ekonomski učinak u jednakom
režimu.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.3.2. Usklađenost s *acquis communautaireom*

          Nacrt prijedloga Zakona o deviznom poslovanju djelomično je
usklađen s *acquisem*, a ograničenja su
u skladu s rokovima iz SSP-a. Sukladno SSP-u, liberalizacija pojedinih
segmenata kapitalnog računa izvršit će se u roku od četiri godine nakon njegova
stupanja na snagu, a po isteku tog roka Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje
utvrdit će načine potpune primjene pravila Zajednice o kretanju kapitala.

if !supportEmptyParas endif

          Nacrt prijedloga Zakona djelomično je
usklađen s direktivama Europske unije kojima se određuje zakonodavni okvir liberalizacije
kapitalnih transfera te s odredbama SSP-a koje se odnose na liberalizaciju
pojedinih segmenata kapitalnog računa, pri čemu se vodilo računa da se postigne
i zadrži makroekonomska stabilnost u Republici Hrvatskoj.

*Direktive Europske unije koje su
korištene pri izradi Nacrta prijedloga Zakona jesu:*

Direktiva 88/361/EEC o primjeni članka 67.
Sporazuma o osnivanju Europske zajednice

Direktiva 97/5/EC o prekograničnim kreditnim
transferima

Direktiva 91/308/EEC i 01/97/EC o sprječavanju
pranja novca.

if !supportEmptyParas endif

          U
odnosu na kretanje kapitala s obzirom na stjecanje prava vlasništva, potrebno
je istaknuti da *Zakon o trgovačkim
društvima* (NN  111/93, 34/99 i
52/00) ne razlikuje pravne osobe s obzirom na njihove osnivače. Stoga već sada
postoji mogućnost da društva kćeri trgovačkih društava Zajednice osnovana u
Republici Hrvatskoj, s obzirom da su to hrvatska trgovačka društva, stječu
vlasništvo bez ograničenja. S druge strane, *Zakonom
o vlasništvu i drugim stvarnim pravima* (NN
91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00 i 114/01) strane fizičke i pravne
osobe mogu, pod pretpostavkom uzajamnosti, stjecati vlasništvo nad nekretninama
na području Republike Hrvatske ako suglasnost za to dade ministar vanjskih
poslova Republike Hrvatske po prethodno pribavljenom mišljenju ministra
pravosuđa Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.3.3.  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Regulativa
i nadzor nad sustavom platnog prometa u zemlji u djelokrugu je Hrvatske narodne
banke. Zakonom o platnom prometu u zemlji uređuju se temeljna pitanja, a
Hrvatska narodna banka donosi podzakonske propise kojima se regulira njihova
provedba. Hrvatska narodna banka propisuje i nadzire sustave za obračun
međubankovnih platnih transakcija te načine namire na računima banaka na osnovi
plaćanja izvršenih preko međubankovnih sustava.

if !supportEmptyParas endif

          Kod platnog prometa s inozemstvom
Hrvatska narodna banka, sukladno Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci, prati
kretanja kapitala i tekuća plaćanja, odnosno vodi statistiku platnog prometa s
inozemstvom i statistiku platne bilance. Nadzor nad deviznim poslovanjem
obavljaju Hrvatska narodna banka i Devizni inspektorat Republike Hrvatske –
svatko u svojem djelokrugu, a sukladno zakonima kojima su ove institucije
osnovane i koji određuju njihove poslove (Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci i
Zakon o Deviznom inspektoratu Republike Hrvatske).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.3.4.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Nakon
donošenja novog Zakona o deviznom poslovanju, u toku 2003. godine Hrvatska
narodna banka i Ministarstvo financija pristupit će izradi podzakonske
regulative, a to će biti:

Odluka o načinu obavljanja mjenjačkih
poslova

Odluka o načinu obavljanja platnog prometa s
inozemstvom

-      Odluka o potrebnoj dokumentaciji koju
strana pravna osoba treba priložiti banci ovlaštenoj za poslove s inozemstvom
kod koje otvara kunski odnosno devizni račun

Odluka o načinu i uvjetima obavljanja poslova
kupnje i prodaje inozemnih vrijednosnih papira

Odluka o registraciji kreditnih poslova s
inozemstvom

Odluka o načinu i vođenju deviznih računa i
deviznih štednih uloga.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.3.5.  Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za
provođenje Zakona o platnom prometu u zemlji nije bilo potrebno angažiranje
sredstava državnog proračuna, kao što to neće biti potrebno ni za novi Zakon o
deviznom poslovanju.

### 6.5.4.Osiguranje

if !supportEmptyParas endif

          Pravni
okvir sustava osiguranja u Republici Hrvatskoj definiran je Zakonom o osiguranju
(NN 9/94, 20/97, 46/97 – pročišćeni tekst, 116/99, 11/02) i Zakonom o
posredovanju i zastupanju u osiguranju (NN
27/99). Budući da je ovo područje detaljno obrađeno u poglavlju 6.4.
Slobode pružanja usluga, ovdje neće biti dalje razrađeno.

if !supportEmptyParas endif

### 6.5.5.Vrijednosni papiri

if !supportEmptyParas endif

          Osnovni
zakon koji regulira područje vrijednosnih papira je Zakon o tržištu
vrijednosnih papira (NN  84/02) iz 2002.
godine.

if !supportEmptyParas endif

          Investiranjem u vrijednosne papire
mogu se baviti sva dionička društva koja u tom pogledu mogu ulagati u
vrijednosne papire u skladu sa svojom poslovnom politikom. Kada govorimo o onim
trgovačkim društvima koja isključivo i jedino kao predmet svoga poslovanja mogu
imati ulaganje u vrijednosne papire, tu razlikujemo investicijske fondove,
mirovinske fondove, osiguravajuća društva i, dijelom, banke. Kada govorimo o
ograničenjima koja vrijede za investicijske fondove, a koja su određena Zakonom
o investicijskim fondovima, razlikujemo otvorene od zatvorenih investicijskih
fondova kojima upravljaju društva za upravljanje fondovima.

if !supportEmptyParas endif

*Tako
je odredbama članka 10. Zakona o investicijskim fondovima propisano:*

(1) U vrijednosne papire jednog izdavatelja ne smije se
uložiti više od 55% vrijednosti investicijskog fonda, ali se izuzetno može u
vrijednosne papire jednog izdavatelja uložiti do 10% investicijskog fonda pod
uvjetom da ukupna vrijednost takvih vrijednosnih papira drugih izdavatelja ne
prelazi 40% vrijednosti investicijskog fonda. Obveznice država članica Europske
unije i drugih država članica OECD-a u vezi s tim ograničenjima računaju samo s
polovicom vrijednosti.

(2) Obveznice istog izdavatelja otvoreni investicijski
fond može stjecati samo ako njihov ukupni nominalni iznos ne prelazi 10% od
ukupnog nominalnog iznosa svih obveznica istog izdavatelja ako su u optjecaju.

(3) Dionice istog izdavatelja mogu se stjecati za otvoreni
fond samo ako pravo glasa društva iz dionica istog izdavatelja ne prelaze 10%
od svih prava glasa iz dionica tog izdavatelja. To ne važi u slučajevima iz
članka 8. stavka 3. točke 2. ovoga Zakona.

(4) Depoziti u financijskim institucijama i druga novčana
sredstva investicijskog fonda smiju iznositi najviše 49% vrijednosti
investicijskog fonda.

(5) U depozitnoj banci dopušteno je držati najviše 50%
novčanih sredstava.

(6) Dužničke vrijednosne papire koje izdaje Republika
Hrvatska ili za koje ona garantira fond smije stjecati bez ograničenja.

(7) Ograničenje iz stavka 4. ne odnosi se na investicijski
fond čija je djelatnost raspolaganje novčanim depozitima.

if !supportEmptyParas endif

          Na temelju
članka 27.a otvoreni investicijski fond ne smije stjecati nekretnine. Što se
tiče adekvatnosti kapitala, napominjemo da se ulagati može u vrijednosne papire
koji su uvršteni u službenu kotaciju burzi ili na uređenim tržištima za javnost
koja tu adekvatnost kapitala određuje Zakonom koji regulira tržište
vrijednosnih papira i pravilima burze i drugim uređenim tržištima otvorenim za
javnost. U vezi s adekvatnošću kapitala fonda, napominjemo da je fond, odnosno
društvo za upravljanje fondom dužno dostavljati financijska izvješća sukladno
MRS-u i članku 5. Zakona o investicijskim fondovima.

if !supportEmptyParas endif

Ostala pitanja koja se odnose na
područje vrijednosnih papira razrađena su u poglavlju Slobode pružanja usluga.

### *6.5.6.**Spre**č**avanje**pranja**novca*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.6.1.  Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o sprečavanju pranja novca (NN  69/97, 106/97, 67/01, 114/01) koji je stupio
na snagu 01. studenoga 1997. prije svega ima preventivni karakter jer se njime
propisuju mjere i radnje u bankarskom, novčarskom i drugom poslovanju koje se
poduzimaju radi sprečavanja korištenja financijskog i, posebice, bankarskog
sustava te drugih financijskih, ali i nefinancijskih sektora u svrhu pranja
novca stečenog kriminalnim aktivnostima. Ovim Zakonom nije propisano
kažnjavanje za pranje novca jer je to kazneno djelo propisano člankom 279. KZ-a
(“prikrivanje protuzakonito dobivenog novca”). Republika Hrvatska također je
ratificirala Konvenciju Vijeća Europe (ETS br. 141) o pranju, traganju,
privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom (NN – MU
14/ 1997).

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
su predviđeni obveznici – a to su banke i štedionice, investicijski fondovi i
društva te druge financijske institucije, organizacije ovlaštene za vođenje
platnog prometa (FINA, pošta i dr.), Hrvatski fond za privatizaciju, društva za
osiguranje, burze i ostale pravne osobe ovlaštene za obavljanje poslova u vezi
s vrijednosnim papirima, mjenjačnice, zalagaonice, igračnice, automat-klubovi i
dr. – koji obavješćuju Ured za sprečavanje pranja novca o:

- transakcijama koje se obavljaju
gotovim novcem, stranom valutom, vrijednosnim papirima, plemenitim kovinama i
draguljima ako je vrijednost transakcije 105.000,00 kn ili veća

- povezanim transakcijama koje
ukupno dosežu vrijednost od 105.000,00 kn ili veću

- društva za osiguranje utvrđuju
identitet stranke i kada se radi o poslovima životnog osiguranja ako godišnji
zbroj premija za životno osiguranje prelazi 40.000,00 kn

- o svim drugim gotovinskim ili
negotovinskim transakcijama ako postoji sumnja da se radi o pranju novca.

if !supportEmptyParas endif

Carinska uprava Republike
Hrvatske obvezna je uputiti obavijest o zakonitom prenošenju ili pokušaju
nezakonitog prenošenja preko državne granice gotovine ili čekova u domaćoj ili
stranoj valuti u vrijednosti od 40.000,00 kuna ili većoj.

if !supportEmptyParas endif

Postojeća regulativa usklađena
je sa svim relevantnim konvencijama koje uređuju ovo područje, 40 preporuka
FATF-a i s Direktivom 91/308/EEZ o sprečavanju korištenja financijskog sustava
u svrhu pranja novca.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.6.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pored stvaranja zakonodavnog okvira za borbu protiv pranja
novca, ustrojen je 1997. godine u okviru Ministarstva financija Ured za
sprečavanje pranja novca kao samostalna unutarnja ustrojstvena jedinica. Ured
je organiziran kao financijsko-obavještajna jedinica administrativnog tipa koja
obavlja poslove utvrđene Zakonom o sprečavanju pranja novca. Organizacijski i
funkcionalno Ured je sastavljen od dva odjela: Odjela za informatiku, analitiku
i nadzor i Odjela za sumnjive transakcije i međunarodnu suradnju.

if !supportEmptyParas endif

Zbog povezanosti pranja novca
sa sofisticiranim oblicima kaznenih djela, teškoćama u njihovom otkrivanju i
dokazivanju, povezanosti s inozemstvom i organiziranim kriminalom, osim Ureda
za sprečavanje pranja novca za učinkovitu borbu protiv pranja novca sustavno i
koordinirano djeluje sa svim mjerodavnim društvenim i državnim čimbenicima.

if !supportEmptyParas endif

Sukladno tomu postoji nužna
suradnja u provedbi mjera za sprečavanje i otkrivanje pranja novca Ureda s
jedne strane i nadzornih službi Ministarstva financija (Carinske i Porezne
uprave te Deviznog inspektorata), Ministarstva unutarnjih poslova te Državnog
odvjetništva, sudova i Hrvatske narodne banke, odnosno obveznika (banke, FINE,
mjenjačnica, burze i dr.) s druge strane.

Ured prikuplja obavijesti i
podatke o određenim financijskim transakcijama te vrši analize i dodatno
prikuplja i pohranjuje podatke o samoj transakciji i osobama iz svojih baza te
iz drugih baza podataka.

U slučaju sumnje na pranje
novca, Ured dostavlja obavijesti o sumnjivim transakcijama Državnom
odvjetništvu na daljnje postupanje i Ministarstvu unutarnjih poslova, koji
provode određen nadzor radi utvrđivanja kaznenih djela iz kojih se generira
prljav novac (tzv. predikatna kaznena djela), kao i utvrđivanje kaznenog djela
“prikrivanja protuzakonito dobivenog novca” (članak 279. Kaznenog zakona).

if !supportEmptyParas endif

*Osim toga Ured ima zadaću da:*

provodi stručno osposobljavanje djelatnika
obveznika u financijskom sektoru, kao i djelatnika iz drugih mjerodavnih
državnih i pravosudnih tijela u vezi s provođenjem mjera za sprečavanje i
otkrivanje pranja novca

provodi nadzor nad obveznicima oko primjene
Zakona o sprečavanju pranja novca,

predlaže izmjene i dopune postojećih zakonskih
propisa iz područja sprečavanja pranja novca

promiče međunarodnu suradnju oko sprečavanja i
otkrivanja pranja novca te o pranju novca obavještava javnost putem medija.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.6.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Trenutačno
je u izradi Nacrt prijedloga novog Zakona o sprečavanju pranja novca koji će
biti usklađen s direktivama Europske unije, i to Direktivom 91/308/EEZ i
Direktivom 2001/97/EZ o sprečavanju pranja novca.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.6.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Zasada
nije moguće predvidjeti financijske potrebe za primjenu planiranog Zakona o
sprečavanju pranja novca.

### *6.5.7.**P**la**ć**anja**i**namirenja*

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.7.1.  Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          *SSP* u sljedećim svojim dijelovima
uređuje područje plaćanja i namirenja: Glava V. Kretanje radnika, poslovni
nastan, pružanje usluga, kapital, Poglavlje IV. Tekuća plaćanja i kretanje
kapitala, članci 59.–61.

if !supportEmptyParas endif

          Pravni okvir područja plaćanja i namirenja određen je u
Trećem dijelu UEZ-akoji govori o
Politici Zajednice, a odnosi se na: Glavu III. Slobodno kretanje osoba, usluga
i kapitala, Poglavlje 4. Kapital i usluge, članci 56.–60. (bivši članci
73.b–73.g).

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o platnom prometu u zemlji (NN 117/01) i Zakon o
Financijskoj agenciji(NN  117/01) označavaju završetak reforme platnog
prometa zemlji. Zakonom o Financijskoj agencijiizvršeno je pretvaranje Zavoda za platni promet u Financijsku
agenciju (u nastavku teksta: FINA), ali samo kao tranzicijsko rješenje.

if !supportEmptyParas endif

U Republici Hrvatskoj
uspostavljena su dva međubankovna sustava koji se temelje na iskustvu,
rješenjima i zahtjevima sustava koji postoje na razini Europske unije:

if !supportEmptyParas endif

- *HSVP (Hrvatski sustav velikih plaćanja)* – za izvršenje
međubankovnih plaćanja i knjiženje na računima banaka u realnom vremenu na
bruto načelu – koji je započeo s radom u travnju 1999. godine i

- *NKS (Nacionalni klirinški sustav)* – za izvršenje malih, odnosno
masovnih plaćanja, a obračun se provodi na neto multilateralnom načelu – koji
je započeo djelovati u veljači 2001. godine.

if !supportEmptyParas endif

Ovi su sustavi tehnološki veoma
razvijeni, funkcioniraju u cijelosti putem elektroničke komunikacije
(HSVP-transferi sustavom SWIFT, a NKS-transferi  preko vlastite
elektronske mreže) te zahtijevaju visoku tehničko-tehnološku podršku sudionika.

if !supportEmptyParas endif

HSVP je sustav preko kojega se
plaćanja izvršavaju u realnom vremenu (*real
time gross settlement*) do visine pokrića na računima banaka te preko kojega
Hrvatska narodna banka vodi račune banaka na kojima se obavlja
konačna namira svih plaćanja izvršenih u zemlji tijekom jednog obračunskog
dana.

NKS je sustav za izvršenja tzv.
malih plaćanja, u kojem se obračun plaćanja obavlja na neto multilateralnom
načelu preko obračunskih računa banaka. Obračun se provodi do visine limita na
obračunskim računima, a limit predstavlja visinu dopuštenog negativnog stanja
na obračunskim računima banke u NKS-u. Na taj način niti jedno plaćanje
klijenta banke ne može biti obračunato ako na obračunskom računu depozitne
banke ne postoji pokriće za njegovo izvršenje.

Funkcioniranje NKS-a direktno
ovisi o funkcioniranju HSVP-a jer preko njega banka određuje limit na svom
obračunskom računu u NKS-u izdvajanjem sredstava na račun Hrvatske narodne
banke te se preko HSVP-a obavlja konačna namira neto pozicije s obračunskih
računa banaka u NKS-u na računima banaka u Hrvatskoj narodnoj banci.

Preko međubankovnih sustava banke
izvršavaju plaćanja za svoje klijente te prate i upravljaju svoju dnevnu
likvidnost, a Hrvatska narodna banka prati i upravlja dnevnom likvidnošću
cijelog bankovnog sustava te izvršava plaćanja po osnovi provođenja mjera
monetarne politike.

Ovako uređen sustav platnog
prometa potpuno je u skladu s preporukama BIS-a (Bank for International
Settlement, Basel) za izgradnju domaćih platnih sustava.

if !supportEmptyParas endif

Plaćanja u području platnog
prometa s inozemstvom vrše se primjenom mreže SWIFT (*Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications*).
Tekuća plaćanja su slobodna, a kapitalna će se liberalizirati nakon usvajanja
novog Zakona o deviznom poslovanju, uz zadržavanje određenih ograničenja koja
su u skladu sa SSP-om.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.7.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U FINI je danas zaposleno oko 5.000 ljudi. Poslovna mreža
obuhvaća 22 podružnice, 119 poslovnica i 24 ispostave, 3 izdvojena šaltera te
Središnji ured. U cijeloj poslovnoj mreži omogućena je ista razina davanja
usluga korisnicima. Rasprostranjenost poslovnih jedinica na teritoriju čitave
države omogućava korisnicima usluga maksimalnu dostupnost i efikasnost u
rješavanju njihovih poslovnih potreba.

Poslovi koji se obavljaju pokriveni su tehnološkim cjelinama
iz područja informatičkih i komunikacijskih tehnologija, tehnologija obrade,
čuvanja i transporta gotovine, tehnologija suvremenih metoda arhiviranja
dokumenata i podataka.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.5.7.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          U tijeku 2003. godine potrebno je donijeti odluku o novom
organizacijskom obliku koji mora omogućiti siguran i efikasan platni promet u
zemlji i maksimalnu iskoristivost postojećih resursa FINE.

if !supportEmptyParas endif

Zakonom o Financijskoj agenciji
utvrđena je i obveza Nadzornog odbora i Uprave FINE da predlože Vladi Republike
Hrvatske izdvajanje posebnih organizacijskih oblika poput NKS-a, gotovinskog
centra, odnosno ostalih profitnih centara koji mogu samostalno postojati na
tržištu, a krajni rok za ovo izdvajanje je jedna godina od dana stupanja na
snagu ovog Zakona. Zakonom je također predviđeno da će FINA, nakon izdvajanja
komercijalnih i tržišno samostalnih djelatnosti, nastaviti obavljati poslove
uglavnom za potrebe Republike Hrvatske.

## 6.6.PRAVO TRGOVAČKIH DRUŠTAVA

if !supportEmptyParas endif

Ovo područje obuhvaća pravo trgovačkih društava, računovodstva i
revizije te intelektualno, industrijsko i trgovačko vlasništvo.

### *6.6.1.* *Pravo**trgova**č**kih**dru**š**tava*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.1.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Područje prava trgovačkih društava (poslovnog nastana) je
između RH i EZ-a i država članica uređeno odredbama poglavlja II. glave V. (čl.
48.–55.). Obveza usklađivanja prava proizlazi iz čl. 69. SSP-a.

if !supportEmptyParas endif

          Relevantne odredbe UEZ-a iz područja poslovnog nastana su
odredbe čl. 43.–48., a sekundarni izvori prava (uredbe i direktive) doneseni su
na temelju ovlasti koje proizlaze iz čl. 44.(2)(g) i 308. Ugovora o osnivanju
Europske zajednice.

if !supportEmptyParas endif

          Temeljni zakon koji uređuje područje trgovačkih društava
jest Zakon o trgovačkim društvima (NN 111/93, 34/99) koji se počeo
primjenjivati od 01. 01. 1995. Glavni prateći propis je Zakon o sudskom
registru (NN 1/95, 57/96, 45/99) kojim se uređuje osnivanje, ustroj i vođenje
sudskog registra za trgovačka društva i trgovce pojedince, ustanove, zajednice
ustanova i druge osobe za koje je upis propisan zakonom te postupak u
registarskim stvarima.

if !supportEmptyParas endif

          S obzirom da je Zakon o trgovačkim društvima s pratećim
propisima rađen po uzoru na njemačko pravo, u njemu su, uz neke izuzetke,
prihvaćena rješenja iz europskog prava društava koja su bila u primjeni do
1993.  Stoga je područje trgovačkih
društava u velikoj mjeri usklađeno sa sljedećim direktivama:Prvom direktivom 68/151/EEC, Drugom
direktivom 77/91/EEC, Trećom direktivom 78/855/EEC, Jedanaestom direktivom 89/666/EECi Dvanaestom direktivom
89/667/EEC. Također, u hrvatskom je pravu po uzoru na Europsko
gospodarsko interesno udruženje uređeno takvo trgovačko društvo kao pravna
osoba. Ono nije uređeno kao europsko, nego su rješenja propisana u Uredbi o
Europskom gospodarskominteresnom udruženju 2137/85
korištena za uređenje spomenutog društva koje se koristi za potrebe udruživanja
domaćih osoba, domaćih i stranih osoba pa i samo stranih osoba bez obzira na to
iz kojih zemalja dolaze.

          Osim osnovnim Zakonom o trgovačkim društvima, pojedini
dijelovi predmetne materije, područje vrijednosnih papira i preuzimanje
dioničkih društava, uređeni su posebnim propisima.

if !supportEmptyParas endif

          Donedavno je bio na snazi Zakon o izdavanju i prometu
vrijednosnim papirima (NN 107/95.,142/98. i 87/00.) koji je zamijenjen novim
Zakonom o tržištu vrijednosnih papira(NN
84/02), donesenim 08. srpnja 2002. Novim se zakonom uređuju ustrojstvo,
djelokrug i ovlasti Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske, postupak
izdavanja vrijednosnih papira, poslovi s vrijednosnim papirima i osobe
ovlaštene za obavljanje poslova s vrijednosnim papirima, uvjeti za organizirano
javno trgova­nje vrijednosnim papirima, zaštitu ulagatelja i nositelja prava iz
vri­jednosnih papira, nematerijalizirani vrijednosni papiri te ustrojstvo i
ovlaštenja središnje depozitarne agencije, burza i uređenih javnih tržišta (o
usklađenosti zakona s *acquis
communautaireom* vidi poglavlje 6.4.5. Sloboda pružanja usluga, Vrijednosni
papiri i poglavlje 6.5.5. Sloboda kretanja kapitala, Vrijednosni papiri).

if !supportEmptyParas endif

          Područje preuzimanja dioničkih društava bilo je regulirano
Zakonom o postupku preuzimanja dioničkih društava (NN  124/97 i 57/01) koji je zamijenjen novim Zakonom o preuzimanju
dioničkih društava (NN 84/2002). Novim se zakonom uređuje postupak preuzimanja
dioničkih društava, uvjeti za davanje ponude za preuzimanje dioničkih druš­tava
– izdavatelja, postupak preuzimanja, prava i obveze sudionika u postupku
preuzimanja te nadzor nad provođenjem postupka preuzimanja dioničkih društava
(o usklađenosti zakona s *acquis
communautaireom* vidi poglavlje IV. Sloboda pružanja usluga, Vrijednosni
papiri).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.1.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Za pravo trgovačkih društava nadležno je Ministarstvo
gospodarstva, Uprava za industriju i privatizaciju te Ministarstvo pravosuđa,
uprave i lokalne samouprave, Uprava za građansko pravo, Odjel za opće propise
građanskog prava. Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva pravosuđa, uprave
i lokalne samouprave predviđeno je u Odjelu zaposliti šest djelatnika.
Trenutačno je u Odjelu zaposleno dvoje djelatnika, a do kraja 2002. g. planira
se zaposliti još dvoje.

if !supportEmptyParas endif

          Od 1995. g. sudski registar trgovačkih društava vode
trgovački sudovi (registarski sudovi). Trgovačka se društva registriraju u
trgovačkom sudu gdje trgovačko društvo ima sjedište.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.1.3. Prioriteti

          U konačnoj je fazi izrade Nacrt prijedloga Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru koji bi trebao pridonijeti
ubrzavanju postupka registracije pred trgovačkim sudovima (registarskim
sudovima) i smanjenju troškova.

if !supportEmptyParas endif

          Izrada Nacrta prijedloga izmjena i dopuna Zakona o
trgovačkim društvima predviđena je za siječanj 2003. godine. Njegova će svrha
biti sprečavanje sive ekonomije. Međutim, tim će se izmjenama i dopunama
također izvršiti daljnje usklađivanje s pravnom stečevinom EU iz područja prava
trgovačkih društava, i to s Direktivama 68/151/EEC, 77/91/EEC,  78/855/EEC, 78/660/EEC, 82/891/EEC,
83/349/EEC, 84/253/EEC, 89/666/EEC, 89/667/EEC i Uredbama   2137/85, 2157/2001.

### *6.6.2.**Ra**č**unovodstvo**i**revizija*

if !supportEmptyParas endif

         Sukladno odredbama SSP-a, Republika Hrvatska preuzela je
obvezu usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom Zajednice (Glava VI.
Usklađivanje prava, provedba prava i pravila tržišnog natjecanja, čl. 69).
Sukladno navedenom, predviđeno je i usklađivanje zakonodavstva na području
računovodstva i revizije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.2.1.  Računovodstvo

if !supportEmptyParas endif

          Računovodstvo
je u Republici Hrvatskoj uređeno Zakonom o računovodstvu (NN   90/92) kao osnovnim propisom koji regulira
navedeno područje te nizom zakona kojima se uređuju posebne poslovne
djelatnosti kao što su poslovanje trgovačkih društava, bankarstvo, investicijski
fondovi, mirovinska društva, mirovinski fondovi i neprofitne organizacije.
Međutim, napominjemo da je već u izradi Nacrt prijedloga Zakona o računovodstvu
čiji je osnovni cilj prilagođavanje propisa i prakse kriterijima Europske
unije.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
o računovodstvu uređeno je područje koje obuhvaća računovodstvo, odnosno
računovodstvo poduzetnika, potom prikupljanje i obrada podataka i
knjigovodstvene isprave, poslovne knjige, popis imovine i obveza, temeljni
financijski izvještaji, računovodstveni standardi, klasifikacija poduzetnika,
sadržaj financijskih izvještaja, načela procjenjivanja, godišnje izvješće,
revizija financijskih izvještaja, objavljivanje financijskih izvještaja,
predočenje financijskih izvještaja i godišnjeg izvješća, kaznene odredbe te
prijelazne i završne odredbe.

if !supportEmptyParas endif

Osobito je važno razumjeti da se odredbe Zakona o
računovodstvu odnose na sve poduzetnike, odnosno pravne osobe koje obavljaju
gospodarsku djelatnost s ciljem postizanja dobiti. To, dakle, znači da se
odnosi i na trgovačka društva, banke, osiguravajuća društva i na sve druge
pravne osobe kojima je cilj stjecanje dobiti.

if !supportEmptyParas endif

Osnovne značajke odnosno rješenja
Zakona o računovodstvu jesu sljedeća:

if !supportEmptyParas endif

      središnji
dio jesu Međunarodni računovodstveni standardi koje izdaje Komitet za
međunarodne računovodstvene standarde

International Accounting Standards Committee,
IASC –  i koje poduzetnici u Hrvatskoj
primjenjuju izravno

      sheme
bilance i računa dobiti i gubitka za poduzeća, banke i osiguravajuća društva
izravno su preuzete iz odgovarajućih propisa

Europske unije (Četvrta direktiva Europske
unije koja se odnosi na godišnje račune određenih vrsta kompanija, Direktiva EU
koja se

odnosi ne godišnje račune i konsolidirane
račune banaka i drugih financijskih institucija i Direktiva EU koja se odnosi
na račune i

konsolidirane račune osiguravajućih društava te
direktive koje dopunjuju prethodno navedene propise), te manjim dijelom
dopunjene

vlastitim potrebama i propisane su Zakonom o
računovodstvu

      kontni
(računski) plan Zakonom o računovodstvu formalno nije propisan, ali je
poduzetnik u kontnom planu koji on propisuje

dužan osigurati pozicije iz bilance i računa
dobiti i gubitka propisane Zakonom

osnovan je Hrvatski odbor za računovodstvo i
računovodstvene standarde (HORRS) koji je ovlašten da prati, usklađuje i
objašnjava

primjenu Međunarodnih računovodstvenih
standarda.

if !supportEmptyParas endif

Sustav
računovodstva i financijskog izvješćivanja Europske unije također je u fazi
unapređenja i novih rješenja. Najnovije je da će sve kompanije koje imaju
sjedište u bilo kojoj zemlji EU obvezno od 1. siječnja 2005. primjenjivati
Međunarodne računovodstvene standarde, odnosno
Međunarodne standarde financijskog izvješćivanja (novi naziv). S druge
strane, i direktive EU koje se odnose na mala i srednje velika poduzeća značajno
su prilagođene zahtjevima MRS-ova. Za razumijevanje računovodstvenog sustava
utemeljenog na Međunarodnim računovodstvenim standardima osobito je značajno
poznavati suštinu računovodstva i njegovu primjenu u konkretnim uvjetima. Radi
lakšeg razumijevanja računovodstvenog sustava, ovim se putem daje vodič za
primjenu Međunarodnih računovodstvenih standarda koji će, nadamo se, olakšati
njihovu primjenu, osobito za sastavljanje eksternih financijskih izvještaja.
Stoga je nužno razumjeti sustav računovodstva i financijskog izvješćivanja
utemeljenog na Međunarodnim računovodstvenim standardima, odnosno  Međunarodnim standardima financijskog
izvješćivanja.

Prije bilo
kojeg objašnjenja i razmatranja Međunarodnih računovodstvenih standarda valja
osobito istaći sljedeće:

sastavljači i korisnici financijskih izvještaja
posebno trebaju razmotriti i steći znanja o računovodstvenim načelima, odnosno
Okviru za sastavljanje i prezentiranje financijskih izvještaja

Međunarodni računovodstveni standardi po svojem
obilježju nisu iznad zakona, međutim, njihovo neprimjenjivanje nije izvedivo i
Zakonom o računovodstvu je uređeno da su praktično dio zakona

Međunarodni računovodstveni standardi
namijenjeni su za eksterno financijsko izvješćivanje

odgovornost za eksterno financijsko
izvješćivanje uvijek snosi uprava ili osoba u ulozi predsjednika uprave, ali
stručnost i sposobnost računovođa u znatnoj će mjeri eliminirati mnogobrojne
sukobe sa zakonima, odnosno neprimjenjivanje Međunarodnih računovodstvenih
standarda

odnedavno se obvezno primjenjuju i dodatna
objašnjenja, odnosno službena stajališta Stalnog odbora za objašnjenje IASC-a

za stanovita dodatna objašnjenja i konkretne
prilike također su obvezni stavovi Hrvatskog odbora za računovodstvo i
računovodstvene standarde – HORRS-a (na primjer uz MRS 1, 14, 34, 29)

financijski izvještaji imaju svoju punu
valjanost kada ih ovjeri ovlašteni revizor, što također zahtijeva od revizora
dodatna znanja i vještine, osobito u uvjetima donošenja novih MRS-ova i
promjene postojećih

na kraju, premda bi je možda trebalo istaći na
prvom mjestu, jest etika računovođa, revizora i drugih koji su vezani za
financijske izvještaje i druge informacije. Tako je hrvatska računovodstvena
udruga 2002. izdala IFAC-ov Kodeks etike za profesionalne računovođe (Code of
Ethics for professional accountants), a taj je Kodeks i obvezan prema Pravilima
o radu HORRS-a (NN 39/94).

if !supportEmptyParas endif

Povrh navedenoga, Svjetska je
banka nedavno izradila svoje Izvješće o hrvatskom računovodstvenom sustavu i
sustavu revizije (ROSC). Osobito se ističe da je kvaliteta financijskih
izvještaja mnogih hrvatskih kompanija dobra te da nema značajnijih odstupanja u
smislu neprimjenjivanja Međunarodnih računovodstvenih standarda. To je zapravo
najvažnija i najveća pohvala te se može očekivati da Hrvatska bude model u
pogledu računovodstva i za ostale zemlje, ne samo tranzicijske.

if !supportEmptyParas endif

          Osim
Zakona o računovodstvu kao osnovnog propisa, odredbe koje uređuju specifična
pitanja iz područja računovodstva nalazimo i u nekim drugim pravnim propisima
kojima se uređuju posebne poslovne djelatnosti.

          Na
primjer, Zakon o bankama (NN 84/02) odredbama članaka 101.–105. uređuje
računovodstvo u bankama dok odredbe pojedinih članka Zakona o trgovačkim
društvima (NN 111/93, 34/99 i 52/00) reguliraju čuvanje poslovnih knjiga i
dokumentacije društva nakon prestanka postojanja trgovačkog društva.

if !supportEmptyParas endif

          Odredbe
članaka 5. i 6. Zakona o investicijskim fondovima (NN 107/95, 12/96 i 114/01)
uređuju pitanja periodičnih financijskih izvješća (polugodišnjih i godišnjih)
investicijskih fondova dok se Pravilnikom o računovodstvenom evidentiranju i
financijskim izvješćima društava za upravljanje fondovima i investicijskih
fondova (NN 28/99) uređuje okvir računovodstvenog evidentiranja, obveza izrade
te sadržaj financijskih izvješća društva za upravljanje fondovima, zatvorenog i
otvorenog investicijskog fonda i privatizacijskog investicijskog fonda.

          Odredba
članka 59. Zakona o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima (NN 49/99 i
63/00) propisuje da knjigovodstvo i računovodstvo mirovinskog društva mora biti
u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardima, a odredbe članaka 88.–90.
reguliraju obvezu izvješćivanja i priopćavanja o obvezama mirovinskih fondova.
Između ostalog predviđena je i obveza dostavljanja financijskih izvješća
Središnjem registru osiguranika i Agenciji za nadzor mirovinskih fondova i
osiguranja. Vođenje računovodstva, rokovi i sadržaj financijskih izvještaja
mirovinskog društva te obveznog i dobrovoljnog mirovinskog fonda uređuje se
Pravilnikom o računovodstvu i financijskim izvještajima mirovinskih društava i
mirovinskih fondova (NN 115/01).

if !supportEmptyParas endif

          Prikupljanje
i obrada podataka, knjigovodstvene isprave, temeljna financijska izvješća i
druga područja u vezi s računovodstvom neprofitnih organizacija uređeni su Uredbom
o računovodstvu neprofitnih organizacija (NN 112/93). Odredbe ove Uredbe odnose
se na ustanove, tijela državne uprave, Republiku Hrvatsku i tijela državne
vlasti, jedinice lokalne samouprave i uprave te njihova tijela, vjerske
zajednice, političke stranke, sindikate i druge udruge građana te druge pravne
osobe za koje iz zakona proizlazi da su neprofitne organizacije. Vođenje
poslovnih knjiga i sastavljanje knjigovodstvenih isprava, organizacija
knjigovodstva, prava i obveze ovlaštenih osoba, popis imovine i obveza, pravila
vrednovanja, revalorizacija i prepravljanje financijskih izvještaja, računski
plan, fondovsko računovodstvo, stope ispravaka vrijednosti dugotrajne imovine i
drugo u vezi s računovodstvom neprofitnih organizacija i provedbom Uredbe o
računovodstvu neprofitnih organizacija propisano je pak Pravilnikom o
knjigovodstvu i računskom planu neprofitnih organizacija (NN 20/94 i 40/94).

##### 6.6.2.1.1. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U
skladu s odredbama Zakona o računovodstvu utemeljen je Hrvatski odbor za
računovodstvo i računovodstvene standarde. Međutim, ocjenjuje se da je potrebno
osnažiti praćenje primjene MRS-ova. To osobito ističe Svjetska banka (*enforcement or monitoring of compliance with
IAS*). Slijedom navedenoga potrebno je to pitanje institucionalno
obuhvatiti.

#### if !supportEmptyParas endif

#### if !supportEmptyParas endif

##### 6.6.2.1.2. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Zakon
o računovodstvu bit će potrebno izraditi prema najnovijim zahtjevima Europske
unije iz područja računovodstva, imajući u vidu i preporuke Svjetske banke i
ulogu koju se očekuje da će imati Hrvatska. Stoga treba i predvidjeti ove
aktivnosti (ovaj propis nije u prioritetima).

##### if !supportEmptyParas endif

##### 6.6.2.1.3. CARDS

          U
okviru projekta CARDS 2002/22 predviđena je podrška razvoju i jačanju sustava
unutarnjeg financijskog nadzora u skladu sa zahtjevima Europske unije i pozitivnom
praksom u zemljama članicama EU. Iako područje računovodstva nije konkretno
obuhvaćeno projektima iz programa CARDS, moglo bi se podvesti kao podskupina
neke osnovne skupine (npr. Obuka državnih službenika i slično).

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.2.2. Revizija

Revizija je u Republici
Hrvatskoj uređena Zakonom o reviziji (Narodne novine, 90/92).

if !supportEmptyParas endif

Sustav komercijalne revizije
uređen Zakonom o reviziji ima sljedeća osnovna obilježja:

reviziji obvezno jednom godišnje podliježu
financijski izvještaji svih velikih poduzeća i srednje velikih poduzeća
organiziranih kao dionička društva, a jednom u tri godine obvezi revizije
podliježu mali poduzetnici organizirani kao dionička društva (čl.28. Zakona o
reviziji)

"revizija ja postupak ispitivanja i ocjene
financijskih izvještaja te podataka i metoda koji se primjenjuju pri
sastavljanju financijskih izvještaja, na temelju kojih se daje stručno
mišljenje o realnosti i objektivnosti stanja imovine, kapitala, obveza i
rezultata poslovanja poduzetnika. Revizija obuhvaća i ispitivanje i ocjenu
poslovanja, organiziranosti poslovnih funkcija, načina donošenja poslovnih
odluka i funkcioniranja informacijskog sustava." - čl. 2. Zakona o
reviziji

reviziju može obavljati samo revizorska tvrtka,
koja mora imati zaposlenog najmanje jednog ovlaštenog revizora, što znači da
fizičke osobe – ovlašteni revizori – ne mogu sami obavljati reviziju

reviziju mogu obavljati samo domaće revizorske
tvrtke, dakle tvrtke registrirane u Hrvatskoj, što znači da strane revizorske
tvrtke ne mogu izravno obavljati reviziju; međutim, strane i domaće revizorske
tvrtke mogu obavljati zajedničku reviziju (*joint
audit*)

revizija se obavlja na temelju Međunarodnih
revizijskih standarda koji se u Zakonu o reviziji nazivaju Međunarodne
računovodstvene direktive (jer im je u vrijeme donošenja Zakona bio takav
naziv), koje izdaje Odbor za revizijsku djelatnost Međunarodne federacije
računovođa

revizorska tvrtka mora biti u vlasništvu
revizorske tvrtke ili ovlaštenog revizora u visini od najmanje 75%

Ministarstvo financija izdaje dozvolu za rad
revizorskoj tvrtki nakon registriranja u trgovačkom sudu i pošto ispuni sve
uvjete iz Zakona o reviziji

za obavljenu reviziju plaća se naknada koja se
utvrđuje ugovorom.

revizorska tvrtka obvezno se osigurava za
eventualno prouzročenu štetu i to u protuvrijednosti u visini 25000 eura po
jednoj reviziji.

 izvješće
ovlaštenog revizora u skladu je s MRS-om 13, Izvješće revizora o obavljenoj
reviziji

 izvješće
o obavljenoj reviziji mora se dostaviti svim zakonskim predstavnicima
poduzetnika gdje je obavljena revizija

 dokumentaciju revizorska tvrtka čuva najmanje pet godina

 ovlašteni revizor mora ispunjavati zakonom propisane uvjete kojima
se, između ostaloga, propisuje da je građanin Republike Hrvatske, da nije
osuđivan za kaznena djela iz oblasti gospodarskog kriminala, da ima visoku
stručnu spremu ekonomskog smjera te da je častan i pošten i da ispunjava druge
uvjete utvrđene kodeksom etike (Kodeks etike Međunarodne federacije računovođa)

 certifikat ovlaštenog revizora izdaje strukovno udruženje revizora

 ovlašteni revizor ne smije obavljati reviziju ako posjeduje udjel
u kapitalu poduzetnika, ako je zakonski zastupnik, član nadzornog odbora ili
djelatnik poduzetnika, ako je sudjelovao u vođenju poslovnih knjiga poduzetnika,
ako je bračni drug, krvni srodnik, staratelj, usvojitelj, usvojenik, hranitelj
jednog od zakonskih predstavnika poduzetnika ili članova nadzornog odbora.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Prilikom
detaljnije usporedbe može se vidjeti da prema hrvatskom zakonu fizičke osobe
(same) ne mogu obavljati reviziju, fakultetsko obrazovanje je opći kriterij,
dakle nije predviđena mogućnost odstupanja od toga, čak je propisan i ekonomski
smjer fakultetskog obrazovanja, a udjel vlasništva u revizorskoj tvrtki u
hrvatskom je zakonu također rigoroziniji jer zahtijeva 75%.

          Prethodno
navedeno ne odnosi se na reviziju javnog sektora, odnosno državnu reviziju koja
je uređena Zakonom o državnoj reviziji.

##### 6.6.2.2.1. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Institucionalni
okvir osobito treba obuhvatiti i urediti licenciranje, ovlasti profesionalnih
organizacija i uređenje kontrole kvalitete revizije i provjere sigurnosti
kvalitete koju trebaju provoditi odgovarajući organi države i utemeljiti ih.

if !supportEmptyParas endif

Nadovezujući se na prethodno
navedeno, potrebno je na odgovarajući način osnažiti i internu reviziju, ali i
nadzor (supreviziju) revizorskih firmi.

if !supportEmptyParas endif

Svjetska banka osobito ističe
provjeru primjene zakona (*enforcement or
monitoring of compliance*). Slijedom navedenoga potrebno je to pitanje
institucionalno obuhvatiti. Kod uređenja ovoga područja treba se također
obvezno koristiti preporukama Svjetske banke.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.6.2.2.2. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Prioriteti
trebaju biti usmjereni na traženje tehničke pomoći, provođenje i organizaciju i
na uređenje kontrole kvalitete revizije i provjere sigurnosti njezine kvalitete.
To potom treba i urediti zakonom o reviziji.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.6.2.2.3. CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Programom CARDS 2002/22 predviđen je projekt koji, između
ostaloga, obuhvaća internu reviziju proračunskih korisnika. Međutim, trebalo bi
iznaći mogućnosti i načine da se najnovija dostignuća Europske unije preuzmu u
hrvatsko zakonodavstvo.

### 6.6.3.Intelektualno, industrijsko i trgovačko vlasništvo

if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.3.1. Pravni okvir

          Ovo
je područje regulirano sljedećim zakonima:

if !supportEmptyParas endif

- *Zakon o autorskom pravu* (NN 9/99, 76/99
i 127/99) – uređuje prava autora književnih, znanstvenih i umjetničkih djela
(autorsko pravo) i prava umjetnika izvođača, proizvođača fonograma i
organizacija za radiodifuziju (srodna prava)

- *Zakon o patentima* ( NN 78/99) – uređuje pretpostavke za zaštitu
izuma patentima, postupak za priznanje patenta te građanskopravnu i
prekršajno-pravnu zaštitu priznatih patenata

- *Zakon o žigu* (NN 78/99) – uređuje pretpostavke za zaštitu, postupak
zaštite te građanskopravnu i prekršajno-pravnu zaštitu registriranih žigova

- *Zakon o industrijskom obličju* (NN 78/99) – uređuje pretpostavke za
zaštitu, postupak zaštite te građanskopravnu i prekršajno-pravnu zaštitu
priznatih industrijskih obličja (dizajna)

- *Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga* (NN
78/99) – uređuje zaštitu oznaka zemljopisnoga podrijetla proizvoda i usluga,
pretpostavke i postupak ostvarivanja njihove zaštite te građanskopravnu i
prekršajno-pravnu zaštitu registriranih oznaka

- *Zakon o zaštiti planova rasporeda (topografije) integriranih sklopova*
(NN 78/99) – uređuje pretpostavke za zaštitu, postupak zaštite te
građanskopravnu i prekršajno-pravnu zaštitu planova rasporeda (topografije)
integriranih sklopova.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Napominje
se da su svi navedeni zakoni, koji se primjenjuju od 1. siječnja 2000. godine,
pripremani tijekom razdoblja koje je prethodilo prijemu Republike Hrvatske u
članstvo Svjetske trgovinske organizacije (WTO) te da su stoga usklađeni s
odredbama WTO-ova Sporazuma o trgovinskim aspektima intelektualnog vlasništva
(TRIPS), kao i s odredbama međunarodnih konvencija i ugovora iz područja
intelektualnog vlasništva kojih je u tom razdoblju Republika Hrvatska bila
stranka.

if !supportEmptyParas endif

          Pored navedenih zakona, svako od spomenutih područja
regulirano je i pratećim pravilnicima kao što su:

- Pravilnik o stručnim mjerilima
za obavljanje djelatnosti ostvarivanja autorskog prava i srodnih prava (NN
37/00)

- Pravilnik o patentima (NN
146/1999)

- Pravilnik o žigu (NN
146/1999)

- Pravilnik o industrijskom
obličju (NN 146/1999)

- Pravilnik o oznakama zemljopisnog podrijetla (NN 146/1999)

- Pravilnik o
planovima rasporeda integriranih sklopova (NN 146/1999).

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Republika Hrvatska članica je sljedećih međunarodnih
konvencija i ugovora iz područja intelektualnog vlasništva.

if !supportEmptyParas endif

###### Međunarodne konvencije i ugovori koji uređuju sva prava intelektualnog vlasništva:

if !supportEmptyParas endif

1.       Konvencija o osnivanju svjetske organizacije za intelektualno
vlasništvo (WIPO    konvencija, 1967.,
dopunjena 1979.), (NN, MU 12/93 i 3/99)

2.       Ugovor o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva
Svjetske trgovinske       organizacije
(WTO-ov Sporazum TRIPS).

if !supportEmptyParas endif

Međunarodne konvencije i
ugovori iz područja autorskog prava i srodnih prava:

if !supportEmptyParas endif

Bernska konvencija za zaštitu književnih i
umjetničkih djela iz 1886. godine (Pariški akt,  1971.), (NN, MU 12/93 i 3/99)

Univerzalna konvencija o autorskom pravu prema
izvornom tekstu (Ženeva, 1952.), (NN, MU 12/93 i 3/99)

Univerzalna konvencija o autorskom pravu
revidirana u Parizu (1971.), (NN, MU 12/93 i 3/99)

Međunarodna konvencija za zaštitu umjetnika
izvođača, proizvođača fonograma i organizacija za radiodifuziju (Rimska
konvencija), (NN, MU 12/99)

Konvencija za zaštitu proizvođača fonograma od
neodobrenog umnožavanja njihovih fonograma (Fonogramska konvencija, Ženeva),
(NN, MU 12/99)

Konvencija o distribuciji signala za prijenos
programa preko satelita (Satelitska konvencija, Bruxelles), (NN, MU 4/94)

WIPO Ugovor o autorskom pravu (Ženeva, 1996.),
(NN, MU 6/00)

WIPO Ugovor o izvedbama i fonogramima (Ženeva,
1996.), (NN, MU 6/00).

if !supportEmptyParas endif

Međunarodne konvencije i
ugovori iz područja prava industrijskog vlasništva:

if !supportEmptyParas endif

Pariška konvencija za zaštitu industrijskog vlasništva (1883.),
(NN, MU 12/93 i 3/99)

Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (NN, MU
12/93 i 3/99)

Sporazum iz Nice o međunarodnoj klasifikaciji roba i usluga u
svrhu registriranja žigova (NN, MU 12/93 i 3/99)

Lokarnski sporazum o međunarodnoj klasifikaciji za industrijsko
obličje (NN, MU 12/93 i 3/99)

Ugovor o suradnji na području patenata (PCT), (NN, MU 3/98 i
10/98)

Strasburški sporazum o međunarodnoj klasifikaciji patenata (NN, MU
11/99 i 4/00)

Budimpeštanski ugovor o međunarodnom priznanju deponiranja
mikroorganizama za svrhe patentnog postupka (NN, MU 11/99 i 4/00).

#### 6.6.3.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Državni
zavod za intelektualno vlasništvo tijelo je državne uprave nadležno za:

if !supportEmptyParas endif

- obavljanje upravnih i stručnih
poslova koji se odnose na provođenje postupka za zaštitu izuma, planova
rasporeda (topografije) integriranih sklopova, robnih i uslužnih žigova,
industrijskog dizajna te oznaka zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga

- izdavanje odobrenja za
kolektivno ostvarivanje autorskog prava i srodnih prava te za provođenje
inspekcijskog nadzora nad udrugama kojima je takvo odobrenje izdano

- izradu nacrta zakona i drugih
propisa iz područja prava intelektualnog vlasništva

- poslove koji se odnose na
pripremu, sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora iz područja
intelektualnog vlasništva

- informacijsko-dokumentacijske
poslova koji se odnose na prikupljanje, sređivanje i stavljanje na uvid
patentne dokumentacije zainteresiranim subjektima i druge oblike diseminacije
informacija iz područja intelektualnog vlasništva.

if !supportEmptyParas endif

Za sporove u
području prava intelektualnog vlasništva mjerodavni su u prvom stupnju
trgovački sudovi sa sjedištem u Zagrebu, Rijeci, Osijeku i Splitu. O žalbama
protiv odluka trgovačkih sudova donesenih u prvom stupnju odlučuje Visoki
trgovački sud Republike Hrvatske sa sjedištem u Zagrebu. O izvanrednim pravnim
lijekovima odlučuje Vrhovni sud Republike Hrvatske. Građanski postupak provodi se
prema odredbama Zakona o parničnom postupku.

if !supportEmptyParas endif

Prekršaji zbog
povrede prava intelektualnog vlasništva propisani su gore navedenim zakonima
(vidi točku 6.6.3.1.). U prekršajnom postupku u prvom stupnju rješavaju
prekršajni sudovi, u drugom stupnju Visoki prekršajni sud. Prekršajni postupak
provodi se prema odredbama Zakona o prekršajnom postupku.

if !supportEmptyParas endif

Kaznena djela
koja nastaju povredom prava intelektualnog vlasništva propisana su odredbama
Kaznenog zakona Republike Hrvatske. Za kaznena djela počinjena povredom prava
intelektualnog vlasništva nadležni su u prvom stupnju općinski sudovi. O
žalbama protiv presuda općinskih sudova odlučuju županijski sudovi. O
izvanrednim pravnim lijekovima odlučuje Vrhovni sud Republike Hrvatske. Kazneni
postupak provodi se prema odredbama Zakona o kaznenom postupku. U otkrivanju
kaznenih djela počinjenih povredom prava intelektualnog vlasništva policija –
Odjel za gospodarski kriminalitet koji djeluje u okviru Uprave kriminalističke
policije Ravnateljstva policije – postupa prema odredbama Zakona o kaznenom
postupku.

if !supportEmptyParas endif

Carinska uprava nadležna je za
provođenje postupka s robom za koju postoji osnovana sumnja da se njezinim
uvozom ili izvozom čini povreda prava intelektualnog vlasništva. Izrada uredbe
kojom se propisuje postupanje s takvom robom u djelokrugu je Carinske uprave i
upravo je u tijeku.

if !supportEmptyParas endif

Državni
inspektorat u području prava intelektualnog vlasništva nadzire primjenu zakona
i drugih propisa koji uređuju: promet, umnožavanje i reproduciranje glazbenih i
kinematografskih djela snimljenih na nosačima zvuka i video-kazetama te
računalnih programa; zaštitu industrijskog obličja, žigova i korištenje oznaka
zemljopisnog podrijetla proizvoda; izradu, ponudu za prodaju, prodaju,
upotrebu, uvoz i skladištenje proizvoda koji je izrađen prema izumu, odnosno
koji je izravno dobiven postupkom koji je predmet izuma, bez odobrenja
nositelja patenta.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.3.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Područje intelektualnog vlasništva uređeno je odredbama
članka 42. i 71. te dodatkom VIII. SSP-a (koji odgovaraju članku 29. i 36. te
dodatku VI. Privremenog sporazuma). Prema odredbi članka 71. SSP-a, Republika
Hrvatska je obvezna najkasnije do početka 2005. g. zajamčiti razinu zaštite
intelektualnog vlasništva sličnu razini koja postoji u Europskoj zajednici,
uključujući i učinkovita sredstva za provedbu tih prava.

if !supportEmptyParas endif

          Do kraja 2002. godine planira se
izvršiti analizu stupnja usklađenosti važećih zakona s relevantnim propisima
EU. Također se planira okončanje pregovora sa Europskom patentnom organizacijom
i potpisivanje Sporazuma o suradnji i proširenju u području patenata (EPO
Extension).

if !supportEmptyParas endif

          Do kraja lipnja 2003. godine predviđaju se aktivnosti na
sljedećim područjima intelektualnog vlasništva:

if !supportEmptyParas endif

Autorskog prava i srodnih
prava

if !supportEmptyParas endif

donošenje novog Zakona o autorskom pravu i srodnim
pravima, nakon provedene javne rasprave i međunarodne recenzije. Zakon će biti
usklađen s Direktivama 91/250/EEC, 92/100/EEC, 93/83/EEC, 93/98/EEC, 96/9/EC,
2001/84/EC, 2001/29/EC.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Industrijskog vlasništva

· donošenje Zakona o
potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske patentne
organizacije o suradnji u području patenata (*EPO Extension*)

· donošenje Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o patentima kojima će se implementirati *EPO Extension*

· donošenje Zakona o
potvrđivanju Protokola koji se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj
registraciji žigova (Madrid, 1989.) (Madridski protokol)

· donošenje Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o žigu kojima će se implementirati Madridski
protokol)

· donošenje Zakona o
potvrđivanju Haškog sporazuma o međunarodnoj registraciji industrijskog dizajna

· donošenje Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o industrijskom obličju kojima će se implementirati
Haški sporazum

· donošenje zakona o
potvrđivanju sljedećih međunarodnih ugovora i sporazuma:

          -        Ugovora o patentnom pravu (Ženeva,
2000.)

          -        Ugovora o pravu žiga (Ženeva, 1994.)

          -        Bečkog sporazuma o utvrđivanju
međunarodne klasifikacije figurativnih elemenata žigova (Beč, 1973.)

          -        Ugovora iz Nairobija o zaštiti
olimpijskog simbola (Nairobi, 1981.).

if !supportEmptyParas endif

          Napominje
se da će se planirane izmjene i dopune Zakona o patentima, Zakona o žigu i
Zakona o industrijskom obličju provesti samo u svrhu njihova usklađivanja s
međunarodnim ugovorima koje se planira potpisati odnosno ratificirati u prvoj
polovici 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

Do kraja 2003. godine planira se izraditi Nacrt prijedloga Zakona o
industrijskom vlasništvu koji bi sveobuhvatno uređivao patente, žigove,
industrijski dizajn i oznake zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga. Taj
zakon bio bi usklađen s Konvencijom o izdavanju europskih patenata, Direktivama
98/44/EC, 89/104/EEC, 98/71/EC te međunarodnim konvencijama i ugovorima kojima
se prethodno planira pristupiti, uključujući i one kojih je RH već stranka.
Također se planira izraditi Nacrt prijedloga novoga Zakona o zaštiti planova
rasporeda poluvodičkih proizvoda (integralnih sklopova) koji će biti usklađen s
Direktivom 87/54/EEC.

if !supportEmptyParas endif

          Nadalje,
na temelju čl. 71. st. 1. SSP-a u Vladinu je proceduru već upućena Uredba o
provedbi carinskih mjera za zaštitu intelektualnog vlasništva koja će, sukladno
čl. 70. Carinskog zakona, urediti postupak zaštite intelektualnog,
industrijskog i trgovačkog vlasništva. Uredba će biti usklađena s uredbama  3295/94, 1367/95 i 241/1999. Njezino se
stupanje na snagu očekuje početkom 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

Ljudski potencijali

if !supportEmptyParas endif

          Sve
navedene aktivnosti trebale bi se izvršiti u Sektoru za razvoj intelektualnog
vlasništva (pravnoj službi) Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. S
obzirom da ta služba nije kadrovski u potpunosti ekipirana, tj. da ne raspolaže
dovoljnim brojem pravnika s iskustvom i znanjem potrebnim za obavljanje svih
navedenih aktivnosti u zadanim rokovima, u Zavodu je osnovana radna skupina za
usklađivanje zakonodavstva iz područja intelektualnog vlasništva sa spomenutim
međunarodnim i europskim propisima. Tu radnu skupinu čine prevoditelji i
pravnici, zaposleni u drugim sektorima Zavoda, odnosno na drugim poslovima, a
koji su do sada sudjelovali u zakonodavnim projektima Zavoda.

          Projektom
CARDS 2001/09 previđena je tehnička pomoć Europske komisije u usklađivanju
zakona iz područja industrijskog vlasništva s pravnom stečevinom EZ-a, treninzi
službenika Zavoda koji provode postupak za priznanje pojedinih prava
industrijskog vlasništva te izrada strategije za pružanje učinkovite zaštite
priznatim pravima s potrebnim treninzima sudaca, državnih odvjetnika te
službenika policije i Carinske uprave.

          Tijekom
2003. godine Državni zavod za intelektualno vlasništvo planira zaposliti u
Sektoru za razvoj intelektualnog vlasništva najmanje tri vježbenika –
diplomirana pravnika koja bi se specijalizirala za međunarodno i europsko pravo
intelektualnog vlasništva. Time bi se omogućilo, nakon izvršenog početnog
usklađivanja, sustavno i kontinuirano praćenje međunarodnih i europskih propisa
koji će se donositi u svrhu unifikacije nacionalnih propisa iz ovoga područja
te njihova pravodobna implementacija u domaće zakonodavstvo.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.6.3.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Sve aktivnosti vezane uz pripremu odnosno izradu navedenih
propisa te njihovu provedbu financirati će se iz vlastitih prihoda Državnog
zavoda za intelektualno vlasništvo. U Državnom proračunu Republike Hrvatske
potrebno je osigurati sredstva za plaće tri vježbenika visoke stručne spreme
koje Zavod planira zaposliti u 2003. godini.

## 6.7. TRŽIŠNO NATJECANJE I DRŽAVNE POTPORE

if !supportEmptyParas endif

Za predmetno područje značajne
su odredbe čl. 40, 69. i 70. SSP-a (odgovara čl. 27. i 35. Privremenog
sporazuma).

Relevantne odredbe Ugovora o
osnivanju Europske zajednice za područje tržišnog natjecanja i državnih potpora
nalaze se u čl. 81.–87.

### *6.7.1.**Tr**ž**i**š**no**natjecanje*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.1.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Temeljni pravni okvir
za područje tržišnoga natjecanja u Hrvatskoj jest Zakon o zaštiti tržišnoga
natjecanja iz 1995. godine, s izmjenama i dopunama iz 1997. i 1998. godine
(NN  48/1995, 52/1997, 89/1998). Od
podzakonskih propisa važan izvor prava tržišnoga natjecanja jest Pravilnik o
načinu vođenja upisnika o koncentracijama iz 1997. godine (NN  30/1997). Ovi propisi izrađeni su po uzoru
na zakonodavstvo Europske zajednice.

if !supportEmptyParas endif

          Za tržišno natjecanje
također su značajne i odredbe drugih propisa koje uređuju to područje u nekim
posebnim djelatnostima, na primjer Zakon o telekomunikacijama (NN 76/99), Zakon
o trgovini (NN 11/96), Zakon o bankama (NN 84/2002), Zakon o tržištu električne
energije (NN 68/01), Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata (NN 68/01), Zakon
o tržištu plina (NN 68/01), Zakon o energiji (NN 68/01) i Zakon o regulaciji
energetskih djelatnosti (NN 68/01, 109/01). No, ti propisi nisu posvećeni tržišnom
natjecanju, nego samo nekim svojim odredbama posebno ili dodatno rješavaju
određena pitanja tržišnoga natjecanja specifična za dotične sektore. Zakon o
zaštiti tržišnog natjecanja ujedno je glavni izvor prava konkurencije za
djelatnosti koje ti propisi uređuju.

if !supportEmptyParas endif

          Pravila
sadržana u drugim propisima također su značajna u ostvarivanju učinkovitoga
tržišnog natjecanja, no uloga tih pravila u tržišnom natjecanju samo je
posredna. Ta pravila sadržana su na primjer u Zakonu o komunalnom gospodarstvu,
Zakonu o koncesijama, Zakonu o osiguranju, Zakonu o posredovanju i zastupanju u
osiguranju. Ti su propisi važni jer predviđaju uvjete koji se moraju ispuniti
da bi se neka posebna djelatnost mogla obavljati. Usto, postavljaju i određena
specifična pravila kako se to treba činiti. Pravila koja se izravnije tiču
potrošača sadržana su prije svega u Zakonu o obveznim odnosima i Zakonu o
trgovini, a u pripremi je poseban Zakon o zaštiti potrošača. Ona su također
značajna u ostvarivanju učinkovitoga tržišnog natjecanja.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.1.2. Institucionalni okvir

          Agencija
za zaštitu tržišnoga natjecanja mjerodavna je za provedbu propisa o zaštiti
tržišnoga natjecanja kao tijelo opće nadležnosti. Na čelu Agencije je ravnatelj
kojega na prijedlog Vlade Republike Hrvatske imenuje Hrvatski sabor na vrijeme
od četiri godine. Ulogu savjetodavnog tijela Agencije ima Savjet za zaštitu
tržišnoga natjecanja, čije članove na prijedlog ravnatelja Agencije imenuje
Vlada Republike Hrvatske za razdoblje od četiri godine. Agencija je nadležna za
sva pitanja u vezi sa zaštitom tržišnoga natjecanja.

if !supportEmptyParas endif

          Agencija
za zaštitu tržišnog natjecanja trenutačno ima 17 zaposlenika, a tijekom 2003.
godine institucionalni kapaciteti Agencije bit će znatno ojačani. Za 2003.
godinu Agenciji su odobrena proračunska sredstva u gotovo dvostruko većem
iznosu u odnosu na 2002. godinu, što će omogućiti zapošljavanje osam novih
zaposlenika visoke stručne spreme (pravnika i ekonomista).

if !supportEmptyParas endif

Također
postoje i posebna tijela koja su u određenim djelatnostima isključivo nadležna
za kontrolu tržišnoga natjecanja. Tako je u području telekomunikacija za
tržišno natjecanje zaduženo Vijeće za telekomunikacije, a na području
energetskih djelatnosti Vijeće za regulaciju energetskih djelatnosti. U
djelatnosti bankarstva, sukladno novom Zakonu o bankama, za pitanja tržišnog
natjecanja nadležna je Hrvatska narodna banka.

if !supportEmptyParas endif

          Važnu ulogu u provedbi propisa tržišnoga natjecanja imaju i
nadležni sudovi, pri čemu je uloga Upravnog suda ocjenjivanje odluke Agencije i
specijaliziranih tijela u posebnim djelatnostima povodom pokrenutog upravnog
spora dok bi prekršajni sudovi trebali provoditi odluke Agencije i
specijaliziranih tijela sankcioniranjem poduzetnika za koje su ta tijela
utvrdila da su određenim postupanjem narušili pravila tržišnoga natjecanja.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.1.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Za područje tržišnog natjecanja u odnosu između Europskih
zajednica i njihovih država članica i Republike Hrvatske značajne su odredbe
čl. 69. i 70. SSP-a (odgovara čl. 35. Privremenog sporazuma).

          Članak 70. st. 2. SSP-a (čl. 35. st. 2. Privremenog
sporazuma) propisuje da će se svako postupanje ocjenjivati na temelju kriterija
koji proizlaze iz primjene pravila o tržišnom natjecanju u Europskoj zajednici,
posebice čl. 81., 82., 86. i 87., Ugovora o osnivanju Europske zajednice i
instrumenata za tumačenje koje su usvojile institucije Europske zajednice, a
čl. 69. propisuje postupno usklađivanje prava Republike Hrvatske s pravnom
stečevinom EU.

          Stoga je do kraja prosinca 2002. godine u planu izrada
Nacrta prijedloga novog Zakona o konkurenciji koji će biti u velikoj mjeri
usklađen s pravom Europske zajednice. Nacrt prijedloga Zakona je u konačnoj
fazi izrade te će biti usklađen s Uredbama Vijeća  17*,* 1216/1999,
19/65/EEC, 1215/1999, 2821/71, 4064/89, 1310/97*.* Potpuna usklađenost neće biti moguća.Razlog za djelomičnu neusklađenost je u tome što se neke odredbe
odnose samo na države članice pa će tako za Republiku Hrvatsku biti primjenjive
tek stupanjem u punopravno članstvo. Nadalje, Nacrt prijedloga Zakona, kao temeljni
propis u području prava konkurencije, ne regulira cjelokupnu materiju, nego za
to propisuje donošenje niza podzakonskih propisa kojima bi se, na način kao što
je to slučaj u Europskoj zajednici, pobliže uredila posebna pitanja vezana uz
postupak prijave i ocjene dopuštenosti koncentracija, skupna izuzeća od
primjene odgovarajućih odredaba Zakona na pojedine kategorije sporazuma između
poduzetnika te određivanje mjerodavnog tržišta i *de minimis* sporazumi. Tako se, između ostalih, planiraju donijeti i
Uredba o koncentracijama, Uredba o skupnom izuzeću vertikalnih sporazuma
(uključujući isključivu distribuciju, selektivnu distribuciju, isključivu
kupnju i *franchising*), Uredba o
skupnom izuzeću za sporazume o istraživanju i razvoju, Uredba o skupnom izuzeću
za sporazume o specijalizaciji, Uredba o skupnom izuzeću za sporazume o
prijenosu tehnologije, Uredba o skupnom izuzeću za sporazume iz sektora
motornih vozila – koji će biti
usklađeni sa Uredbama Europske komisije
4064/89, 1310/97, 240/96, 2790/1999, 2658/2000, 2659/2000, 1400/2002*.* Prvo će se pristupiti izradi
pravilnika o koncentracijama. Ostali će podzakonski akti biti doneseni u roku
od šest mjeseci nakon stupanja Zakona na snagu, a neki i kasnije, ovisno o
njihovoj važnosti.

if !supportEmptyParas endif

          Kako bi zaštita tržišnog natjecanja bila učinkovita,
potrebno je povećati broj stručno osposobljenih djelatnika u Agenciji. Broj
zaposlenika u Agenciji povećat će se do kraja 2003. za osam te će iznositi 25
zaposlenika, za što su predviđena sredstva financiranja u prijedlogu proračuna
za 2003. godinu koji je usvojila Vlada RH te uputila u postupak usvajanja pred
Hrvatskim saborom.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.1.4.       CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Europska
će komisija kroz projekt CARDS 2001/10 pružiti tehničku podršku jačanju
Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja i usklađivanja zakonodavstva u tom
području s *acquisem*.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.1.5.       Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

Financijske
potrebe Agencije za razdoblje do kraja 2003. godine bit će podmirene iz  sredstava proračuna, za koji se
pretpostavlja da će biti usvojen. Navedena proračunska sredstva iznosila bi oko
7.200.000,00 kn. Uz iznijeto, tijekom 2003. godine Agencija će raspolagati i
dijelom sredstava iz projekta CARDS 2001 koji počinje 15. siječnja 2003. godine
i trajat će 18 mjeseci.

### 6.7.2.          Državne potpore

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.2.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Postoji
niz domaćih propisa na temelju kojih se utvrđuju državne potpore u Državnom
proračunu Republike Hrvatske i kroz izvršenje proračuna dodjeljuju krajnjim
korisnicima. Temeljni propis jest Zakon o izvršavanju Državnog proračuna
Republike Hrvatske za pojedinu godinu kojim se određuje visina državnih potpora
i njihovi davatelji. Između cijeloga niza ostalih propisa valja istaknuti
sljedeće:

- Ministarstvo financija planira
sredstva po Zakonu o fondu za dugoročno financiranje stanogradnje uz potporu
države i Pravilniku o visini kredita koji se odobravaju iz Fonda za dugoročno
financiranje stanogradnje uz potporu države

- Ministarstvo za javne radove,
obnovu i graditeljstvo, prema Zakonu o otocima, treba predvidjeti sredstva za
izradu programa održivog razvitka otoka i za Državni program razvitka otoka

-  Ministarstvo poljoprivrede osigurava sredstva po Zakonu o
stočarstvu, Zakonu o sjemenu, Zakonu o vinu, Zakonu o zaštiti bilja, Zakonu o
novčanim poticajima i naknadama u poljoprivredi i ribarstvu te Pravilniku o
uvjetima i načinu korištenja sredstava za kreditiranje razvitka i obnove
poljoprivrede

- Ministarstvo pomorstva, prometa
i veza sredstva osigurava po Pomorskom zakoniku, Zakonu o plovnom putu, Zakonu
o morskim lukama, Zakonu o Jadroliniji Rijeka, Zakonu o javnom prijevozu u
linijskom obalnom pomorskom prometu, Zakonu o otocima, Zakonu o Hrvatskim
željeznicama, Zakonu o javnim cestama, Zakonu o plovidbi na unutarnjim vodama,
Zakonu o lukama na unutarnjim vodama, Zakonu o zračnim lukama itd.

- Ministarstvo turizma to čini po
Zakonu o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma itd.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.2.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Državne
potpore ulaze u djelokrug pojedinih tijela državne uprave koja ocjenjuju stanje
na svom upravnom području i predlažu mjere, koje se često pojavljuju u obliku
državnih potpora. Mjere usklađuje Vlada Republike Hrvatske uz stručnu pomoć
Ministarstva financija koje u postupku pripreme i usklađivanja Državnog
proračuna polazi od prijedloga pojedinih resora i usklađuje ih s mogućnostima i
ograničenjima samog proračuna, utječući eventualno na visinu sredstava, ali
nikako ne na odluku o njihovoj opravdanosti. Mjere u Državnom proračunu
Republike Hrvatske usvaja Hrvatski sabor.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.2.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

                   Državne potpore koje narušavaju tržišno natjecanje
i koje mogu negativno utjecati na trgovinu između Republike Hrvatske i EZ-a
nespojive su sa SSP-om. Područje državnih potpora između Republike Hrvatske i
EZ-a i njihovih država članica uređeno je odredbama čl. 70. SSP-a (odgovara čl.
35. Privremenog sporazuma).

          Sukladno tim odredbama Republika Hrvatska ima u planu do
početka 2003. g. osnovati neovisno operativno javno tijelo koje će biti
zaduženo za odobravanje, nadzor provedbe i povrata državnih potpora (Hrvatska
agencija za državne potpore, dalje Agencija). Agencija će biti osnovana Zakonom
o državnim potporama, koji je upućen u saborsku proceduru u studenom 2002.
godine. Prema Prijedlogu Zakona o državnim potporama na čelu Agencije bit će
ravnatelj kojega na prijedlog Vlade Republike Hrvatske imenuje Hrvatski sabor
na vrijeme od šest godina. Ulogu savjetodavnoga tijela Agencije imat će Savjet
za državne potpore, čije će članove na prijedlog ravnatelja Agencije imenovati
Vlada Republike Hrvatske na razdoblje od šest godina.

          Prijedlog Zakona o državnim potporama usklađen je s
odredbama čl. 86. i 87. Ugovora o osnivanju EZ-a, te s Uredbom Vijeća 659/1999.
Zakonom će se uređivati opći uvjeti i pravila odobrenja, nadzora provedbe i
povrata državnih potpora u svrhu očuvanja poduzetničke i tržišne slobode,
osiguranja jednakog pravnog položaja svim poduzetnicima na tržištu, poticanja
gospodarskog napretka, socijalnog blagostanja građana i brige za gospodarski
razvoj i očuvanje okoliša svih krajeva Republike Hrvatske te provedbu
međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

           Zakon se neće
odnositi na državne potpore u poljoprivredi i ribarstvu, s obzirom da su ta
područja čl. 70. st. 8. izuzeta od primjene čl. 70. st. 1. (iii) SSP-a.

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju Zakona o državnim potporama planira se donijeti niz podzakonskih
propisa koji će biti usklađeni s *acquis* *communautaireom*.

if !supportEmptyParas endif

          Nadalje,
sukladno čl. 70. st. 6. SSP-a Republika Hrvatska, odnosno Ministarstvo
financija izradilo je sveobuhvatan popis programa državnih potpora koji su uspostavljeni
prije osnivanja Agencije te ih treba do početka 2006. godine uskladiti s
kriterijima iz čl. 70. st. 2. SSP-a.

#### 6.7.2.4. CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Europska
komisija će kroz projekt CARDS 2002/08 pružiti tehničku podršku za jačanje
sustava državnih potpora u vidu jačanja institucionalnih i upravnih sposobnosti
Agencije, promicanja znanja o sustavu javnih potpora i jačanja metodološkog i
pravnog okvira.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.7.2.5. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

         Sredstva
potrebna za provedbu ovog Zakona procjenjuju se na šest milijuna kuna godišnje
iz Državnog proračuna Republike Hrvatske. Sredstva su namijenjena ustrojavanju
Hrvatske agencije za državne potpore i sustava državnih potpora.

## 6.8. PROMET

### *6.8.1.          Opis poglavlja*

if !supportEmptyParas endif

          Europske
zajednice od svog nastajanja tj. Ugovora iz Rima 1957. imaju cilj osmišljavanje
zajedničke prometne politike. Konkretnije mjere za ostvarivanje navedenog cilja
otpočete su sredinom osamdesetih, a prva se «Bijela knjiga» o zajedničkoj
prometnoj politici pojavila krajem 1992. godine. Temeljni princip tog dokumenta
bio je otvaranje prometnog tržišta u smislu uvođenja liberalizacije i slobodne
konkurencije. U isto je vrijeme ugovorom iz Maastrichta definirana tzv.
koncepcija TEN (transeuropskih mreža) za razvitak prometne infrastrukture. Radi
zadovoljavanja poraslih prometnih potreba, tijekom devedesetih se koncept
prometne politike širi i na četiri osnovna principa razvitka prometnih sustava
EU: ujednačavanje nerazmjera između pojedinih prometnih vidova, eliminiranje
uskih grla, orijentaciju prometne politike na korisnike prometa i rješavanje
pitanja koja se pred prometne sustave postavljaju u uvjetima globalizacije (i
širenja EU). Krajem 2001. izdana je druga «Bijela knjiga»: «Europska prometna
politika za 2010.: vrijeme za odluku». Ovim dokumentom predloženo je 60 specifičnih
mjera koje trebaju zadovoljiti potrebe održivog prometnog razvitka u narednom
desetljeću. Mjere idu od promjena u sustavu formiranja cijena (*pricing*) pojedinih prometnih vidova kako
bi se postiglo oživljavanje prometnih vidova koji mogu biti zamjena cestovnom
prometu do ciljnog investiranja u trans-europske mreže.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonski
okvir reguliranja prometnih djelatnosti na nivou EZ-a pokriva za sve oblike
prometa pristup tržištu prometnih usluga, društvene aspekte prometa, sigurnost
prometa i zaštitu okoliša, kao i svu horizontalnu pravnu regulativu u odnosu na
prometnu infrastrukturu transeuropskih mreža. Uz to, prometna politika
Zajednice razvija i suradnju s drugim zemljama u prometu.

if !supportEmptyParas endif

          Prometna
politika EZ-a prema zemljama koje nisu članice EU koncipirana je u odnosu na
infrastrukturu definicijom tzv. multimodalnih paneuropskih prometnih koridora.
Projekt identificiranja potreba prometne infrastrukture (tzv. TINA) proveden je
za zemlje kandidate za ulazak u EU. Za zemlje jugoistočne Europe u tijeku je
izrada studije TIRS (*Transport
Infrastructure Regional Study*) koja bi trebala odrediti prioritete za
Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Hrvatsku, Makedoniju, Rumunjsku i SR
Jugoslaviju.

if !supportEmptyParas endif

          Prometni
sektor u Hrvatskoj igra značajnu ulogu i čini oko 8% BDP-a, uz to
zapošljavajući isti postotak radnog stanovništva, tj. 80 000 zaposlenih. Njegov
značaj povećan je činjenicom da je prometno povezivanje preduvjet regionalnog i
turističkog razvitka zemlje.

if !supportEmptyParas endif

          Nažalost,
u ovom trenutku ne postoji jednoznačno definirana cjelovita razvojna prometna
politika Republike Hrvatske. Iako je formalno na snazi od kraja 1999. godine,
Strategija prometnog razvitka RH nije konzistentan razvojni dokument, već
infrastrukturno orijentiran dokument po pojedinim prometnim granama. U rujnu
2001. separatom «Promet» u okviru strateškog dokumenta «Hrvatska u 21.
stoljeću» ponovo se nije postiglo precizno definiranje ciljeva niti mjera koje
bi za razvitak prometne djelatnosti bile nužne.  Razlog ovom stanju prvenstveno je nedostatak administrativne
sposobnosti i organizacijske strukture u tijelima državne uprave koja  u svojem djelokrugu imaju promet.

if !supportEmptyParas endif

          Iako
je promet, zajedno s pomorstvom i telekomunikacijama, prvenstveno u djelokrugu
Ministarstva pomorstva, prometa i veza, pojedini aspekti izgradnje
infrastrukture (prvenstveno cesta visoke razine uslužnosti), sigurnosti
prometa, pitanja oko nadležnosti u riječnom prometu, tj. unutarnjoj plovidbi –
sustavno nisu u djelokrugu Ministarstva pomorstva, prometa i veza, već drugih
organa državne uprave. Uz to postoji i prilična uniformnost u znanstvenom
pristupu ovim djelatnostima – s obzirom da se ekonomski i tržišni kriteriji
zanemaruju u duljem roku u odnosu na politički pristup određivanju prometnih
prioriteta.

if !supportEmptyParas endif

          Ukratko,
trenutačna koncepcija prometnog razvitka koncentrirana je po pojedinim granama
prometa u većoj mjeri na prometnu infrastrukturu nego na organizacijske i
administrativne sposobnosti djelatnosti. Jedini stvarni izuzetak čini proces
restrukturiranja HŽ-a te pripreme za novim prijedlogom zakona predviđenu
reorganizaciju željezničkog prometa na tržišnom principu.

if !supportEmptyParas endif

          Glavni
problem upravnog ustrojstva Ministarstva pomorstva, prometa i veza jest
nepostojanje stručnih službi za osmišljavanje prometne politike u cjelini. Čak
niti preuzimanje iskustava zemalja po prometnoj koncepciji sličnih Hrvatskoj
nije do sada korišteno niti izučavano, s obzirom da ne postoji niti objedinjena
služba međunarodne suradnje.

if !supportEmptyParas endif

          Ministarstvo pomorstva, prometa i veza
i podređene mu institucije odgovorni su za osmišljavanje i provedbu prometne
politike, no za sada je glavna funkcija Ministarstva  uobličavanje, predlaganje i provedba nacionalne strategije
pojedinih prometnih grana, stvaranje uvjeta za razvoj infrastrukture,
koordiniranje svih aktivnosti vezanih uz promet te sudjelovanje u osmišljavanju
politike prometne sigurnosti i redukcije utjecaja na prirodni okoliš.

if !supportEmptyParas endif

          U Ministarstvu je zaposleno ukupno 848 ljudi u osam uprava
(Uprava cestovnog prometa, Uprava zračnog prometa, Uprava željezničkog prometa,
Uprava pomorstva, Uprava unutarnje plovidbe, Uprava pošte i telekomunikacija,
Uprava inspekcijskih poslova, Uprava za financije, plan, proračun i nabavu),
kabinetu ministra, jednom samostalnom odjelu i tajništvu.

### *6.8.2.          Cestovni promet*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.2.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pravna stečevina EU iz područja cestovnog prometa obuhvaća
sljedeća područja: pristup na tržište, usklađivanje poreznih sustava, socijalno
zakonodavstvo, tehnologiju, sigurnost, okoliš te prijevoz opasnih tvari.

Također, pravna stečevina EU iz
područja cestovnog prometa uključuje značajan broj ugovora i konvencija UN-a
koji se tiču različitih aspekata cestovnog prijevoza.

if !supportEmptyParas endif

Hrvatska je članica sljedećih
većih konvencija i sporazuma koji uređuju cestovne aktivnosti.

Republika Hrvatska je notifikacijom
o sukcesiji prihvatila kao stranka: Carinsku konvenciju o međunarodnom
prijevozu robe pod okriljem karneta TIR (tzv. TIR *Convention*) (godina pristupa – 1991.), Europski sporazum o radu
posada na vozilima koje su zaposlene u međunarodnom cestovnom prometu (AETR)
(1995), Konvenciju o međunarodnom prijevozu robe cestom (CMR) (1992),
Konvenciju o međunarodnom prijevozu opasnih tvari (ADR) (1993), Konvenciju o
ugovoru o međunarodnom cestovnom prijevozu putnika i prtljage (CVR).

U odnosima koji se razvijaju u
području cestovnog prijevoza međunarodni sporazumi su potpisani s 33 države,
uključujući sve države članice Europske unije osim Portugala. S Italijom i
Luksemburgom potrebno je usklađene i parafirane dvostrane ugovore potpisati.

Republika Hrvatska je 2001.
godine u Bruxellesu potpisala Ugovor o međunarodnom povremenom prijevozu
putnika običnim i putničkim autobusima INTERBUS.

Uvjeti pristupa na tržište –
koji se odnose na pristup u djelatnost cestovnog prijevoznika putnika i
cestovnog prijevoznika roba te na uzajamno priznavanje diploma, svjedodžba i
ostalih dokaza o formalnim kvalifikacijama u cilju omogućavanja tim
prijevoznicima prava na slobodu osnivanja poduzeća u nacionalnom i međunarodnom
prijevozu – u skladu su s odredbama Direktive 96/26/EC od 29. travnja 1996.

if !supportEmptyParas endif

          Pravni propisi koji reguliraju fiskalno usklađivanje brinu
se za dokidanje narušavanja konkurencije između prijevozničkih poduzetnika
usklađivanjem okvira za utvrđivanje cijena te razvijaju plaćanje naknada za
korištenje cesta u istim iznosima za vozila domaćih i stranih registarskih
oznaka i uvode standardni sustavi utvrđivanja infrastrukturnih troškova.

Ove su pretpostavke u određenom
stupnju implementirane u Zakon o prijevozu u cestovnom prometu (NN 36/98) kad
se radi o poreznom sustavu, odnosno u Zakon o javnim cestama (NN 100/96) kad se
radi o naknadama i financiranju cestovne infrastrukture.

Direktiva 93/89/EEC od 25.
listopada 1993. godine o primjeni poreza u državama članicama na određena
vozila koja se koriste za cestovni prijevoz roba te poreza i pristojba za
korištenje određenih infrastrukturnih objekata, implementirana je u Zakonu o
prijevozu u cestovnom prometu (NN 36/98) i Pravilniku o naknadi za ceste za
strano vozilo (NN 100/98) te Pravilniku o cestarini za uporabu autocesta i
objekata s naplatom (NN 24/97, 104/98, 165/98).

if !supportEmptyParas endif

          Propisi EU iz područja cestovnog prijevoza koji se tiču
socijalnog zakonodavstva brinu se za harmonizaciju socijalnog
zakonodavstva – izbjegavajući narušavanja natjecanja, poboljšavajući sigurnost
prometa i ustanovljujući razdoblja vožnje, stanke i odmore, implementirajući
jedinstvene minimalne kontrolne zahtjeve – te uvode strože zahtjeve u vezi s
pristupom u djelatnost.

Hrvatska kao ugovorna stranka
Europskog sporazuma o radu posada na vozilima koja su zaposlena u međunarodnom
cestovnom prijevozu (AETR) usklađuje što je više moguće svoju politiku u vezi s
razdobljem vožnje, stankama i odmorima za vozače te u vezi sa sastavom posada,
s obzirom na budući razvoj zakonodavstva na ovom području.

Što se tiče socijalnog
zakonodavstva koje se odnosi na vrijeme rada i periode odmora, ono je potpuno
usklađeno s propisima Europske zajednice nakon donošenja Pravilnika o tehničkim
uvjetima i ispitivanju tahografa od 11. siječnja 2001. i Pravilnika o ukupnom
trajanju vremena upravljanja vozilom, o radu odvojenih posada, o odmorima
vozača i o individualnoj kontrolnoj knjižici od 4. ožujka 1993. godine, koje su
donijeli ministar pomorstva, prometa i veza i ministar  unutarnjih poslova (NN 65/01, NN 18/93).

Zakonodavstvo EU u području
tehnologije i sigurnosti propisuje najveće dopuštene težine i dimenzije
cestovnih vozila, licenciranje vozača, utvrđuje procedure za tehnički pregled
vozila, tehničke zahtjeve za cestovna vozila te područje sigurnosti i ekološke
podobnosti motornih vozila na temelju CEMT-ove rezolucije, kao i područje koje
uređuje međunarodni Sporazum o prijevozu opasnih tvari  (Sporazum ADR).

Djelomično usklađivanje
obavljeno je 1998. godine u Zakonu o sigurnosti prometa na cestama s jedne i
postavljanjem promjenjivih prometnih znakova – ovisno o vremenskim uvjetima
(snijeg, magla, kiša...), vrsti ceste, vrsti vozila – s druge strane, te se
postigla, što se tiče brzine prometa, usklađenost s propisima EU. Potpuno
usklađivanje predviđeno je donošenjem novog Zakona o sigurnosti prometa na
cestama u 2004. godini.

U vezi s propisima o redovnom
tehničkom pregledu i periodičnim tehničkim pregledima vozila te preventivnim
tehničkim pregledima, oni su u svemu usklađeni sa standardima EU.

if !supportEmptyParas endif

U odnosu na liberalizaciju
tržišta cestovnog prijevoza Zakon o prijevozu u cestovnom prometu (NN 36/98)
usklađen je s Uredbom 3118/93/EEZ od 25. listopada 1993. godine. On utvrđuje
uvjete pod kojima strani prijevoznici mogu vršiti usluge nacionalnog cestovnog
prijevoza unutar države članice.

Ovdje je riječ o kabotažnom
prijevozu robe, kvotama dozvola, propisanim obrascima za kabotažne dozvole te
obrascima knjige tovarnih listova. Prema Zakonu o prijevozu u cestovnom prometu
dana je mogućnost kabotažnog prijevoza robe, ali samo uz dozvolu nadležnog
tijela. Zakon je u potpunosti usklađen sa spomenutom Uredbom.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.2.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Politiku cestovnog prijevoza uobličuje Uprava cestovnog
prometa (25 zaposlenika) unutar Ministarstva pomorstva, prometa i veza, koja
obavlja upravne i stručne poslove iz područja cestovnog prometa i javnih cesta,
osigurava provođenje utvrđene politike i izvršavanje zakona i drugih propisa iz
područja cestovnog prometa i javnih cesta, priprema nacrte prijedloga zakona i
drugih propisa iz područja cestovnog prometa i javnih cesta.

Sudjeluje u radu međunarodnih
tijela i to: Mješovite komisije za provođenje sklopljenih dvostranih ugovora,
radnih tijela Konferencije CEMT, Pododbora za promet Europske komisije,
Stručnim radnim grupama za pitanja granice, graničnih prijelaza, malograničnog
prometa, utvrđivanja dodirnih točaka za izgradnju autocesta na koridoru Vb i Vc
te na drugim cestama sa susjednim zemljama, sudjeluje u radu organizacije IRU i
njezinih radnih tijela i dr. po potrebi. Surađuje u izradi nacrta prijedloga
ugovora i drugih međunarodnih akata, brine se o provođenju tih akata, prati i
analizira poslovanje i razvoj gospodarskih subjekata u djelatnosti cestovnog
prometa i javnih cesta, obavlja poslove upravnog postupka i upravnog nadzora iz
područja cestovnog prometa i javnih cesta, priprema i izrađuje izvješća,
analize, prijedloge mjera, rješenja i druge akte iz područja cestovnog prometa
i javnih cesta za potrebe Vlade Republike Hrvatske i Hrvatskog sabora, obavlja
stručne i administrativne poslove iz djelokruga sigurnosti prometa na cestama i
Savjeta za sigurnost prometa, obavlja i druge poslove koji su zakonom ili
drugim propisima stavljeni u djelokrug Ministarstva, a odnose se na javne ceste
i cestovni promet.

Unutar Uprave inspekcijskih poslova
istog Ministarstva pomorstva prometa i veza nalazi se Odjel inspekcije
cestovnog prometa i cesta (22 inspektora) koji provodi neposredni  inspekcijski  nadzor nad cestovnim
prometom i javnim cestama, provodi zakone i propise iz područja
cestovnog prometa i javnih cesta, prati stanje i poduzima mjere u području
cestovnog prometa i javnih cesta, prati stanje i utjecaj cestovnog prometa na
čovjekovu okolinu, vodi evidenciju objekata pod nadzorom te evidenciju
poduzetih mjera.

Neke su funkcije koje se odnose
na provedbu prometne politike EU na području cestovnog prijevoza u djelokrugu
Ministarstva unutarnjih poslova, a to su sljedeće: izrada Nacrta  prijedloga Zakona o sigurnosti prometa,
Zakona o prijevozu opasnih tvari,
registracija vozila, evidencija vozila, evidencija vozača, prikupljanje
podataka i istraga prometnih nesreća te ukupni
policijski nadzor nad vozačima i vozilima i nad odvijanjem cestovnog
prometa.

Hrvatski autoklub, na temelju
javne ovlasti prenesene Zakonom o sigurnosti prometa na cestama, obavlja obuku
vozača, provodi vozačke ispite, izdaje potvrde o položenom vozačkom ispitu,
izdaje međunarodne vozačke dozvole, obavještava javnost o stanju u cestovnom
prometu, obavlja kontrolu rada stanica za tehničke preglede, uklanja oštećena i
napuštena vozila te druge stvari s javne ceste na sigurno mjesto, obavještava
javnost o stanju i prohodnosti javnih ceste te o izvanrednim događajima i
meteorološkim uvjetima značajnim za odvijanje prometa na cestama.

Centar za vozila Hrvatske, na
temelju javne ovlasti prenesene Zakonom o sigurnosti prometa na cestama,
obavlja redovne, periodične i preventivne preglede vozila, produžuje
registraciju vozila, izdaje ateste za ekovozila, za prepravljena i izmijenjena
vozila te samogradnje, obavlja obuku automehaničara i kontrolora tehničkog
pregleda, izdaje ateste za vozila za prijevoz opasnih tvari, obavlja obuku
vozača za prijevoz opasnih tvari te obavlja i druge poslove iz javne ovlasti.

Zakonom o prijevozu u cestovnom
prometu prenijete su javne ovlasti na HGK i HOK u pogledu stručnog
osposobljavanja organizatora prijevoza, provođenja stručnih ispita, izdavanja i
evidencije potvrda o stručnoj osposobljenosti, raspodjela stranih dozvola za
prijevoz tereta, donošenja propisa o stručnom osposobljavanju prijevoznika i
dr.

Za upravljanje, građenje i
održavanje autocesta i objekata s naplatom osnovano je trgovačko društvo
Hrvatske autoceste d.o.o., za upravljanje, građenje i održavanje državnih cesta
društvo Hrvatske ceste d.o.o., za gospodarenje, građenje i održavanje autoceste
Rijeka – Zagreb osnovano je koncesionarsko društvo Autocesta Rijeka – Zagreb, a
za gospodarenje, građenje i održavanje Istarskog ipsilona u tijeku su pregovori
za davanje koncesije društvu Bina-Istra. Za održavanje, građenje i gospodarenje
županijskim i lokalnim cestama osnovane su županijske uprave za ceste u svakoj
županiji, kao ustanove propisane Zakonom o javnim cestama.

Pored navedenog, u djelatnosti
cestovnog prometa i prometnoj infrastrukturi djeluje i niz strukovnih udruga.
Na razini Republike Hrvatske djeluje pet udruga, i to: Udruženje cestovnog
prijevoza u okviru Hrvatske gospodarske komore, Ceh prijevoznika u okviru
Hrvatske obrtničke komore, GIU Transportkomerc, GIU Hrvatski cestovni
prijevoznik i  GIU Dalcest i jedna
udruga u cestovnoj infrastrukturi Hrvatsko društvo za ceste
"Via-Vita".

U nizu pitanja ostvaruje se
suradnja sa Sindikatima radnika u cestovnom prijevozu, Sindikatom cestara
Hrvatske te nizom nevladinih organizacija i članova civilnoga društva.

Ministarstvo rada i socijalne
skrbi, Ministarstvo financija i Ministarstvo gospodarstva, Državni zavod za
normizaciju i mjeriteljstvo, Ministarstvo javnih radova, obnove i
graditeljstva, Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja imaju,
također, određene funkcije u implementaciji *acquisa*
iz područja cestovnog prijevoza i cestovne infrastrukture.

if !supportEmptyParas endif

          Nužne bi bile ustrojbene promjene u cestovnom prijevozu i
cestovnoj infrastrukturi, pri čemu se zalažemo da se osim usklađivanja Zakona i
propisa uskladi i ustrojstvo i raspodjela ovlasti, jednako kao što je to u
članicama  EU odnosno onim članicama
koje su teritorijalno slične Hrvatskoj (na primjer Austrija ili Irska).

if !supportEmptyParas endif

U cilju realizacije ambicija
harmonizacije i provedbe propisa sukladno *acquis*
*communautaireu*, neophodno je popuniti
sistematizirana, a nepopunjena radna mjesta (3) u Odjelu za javne ceste osobama
s desetak godina radnog staža i s dobrim poznavanjem jednoga ili više svjetskih
jezika, koje bi mogle sustavno, uz primjenu stručnih i općih znanja,
pridonijeti realizaciji zacrtanih ciljeva.

if !supportEmptyParas endif

Neophodno je kontinuirano se
brinuti za osposobljavanje i stručno usavršavanje svih postojećih i
novoprimljenih kadrova u djelatnosti cestovnog prijevoza i cestovne
infrastrukture, i to organiziranjem različitih seminara, okruglih stolova na
različite teme: naknade za ceste, eko-točke, financiranje infrastrukture,
reformirani pravni sustav, međunarodno prometno pravo itd., tečajeve i druge
poznate oblike za učenje stranih jezika, korištenja računalne tehnologije i
specijalističkih znanja. Ovdje ne predlažemo samo informiranje zaposlenika, već
i obvezno polaganje ispita i dobivanje potrebnih certifikata.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.2.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          U cilju da se u 2004. godini donese novi Zakon o javnim
cestama te novi Zakon o prijevozu u cestovnom prometu – u svemu usklađeni s
propisima EU – potrebno je u 2003. godini provesti temeljitu analizu
usklađenosti zakona i propisa za izvršenje tih zakona s *acquisem* u vezi s cestovnim prometom i infrastrukturom, sukcesivno
razmotriti i uskladiti tehničke propise u vezi s cestovnim prometom i cestama
te provesti izmjenu i reformu postojećih institucija – vezano uz učinkovitije
ispunjavanje zadaća koje tijela državne uprave preuzimaju usvajanjem pravne
stečevine EU.

if !supportEmptyParas endif

          Mjere Plana provedbe SSP-a brinu se za puno usklađivanje
socijalnog zakonodavstva, tehničkih uvjeta i fiskalnih izdataka, pristupa na
tržište, tehnologije, sigurnosti, okoliša i prijevoza opasnih tvari do 2004.
godine.

U 2004. godini planira se
donošenje novog Zakona o javnim cestama i novog Zakona o prijevozu u cestovnom
prometu, a kao pripremu za to u 2003. godini se planira donijeti niz
podzakonskih akata u svemu usklađenih s pravnom stečevinom EU (Pravilnik o
sadržaju i načinu prikupljanja i obrade podataka o javnim cestama, Pravilnik o
posebnim uvjetima koje moraju ispunjavati vozila za obavljanje javnog prijevoza
za vlastite potrebe, Pravilnik o kriterijima za korištenje stranog vozila za
prijevoz, Pravilnik o obilježavanju autocesta brojevima, kilometarskim
stupićima i daljinskom vođenju prometa, Pravilnik o izmjenama i dopunama
Pravilnika o razvrstavanju javnih cesta u državne, županijske i lokalne, Odluka
o izmjenama i dopunama Odluke o utvrđivanju visine godišnje naknade) koji će
omogućiti sukcesivno prilagođavanje novim uvjetima kompatibilnim EU.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.2.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za realizaciju zakonodavnih mjera neće
biti potrebna sredstva iz državnog proračuna.

### *6.8.3. Željeznički promet*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.3.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Prometna politika na razini RH i EU u području željeznica
temelji se na razvojnim dokumentima koje je donijela RH, prije svega na
Strategiji prometnog razvitka RH i Strategiji restrukturiranja i modernizacije
HŽ-a iz 2000. godine te na dokumentima EU – tzv. Bijeloj knjizi, «*Rail planu*» te dokumentu o paneuropskim
koridorima definiranim u Helsinkiju 1998. godine. U RH područje željezničkog
prometa uređeno je zakonima  i
podzakonskim aktima donesenim na temelju Zakona, prije svega: Zakonom o
Hrvatskim željeznicama (NN 53/94, NN 162/98), Zakonom o sigurnosti u
željezničkom prometu (NN 77/92, NN 26/93), Zakonom o ugovorima o prijevozu u
željezničkom prometu (NN 87/96) te Zakonom o povlasticama u unutarnjem
putničkom prometu (NN 97/00). Podzakonski propisi donijeti na temelju navedenih
Zakona, a kojima se uređuju pitanja u području željezničkog prometa i koji su
na snazi, jesu sljedeći: Pravilnik o željezničkim stabilnim postrojenjima (NN
5/95), Pravilnik o tehničkim uvjetima za sigurnost željezničkog prometa kojima
moraju udovoljavati željezničke pruge (NN 82/96, NN 161/98), Pravilnik o
kriterijima, postupku, načinu utvrđivanja i osiguranja križanja željezničke
pruge i ceste (NN 32/94, NN 96/94), Pravilnik o načinu i uvjetima za obavljanje
sigurnog toka prometa (NN 32/94), Pravilnik o tehničkom pregledu željezničkih
vozila (NN 32/94), Pravilnik o poslovima na kojima djelatnici neposredno
sudjeluju u obavljanju željezničkog prometa (NN 32/94), Pravilnik o obrascu
službene iskaznice inspektora sigurnosti željezničkog prometa (NN 15/95),
Odluka o razvrstavanju magistralnih željezničkih pruga (NN 64/93) te Odluka o
razvrstavanju željezničkih pruga I. i II. reda (NN 64/93).

Zakonom o Hrvatskim željeznicama
iz 1994. i izmjenama tog Zakona iz 1996. godine počelo se s prvom fazom
preoblikovanja Hrvatskih željeznica od dotadašnjeg javnog poduzeća u društvo kapitala
čime su stvorene osnovne pretpostavke za njihovo poslovanje na tržišnim
osnovama. Predmetnim Zakonom propisano je knjigovodstveno i financijsko
odvajanje sredstava poslovne djelatnosti prijevoza, koja se obavlja na načelima
rentabilnog poslovanja, od infrastrukture čije se financiranje po postojećem
Zakonu obavlja iz sredstava državnog proračuna.

S obzirom na specifičnost
problema HŽ-a, a imajući u vidu potrebu dugoročnijeg razvoja željeznica u
Hrvatskoj, posebno u izmijenjenim uvjetima tržišnog poslovanja i prilagodbe
uvjetima EU, u skladu sa Zaključkom Vlade RH iz srpnja 2000. godine, izrađena
je navedena Strategija restrukturiranja i modernizacije HŽ-a koju je Hrvatski
sabor usvojio krajem 2000. godine.

Od međunarodnih organizacija
Republika Hrvatska je u području željezničkog prometa pristupila COTIF-u i
postala aktivna članica Međunarodne željezničke unije (UIC), a članica je i
CEMT-a i OTIF-a.

if !supportEmptyParas endif

Potreba daljnje prilagodbe
uvjetima EU zahtijevala je izradu novog Nacrta prijedloga Zakona o željeznici
kojim bi se stvorile pretpostavke za ravnopravno uključivanje Hrvatskih
željeznica na tržište željezničkih usluga EU, uz uvažavanje svih principa
utvrđenih sekundarnim pravnim izvorima Europskog prava, prije svega direktivama
EU koje se odnose na područje željezničkog prometa i koje su implementirane u
tekst Nacrta, i to: Direktiva 91/440/EEC o razvoju željeznice, Direktiva
2001/12/EC o razvoju željeznica Zajednice, Direktiva 95/18/EC o izdavanju
odobrenja željezničkim poduzećima, Direktiva 2001/13/EZ o davanju dozvola
željezničkim poduzećima te Direktiva 2001/14/EC o raspodjeli kapaciteta
željezničke infrastrukture i nametanju pristojbi.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.3.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Za željeznički promet u Republici Hrvatskoj mjerodavno je
Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, tj. Uprava željezničkog i kombiniranog
prometa u sastavu Ministarstva koja broji devet zaposlenika, uglavnom visoko
obrazovanih stručnjaka iz područja ekonomije, prava i prometa, a koji pored
redovnih poslova iz svog djelokruga obavljaju nadzor nad provedbom zakona i
podzakonskih akata u području željeznica. Inspekcijski nadzor nad provedbom
Zakona osigurava inspekcija željezničkog prometa kao sastavni dio Uprave
inspekcijskih poslova u sastavu Ministarstva pomorstva, prometa i veza čiji je
djelokrug utvrđen Zakonom o sigurnosti željezničkog prometa.

Novi Zakon predviđa preustroj u
području reguliranja željezničkih usluga, što u prvom redu predstavlja
uspostavu neovisnog regulatornog tijela u području željezničkih usluga, s
prizivnom i regulatornom funkcijom i osnovnom zadaćom reguliranja međusobnih
odnosa svih sudionika  na željezničkom
tržištu na nediskriminirajući način.

S obzirom na to da je početak
primjene novog Zakona predviđen za 1. siječanj 2004. godine, poslove iz
mjerodavnosti regulatornog tijela, kao i poslove izdavanja odobrenja i
uvjerenja o sigurnosti do uspostave regulatornog tijela obavljat će zaposlenici
Ministarstva, Uprave željezničkog prometa.

S obzirom na malen broj
trenutačno zaposlenih u Upravi, a povećan opseg poslova predviđenih novim
Zakonom, procjenjuje se da će biti potrebno zaposliti nove djelatnike u
Ministarstvu – prema procjeni pet novih zaposlenika, visoko obrazovanih
stručnjaka pravnog, ekonomskog i prometnog profila – te osigurati dodatna
sredstva za provođenje predviđenih mjera i omogućiti dodana stručna
usavršavanja vezana za obavljanje tih poslova.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.3.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Uključivanje
Hrvatskih željeznica u mrežu željeznica EU moguće je ostvariti na dva područja:
normativnom – kroz stvaranje zakonskih i normativnih uvjeta za uključenje RH u
EU uz poštivanje uvjeta EU, ujednačavanje uvjeta poslovanja na željeznicama EU
(interoperabilnost) – te na tehničkom području koje obuhvaća infrastrukturu,
prijevozna sredstva i organizaciju prometa.

Ciljevi koji proizlaze iz
navedenih direktiva EU, a koji se nameću kao prioritetni zahtjevi, odnose se
prije svega na modernizaciju i restrukturiranje željezničke infrastrukture,
razdvajanje upravljanja željezničkom infrastrukturom i prijevoznih usluga,
jamstvo slobodnog pristupa željezničkoj infrastrukturi prema pravičnim uvjetima
i bez diskriminacije (međunarodnim grupacijama i željezničkim prijevoznim
poduzećima), na otklanjanje administrativnih i tehničkih zapreka pri
ostvarivanju tih ciljeva, uspostavu pružanja usluga u željezničkom prometu na
tržišnim osnovama omogućujući pojavu većeg broja prijevoznika na tržištu
željezničkih usluga te na pristup željezničkoj infrastrukturi svim
zainteresiranima na jednakoj osnovi uz poštivanje zakonom propisanih uvjeta.

####

#### 6.8.3.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za
provedbu novog Zakona o željeznicama potrebno je osigurati dodatna sredstva u
državnom proračunu Republike Hrvatske, prema procjeni u iznosu od milijun kuna
godišnje, i to u onom dijelu koji se odnosi na troškove ekipiranja, zapošljavanja
i osposobljavanja stručnih kadrova potrebnih za obavljanje poslova i obveza
koji proizlaze iz odredaba novog Zakona o željeznici.

Isto tako procjenjujemo da će
biti potrebno izvršiti financijsko rasterećenje željezničkog prijevoznika koji
posluje u RH u cilju omogućavanja njegovog bržeg prilagođavanja novim tržišnim
uvjetima, a u skladu s postavkama direktiva o financijskoj konsolidaciji
željeznice kroz preuzimanje otplate njegovih kreditnih zaduženja.

Dodatna sredstva predviđena
navedenim mjerama nisu osigurana u državnom proračunu.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.3.5. CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatske
željeznice sudjeluju u programu CARDS s ostalim državama regije preko Studije o
regionalnoj infrastrukturi Balkana, ali nisu neposredno uključene u program
pomoći CARDS.

### *6.8.4.          Unutarnja plovidba*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.4.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Područje
unutarnje plovidbe reguliraju sljedeći temeljni propisi: Zakon o plovidbi
unutarnjim vodama (NN 19/98), Zakon o lukama unutarnjih voda (NN 142798), Zakon
o izmjenama i dopunama Zakona o lukama unutarnjih voda (NN 65/02). Posredno je
za ovu pravnu tematiku relevantan i Zakon o Hrvatskom registru brodova iz 1996.
i njegova tehnička pravila koja se kontinuirano dopunjuju, a primjenjuju se i
na brodove unutarnje plovidbe, Zakon o vodama (NN 107/95) te brojni pravilnici izrađeni
na temelju navedenih zakona.

if !supportEmptyParas endif

Međunarodni dvostrani i
višestrani ugovori koji su na snazi, a tiču se unutarnje plovidbe:

if !supportEmptyParas endif

Republika Hrvatska je potpisala i
ratificirala Europski sporazum o glavnim plovnim putovima od međunarodnog
značaja AGN kojim se plovni putovi rijeka Save, Drave, Dunava i budućeg kanala
Dunav – Sava uvrštavaju u mrežu europskih plovnih putova, a luke u Osijeku,
Vukovaru, Slavonskom Brodu i Sisku u mrežu luka otvorenih za međunarodni
promet. Istim se ugovorom Republika Hrvatska obvezala da će plovne putove
otvorene za međunarodnu plovidbu graditi i uređivati u skladu s propisanim
standardima prema kategorijama plovnosti od IV. do V.b kategorije. Republika
Hrvatska je potpisala Europski sporazum o međunarodnom prijevozu opasnih tereta
unutarnjim plovnim putovima ADN i treba ga ratificirati, Budimpeštansku
konvenciju o Ugovoru za prijevoz roba unutarnjim plovnim putovima CMNI koju
treba ratificirati. Konvenciju o režimu plovidbe Dunavom od 18. kolovoza 1948.
godine Republika Hrvatska je prihvatila Dodatnim protokolom od 26. ožujka 1998.
godine. Naime, u tom Dodatnom protokolu navedeno je da se Republika Hrvatska
smatra potpisnicom Konvencije kao slijednica bivše SFRJ. Preporuke Dunavske
komisije uvrštene su u zakone i podzakonske akte. Rezolucije ECE/OUN koje se
odnose na unutarnju plovidbu. U zakone i podzakonske akte uvrštena je većina
odredaba navedenih rezolucija.

Direktive EU korištene su na
način da su u pretežitom dijelu ugrađene u zakone i podzakonske akte. Potpisan
je dvostrani međunarodni ugovor između Republike Hrvatske i Slovačke Republike
o plovidbi unutarnjim vodama. U tijeku su konzultacije radi pristupa
Strazburškoj konvenciji o ograničenju odgovornosti brodara u unutarnjoj
plovidbi – CLNI. U tijeku su i konzultacije o Protokolu uz Europski sporazum o
glavnim linijama međunarodnog kombiniranog prometa i pripadajućoj opremi, koji
se odnosi na kombinirani promet unutarnjim plovnim putovima – AGTC.  U Rotterdamu su predstavnici vlada europskih
zemalja i predstavnici međunarodnih organizacija na Paneuropskoj konferenciji o
prijevozu na unutarnjim plovnim putovima potpisali Roterdamsku deklaraciju.
Deklaracijom je iskazan sveopći interes za rast prijevoza unutarnjim vodama kao
povećanje udjela u transportu roba, čime se preferira prijevoz roba unutarnjim
plovnim putovima, sloboda plovidbe, jednak tretman za sve korisnike plovnih
putova – što podrazumijeva uređenje plovnih putova za sigurnu plovidbu.

if !supportEmptyParas endif

 Republika Hrvatska članica je Dunavske komisije gdje sudjeluje u
radu eksperata za tehnička, navigacijska i pravna pitanja također sudjeluje u
radu Radnih grupa za promet unutarnjim vodama i za prijevoz opasnih tereta pri
ECE/OUN-u u Ženevi.

if !supportEmptyParas endif

 Republika Hrvatska prati rad Središnje komisije za navigaciju po
Rajni s ciljem ujednačavanja propisa na Rajni i Dunavu kako bi što skorije
pojednostavili postupak za dobivanje dozvole za plovidbu  hrvatskih brodova po Rajni (ovisno o
rezultatima rasprave u ECE/OUN-u o Konvenciji CRTD očekuje se sastanak za
pokretanje izrade konvencije o odgovornosti u prijevozu opasnih tvari samo za
unutrašnju plovidbu – CRDNI).

Također prati rad ostalih
međunarodnih stručnih organizacija koje se bave unutarnjom plovidbom, plovnim
putovima i lukama (GIS-forum, Pakt o stabilnosti, SECI, TINA, Steering Comitee
koridora VII, Radna zajednica podunavskih regija).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.4.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo pomorstva,
prometa i veza u svom sastavu ima Upravu unutarnje plovidbe, s kapetanijama kao
područnim jedinicama Ministarstva u sastavu njegove Uprave, a nalaze se u
Sisku, Slavonskom Brodu, Osijeku i Vukovaru. Uprava unutarnje plovidbe ima dva
odjela, i to Odjel upravno-pravnih i međunarodnih poslova i Odjel
stručno-tehničkih poslova i gospodarstva.

 Uprava unutarnje plovidbe obavlja upravne poslove i druge stručne
poslove za djelatnost unutarnje plovidbe, osigurava neposrednu suradnju u
obavljanju funkcija i objedinjava rad odjela ustrojenih u njenom sastavu kao i
rad odsjeka koji obavljaju poslove iz djelokruga unutarnje plovidbe u
kapetanijama (Sisak, Slavonski Brod, Osijek, Vukovar). Uprava unutarnje
plovidbe osigurava i provodi utvrđenu politiku i izvršava zakone i druge
propise iz područja sigurnosti plovidbe unutarnjim vodama, brodarstva na
unutarnjim vodama, luka na unutarnjim vodama, prometa na unutarnjim vodama.
Uprava obavlja pripremanje nacrta, prijedloga zakona i drugih propisa iz
područja sigurnosti unutarnje plovidbe, brodarstva na unutarnjim vodama, luka
na unutarnjim vodama, materijalnopravnih odnosa u vezi s plovilima koja
sudjeluju u plovidbi unutarnjim vodama, prijevozom i plovidbenim poslovima te
plovidbenim nesrećama. Ona, nadalje, obavlja poslove upravnog postupka i
upravnog nadzora iz djelokruga unutarnje plovidbe, obavlja nadzor nad radom
Hrvatskog registra brodova u dijelu koji se odnosi na sigurnost plovidbe,
sudjeluje u radu međuna­rodnih organizacija, komisija, surađuje u izradi nacrta
prijedloga sporazuma i drugih međunarodnih akata, predlaže politiku i mjere u
vezi s gospodarskim razvitkom i razvitkom prometa na unutarnjim vodama, obavlja
i druge poslove koji su zakonom ili drugim propisima stavljeni u djelokrug
Ministarstva, a odnose se na promet i plovidbu unutarnjim vodama.

if !supportEmptyParas endif

          Nadzor
nad provođenjem Zakona o plovidbi unutarnjim vodama i Zakona o lukama
unutarnjih voda obavlja Ministarstvo pomorstva, prometa i veza putem Uprave
inspekcije u njenom sastavu kroz odjel pomorske inspekcije i inspekcije
unutarnje plovidbe. Odjel pomorske inspekcije i unutarnje plovidbe obavlja
poslove nautičke inspekcije sigurnosti plovidbe, poslove brodostrojarske
inspekcije sigurnosti plovidbe, poslove brodograđevne inspekcije sigurnosti
plovidbe, poslove hidrograđevinske sigurnosti plovidbe, poslove radioinspekcije
sigurnosti plovidbe, poslove zaštite mora i unutarnjih voda od onečišćenja s
plovila, poslove inspekcije životnih i radnih uvjeta posade brodova, poslove
nadzora pomorskog i vodnog dobra i koncesijskog sustava na pomorskom i vodnom
dobru. U svakoj kapetaniji ustrojava se i djeluje područna jedinica inspekcije
unutarnje plovidbe sa svim ovlastima te inspekcije.

Hrvatski registar brodova
institucija je koja također posredno predstavlja institucionalni okvir
djelokruga unutarnje plovidbe. Dodirnih točaka u vezi s plovnim putovima ima
također i s Državnom upravom za vode, kao i s pravnom osobom za upravljanje
vodama – Hrvatskim vodama.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.4.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          U Upravi unutarnje plovidbe planira se izrada Prijedloga
petogodišnjeg programa uređenja i regulacije plovnih putova u skladu sa
standardom AGN, strategijom razvitka riječnog prometa Republike Hrvatske i
Zakonom o plovidbi unutarnjim vodama. Planira se izrada Prijedloga
petogodišnjeg plana razvoja lučkog sustava na unutarnjim vodama sa standardom
AGN i Zakonom o lukama unutarnjih voda. Pratit će se obnova i modernizacija
luka unutarnjih voda (Sisak, Slavonski Brod, Osijek i Vukovar). U tijeku je rad
na izmjeni i dopuni Zakona o plovidbi unutarnjim vodama (NN 19/98) na temelju
kojega će se osnovati Agencija za plovne putove unutarnjih voda za građenje,
uređenje, tehničko održavanje i obilježavanje plovnih putova unutarnjih voda te
ugraditi odredbe o koncesijama. Kontinuirano će se raditi na izučavanju uredaba
i direktiva Europske zajednice te će se napraviti plan prevođenja direktiva na
hrvatski jezik. Planira se izrada Strategije riječnog prometa na temelju koje
će se pristupiti izradi podzakonskih akata nužnih za provođenje temeljnih
zakona iz domene unutarnje plovidbe.

          Kako bi učinkovito proveli zacrtane prioritete – kroz
izmjene i dopune postojećih zakona i podzakonskih akata i drugih projekata vezanih
uz uspostavljanje plovidbe i njezinu sigurnost te kroz realizaciju
harmonizacije i provedbe propisa sukladno *acquis*
*communautaireu*, neophodno bi bilo
povećati broj zaposlenih u Upravi unutarnje plovidbe. Trenutačno je situacija
takva da nema sistematiziranih nepopunjenih radnih mjesta, a poslovi su
povećani pa bi slijedom toga trebalo izmjenama i dopunama Pravilnika o
unutarnjem redu predvidjeti dodatna mjesta u sistematizaciji radnih mjesta za
Upravu unutarnje plovidbe. Predviđamo da bi za stručno-tehničke poslove trebalo
predvidjeti tri nova djelatnika, a za poslove harmonizacije propisa s propisima
Europske zajednice dva nova djelatnika.

Neophodno je nastaviti s
izobrazbom i kontinuiranim osposobljavanjem za stručno usavršavanje državnih
službenika kroz tečajeve stranih jezika, edukaciju računalnom tehnologijom, kao
i prisustvovanje seminarima i radionicama koje organizira Ministarstvo za
europske integracije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.4.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Iz
državnog proračuna za 2003. godinu trebalo bi predvidjeti financijska sredstva
za osnivanje Agencije za rad i građenje u iznosu od 2.000.000,00 kn.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.4.5. CARDS

if !supportEmptyParas endif

          Iz područja unutarnje plovidbe za program CARDS u ovom
trenutku nema aktivnih projekata, no u tijeku je izrada studije REBIS gdje mogu
biti nominirani projekti iz područja unutarnje plovidbe koji bi bili
kompatibilni i s programom CARDS. To su regulacija rijeke Save, kanal
Dunav–Sava, luka Slavonski Brod – izgradnja prve faze intermodalnog logističkog
centra, izgradnja skladišta u luci Vukovar, razvoj sustava RIS (*river information service*) –
informacijskog sustava na rijekama s pripadajućim uslugama.

### *6.8.5.          Zračni promet*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.5.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Temeljni zakoni koji uređuju područje zračnog prometa u
Republici Hrvatskoj su sljedeći: Zakon o zračnom prometu (NN 132/98), Zakon o
zračnim lukama (NN 19/98), Zakon o obveznim i stvarnopravnim odnosima u zračnom
prometu (NN 132/98), Zakon o osnutku Hrvatske kontrole zračne plovidbe (NN
19/98), kao i Zakon o prijevozu opasnih tvari – koji ima djelomičnu primjenu:
čl. 100.–109. (NN 97/93).

Na temelju ovih zakona donijet
je izuzetno velik broj podzakonskih propisa koji uređuju područje zračnog
prometa i koji reguliraju sva područja koja nisu obuhvaćena zakonima.

if !supportEmptyParas endif

          Republika
Hrvatska potpisnica je velikog broja Međunarodnih konvencija i dvostranih
Sporazuma koji su na snazi, a tiču se zračnog prometa: Konvencija o
međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, Chicago, 7. prosinca 1944. (NN 1/96),
Konvencija o međunarodnom priznanju prava na zrakoplovu, Ženeva, 19. lipnja
1948. (NN 1/96), Zakon o ratifikaciji Konvencije o suzbijanju nezakonite otmice
zrakoplova, Haag, 16. prosinca 1970. (NN 33/72, 4/94), Zakon o ratifikaciji
Konvencije o suzbijanju nezakonitih akata uperenih protiv sigurnosti civilnog
zrakoplovstva i Konvencija o suzbijanju nezakonitih akata uperenih protiv
sigurnosti civilnog zrakoplovstva, Montreal, 23. rujna 1971. (NN 4/94), Uredba
o ratifikaciji Konvencije kojom se dopunjuje Varšavska konvencija o
izjednačavanju nekih pravila u međunarodnom zračnom prijevozu koji obavlja
druga osoba a ne ugovorni prijevoznik, Guadalajara, 18. rujna 1961., Odluka o
ratifikaciji Dopunskog protokola broj 1 o izmjeni Konvencije o izjednačavanju
izvjesnih pravila o međunarodnom zračnom prijevozu potpisane u Varšavi 12.
listopada 1929., Montreal, 25. rujna 1975., Odluka o ratifikaciji Dopunskog
protokola broj 2 o izmjeni Konvencije o izjednačavanju izvjesnih pravila o
međunarodnom zračnom prijevozu potpisane u Varšavi 12. listopada 1929.,
Montreal, 25. rujna 1975., razni protokoli o izmjeni Konvencije o međunarodnom
civilnom zrakoplovstvu koji se odnose na pojedine članke (članak 45., 48.a,
49.e, 50.a , 58.a i 61.

Republika Hrvatska potpisala je i Odluku o pristupanju
Međunarodnoj konvenciji o suradnji na sigurnosti zračne plovidbe – EUROCONTROL
od 13. prosinca 1960. s protokolima iz 1970., 1978. i 1981. godine i o
pristupanju Mnogostranom sporazumu o rutnim naknadama iz 1981. (NN 1/14/96).

Potrebno je istaknuti da je Republika Hrvatska potpisnica
u ovome trenutku 38 dvostranih Sporazuma o zračnom prometu.

if !supportEmptyParas endif

          Slijedom
spomenutih međunarodnih ugovora Republika Hrvatska članica je slijedećih
međunarodnih organizacija: Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva –
ICAO (*International Civil Aviation
Organisation*) od 9. svibnja 1992., Europske konferencije civilnog
zrakoplovstva – ECAC (*European Civil
Aviation Conference*) od 2. srpnja 1992., Europske organizacije za sigurnost
zračne plovidbe – EUROCONTROL (*European
Organisation for Air Navigation Safety*) od 01. travnja 1997., Združenih
zrakoplovnih uprava – JAA (*Joint Aviation
Authorities*) od 27. lipnja 2001. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Kako bi se uspostavio najviši stupanj međusobne suradnje,
Europska unija svoje odnose s trećim državama prije njihova punopravnog
članstva uređuje pomoću nekoliko pravnih instrumenata: EEA, ECAA, i Sporazum o
zračnom prijevozu između EU i Švicarske. Ovi instrumenti na temelju
ravnopravnosti i reciprociteta reguliraju pristup zračnih prijevoznika trećih
država liberaliziranom europskom tržištu zračnog prometa i obratno. Kroz
postupno odobravanje zračnih sloboda izjednačavaju se zračni prijevoznici
trećih država gotovo u svemu pa tako mogu preuzeti i većinski vlasnički paket
zračnih prijevoznika iz EU.

Ovo je bitno napomenuti s
obzirom da je stupila na snagu Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 15.
srpnja 2002. o zajedničkim pravilima na području civilnog zrakoplovstva i
osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa – EASA Uredba
1592/2002/EC o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnutka
Europske agencije za sigurnost u prometu.

if !supportEmptyParas endif

          6.8.5.2.
Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Uprava zračnog prometa samostalna je
uprava unutar Ministarstva pomorstva, prometa i veza koja obavlja upravne i
druge stručne poslove koji se odnose na zračni promet. Ona priprema prijedloge
zakonskih i podzakonskih akata za djelatnosti civilnog zrakoplovstva, predlaže
prometnu politiku razvoja civilnog zrakoplovstva te njezino provođenje, obavlja
upravni nadzor u djelatnostima civilnog zrakoplovstva, priprema prijedloge osnova
za vođenje i sklapanje međunarodnih ugovora, izdaje dozvole i ovlaštenja za
obavljanje stručnih poslova zrakoplovnom i ostalom stručnom osoblju u civilnom
zrakoplovstvu, izdaje potvrde (certifikate) za homologaciju zrakoplova te niz
drugih poslova.  Za obavljanje poslova
Uprave zračnog prometa ustrojeni su sljedeći odjeli:

if !supportEmptyParas endif

Odjel pravnih i međunarodnih poslova civilnog
zrakoplovstva

Odjel zračnog prometa, letačkih standarda,
plovidbenosti zrakoplova i licenciranja zrakoplovnog osoblja

Odjel aerodroma i zaštite zračnog prometa.

if !supportEmptyParas endif

Potrebno
je istaknuti da unutar Uprave inspekcijskih poslova djeluje i Odjel zrakoplovne
inspekcije koji obavlja inspekcijski nadzor nad provedbom propisa koji se
odnose na zrakoplov, zrakoplovne uređaje, zračni promet, aerodrom i aerodromske
usluge te druge poslove.

Unutar
Kabineta ministra djeluje i samostalni Odjel za zrakoplovne nesreće i
zrakoplovne prekršaje koji obavlja stručno-tehničke poslove za Povjerenstva za
istraživanje zrakoplovnih nesreća te priprema predmete za odlučivanje i rad
Povjerenstva za prekršaje u zračnom prometu. Svi ovi poslovi detaljno su
opisani Uredbom o unutarnjem ustroju Ministarstva pomorstva, prometa i veza (NN
70/01).

Kontrolu
zračnog prostora iznad RH obavlja “Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o.”
koja je u vlasništvu RH. Aerodromske usluge pružaju zračne luke koje se nalaze
u većinskom vlasništvu RH dok su u manjem dijelu suvlasnici županije i jedinice
lokalne samouprave na čijem se području zračne luke nalaze.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.5.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Kao
što je već istaknuto, nedavno je stupila na snagu Uredba Europskog parlamenta i
Vijeća od 15. srpnja 2002. o zajedničkim pravilima na području civilnog
zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA)
te će biti nužno početi s pregovaranjem o mogućnostima suradnje, s obzirom da
će postojati i tranzicijski period JAA .

if !supportEmptyParas endif

Kao što su to činile i druge
države nečlanice Europske unije (Norveška, Island, Švicarska), i Republika
Hrvatska pregovarat će i morat će potpisati Ugovor o zračnom prometu s EU koji
će obuhvaćti *acquis communautaire*  iz područja zračnog prometa.

Uredba o osnivanju Europske
agencije za sigurnost zračnog prometa dopušta da Europska komisija s državama
nečlanicama EU zaključuje dvostrane ugovore o zračnom prometu. Bolju
pregovaračku poziciju imat će one države koje budu postale i punopravne članice
JAA. Republika Hrvatska u ovome je trenutku članica JAA, i to u statusu države
kandidatkinje. Potrebno je stoga poduzeti sve korake kako bi RH postala i
punopravna članica, i to najkasnije do polovice 2003. godine do kada će
vjerojatno trajati i tranzicijski period ustrojavanja EASA-e.

Imajući u vidu najnoviju Uredbu o
uspostavi EASA-e, neophodno će biti uspostaviti veću samostalnost Uprave
zračnog prometa, i to uspostavom novog vida organizacije – Agencije za zračni
promet.

Potrebno je napomenuti da je u
ovome trenutku u fazi rasprave Prijedlog o stvaranju “Jedinstvenog zračnog
prostora “ (COM (2001) 123 final, COM (2001) 564 final) za zračni prostor iznad
Europske unije.

### *6.8.6.                 Pomorski promet*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.6.1.       Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          *Acquis* *communautaire* iz oblasti pomorskog prometa sastoji se od tri
dijela: sigurnost prometa, sloboda usluga i međunarodni odnosi.

if !supportEmptyParas endif

          U
vezi sa sigurnošću pomorske plovidbe *acquis*
se uglavnom temelji na konvencijama i drugim aktima Međunarodne pomorske
organizacije (IMO). U ovom dijelu Zakoni i podzakonski akti uređuju područje
obrazovanja pomoraca i inspekcijski nadzor nad provođenjem odredaba Pomorskog
zakonika koje se odnose na sigurnost plovidbe.

Sigurnost plovidbe na moru
uređuju sljedeći zakoni i propisi: Pomorski zakonik (NN 17/94, 74/94 i 43/96),
Zakon o morskim lukama (NN 108/95 i 97/00), Zakon o lučkim kapetanijama (NN
124/97), Zakon o hrvatskom registru brodova (1996.), Zakon o Plovputu (NN
73/97). Odredbama navedenih zakona i podzakonskih akata donesenih na temelju
tih zakona uređena su sljedeća područja: sigurnost i nadzor plovidbe na
unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske, morski i
podmorski prostori Republike Hrvatske; režim pomorskog dobra; osnovni
materijalnopravni odnosi u pogledu plovnih objekata; ugovorni i drugi obvezni
odnosi koji se odnose na brodove; postupci u pogledu upisa i brisanja plovnih
objekata, ograničenja brodareve odgovornosti; izvršenja i osiguranja na
brodovima; lučko područje, lučke djelatnosti i njihovo obavljanje, izgradnja i
korištenje lučke nadgradnje i podgradnje, ustrojstvo i djelatnost lučkih
uprava, red u morskim lukama; poslovi traganja i spašavanja ljudskih života i
imovine na moru, inspekcijski poslovi sigurnosti plovidbe, inspekcijski nadzor
nad pomorskim dobrom, utvrđivanje sposobnosti za plovidbu, baždarenje,
utvrđivanje stručne osposobljenosti pomoraca za stjecanje zvanja u pomorstvu;
zaštita života i imovine na moru, zaštita okoliša mora; održavanje pomorskih
plovnih putova i radijske službe.

if !supportEmptyParas endif

Republika Hrvatska je potpisnica
Pariškog memoranduma od 1997. godine. Na temelju notifikacija o sukcesiji 1991.
godine (NN 1/92) Republika Hrvatska je stranka određenih mnogostranih
međunarodnih ugovora. To su: Konvencija o otvorenom moru (Ženeva, 1958.),
Konvencija o teritorijalnom moru i vanjskom pojasu (Ženeva, 1958.), Konvencija
o epikontinentalnom pojasu (Ženeva, 1958.), Međunarodna konvencija za
ujednačavanje nekih pravila o sudaru brodova (Bruxelles, 1910.), Međunarodna
konvencija za ujednačavanje nekih pravila o pružanju pomoći i spašavanju na
moru (Bruxelles, 1910.) s Protokolom o izmjeni iz 1910. (Bruxelles, 1967.),
Međunarodna konvencija o zaštiti ljudskog života na moru (London, 1974.) s
Protokolom iz 1978., Međunarodna konvencija za ujednačavanje nekih pravila o
krivičnoj nadležnosti za sudar i druge plovidbene nezgode (Bruxelles, 1952.),
Međunarodna konvencija za ujednačavanje nekih pravila o građanskoj nadležnosti
za sudar (Bruxelles, 1952.), Međunarodna konvencija o privremenom zaustavljanju
pomorskih brodova (Bruxelles, 1952.), Konvencija o međunarodnim pravilima o
izbjegavanju sudara na moru, 1972. (London, 1972.), Međunarodna konvencija za
ujednačavanje nekih pravila o teretnici (Bruxelles, 1924.), Konvencija i Statut
o slobodi tranzita i Izjava o priznavanju prava na zastavu državama bez morske
obale (Barcelona, 1921.), Konvencija o tranzitnoj trgovini država bez morske
obale (New York, 1965.), Konvencija i Statut o međunarodnom režimu pomorskih
luka (Ženeva, 1923.), Konvencija o olakšicama u međunarodnom pomorskom prometu
(London, 1965.), Međunarodna konvencija o teretnim linijama, 1966. (London,
1966.), Međunarodna konvencija o baždarenju brodova, 1969. (London, 1969.),
Međunarodna konvencija o sigurnosti kontejnera (CSC) (Ženeva, 1972.),
Međunarodna konvencija o standardima za obuku, izdavanje potvrda i vršenje
brodske straže pomoraca, 1978. (London, 1978.), Međunarodna konvencija o
građanskoj odgovornosti za štetu uzrokovanu onečišćenjem naftom (Bruxelles,
1969.), Međunarodna konvencija o intervenciji na otvorenom moru u slučaju
nezgode koja uzrokuje ili bi mogla uzrokovati onečišćenje naftom (Bruxelles,
1969.), Međunarodna konvencija o osnivanju međunarodnog fonda za naknadu štete
uzrokovane onečišćenjem naftom (Bruxelles, 1971.), Međunarodna konvencija o
sprečavanju onečišćenja s brodova, 1973. (London, 1973.) s Protokolom iz 1978.
(London, 1978.).

if !supportEmptyParas endif

Na temelju notifikacija o
sukcesiji 1993. godine (NN 12/93) Republika Hrvatska je stranka određenih
međunarodnih ugovora. To su: Konvencija o zaštiti Sredozemnog mora od
onečišćenja (Barcelona, 1976.), Protokol o sprečavanju onečišćenja Sredozemnog
mora od onečišćenja mora zbog potapanja otpadnih i drugih tvari s brodova i
zrakoplova (Barcelona, 1976.), Protokol o suradnji u borbi protiv onečišćenja
Sredozemnog mora naftom i drugim štetnim tvarima u slučaju nezgode (Barcelona,
1976.), Protokol o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja s kopna (Atena,
1980.), Protokol o posebno zaštićenim područjima Sredozemnog mora (Ženeva,
1982.).

Na temelju notifikacije o
sukcesiji 1995. godine (NN 3/95) Republika Hrvatska je stranka Konvencije o
sprečavanju zagađivanja mora izbacivanjem otpadaka (London, 1972.).

Na temelju pristupa (akcesije)
1992. godine (NN 6/94) Republika Hrvatska je stranka Konvencije o osnivanju
Međuvladine pomorske savjetodavne organizacije (IMCO) (Ženeva, 1948.).

Na temelju notifikacije o
sukcesiji i pristupu (akcesiji) (NN 11/95) Republika Hrvatska je stranka
Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (Montego Bay, 1982.) i Sporazuma o
primjeni XI. dijela Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (New York,
1994.).

 Konvencija o ograničenju odgovornosti za pomorske tražbine (1976.)
stupila je na snagu 1993. godine (NN 2/92). Protokoli iz 1968. i 1979. o
izmjeni Međunarodne konvencije za izjednačavanje nekih pravila o teretnici
(1924.) objavljeni su 1995. godine (NN 3/95).

Republika Hrvatska pristupila je
određenim međunarodnim ugovorima koji su stupili na snagu tijekom 1998. godine.
To su: Međunarodna konvencija o traganju i spašavanju na moru (1979.) (NN
1/96), Atenska konvencija o prijevozu putnika i njihove prtljage morem (1974.)
s Protokolima iz 1976. i 1990. (NN 2/97), Međunarodna konvencija o
pripravnosti, akciji i suradnji za slučaj onečišćenja mora uljem (1990.) (NN
2/97).

Republika Hrvatska pristupila je
određenim međunarodnim ugovorima koji su stupili na snagu 1999. godine. To su:
Protokol (1992.) o izmjeni Međunarodne konvencije o građanskoj odgovornosti za
štetu zbog onečišćenja mora uljem (1969.), Protokol (1992.) o izmjeni
Međunarodne konvencije o osnivanju Međunarodnog fonda za naknadu štete zbog
onečišćenja mora uljem (1971.) (NN 2/97) i Međunarodna konvencija o spašavanju
(1989.) (NN 9/98).

if !supportEmptyParas endif

Skladni odnosi Republike Hrvatske
s ostalim državama, što bolja uspostava ekonomske suradnje, međunarodna
trgovina i korištenje hrvatskih luka za međunarodni promet uređeni su
međunarodnim sporazumima o pomorskom prijevozu koji su na snazi.

if !supportEmptyParas endif

Nacionalni zakoni iz oblasti pomorstva
prilagođeni su u velikoj mjeri s prometnim propisima Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.6.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Uprava
pomorstva Ministarstva pomorstva, prometa i veza ustrojena je po unutarnjim
ustrojstvenim jedinicama koje provode odredbe zakona i podzakonskih akata iz
njihova djelokruga, a to su: Odjel upravno-pravnih i međunarodnih poslova,
Odjel pomorskog prometa, Odjel morskih luka i pomorskog dobra i Odjel
stručno-tehničkih poslova i sigurnosti prometa (18 službenika/namještenika).

if !supportEmptyParas endif

          Za
obavljanje poslova državne uprave utvrđenih Zakonom o lučkim kapetanijama
ustrojeno je osam područnih jedinica u sastavu Uprave pomorstva – lučkih
kapetanija: Pula, Rijeka, Senj, Zadar, Šibenik, Split, Ploče i Dubrovnik te 64
ispostave izvan sjedišta lučkih kapetanija (ukupno 255 službenika) koje provode
odredbe iz Zakona o lučkim kapetanijama.

Inspekcijski nadzor nad
provođenjem odredaba Pomorskog zakonika koje se odnose na sigurnost plovidbe
obavljaju inspektori sigurnosti plovidbe Ministarstva (6 službenika) i lučkih
kapetanija (24 službenika).

U Upravi pomorstva potrebno je
ojačati sve odjele, a posebno Odjel upravno-pravnih i međunarodnih poslova i
Odjel sigurnosti prometa s najmanje šest službenika. U ispostavama lučkih
kapetanija potrebno je pet službenika i namještenika.

Za provedbu mjera usklađenih s
direktivama Europske unije Uprava pomorstva zadužit će troje ljudi, a svaka
lučka kapetanija po jednog čovjeka.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.6.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom
2003. godine Republika Hrvatska planira potpisati parafirane Ugovore o pomorskom
prijevozu te pokrenuti postupke za donošenje Odluke o pokretanju postupka za
sklapanje Ugovora o pomorskom prijevozu s nekoliko država (između ostalih s
Republikom Portugal te zajednički ugovor s Kraljevinom Belgijom i Visokim
vojvodstvom Luksemburga).

if !supportEmptyParas endif

          Kontinuirano
se prate propisi Europske unije zbog implementacije prilikom donošenja propisa
iz područja pomorskog prometa. Planira se prilagodba sustava upravljanja
kvalitetom u Upravi pomorstva zahtjevima međunarodne norme ISO 9000:2000.
Hrvatska će i dalje sudjelovati na sjednicama glavnih odbora IMO-a (MSC, MEPC,
Pravni odbor) te u radu tijela Fonda IOPC i u pripremi za ratifikaciju/objavu
izmjena i dopuna Konvencije o osnivanju Međunarodne pomorske organizacije.

          Hrvatska
sa svojim susjednim pomorskim državama priprema zajednički prijedlog o
sustavima usmjerene i odijeljene plovidbe za sjednicu Pododbora za plovidbu
IMO-a i potom za sjednicu MSC-a. Aktivno sudjeluje u aktivnostima
Jadransko-jonske inicijative koja se odnosi na poboljšanje povezanosti tih
regija. Namjera je osnovati Ured za priobalnu plovidbu (*Short Sea Shipping*) i uspostaviti suradnju s odgovarajućim tijelima
EU te objaviti višestrane ugovore kojih je RH stranka na temelju notifikacije o
sukcesiji – SOLAS, MARPOL, STCW. Iz oblasti sigurnosti plovidbe planira se
izrada nacrta zajedničkog dokumenta Sustava usmjerene i odijeljene plovidbe na
Jadranu, koji će na 49. sjednici Potkomiteta za navigaciju organizacije IMO
biti predložen za usvajanje.

Uprava pomorstva priprema mjere
za prilagodbu putničke flote standardima EU i mjere kojima se implementiraju
odredbe nove glave Konvencije SOLAS o sigurnosti u općenitom smislu (*security*).

if !supportEmptyParas endif

          Odjel
sigurnosti prometa izradit će Izvedbeni projekt, postaviti i pustiti u rad
uređaje i opremu sustava AIS, kao dopunu Sustavu javljanja brodova na Jadranu,
izradit će Idejni projekt Sustava upravljanja pomorskim prometom u unutarnjim
morskim vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske (sustav VTS), nabaviti,
postaviti i pustiti u rad radijske uređaje i opremu na plovilima lučkih
kapetanija, sukladno tehničkim zahtjevima sustava GMDSS.

if !supportEmptyParas endif

          U
sklopu informatizacije Uprave pomorstva i lučkih kapetanija planira se izrada
aplikacija vezanih za poslove nadzora i upravljanja pomorskim dobrom primjenom
geografskog informacijskog sustava (GIS), integracija cjelokupnog
informacijskog sustava (Uprava pomorstva – lučke kapetanije – ispostave lučkih
kapetanija), prilagodba cjelokupnog informacijskog sustava za primjenu Zakona o
elektroničkom potpisu, kao i priprema za elektroničko poslovanje s građanima (*e-Government*).

if !supportEmptyParas endif

          Integralni
dio nacionalne politike razvoja prometa tijekom 2002. godine Uprava pomorstva
usmjerit će na strategiju razvoja brodarstva i pomorskog gospodarstva, a
naročito modernizaciji luka kao kostura daljnjeg razvoja. Cilj strategije je
dugoročno rješenje prometne politike i razvoj pomorstva te definiranje mjera za
njegovo jačanje na unutarnjem i međunarodnom gospodarskom planu.

if !supportEmptyParas endif

          Tijekom
2003. godine Uprava pomorstva će izraditi Nacrt prijedloga Zakon o pomorskom
dobru i morskim lukama, te Nacrt prijedloga izmjena i dopuna Pomorskog zakonika
te ih uskladiti s direktivama Europske unije – za što su osigurana sredstva u
Državnom proračunu RH. Hrvatska planira pripremiti i Zakon o obalnoj straži te
izraditi Pravilnik o brodicama, izmjene i dopune Pravilnika o pomorskom
peljarenju, izraditi izmjenu i dopunu Naredbe o plovidbi Jadranskim morem
(postupna zabrana uplovljenja tankera bez dvostruke oplate). Osim toga, Uprava
pomorstva nastavit će usklađivanje postojećih i izradu novih propisa u skladu s
direktivama Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.8.6.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Uprava
pomorstva ne predviđa financijska sredstva za stručno usavršavanje i
osposobljavanje službenika i namještenika. Za cijelo Ministarstvo za 2003.
godinu predviđeno je 5.000.000 kuna za pripremu za usklađivanje propisa s
propisima Europske unije.

## 6.9.CARINE

         U
sklopu priprema za priključenje Republike Hrvatske europskim integracijama te
stvaranja pretpostavki za dosljednu provedbu obveza preuzetih potpisivanjem
SSP-a, potrebno je uskladiti odgovarajuća ovlaštenja, funkcionalnu
organizaciju, razviti moderne metode rada i uspostaviti širu i jaču nacionalnu
i međunarodnu suradnju u zakonskim okvirima koji će omogućiti carinskoj službi
sudjelovanje u provedbi projekata – kako na nacionalnoj, tako i na regionalnoj
razini.

          Olakšavanje
trgovine, olakšavanje transporta, olakšavanje provoza, pojednostavljeni
carinski postupci imaju jedinstven cilj: kretanje roba preko nacionalnih
granica na najefikasniji i najjeftiniji način, bez nepotrebnih kontrola ili
zastoja, uz maksimalnu učinkovitost i optimalno prikupljanje prihoda.

          Carinska
služba, kao bitan element unutarnje i vanjske politike, mora utvrditi i
provoditi pravu ravnotežu između provedbe potrebne kontrole i olakšavanja
međunarodnih tokova roba na način da reformira i modernizira svoje metode
rukovođenja i operativne postupke.

### 6.9.1.Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Zakonodavstvo
kojim je regulirano područje carine uključuje:

Carinski zakon
(NN  78/99, 94/99, 117/99, 73/00 i
92/01) kojim se uređuju prava i obveze osoba te ovlasti Carinske uprave u vezi
s robom u putničkom i robnom prometu između carinskog područja Republike
Hrvatske i drugih carinskih područja

Uredbu za provedbu Carinskog zakona (NN 144/99,
48/00, 49/00, 77/00, 12/01 i 110/01), kojom je potanje propisana provedba
Carinskog zakona

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik o
obrascima za provedbu Carinskog zakona (NN 147/99) kojim se propisuju ogledni
obrasci i ogledni primjerci akata koji se koriste u carinskim postupcima i
postupanju te način popunjavanja propisanih obrazaca

if !supportEmptyParas endif

Zakon o carinskoj tarifi (NN  61/00 i 117/00)

if !supportEmptyParas endif

Zakon o carinskoj službi (NN  67/01)

if !supportEmptyParas endif

Zakon o uvjetima za obavljanje poslova
zastupanja u carinskom postupku (NN
92/01)

if !supportEmptyParas endif

više podzakonskih propisa – pravilnika, kao i
naputaka Ministarstva financija i Carinske uprave kojima se detaljno propisuju
postupanja carinske službe pri carinjenju robe.

if !supportEmptyParas endif

          Carinski
propisi RH u potpunosti su usklađeni s propisima EU. Trenutačno je u izradi
Uredba o provedbi carinskih mjera za zaštitu prava intelektualnog vlasništva te
se očekuje da će ona stupiti na snagu početkom 2003. godine. Navedena Uredba
usklađena je s europskim zakonodavstvom kojim se uređuje područje zaštite
intelektualnog vlasništva, odnosno sa sljedećim Uredbama EU: Uredbom 3295/94,
Uredbom 241/99 te Uredbom 1367/95, kao i sa Sporazumom o trgovinskim aspektima
prava intelektualnog vlasništva (Agreement on Trade-Related Aspects of
Intellectual Property Rights – TRIPs).

Kako su i
propisi europskog carinskog sustava u razdoblju od pristupanja procesu
usklađivanja hrvatskog carinskog sustava s europskim već dva puta mijenjani, u
2002. godini pristupilo se izradi izmjena i dopuna Carinskog zakona. Prijedlog
Zakona o izmjenama i dopunama Carinskog zakona usvojen je u Vladi i nalazi se u
saborskoj proceduri te se njegovo stupanje na snagu očekuje početkom 2003.
godine. Također, u postupku izrade je i Nacrt prijedloga izmjena i dopuna
Uredbe za provedbu Carinskog zakona čije se stupanje na snagu očekuje tijekom prve
polovice 2003. godine (tri mjeseca nakon stupanja na snagu navedenog Zakona o
izmjenama i dopunama Carinskog zakona).

U nastavku
procesa usklađivanja hrvatskoga carinskog sustava s europskim izvršena su
usklađenja i u sustavu carinske tarife – kako radi usklađenja visine carinskih
opterećenja s obvezama preuzetim pristupanjem Svjetskoj trgovinskoj
organizaciji (WTO-u), tako i radi što dosljednijeg i potpunijeg preuzimanja
kombiniranog nazivlja carinske tarife, usklađenog s njezinim posebnostima koje
se primjenjuju u Europskoj uniji.

Nadalje,
donesen je i novi Zakon o carinskoj službi (NN 67/01) kojim se osiguravaju
uvjeti za dosljednu primjenu novih carinskih propisa i utvrđuju ovlaštenja i
odgovornosti Carinske uprave sukladno ovlaštenjima i odgovornosti carinskih
službi država Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

Donesen je i
novi Zakon o uvjetima za obavljanje poslova zastupanja u carinskom postupku (NN
92/01) kojim se na načelima novoga carinskog sustava i sukladno pravilima za
provedbu carinskih procedura uređuju i uvjeti za sudjelovanje otpremnika u
carinskom postupku kao bitnoga sudionika u postupku brze i djelotvorne provedbe
propisanih carinskih procedura.

Donesen je i novi Opći porezni zakon (NN
127/00) kojim je carina definirana dijelom općega poreznoga sustava pa se
odredbe toga zakona primjenjuju i pri provedbi carinskih postupaka ako
carinskim propisima nije određeno pitanje drugačije uređeno.

U tijeku
gotovo trogodišnje provedbe novih carinskih propisa, u nastojanju da se što
prije ostvari razina efikasnosti carinskih procedura koje se primjenjuju u
državama Europske unije, evidentiran je i jedan broj otvorenih pitanja u
provedbi novih carinskih propisa, i to kako sa stajališta pravne sigurnosti
sudionika carinskoga postupka, tako i zaštite interesa državnoga proračuna.

          Dosljednim
preuzimanjem europskih carinskih propisa u propise hrvatskoga carinskoga
sustava otklanjanju se i administrativne prepreke bržoj i djelotvornijoj
provedbi carinskih procedura identificirane u FIAS-ovoj studiji.

### *6.9.2. Zakonski okviri instituta slobodnih zona u RH*

if !supportEmptyParas endif

          Donošenje
propisa u vezi s osnivanjem slobodnih zona, upravljanjem slobodnim zonama te
uvjetima za obavljanje gospodarskih djelatnosti u slobodnim zonama u djelokrugu
su Ministarstva gospodarstva. Isto je propisano Zakonom o slobodnim zonama (NN
44/96).

          Poslovanje
carinskih zona s aspekta carinskih propisa uređeno je čl. 171. do 184.
Carinskog zakona, čl. 483. do 520. Uredbe za provedbu Carinskih propisa te
Naputkom Carinske uprave Središnji ured br. 19/01, klasa: 413-05/01-01/14, od
15. svibnja 2001. godine.

          Navedeni
carinski propisi usklađeni su s propisima EU, odnosno odgovarajućim odredbama
Carinskog kodeksa EU (Community Customs Code – Council Regulation EEC No.
2913/92) te Uredbom za provedbu Carinskog kodeksa (The Implementation of the
Community Customs Code – Commission Regulation EEC No. 2454/93).

Popis
slobodnih zona na carinskom području Republike Hrvatske:

1. Slobodna zona Zagreb –
Jankomir

2. Slobodna zona Luka Rijeka –
Bazen Rijeka

3. Slobodna zona Luka Rijeka –
Bazen Raša

4. Slobodna zona Kukuljanovo

5. Slobodna zona Osijek – riječna luka/zapadni dio lučkog
kompleksa

6. Slobodna zona Osijek – Vukovarska avenija/dio poslovnog prostora
dioničkog društva MIO iz Osijeka

7. Slobodna zona Luka Split

8. Slobodna zona Luka Ploče

9. Slobodna zona Luka Pula

10. Slobodna zona Obrovac

11. Slobodna zona splitsko-dalmatinska, dio Sinj (Lumik)

12. Krapinsko-zagorska slobodna zona

13. Slobodna zona “Đuro Đaković” – Slavonski Brod

14. Slobodna zona
splitsko-dalmatinska, dio Postira (“Sardina” d.d. Postira – otok Brač)

15. Slobodna zona
splitsko-dalmatinska, dio Smokovik (“Končar – solarne ćelije”).

          Trenutačno se u većini
slobodnih zona na carinskom području Republike Hrvatske vrše djelatnosti
skladištenja robe te pružanje usluga dok se postupak unutarnje proizvodnje
(proizvodnja, odnosno obrada, prerada i dorada te popravak robe) vrši u
Slobodnoj zoni Zagreb – Jankomir, Slobodnoj zoni Osijek (Benetton Croatia
d.o.o.), Slobodnoj zoni splitsko-dalmatinskoj, dio Smokovik (“Končar – solarne
ćelije”) te u Slobodnoj zoni u Rijeci.

6.9.3.          CARDS

Carinska uprava RH uključena je u
projekte CARDS 2001/07 i CARDS 2002/24.

Realizacijom spomenutih projekata
stvorit će se moderna carinska uprava, stabilan i potpun carinski sustav,
definirati ovlasti carine i prava carinskih djelatnika te stvoriti uvjeti za
unapređenje međunarodne suradnje, prvenstveno s Europskom unijom.

## 6.10.SOCIJALNA POLITIKA I ZAPOŠLJAVANJE

### 6.10.1.Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Člankom 91. SSP-a regulirana je suradnja na područjima
zapošljavanja, socijalne sigurnosti, radnih uvjeta, jednakih mogućnosti za žene
i muškarce te zaštite zdravlja i sigurnosti radnika.

if !supportEmptyParas endif

          Temeljna
socijalna prava, ciljevi koji se trebaju postići i mjere koje se u tu svrhu
primjenjuju regulirani su u Poglavlju 1. Glave XI. UEZ-a koja se odnosi na
socijalnu politiku, obrazovanje, strukovno usavršavanje i mladež. Vezano za
članak 136. UEZ-a koji se poziva na temeljna socijalna prava navedena u
Europskoj socijalnoj povelji iz 1961. godine i Povelji o temeljnim socijalnim
pravima radnika, Hrvatski sabor je 26. lipnja 1991. godine usvojio Deklaraciju
o prihvaćanju ciljeva iz Europske povelje o osnovnim socijalnim pravima radnika
(NN 37/91). Hrvatski sabor je u prosincu ove godine donio Zakon o potvrđivanju
Europske socijalne povelje, Dodatnog protokola Europskoj socijalnoj povelji,
Protokola o izmjenama Europske socijalne povelje i Dodatnog protokola Europskoj
socijalnoj povelji kojim se uspostavlja sustav kolektivnih žalbi.

### *6.10.2.**Opis**poglavlja*

if !supportEmptyParas endif

          Najvažniji
ciljevi socijalne politike u RH jesu postizanje jedinstvenog i pravičnog
pristupa osnovnim socijalnim uslugama, promicanje sustava socijalne zaštite,
podizanje obrazovne razine radne snage, postizanje visoke stope zaposlenosti uz
posebnu brigu za skupine koje su diskriminirane na tržištu rada, omogućavanje
postizanja sigurnih i održivih prihoda, kao i dostojnih uvjeta rada za žene i
muškarce, s krajnjim učinkom potpunog socijalnog uključivanja.

### *6.10.3.**Radno**zakonodavstvo*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.3.1.     Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Zakon
o radu (NN 38/95, 54/95, 65/95, 17/01 i 82/01) usvojen je u Hrvatskom saboru
17. svibnja 1995. i u primjeni je od 01. siječnja 1996. godine. On je temeljni
propis kojim se uređuje područje radnih odnosa. Radni odnosi posebnih
kategorija radnika – kao što su državni službenici, zaposleni u javnim
službama, pomorci – regulirani su u cijelosti ili djelomično posebnim zakonima.

if !supportEmptyParas endif

          Već
u postupku izrade Zakona o radu, kojim je karakter radnih odnosa u Republici
Hrvatskoj u cijelosti izmijenjen, za uređenje određenih instituta poslužilo je
kao uzor europsko zakonodavstvo. Tako je Zakon sadržajno, u cijelosti ili
djelomično, usklađen s direktivama EU u odnosu na zabranu diskriminacije,
sadržaj ugovora o radu ili pisane potvrde, ugovor o radu na određeno vrijeme,
jednakost plaća žena i muškaraca, zbrinjavanje viškova, rad u nepunom radnom
vremenu, prava iz zaštite majčinstva.

          Zakon
je u dva navrata mijenjan i dopunjen, a predzadnjom izmjenom u ožujku 2001.
godine institut prijenosa ugovora na novog poslodavca uređen je onako kako je
to predviđeno Direktivom 2001/23/EC.

if !supportEmptyParas endif

          Kako
radno zakonodavstvo još nije u cijelosti usklađeno sa zakonodavstvom EU koje
regulira ovo područje, predviđeno je njegovo postupno usklađivanje do 2004.
godine. Pri tome treba imati na umu da je Republika Hrvatska stranka određenog
broja međunarodnih ugovora, posebice konvencija MOR-a, koje je dužna poštovati,
a koji na različit način od europskog zakonodavstva uređuju dio materije radnih
odnosa, kao što je npr. materija noćnog rada žena.

if !supportEmptyParas endif

Propisi EU iz područja radnog
prava koje još treba inkorporirati u radno zakonodavstvo sistematizirani su
(sukladno fazama usklađivanja) u dokumentu “Bijela knjiga o pripremama
pridruženih zemalja Središnje i Istočne Europe za integraciju na unutarnje
tržište Unije” (COM (95) 163 final).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.3.2.  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Za sada ne postoji
potreba za izgradnjom novih institucija, već samo za reformom postojećih, a
institucije koje bi se trebale reorganizirati jesu središnjica Hrvatskog zavoda
za zapošljavanje i njegove regionalne ispostave, što je detaljnije opisano u
potpoglavlju 6.10.6. Zapošljavanje.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.3.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Usklađivanje s odredbama propisa
Europske unije obavlja se u okviru donošenja novog prijedloga izmjena i dopuna
Zakona o radu, čija se zakonska podloga počela izrađivati krajem 2002. te će se
protegnuti i na 2003. godinu, s ciljem izrade zakonskog teksta Nacrta
prijedloga izmjena i dopuna Zakona o radu.

          Ovom novelom Zakona o radu želi se
prvenstveno postići kompromis između fleksibilnosti tržišta rada i sigurnosti
radnih mjesta,  u cilju uspješnog
zadovoljavanja interesa – kako radnika i poslodavaca, tako i nacionalnog
gospodarstva. Veća konkurentna sposobnost RH značila bi dugoročno više novih
radnih mjesta, povećanje zaposlenosti, smanjenje
siromaštva i jačanje socijalne sigurnosti.

          Uz navedeno, sadašnja zakonska
regulativa sadržajno bi se uskladila s preostalim propisima Europske unije s
kojima do sada nije postojala usklađenost, a koji su ujedno i sredstvo za
postizanje prethodno navedenih ciljeva. Propisi Europske unije s kojima bi se u
predstojećim izmjenama i dopunama Zakona uskladilo hrvatsko radno zakonodavstvo
jesu:

- Direktiva 93/104/EZ

- Direktiva 99/70/EZ

- Direktiva 91/533/EEZ

- Direktiva 98/59/EZ

- Direktiva 2000/78/EZ

- Direktiva 97/80/EZ
- Direktiva 76/207/EEZ

- Direktiva 2000/43/EZ

- Rezolucija Vijeća od 29.
svibnja 1990. godine o zaštiti dostojanstva žena i muškaraca na poslu

- Rezolucija Europskog parlamenta
od 11. lipnja 1986. godine o nasilju nad ženama.

if !supportEmptyParas endif

          Od
općih prioriteta iz područja rada napominjemo da će se tijekom 2003. godine
intenzivno raditi na provođenju mjera u cilju fleksibilizacije tržišta rada,
otvaranja novih radnih mjesta i povećanja konkurentnosti gospodarstva.

### *6.10.4.**Socijalni**dijalog*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.4.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Zakonodavni
okvir za provođenje socijalnog dijaloga u RH čine Zakon o radu, Sporazum o
Gospodarsko-socijalnom vijeću i drugim oblicima socijalnog partnerstva u RH (NN
88/01) i Uredba o osnivanju Ureda za socijalno partnerstvo u RH (NN 79/01).

if !supportEmptyParas endif

Republika Hrvatska stranka je
Konvencije o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje (br. 87),
Konvencije o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje (br. 98) te
Konvencije o predstavnicima radnika (br. 135) Međunarodne organizacije rada.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.4.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Gospodarsko-socijalno
vijeće, kao najviši oblik tripartitnog socijalnog dijaloga u RH, razvija i
unapređuje odnose između Vlade RH, pet reprezentativnih sindikalnih središnjica
i Hrvatske udruge poslodavaca te ubrzava razvitak drugih tripartitnih tijela na
nacionalnoj razini. Na temelju odredaba Zakona o radu GSV je osnovan Sporazumom
socijalnih partnera s ciljem zaštite i promicanja gospodarskih i socijalnih
prava, odnosno interesa poslodavaca i radnika, zatim vođenja usklađene
gospodarske, socijalne i razvojne politike, poticanja, sklapanja i primjene
kolektivnih ugovora te njihovog usklađivanja s mjerama gospodarske, socijalne i
razvojne politike.

Radi kvalitetnijeg razvoja
socijalnog dijaloga na svim razinama na kojima se odlučuje o gospodarskom
razvitku i o socijalnim interesima radnika i poslodavaca, u proteklom razdoblju
osnovano je 16 gospodarsko-socijalnih vijeća na lokalnoj razini.

if !supportEmptyParas endif

          Ured
Vlade RH za socijalno partnerstvo u Republici Hrvatskoj, osnovan 2001. godine,  logistički podupire, prati, koordinira i
izvještava o radu nacionalnog tripartitnog tijela – Gospodarsko-socijalnog
vijeća i njegovih deset Povjerenstava. Ured obavlja i stručne poslove za
potrebe GSV-a, sve druge poslove bitne za razvoj bipartitnog i tripartitnog
socijalnog dijaloga, organizira i provodi programe stručne edukacije za
predstavnike socijalnih partnera te postupke mirenja u rješavanju radnih
sporova. Putem Ureda ostvaruje se stalna komunikacija i uspostavlja suradnja s
predstavnicima brojnih registriranih sindikata, radničkih vijeća, s
povjerenicima za zaštitu na radu, poslodavcima, predstavnicima drugih
interesnih skupina i nevladinih udruga te državnim institucijama.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.4.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

Prioriteti Ureda za socijalno
partnerstvo u RH jesu:

if !supportEmptyParas endif

provođenje Operativnog plana
programa Vlade RH do kraja 2003. godine (programski prioriteti), točka 19.
Socijalno (razvojno) partnerstvo

uključivanje predstavnika
sindikata i poslodavaca u pojedine radne skupine za usklađivanje zakonodavstva
ovisno o njihovom interesu

poticanje sudjelovanja
predstavnika socijalnih partnera u svim institucionalnim oblicima za vođenje
socijalnog dijaloga

razvijanje djelovanja GSV-a na
razini županija radi poticanja konkretnih mjera gospodarskog razvoja,
implementacije poticajnih mjera za zapošljavanje, praktične provedbe
decentralizacije, usklađivanja lokalne porezne politike i dr.

poticanje socijalnih partnera na
suradnju

djelovanje na uspostavljanju
stalnih kontakata između osoba zaduženih za unapređenje socijalnog dijaloga u
okviru pojedinih ministarstava i predstavnika sindikata i poslodavaca

izrađivanje stručnih analiza i
istraživanja tema od interesa za socijalne partnere, s ciljem šireg utvrđivanja
mogućih rješenja na temelju iskustava zapadnoeuropskih i tranzicijskih država,
a sukladno prethodnim dogovorima s predstavnicima socijalnih partnera

uspostavljanje odjela za
istraživanje industrijskih odnosa u sklopu Ureda za socijalno partnerstvo u RH,
čije bi aktivnosti i zadatke, odnosno istraživanja koje će odjel provoditi,
definirali svi socijalni partneri

definiranje jedinstvene potrošačke
košarice

provođenje edukacije zaposlenika
Ureda i predstavnika socijalnih partnera.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.4.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za
usklađivanje zakonodavstva u području socijalnog dijaloga nisu predviđena
sredstva iz državnog proračuna.

### *6.10.5.  Jednake mogućnosti za žene i muškarce*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.5.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Osnovne
odredbe koje pokrivaju područje jednakih mogućnosti za žene i muškarce nalaze
se u poglavlju Zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike
Hrvatske. Ustavna načela koja zabranjuju diskriminaciju i osiguravaju jednake
mogućnosti za žene i muškarce nalaze svoj izražaj u pojedinačnim aktima. Zakon
o radu (NN 38/95) propisuje jednake uvjete za žene i muškarce prilikom
zasnivanja radnog odnosa.

          Republika
Hrvatska je ratificirala UN-ovu Konvenciju o eliminaciji svih oblika
diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979. i Fakultativni protokol uz Konvenciju iz
1999. godine.

          Nagospodarskom planu zakonodavstvo Republike Hrvatske propisuje
jednake uvjete za žene i muškarce u poticanju malog gospodarstva te jednako
postupanje prema ženama-poduzetnicama i muškarcima-poduzetnicima.

          Republika
Hrvatska promiče i potiče poduzetništvo žena te je takva inicijativa našla  svoj odraz u pripremljenom prijedlogu Zakona
o poticanju malog gospodarstva, kao i u nacrtu Programa razvoja malog
gospodarstva za razdoblje 2003.–2006. godine te u Programu poduzetništva žena u
RH kojim će se utvrditi stanje ženskog poduzetništva, napraviti usporedba s
drugim zemljama, utvrditi kriteriji za praćenje ženskog poduzetništva i ukazati
na moguće mjere za poticanje njegova razvoja. U zakonodavnoj proceduri je i
prijedlog Programa samozapošljavanja kojim su osmišljene poticajne mjere kao
nadopuna postojećem Vladinom Programu zapošljavanja.

          Na
području zdravstvene zaštite i socijalne skrbi promiče se i osigurava
ostvarenje prava žena i muškaraca na najviše standarde tjelesnog i duševnog
razvoja, uz poseban naglasak na zaštitu žena trudnica kao naročito osjetljive
skupine te propisivanje poreznih olakšica kojima bi se poslodavce poticalo na
organiziranje sistematskih preventivnih pregleda. Zato je na temelju Zakona o
dohotku donesen Pravilnik o porezu na dohodak (2001.) iz kojega proizlazi da su
sistematski kontrolni liječnički pregledi poslodavcu priznati kao porezni
izdaci.

          Prilikom
donošenjaZakona o službi u oružanim
snagama RH (2002.) vodilo se računa o problematici spolova pa je tako propisano
da se djelatnik kojem je povrijeđeno dostojanstvo po spolu, a osobito ako je
doživio seksualno zlostavljanje ili uznemiravanje, ima pravo obratiti Odboru za
ravnopravnost spolova pri Kadrovskom savjetu Ministarstva obrane.

Nacionalna politika za promicanje
ravnopravnosti spolovas programom
provedbe od 2001. do 2005. godine je dokument koji je izradilo Povjerenstvo za
ravnopravnost spolova, a koji obuhvaća i pitanje jednakih mogućnosti za žene i
muškarce te je sastavni dio pravnog okvira iz ovog područja.

          Trenutačno je u pripremi Nacrt prijedloga Zakona o ravnopravnosti
spolova kojim će se propisivati, promicati i štititi ravnopravnost žena i
muškaraca, posebice u zapošljavanju i radnim odnosima, u obrazovanju, kulturnom
i profesionalnom napredovanju, javnom i političkom djelovanju te u dostupnosti
i korištenju socijalnih prava. Upućivanje Zakona u proceduru  očekuje se do isteka ove
godine, a donošenje tijekom 2003. godine. Zakon će biti u
skladu s europskim standardima i zahtjevima Vijeća Europe.

#### 6.10.5.2.  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Vlada
Republike Hrvatske je 1996. godine osnovala Povjerenstvo za pitanja
ravnopravnosti spolova kao savjetodavno tijelo koje je 04. prosinca 2001.
izradilo Nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova s programom
provedbe nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova u Republici
Hrvatskoj od 2001. do 2005. godine (NN 112/02).

if !supportEmptyParas endif

          Područje
jednakih mogućnosti za žene i muškarce ulazi u djelokrug Ureda za ljudska prava
Vlade Republike Hrvatske. a tajništvo
Povjerenstva nalazi se pri Uredu za ljudska prava.

          6.10.5.3.Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Prioritet
u ovom području za 2003. godinu je daljnje provođenje aktivne politike
promicanja jednakih mogućnosti za žene i muškarce te donošenje Zakona o
ravnopravnosti spolova.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.5.4. CARDS

if !supportEmptyParas endif

Europska komisija će kroz program
*CARDS 2002* pružiti tehničku pomoć za
područje jednakih mogućnosti za žene i muškarce kroz projekt “Demokratizacija i
ljudska prava”.

if !supportEmptyParas endif

### *6.10.6.**Zapo**š**ljavanje*

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.6.1. Pravni okvir

          Pravni
okvir čini Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme
nezaposlenosti (objavljen u NN 32/02) koji je na snazi od 5. travnja  2002. godine.

Osnovni ciljevi zakona jesu:
uređenje sustava posredovanja između ponude i potražnje za radom, definiranje
institucionalnih oblika na tržištu rada, uređenje sustava materijalnog
osiguranja za vrijeme nezaposlenosti i mehanizama provođenja mjera aktivne
politike za poticanje zapošljavanja i razvoj poduzetništva.

          Ministarstvo
rada i socijalne skrbi je, kao stručni nositelj, uzelo u obzir većinu standarda
koji za sada postoje unutar primarnih i sekundarnih propisa EU, a vezani su uz
materiju posredovanja pri zapošljavanju i naknada koje se dodjeljuju za slučaj
nezaposlenosti.

if !supportEmptyParas endif

Propisi Europske unije
primarnog karaktera s kojima je navedeni zakon potpuno usklađen su odredbe
Ugovora o osnivanju europskih zajednica, Dio prvi, Načela, članak 3. 1. (i).

if !supportEmptyParas endif

Propisi s kojima je Zakon
djelomično usklađen jesu:

- Uredba Komisije 1897/2000

- Odluka Vijeća od 19. siječnja
2001. o direktivama za politike zapošljavanja država članica u 2001. godini.

if !supportEmptyParas endif

Propisi EU s kojima je zakon neusklađen jesu:

- Ugovor o osnivanju europskih
zajednica, Dio treći, Politika Zajednice, Glava III., članak 42., stavak 1.a)

- Uredba 1408/71

- Uredba 574/72.

if !supportEmptyParas endif

          Odredbama Zakona uređuje se, između
ostalog, i utvrđivanje prava na novčanu naknadu na temelju vremena provedenog
na radu – u koje se uračunava vrijeme obveznog osiguranja po propisima o
mirovinskom osiguranju ostvarenom na temelju radnog odnosa u RH – i vrijeme
koje je radnik proveo na bolovanju, odnosno porodnom dopustu. U ovom
trenutku isto se može postići samo dvostranim ugovorima s pojedinim zemljama –
što je detaljno navedeno u poglavlju 6.3.5. Sloboda kretanja radnika, Socijalna
sigurnost).

if !supportEmptyParas endif

          Zakon
o zapošljavanju stranaca jest također zakon koji se posredno odnosi na ovu
materiju (NN 19/92, 33/92, 89/92, 26/93, 52/94), a cilj mu je omogućavanje
zapošljavanja stranih državljana i osoba bez državljanstva u RH samo u zakonom
propisanim slučajevima. Zakonom se utvrđuju uvjeti pod kojima strani
državljanin i osobe bez državljanstva mogu raditi u RH. Propisuju se i uvjeti
za dodjeljivanje radne dozvole – na zahtjev poslodavca, pod uvjetom da u
evidenciji Hrvatskog zavoda za zapošljavanje među nezaposlenim osobama nema
onih koje ispunjavaju uvjete koje poslodavac zahtijeva za zasnivanje radnog
odnosa, a u skladu s politikom tržišta rada u RH. Zakonom je predviđena i
mogućnost dodjeljivanja osobne radne dozvole strancu koji ima odobreno trajno
nastanjenje u RH, na temelju njegovog osobnog zahtjeva, te strancu koji ima
status izbjeglice.

if !supportEmptyParas endif

          Uskoro
se očekuje stupanje na snagu novog Zakona o strancima koji će, između ostalog,
obuhvaćati i materiju zapošljavanja stranaca.

if !supportEmptyParas endif

          Na temelju Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i
pravima za vrijeme nezaposlenosti doneseni su sljedeći podzakonski akti:

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik o aktivnom traženju
posla i raspoloživosti za rad

Pravilnik o odgovarajućem
smještaju

Pravilnik o obavljanju
djelatnosti u vezi sa zapošljavanjem izvan Hrvatskog zavoda za zapošljavanje.

if !supportEmptyParas endif

          Pravilnik
o obavljanju djelatnosti u vezi sa zapošljavanjem izvan Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje (NN 96/01) donesen je na temelju Zakona o posredovanju pri
zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti (NN 32/02). On predstavlja
novinu jer uređuje uvjete i način obavljanja djelatnosti u vezi sa
zapošljavanjem kada te djelatnosti obavljaju druge pravne i fizičke osobe izvan
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Djelatnosti u svezi sa zapošljavanjem mogu
obavljati pravne osobe kao trgovačka društva, a fizičke osobe kao samostalnu
djelatnost te srednjoškolske ustanove, ali samo za poslove posredovanja za
povremeni rad redovnih učenika. Pravilnik nadalje uređuje uvjete i postupak za
izdavanje dozvola za obavljanje djelatnosti u svezi sa zapošljavanjem, kao i
brisanje iz registra djelatnosti u svezi sa zapošljavanjem.

if !supportEmptyParas endif

          Republika
Hrvatska je također stranka Konvencije MOR-a br. 122 o politici zapošljavanja
(NN 2/94, 11/00) od 8. listopada 1991. godine na temelju notifikacije o
sukcesiji.

if !supportEmptyParas endif

          Republika
Hrvatska, kao potpisnica Konvencije, mora utvrditi i provoditi aktivnu politiku
promicanja pune zaposlenosti kroz produktivno i slobodno odabrano zaposlenje, u
svrhu poticanja gospodarskog rasta i razvoja, podizanja razine životnog
standarda, zadovoljavanja potreba za radnom snagom i rješavanja problema
nezaposlenosti i nedovoljne zaposlenosti. Cilj takve politike jest osigurati
što produktivniji posao za sve osobe koje su na raspolaganju i koje traže
posao, kao i slobodu izbora zaposlenja i korištenja svojih vještina i
nadarenosti u tom obavljanju posla, bez obzira na rasu, boju kože, spol, vjeru,
političko uvjerenje, nacionalnu pripadnost ili socijalno podrijetlo.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.6.2.  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Glavna institucija za provedbu programa obrazovanja i
zapošljavanja je Hrvatski zavod  za
zapošljavanje. U tijeku je preustroj Hrvatskog zavoda za zapošljavanje kojemu
je cilj razvoj moderne i efikasne državne službe kao glavnog stožera za
provedbu Nacionalne politike zapošljavanja, a koja se temelji na Europskoj
strategiji zapošljavanja. Osnovne odrednice preustroja su: razvoj usluga s
korisničkom orijentacijom nasuprot postojećoj birokratskoj, uvođenje
IT-tehnologija u poslovne procese, podizanje razine znanja uprave i zaposlenika
za obavljanje osnovnih funkcija i uvođenje procesa kontrole kvalitete,
odvajanje administrativnih od specijalističkih funkcija, timski rad uz
reduciranje hijerarhijskih razina i decentralizirano upravljanje.

~~if !supportEmptyParas endif~~

          Osim
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, uvedeno je još nekoliko organizacijskih
oblika koji podupiru razvoj i zapošljavanje. Potrebno je spomenuti Vladino
Povjerenstvo za praćenje provedbe Nacionalnog programa zapošljavanja koje je
međuresorno tijelo čija je funkcija ne samo da nadzire provedbu Vladina
programa, nego i da pokuša koordinirati i objedinjavati djelovanje i mjere iz
raznih resora kako bi se spriječile paralelne aktivnosti i prekomjerno trošenje
za postizanje istih efekata. Stalni član Povjerenstva je i predstavnik Fonda za
razvoj i zapošljavanje iz čijih se sredstava financira
Nacionalni program.

Institucija koja će također biti
bitna za poticanje zapošljavanja je i Fond za regionalni razvoj koji će
financirati razvojne programe po županijama.

#### 6.10.6.3.     Politika na tržištu rada

if !supportEmptyParas endif

          Vlada
Republike Hrvatske donijela je dokument pod nazivom "Prvi program mjera
aktivne politike u zapošljavanju i dopuna i razrada istog programa" (NN
26/00) tijekom 1998. godine, a prihvatilo ga je Upravno vijeće Hrvatskog zavoda
za zapošljavanje iste godine.

if !supportEmptyParas endif

          Njime
su predviđene četiri glavne mjere u provođenju politike zapošljavanja, kao što
su sufinanciranje zapošljavanja nezaposlenih osoba bez radnog iskustva s
evidencije Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, sufinanciranje uvođenja u posao
ili osposobljavanja, stručno osposobljavanje, prekvalifikacija i
dokvalifikacija za poznatog i nepoznatog poslodavca, sufinanciranje
zapošljavanja nezaposlenih hrvatskih branitelja te nezaposlene djece i
supružnika poginulih i nestalih.

if !supportEmptyParas endif

          Opći ciljevi navedenih mjera su
unapređenje tržišta rada, zapošljavanje, poticanje samozapošljavanja,
olakšavanje zapošljavanja pojedinih skupina na tržištu rada te općenito
smanjenje broja nezaposlenih osoba.

if !supportEmptyParas endif

          Konkretni
ciljevi ovih mjera bili su dodatno poticanje zapošljavanja pojedinih kategorija
nezaposlenih osoba za koje se drži da je pri njihovom zapošljavanju potrebna
posebna pomoć.

          Dodatnim mjerama ciljalo se na skupine
nezaposlenih kao što su vježbenici (u dijelu državne uprave i javnih ustanova),
osobe KV-VKV zanimanja bez radnog iskustva (u obrtništvu), ženske osobe iznad
45 godina starosti i 20 godina radnog staža te muške osobe iznad 50 godina
starosti i 25 godina radnog staža, zatim na invalidne osobe te na sve
registrirane nezaposlene osobe u slabije razvijenim područjima Republike
Hrvatske i Grada Vukovara kao područjima od posebne državne skrbi.

if !supportEmptyParas endif

         Provedbom Prvog programa mjera aktivne politike u zapošljavanju
sufinancirano je zapošljavanje za 22.445 osoba dok je 3.413 osoba uključeno u
obrazovne aktivnosti s ciljem pripreme za zapošljavanje. Provedbom navedenog
programa ukupno je obuhvaćeno 25.858 osoba u razdoblju od 23. travnja 1998. do
31. prosinca 2001. godine.

Nastavljajući se na navedene
mjere, Vlada Republike Hrvatske je u siječnju 2002. godine donijela Program
poticanja zapošljavanja (NN 21/02) koji sadrži sljedeće programe:

if !supportEmptyParas endif

program poticanja zapošljavanja s ciljem
zapošljavanja mladih osoba visoke stručne spreme, kojem je cilj poticati kraće
i kvalitetnije studiranje, povratak u mjesto prebivališta, stimulirati ostanak
mladih u RH, pružiti im mogućnost stjecanja primijenjenih znanja i postizanja
samostalnosti u zvanjima za koja su se školovali, prepoznati osobe s
poduzetničkim potencijalima s ciljem samozapošljavanja (Program A)

if !supportEmptyParas endif

osposobljavanje
osoba KV zanimanja u praktičnom i teoretskom dijelu znanja, s posebnim
naglaskom na sposobnost praćenja novih tehnologija u zanimanju i usavršavanje u
struci; prvenstveno se misli na stjecanje potrebnog radnog iskustva za
polaganje majstorskog ispita, odnosno samostalnosti u radu, čime mladi radnik
postaje konkurentan na tržištu rada i ima uvjete za samostalno otvaranje obrta
ili poduzeća (Program B)

if !supportEmptyParas endif

sufinanciranje
zapošljavanja mladih osoba bez radnog iskustva kroz programe pripravničkog
stažiranja, uz stručno vođenje i nadzor nadležnog mentora u prvoj godini rada i
sufinanciranje zapošljavanja svih nezaposlenih osoba iz evidencije, bez obzira
na prethodno radno iskustvo i godine starosti, kako bi kroz programe uvođenja u
posao savladali poslove radnog mjesta te nadoknadili izgubljena znanja i
vještine uvjetovane dugotrajnom nezaposlenošću

sufinanciranje
obrazovnih aktivnosti kako bi se osigurali potrebni kadrovi u uvjetima novih
tehnologija i proizvodnih programa (Program C)

if !supportEmptyParas endif

stimuliranje
zapošljavanja žena iznad 45 godina starosti te muškaraca iznad 50 godina
starosti kako bi se poslodavci potaknuli da iskoriste stečeno radno iskustvo
osoba iz navedene skupine (Program D)

if !supportEmptyParas endif

stimuliranje
zapošljavanja osoba s invaliditetom kombinacijom sufinanciranja obrazovanja i
zapošljavanja te poticanjem samozapošljavanja (Program E)

dodatno
obrazovanje hrvatskih branitelja kojemu je cilj omogućavanje zapošljavanja branitelja
koji su zbog učešća u domovinskom ratu i stečajeva u razdoblju 1990.–1992.
izgubili radno mjesto i prekinuli redovito obrazovanje te nisu bili u
mogućnosti steći potrebna znanja i vještine i postati konkurentni na tržištu
rada (Program F).

Osim
Vladinog programa mjera, prisutni su i drugi oblici poticanja obrazovanja i
zapošljavanja, razvoja poduzetništva, kao i poticaji za razvoj i investicije
koji indirektno potiču zapošljavanje. Kao primjer mogu se navesti: Zakon o
slobodnim zonama, Zakon o poticanju ulaganja, Zakon o zadrugama, Zakon o obrtu,
Zakon o otocima, Zakon o područjima od posebne državne skrbi, Zakon o
poljoprivredi, Zakon o poticanju razvoja malog gospodarstva, Zakon o obnovi i
razvoju grada Vukovara itd.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.6.4. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Hrvatski zavod za zapošljavanje
nastavit će u 2003. godini s preustrojem na području uvođenja Obrazovnog centra
i centra za kontrolu kvalitete, razvoja dodatnih instrumenata za promicanje
informacija na tržištu rada u vidu informiranja i posredovanja preko interneta
i putem *call-centra* i provođenjem započetih mjera za poticanje
zapošljavanja, kao jednim od glavnih prioriteta u 2003. godini.

          Hrvatski će Zavod za zapošljavanje
bitno ojačati podršku razvoju prioritetnih djelatnosti za razvoj gospodarstva –
tj. u građevinarstvu, brodogradnji i turizmu. Cilj je osigurati kvalitetne i
dostatne kadrove kroz rekategorizaciju tražitelja zaposlenja kako bi se otkrila
njihova stvarna radna sposobnost, uvesti programe osposobljavanja za one koji
nemaju potrebna znanja i vještine, kao i kroz definiranje kvote za
zapošljavanje stranih radnika ako se ne mogu na vrijeme osigurati adekvatni
radni resursi na hrvatskom tržištu.

          Kroz novi oblik rada, Centar za
potporu poslovnim promjenama (CPPP) koji je financijski podržan od međunarodnih
institucija, Hrvatski zavod za zapošljavanje će  pomagati većim  javnim
poduzećima u procesu restrukturiranja (sredstva će biti osigurana kroz program
CARDS) na način da u ta poduzeća ulazi s educiranim pokretnim timovima  koji rade na zapošljavanju očekivanog viška
radnika prije uručivanja otkaza i otpremnina, kao i na pronalaženju radnika za
iste poslodavce sukladno njihovom iskazanom manjku uvjetovanom promjenom radnih
i poslovnih procesa.

          Putem ponovnog uvođenja ankete o
budućim potrebama poslodavaca (CARDS 2001) Zavod će steći neophodan
instrumentarij za sustavno planiranje kadrova potrebnih gospodarstvu za razvoj.
Prisutnost strukturne nezaposlenosti nalaže potrebu za promjenom obrazovne
strukture nezaposlenih osoba i za usvajanjem nekih vještina kao što su
informatička znanja koja su potrebna za gotovo svako zanimanje. Anketom će se
snimiti detaljne potrebe poslodavaca i planirati programi osposobljavanja
nezaposlenih osoba, kao i zaposlenih koji bi postali tehnološkim viškom kada se
ne bi osposobljavali.

   Tijekom2003. Zavod će u suradnji s Ministarstvom prosvjete u većim obrazovnim
centrima definirati i afirmirati Centre za razvoj karijere. Njihov je cilj
pružiti informacije o zanimanjima koja su tražena na tržištu rada kao upute za
odabir ili promjenu zanimanja (CARDS 2001).

          Na temelju efikasnijeg posredovanja
pri zapošljavanju, koje će rezultirati dijelom i kvalitetnijim zapošljavanjem,
te jasnijeg definiranja pozicije tražitelja zaposlenja u smislu smanjivanja
prividne nezaposlenosti – ostvarenjem navedenih prioriteta očekuju se pozitivni
utjecaji kao što su pad nezaposlenosti i porast profitabilnog zapošljavanja u
RH te afirmacija Zavoda kao ozbiljnog poslovnog partnera poslodavaca, posebno u
dijelu obrtništva, srednjeg i malog poduzetništva te kao stručnog i
ravnopravnog partnera države na predlaganju rješenja iz područja rada i
zapošljavanja.

          U okviru bilateralne suradnje s
Velikom Britanijom pripremit će se Nacionalni akcijski plan za zapošljavanje
koji se temelji na svih 18 uputa EU (tzv. *guidelines*)
i četiri osnovna stupa koji čine smjernice definirane Europskom strategijom
zapošljavanja. U okviru tog plana definirat će se ciljevi i mjere koje će
omogućiti dostizanje stope od 70% zaposlenosti radno sposobnog stanovništva do
2020. godine te više od 60% zaposlenosti radno sposobne ženske populacije.
Potrebno je također uvesti i tzv. Program izobrazbe radno sposobnih osoba kroz
čitav radni vijek, s ciljem njihove bolje adaptacije na promjene koje donosi
modernizacija tehnologije.

          U okviru istog programa provodit će se
program za trenere savjetodavaca *train-the-trainers*, kao i osnovni
manadžerski seminari za voditelje regionalnih zavoda za zapošljavanje.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.6.5. CARDS

if !supportEmptyParas endif

         U okviru CARDS-a planirani su sljedeći projekti: CARDS 2001
odnosi se na restrukturiranje tržišta rada i sastoji se od definiranja a) novog
sustava za prikupljanje i analizu podataka s tržišta rada, b) 10 novih Centara
za potporu poslovnim promjenama i c) 10 Centara za razvoj karijere.

if !supportEmptyParas endif

         CARDS 2002 je projekt čija je svrha ustrojavanje Lokalnih
partnerstava za razvoj i zapošljavanje koja okupljaju institucije na lokalnoj
razini u cilju artikuliranja razvojnih inicijativa što kao posljedicu imaju
zapošljavanje.

if !supportEmptyParas endif

         CARDS 2003 je projekt koji definira i potiče decentralizaciju
nekih funkcija Hrvatskog zavoda za zapošljavanje sa središnje na regionalne
službe, gdje se mijenja organizacijska struktura i stavlja težište na pet
regionalnih službi koje su iznad razine sadašnjih županija. Procjenjuju se
potrebe za obrazovanjem i provodi se program *train-the-trainers* radi
educiranja uprave za nove upravljačke uloge na decentraliziranoj razini.

### *6.10.7.**Socijalna**sigurnost**,* *umirovljenici**,* *osobe**s**invaliditetom*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.7.1. Pravni okvir

##### if !supportEmptyParas endif

##### 6.10.7.1.1. Socijalna sigurnost

if !supportEmptyParas endif

          Ustavnim određenjem Republika Hrvatska
je socijalna država pa kao takva nastoji osigurati zakonodavne i
institucionalne mehanizme nužne za ostvarenje temeljne materijalne sigurnosti
svojih građana.

if !supportEmptyParas endif

          Socijalna
sigurnost u širem smislu obuhvaća u RH mirovinsko (i invalidsko) osiguranje,
zdravstveno osiguranje, osiguranje za slučaj nezaposlenosti, socijalnu skrb,
zaštitu djeteta i majčinstva, zaštitu invalida rata i branitelja iz Domovinskog
rata te druge oblike socijalne zaštite koji nisu obuhvaćeni sustavom socijalnog
osiguranja i čija davanja nisu zajamčena zakonom ili priznata pravom na drugi
način.

if !supportEmptyParas endif

          Sustav
socijalnog osiguranja sastoji se od mirovinskog osiguranja na temelju
generacijske solidarnosti, mirovinskog osiguranja na temelju individualizirane
kapitalizirane štednje, zdravstvenog osiguranja i osiguranja za slučaj
nezaposlenosti.

if !supportEmptyParas endif

          Pravnu
osnovu sustava socijalnog osiguranja čine: Zakon o mirovinskom osiguranju (NN
102/98, 127/00, 59/01, 109/01), Zakon o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim
fondovima (NN 49/99, 63/00), Zakon o mirovinskim osiguravajućim društvima i
isplati mirovina na temelju individualne kapitalizirane štednje (NN 106/99,
63/00), Zakon o stažu osiguranja s povećanim trajanjem (NN 71/99), Zakon o
zdravstvenom osiguranju (NN 94/01),
Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme
nezaposlenosti (NN 32/02) i Zakon o doplatku za djecu (94/01).

          Vrste,
način obračuna doprinosa i druga pitanja iz područja obveznog socijalnog
osiguranja uredit će se Zakonom o doprinosima za obvezna osiguranja koji
prolazi  parlamentarnu proceduru
(reguliranje doprinosa zasad je pokriveno zakonima iz područja pojedinih
obveznih osiguranja). Polazeći od aktualnog gospodarskog stanja, Zakon između
ostalog uvodi proširenje osnovice na dosad neobuhvaćene dohotke (dohodak od
povremenih samostalnih djelatnosti), iz čega neminovno slijede i odgovarajuće
izmjene osnovnih propisa kojima se uređuju obvezna osiguranja.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
o socijalnoj skrbi (NN 73/97, 27/01, 59/01 i 82/01) uređuje se način obavljanja
i financiranja djelatnosti socijalne skrbi, korisnici, prava te postupak za
ostvarivanje tih prava. Korisnici  prava
iz socijalne skrbi jesu osobe (obitelji) koje nemaju dovoljno sredstava za
podmirenje osnovnih životnih potreba, a nisu u mogućnosti ostvariti ih svojim
radom ili prihodima iz imovine ili iz drugih izvora. Osim hrvatskih državljana,
korisnikom prava iz socijalne skrbi može biti i strani državljanin koji ima
odobreno stalno nastanjenje u RH.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
o doplatku za djecu (94/01) uređuje se novčano primanje koje koristi roditelj
ili druga osoba određena Zakonom radi potpore uzdržavanju i odgoju  djece.

##### if !supportEmptyParas endif

##### 6.10.7.1.2. Umirovljenici

if !supportEmptyParas endif

          Sustav
mirovinskog osiguranja u RH prošao je u zadnjih nekoliko godina kroz temeljite
reforme. U otežanim uvjetima povećane nezaposlenosti i stalnog rasta nerazmjera
između broja osiguranika i umirovljenika trebalo je u potpunosti izmijeniti
zakonodavstvo u ovom području.

if !supportEmptyParas endif

          Stupanjem
na snagu Zakona o mirovinskom osiguranju (NN 102/98, 127/00, 59/01, 109/01)
počeo je postupak stvaranja novog mirovinskog sustava koji se temelji na tri
stupa mirovinskog osiguranja: obveznom mirovinskom osiguranju na temelju
generacijske solidarnosti, obveznom mirovinskom osiguranju na temelju
individualne kapitalizirane štednje i dobrovoljnom mirovinskom osiguranju na
temelju individualne kapitalizirane štednje.

if !supportEmptyParas endif

          Osnivanje
i djelatnosti institucija uključenih u provedbu drugog i trećeg stupa
mirovinskog osiguranja  uređeni su
Zakonom o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima  (NN 49/99, 63/00), a isplata mirovina
odvojena je od djelatnosti akumuliranja kapitala na temelju kojeg će se
isplaćivati buduće mirovine osiguranika i uređena je Zakonom o mirovinskim
osiguravajućim društvima i isplati mirovina na temelju individualne kapitalizirane
štednje (NN 106/99, 63/00).

if !supportEmptyParas endif

          Sustav
mirovinskog osiguranja nije promijenjen samo u svojoj temeljnoj strukturi, već
su i pojedini instituti i prava doživjeli značajne izmjene (povećane su dobne
granice za stjecanje prava na mirovinu, pravo na invalidsku mirovinu i sama
definicija invalidnosti restriktivnije je određena u odnosu na stari zakon, a
promijenjen je i način izračunavanja visine mirovine). Zakon o mirovinskom
osiguranju prošao je nekoliko izmjena i dopuna koje su proizašle iz potrebe
daljnjeg prilagođavanja novog sustava mirovinskog osiguranja gospodarskim
prilikama u RH, od kojih posljednje predviđaju proširenje osnovice za plaćanje
doprinosa na sve oblike rada, smanjenje prijevremene starosne mirovine (koje je
u većem stupnju usklađeno s aktuarskim parametrima) i druge izmjene koje će
utjecati na povećanje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti i povećanje broja aktivnih osiguranika.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.10.7.1.3.  Osobe s invaliditetom

if !supportEmptyParas endif

          Pravno
područje socijalne politike i zapošljavanja osoba s invaliditetom za sada je
pokriveno s nekoliko zakona, od kojih su najvažniji Zakon o poduzećima za
zapošljavanje invalida (NN 57/89) i Zakon o određivanju poslova i radnih
zadataka na kojima se zapošljavaju slijepi invalidi rada, odnosno slijepe
invalidne osobe (NN 12/79), a koji su u kontekstu politike masovnijeg i
kvalitetnijeg uključivanja osoba s invaliditetom u društvenu zajednicu postali
praktično neprimjenjivi.

          Iz
navedenog razloga, a prema Planu provedbe SSP-a, u 2002. godini pristupilo se i
izradi jedinstvenogZakona o
profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, kako bi se
sustavno prišlo problemu profesionalne rehabilitacije, zapošljavanja i pravnog
određenja položaja osoba sfizičkim
ili mentalnim oštećenjem. Zakonom se, između ostalog, uvodi obveza dijela
poslodavaca (tzv. javnog sektora) da zaposle određeni postotak osoba s
invaliditetom (od početnih 2% na ukupni broj zaposlenih u 2006. do konačnih 6%
u 2022. godini, kolika je kvota obveze zapošljavanja osoba s invaliditetom u
većini europskih zemalja).

if !supportEmptyParas endif

          Osim
uvođenja sustava kvota za zapošljavanje, Zakon je poslodavcu ostavio
alternativnu mogućnost uplate posebnog doprinosa za slučaj neispunjavanja
navedene obveze. Po uzoru na praksu zemalja dugogodišnje socijalne politike
prema osobama s invaliditetom, doprinosi se uplaćuju u Fond za profesionalnu
rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Fond je javna ustanova
koja bi, uz ostale socijalne fondove, trebala doprinositi provođenju politike
razvitka i unapređivanja profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s
invaliditetom.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
se, nadalje, utvrđuju porezne olakšice i novčani poticaji za zapošljavanje
navedenih osoba na otvorenom tržištu rada, koji bi trebali doprinijeti početnom
povećanom zanimanju za osnivanje zaštitnih radionica i radnih jedinica za
zapošljavanje osoba s invaliditetom.

if !supportEmptyParas endif

          Državni
zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži, u suradnji s resornim
tijelima, stručnjacima i predstavnicima udruga osoba s invaliditetom, predložio
je – a Hrvatski sabor na 25. sjednici održanoj 4. listopada 2002. usvojio –
Nacionalnu strategiju jedinstvene politike za osobe s invaliditetom za
razdoblje od 2002. do 2006. godine. Cilj je Nacionalne strategije redefiniranje
politike prema osobama s invaliditetom radi poboljšanja njihova stvarnog
položaja u Republici Hrvatskoj, promicanje i osiguravanje prava osoba s
invaliditetom, stvaranje uvjeta za djelotvorno rješavanje problema,
koordinirano djelovanje i učinkovito informiranje na svim razinama i
osiguravanje punog i aktivnog sudjelovanja u životu zajednice te
senzibilizacija društva. Navedenom Strategijom određeni su konkretni zadaci,
nositelji njihova izvršenja i rokovi za izvršenje.

          Sustav
zaštite ratnih vojnih invalida, mirnodopskih vojnih invalida i civilnih
invalida rata u RH uređen je Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (NN 94/01) i Zakonom o zaštiti
vojnih i civilnih invalida rata (NN 86/92, 58/93, 2/94, 76/94, 108/95, 82/01).

if !supportEmptyParas endif

          Vlada Republike Hrvatske je 2000. godine osnovala
Povjerenstvo Vlade RH za osobe s invaliditetom, kao stručno tijelo Vlade RH
čija je zadaća davati prijedloge, mišljenja i stručna obrazloženja iz područja
zaštite i rehabilitacije osoba s invaliditetom i njihovih obitelji te
provođenje aktivnosti za njihovu dobrobit. Odlukom o osnivanju propisan je i
djelokrug Povjerenstva, i to: praćenje primjene postojećih propisa koji se
odnose na osobe s invaliditetom i predlaganje mjera za unapređivanje rada u
tijelima koja u svojem djelokrugu imaju poslove u vezi sa zaštitom osoba s
invaliditetom i ostvarivanjem njihovih prava; raspravljanje i davanje mišljenja
o nacrtima zakona i drugih propisa koji su od interesa za unapređivanje
kvalitete života osoba s invaliditetom i njihovih obitelji te predlaganje Vladi
RH promjene zakona i drugih propisa iz područja koja se odnose na osobe s
invaliditetom; proučavanje, praćenje i predlaganje mjera u odnosu na
međunarodne akte, osobito akte VE-a i EU iz područja položaja, zaštite i
rehabilitacije osoba s invaliditetom te davanje mišljenja u postupku njihova
donošenja i usvajanja; praćenje provedbe Nacionalnog programa za poboljšanje
kvalitete života osoba s invaliditetom te predlaganje učinkovitog izvršavanja planiranih
mjera i aktivnosti; prikupljanje podataka o aktivnostima namijenjenim za osobe
s invaliditetom, koje poduzimaju tijela državne vlasti, ustanove, vjerske
zajednice, udruge i drugi organizacijski oblici te predlaganje mjera za njihovu
djelotvornu provedbu i prikupljanje podataka i proučavanje iskustava drugih
zemalja u ostvarivanju prava osoba s invaliditetom.

if !supportEmptyParas endif

          Osim
predstavnika tijela državne uprave, ministarstava i državnih upravnih
organizacija, u članstvu Povjerenstva sudjeluju i predstavnici saveza udruga
invalida i saveza udruga roditelja skrbnika djece s invaliditetom te
predstavnici znanstvenih institucija, što omogućuje širok uvid u materiju
vezanu uz osobe s invaliditetom. Kao takvo, Povjerenstvo predstavlja primjer
dobre prakse suradnje Vladina sektora i organizacija civilnog društva.

if !supportEmptyParas endif

          Povjerenstvo
za svaku kalendarsku godinu donosi plan i program rada kojim se određuju
prioriteti za dotičnu godinu. Njime je obuhvaćeno, osim Odlukom o osnivanju
Povjerenstva predviđenih poslova, i organiziranje tematskih okruglih stolova,
poticanje stvaranja antidiskriminatorske prakse prema osobama s invaliditetom,
evaluacija postojećih mjera pravne zaštite za osobe s invaliditetom  i drugo.

if !supportEmptyParas endif

          Vlada
Republike Hrvatske na sjednici održanoj 21. lipnja 2001. godine prihvatila je
temeljni razvojni dokument “Načela razvitka Republike Hrvatske”, kojim se
postavlja ukupni razvojni okvir za preobražaj Hrvatske u civilno, ekonomski
uspješno i demokratsko društvo. Uvažavajući takvo određenje Hrvatske, uočena je
potreba sustavnog rješavanja problematike određenih kategorija stanovništva,
osobito onih kojima se u demokratskom društvu jamči posebna zaštita. Iz tog se
razloga pristupilo kodifikaciji propisa značajnih za osobe s invaliditetom, što
bi trebalo rezultirati usuglašavanjem postojećih pravnih propisa u različitim
sustavima, imajući u vidu međunarodne dokumente, osobito one Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.7.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Institucije
nadležne za područje socijalne sigurnosti u RH jesu:

if !supportEmptyParas endif

- Ministarstvo rada i socijalne
skrbi

- Ministarstvo zdravstva

- Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje

- Hrvatski zavod za zapošljavanje

- Hrvatski zavod za zdravstveno
osiguranje

- Državni zavod za zaštitu
obitelji, materinstva i mladeži.

if !supportEmptyParas endif

          Ministarstvo
rada i socijalne skrbi nadležno je za praćenje rada i koordinaciju ustanova u
sustavu socijalne skrbi (centara za socijalnu skrb, domova socijalne skrbi i
centara za pomoć i njegu).

if !supportEmptyParas endif

          Ministarstvo
zdravstva odgovorno je za sustav zdravstva i zdravstvenog osiguranja

if !supportEmptyParas endif

          Sustav
socijalnog osiguranja provode Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Hrvatski
zavod za zdravstveno osiguranje i Hrvatski zavod za zapošljavanje. Zavodi su
osnovani temeljnim zakonima iz područja obveznog socijalnog osiguranja radi
ostvarivanja prava iz socijalnog osiguranja radnika i djeluju kao javne
ustanove.

if !supportEmptyParas endif

          Prema
posljednjem prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi, koji se
nalazi u  saborskoj proceduri,
predviđeno je osnivanje Hrvatskog zavoda za socijalni rad kao javne ustanove.
Njegovim osnivanjem dio će se stručnih poslova koji su sada u ovlasti
Ministarstva rada i socijalne skrbi prenijeti u djelokrug Zavoda. Ovim
izmjenama i dopunama također bi se jedinicama područne (regionalne) samouprave
pružila mogućnost osnivanja regionalnih zavoda za socijalni rad. Važno je
istaknuti i smanjivanje administrativnih davanja svih pravnih i fizičkih osoba
koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi.

if !supportEmptyParas endif

          Provedba
obveznog mirovinskog osiguranja po osnovi generacijske solidarnosti (prva
razina) u djelokrugu je Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje – javne
ustanove koja je,  prema važećem
zakonodavstvu, mjerodavna za rješavanje prava i obveza iz mirovinskog
osiguranja. Prikupljanje kapitala iz drugog i trećeg stupa mirovinskog
osiguranja u djelokrugu je obveznih i dobrovoljnih mirovinskih fondova i
mirovinskih društava za upravljanje mirovinskim fondovima, a podaci o
doprinosima za obvezna osiguranja evidentiraju se kod Središnjeg registra
osiguranika (REGOS). Nadzor nad poslovanjem mirovinskih društava, mirovinskih
fondova i Središ­nje­g re­gistra osiguranika obavlja Agencija za nadzor
mirovinskih fondova (HAGENA).

if !supportEmptyParas endif

          Nacrt
prijedloga Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s
invaliditetom predviđa osnivanje javnih ustanova za profesionalnu
rehabilitaciju, u svrhu organiziranja i izvođenja profesionalne rehabilitacije
osoba s invaliditetom, zatim zaštitnih radionica i radnih centara za
zapošljavanje i rad osoba s invaliditetom te Fonda za profesionalnu
rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Osnivanjem Fonda stvorit
će se materijalna pretpostavka za razvoj profesionalne rehabilitacije,
zapošljavanja i rada osoba s invaliditetom.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.7.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Donošenje
Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja i Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o socijalnoj skrbi od osobite je važnosti.

          Ravnajući se prema ciljevima započete
reforme sustava socijalne skrbi, izrađen je Nacrt prijedloga zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Svrha je osnivanje nove ustanove socijalne
skrbi s javnim ovlastima – Hrvatskog zavoda za socijalni rad – radi odvajanja
stručnih poslova od upravnih, poboljšanja rješenja važećeg Zakona čija je
primjena pokazala određene nejasnoće i nedostatke te poboljšanja položaja osoba
s invaliditetom kao socijalno osjetljive skupine.

          Jedna
je od osnovnih zadaća i ciljeva Agencije za nadzor mirovinskih fondova u
sljedećem razdoblju promidžba treće dobrovoljne razine mirovinskog sustava, što
je potaknuto i aktualnim izmjenama i dopunama Zakona o obveznim i dobrovoljnim
mirovinskim fondovima.

          Ministarstvo
rada i socijalne skrbi izradit će do kraja 2003. godine analizu postojećeg
stanja sustava mirovinskog osiguranja i preispitati mogućnosti za uvođenje tzv.
nacionalne mirovine, čime bi se zaštitio najstariji sloj građana koji ne
ispunjava uvjete za ostvarivanje starosne mirovine po postojećem Zakonu.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.7.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Iako
je objektivno teško predvidjeti koliko će sredstava biti potrebno za provedbu
Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom,
procjenjuje se da bi u državnom proračunu za 2003. godinu za isplatu novčanih
poticaja za zapošljavanje osoba s invaliditetom trebalo osigurati 25.000.000
kuna, a svake od idućih pet godina po 5.000.000 kuna. Prema očekivanjima
stručnih nositelja izrade Zakona u Ministarstvu rada i socijalne skrbi, prva
sredstva Fonda počet će se odobravati od mjeseca siječnja 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Za
ustroj i djelovanje Hrvatskog zavoda za socijalnu skrb, koji se predviđa
osnovati u 2003. godini, nisu predviđena sredstva u državnom proračunu jer će
se zaposlenici u budućem Zavodu registrirati iz postojećeg broja zaposlenika
Ministarstva rada i socijalne skrbi.

### *6.10.8.**Javno**zdravstvo*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.8.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pravni
okvir za javno zdravstvo u RH nalazimo u
Zakonu o zdravstvenoj zaštiti (NN 01/97 – pročišćeni tekst) kojim se
uređuju načela, način organiziranja i provođenja zdravstvene zaštite.
Zdravstvena zaštita u RH obuhvaća sustav državnih, skupnih i individualnih
mjera za unapređenje, čuvanje i vraćanje zdravlja, što je isključivo predmet
nacionalnog zakonodavstva i nije regulirano propisima EU. U zakonodavnoj se
proceduri nalazi novi Nacrt prijedloga Zakona o zdravstvenoj zaštiti te se
predviđa njegovo skoro upućivanje u zakonsku proceduru.

if !supportEmptyParas endif

          Ostali
propisi koji uređuju područje javnog zdravstva jesu: Zakon o zaštiti pučanstva
od zaraznih bolesti (NN 60/92), Pravilnik o načinu prijavljivanja zaraznih
bolesti (NN 23/94), Zakon o suzbijanju zlouporabe opojnih droga (NN 107/01,
87/02), Uredba o osnivanju Hrvatskog zavoda za prevenciju ovisnosti  (NN 18/02), Uredba o osnivanju Ureda za
suzbijanje zlouporabe opojnih droga (NN18/02), Odluka o osnivanju Komisije za
suzbijanje zlouporabe droga (NN 68/93).

if !supportEmptyParas endif

          Zakon o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda (NN
128/99, 55/2000) u potpunosti je usklađen s propisima EU. Naime, Zakon je bio
usklađen s Direktivom 98/43/EC koja se odnosila na usklađivanje propisa zemalja
članica u pogledu reklamiranja i sponzoriranja duhanskih proizvoda, a koja je ukinuta
odlukom Suda. Sada je u postupku donošenje nove direktive (*Tobacco
Advertising and Sponsorship Directive*, COM(2001)283), a predmetni Zakon
usklađen je i s njezinim sadašnjim prijedlogom.

if !supportEmptyParas endif

          Javnozdravstvena djelatnost obuhvaća: epidemiologiju
karantenskih i drugih zaraznih bolesti, epidemiologiju masovnih nezaraznih
bolesti, osiguranje zdravstveno ispravne vode, namirnica i zraka, imunizaciju,
sanitaciju te zdravstvenu statistiku i zdravstveno prosvjećivanje (djelatnosti
koje su predmet reguliranja propisa EU).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.8.2. Institucionalni okvir

          Vodeća
ustanova u području javnog zdravstva u Republici Hrvatskoj je Hrvatski zavod za
javno zdravstvo čija je djelatnost propisana Zakonom o zdravstvenoj zaštiti (NN
01/97). U tijeku je donošenje odluke o modernizaciji Hrvatskog zavoda za javno
zdravstvo, a predlaže se da on postane nadzorna ustanova za provođenje
preventivnih programa te središnja nacionalna ustanova za procjenjivanje
zdravstvenih potreba stanovništva na temelju čega bi se predlagala nacionalna
zdravstvena politika. Zavod bi, osim postojećih djelatnosti interventne
epidemiologije, ekologije i socijalne medicine, nadzirao provedbu preventivnih
javnozdravstvenih programa i njihovu kvalitetu.

if !supportEmptyParas endif

          U godini 2002. osnovan je Hrvatski zavod za prevenciju
ovisnosti i Ured za suzbijanje zlouporabe opojnih droga pri Vladi RH, a već
postoji Komisija za suzbijanje zlouporabe droga.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.8.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          U
procesu reforme zdravstva u RH, Ministarstvo zdravstva će donijeti odluku o
mjerama modernizacije Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo koji je zadužen za
izradu strategije i plana novog ustroja i funkcioniranja.

if !supportEmptyParas endif

Jedan od zacrtanih ciljeva
reforme zdravstva je jačanje preventivne zdravstvene zaštite, i to putem
projekata za unapređenje i očuvanje kvalitete života stanovništva.

if !supportEmptyParas endif

Povjerenstvo za HIV / AIDS
Ministarstva zdravstva, povodom Svjetskog dana HIV-a / AIDS-a, 1. prosinca
priprema, u suradnji s Ministarstvom prosvjete i športa, posebne programe u
osnovnim i srednjim školama. Planira se osnivanje Nacionalnog povjerenstva za
HIV / AIDS Vlade Republike Hrvatske, koje će biti sastavljeno od predstavnika
struke i nevladinih udruga s ovog područja, a osim zdravstvenog aspekta,
utvrđivat će i predlagati rješenja za etička, socijalna, pravna i druga pitanja
koja otvara pojam HIV-a / AIDS-a.

if !supportEmptyParas endif

"Kretanjem do zdravlja"
i "Recimo DA nepušenju" dva su projekta Ministarstva zdravstva
upućena pojedincima, zajednicama i državama kao odgovor na porazne činjenice
globalnog porasta bolesti uzrokovanih lošim stilovima života u kojima
prevladava tjelesna neaktivnost, neadekvatna prehrana i pušenje. Ministarstvo
zdravstva nastavit će aktivnosti na ovom projektu kako bi građani promijenili
način života i odnos prema vlastitom zdravlju.

if !supportEmptyParas endif

Sukladno Zakonu o ograničavanju
uporabe duhanskih proizvoda koji je stupio na snagu 8. prosinca 1999. godine,
dana 6. srpnja 2000. godine imenovano je Povjerenstvo za borbu protiv pušenja
MZ-a čiji su zadaci propisani Zakonom. Škola narodnog zdravlja "Andrija
Štampar" proteklih je mjeseci snažno potaknula ovu aktivnost: školu
odvikavanja od pušenja, slobodnu telefonsku liniju – tzv. "call
centar" u kojem se mogu dobiti informacije vezane uz problem pušenja i
odvikavanja od pušenja te uz medijske spotove.

if !supportEmptyParas endif

### *6.10.9. Zdravlje i zaštita na radu*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.9.1.     Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Na snazi je Zakon o zaštiti na radu (NN 59/96 i 94/96), a u
zakonodavnoj je  proceduri Nacrt
prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, koji se
donosi na temelju iskustava stečenih u primjeni važećeg Zakona.

if !supportEmptyParas endif

          Osobita zaštita propisuje se radi očuvanja nesmetanog
duševnog i tjelesnog razvitka mladeži, zaštite žena od rizika koji bi mogli
ugroziti ostvarivanje materinstva, zaštite invalida i profesionalno oboljelih
osoba od daljnjeg oštećenja zdravlja i umanjenja njihove radne sposobnosti te
radi očuvanja radne sposobnosti starijih zaposlenika u granicama primjerenim
njihovoj životnoj dobi.

if !supportEmptyParas endif

          Kako
se zaštita na radu odnosi na sve vidove ljudske aktivnosti, ovo područje nije
moglo biti u potpunosti obuhvaćeno krovnim zakonom pa su doneseni brojni
podzakonski propisi koji uređuju područje zdravlja i zaštite na radu. Na snazi
su pravilnici doneseni na temelju starog Zakona o zaštiti na radu (NN 19/83,
17/86, 46/92, 26/93, 29/94), Zakona o zaštiti na radu (NN 59/96, 94/96), kao i
čitav niz pravilnika koji se primjenjuju kao priznata pravila i pravilnici o
tehničkim normativima i standardima.

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju obavljene analize stupnja usklađenosti zakonodavstva Republike Hrvatske
s pravnom stečevinom EZ-a iz područja zdravlja i sigurnosti na radu, utvrđeno
je da su propisi RH u potpunosti usklađeni s Direktivom 89/391/EEZ o uvođenju
mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika  pri radu, kao i Direktivom 1999/92/EZ o
minimalnim zahtjevima za poboljšanje sigurnosti i zdravlja radnika koji su
izloženi potencijalno eksplozivnim atmosferama.

if !supportEmptyParas endif

Postojeće
zakonodavstvo u znatnoj je mjeri usklađeno s Direktivama: 89/654/EEZ o
minimalnim zahtjevima za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu,  89/655/EEZ o minimalnim zahtjevima za
sigurnost i zdravlje pri uporabi radne opreme,
92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje
poboljšanja sigurnosti i zdravlja pri radu trudnica, rodilja i dojilja,
92/91/EEZ koja se odnosi na minimalne zahtjeve unapređivanja sigurnosti i
zaštite zdravlja prilikom pridobivanja ruda bušenjem, 92/104/EEZ o minimalnim
zahtjevima za poboljšanje sigurnosti i zdravlja  radnika zaposlenih na iskorištavanju rudnog bogatstva s površine
i ispod površine zemlje, 98/24/EZ o zaštiti zdravlja i jamčenju sigurnosti pred
rizicima zbog izloženosti kemijskim tvarima pri radu i s njom povezanom
Direktivom 2000/39/EZ kojom se utvrđuje prva upućujuća lista granica
profesionalnog izlaganja te 2000/54/EZ o zaštiti radnika od rizika u vezi s
izlaganjem biološkim tvarima pri radu.

if !supportEmptyParas endif

Daljnjim
usklađivanjem potrebno je prenijeti rješenja iz Direktive 90/269/EEZ o
minimalnim zahtjevima za sigurnost i zdravlje pri ručnom rukovanju teretima,
Direktive 90/270/EEZ o minimalnim zahtjevima za sigurnost i zdravlje pri radu
sa zaslonima i Direktiva 90/394/EEZ i 99/38/EZ o zaštiti radnika pred rizicima
zbog izloženosti kancerogenim tvarima.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.9.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju odredaba Zakona u listopadu 2000. godine osnovano je Nacionalno vijeće
za zaštitu na radu koje u ime Vlade Republike Hrvatske prati stanje i predlaže
mjere za poboljšanje stanja zaštite na radu. Čine ga predstavnici poslodavaca,
sindikata, državne uprave i stručnjaka za područje zaštite na radu.

Zakonom o zaštiti na radu (NN
59/96, 94/96) predviđa se i osnivanje Zavoda za zaštitu na radu u sastavu
Ministarstva rada i socijalne skrbi. Njegove
glavne zadaće su:

- praćenje stanja zaštite na radu
kod nas i u svijetu

- izrada nacrta propisa

- podrška u radu Nacionalnom
vijeću za zaštitu na radu

- pružanje stručne pomoći
poslodavcima, sindikatima, trgovačkim društvima koji se bave zaštitom na radu
te tijelima državne uprave, prvenstveno inspekciji rada.

if !supportEmptyParas endif

Zavod za zaštitu na radu započeo
je s radom 1. svibnja 2001. godine.

if !supportEmptyParas endif

Trenutačno se radi:

- na uspostavi sustava praćenja
stanja zaštite na radu

- na uspostavi posebnog sustava
osiguranja za slučaj ozljeda na radu i profesionalnih bolesti

- na izmjenama i dopunama Zakona
o zaštiti na radu i na izradi podzakonskih propisa koje treba donijeti na
temelju odredaba Zakona o zaštiti na radu

- na usklađivanju propisa s
direktivama EU, što znači usklađivanje postojećih pravilnika te donošenje novih
za područja za koja ne postoje

- na analizi učinaka vezanih za
primjenu pojedinih direktiva EU.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.10.9.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Kako
je primjena zakonodavstva ovog područja općenito vezana za funkcioniranje
sustava, poboljšanje u primjeni zakonodavstva može se očekivati s temeljitim
reformama u drugim sustavima, poglavito u sustavu zdravstvenog i mirovinskog
osiguranja – u smislu osnivanja posebnog sustava osiguranja za slučaj ozljeda
na radu i profesionalnih bolesti, kojim bi poslodavci bili materijalno
motivirani da ulažu u zaštitu na radu. Nužna je i reforma sustava pravosuđa
kako bi se povećala učinkovitost u provođenju prekršajnih postupaka protiv
poslodavaca koji ne provode, odnosno krše propise s ovog područja.

          6.10.9.4. Financijske potrebe

          Financijske
potrebe u području zdravlja i zaštite na radu bit će usmjerene na proces
daljnjeg usklađivanja zakonodavstva, s obzirom da se radi o velikom broju
propisa.

Kao posljedica usklađivanja
zakonodavstva bit će potrebna znatna financijska sredstva kako bi se postojeće
stanje u gospodarstvu, vezano za dotrajale strojeve i koncentracije štetnih
tvari u radnom okolišu, uskladilo sa zahtjevima i standardima EU.

U Zavodu za zaštitu na radu pri
Ministarstvu rada i socijalne skrbi bit će potrebno zaposliti dodatne
stručnjake te im osigurati odgovarajuće stručno osposobljavanje, kao i druge
uvjete za rad. Inspekciju rada, koja sada djeluje u sastavu Državnog
inspektorata, potrebno je kadrovski ojačati, osigurati njezino kontinuirano
stručno osposobljavanje i poboljšati uvjete rada (vozila, računala,
videokamere, mjerni instrumenti i druga tehnička oprema).

Za provođenje izmijenjenog
zakonodavstva u području zaštite na radu nisu predviđeni dodatni izdaci iz
proračuna.

if !supportEmptyParas endif

## 6.11.MALO I SREDNJE PODUZETNIŠTVO

if !supportEmptyParas endif

          Strateški dokument kojim je definiran dugoročni cilj
razvoja malog gospodarstva u Republici Hrvatskoj je Program razvoja malog
gospodarstva 2001.–2004. koji je prihvaćen na tematskoj sjednici Vlade RH u
lipnju 2001. godine. Odlučnost da se malom gospodarstvu u vođenju gospodarske
politike dade poseban značaj potvrđena je donošenjem Zakona o poticanju razvoja
malog gospodarstva u ožujku 2002. godine. Usvojenim Zakonom propisana je obveza
Vlade da donese novi program razvoja malog gospodarstva. Trenutačno je u
završnoj fazi izrade Program razvoja malog gospodarstva 2003.–2006. godine.

if !supportEmptyParas endif

Ovim programom razrađeni su
pojedinačni programi poticajnih mjera koje će koordinirati Ministarstvo za
obrt, malo i srednje poduzetništvo kao centralna državna organizacija odgovorna
za razradu i provedbu programa.

### 6.11.1.Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Malo i
srednje poduzetništvo čine različiti subjekti malog gospodarstva koji su statusno
regulirani različitim zakonima. Najvažniji su Zakon o obrtu, Zakon o zadrugama
i Zakon o trgovačkim društvima, a drugi su oblici poslovanja, koji su sastavni
dio malog gospodarstva (npr. iz područja zdravstva, obrazovanja ili
odvjetništva), utvrđeni posebnim zakonskim i podzakonskim propisima.

if !supportEmptyParas endif

Novousvojenim Zakonom o poticanju razvoja malog
gospodarstva prihvaćena je definicija malog gospodarstva usklađena s
preporukama i definicijom Europske unije, utvrđeni su ciljevi i mjere za razvoj
malog gospodarstva.

if !supportEmptyParas endif

Osim statusnih propisa i posebnog zakona, na poslovanje
malog gospodarstva značajno utječu i brojni drugi propisi – od kojih je
potrebno istaknuti porezne propise, propise o radnom zakonodavstvu te zakone o
specifičnim poticajnim mjerama vezanim za malo gospodarstvo (za ulaganja,
posebnu državnu skrb i dr.).

if !supportEmptyParas endif

Prema Planu provedbe SSP-a iz područja malog i srednjeg
poduzetništva provedene su sve mjere (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o
obrtu,  Zakon o izmjenama i dopunama
Zakona o zadrugama, Zakon o poticanju razvoja malog gospodarstva).

### 6.11.2.Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo
centralna je institucija u Republici Hrvatskoj zadužena za provedbu programa
Vlade RH u području malog gospodarstva. U svojem djelovanju Ministarstvo je
oslonjeno na Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo i upućeno na suradnju s
pojedinim ministarstvima i drugim tijelima, ovisno o njihovim ovlastima i
područjima malog gospodarstva za koja su sektorski zadužena.

if !supportEmptyParas endif

Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, uz Ministarstvo
za obrt, malo i srednje poduzetništvo, glavni je nositelj provedbe Programa
razvoja malog gospodarstva. Njezina je uloga
da, kao stručno tijelo, usklađuje provedbu poticajnih mjera, neposredno
ih provodi ako je za to zadužena te prati, analizira i izvještava o postignutim
rezultatima, na temelju ostvarene suradnje sa svim ostalim tijelima i
institucijama koje su uključene u poticanje razvoja malog gospodarstva. Zadaci
su Agencije – u provedbi financijskih poticajnih mjera, posebno davanja
garancija – davanje stručne pomoći poduzetništvu i ostali poticaji malom
gospodarstvu.

if !supportEmptyParas endif

Ostale institucije koje čine institucionalni okvir za
razvoj malog gospodarstva jesu:

if !supportEmptyParas endif

Hrvatski
fond za privatizaciju (provodi pretvorbu poduzeća i privatizaciju imovine
pravnih osoba u svom portfelju te upravlja tom imovinom)

Fond
za regionalni razvoj (djelatnost Fonda je poticanje ujednačenog regionalnog
razvoja Republike Hrvatske, što se ostvaruje provođenjem posebnih poticajnih
programa za slabo naseljena područja, područja od posebne državne skrbi, otoka,
brdsko-planinskih područja, graničnih i pograničnih područja te slabije
razvijenih područja – kroz razvoj gospodarstva i infrastrukture)

Fond
za razvoj i zapošljavanje (provodi više različitih programa i djelatnosti
kojima je svrha potaknuti razvoj gospodarstva, investicija i tehnologija, a
posebno razvoj malog gospodarstva, otvaranje poslovnih i razvojnih centara,
slobodnih i industrijskih zona te ostale infrastrukture, kao i stvaranje uvjeta
za korištenje nekretnina u vlasništvu države u funkciji razvojnih programa)

Hrvatski
zavod za zapošljavanje (uloga Hrvatskog zavoda za zapošljavanje je posredovanje
pri zapošljavanju, profesionalno usmjeravanje, materijalno osiguranje za
vrijeme nezaposlenosti i provedba aktivne politike zapošljavanja i izobrazbe)

Hrvatska
obrtnička komora (institucionalni zastupnik obrtnika koji provodi programe
stručne pomoći obrtnicima)

Hrvatska
gospodarska komora (u sklopu svojih aktivnosti provodi programe povezivanja
poduzetnika, informiranja i stručne pomoći te se pojavljuje kao nositelj i
suradnik provedbe tih mjera)

Hrvatski
savez zadruga (institucija s ciljem unapređenja rada zadruga i zadružnih saveza
– kroz uspostavljanje sustava razvoja zadrugarstva i usklađivanja aktivnosti i
poticajnih mjera usmjerenih zadrugarstvu)

Hrvatska
banka za obnovu i razvoj (HBOR) (u provedbi je uključena u kreditne programe za
hrvatsko gospodarstvo i posebno radi na poticanju malog gospodarstva,
uvažavajući njegovu važnost u ukupnom razvoju gospodarstva i povezanosti s
velikim gospodarskim sustavima).

          Ministarstvo
ima zadaću, koja proizlazi iz Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva,
osnovati i ustrojiti Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo. Agencija je
osnovana u 2002. godini, a u tijeku je ustrojavanje i početak njezina rada.
Prema odredbama iz Zakona o zadrugama Ministarstvo je u 2002. godini osnovalo
Hrvatski savez zadruga, a u razvoj zadrugarstva, uključujući i uspostavljanje
HSZ-a, aktivno je uključena i Europska unija preko projekta CARDS 2001 iz kojeg
se financira razvoj modernog zadružnog sustava,  uključujući i uspostavu Hrvatskog saveza zadruga u skladu s
europskim principima.

### 6.11.3.CARDS

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo
aktivno je uključeno u projekte CARDS 2001/12, CARDS 2002/01 i 2002/21.

if !supportEmptyParas endif

## 6.12. TELEKOMUNIKACIJE I INFORMACIJSKA TEHNOLOGIJA

### 6.12.1         Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Područje
telekomunikacija i područje informacijskih tehnologija, koja snažno
konvergiraju, nisu odgovarajuće uređeni u postojećemu nacionalnom
zakonodavstvu. Zakon o telekomunikacijama ne regulira uopće odnose iz područja
informacijske tehnologije, a u Strategiji “Informacijska i komunikacijska
tehnologija”, informacijska je tehnologija
još uvijek samo u području znanosti.

if !supportEmptyParas endif

          Na temelju
Strategije ”Informacijska i komunikacijska tehnologija” (NN 109/02.) te
projekta “Hrvatsko telekomunikacijsko tržište” koji je izrađen na temelju
rasprave održane u Vladi Republike Hrvatske 6. veljače 2001. godine, kao i
drugih dokumenata sastavljenih na osnovi odgovarajućih europskih direktiva i
drugih propisa, navode se opći ciljevi razvoja telekomunikacija i informacijske
tehnologije (elektroničkih komunikacija) u Republici Hrvatskoj:

if !supportEmptyParas endif

stvaranje pravnog okvira za bržu i potpuniju
prilagodbu i aktivno sudjelovanje u novom informacijskome društvu u skladu s
odrednicama iz “Zelene knjige” (*Green
Paper*) o konvergenciji sektora telekomunikacija, medija i informacijske
tehnologije;

aktivno sudjelovanje u razvoju informacijske i
komunikacijske tehnologije (ICT),
ostvarivanjem strategije razvoja, odgovarajućim zakonskim i podzakonskim
propisima, istraživanjem, razvojem, proizvodnjom i primjenom;

stvaranje uvjeta za liberalizaciju tržišta
informacijskih i komunikacijskih usluga i opreme, uz odgovarajuću prilagodbu i
usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije;

stvaranje uvjeta za potpuniju usklađenost s
propisima i normama suvremenih europskih elektroničkih komunikacijskih, kao što
su Transeuropska mreža za elektroničku razmjenu podataka između administracija
(IDA), Elektronički sustav razmjene informacija o namjeni frekvencija (EFIS),
Telekomunikacijsko-informacijski prometni sustav (RTTT) i dr.;

ostvarivanje suvremene audiovizualne politike u
uređivanju odnosa između javnog radija i televizije (Hrvatska radiotelevizija)
i komercijalnih radijskih i televizijskih postaja – koncesionara radija i
televizije (europska direktiva o “televiziji bez granica”).

### *6.12.2**Telekomunikacije*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.2.1.     Pravni okvir

*if !supportEmptyParas endif*

Područje
telekomunikacija trenutačno je u Republici Hrvatskoj uređeno Zakonom o
telekomunikacijama (NN 76/99., 128/99., 68/01. i 109/01.), Zakonom o
razdvajanju Hrvatske pošte i telekomunikacija na Hrvatsku poštu i Hrvatske
telekomunikacije (NN 101/98.) te Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji (NN
17/01.).

Zakonom o
telekomunikacijama, koji je sada na snazi, uređena su pitanja telekomunikacija,
radija, televizije i kabelske televizije, te odnosi između davatelja i
korisnika telekomunikacijskih usluga. S obzirom na uočene nedostatke i nedostatnu
usklađenost važećeg Zakona s odgovarajućim direktivama i drugim propisima
Europske unije, a imajući na umu dosad provedene  izmjene i dopune tog Zakona, koje su razmjerno brojne i složene,
kao i dio materije iz područja informacijskog društva, koji sada nije uopće
zakonodavno uređen, pristupit će se izradi novoga zakonskog propisa pod radnim
nazivom – Nacrt prijedloga Zakona o telekomunikacijama i informacijskoj
tehnologiji (alternativno postoji mogućnost uporabe naziva "elektroničke
komunikacije", koji se upotrebljava u novom skupu europskih direktiva i u
nazivu nekih europskih tijela, npr. CEPT/ECC).

if !supportEmptyParas endif

Novi Zakon o
telekomunikacijama i informacijskoj tehnologiji trebao bi zadovoljiti sljedeće
zahtjeve:

što potpunija
usklađenost s pravnom stečevinom Europske unije (*acquis communautaire*);

izostavljanje
odredaba kojima se uređuje područje sadržaja elektroničkih medija, kao što su
odredbe o programskim uvjetima i mjerilima, odredbe o uporabi jezika, o
promidžbenim porukama, teletrgovini i programima pod pokroviteljstvom, te druge
odredbe kojima se područje elektroničkih medija usklađuje s ratificiranom
Europskom konvencijom o prekograničnoj televiziji i Protokolom o izmjenama i
dopunama te Konvencije, te uređivanje navedenih sadržaja u posebnom zakonskom propisu
koji će se donijeti za područje medija;

uređivanje
odnosa i uvjeta u vezi s primjenom suvremenih, multimedijskih informacijskih
tehnologija te, prema potrebi,  drugih
aktivnosti iz područja informacijskog društva, što sada uopće nije zakonski
uređeno;

preciznije i
jasnije razdvajanje i definiranje poslova i nadležnosti nacionalne uprave
nadležne za telekomunikacije i informacijsku tehnologiju (sada je to Uprava
pošte i telekomunikacija Ministarstva pomorstva, prometa i veza, u čijoj
nadležnosti trenutačno nije informacijska tehnologija), te poslova i
nadležnosti nacionalnih regulatornih tijela (NRA) u području telekomunikacija i
informacijske tehnologije (sada je to Vijeće za telekomunikacije, bez
nadležnosti u svim informacijskim uslugama) i u području audiovizualnih
(elektroničkih) medija (sada je to Vijeće za radio i televiziju, a novim
zakonom mogao bi se razmotriti i alternativni naziv – Vijeće za audiovizualne
medije), kao i poslova i nadležnosti
Hrvatskog zavoda za telekomunikacije, kao stručnog tijela obaju navedenih
regulatornih tijela, s određenim, točno utvrđenim javnim ovlastima.

if !supportEmptyParas endif

Usporedno s izradom novoga
zakonskog okvira za telekomunikacije i informacijsku tehnologiju, potrebno je
izraditi niz novih podzakonskih akata kojima će se pobliže regulirati pojedina
područja u telekomunikacijama. Među najvažnije pravilnike, koje treba donijeti
u idućem razdoblju, spadaju:

Pravilnik o općim uvjetima za obavljanje
javnih govornih usluga

Pravilnik o međusobnom povezivanju *(interconnection)* i pristupu mreži

Pravilnik o okvirnim uvjetima poslovanja i
određivanja cijena davatelja usluga sa znatnijom tržišnom snagom

      Pravilnik o razmotanom pristupu lokalnoj
petlji

      Pravilnik o prenosivosti broja i
predodabiru operatora

      Pravilnik o postupku javnog prikupljanja
ponuda i postupku javnog natjecanja

      Pravilnik o namjeni radiofrekvencijskog
spektra i dodjeli radijskih frekvencija (koji će biti u potpunosti usklađen s
Radijskim pravilnikom ITU-a (ITU Radio Regulations) i Europskom zajedničkom
namjenom radijskih frekvencija (ECA).

if !supportEmptyParas endif

Uz  navedene nove podzakonske propise, potrebno je u 2003. godini
izmijeniti već donesene pravilnike, među kojima su najvažniji:

      Pravilnik o izmjenama Pravilnika o
koncesijama za obavljanje djelatnosti u javnim telekomunikacijama

      Pravilnik o izmjenama Pravilnika o naknadi
za obavljanje telekomunikacijskih usluga i drugih telekomunikacijskih
djelatnosti i načinu plaćanja

      Pravilnik o izmjenama Pravilnika o
numeriranju i adresiranju u javnim telekomunikacijama i plaćanju naknade.

if !supportEmptyParas endif

Na međunarodnom planu
Republika Hrvatska je potpisnica više međunarodnih konvencija i sporazuma na
temelju kojih je postala članicom sljedećih međunarodnih organizacija i tijela
iz područja telekomunikacija:

if !supportEmptyParas endif

      Međunarodna
telekomunikacijska unija (ITU) – Statut i Konvencija ITU-a potpisani su 22.
prosinca 1992. godine;

      Europska
konferencija poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) – potpisano   7. rujna 1992. godine;

      Europski
institut za telekomunikacijske norme (ETSI) – potpisano 22. studenoga 1994. godine;

      Međunarodna
organizacija za satelitske komunikacije (INTELSAT) – Konvencija i Operativni
sporazum potpisani su 14. prosinca 1992. godine;

      Međunarodna
organizacija za pokretne satelitske komunikacije (INMARSAT) – Sporazum i
Operativni sporazum potpisani su 24. studenoga 1992. godine;

      Europska
organizacija za satelitske komunikacije (EUTELSAT) – Sporazum i Operativni
sporazum potpisani su 3. prosinca 1992. godine;

      Regionalni
sporazum o radiotelefonskoj službi (RAINWAT) – potpisan 6. travnja 2000. godine.

if !supportEmptyParas endif

Dosadašnje praćenje i sudjelovanje
u radu ITU-a, CEPT-a, ETSI-a, međunarodnih satelitskih organizacija (INTELSAT,
EUTELSAT, INMARSAT i dr.) na najvišoj razini, trebalo bi u sljedećem razdoblju
dodatno intenzivirati. U okviru sudjelovanja na plenarnim i radnim tijelima
ITU-a, CEPT-a i ETSI-a, a u suradnji sa stručnim osobama Hrvatskog zavoda za
telekomunikacije, posebnu bi pozornost trebalo posvetiti sudjelovanju i
odgovarajućem doprinosu u izradi odluka, preporuka, izvješća i normi vezanih uz
razvoj telekomunikacija i informacijskog društva te reguliranje
telekomunikacijskog tržišta. Dosadašnji rezultati međunarodne suradnje na ovom
području, naročito s pojedinim organizacijama, nisu uvijek bili dovoljni, a
raspoloživi resursi (osobito mogućnost besplatne stručne izobrazbe, koju nude
pojedina međunarodna tijela svim zemljama članicama) trebali bi biti bolje
iskorišteni.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.2.2 Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Za provedbu i nadzor nad provedbom Zakona o
telekomunikacijama nadležna su sljedeća tijela:

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo
pomorstva, prometa i veza – nadležno tijelo državne uprave koje u sklopu svoje
Uprave pošte i telekomunikacija obavlja sljedeće poslove:

izrađuje
nacrte prijedloga zakona i nacrte konačnih prijedloga zakona o
telekomunikacijama

izrađuje
prijedloge pravilnika koje ministar donosi na temelju Zakona o
telekomunikacijama

prati
stanje u području telekomunikacija

izrađuje
nacrt općih ciljeva za pružanje javne govorne usluge te prijedlog izvješća o
ostvarivanju općih ciljeva za pružanje javne govorne usluge

daje
prijedlog za uređenje razine kakvoće i cijene osnovnih telekomunikacijskih
usluga

daje
prijedlog za utvrđivanje ograničenja u uporabi radijskih frekvencija

obavlja
upravni nadzor nad Vijećem za telekomunikacije i Hrvatskim zavodom za
telekomunikacije

obavlja
nadzor nad zakonitošću rada trgovačkog društva Odašiljači i veze d.o.o., u
skladu sa Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji

sudjeluje
u radu međudržavnih i međunarodnih organizacija i tijela iz djelatnosti
telekomunikacija,  osobito na najvišoj
državnoj razini

surađuje u
izradi nacrta prijedloga sporazuma i drugih međunarodnih akata iz djelatnosti
telekomunikacija

predlaže
strategiju razvoja telekomunikacija.

if !supportEmptyParas endif

Uprava pošte i
telekomunikacija u sklopu Ministarstva pomorstva, prometa i veza trenutačno je
ustrojena s dva odjela - Odjelom telekomunikacija i Odjelom pošte, u kojima je
ukupno sistematizirano 20-ak službeničkih radnih mjesta.

if !supportEmptyParas endif

Hrvatski zavod
za telekomunikacije – pravna osoba koju je osnovala Republika Hrvatska, obavlja
sljedeće poslove:

pripremanje prijedloga akata, koje donosi Vijeće
za telekomunikacije u obavljanju javnih

ovlasti utvrđenih Zakonom o telekomunikacijama

obavljanje tehničkog pregleda radi utvrđivanja
ispunjavanja uvjeta za sklapanje ugovora o

koncesiji za djelatnosti u području
telekomunikacija, radi utvrđivanja ispunjavanja uvjeta za

izdavanje
dozvole za radijsku postaju i radi utvrđivanja ispunjavanja propisanih uvjeta
za izgrađeni zajednički antenski sustav i instalacije za distribuciju radijskih
i televizijskih programa u stambenoj, poslovnoj ili drugoj građevini do
korisnika radijskog ili televizijskog prijamnika u toj građevini

sklapanje
ugovora o koncesijama u području telekomunikacija, radija, televizije i
kabelske televizije

razmatranje
prijava  za stjecanje prava obavljanja
telekomunikacijskih usluga ili drugih djelatnosti javnih telekomunikacija

 mjerenje i ispitivanje radi izdavanja potvrde (certifikata) o kakvoći te
označavanja  tehničke opreme i
instalacije telekomunikacija i radijskih komunikacija te terminalne opreme, kao
i radi izdavanja potvrde (certifikata) te označavanja električne i druge opreme
o elektromagnetskoj kompatibilnosti (EMC)

izdavanje, na
zahtjev koncesionara osnovnih telekomunikacijskih usluga i koncesionara radija
i televizije, rješenja o zajedničkoj uporabi i načinu uporabe izgrađene
infrastrukture telekomunikacijskog objekta te o plaćanju naknade

izdavanje
privremenog odobrenja za postavljanje i uporabu radijskih sustava i terminalne
opreme, radi tehničkog ili tržišnog ispitivanja

davanje suglasnosti
za objavljivanje jedinstvenog cjenika javnih govornih usluga, koji donosi
davatelj javnih govornih usluga sa znatnijom tržišnom snagom

objavljivanje
u Narodnim novinama popisa  relevantnih
tržišta usluga na kojima se osnovna telekomunikacijska usluga ne obavlja  prikladno i odgovarajuće, uz prethodno
obavješćivanje operatora na koje se to odnosi, o namjeri objave tog popisa

objavljivanje
u Narodnim novinama popisa davatelja usluga koji na određenome zemljopisnom
području imaju znatniju tržišnu snagu

upravljanje
radiofrekvencijskim spektrom i utvrđivanje frekvencijskih planova

usklađivanje
uporabe radijskih frekvencija na domaćoj i međunarodnoj razini

utvrđivanje
tehničke podloge za javno prikupljanje ponuda ili raspisivanje javnog natječaja
za davanje koncesija u području telekomunikacija

izdavanje
dozvola za radijsku postaju, privremenih dozvola za radijsku postaju i dozvola
za postavljanje radijske postaje

izdavanje
odobrenja za uvoz radijske postaje za vlastite potrebe, radi daljnje prodaje
ili iznajmljivanja, za prijevoz radijskih postaja preko područja Republike
Hrvatske te za privremeni uvoz radijske postaje radi popravka

pronalaženje
uzroka smetnji u radijskim komunikacijama i poduzimanje mjera za njihovo
otklanjanje

upravljanje
adresnim prostorom u telekomunikacijama i izrada planova adresiranja

izrada
i upravljanje planovima numeriranja

obavljanje
stručnih, tehničkih i administrativnih poslova za Vijeće za radio i televiziju,
Telekomunikacijsko vijeće korisnika usluga i Fond za telekomunikacijske usluge

suradnju
s međunarodnim organizacijama iz područja telekomunikacija i sudjelovanje u
radu njihovih stručnih i radnih tijela

obavljanje
nadzora nad provedbom odredaba Zakona o telekomunikacijama i kontrolu
radiofrekvencijskog spektra.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Hrvatski zavod za
telekomunikacije  samostalan je u
obavljanju poslova iz svojeg djelokruga, a za svoj rad odgovara Vladi Republike
Hrvatske kojoj podnosi godišnje izvješće o svom radu. U Zavodu je trenutačno
zaposleno oko 50 radnika. Zavodom upravlja Vijeće Zavoda koje se sastoji od 5
članova koje imenuje Vlada Republike Hrvatske. Voditelj poslovanja Zavoda je
direktor.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Posebna napomena:

- Hrvatski
zavod za telekomunikacije prihvatio je 9 prijava za davatelje usluga pristupa
Internetu, tj. postoji 9 privatnih ISP-providera.

if !supportEmptyParas endif

Vijeće za
telekomunikacije – neovisna pravna osoba koju je osnovala  Republika Hrvatska, obavlja sljedeće
poslove:

donošenje
odluka u vezi s davanjem koncesija i rješenja u vezi s oduzimanjem koncesija za
obavljanje djelatnosti u području telekomunikacija, osim djelatnosti radija i
televizije, u skladu sa Zakonom o telekomunikacijama

donošenje
odluka i rješenja u vezi s uređivanjem odnosa između davatelja usluga na
tržištu telekomunikacijskih usluga

obavljanje
drugih regulatornih poslova u području telekomunikacija, utvrđenih Zakonom o
telekomunikacijama.

if !supportEmptyParas endif

Vijeće za
telekomunikacije samostalno je u obavljanju poslova iz svojeg djelokruga, a za
svoj rad odgovara Hrvatskom saboru i Vladi Republike Hrvatske, kojima podnosi
godišnje izvješće o svom radu. Vijeće za telekomunikacije sastoji se od 7
članova koje imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.
Vijeće za telekomunikacije ima stručnu službu za obavljanje administrativnih i
tehničkih poslova.

if !supportEmptyParas endif

Posebna napomena:

if !supportEmptyParas endif

 Dosad su izdane dvije koncesije za GSM mreže.

 Vijeće za telekomunikacije izdalo je dvije koncesije za kabelsku
televiziju na državnoj  razini.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

      Vijeće
za radio i televiziju – tijelo koje je osnovao Hrvatski sabor radi obavljanja
sljedećih poslova davanja koncesija u djelatnosti radija i televizije:

      raspisivanje
javnih natječaja za davanje koncesija za obavljanje djelatnosti radija i televizije

      donošenje
odluka o davanju koncesija za obavljanje djelatnosti radija i televizije, te
rješenja o oduzimanju navedenih koncesija

      davanje
suglasnosti za prijenos koncesije na drugu pravnu osobu

      odobravanje
izmjena i dopuna programske sheme koncesionara radija i televizije

      davanje
prethodne suglasnosti za promjenu sudjelovanja u kapitalu tvrtke koncesionara
radija i televizije

      odobravanje
manjih korekcija područja koncesije, na temelju tehničkih mogućnosti   koje je utvrdio Hrvatski zavod za telekomunikacije

      davanje
suglasnosti za objavu frekvencijskog plana za područje radija i televizije.

if !supportEmptyParas endif

Vijeće za
radio i televiziju samostalno je u obavljanju poslova iz svojeg djelokruga, a
za svoj rad odgovara Hrvatskom saboru, kojemu podnosi godišnje izvješće o
svojem radu. Vijeće za radio i televiziju sastoji se od 9 članova koje imenuje
Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Hrvatski zavod za
telekomunikacije obavlja administrativne, stručne i tehničke poslove za Vijeće
za radio i televiziju.

*if !supportEmptyParas endif*

Posebne napomene:

if !supportEmptyParas endif

Vijeće za radio i televiziji
izdalo je ukupno 142 koncesije privatnim koncesionarima radija i televizije, i
to:

if !supportEmptyParas endif

- 1 koncesija za emitiranje TV
programa na nacionalnoj razini

- 1 koncesija za emitiranje TV
programa na regionalnoj razini

- 6 koncesija za emitiranje TV
programa na županijskoj razini

- 6 koncesija za emitiranje TV
programa na lokalnoj razini

if !supportEmptyParas endif

- 3 koncesije za emitiranja
radioprograma na nacionalnoj razini

- 2 koncesije za emitiranje
radioprograma na regionalnoj razini

- 16 koncesija za emitiranje
radioprograma na županijskoj

- 107 koncesija za emitiranje
radioprograma na lokalnoj razini.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.2.3 Prioriteti

*if !supportEmptyParas endif*

          U području
telekomunikacija potrebno je ponajprije ostvariti sljedeće:

if !supportEmptyParas endif

provesti
odgovarajuće izmjene u propisima o ustrojstvu tijela državne uprave, u dijelu
koji se odnosi na Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, kako bi se postojećoj
Upravi pošte i telekomunikacija dale nadležnosti i u području informacijske
tehnologije, te u skladu s time prilagodio potreban broj visokostručnih
državnih službenika;

izraditi
prijedlog Strategije razvoja telekomunikacija i informacijske tehnologije od
2003. do 2005. godine;

izraditi
Nacrt prijedloga Zakona o telekomunikacijama i informacijskoj tehnologiji, kao
novoga, suvremenog zakonskog okvira, koji će biti usklađen s pravnom stečevinom
Europske unije (*acquis communautaire*)
te će, zajedno s pripadajućim podzakonskim aktima, posebno osigurati postizanje
sljedećih ciljeva:

pružanje
univerzalnih usluga, uz odgovarajuća jamstva korisnicima telekomunikacijskih
usluga u vezi s dostupnosti, pristupačnom cijenom i kakvoćom tih usluga

otvoreni
pristup mreži (ONP) i međusobno povezivanje

razmotani pristup lokalnoj petlji

viši
stupanj internetizacije cijelog društva

djelotvorne
planove numeriranja i adresiranja, uz postupno osiguranje prenosivosti broja i predodabir operatora

djelotvorni
plan namjene radiofrekvencijskog spektra, usklađen s Radijskim pravilnikom ITU-a (ITU Radio Regulations) i Europskom
zajedničkom namjenom radijskih frekvencija (ECA)

ocjenjivanje
sukladnosti i stavljanje u promet R&TT opreme

stvaranje
odgovarajuće infrastrukture za uključivanje u sustav EFIS, za elektroničko
izdavanje radijskih dozvola i potpuniji nadzor tržišta R&TT opreme

stvaranje
uvjeta za pokretne telekomunikacijske mreže treće generacije (UMTS)

stvaranje
uvjeta za nove digitalne radijske i televizijske mreže (T-DAB, S-DAB, DVB-T,
DVB-S, DVB-C …)

djelotvoran
inspekcijski nadzor nad provedbom propisa u području telekomunikacija i
informacijske tehnologije, osobito nadzor nad uporabom radijskih frekvencija,
nadzor i kontrolu radiofrekvencijskog spektra, nadzor tržišta
telekomunikacijske opreme i radijskih postaja i dr.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.2.4      Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Donošenje
Zakona o telekomunikacijama i informacijskoj tehnologiji zahtijevat će
osiguravanje dodatnih sredstava u državnom proračunu za 2003. godinu, a i za
samu će izradu novog Zakona i pratećih podzakonskih propisa, kao i za izradu
Strategije razvoja telekomunikacija i informacijske tehnologije od 2003. do
2005. godine, trebati osigurati određena sredstva. Pritom bi, uz sredstva iz
državnog proračuna, trebalo računati i na druge moguće izvore financiranja
(međunarodni programi pomoći i sl.).

### *6.12.3**Po**š**tanske**usluge*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.3.1 Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Ovo
je područje sada  uređeno sljedećim
zakonima: Zakonom o pošti (NN 53/94.) i Zakonom o razdvajanju Hrvatske pošte i
telekomunikacija na Hrvatsku poštu i Hrvatske telekomunikacije (NN 101/98.).

if !supportEmptyParas endif

          Na
temelju Zakona o pošti, donesena su četiri podzakonska propisa: Pravilnik o
općim uvjetima za obavljanje poštanskih usluga (NN 37/95.), Pravilnik o pošti
(NN 37/95., 89/95. i 5/96.), Pravilnik o obrascu iskaznice državnog inspektora
za poštu (NN 82/94.) i Pravilnik o načinu vođenja očevidnika o obavljenom
nadzoru državnog inspektora pošte (NN 84/94.).

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom
o pošti predviđeno je, uz navedene podzakonske propise koje donosi ministar
nadležan za poštu, i donošenje tehnoloških propisa kojima se utvrđuje
tehnološki postupak u vezi s obavljanjem poštanskih usluga. Tehnološke propise
donosi Hrvatska pošta d.d. uz suglasnost ministra nadležnog za poštu

if !supportEmptyParas endif

          Programom rada Vlade
Republike Hrvatske predviđena je izrada Nacrta prijedloga Zakona o pošti, kojim
bi se u skladu s direktivama Europske unije uredila postupna liberalizacija poštanskih
usluga,  pri čemu bi Hrvatska pošta još
neko vrijeme zadržala monopol nad obavljanjem određenih poštanskih usluga.
Nacrt prijedloga navedenog zakona uskladit će se s postojećim europskim
smjernicama, i to s Direktivom 97/67/EC o
općim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici i
poboljšanje kakvoće usluga te s Direktivom 2002/39/EC
o izmjenama i dopunama Direktive 97/67/EC s obzirom na daljnje otvaranje
poštanskih usluga u Zajednici tržišnom natjecanju.

if !supportEmptyParas endif

Na međunarodnom planu
u području pošte i poštanskih usluga, Republike Hrvatska potpisnica je Svjetske
poštanske konvencije i članica Svjetske poštanske unije (UPU).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.3.2 Institucionalni okvir

#### if !supportEmptyParas endif

          Za
provedbu i nadzor nad provedbom Zakona o pošti nadležno je Ministarstvo
pomorstva, prometa i veza, i to Uprava pošte i telekomunikacije i Uprava
inspekcijskih poslova.

if !supportEmptyParas endif

Upravni i
stručni poslovi Uprave pošte i telekomunikacija:

provodi i
nadzire provođenje Zakona o pošti i podzakonskih propisa donesenih na temelju
njega

predlaže
strategiju razvoja pošte i unutarnjeg i međunarodnog poštanskog prometa

priprema
nacrte prijedloga zakona i prijedloge podzakonskih propisa iz djelatnosti pošte
i poštanskog prometa

      sudjeluje
u izradi nacrta prijedloga zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora iz
područja pošte i poštanskog prometa

      izrađuje
analize i izvješća o stanju sustava pošte i poštanskog prometa

      surađuje
s međunarodnim i europskim organizacijama pošte i poštanskog prometa.

if !supportEmptyParas endif

Upravni
i stručni poslovi Uprave inspekcijskih poslova:

      nadzor
nad izgradnjom, održavanjem ili uporabom poštanskih objekata i opremom

      nadzor
nad pružanjem poštanskih usluga i funkcioniranjem poštanskog prometa.

*if !supportEmptyParas endif*

#### 6.12.3.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Donošenje
Zakona o pošti kojim bi se uredila postupna liberalizacija poštanskih usluga u
skladu s direktivama Europske unije i preporukama Svjetske poštanske unije
(UPU), pri čemu bi Hrvatska pošta još neko vrijeme zadržala monopol nad
obavljanjem određenih poštanskih usluga.

*if !supportEmptyParas endif*

#### 6.12.3.4 Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Budući  da bi Hrvatska pošta još uvijek zadržala
monopol nad obavljanjem određenih poštanskih usluga, a posebno zbog toga što
Hrvatska pošta ima obvezu obavljanja poštanskih usluga na cijelom području
Republike Hrvatske, pa i u područjima u kojima nema komercijalnog opravdanja,
što znači da bi u tim područjima poslovala s gubitkom, te kako  je obavljanje poštanskih usluga od posebne
važnosti za Republiku Hrvatsku, smatramo da će
biti nužno osigurati određena sredstva u državnom proračunu. Sama izrada
zakona o pošti isto će tako zahtijevati osiguranje dodatnih sredstava.

### *6.12.4**Informacijska**tehnologija*

         6.12.4.1 Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Za
sada je jedini pravni okvir u ovom području
Zakon o elektroničkom potpisu (NN 10/02)., koji je stupio na snagu 1.
travnja 2002. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Njime
se prije svega željelo stvoriti povjerenje najšire javnosti u djelovanje i
uporabu elektroničkog potpisa te potaknuti najširu moguću primjenu
elektroničkog potpisa i razmjenu elektroničkih dokumenata preko otvorenih
telekomunikacijskih sustava.

if !supportEmptyParas endif

          Istodobno,
ovim se zakonom želio  stvoriti prostor
za intenzivnije djelovanje sustava elektroničke trgovine koja sve više postaje
imperativ postizanja konkurentnosti na svjetskim tržištima.

Zakon svojim
odredbama konkretno regulira pravo fizičkih i pravnih osoba na uporabu
elektroničkog potpisa u upravnim, sudskim i drugim postupcima, poslovnim i
drugim radnjama, te prava, obveze i odgovornosti fizičkih i pravnih osoba u
vezi s davanjem usluga certificiranja elektroničkog potpisa, ako posebnim
zakonom nije drukčije određeno.

Subjekti na
koje se odnosi ovaj zakon ponajprije su
fizičke i pravne osoba koje se koriste elektroničkim potpisom u
upravnim, sudskim i drugim postupcima, poslovnim i drugim radnjama, te fizičke
i pravne osobe koje pružaju usluge certificiranja elektroničkog potpisa.

if !supportEmptyParas endif

Pri izradi zakonskog teksta, u
obzir su uzeti sljedeći dokumenti i propisi:

if !supportEmptyParas endif

–Strategija razvitka RH - dio
Informacijska i komunikacijska tehnologija;

–(UNCITRAL) Model Law on
Electronic Signatures;

– Preporuka Međunarodne telekomunikacijske
udruge - standard za oblikovanje, utvrđivanje i odobravanje autentičnosti
elektroničkog potpisa u postupcima razmjene digitalnih dokumenata kroz  komunikacijsku (internetsku) mrežu;

– odredbe Direktive 1999/93/EZ.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.4.2 Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Kao
članica Pakta o stabilnosti za Jugoistočnu Europu, Republika Hrvatska je,
zajedno s ostalim zemljama članicama, pripremila “eSEEurope agendu za razvoj
informacijskog društva" prepoznajući specifične zadaće vlada, a na temelju
pozitivnih iskustava procesa za informacijsko društvo eEurope i eEurope+, te
odlučila  poduzeti konkretne aktivnosti
u područjima:

if !supportEmptyParas endif

-
organizacije,  uspostavljanjem
institucionalnih okvira za društvo zasnovano na informacijskoj i
komunikacijskoj tehnologiji;

-
zakonodavstva, uvođenjem novih zakonodavnih okvira za društvo zasnovano na
informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji;

-
regulacije,  liberalizacijom,
privatizacijom, politikom i strategijom vezanom za elektroničku komunikacijsku
infrastrukturu i srodne usluge;

-
promicanja,  poticanjem civilnog
društva, nevladinih organizacija, zajedničke elektroničke uprave
(e-Governance), elektroničkog učenja (e-Learning) i
drugih aktivnosti na regionalnoj razini.

Republika
Hrvatska  potpisala je ovaj dokument u
listopadu 2002. godine.

          Republika Hrvatska  odlučna je provesti  navedene ciljeve te očekuje da Radna skupina
eSEEurope osigura i nadzire, u okviru svojih nadležnosti, njihovo ispunjavanje,
kao značajan i prijeko potreban korak u zajedničkim naporima k izgradnji
informacijskog društva u zemljama regije Jugoistočne Europe.

Prepoznajući
uspjeh procesa pokrenutih u Lisabonu 23./24. svibnja 2000. te pozitivna
iskustva procesa eEurope i eEurope+ za informacijsko društvo, Republika
Hrvatska, kao zemlja potpisnica,  ovim
se dokumentom pridružuje procesu eEurope i poduzet će konkretne akcije u okviru
svojeg okruženja u području:

if !supportEmptyParas endif

Prihvaćanja politike i strategije za
informacijsko društvo;

Prihvaćanja i provedbe zakonodavne infrastrukture za informacijsko
društvo u skladu s pravnom stečevinom Zajednice  zemalja Europske unije;

Uspostavljanja regionalne suradnje i nacionalnih provedbenih
mehanizama;

Promicanja informacijskog društva u svrhu razvoja.

if !supportEmptyParas endif

Svaki od sljedećih koraka podrazumijeva
konkretne aktivnosti kao što su:

if !supportEmptyParas endif

1. Prihvaćanje politike i
strategije za informacijsko društvo

if !supportEmptyParas endif

Prihvatiti regionalno usklađene smjernice za stvaranje
Nacionalne politike za informacijsko društvo (NISP), koja će služiti kao osnova
za sve zakonodavne i ostale regulativne aktivnosti.

*Pripremit će se u okviru Radne skupine
eSEEurope, vlade će ih prihvatiti do 31. ožujka 2003.*

if !supportEmptyParas endif

Usvojiti Nacionalnu strategiju za informacijsko društvo i
Plan provedbe, utemeljene na Programu eSEE i Nacionalnoj politici za
informacijsko društvo, s jasnim ciljevima, odgovornostima i rokovima za
provedbu.

*Prihvatiti do 30. listopada 2003.*

if !supportEmptyParas endif

2. Usvajanje i provedba zakonodavne infrastrukture za
informacijsko društvo

if !supportEmptyParas endif

**Započeti usvajanje i provedbu
zakonodavstva o elektroničkoj komunikacijskoj infrastrukturi i srodnim uslugama
u skladu s okvirom odgovarajućih smjernica Europske unije.**
    *Započeti
do 1. studenog 2003.*

**if !supportEmptyParas endif**

Usvojiti tekući rad na zakonodavstvu o elektroničkoj
trgovini, elektroničkim ugovorima i elektroničkom potpisu u skladu s okvirom **odgovarajućih smjernica Europske unije**.
    *Usvojiti  do 1. studenog 2003.*
Potpisati, ratificirati i provesti Konvenciju o računalskom kriminalu (engl. *cybercrime*) Vijeća Europe.
***Potpisati do 1. ožujka 2003***

if !supportEmptyParas endif

3. Uspostavljanje regionalne
suradnje i nacionalnih provedbenih mehanizama za implementaciju

Uspostaviti Nacionalno tijelo za informacijsko društvo na razini
Vlade s jedinstvenim Opisom posla koje će biti
odgovorno za provedbu nacionalne politike, strategije i regulative
informacijskog društva, uključujući one koje se odnose na uobičajene postupke u
javnoj upravi, utemeljene na elektroničkoj upravi (e-Governance) te
koordinirati uvođenje nastavnih programa i
standarda informacijskog društva između ministarstava i relevantnih regionalnih
i međunarodnih sudionika.

*if !supportEmptyParas endif*

#### 6.12.4.3 Institucionalni okvir

            Ministarstvo
gospodarstva nadležno je za vođe­nje evidencije o davate­ljima usluga
certificira­nja. Ministarstvo upisuje davate­lje usluga certificira­nja u
Eviden­ciju davate­lja usluga certificira­nja u Republici Hrvatskoj, odmah
nakon što davate­lj usluge certifi­cira­nja podnese prijavu kojom obavještava
Ministarstvo o početku obav­lja­nja usluga.

         Ministarstvo gospodarstva  nadležno je i za upis davate­lja usluga
izdava­nja kvalificiranih certifikata, kojima je izdana dozvola, u Re­gistar
davate­lja usluga izdava­nja kvalificiranih certifikata u Republici Hrvatskoj.

Navedeno Ministarstvo provodi i inspekcijski nadzor nad
radom davatelja usluga certificiranja.

if !supportEmptyParas endif

            Državni zavod za normizaciju i mjerite­ljstvo daje
prethodno mišljenje ministru znanosti i tehnologije, na temelju kojega se
pravilnikom utvrđuju tehnička pravila za osigurava­nje povezanosti evidencija
izdanih i opozvanih certifikata davate­lja usluga certificira­nja u Republici
Hrvatskoj.

if !supportEmptyParas endif

Za sada nema potrebe za
osnivanjem novih institucija, već samo za dodatnom izobrazbom kadrova.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.12.4.4 Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Jedan je od glavnih
prioriteta tijekom 2003. godine
donošenje niza provedbenih propisa temeljem kojih će se omogućiti
uspješna primjena Zakona o elektroničkom potpisu u praksi budući da sam Zakon u
načelu ne sadrži odredbe provedbenog karaktera.

if !supportEmptyParas endif

          Drugi
je prioritet  upućivanje Nacrta
prijedloga Zakona o elektroničkoj trgovini u Vladinu proceduru, te njegovo
usvajanje i stupanje na snagu do kraja 2003. godine. Navedenim zakonom obavilo
bi se usklađivanje  materije iz
predmetnog područja s relevantnim propisima EU i to u potpunosti, a radi se o
odredbama Direktive 2000/31/EZ, te Zajedničkog stajališta (EC) br.99, COM(97)
157 final.

## 6.13. ZAŠTITA POTROŠAČA I ZDRAVLJA

if !supportEmptyParas endif

          Člankom 74. SSP-a, područje zaštite
potrošača određeno je kao jedno od prioritetnih područja u kojem se mora
provesti usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske sa zakonodavstvom na
snazi u Europskoj zajednici. Usklađivanje je potrebno to više što je učinkovita
pravna zaštita potrošača temelj za ispravno i nesmetano funkcioniranje
tržišnoga gospodarstva.

if !supportEmptyParas endif

*Ugovor o osnivanju Europske zajednice*,
Glava XIV. (bivša Glava XI.),
područje zaštite potrošača uređuje odredbom članka 153.(bivši
članak 129 a), koja propisuje da Zajednica pridonosi zaštiti zdravlja, sigurnosti i gospodarskih
interesa potrošača, te promicanju njihova prava na informiranje, obrazovanje i
organiziranje, s ciljem zaštite njihovih interesa, i to mjerama usvojenim na
temelju članka 95. u kontekstu ostvarenja unutarnjeg tržišta,  i mjerama kojima se podupire, dopunjuje i
nadzire politika koju vode države članice. Temeljem navedene odredbe,  usklađivanje zakonodavstva država članica u
području zaštite potrošača provodi se implementiranjem smjernica u nacionalno zakonodavstvo
država članica.

### *6.13.1.**Pravni**okvir*

if !supportEmptyParas endif

            Temeljna
odredba kojom se štite prava potrošača, sadržana je u članku 69. *Ustava* *Republike
Hrvatske.* U toj se odredbi  navodi
da svatko ima pravo na zdrav život, te da je svatko dužan, u
sklopu svojih ovlasti i djelatnosti, osobitu skrb posvećivati zaštiti zdravlja
ljudi, prirode i ljudskog okoliša.

Postojeća zaštita potrošača u Republici Hrvatskoj uređena je parcijalno
u više zakona. Prije svega, to je *Zakon o trgovini* (NN 11/96., 75/99.,
76/99., 62/01., 109/01.) koji propisuje je da se pravo potrošača na zaštitu i
obveze trgovca pri prodaji robe namalo osiguravaju uz jednake uvjete na
tržištu, obveze trgovca u odnosu na rukovanje robom, te njezino pakiranje i
prepakiranje, obveze trgovca koje se odnose na isticanje cijene i ostalih
podataka o proizvodu, izdavanje računa, jamstvenog lista i tehničke upute o
načinu upotrebe robe. Zakon isto tako propisuje pravo potrošača na
reklamaciju  kupljene robe, kao i pravo
zamjene robe s nedostatkom. Navedene odredbe o zaštiti potrošača uređuju odnose
između svih kupaca (fizičkih i pravnih osoba) i trgovca, pa te odredbe najvećim
dijelom ne znače posebnu zaštitu potrošača fizičkih osoba koje na tržištu
djeluju u pravnim poslovima u svrhe koje nisu namijenjene niti njihovoj
poslovnoj niti poduzetničkoj djelatnosti, kao slabije strane na tržištu, prema
definiciji iz smjernica Europske unije.

*Zakon o obveznim odnosima* (NN  53/91., 73/91., 111/93., 3/94., 117/95.,
91/96., 112/99. i 88/01.) sadrži odredbe o odgovornosti proizvođača stvari s
nedostatkom i odredbe o odgovornosti za materijalne i pravne nedostatke stvari
na koje se potrošači mogu osloniti.

*Zakon o normizaciji* (NN
55/96.)  uređuje sustav normizacije,
temeljne zahtjeve za proizvode, procese i usluge, sustav ocjenjivanja
sukladnosti s propisanim zahtjevima, isprave koje moraju imati proizvodi u
prometu i drugo, radi razvoja tržišta, zaštite života i zdravlja ljudi, te
zaštite potrošača. U određenim odredbama ovaj zakon dotiče područje koje
uređuje Direktiva 92/59/EEC o općoj sigurnosti proizvoda, ali se ne može
govoriti o sukladnosti zakona s ovom direktivom jer mnoge odredbe iz Direktive
nedostaju budući da je ova direktiva mnogo šira nego što su potrebe Zakona o
normizaciji.

if !supportEmptyParas endif

Pravnu zaštitu potrošačima,  posredno, osiguravaju *Zakon o
zdravstvenoj ispravnosti i zdravstvenom nadzoru nad namirnicama i predmetima
opće uporabe* (NN 1/97.), *Zakon o Državnom inspektoratu* (NN 76/99.), *Zakon
o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda* (NN 128/99.), *Zakon o
nadzoru kakvoće određenih proizvoda pri uvozu i izvozu* (NN 21/95.), *Zakon
o tržišnoj inspekciji* (NN 21/95.), *Zakon o turističkoj djelatnosti*
(NN 8/96.), *Zakon o telekomunikacijama* (NN 76/99., 128/ 99., 68/01.,
109/01.), *Zakon o energiji, Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti,
Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata, Zakon o tržištu plina* (NN
68/01.), *Odluka o jedinstvenom iskazivanju efektivne kamatne stope na
kredite i depozite* (NN 56/01., 111/01.).

          Zaštita potrošača koja se pruža
navedenim propisima, nije na razini standarda zaštite potrošača koji postoje u
EZ. Prvi korak u procesu usklađivanja zakonodavstva iz područja zaštite
potrošača jest donošenje Zakona o zaštiti potrošača, kao temeljnog zakona, no u
tom procesu bit će potrebno intervenirati u mnoge zakone i donijeti niz
posebnih zakona i podzakonskih propisa.

### *6.13.2.**Opis**poglavlja*

if !supportEmptyParas endif

          Planom provedbe SSP-a, Vlada Republike
Hrvatske predvidjela je da se do lipnja 2002. godine izradi analiza stupnja
usklađenosti zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EZ iz područja zaštite
potrošača, te da se do istog roka izradi Nacrt prijedloga Zakona o zaštiti
potrošača, obvezujući Ministarstvo gospodarstva na provedbu tih mjera.

if !supportEmptyParas endif

          Na donošenju Zakona o zaštiti
potrošača kojim bi se sustavno,  prvi
put pravno, pokrilo područje zaštite potrošača, radi se još od 1992. godine.
Zbog složenosti materije, nepostojanja pravnog okvira otprije te velike potrebe
za usklađivanjem, Zakon o zaštiti potrošača još nije donesen.

if !supportEmptyParas endif

          Ministarstvo gospodarstva, u suradnji
s europskim stručnjacima, izradilo je Nacrt prijedloga Zakona o zaštiti
potrošača koji je početkom srpnja upućen Vladi Republike Hrvatske. Njegovo
usvajanje u Hrvatskom saboru može se očekivati do kraja 2002. godine odnosno u
2003. godini.

### *6.13.3.**Obrazovanje**i**informiranje**potro**š**a**č**a*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.3.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Načelo
obrazovanja i informiranja potrošača jedno je od temeljnih načela prava zaštite
potrošača Europske unije. U Republici Hrvatskoj to pitanje nije posebno
uređeno. Nacrtom prijedloga Zakona o zaštiti potrošača, u hrvatsko se
zakonodavstvo preuzima Direktiva 84/450/EEZ i Direktiva 97/55/EZ o
zavaravajućem oglašavanju te Direktiva 98/6/EZ o zaštiti potrošača pri
označavanju cijena proizvoda. Tim se direktivama uređuje  pravo potrošača na potpunu i točnu obavijest
o proizvodu.

if !supportEmptyParas endif

          Što
se tiče obrazovanja potrošača, u Nacrtu prijedloga Zakona o zaštiti potrošača
predviđena je posebna glava "Prosvjećivanje potrošača", kojom se
određuje da programi osnovnog i srednjeg školovanja trebaju sadržavati i
osnovna znanja o obvezama, pravima i zaštiti potrošača.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.3.2 Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Središnja institucija odgovorna
(nadležna) za zaštitu potrošača je Ministarstvo gospodarstva. Ministarstvo
gospodarstva ima odgovornost i u području:

-
industrijske proizvodnje neprehrambenih proizvoda, iz čega proizlazi nadležnost
nad zakonskim uređivanjem normizacije i sigurnosti proizvoda i svih pratećih
propisa iz tog područja

- energetske
djelatnosti, iz čega proizlazi obveza predlaganja zakonskih i podzakonskih
akata za uređivanje ovog područja, te predlaganje tarifne politike.

if !supportEmptyParas endif

          Uz Ministarstvo gospodarstva, za
zaštitu potrošača nadležni su i Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva za
poljoprivredno-prehrambene proizvode, Ministarstvo zdravstva za zdravstvenu
zaštitu i kontrolu zdravstvene ispravnosti i zdravstveni nadzor nad namirnicama
i predmetima opće uporabe, Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja
za zaštitu okoliša, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo za
komunalnu infrastrukturu i dobavne uvjete komunalnih usluga, a Ministarstvo
pravosuđa, uprave i lokalne samouprave odgovorno (nadležno) je za usklađivanje
propisa o obveznim odnosima s odgovarajućim smjernicama i Državni inspektorat
za nadzor nad provođenjem propisa.

if !supportEmptyParas endif

          Nacrt predviđa osnivanje Vijeća za zaštitu
potrošača koje imenuje Vlada, a sastavljeno je od predstavnika nadležnih tijela
državne uprave, Saveza udruga za zaštitu potrošača, Hrvatske gospodarske
komore, Hrvatske udruge poslodavaca, Hrvatske obrtničke komore, te uglednih
stručnjaka s područja zaštite potrošača. Vijeće predlaže Nacionalni program za
zaštitu potrošača, te izvješćuje Vladu i Hrvatski sabor o njegovu provođenju.

if !supportEmptyParas endif

          Dvije
najvažnije udruge za zaštitu potrošača u Republici Hrvatskoj jesu Hrvatska
udruga za zaštitu potrošača i udruga "Potrošač", koje aktivno djeluju
na promicanju prava potrošača. Da bi se ojačao NGO sektor iz područja zaštite
potrošača, Nacrt prijedloga Zakona predviđa osnivanje Saveza udruga za zaštitu
potrošača.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.3.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Prioriteti
su na ovom području  donošenje Zakona o
zaštiti potrošača i Nacionalnog programa zaštite potrošača, čime bi se hrvatsko
zakonodavstvo uskladilo s relevantnim direktivama EZ. U okviru Nacionalnog
programa za zaštitu potrošača predvidjeti mjere obrazovanja potrošača.

if !supportEmptyParas endif

Radi obavljanja poslova iz područja zaštite
potrošača, potrebno je osnovati organizacijsku jedinicu unutar Ministarstva
gospodarstva.

#### 6.13.3.4. CARDS

if !supportEmptyParas endif

Projektom CARDS 2002/04
Europska će komisija pružiti tehničku podršku pri jačanju pravnog i
institucionalnog okvira za razvoj i provedbu aktivne politike zaštite
potrošača.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.3.5. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Financijske prilagodbe hrvatskoga
zakonodavstva zakonodavstvu EU u području obrazovanja i informiranja potrošača,
sastoje se:

A/        od troškova organiziranja i djelovanja
nove organizacijske jedinice za zaštitu potrošača u okviru Ministarstva
gospodarstva, čiji bi posao  bio:

daljnje
predlaganje propisa radi usklađivanja s europskim zakonodavstvom

realizacija
odobrenih projekata strane tehničke pomoći i prijenosa znanja na području
zaštite potrošača

vođenje
središnjeg informacijsko-tehnološkog sustava u području zaštite potrošača

izrada
Nacionalnog programa zaštite potrošača

obavljanje
poslova u vezi s realizacijom Nacionalnog programa

obavljanje
poslova za Vijeće za zaštitu potrošača

suradnja
s udrugama za zaštitu potrošača i Savezom udruga

obavljanje  drugih poslova iz područja zaštite potrošača

B/      od troškova financijske potpore radu
udruga i Savezu udruga za zaštitu potrošača.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Nacrtom prijedloga Zakona predviđa se
da će se Nacionalnim programom odrediti okvirni opseg i program korištenja
financijskih sredstava za poticanje razvoja i djelovanje udruga potrošača.
Međutim, Nacionalni  program donijet će
se   u 2004. godini, tako da je tek za
tu godinu potrebno predvidjeti sredstva za navedenu mjeru u državnom proračunu.

### *6.13.4**Za**š**tita**zdravlja**i**sigurnosti**potro**š**a**č**a*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.4.1 Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U području zaštite zdravlja i
sigurnosti potrošača postoji niz propisa EZ, koji su većinom tehničkog
karaktera. Usklađivanje na ovom području usko je vezano  s usklađivanjem tehničkom zakonodavstva. Od
1985. u pravu EZ postoji tzv. novi pristup tehničkom ujednačavanju, prema kojem
se u direktivama utvrđuju samo općeniti ciljevi i osnovni sigurnosni standardi,
a detaljna se specifikacija provodi pravilima Zajednice o zajedničkim
standardima.

if !supportEmptyParas endif

          Temelj su zaštite zdravlja i
sigurnosti potrošača  Direktive
92/59/EEZ i 2001/95/EZ o općoj sigurnosti proizvoda. Te dvije direktive nisu
preuzete u hrvatsko zakonodavstvo Nacrtom prijedloga Zakona o zaštiti
potrošača, već će se usklađivanje s njima provesti izmjenama i dopunama Zakona
o obveznim odnosima i donošenjem Zakona o sigurnosti proizvoda. Predviđa se da
će se izmjenama Zakona o obveznim odnosima, u hrvatsko zakonodavstvo preuzeti
Direktiva 85/374/EEZ  o odgovornosti za
proizvod s greškom.

if !supportEmptyParas endif

          Područje zaštite zdravlja i sigurnosti
potrošača posredno će se regulirati i Zakonom o hrani čiji je nacrt u izradi
(rok prosinac 2002.). Stručni je nositelj izrade tog nacrta  Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

if !supportEmptyParas endif

          Kao posebne propise o sigurnosti
proizvoda potrebno je još navesti Direktivu 89/109/EEZ o ujednačavanju prava
država članica u pogledu materijala i proizvoda koji dolaze u dodir s
prehrambenim proizvodima, Direktive 76/768/EEZ i 94/32/EZ o ujednačavanju prava
država članica u pogledu kozmetičkih proizvoda,  Direktivu 88/378/EEZ o ujednačavanju prava država članica u
pogledu sigurnosti igračaka, Direktivu 87/357/EEZ o ujednačavanju prava država
članica u pogledu proizvoda koji, zbog toga što izgledaju kao ono što nisu,
ugrožavaju zdravlje i sigurnost potrošača, te Uredbu Europske komisije 1873/97
o podacima koji moraju postojati na etiketama prehrambenih proizvoda koji su
proizvedeni od sastojaka genetski modificiranih organizama.

#### if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.4.2 Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Institucionalni okvir za ovo područje
u Republici Hrvatskoj čine Ministarstvo zdravlja, zdravstvene organizacije i
Državni inspektorat. Državni inspektorat je tijelo državne uprave nadležno za
kontrolu sigurnosti proizvoda na tržištu. Nacrtom prijedloga Zakona o zaštiti
potrošača predviđa se da udruge potrošača preko ovlaštenih laboratorija u
zemlji i inozemstvu provode naknadna ispitivanja proizvoda stavljenih na
tržište, te  usporedne testove
proizvoda. Predviđa se da udruge o svim primljenim prijavama, poduzetim
postupcima i postignutim rješenjima izvješćuju Ministarstvo gospodarstva i
Državni inspektorat.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.4.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Nužno je odrediti mjere usklađivanja
zakonodavstva putem Zakona o sigurnosti proizvoda te jačanje institucionalne
infrastrukture i zadaće udruga potrošača u provedbi kontrole sigurnosti
proizvoda na tržištu.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.4.4. CARDS

if !supportEmptyParas endif

           Projektom CARDS 2002/04
Europska komisija pružit će tehničku podršku pri jačanju pravnog i
institucionalnog okvira za razvoj i provedbu aktivne politike zaštite
potrošača.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.4.5. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

Pri donošenju
Zakona o hrani i izmjena Zakona o obveznim odnosima, potrebno je odrediti
sredstava koja će biti potrebna za učinkovitu provedbu zakona.

### *6.13.5.      Zaštita ekonomskih interesa potrošača*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.5.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pravni
okvir za zaštitu ekonomskih interesa potrošača trenutačno čine prije navedeni
propisi u točkama 6.13.1. i 6.13.2., međutim ti propisi ne slijede pravne
standarde Europske unije, što će biti ispravljeno novim Zakonom o zaštiti
potrošača i budućim propisima. Nacrtom prijedloga Zakona o zaštiti potrošača
štite se prije svega gospodarski interesi potrošača, koji su slabija strana na
tržištu. Nacrtom se u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju sljedeće
direktive:  Direktiva 98/6/EZ o zaštiti
potrošača pri označavanju cijena proizvoda, Direktiva 85/577/EEZ o zaštiti
potrošača pri sklapanju ugovora izvan poslovnih prostorija, Direktiva 97/7/EZ o
zaštiti potrošača pri sklapanju ugovora na daljinu, Direktiva 93/13/EEZ o
nepoštenim odredbama u potrošačkim ugovorima, Direktiva 87/102/EEZ, 90/88/EEZ i
98/7/EEZ o potrošačkim kreditima, Direktive 84/450/EEZ i 97/55 o zavaravajućem
oglašavanju.

if !supportEmptyParas endif

          Na
zahtjev stručnjaka Europske unije, u Nacrt prijedloga  Zakona uključena je i Direktiva 94/47/EZ o zaštiti potrošača
vezano uz određene elemente ugovora o prodaji prava na korištenje nekretnina na
određeno vrijeme (timeshare).

if !supportEmptyParas endif

          Iz ovog područja potrebno je još
preuzeti Direktivu 1999/44/EZ o određenim aspektima prodaje potrošačke robe i
jamstvima, te Direktivu 90/314/EEZ o paket-putovanjima, paket-odmorima i
paket-turama, koja će biti prenesena izmjenama Zakonom o obveznim odnosima.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.13.5.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U samome članku 74. SSP-a istaknuto je
da će učinkovita pravna zaštita ovisiti o razvoju upravne infrastrukture radi
osiguranja nadzora nad tržištem i provedbe zakona na tom području.

if !supportEmptyParas endif

          Tijela državne uprave nadležna za
zaštitu interesa potrošača jesu Državni inspektorat i Ministarstvo
gospodarstva. Nacrtom  prijedloga Zakona
o zaštiti potrošača važna se uloga daje
udrugama za zaštitu potrošača.

Posebno treba istaknuti da Nacrt prijedloga Zakona u pojedinim člancima
predviđa mogućnost podizanja popularne tužbe. Pravo da podignu tu tužbu imale
bi osobe ili udruge koje imaju legitimni interes štititi prava potrošača.

if !supportEmptyParas endif

Prioriteti,
CARDS i financijske potrebe istovjetni su sa 6.13.4.

if !supportEmptyParas endif

## 6.14. PRAVOSUĐE I UNUTARNJI POSLOVI

### 6.14.1.  Pravna osnova

if !supportEmptyParas endif

          Pravosuđe
i unutarnji poslovi uređeni su Glavom VII. SSP-a, u kojoj se člancima 76.
i  77. regulira suradnja u području
kretanja osoba, člancima 78. i 79. regulira se suradnja u vezi s pranjem novca
i nedozvoljenim drogama, a članak 80.
odnosi se na suradnju u kaznenim pitanjima. Sadržajno, Glava VII. SSP-a
odgovara Glavi IV. Ugovora o Europskoj zajednici –Vize, azil, useljavanje i
drugi propisi koji se odnose na slobodno kretanje osoba, te Glavi VI. ugovora o
Europskoj uniji – Odredbe o suradnji policije i pravosuđa u kaznenim pitanjima.

### 6.14.2.Opis poglavlja

if !supportEmptyParas endif

          Ovo
poglavlje obrađuje područje azila, migracija, viza, upravljanje granicom,
policijsku suradnju,  suradnju u vezi s
nedozvoljenim drogama te pravnu suradnju u kaznenim pitanjima koja obuhvaćaju
trgovinu ljudima, krijumčarenje, krivotvorenje novca, korupciju i terorizam.

if !supportEmptyParas endif

          Posebno
treba istaknuti da je za područje pravosuđa i unutarnjih poslova, u okviru
Pakta o  stabilnosti, izrađen Nacionalni
akcijski plan kojemu je namjena razvoj i trajno stabiliziranje područja azila,
migracija, granične kontrole i nadzora državne granice u Republici Hrvatskoj
(NAP). Nacionalni plan je  potpisan u
svibnju 2002. godine te će biti upućen u Vladinu proceduru na usvajanje. Taj je
dokument strateška  osnova i podloga za
poduzimanje svih mjera, i zakonodavnih
i institucionalnih, s ciljem usklađivanja područja pravosuđa i
unutarnjih poslova s europskim standardima i zahtjevima.

### *6.14.3.**Azil*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.3.1.     Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pravo na azil u Republici Hrvatskoj zajamčeno je člankom
33. Ustava RH, u kojem stoji da strani državljani i osobe bez državljanstva
mogu dobiti uto­čiš­te u Republici Hrvatskoj, osim ako su progonjeni za
nepolitičke zločine i djelatnosti oprečne temeljnim načelima međunarodnog
prava.

if !supportEmptyParas endif

Pitanje
utvrđivanja i priznavanja statusa izbjeglica uređeno je u nekoliko odredaba
Zakona o kretanju i boravku stranaca (NN 53/91., 22/92., 26/93. i 29/94.),
međutim postojeće su odredbe  nedorečene
i nedovoljne te ne zadovoljavaju kriterije propisane međunarodnim dokumentima
koji se odnose na izbjeglice, a kojih je Republika Hrvatska potpisnica. Naime,
Republika Hrvatska kao potpisnica Konvencije o statusu izbjeglica iz 1951.
godine i Protokola o statusu izbjeglica iz 1967. godine, Konvencije za zaštitu
ljudskih prava i temeljnih sloboda iz 1950. godine te mnogih drugih
međunarodnih akata kojima se uređuju ljudska prava i pitanje izbjeglica, te kao
članica Vijeća Europe, obvezna je konkretno postupati u vezi s  prihvatom i zaštitom izbjeglica. Stoga se
pristupilo izradi novog zakona kojim bi se
cjelovito propisao institut azila.

if !supportEmptyParas endif

Sukladno članku 76. SSP-a, predviđena je suradnja
stranaka na području azila, pri čemu se potrebno  usredotočiti na izradu i primjenu nacionalnog zakonodavstva, kako
bi se dostigli standardi iz Konvencije i Protokola o statusu izbjeglica i
osiguralo poštivanje  načela zabrane
protjerivanja. Stoga je i prema Planu provedbe SSP-a, jedna od prioritetnih
obveza Ministarstva unutarnjih poslova u 2002. godini bila izrada Nacrta
prijedloga Zakona o azilu.

Početkom 2002.
godine MUP Republike Hrvatske je u okviru Pakta o  stabilnosti, zajedno sa partnerima iz SR Njemačke, Republike
Austrije i Republike Slovenije, izradio Nacionalni akcijski plan s ciljem
razvoja i trajnog stabiliziranja područja azila, migracija, granične kontrole i
nadzora državne granice u Republici Hrvatskoj, koji je  potpisan u svibnju ove godine. U tom su
dokumentu jasno  utvrđena područja u
kojima je potrebno usklađivanje s *acquis communautaireom*, te je dokument
strateška osnova za restrukturiranje nadležnih tijela u kontekstu jačanja
institucionalnih sposobnosti. U okviru tog projekta, Nacrt prijedloga Zakona o
azilu predstavljen je stručnjacima s područja azila, kako bi ocijenili stupanj
njegove usklađenosti s odgovarajućim standardima Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

          Prijedlog
Zakona o azilu prošao je tijekom listopada prvo čitanje u odborima Hrvatskog
sabora. Dana 11. listopada 2002.
Hrvatski sabor donio je Zaključak kojim se Prijedlog Zakona o azilu
prihvaća, nakon čega je sa svim prijedlozima, mišljenjima i primjedbama
saborskih zastupnika, upućen predlagatelju radi izrade konačnog Prijedloga
Zakona. Stupanje na snagu Zakona predviđa se
1. travnja 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

Predloženim
Zakonom o azilu regulirat će se načela, uvjeti i postupak za priznavanje azila
u Republici Hrvatskoj strancima koji su progonjeni zbog svoje rase, vjere,
nacionalnosti, pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili zbog političkog
mišljenja, te  strancima koji bi nakon
vraćanja u zemlju podrijetla, mogli biti podvrgnuti mučenju, nečovječnom ili
ponižavajućem postupanju, ili kazni.

if !supportEmptyParas endif

          Zakonom će se regulirati i status,
prava i obveze osoba koje u Republici Hrvatskoj traže azil, te osoba kojima je
azil priznat. Zakonom će tako biti  regulirana prava tražitelja na boravak,
osiguranje osnovnih uvjeta za život i smještaj, primarna zdravstvena zaštita,
novčana pomoć, humanitarna pomoć, sloboda vjere i vjerskog odgoja njihove
djece.

if !supportEmptyParas endif

          Donošenjem ovog Zakona postavit će se
pravni okvir za izgradnju sustava azila u skladu s međunarodnim standardima i
relevantnim propisima EU. Prijedlog Zakona usklađen je s odredbama Ženevske
konvencije i Njujorškog protokola, te s relevantnim preporukama Vijeća Europe.
Zakon je usklađen i s Rezolucijom Vijeća EU od 20. lipnja1995.  o minimalnim jamstvima u postupku azila, Rezolucijom
Vijeća EU od 30. studenoga1992.  o
nedvojbeno neutemeljenim zahtjevima za azil, te Rezolucijom Vijeća EU od 26.
lipnja 1997. o maloljetnicima bez pratnje, koji su državljani trećih država.
Tekst Zakona usklađen je s odredbama Dublinske konvencije te relevantnim
odlukama Odbora osnovanog na temelju Dublinske konvencije, onoliko koliko se to
u ovom trenutku može.

if !supportEmptyParas endif

Zakonom će se regulirati i načela, uvjeti i postupak odobravanja
privremene zaštite osobama koje zbog određenih razloga napuštaju zemlju
podrijetla i kojima je potrebna međunarodna zaštita, kao i njihov status, prava
i obveze, ako im je odobrena privremena zaštita u Republici Hrvatskoj. Pitanje
privremene zaštite uređeno je u skladu s Direktivom 2001/55/EZ od 20. lipnja
2001.  o minimalnim standardima za
davanje privremene zaštite.

if !supportEmptyParas endif

          U roku od 90
dana nakon stupanja na snagu Zakona o azilu, kao što je prije navedeno, a
predviđa se da će stupiti na snagu 1. travnja 2003., Ministarstvo unutarnjih
poslova obvezno je donijeti podzakonske akte (Pravilnik) kojim bi se potanko
razradile pojedine odredbe Zakona..

U razvoju
sustava azila Republika Hrvatska je svjesna i prati razvoj zajedničkog sustava
azila na razini Europske unije, te je u tom kontekstu dugoročni cilj  izgradnja sustava azila koji će biti  potpuno u skladu s onim u Europskoj uniji.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.3.2. Institucionalni okvir

          Uvođenje
sustava azila u Republici Hrvatskoj i njegovo djelotvorno provođenje uz
učinkovite zakonske instrumente, pretpostavlja reformu postojećih institucija
odnosno osnivanje novih.

if !supportEmptyParas endif

Važećim
odredbama Zakona o kretanju i boravku stranaca, koje se odnose na izbjeglice,
predviđena je, među ostalim, obveza stranca da svoj zahtjev za priznavanje
statusa izbjeglice podnese nadležnom tijelu odmah po ulasku u Republiku
Hrvatsku (  u smislu Zakona o kretanju i
boravku stranaca, nadležno je tijelo policijska uprava odnosno policijska
postaja MUP-a prema mjestu u kojemu stranac ima boravište). Do okončanja
postupka, stranac se smješta u Prihvatilište za strance koje je objekt
zatvorenog tipa, te stoga neadekvatan za smještaj tražitelja azila.

Prijedlog
Zakona o azilu propisuje veća prava tražiteljima azila od onih koje poznaje
važeće zakonodavstvo, te će učinkovita provedba Zakona zahtijevati određene
institucionalne promjene

          Tijelo državne uprave nadležno za rješavanje zahtjeva za
azil je Ministarstvo unutarnjih poslova, Uprava za inspekcijske i upravne
poslove, Odjel za strance i azil, Odsjek za azil.

Da bi se
osigurala uspješna provedba Zakona o azilu, bit će potrebno povećati broj
službenika u sjedištu MUP-a jer je Zakonom predviđeno da će se postupak za
priznavanje azila provoditi upravo u sjedištu Ministarstva. Na temelju
trenutačno dostupnih podataka, procjenjuje se da će za obavljanje tih poslova
trebati zaposliti još bar 20 djelatnika, i to 15 djelatnika s visokom stručnom
spremom i 5 djelatnika sa srednjom stručnom spremom. Učinkovita provedba Zakona
zahtijeva, uz službenike koji će odlučivati o zahtjevu za priznavanje azila, i
cijeli tim stručnjaka koji će se skrbiti za tražitelje azila za vrijeme trajanja
postupka, primjerice: prevoditelji, psiholog, liječnik, socijalni radnici itd.
Navedeni broj djelatnika bit će dovoljan samo za početak primjene Zakona pa će
poslije trebati računati s povećanjem broja djelatnika, ovisno o povećanju
broja zahtjeva za priznavanje azila.

if !supportEmptyParas endif

Protiv odluke
MUP-a može se pokrenuti upravni spor, te se Prijedlogom Zakona o azilu predviđa žurno rješavanje upravnih sporova u
pitanju azila; stoga će biti potrebno povećati i broj sudaca na Upravnom sudu.

if !supportEmptyParas endif

Posebno
treba istaknuti da će nove ljudske resurse biti potrebno educirati i obučiti za
obavljanje navedenih poslova iz područja azila.

if !supportEmptyParas endif

Što se tiče
osnivanja novih institucija, Prijedlogom Zakona predviđa se osnivanje
Prihvatilišta za tražitelje azila, kao ustrojstvene jedinice MUP-a, gdje bi se
istima osiguravao prihvat, smještaj i osnovna skrb do okončanja postupka.

if !supportEmptyParas endif

Ujedno će biti
potrebno ustrojiti Informacijsko-dokumentacijski centar u kojem će se sustavno
prikupljati, obrađivati i sistematizirati sve dostupne informacije o zemljama
podrijetla tražitelja azila, bez kojih se neće
moći voditi postupak za priznavanje azila.

#### 6.14.3.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Prioriteti
na području azila do kraja 2002. godine i za 2003. godinu jesu:

if !supportEmptyParas endif

donošenje Zakona o azilu do kraja travnja 2003.

provedba Nacionalnog plana aktivnosti s ciljem
razvoja i trajnog stabiliziranja područja azila, migracija, granične kontrole i
nadzora državne granice

izrada i donošenje podzakonskih akata kako bi se
osigurala učinkovita provedbu Zakona o azilu, prije svega Pravilnika o
postupanju povodom zahtjeva za azil

provedba CARDS projekta “Reforma azila”

adaptacija objekta predviđenog za osnivanje
Prihvatilišta za tražitelje azila

uspostava sustava za dobivanje informacija o
zemljama podrijetla tražitelja azila i stvaranje dokumentacijskog centra

jačanje postojećeg sustava obuke za djelatnike
koji rade na poslovima azila.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.3.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

Budući da se Zakonom o azilu
sustav azila u Republici Hrvatskoj  prvi
put cjelovito i sustavno uređuje, provođenje Zakona zahtijevat će izdvajanje
dodatnih sredstava iz državnog proračuna.

Kao stručni
nositelj izrade Nacrta prijedloga Zakona o azilu, Ministarstvo unutarnjih
poslova predvidjelo je u da će za početak provedbe Zakona biti potrebno
osigurati oko 7.300.000,00 kuna u državnom proračunu, i to kao što slijedi:

if !supportEmptyParas endif

Za
zapošljavanje dodatnog broja djelatnika bit će potrebno osigurati oko
1.600.000,00 kuna godišnje.

if !supportEmptyParas endif

Potrebno je
ustrojiti nove evidencije na informacijskom sustavu MUP-a, provesti
informatičko povezivanje, izraditi baze podataka, ustrojiti dokumentacijski
centar, nabaviti svu nužnu informatičku opremu i odgovarajuće aplikacije,
fotostudio za signaletičku fotografiju i daktiloskopski stroj s pripadajućim
priborom. Procjenjuje se da će za to biti potrebno osigurati najmanje
3.500.000,00 kuna.

if !supportEmptyParas endif

Za izradu
potrebnih obrazaca, potvrda, putnih isprava i iskaznica za tražitelje azila i
azilante, te za izradu informativnih letaka i drugog materijala potrebnog za
upoznavanje tražitelja azila s njihovim pravima i obvezama u Republici
Hrvatskoj, za početak će biti potrebno osigurati oko 200.000,00 kuna.

if !supportEmptyParas endif

Prije početka
provedbe Zakona bit će potrebno osigurati sredstva za ustrojavanje
Prihvatilišta za tražitelje azila kako bi se, za početak, mogao osigurati
prihvat i smještaj  oko 200 tražitelja
azila. Za obnavljanje objekta u kojem će se nalaziti Prihvatilište, iz državnog
će proračuna trebati izdvojiti 1.000.000,00 kuna.

if !supportEmptyParas endif

Procjenjuje se
da će za prihvat i smještaj oko 200 tražitelja azila u Prihvatilištu (što
uključuje troškove hrane, režija i higijenskog materijala te tekućeg održavanja
objekta) trebati osigurati oko 1.000.000,00 kuna godišnje. Pritom računamo da
će se poslovi prehrane i održavanja čistoće obavljati putem ugovora s vanjskim
davateljima usluga.

Uz to se
predviđa  povećanje troškova rada
Upravnog suda, te će biti potrebno osigurati sredstva za realiziranje prava
koja su zajamčena tražiteljima azila (primarna zdravstvena zaštita, novčana i
pravna pomoć) i azilantima (prava na rad, zdravstvenu zaštitu, školovanje,
novčanu pomoć, pomoć pri uključivanju u društveni život te prava na spajanje
obitelji), kao i prava koja će imati osobe kojima je odobrena privremena
zaštita (osnovni uvjeti za život i smještaj, pravo na rad, primarnu zdravstvenu
zaštitu, školovanje i pravnu pomoć).

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.3.5. CARDS

if !supportEmptyParas endif

#### U okviru programa CARDS, nominiran je projekt "Reforma azila" (projekt CARDS 2001/06), čiji je primarni korisnik i za čiju je provedbu nadležna Uprava za inspekcijske i upravne poslove, Odjel za strance i azil.

if !supportEmptyParas endif

          Sveukupni  proračun za projekt “Reforma azila”  iznosi 2.100.000 EUR-a, od čega je 1.
100.000 EUR-a za *twinning* komponentu, a 1. 000.000 EUR-a za investicije.

          Opća je namjena ovog projekta  omogućiti Hrvatskoj približavanje i
prilagođavanje važećim EU-standardima u sustavu azila i migracija.
Provedba  projekta  trebala bi omogućiti unapređenje
zakonodavstva i propisa u vezi izbjeglica u skladu s međunarodnim dokumentima
koji se odnose na tu problematiku. Projekt će pružiti podršku jačanju
institucionalne i upravne sposobnosti državnih tijela koja su uključena u
rješavanje zahtjeva tražitelja azila, prihvat i smještaj tražitelja azila i
azilanata te pružanje osnovne pomoći tim osobama. Isto tako, osigurat će se
jačanje postojećeg sustava obuke za djelatnike koji rade na poslovima azila,
uspostava sustava za dobivanje informacija o zemljama podrijetla tražitelja
azila i stvaranje dokumentacijskog centra, te adaptacija objekta predviđenog za
osnivanje Prihvatilišta za tražitelje azila.

### *6.14.4**Migracije*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.4.1      Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

Statusna pitanja
stranaca u Republici Hrvatsko regulirana je Zakonom  o kretanju i boravku stranaca (NN 53/91., 26/93. i 29/94.), koji
je  detaljnije  razrađen Pravilnikom  o
načinu izdavanja isprava i viza te o obrascima tih isprava i viza (NN 54/91.,
4/97.). Zakonom o zapošljavanju stranaca (NN 19/92.) te Naputkom za izdavanje
radnih dozvola strancima (NN 82/96.) regulirana je problematika zapošljavanja i
rada stranaca u Republici Hrvatskoj.

if !supportEmptyParas endif

U skladu s
važećim Zakonom o kretanju i boravku stranaca, boravkom stranca  smatra se: privremeni boravak, produženi
boravak, boravak s poslovnom vizom, boravak po osnovi odobrenoga trajnog
nastanjenja i boravak po osnovi priznatog statusa izbjeglice. Za vrijeme
kretanja i boravka u Republici Hrvatskoj, stranac je dužan pridržavati se
propisa i odluka nadležnog tijela.

if !supportEmptyParas endif

           Primjenom navedenog zakona uočeno je da
pojedina zakonska rješenja nisu dovoljno razrađena, te ne odgovaraju
trenutačnom stanju i trendovima migracije u Republici Hrvatskoj. Glavni
nedostaci uočeni su vezano uz uvjetovanje izdavanja radne dozvole i prethodno
reguliran produženi boravak,
zatim  uz odredbe o nezakonitim migracijama i uvjete koje stranac treba
ispuniti za stjecanje trajnog nastanjenja, koji su blaži nego u drugim državama.
Kao najveći nedostatak postojećeg sustava ističe se dugotrajnost i složenost
postupka u reguliranju boravka u Republici Hrvatskoj i pribavljanu pojedinih
dozvola, što je i prepreka stranim ulaganjima u Republiku Hrvatsku (studija
FIAS-a).

Za tu se svrhu
ove godine započelo   s izradom novog
Zakona o strancima, koji bi trebao regulirati pitanja legalnih i ilegalnih
migracija u skladu sa specifičnostima migracijske situacije u Republici
Hrvatskoj, te dati rješenja kompatibilna standardima kojima se uređuju ta
pitanja u EU.

if !supportEmptyParas endif

          Nacrt
prijedloga Zakona o strancima izradila je radna skupina koju vodi Ministarstvo
unutarnjih poslova. Prijedlog Zakona prošao je prvo čitanje u Hrvatskom saboru
u lipnju 2002. godine te je upućen stručnom nositelju na doradu. Njegovo
donošenje očekuje se u prosincu 2002. godine, a primjena od 1. siječnja 2003.
godine.

Konačnim
prijedlogom Zakona o strancima uređuje se odvajanje viznog režima od dozvola za
boravak i rad, definira se institut poslovne dozvole, te izričito definira
kategorija stranaca i  uvjeti pod kojima
se mogu prisilno udaljiti.
Predviđen je institut zadržavanja stranca odnosno prisilno zadržavanje u
Prihvatnom centru za strance. Konačnim prijedlogom Zakona utvrđeno je da
migracijsku politiku utvrđuje Hrvatski sabor svake dvije godine, a temeljem
jasno određene migracijske politike
moći će se ocijeniti potreba za donošenjem novog ili izmjenama važećeg
zakonodavstva.

Konačni
prijedlog Zakona o strancima  u najvećoj
je mogućoj mjeri usklađen s Schengenskom konvencijom iz 1990. godine, polazeći
od trenutačna stanja i statusa Republike Hrvatske u procesu približavanja
Europskoj uniji.

Ilegalne
migracije stranih državljana na području Republike Hrvatske u ovom su trenutku
uglavnom  tranzitne, odnosno  za većinu ilegalnih migranata koji su
zatečeni na njezinu teritoriju, Republika Hrvatska nije odredišna zemlja. Od
1996.  do 2001. godine podneseno je 75.
617 prekršajnih prijava protiv stranih državljana zbog ilegalnog ulaska odnosno
izlaska iz Republike Hrvatske. Državljani Rumunjske, Savezne Republike
Jugoslavije (uglavnom kosovski Albanci), Makedonije, Turske, Bosne i
Hercegovine, Iraka, Irana, Kine i drugih afroazijskih zemalja predstavljaju
većinu populacije ilegalnih migranata koji su zatečeni na području Republike Hrvatske.
Tijekom prvih devet mjeseci 2002. godine zabilježen je gotovo 60%-tni pad
ilegalnih ulazaka/izlazaka stranih državljana u odnosu prema prethodnim
godinama.

Republika
Hrvatska ima sklopljene sporazume o ponovnom prihvatu sa sljedećim državama
Europske unije: Grčkom, Francuskom, Italijom, Austrijom, zemljama Beneluksa i
Švedskom. U pripremi su  i ugovori o
ponovnom prihvatu sa Španjolskom, Danskom i Finskom.

Republika
Hrvatska ima sklopljene sporazume o
ponovnom prihvatu sa sljedećim državama kandidatkinjama za članstvo:
Mađarskom, Poljskom, Slovačkom, Slovenijom, Latvijom, Litvom, Estonijom,
Češkom, Rumunjskom i Bugarskom. U pripremi su i u tijeku  pregovori o ugovorima o ponovnom prihvatu s
Turskom i Ciprom.

if !supportEmptyParas endif

            Da bi se riješilo pitanje ponovnog
prihvata s drugim državama, posebno s državama u procesu stabilizacije i
pridruživanja, Planom provedbe SSP-a predviđena
je mjera započinjanja pregovora za sklapanje ugovora o ponovnom prihvatu sa
zemljama za koje se iskaže zanimanje i potreba. Rok za provedbu ove mjere je
prosinac 2003. godine. Republika Hrvatska sklopila je ugovor o ponovnom
prihvatu s Republikom Bosnom i Hercegovinom u srpnju 2000., te s Republikom
Makedonijom u rujnu 2001. godine.
Ugovor o ponovnom prihvatu sa Saveznom Republikom Jugoslavijom sklopljen
je 23. travnja 2002. godine u Beogradu (nije u primjeni). Navedeni ugovori o
ponovnom prihvatu su u primjeni, te se pristupilo postupku njihove
ratifikacije. Što se tiče uređenja
odnosa s Republikom Albanijom u području ponovnog prihvata, MUP je 15. rujna
1999. godine uputio albanskoj strani hrvatski prijedlog teksta Ugovora o
ponovnom prihvatu, o kojem se albanska strana očitovala 21. lipnja 2002. U
međuvremenu su se izmijenile okolnosti i standardi za sklapanje ugovora o
ponovnom prihvatu. MUP je stoga izradio novi nacrt Ugovora koji je 1. kolovoza
2002. upućen na mišljenje nadležnim ministarstvima, te je o tome obaviještena i
albanska strana dopisom od 17. rujna 2002. Time su ostvarene pretpostavke za
ponovno započinjanje pregovora o sklapanju Ugovora o ponovnom prihvatu.
Potpisivanje ugovora očekuje se 16. prosinca 2002. godine

            Svi sporazumi o readmisiji u skladu
su s Preporukom Vijeća od 30. studenoga 1994. godine, koja se odnosi na
sklapanje readmisijskih ugovora država članica s trećim državama, osim ugovora
sa Slovenijom koji je sklopljen prije donošenja navedene Preporuke, te se
pristupilo njegovoj izmjeni kako bi bio u skladu s EU- standardima.
Ministarstvo unutarnjih poslova Slovenije uputilo je MUP-u Republike Hrvatske
prijedlog novog ugovora, te je MUP RH u srpnju ove godine dostavio svoj
protuprijedlog slovenskoj strani od koje se očekuje očitovanje.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.4.2.Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Za područje
legalnih migracija nadležno je Ministarstvo unutarnjih poslova, Uprava za
inspekcijske i upravne poslove, Odjel za strance i azil, Odsjek za statusna
pitanja stranca, a za ilegalne migracije Ravnateljstvo policije, Uprava za
granicu, Odjel za nezakonite migracije. Posebnu zadaću u tome ima  Prihvatni centar za strance, kao sastavni
dio Uprave za granicu.

if !supportEmptyParas endif

Za primjenu
novog Zakona o strancima neće biti potrebno osnivati nove institucije, ali će
trebati provesti određene promjene u nadležnim tijelima. To se, prije svega,
odnosi na  povećanje broja zaposlenih
radi provođenja Zakona. Predviđeno je zapošljavanje 45 djelatnika, od kojih 30
sa srednjom stručnom spremom i 15 s visokom stručnom spremom. Od toga se  u sjedištu MUP-a namjeravaju  zaposliti 4 nova djelatnika s visokom
stručnom spremom i 3 srednjom stručnom spremom, a ostali će biti raspoređeni po
policijskim postajama Republike Hrvatske, prema potrebi. Uz to, potrebno je
dodatno obrazovanje i stručno usavršavanje te informatizacija, kako bi se
ostvarila učinkovita provedba Zakona.

if !supportEmptyParas endif

Prihvatni
centar za strance Ministarstva unutarnjih poslova utemeljen je 1997. godine u
svrhu smještaja ilegalnih migranata koji moraju napustiti Republiku Hrvatsku, a
ne može  ih se odmah udaljiti. Od
1997.   do kraja 2001. godine u centru
je bilo smješteno ukupno 5.455 ilegalnih migranata, 55 različitih državljanstava.
Sadašnja  glavna zgrada Centra u  lošem je stanju zbog velike fluktuacije
stranaca i čestoga namjernog oštećivanja. U prosincu 2002. godine počinje
temeljita sanacija i adaptacija glavne zgrade te dogradnja novoga sanitarnog
kompleksa, što bi trebalo biti dugoročno rješenje. Predviđa se da će radovi
trajati do trećeg tromjesečja 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.4.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Prioriteti
su u ovom području  donošenje
podzakonskih propisa temeljem Zakona o strancima, pregovori o sklapanju ugovora
o ponovnom prihvatu s Republikom Albanijom, sanacija glavnog objekta i
dogradnja sanitarnog čvora u Prihvatnom centru za strance kako bi se poboljšali
smještajni kapaciteti za strance koji moraju napustiti Republiku Hrvatsku, te
povećanje broja zaposlenih i njihovo stručno usavršavanje

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.4.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          U
idućoj 2003. godini bit će potrebno osigurati znatna sredstva za provedbu novog
Zakona o strancima. Konačnim prijedlogom Zakona predviđa se iznos od
5.100.000,00 kuna, što su ukupnu sredstva za osiguranje tehničkih i kadrovskih
uvjeta (prostor, provođenje informatizacije i nabava informatičke opreme,
povećanje broja službeničkih mjesta, obuka službenika, izrada novih obrazaca za
vize i boravak, te izrada radnih i poslovnih dozvola) u MUP-u Republike
Hrvatske, kao nadležnom tijelu za provedbu Zakona. Navedena sredstva nisu
zasebno osigurana u državnom proračunu Republike Hrvatske, već bi se trebala
namiriti iz ukupnih sredstava Ministarstva unutarnjih poslova.

if !supportEmptyParas endif

          Adaptacija
glavnog objekta Prihvatnog centra za strance financirat će se iz državnog
proračuna, za što je predviđeno oko 5.000.000,00 kuna.

### *6.14.5**Vize*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.5.1.     Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

                   U Republici
Hrvatskoj odredbe o vizama sadržane su u Zakonu o kretanju i boravku stranaca
(NN 53/91.,22/92., 26/93. i 29/94.),  u
Pravilniku o načinu izdavanja isprava i viza strancima te o obrascima tih
isprava i viza (NN 54/91.), u Pravilniku o izdavanju putnog lista, viza i
posebnih osobnih karata strancima (NN 32/92. i 109/96.) i u Pravilniku o diplomatskim i službenim
putovnicama i vizama Republike Hrvatske (NN 116/99.).

Sukladno navedenim propisima, postoje tri
vrste viza: tzv. obične, službene i diplomatske vize.

if !supportEmptyParas endif

          Obične su vize
ulazno-izlazne, tranzitne, ulazne u svrhu reguliranja produženog boravka, koje ne ovise o viznom režimu, izlazno-ulazne i
izlazne vize.

Za izdavanje viza nadležni su diplomatske misije i konzularni
uredi Republike Hrvatske u
inozemstvu (Ministarstvo
vanjskih poslova) te policijske uprave/policijske postaje (Ministarstvo
unutarnjih poslova).

          U pravilu, vize izdaju diplomatske misije i konzularni uredi. Međutim, policijske uprave odnosno policijske postaje, nadležne za
kontrolu prelaska državne granice, mogu državljanima određenih zemalja izdati
jednokratnu ulazno-izlaznu odnosno tranzitnu vizu te izlaznu vizu kojoj je rok
važenja istekao, ali ne duže od tri dana.

          Policijske uprave odnosno policijske
postaje nadležne su za izdavanje izlazno-ulaznih viza strancima s reguliranim
boravkom u Republici Hrvatskoj (ako im treba viza za izlazak), odnosno izlaznih
viza.

Ulazne vize
izdaju se u svrhu  za koju stranac želi regulirati produženi boravak (u svrhu
zapošljavanja, školovanja, specijalizacije, znanstvenog istraživanja,
obavljanja određene profesionalne djelatnosti, nastavka bračne zajednice, spajanja obitelji ili drugog opravdanog
razloga).

Za izdavanje
ulazno-izlaznih odnosno tranzitnih viza za
neograničen broj putovanja i ulaznih viza u svrhu reguliranja produženog
boravka, u svim slučajevima, potrebna je suglasnost Ministarstva unutarnjih
poslova, a navedena je
suglasnost potrebna i za
izdavanje jednokratnih ulazno-izlaznih odnosno tranzitnih viza koje se izdaju
državljanima određenih država.

Stranom
državljaninu može se izdati i poslovna viza radi obavljanja gospodarskih i
drugih djelatnosti vezanih za strana ulaganja i obavljanje vanjskotrgovinskog
poslovanja, a stranom državljaninu koji zasniva radni odnos, može se izdati
poslovna viza za obavljanje stručnih poslova utvrđenih ugovorom o
poslovno-tehničkoj suradnji, prijenosu tehnologije ili općenito stranim
ulaganjima.

Poslovna
viza izdaje se s rokom važenja koji je potreban za obavljanje posla radi kojega
se viza izdaje, ali najduže do isteka roka važenja strane putne isprave.

Za vrijeme
važenja poslovne vize stranac može nesmetano i neograničeno ulaziti i izlaziti
iz Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

          Prema
Planu provedbe SSP-a, izrađen je u svibnju 2002. godine Nacrt prijedloga Zakona
o strancima, koji bi trebao sveobuhvatno regulirati pitanje viza, i to prema odgovarajućemu viznom režimu i nazivlju, koje je
usvojeno u  Europskoj uniji.

Konačnim prijedlogom Zakona o strancima
predviđene su sljedeće vrste viza:

putna
(izdaje se za jedan ili više ulazaka na područje Republike Hrvatske za
turistička, poslovna, osobna ili druga putovanja);

tranzitna;

zrakoplovna
tranzitna (Vlada Republike Hrvatske može odrediti da zbog
zaštite pravnog poretka, nacionalne sigurnosti ili javnog zdravlja državljani
određenih država ili putnici na određenim smjerovima moraju prethodno pribaviti ovu vrstu vize);

grupna (izdaje
se grupi od 5 do 50 osoba za jedan ulazak ili tranzit preko područja Republike
Hrvatske).

if !supportEmptyParas endif

          Odredbe o tzv. običnim
vizama ugrađene su u Konačni prijedlog Zakona o strancima, a službene će se i
diplomatske vize  potpuno razraditi
podzakonskim propisima. Ministar unutarnjih poslova dužan je, u roku od 90 dana od
dana stupanja na snagu Zakona, donijeti provedbeni propis kojim će se odrediti
obrasci putnih isprava, viza, osobnih iskaznica za stranca, odobrenja za
privremeni i stalni boravak, način vođenja propisanih evidencija i druga
pitanja određena odredbom zakonskog propisa.

Ministar vanjskih poslova, uz suglasnost ministra unutarnjih poslova, u
istom je roku dužan  donijeti provedbene
propise: jedan je propis vezan
uz izdavanje putnog lista, viza i posebnih osobnih iskaznica strancima, a drugi
se odnosi na diplomatske i službene putovnice i vize Republike Hrvatske.
Očekuje se da će  biti završen u prvoj
polovici 2003. godine. Nakon podzakonskih propisa, potrebno je u suglasnosti s
MUP-om izraditi Konzularne naputke za izdavanje viza Očekuje se da će i
podzakonski propisi i naputci biti završeni u prvoj polovici 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

          Razlike između viznog
sustava Republike Hrvatske i viznog sustava EU
sukladno Uredbi EU 539/2001 od 15. ožujka 2001. godine,  neznatne su. Konkretno, nositelji običnih
putovnica Turske, Jamajke, Bosne i Hercegovine te Makedonije ne trebaju vizu za
ulazak u Republiku Hrvatsku, ali im je viza potrebna za ulazak u EU.  S druge strane, državljani NR Kine, Posebno
upravno područje Macao i Posebno upravno područje Hong Kong, trebaju vizu za
ulazak u Republiku Hrvatsku, ali im viza nije potrebna za ulazak u EU. Tijekom
2003. godine planira se pokretanje i provedba postupka za ukidanje viznog
režima za Posebno upravno područje Hong Kong i Posebno upravno područje
Macao NR Kine, te  suzdržavanje od
sklapanja novih dvostranih ugovora o ukidanju viza s onim državama koje su na
"negativnom" popisu EU.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.5.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U
Republici Hrvatskoj za poslove viza nadležno je Ministarstvo unutarnjih poslova, Uprava za inspekcijske i upravne
poslove, Odjel za strance i azil , Odsjek za vize, te Uprava za granicu, Odjel za susjedne zemlje i Odjel pomorske i aerodromske
policije za pitanje izdavanja viza na granici. Uz njih je nadležno
tijelo i Ministarstvo vanjskih poslova, političke uprave i Uprava za
konzularne poslove, međunarodno pravne poslove, hrvatske manjine, iseljeništvo
i useljeništvo, Odjel za konzularne poslove, Odsjek za vize i državljanstva, te
odjeli u diplomatskim misijama i konzularnim uredima Republike Hrvatske u
inozemstvu.

if !supportEmptyParas endif

Poradi
ispunjavanja obveza preuzetih SSP-om i provedbe Zakona o strancima, bit će
potrebno dodatno stručno osposobljavanje djelatnika i u Odsjeku za vize i
državljanstva u Ministarstvu vanjskih poslova,
i u diplomatskim misijama i konzularnim uredima,
kao i u Odsjeku za vize u Ministarstvu
unutarnjih poslova.  Stručno bi
trebalo osposobiti  oko 95 osoba. To bi
se stručno osposobljavanje odnosilo  na
poslove izdavanja viza u diplomatskim misijama i konzularnim uredima, što
obuhvaća i osposobljavanje za rad na informatičkom sustavu MVP-a IKOS. Obuku bi
provodila stručna skupina instruktora iz MVP-a i MUP-a. Djelatnici granične policije educirat će se kroz vlastiti sustav
stručnog usavršavanja i obrazovanja.

if !supportEmptyParas endif

U tom kontekstu aktivnosti, u idućoj godini
bit će usmjerene i na nastavak uvođenja informatičkog sustava IKOS u
diplomatske misije i konzularne urede.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.5.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Prioriteti su donošenje Zakona o strancima, donošenje
navedenih podzakonskih propisa i naputaka, pokretanje i provedba postupka za ukidanje viznog režima za
Posebno upravno područje Hong Kong i Posebno upravno područje Macao NR Kine,
stručno usavršavanje djelatnika za provedbu Zakona o strancima po njegovu
stupanju na snagu i nastavak uvođenja
informatičkog sustava IKOS u
diplomatske misije i konzularne urede.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.5.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

Procijenjeno je da će za provedbu Zakona o
strancima biti potrebno u državnom proračunu osigurati sredstva u visini od
5.100.000,00 kuna. Dio tih sredstava, iako to u prijedlogu zakona nije
specificirano, odnosi se i na provedbu odredaba koje uređuju pitanje viza i
njihova izdavanja.

### *6.14.6.**Upravljanje**granicom*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.6.1. Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Državna granica
Republike Hrvatske dugačka je ukupno 3.332,0 km, od čega je 1.369,5 km kopnene,
1.012,5 km riječne i 950 km pomorske granice. Upravljanje granicom, nadzor
i zaštita državnog područja provodi se na temelju važećeg unutarnjeg
zakonodavstva i međunarodnog prava, polazeći od utvrđene republičke granice
koja je postojala u bivšoj SFRJ prema svim susjednim zemljama i u okviru kojih
je Republika Hrvatska međunarodno priznata kao samostalna i suverena.

if !supportEmptyParas endif

          Iako
Republika Hrvatska ima zaključene ugovore o državnoj granici, još uvijek
postoje neriješena pitanja demarkacije granica s nekim od  susjednih zemalja. Republika Hrvatska je
pravni sljednik je svih ranijih ugovora sklopljenih između bivše SFRJ i
Republike Italije, te Republike Mađarske, te
sporazuma odnosno konvencija koje se odnose na pitanje granice.

if !supportEmptyParas endif

          Ugovor
o državnoj granici između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine potpisan je
30. srpnja 1999. godine. Tim je ugovorom osnovano i Međudržavno diplomatsko
povjerenstvo unutar kojeg se vode pregovori između hrvatske i bosansko-hercegovačke
strane o Aneksu Ugovora. Pregovori oko Ugovora o državnoj granici s  Republikom Slovenijom (parafiran u srpnju
2001.) su u tijeku, a potkraj 2001. godine započeo je postupak za utvrđivanje
hrvatsko-jugoslavenske granice. Osnovana je Međudržavna diplomatska komisija za
identifikaciju–

utvrđivanje granične crte i
pripremu Ugovora o državnoj granici. Određen napredak u približavanju
različitih polaznih stajališta postignut je potpisivanjem Protokola o načelima
za identifikaciju-utvrđivanje granične crte i pripremu Ugovora o državnoj
granici u travnju 2002. godine, koji je sada temeljni okvirni dokument za
daljnji rad. Vođenje pregovora o ugovorima o državnoj granici u nadležnosti je
Komisije za granice, osnovane u srpnju 2001. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Nadzor državne granice u nadležnosti je
Ministarstva unutarnjih poslova, te je ponajprije reguliran Zakonom o nadzoru
državne granice iz godine 1992. Uz Zakon o nadzoru državne granice, način
postupanja granične policije  i
aktivnosti relevantne za državnu granicu uređeni su i drugim posebnim propisima
i podzakonskim aktima.

if !supportEmptyParas endif

U okviru Pakta
o stabilnosti, izrađen je Nacionalni akcijski plan (NAP) u kojem su jasno
identificirani nedostaci i problemi u sustavu granične kontrole i zaštite
državne granice, te mjere koje je potrebno provesti za njegovo poboljšanje i
usklađivanje s europskim standardima.

Prema
Nacionalnom akcijskome planu, u komponenti “Prilagođavanje zakonodavstva“ i
prema Planu provedbe SSP-a,  do lipnja 2003. godine predviđena je izrada
novog  Nacrta prijedloga Zakona o
nadzoru državne granice.  Tim se
nacrtom  predviđa Zakon  u najvećoj mogućoj mjeri uskladiti s
europskim zahtjevima. Prioritet je izmijeniti Zakon u skladu s II. Zaključkom
Vijeća1999/435 od 20. svibnja 1999.  i
poglavljem II. Schengenska provedbenog sporazuma.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.6.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Prema ustrojstvu Ministarstva
unutarnjih poslova, unutar toga Ministarstva nema samostalne granične policije.
Organizacijske jedinice policije koje provode zadatke granične policije
sastavni su dio Ravnateljstva policije. Ustrojstvo organizacijskih jedinica kao
i cjelokupne policije zasniva se na Zakonu o policiji od 14. prosinca 2000.
godine i odgovarajućim odlukama koje uređuju unutarnji ustroj i sistematizaciju
policije. Cjelokupna policija organizirana je na tri razine: državnoj,
regionalnoj i lokalnoj razini.

if !supportEmptyParas endif

Na državnoj je
razini  15. siječnja 2002. godine
ustrojena, a stavljena u funkciju 1. srpnja 2002. godine, Uprava za granicu
koja je nadležna za provedbu i usklađivanje zadataka granične policije (nadzor
državne granice i suzbijanje nezakonitih migracija).

Razvoj učinkovitog koncepta
ustroja i uporabe osoblja za hrvatsku policiju u nadzoru granice, uz uvažavanje
standarda Europske unije u području nadzora državne granice, obuhvaća
ustrojavanje profesionalne i specijalizirane granične policije u okviru
Ravnateljstva policije.

          Slijedom toga proizlazi ažurirano snimanje kadrovskog i
organizacijskoga zatečenog stanja u hrvatskoj policiji u nadzoru granice.
Posebice je potrebno sistematski snimiti točan broj policijskih službenika koji
su doista na raspolaganju za poslove nadzora državne granice. Posebno je
težište na granici BiH i SRJ. Osim graničnih prijelaza,  potrebno je, prije svega, analizirati plavu
i zelenu granicu.  Na temelju razine
obrazovanja, potrebno je, nadalje, ocijeniti uporabnu vrijednost snaga. Rečeno
će se događati u dvije faze: 1. faza obuhvaća izradu prijedloga za načelni
organizacijski koncept granične policije na regionalnoj i lokalnoj razini, a 2.
faza obuhvaća izradu kriterija i formule za izračun potrebnog osoblja za
zaštitu državne granice prema standardima Europske unije, pripremu osnova za
izračunavanje potreba osoba (kategoriziranje graničnih prijelaza, sektorizacija
državne granice itd.) te sam izračun osoba.

Uz to, potrebno
je podizanje razine tehničke opremljenosti za poslove nadzora državne
granice  i osiguranje dostatne
mobilnosti, te razvijanje programa za tehničku poduku i taktičku uporabu
zapovjednih i interventnih sredstava koja će se nabaviti.

IT-struktura  mora se razvijati s obzirom na umreživaenje,
učinkovitost i kompatibilnost s IT-strukturama koje postoje u EU, kako bi se
omogućila razmjena podataka u vezi s granicama i unutar zemlje (uz uvažavanje
drugih tijela), i sa susjednim zemljama, te razvijanje koncepta za zajedničku
radiokomunikaciju preko granice.

if !supportEmptyParas endif

          Da bi se uspostavio sustav granične
kontrole u skladu s europskim, potrebno je provesti obrazovanje i usavršavanje
djelatnika kako bi se osigurala profesionalno
obučena i usavršena granična policija čiji su pripadnici u stanju provesti
temeljne odredbe *acquis communautaire*a u konkretnome policijskom
djelovanju. Za to je potrebno izraditi nastavne planove za obrazovanje i
usavršavanje, kao i za specifične seminare, pri čemu se poseban naglasak mora
staviti na koncept usavršavanja zapovjednih snaga i instruktora. Težišta su
stručnog usavršavanja (primjerena korisnicima)
na sljedećim područjima:

if !supportEmptyParas endif

*acquis communautaire* i Schengenski
priručnik

nacionalno zakonodavstvo u vezi s provođenjem
nadzora granice

saznanja o sporazumima sa susjednim državama o
graničnoj kontroli (ako tada bude postojala)

praktično usmjerene vježbe cijelog spektra
granične kontrole u željezničkom, pomorskom i zračnom prometu

znanje stranih jezika

školovanje multiplikatora

if !supportEmptyParas endif

Pritom
se nastojati postići kombinacija stručnog školovanja i odgovarajuće metodike i
didaktike.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.6.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Prioriteti u području upravljanja granicom do kraja 2002.
godine i za 2003. godinu su sljedeći:

-
nastavak pregovora o Ugovoru o državnoj granici s BiH, Republikom Slovenijom i
SRJ, za što je nadležna Komisija za granice

-
izrada Nacrta prijedloga Zakona o nadzoru državne granice do lipnja 2003.  i njegovo usvajanje do kraja 2003. godine

-
provođenje CARDS-projekta "Integrirano upravljanje granicom", što
obuhvaća provođenje svih prethodnih radnji (izrada prijedloga za načelni
organizacijski koncept granične policije na regionalnoj i lokalnoj razini,
izračun potrebnog osoblja za zaštitu državne granice) za ustrojavanje granične
policije, podizanje razine tehničke opremljenosti za poslove nadzora državne
granice, razvoj IT-strukture i obrazovanje i usavršavanje djelatnika

####

#### 6.14.6.4 Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Za provođenje mjera u području upravljanja granicom u 2003.
godini potrebno je osigurati financijska sredstva u državnom proračunu, prije
svega za izradu Nacrta prijedloga Zakona o nadzoru državne granice, međutim u
ovom se trenutku  ne može predvidjeti
njihov točan iznos.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.6.5. CARDS

if !supportEmptyParas endif

Europska
komisija će u sklopu projekta Integrirano upravljanje granicama (CARDS 2001/07) pružiti tehničku pomoć
graničnoj policiji Ministarstva unutarnjih poslova pri izradi analize
nedostataka i potreba za usklađivanjem sa standardima EU-a/Schengena, izradi
novog i nadopuni postojećeg zakonodavstva (Nacrt prijedloga Zakona o nadzoru
državne granice i srodni podzakonski akti) te pri sastavljanju smjernica,
propisa i metodologije rada sukladno pozitivnoj praksi zemalja članica EU.
Korisnik projekta je Uprava za granicu MUP-a Republike Hrvatske, a vrijednost
ove komponente programa iznosi 500 000 €.

if !supportEmptyParas endif

U okviru istog
projekta predviđena je izrada nacionalne strategije upravljanja granicama. U
ovom je projektu više  korisnika, jedan
od njih je MUP Republike Hrvatske, Uprava za granicu, a vrijednost je 1.800.000
€.

if !supportEmptyParas endif

Pod projektom CARDS 2002/15 predviđen je projekt Razvoj nacionalnog
informacijskog sustava za upravljanje granicom, čiji je cilj dizajniranje
informacijskog sustava koji je kompatibilan sa sadašnjim MUP-ovim
Informacijskim sustavom, a koji će biti u skladu s IT-sustavom država članica,
njegova primjena  na centralnoj lokaciji
i na najmanje dva GP-a (Zračna luka Zagreb i Bregana) u okviru pilot-projekta,
prilagodba zakonodavstva vezanog za navedeno, te obuka osoblja.  Korisnik projekta je Uprava za granicu
MUP-a  Republike Hrvatske, a  vrijednost je 2 500 000 €.

### *6.14.7.**Policijska**suradnja*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.7.1.     Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

           Pitanje policijske suradnje ulazi u  Ministarstva unutarnjih poslova. Pitanje međunarodne policijske
suradnje potrebno je podrobnije regulirati, napose u dijelu koji se odnosi na
suradnju u zaštiti državne granice.

Republika
Hrvatska ima sklopljene ugovore o suradnji u borbi protiv međunarodne
protuzakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, međunarodnog
terorizma i organiziranog kriminala sa sljedećim državama članicama EU:
Austrijom, Italijom i Grčkom. U pripremi je ugovor sa Španjolskom. Dana 1.
ožujka 2002. godine potpisan je Memorandum o suglasnosti i suradnji u borbi
protiv teškog kriminala, nedozvoljene trgovine drogom, krijumčarenja ljudi,
trgovine ljudima, međunarodnog terorizma i sličnih pitanja od zajedničkog
interesa između MUP-a, MF-a i Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i
Udruženja policijskih načelnika, Kraljevskog tužiteljstva Engleske i Walesa,
Ureda za teške prijevare, Carinskog i trošarinskog ureda Njezinog Veličanstva,
Imigracijske službe Ujedinjenog Kraljevstva, Nacionalnog odreda za borbu protiv
kriminala, Nacionalne kriminalističke obavještajne službe UK Velike Britanije i
Sjeverne Irske.  Republika Hrvatska ima
sklopljene ugovore o suradnji u borbi protiv međunarodne protuzakonite trgovine
opojnim drogama i psihotropnim tvarima, međunarodnog terorizma i organiziranog
kriminala sa sljedećim državama kandidatkinjama za članstvo u Europsku uniju:
Bugarskom, Češkom, Latvijom, Poljskom, Slovenijom, Slovačkom, Rumunjskom i
Turskom. U pripremi su ugovori s Estonijom i Litvom. Republika Hrvatska  ima sklopljene i prije navedene ugovore s
Albanijom, Makedonijom, SRJ i Bosnom i Hercegovinom.

Uz to,
Republika Hrvatska potpisnica je Sporazuma o suradnji u prevenciji i suzbijanju
prekograničnog kriminaliteta Jugoistočne Europe (SECI) iz 1999. godine.

if !supportEmptyParas endif

          Dana
6. studenoga 2002. godine potpisan je Sporazum o prekograničnoj policijskoj
suradnji između Republike Hrvatske i Republike Slovenije. Sporazumom se
predviđa razmjena informacija, međusobno
komuniciranje i telekomunikacijska povezanost, usklađivanje policijskih
aktivnosti, upotreba posebne policijske opreme, obrazovanje, usavršavanje i
osposobljavanje te pomoć pri događajima od većeg značenja, prirodnim i
civilizacijskim katastrofama. Sporazumom su predviđeni posebni organizacijski
oblici prekogranične policijske suradnje kao što su mješovite ophodnje uza zajedničku državnu
granicu, zajedničke kontaktne službe, zajedničke radne skupine, te upućivanje
časnika za vezu policijskim tijelima druge ugovorne stranke. Ugovorne će
strane sklopiti protokol o provedbi posebnih organizacijskih oblika
prekogranične policijske suradnje.

if !supportEmptyParas endif

          U pripremi su još i Ugovor o policijskoj suradnji s Belgijom
i Francuskom. Republika Hrvatska aktivno sudjeluje u Međunarodnoj organizaciji
kriminalističke policije (ICPO INTERPOL), a
započeli su i pregovori o sklapanju sporazuma o suradnji s EUROPOL-om.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.7.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Tijelo
nadležno za provedbu policijske suradnje je Ministarstvo unutarnjih poslova,
odnosno Kabinet ministra – Odjel za međunarodne odnose, te Ravnateljstvo
policije, Uprava kriminalističke policije – Odjel za međunarodnu policijsku
suradnju.

if !supportEmptyParas endif

U okviru
razvoja policijske suradnje potrebno je provesti dodatno obučavanje policije.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.7.3 Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

          Provedba
postojećih sporazuma o borbi protiv međunarodne protuzakonite trgovine opojnim
drogama i psihotropnim tvarima, međunarodnog terorizma i organiziranog
kriminala, provedba Sporazuma o prekograničnoj policijskoj suradnji između
Republike Hrvatske i Republike Slovenije i stručno usavršavanje u obrazovanje
djelatnika.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.7.4. Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Provođenje
sporazuma o policijskoj suradnji redovita je djelatnost MUP-a i za tu su svrhu
predviđena  sredstva u državnom
proračunu, a hoće li  biti potrebno
njihovo povećanje, u ovom se trenutku ne može predvidjeti. To pitanje ovisi
prije svega o operacionalizacija Sporazuma o prekograničnoj policijskog
suradnji između Republike Hrvatske i Republike Slovenije.

### *6.14.8.**Droge*

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.8.1.     Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          U ovom području Republika Hrvatska
preuzela je SSP-om obvezu izrade Zakona o suzbijanju zlouporabe droga. Navedeni Zakon stupio je na
snagu 27. studenoga 2001. godine. Zakon je u skladu s relevantnim propisima EU koji
uređuju područje droga.

if !supportEmptyParas endif

            Početkom 2002. donesen
je Popis
opojnih droga, psihotropnih tvari i biljaka iz kojih se može dobiti opojna
droga te tvari koje se mogu uporabiti za izradu opojnih droga (NN 27/02.).

Hrvatski sabor
je još 1996. godine donioNacionalnu
strategiju suzbijanja zlouporabe opojnih droga u Republici Hrvatskoj*,* koja
je osnova za djelovanje tijela državne vlasti, tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, ustanova, udruga, vjerskih organizacija te
drugih pravnih i fizičkih osoba. Problematika krijumčarenja i zlouporabe
opojnih droga regulirana je Kaznenim zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Republika
Hrvatska potpisnica je sljedećih međunarodnih konvencija: Jedinstvene
konvencije o opojnim drogama iz 1961., Protokola o izmjenama Jedinstvene
konvencija o opojnim drogama iz 1972., Konvencije o psihotropnim tvarima iz
1971., Konvencije UN-a protiv nedozvoljenog prometa opojnim drogama i
psihotropnim tvarima iz 1988.

if !supportEmptyParas endif

Trenutačno je u pripremi  izrada Programa suzbijanja zlouporabe
opojnih droga za 2003. godinu. Nositelj je Programa Ured za suzbijanje
zlouporabe opojnih droga Vlade Republike Hrvatske u koordinaciji s
Ministarstvom zdravstva, Ministarstvom prosvjete i športa, Ministarstvom
znanosti, Ministarstvom rada i socijalne skrbi, Ministarstvom unutarnjih
poslova, Ministarstvom financija –Carinskom upravom, Ministarstvom pravosuđa,
uprave i lokalne samouprave, Ministarstvom obrane, Ministarstvom vanjskih
poslova, Državnim zavodom za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži te
Državnim odvjetništvom Republike Hrvatske. . Povjerenstvo za suzbijanje
zlouporabe opojnih droga, s potpredsjednikom Vlade za unutarnju i vanjsku
politiku na čelu, predložit će Program Vladi Republike Hrvatske do kraja 2002.
kao akcijski plan svih aktivnosti na području droga, od primarne, sekundarne do
tercijalne prevencije pa dalje.

if !supportEmptyParas endif

          Iduće se godine planira
i nadopuna Nacionalne strategije te izmjene i dopune Zakona kako bi se
osigurala učinkovita provedba svih mjera i aktivnosti u sprječavanju zlouporabe
droga.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.8.2. Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Vlada Republike Hrvatske je temeljem članka 23. Zakona o
Vladi Republike Hrvatske (NN br. 101/98., 15/00. i 117/01.) na sjednici
održanoj 12. rujna 2002. donijela Odluku o osnivanju Povjerenstva za suzbijanje
zlouporabe opojnih droga (u nastavku Povjerenstvo). Zadaća je Povjerenstva  koordinacija aktivnosti ministarstava i
drugih subjekata uključenih u program suzbijanja zlouporabe opojnih droga, od
prevencije do resocijalizacije, te usvajanje godišnjih programa nadležnih
ministarstava i državnih upravnih organizacija. Povjerenstvo će donositi opće i
posebne programe mjera za suzbijanje zlouporabe opojnih droga, koje će
provoditi ministarstva, i to:

programe prevencije za djecu predškolske dobi,
učenike osnovnih i srednjih škola i studente visokih učilišta

za liječenje i odvikavanje od ovisnosti

za skrb o ovisnicima o opojnim drogama, te
povremenim uzimateljima opojnih droga

za programe resocijalizacije

za pripadnike Oružanih snaga Republike Hrvatske
i hrvatske branitelje

za osobe u pritvoru i osobe na izdržavanju kazni
zatvora

• posebne
programe za nadležna ministarstva i državne upravne organizacije.

if !supportEmptyParas endif

          Kao stručna služba Vlade
Republike Hrvatske, Ured za suzbijanje zlouporabe opojnih droga sustavno prati
pojave, razmatra pitanja i obavlja druge poslove u vezi s primjenom Zakona o
suzbijanju zlouporabe opojnih droga i provedbom Nacionalne strategije nadzora
nad opojnim drogama, suzbijanja zlouporabe opojnih droga i pomoći ovisnicima o
opojnim drogama.  Ured proučava, prati i
analizira čimbenike zlouporabe opojnih droga, prati kretanje te provedbu mjera
i aktivnosti na suzbijanju zlouporabe opojnih droga, prati i ujedinjuje te
usmjerava aktivnosti koje se poduzimaju u svrhu preventivnog djelovanja na području
suzbijanja ovisnosti. Ured pruža stručnu pomoć nositeljima aktivnosti na
lokalnoj, područnoj (regionalnoj) i državnoj razini te daje stručna mišljenja i
prijedloge za donošenje Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga.

if !supportEmptyParas endif

          Pri Uredu kao stručno
tijelo djeluje Stručni savjet koji pruža stručnu pomoć u odlučivanju o svim
pitanjima suzbijanja zlouporabe opojnih droga. Stručni savjet proučava, prati i
analizira čimbenike zlouporabe opojnih droga, prati kretanje te provođenje
mjera i aktivnosti na suzbijanju zlouporabe opojnih droga, daje stručna
mišljenja i predlaže mjere za otklanjanje uzroka i posljedica zlouporabe
opojnih droga na kvalitetu života ljudi, prati i objedinjava te usmjerava
aktivnosti koje se poduzimaju s ciljem preventivnog djelovanja na području
suzbijanja ovisnosti, te pruža stručnu pomoć nositeljima te aktivnosti na
lokalnoj, područnoj (regionalnoj) i državnoj razini, daje stručno mišljenje i
prijedloge za donošenje propisa na području suzbijanja zlouporabe opojnih
droga.

#### 6.14.8.3. Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

Provesti Program suzbijanja zlouporabe opojnih
droga za 2003., čiji bi pripremljeni Nacrt do kraja 2002. trebao biti predložen
Vladi Republike Hrvatske.

Izmijeniti i dopuniti Zakon o suzbijanju
zlouporabe opojnih droga te druge relevantne pravne akte.

Izmijeniti i dopuniti Nacionalnu strategiju za
suzbijanje zlouporabe opojnih droga, koju u smislu Zakona o suzbijanju
zlouporabe opojnih droga (čl. 6.) na prijedlog Vlade Republike Hrvatske donosi
Hrvatski sabor.

Na razini lokalne samouprave (županija) osnovati
lokalne skupine kao stručna
savjetodavna tijela župana na području suzbijanja zlouporabe opojnih
droga.

U primarnoj prevenciji odrediti temelje za
pripremu i razvoj potvrđenih kvalitetnih i svestranih programa  u osnovnim i srednjim školama.

Ustrojiti centre za  prevenciju i izvanbolničko liječenje ovisnosti pri županijskim
zavodima za javno zdravstvo, te Nacionalni centar pri Hrvatskom zavodu za javno
zdravstvo. Hrvatski zavod za javno zdravstvo ujedno je  tijelo nadležno za prikupljanje podataka
vezanih uz liječenje bolesti ovisnosti.

Propisati državne standarde za terapijske
zajednice na području Republike Hrvatske, te osnovati mrežu terapijskih
zajednica.

Poticati razvoj i izvođenje različitih
istraživačkih projekata na području zlouporabe opojnih droga.

Provesti edukaciju na području suzbijanja
zlouporabe opojnih droga zdravstvenih i nezdravstvenih djelatnika, djelatnika u
penalnom sustavu te ročnika, vojnih namještenika i vojne policije.

Neprestano provođenje *Harm reduction* programa
(Smanjenje štete) s ciljem prevencije širenja zaraznih bolesti, posebice AIDS-a
te hepatitisa B i C, u suradnji s nevladinim udrugama.

Otvaranje besplatnog telefona s ciljem
informiranja građana ("Anti-droga phone").

Provođenje medijske kampanje o suzbijanju
zlouporabe opojnih droga objavljivanjem letaka, brošura, biltena, snimanje
promotivnih spotova, izdavanje CD-a o drogama s ciljem prevencije itd.

Kontinuirana provedba edukativno-informativnih
emisija (na nacionalnoj televiziji i lokalnim televizijskim postajama, te
radiostanicama) o štetnosti i utjecaju opojnih droga.

Obilježavanje Međunarodnog dana i mjeseca borbe
protiv ovisnosti.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.8.4 Financijske potrebe

if !supportEmptyParas endif

          Sredstva
za provođenje svih mjera i aktivnosti u ovom području predviđena su stavkom
proračuna koji se odnosi na Ured za suzbijanje zlouporabe opojnih droga,
nadležna ministarstva, nadležne državne upravne organizacije te tijela lokalne
uprave i samouprave.

### *6.14.9.**Pravna**suradnja**u**podru**č**ju**kaznenih**pitanja*

if !supportEmptyParas endif

            U okviru ovog potpoglavlja obrađena
su područja trgovanja ljudima, krivotvorenja novca, korupcije, krijumčarenja i
terorizama, koja su obuhvaćena člankom 80. SSP-a.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.9.1      Trgovanje ljudima

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.1.1   Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

Zadnjih je
godina trgovanje ljudima, osobito ženama i djecom u svrhu seksualnog
iskorištavanja, dosegnula alarmantne razmjere. Procjenjuje se da godišnje u
svijetu ima oko 4.000.000 žrtava trgovanja ljudima. Transnacionalni karakter
trgovanja ljudima te snažna povezanost s organiziranim kriminalom pokazali su
nužnost međunarodne i regionalne suradnje u suzbijanju ove pojave. Trgovanje
ljudima je isplativa, unosna i profitabilna kriminalna djelatnost u kojoj su
rizici vrlo mali u usporedbi s krijumčarenjem oružja ili prodajom droge.

if !supportEmptyParas endif

Republika
Hrvatska je 13. prosinca 2000. godine na UN-ovoj Konferenciji o suzbijanju
transnacionalnog organiziranoga kriminala u Palermu potpisala Konvenciju UN-a protiv transnacionalnog
organiziranoga kriminala te dva pripadajuća protokola: Protokol o prevenciji,
suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom i Protokol
protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, čija je ratifikacija
trenutačno u postupku.

if !supportEmptyParas endif

          Trgovanje ljudima suvremen je oblik ropstva i kao kazneno
djelo može se,  u smislu Kaznenog zakona
Republike Hrvatske (NN 110/97., 27/98., 50/00., 129/00. i 51/01.), podvesti pod
članak 175. koji se odnosi na uspostavu ropstva i prijevoz robova. Opis
kaznenog djela trgovanja ljudima može se razmatrati/pratiti i prema nekim
drugim člancima Kaznenog zakona, u skladu s izrečenom definicijom i složenošću
pojave. Uz uspostavu ropstva i prijevoz robova, tu je i protuzakonito
prebacivanje osoba preko državne granice, međunarodna prostitucija, spolni
odnošaj s djetetom, podvođenje, iskorištavanje djece i maloljetnih osoba za
pornografiju.

if !supportEmptyParas endif

Trenutačno su
na prijedlog Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave upućene u
postupak izmjene i dopune Kaznenog zakona. Nacrt predviđa izmjene važećeg članka 175. koji definira
trgovanje ljudima i razgraničuje ga od ropstava, a izmijenjen je i sam naziv članka u ropstvo i trgovanje ljudima.
Spomenutom izmjenom hrvatsko će se kazneno zakonodavstvo uskladiti sa
spomenutom UN-ovom Konvencijom i dodatnim protokolima.

if !supportEmptyParas endif

Iako se
Hrvatska do sada uglavnom spominjala kao tranzitna zemlja,  neki pokazatelji govore i o Hrvatskoj kao
zemlji podrijetla, ali i odredišta.  Uz
to, Hrvatska se nalazi u okruženju zemalja u kojim je trgovanje ljudima, posebno
ženama u svrhu seksualnog iskorištavanja, razvijeno i prošireno. Na žalost, još
uvijek nemamo prave pokazatelje koliko je
trgovanje ljudima zahvatilo Hrvatsku.

if !supportEmptyParas endif

Na UN-ovoj
Konferenciji o suzbijanju transnacionalnog organiziranoga kriminala, održanoj
2000. godine u Palermu, usvojena je i Antitrafficking-deklaracija država jugoistočne
Europe. Deklaracija je usvojena na inicijativu Radne skupine za suzbijanje
trgovanja ljudima Pakta o stabilnosti, koja djeluje u okviru Podstola za
pravosuđe i unutarnje poslove III. radnog stola. Republika Hrvatska aktivno
sudjeluje u radu te Radne skupine.

if !supportEmptyParas endif

Kao jedan od
instrumenata čiji se razvoj predviđa Deklaracijom iz Palerma, na 2. regionalnoj
ministarskoj konferenciji država jugoistočne Europe, koja je održana 27.
studenoga 2001. godine u Zagrebu, usvojena je Izjava o obvezama kojom se države
jugoistočne Europe obvezuju izgraditi i sudjelovati u mehanizmu razmjene
informacija u vezi s trgovanjem ljudima u jugoistočnoj Europi.

if !supportEmptyParas endif

Republika
Hrvatska je 26. svibnja 1999. godine u Bukureštu potpisala SECI-sporazum.
Sporazumom se predviđa suradnja država jugoistočne Europe, članica SECI-a, u
borbi protiv svih oblika prekograničnog kriminala, pa prema tome i protiv
krijumčarenja trgovanja ljudima.

if !supportEmptyParas endif

Nacionalni
odbor za suzbijanje trgovanja ljudima, na sjednici održanoj 11. listopada 2002.
godine, usvojio je Nacionalni plan za suzbijanje trgovanja ljudima, koji
je  Vlada Republike Hrvatske usvojila
14. studenoga 2002. godine. Nacionalni plan sadrži cijeli niz aktivnosti i
mjera podijeljenih u 5 prioritetnih područja: Zakonski okvir, Pomoć i zaštita
žrtava, Prevencija, Edukacija i Međunarodna suradnja. Sve aktivnosti usklađene
su s načelima i aktivnostima predviđenima Briselskom deklaracijom.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.1.2 Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

Zbog važnosti problema trgovanja ljudima, Vlada
Republike Hrvatske donijela je na svojoj sjednici  9. svibnja 2002. godine Odluku o osnivanju Nacionalnog odbora za
suzbijanje trgovanja ljudima. Članovi Nacionalnog odbora su predstavnici svih
relevantnih ministarstava i državnih upravnih organizacija, Hrvatskog sabora,
Državnog odvjetništva Republike Hrvatske te predstavnici NGO-a. Sklopljen je i
ugovor s Međunarodnom organizacijom za migracije o suradnji na području
suzbijanja trgovanja ljudima.

if !supportEmptyParas endif

Do kraja 2002.
godine planira se otvaranje skloništa za žrtve, treninzi policije i NGO-a (1. u
okviru aktivnosti Pakta o stabilnosti – Radne grupe za suzbijanje trgovanja
ljudima, 2. u suradnji s nevladinim udrugama ICMC, La Strada i Centar za žene “Rosa”), trening sudaca, tužitelja i
odvjetnika (u suradnji s American Bar Association i ICMC), pokretanje javne
kampanje (u suradnji s IOM-om).

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.1.3. Prioriteti

##### if !supportEmptyParas endif

– Donošenje
izmjene Kaznenog zakona, kojom se uvodi kazneno djelo Trgovine ljudima.

– Provedba
svih aktivnosti predviđenih Nacionalnim planom za suzbijanje trgovanja ljudima
za 2003. godinu.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.1.4. Financijske potrebe

##### if !supportEmptyParas endif

Za provedbu
izmjena Kaznenog zakona nisu potrebna dodatna sredstva, ali će se u državnom
proračunu osigurati sredstva za provedbu Nacionalnog plana za suzbijanje
trgovanja ljudima. Za rad samoga Nacionalnog odbora predviđeno je oko 170.000
kuna, dok će sredstva za provedbu mjera morati i osigurati sami nositelji.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.9.2      Krivotvorenje novca

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.2.1   Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

            U smislu Kaznenog zakona Republike
Hrvatske, kažnjiva je izrada i distribucija lažnog novca, kao i izrada,
nabavljanje, posjedovanje, prodaja i davanje na uporabu sredstava za
krivotvorenje, te izrada i distribucija lažnih vrijednosnih papira (državni
vrijednosni papiri, obveznice, čekovi i sl.), prema čemu je hrvatsko
zakonodavstvo usklađeno sa Ženevskom konvencijom o novcu.  Iako Republika Hrvatska nije preuzela
Ženevsku konvenciju o novcu, praktički postupa kao da je stranka te Konvencije
(zakonski, institucionalno, suradnja s drugim državama, razmjena informacija i
dr.). Temeljem članka 15. Ženevske konvencije o novcu za države potpisnice,
odnosno za države koje su naknadno pristupile Konvenciji, periodično se
održavaju konferencije na kojima se raspravlja o novostima u razvoju zaštite
novčanica od krivotvorenja, te djelotvornijim načinima borbe protiv
krivotvorenja. Na tim konferencijama sudjeluju središnje banke, predstavnici
policije, tiskari i proizvođači pojedinih zaštitnih elemenata novčanica
(zatvorene konferencije). Na zadnje dvije konferencije održane u Helsinkiju i
Amsterdamu, sudjelovali su i predstavnici Republike Hrvatske (Hrvatska narodna
banka, Ministarstvo unutarnjih poslova, Hrvatski tiskarski zavod, odnosno AKD).

if !supportEmptyParas endif

Glavna
aktivnost za 2003. godinu u ovom područje trebala bi biti usmjerena na
prihvaćanje i ratifikaciju navedene Konvencije budući da to neće zahtijevati
zakonske ili institucionalne promjene.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.2.2   Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

      Hrvatska narodna banka (središnja banka)
kao izdavatelj HRK-kuna,  obavlja
vještačenje spornih novčanica HRK i analizira krivotvorene novčanice i stanje,
te poduzima mjere za suzbijanje krivotvorenja HRK. Isto tako provodi nadzor nad
financijskim institucijama (banke i sl.) radi njihovih obveza poduzimanja mjera
za otkrivanje krivotvorina i njihova povlačenja iz optjecaja. O svim krivotvorinama  i rezultatima vještačenja Hrvatska narodna
banka obavještava Odjel organiziranog kriminaliteta, Uprave kriminalističke
policije, s kojim poduzima koordinirane mjere za suzbijanje krivotvorenja.

      U Ministarstvu unutarnjih poslova
kriminalitet u vezi s krivotvorenjem novca i vrijednosnih papira je u
nadležnosti Ravnateljstva policije, Uprava kriminalističke policije, u okviru
rad na suzbijanju organiziranog kriminaliteta.

       Vještačenja spornih novčanica strane
valute obavljaju se u Centru za kriminalistička vještačenja, Ministarstva
unutarnjih poslova, koji o rezultatima vještačenja obavještava Hrvatsku narodnu
banku i Odjel organiziranog kriminaliteta, Uprave kriminalističke policije.

     U Ministarstvu unutarnjih poslova na
sustavu za AOP vode se  evidencije o
svim krivotvorenim novčanicama i počiniteljima kaznenih djela u vezi s
krivotvorenjem novca.

      Ministarstvo unutarnjih poslova razvilo
je neposrednu suradnju s policijama država čija se krivotvorena valuta najčešće
otkriva u Republici Hrvatskoj (SR Njemačka, SAD, Republika Slovenija, Republika
Austrija i dr.).

      O krivotvorinama, počiniteljima kaznenih
djela i otkrivenim tiskarama Ministarstvo unutarnjih poslova preko NCB
Interpola–Zagreb obavještava Generalni sekretarijat Interpola, kao i druge
zainteresirane članice Interpola.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.2.3. Prioriteti

##### if !supportEmptyParas endif

– Pokretanje postupka za pristupanje
Republike Hrvatske Ženevskoj konvenciji o
novcu.

if !supportEmptyParas endif

– Koordinacija rada svih nadležnih
tijela za sprječavanje krivotvorenja novca.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.9.3.     Korupcija

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.3.1   Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

Na temelju procjene da je korupcija prisutna
u Republici Hrvatskoj, do sada je poduzeto i poduzima se niz mjera na
zakonodavnom i institucionalnom planu, kojima je cilj jačanje kapaciteta za
borbu protiv korupcije. Uz nadležna tijela državne vlasti, u ove su aktivnosti,
u skladu s aktualnim svjetskim trendovima, uključene i brojne nevladine
organizacije koje djeluju na području Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Kazneno
zakonodavstvo Republike Hrvatske uglavnom zadovoljava međunarodnim standardima
u pogledu kriminalizacije korupcije. Razlog tome je  sposobnost Hrvatske da prati suvremene svjetske trendove, ali i
njezina spremnost da svoje nacionalno zakonodavstvo prilagodi europskome
pravnom sustavu.

if !supportEmptyParas endif

Republika
Hrvatska uključena je u mnogobrojne aktivnosti koje u Europi  godinama poduzima Vijeće Europe u svrhu
ostvarenja Programa akcije za borbu protiv korupcije, (Program of action
against corruption). Hrvatski predstavnici u GMC-u Vijeća Europe
(Multidisciplinary group on corruption) od njegova su osnivanja sudjelovali u
izradi pravnih instrumenata koje je GMC izradio do danas. Tu valja spomenuti:

if !supportEmptyParas endif

Rezoluciju br. (97) 24 o dvadeset vodećih
principa za borbu protiv korupcije – 20 Guiding Principles

Kaznenopravnu konvenciju o korupciji – Criminal
Law Cconvention on Corruption (ETS 173) – tu je konvenciju  Hrvatska potpisala i ratificirala

Građanskopravnu konvenciju o korupciji – Civil
Law Convention on Corruption (ETS 174) – tu je konvenciju  Hrvatska potpisala, a ratifikacija se očekuje
ubrzo

Preporuku br. (2000) 10, o pravilima ponašanja
(Codes of Conduct) za javne službenike.

if !supportEmptyParas endif

Ovdje treba
dodati Sporazum skupine zemalja za borbu protiv korupcije –GRECO, kojemu je
Hrvatska pristupila 2000. godine, i u kojem aktivno sudjeluje. Republika
Hrvatska je bila 23. članica GRECO-sporazuma, koja je bila podvrgnuta prvom
krugu ocjenjivanja  tako da je evaluacijski tim GRECO-a posjetio Hrvatsku
u razdoblju od 1. do 3. prosinca 2001., a izvješće o ocjenjivanju Hrvatske
usvojeno je na 9. plenarnoj sjednici, održanoj
u Strasbourgu od 13. do 17. svibnja 2002.. Na toj su sjednici pozitivno
ocijenjeni  napori koje je Republika
Hrvatska u protekle dvije godine uložila u borbu protiv korupcije, i  dane su preporuke za poboljšanje pravnog i
institucionalnog okvira za borbu protiv korupcije.  Valja spomenuti napore koji se poduzimaju radi pristupanja
OECD-ovoj Konvenciji o borbi protiv potkupljivanja stranih javnih dužnosnika u
međunarodnim poslovnim transakcijama. (Kao nečlanica OECD-a, Hrvatska može pristupiti
konvenciji ako  stekne punopravno
članstvo u OECD-ovoj Radnoj skupini protiv potkupljivanja stranih javnih
dužnosnika koji sudjeluju u međunarodnim poslovnim transakcijama.)

if !supportEmptyParas endif

Kao osnovne
pojavne oblike korupcije, Kazneni zakon kriminalizira aktivno i pasivno
podmićivanje i u javnom i privatnom sektoru.

 Pod korupcijom se konvencionalno smatraju i druga kaznena djela
kao što su: protuzakonito posredovanje, zlouporaba obavljanja dužnosti državne
vlasti i sl. Primjerice, Ministarstvo se unutarnjih poslova kao temeljem za
statističko praćenje broja otkrivenih i prijavljenih tzv. koruptivnih kaznenih
djela u Republici Hrvatskoj, koristi prilično širokom listom kaznenih djela,
kao što su primanje mita, davanje mita, protuzakonito posredovanje, zlouporaba obavljanja
dužnosti državne vlasti, zlouporaba položaja i ovlasti, sklapanje štetnog
ugovora itd.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.3.2   Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

   U Republici Hrvatskoj donesen je 2001. godine
Zakon o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, te uspostavljen
Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, kao posebno državno
odvjetništvo.

if !supportEmptyParas endif

          Ured
za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta u svom sastavu ima: Odjel
za istraživanje i dokumentaciju, Odjel za sprječavanje pojava korupcije i za
odnose s javnošću, Odjel tužitelja, Tajništvo i prateće službe.

          Odjel
za istraživanje i dokumentaciju prikuplja podatke i dokaze o korupciji i
organiziranom kriminalitetu,  načinima
počinjenja kaznenih djela, načinima transfera novca i dr.  Prikuplja i obrađuje dijelove sudskih spisa
(iskaze, dokumentaciju, istražne radnje i druge radnje, te podatke drugih
tijela) koji mogu poslužiti za pokretanje izvida određenih okolnosti. Zbog
nedostatka radnog prostora, ovaj odjel još uvijek nije ustrojen.

if !supportEmptyParas endif

          Odjel
za sprječavanje pojava korupcije i za odnose s javnošću provodi i usmjerava
aktivnosti Nacionalnog programa za borbu protiv korupcije, usmjerava djelatnost
državnih institucija na ovom području te surađuje s nevladinim organizacijama i
sredstvima javnog priopćavanja.  Dužnost
je Odjela i podizanje javne svijesti o opasnosti korupcije i organiziranog
kriminaliteta te o potrebi njihova suzbijanja. Zbog nedostatka radnog prostora,
ni ovaj odjel još uvijek nije ustrojen.

if !supportEmptyParas endif

Odjel tužitelja  u osnovi je posebno državno odvjetništvo
koje: usmjerava rad policije i drugih tijela u poduzimanju potrebnih mjera radi
otkrivanja kaznenih djela iz svoje nadležnosti i pronalaženja počinitelja,
tragova i predmeta koji mogu poslužiti za utvrđivanje činjenica te prikupljanja
potrebnih obavijesti  korisnih za
uspješno vođenje kaznenog postupka; predlaže provođenje istražnih radnji na
koje je ovlašten tim zakonom i Zakonom o kaznenom postupku; surađuje s
nadležnim tijelima drugih država u razmjeni podataka i dr.  Premda kadrovski neekipiran, ovaj odjel
obavlja svoje redovite poslove u posve neodgovarajućemu radnom prostoru.

if !supportEmptyParas endif

          Tajništvo
Ureda zaduženo je za kadrovske poslove, međunarodnu suradnju i druge poslove
prema godišnjem rasporedu poslova u Uredu.

if !supportEmptyParas endif

          Uz
dužnosnike, službenike i namještenike, u Uredu bi trebali raditi i stručni
suradnici koji bi pomagali ravnatelju odnosno zamjeniku ravnatelja u
slučajevima u kojima su potrebna posebna znanja. Stručni suradnici –
kriminalisti pomažu ravnatelju ili njegovu zamjeniku u usmjeravanju
predistražnog i istražnog postupka. Stručni suradnici drugih struka
(računovodstveno-financijske, informatičke i dr.) pomažu ravnatelju ili
zamjeniku u radu na konkretnim predmetima, odnosno u odjelima obavljaju
specijalizirane poslove.

if !supportEmptyParas endif

          Zakon predviđa da u Uredu rade i najmanje dva
policijska službenika koji bi pomagali u provedbi zahtjeva tako što bi u
slučaju potrebe objasnili policijskim timovima što Ured u pojedinom slučaju
traži od policije, ali bi isto tako mogli predlagati ravnatelju ili zamjenicima
poduzimanje pojedinih radnji na koje su oni ovlašteni.

if !supportEmptyParas endif

          Za
obavljanje policijskih poslova u Ministarstvu unutarnjih poslova Republike
Hrvatske osnovano je Ravnateljstvo policije u sklopu kojega djeluje Uprava
kriminalističke policije. Organizacijsku strukturu Uprave kriminalističke
policije čine razni odjeli koji prate, analiziraju stanje sigurnosti i pojave
koje pogoduju nastanku i razvitku kriminaliteta, ali i izravno sudjeluju u
obavljanju određenih složenijih policijskih poslova. Za suzbijanje korupcije i
organiziranog kriminaliteta posebnu važnost i ulogu imaju Odjel organiziranog
kriminaliteta, Odjel gospodarskog kriminaliteta i korupcije, Odjel
kriminaliteta droga i Odjel posebnih kriminalističkih poslova. I policijske
uprave ustrojene na određenim područjima Republike Hrvatske, u svom sastavu
imaju te odjele.

          Ministarstvo
unutarnjih poslova je u zadnjih nekoliko godina poduzelo i poduzima niz mjera
ne samo na području podizanja otkrivačke djelatnosti koruptivnih kaznenih
djela, već i na području prevencije i edukacije službenika za suzbijanje te
vrste kriminaliteta.

if !supportEmptyParas endif

Uloga
specijaliziranog policijskog odjela i njegov budući razvoj važni su za uspješno
planiranje i provođenje policijskih poslova na području suzbijanja korupcije,
ali i za suradnju s Uredom za suzbijanje korupcije i organiziranog
kriminaliteta, čiji je proces ustrojavanja
još u tijeku.

if !supportEmptyParas endif

 Ministarstvo unutarnjih poslova jedan je od
bitnih čimbenika koji u okviru Akcijskog plana, Nacionalnog programa za borbu
protiv korupcije, zajedničkim djelovanjem treba stvoriti širok mehanizam
kontrole korupcije u Hrvatskoj. Polazeći od toga da je korupcija po svojoj
prirodi prikrivena vrsta kriminaliteta i da je dobra suradnja s građanima
preduvjet dobre otkrivačke djelatnosti policije, unutar spomenutoga
specijalističkog odjela su u rujnu 2001. uspostavljene besplatne linije
komunikacije (telefon, telefaks e-mail) koje trebaju potaknuti građane da
nadležnim tijelima dostavljaju saznanja o tim kaznenim djelima, i pridonijeti
jačanju međusobnog povjerenja.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.3.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

–
Osigurati potreban  prostor, namještaj i
opremu za rad Ureda,  kako u sjedištu u
Zagrebu tako i u odsjecima Ureda u Splitu, Rijeci i Osijeku.

–  Kadrovski ekipirati Ured potrebnim brojem
dužnosnika, stručnih suradnika, policijskih službenika , ostalih službenika i
namještenika te osigurati odgovarajući sustav edukacije za osoblje Ureda.

–
Nabava kvalitetnog informacijskog sustava u USKOK-u radi ustrojavanja baza
podataka         kompatibilnih s bazama
podataka ostalih važnih institucija.

–Osiguranje
stručnog usavršavanja za službenike koji rade ili će raditi na poslovima  suzbijanja korupcije, te za rukovoditelje
operativnih odjela u policijskim upravama.

–
Popunjavanje predviđenih radnih mjesta u policijskim upravama službenicima za     suzbijanje korupcije.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.3.4.  CARDS

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

   U okviru projekta CARDS 2002/19 predviđena je podrška Uredu za suzbijanje korupcije
i organiziranog kriminaliteta u iznosu od 1.000.000 €. Kao posebna komponenta,
tu je uključen Program edukacije za Ured za suzbijanje korupcije i
organiziranog kriminaliteta čija je vrijednost 375.000 €.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.9.4.     Krijumčarenje

##### 6.14.9.4.1.  Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Krijumčarenje u širem smislu, kao vrsta kriminala, šteti
gospodarskom, fiskalnom i komercijalnom interesu zemlje, posebno krijumčarenje
tzv. visokotarifnih roba  (duhana i
duhanskih prerađevina, nafte i naftnih derivata, alkohola i alkoholnih
prerađevina, tekstila i dr.) , te otvara
druga pitanja, prije svega problem korupcije, pojavnosti organiziranog
kriminala, pranja novca te u velikoj mjeri najrazličitijim oblicima sive
ekonomije utječe na cjelokupno gospodarstvo. Republika Hrvatska prepoznala je
opasnosti od narastajuće pojave krijumčarenja i s tim u vezi  poduzela kratkoročne mjere za njegovo suzbijanje,
tj. pojačala je nadzor i kontrolu putem postojećih pravnih i institucionalnih
oblika.

if !supportEmptyParas endif

          Ovo područje uređeno je Kaznenim zakonom, Carinskim  zakonom, Zakonom o carinskoj službi, kojima
su utvrđene posebne ovlasti carinskih službenika, te značajno proširene njihove
ovlasti, zatim Zakonom o nadzoru predmeta od plemenitih metala, Zakonom o
osnovama deviznog sustava, deviznog poslovanja i prometa zlata.

if !supportEmptyParas endif

          Uviđajući svoj interes u suzbijanju krijumčarenja i
prekograničnog kriminala, Republika Hrvatska je u okviru Inicijative za
suradnju u jugoistočnoj Europi (SECI) potpisala Ugovor o suradnji u
sprječavanju i suzbijanju prekograničnog kriminala, te primjereno tome   uskladila postojeće prije navedene zakonske
propise  sa standardima i uobičajenom praksom
pojedinih članica EU.

          6.14.9.4.2.  Institucionalni
okvir

          Područje sprječavanja krijumčarenja spada u nadležnost
Ministarstva unutarnjih poslova, Odjela gospodarskog kriminaliteta i korupcije
i Odjela organiziranog kriminaliteta. Budući da krijumčarenje nesumnjivo ima
obilježja organiziranog kriminala, te potencira koruptivna ponašanja, izvidi se
provode u suradnji s Uredom za suzbijanje korupcije i organiziranog
kriminaliteta. Za učinkovito suzbijanje krijumčarenja, Carinska uprava
Republike Hrvatske, u skladu s odredbama Zakona o carinskoj službi, surađuje s
Ministarstvom unutarnjih poslova.

        U tuzemnom prometu Državni inspektorat
Republike Hrvatske suzbija distribuciju krijumčarene robe, u skladu s nizom
zakonskih propisa kojima su definirana pojedina područja gospodarske
djelatnosti.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.4.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

Razvijati suradnju među svim tijelima državne
uprave.

Uvježbavati osoblje u svrhu učinkovitijeg
prepoznavanja i uočavanja pojavnih oblika krijumčarenja.

Unaprijediti tehniku i sredstva kontrole.

if !supportEmptyParas endif

#### 6.14.9.5.     Terorizam

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.5.1   Pravni okvir

if !supportEmptyParas endif

          Pravni okvir za ovu problematiku temelji se na Kaznenom
zakonu Republike Hrvatske koji u članku 141. propisuje kazneno djelo
protudržavnog terorizma u glavi  – Kaznena djela protiv Republike Hrvatske,
a u članku 169. propisuje kazneno djelo međunarodnog terorizma u glavi –
Kaznena djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom.

if !supportEmptyParas endif

          Republika Hrvatska
potpisala je Europsku konvenciju
o suzbijanju terorizma 7. studenoga 2001., a potvrdila ju je 19. rujna 2002.
godine. Isto tako, Republika Hrvatska je 11. studenoga 2001.  potpisala UN Konvenciju o suzbijanju
financiranja terorizma iz 1999. godine.

Republika Hrvatska je od 8. listopada 1991.
godine stranka  Međunarodne konvencije
protiv uzimanja talaca.

          Predloženim
izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, kazneno djelo međunarodnog terorizma
dopunjeno je pripremnim radnjama, a obuhvaćeno je i suzbijanje financiranja
terorizma. Time će Republike Hrvatska svoje kazneno zakonodavstvo uskladiti s navedenim
konvencijama.

if !supportEmptyParas endif

          Međutim, u okviru
cjelokupne borbe protiv međunarodnog terorizma, potrebno je da Republika
Hrvatska pristupi ostalim međunarodnim konvencijama koje uređuju ovo područje,
a za koje su se i države članice EU, prema Zajedničkom stajalištu Vijeća o
borbi protiv terorizma 2001/930, obvezale postati strankama. To je, primjerice,
UN Konvencija o suzbijanju terorističkih bombaških napada iz 1997. godine, koje
Republika Hrvatska nije postala strankom.

if !supportEmptyParas endif

          Republika Hrvatska prati
dinamičan razvoj i donošenje propisa u EU u području borbe protiv terorizma,
kao što je Okvirna odluka o borbi protiv terorizma od 13. lipnja 2002.,  te kao svoj dugoročni cilj postavlja
postupno usklađivanje svoga kaznenog zakonodavstva s relevantnim propisima
Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.5.2.  Institucionalni okvir

if !supportEmptyParas endif

            Za područje borbe protiv terorizam
nadležno je Ministarstvo unutarnjih poslova, Odjel za terorizam i ratne
zločine, a za pitanje usklađivanja hrvatskoga kaznenog zakonodavstva s
relevantnim EU-propisima nadležno je Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne
samouprave, Uprava za kazneno pravo.

if !supportEmptyParas endif

            Da bi se postigao stvaran uvid u
stupanj usklađenosti hrvatskoga zakonodavstva s propisima Europske unije koji
se odnose na borbu protiv terorizma, potrebno je provesti edukaciju i stručno
usavršavanje djelatnika nadležnih tijela.

if !supportEmptyParas endif

##### 6.14.9.5.3.  Prioriteti

if !supportEmptyParas endif

–
Provedba Europske konvencije o suzbijanju terorizma.

–
Pokretanje postupka pristupanja ostalim međunarodnim višestranim ugovorima
prema  popisu danom u Aneksu Zajedničkog
stajališta Vijeća o borbi protiv terorizma 2001/930.

–
Edukacija i stručno usavršavanje.

if !supportEmptyParas endif

# POGLAVLJE VII

# JAČANJE ADMINISTRATIVNE SPOSOBNOSTI

## 7.1 SUSTAV DRŽAVNE UPRAVE I LOKALNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE

### *7.1.1.          Sustav državne uprave*

if !supportEmptyParas endif

#### 7.1.1.1.       Tijela državne uprave

#### if !supportEmptyParas endif

Sustav državne uprave u Republici
Hrvatskoj u osnovi je reguliran Zakonom o sustavu državne uprave. Pojedina
specifična pitanja uređena su posebnim zakonima. Prema odredbama Zakona o
sustavu državne uprave, poslovi državne uprave su neposredna provedba zakona,
donošenje provedbenih propisa, obavljanje upravnog i inspekcijskog nadzora te
drugi upravni i stručni poslovi.

if !supportEmptyParas endif

Poslove državne uprave u pravilu
obavljaju tijela državne uprave, koja mogu biti središnja tijela državne uprave
i tijela državne uprave u županijama. Središnja su tijela državne uprave  ministarstva i državne upravne organizacije
koje se mogu ustrojiti kao zavodi, uprave i ravnateljstva. Tijela državne
uprave u županijama (područna tijela državne uprave) su uredi državne uprave i
to po jedan u svakoj županiji.

if !supportEmptyParas endif

Ako se svi poslovi iz djelokruga
središnjeg tijela državne uprave ne mogu obaviti u njegovu sjedištu,
ustrojavaju se područne jedinice.

if !supportEmptyParas endif

Djelokrug ministarstva i državnih
upravnih organizacija i njihov broj uređuju se Zakonom o ustrojstvu i
djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija. Prema odredbama tog
Zakona

if !supportEmptyParas endif

*Ministarstva  jesu:*

Ministarstvo vanjskih poslova,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane, Ministarstvo za europske
integracije, Ministarstvo financija, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, Ministarstvo za javne radove, obnovu
i graditeljstvo, Ministarstvo kulture, Ministarstvo za obrt, malo i srednje
poduzetništvo, Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva, Ministarstvo pomorstva,
prometa i veza, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zaštite okoliša i
prostornog uređenja, Ministarstvo prosvjete i športa, Ministarstvo rada i
socijalne skrbi, Ministarstvo turizma, Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo
znanosti i tehnologije.

if !supportEmptyParas endif

*Državne upravne
organizacije jesu:*

Državna geodetska uprava, Državna
uprava za vode, Državni hidrometeorološki zavod, Državni zavod za zaštitu
obitelji, materinstva i mladeži, Državni zavod za intelektualno vlasništvo, Državni
zavod za normizaciju i mjeriteljstvo, Državni zavod za statistiku, Državni
inspektorat.

if !supportEmptyParas endif

U širem smislu poslove državne
uprave i stručne poslove vezane uz državnu upravu obavljaju  i uredi Vlade, agencije i komisije te pravne
osobe s javnim ovlastima.

if !supportEmptyParas endif

Uredi Vlade, agencije i komisije mogu se ustrojiti temeljem Zakona o
Vladi.

if !supportEmptyParas endif

*Uredi Vlade Republike Hrvatske jesu:*

Ured za odnose s javnošću, Ured za zakonodavstvo, Ured za
nacionalne manjine, Ured za opće poslove Hrvatskog sabora i Vlade RH, Ured za provođenje
projekta sukcesije, Ured za državnu imovinu, Ured za suradnju s međunarodnim
institucijama, Ured za strategiju razvitka RH, Ured za suradnju s međunarodnim
sudom i Međunarodnim kaznenim sudovima, Ured za internetizaciju, Ured za
udruge, Ured zastupnika Vlade RH pred Europskim sudom za ljudska prava u
Strasbourgu, Ured Vlade za zatočene i nestale, Ured za ljudska prava, Ured za
socijalno partnerstvo, Ured za protokol Vlade RH, Ured za suzbijanje zlouporabe
opojnih droga, Ured za unutarnji nadzor.

if !supportEmptyParas endif

*Najvažnije agencije i komisije Vlade Republike
Hrvatske jesu:*

Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama,
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, Državna agencija za osiguranje štednih
uloga i sanaciju banaka, Hrvatska informacijsko-dokumentacijska referalna
agencija, Hrvatska garancijska agencija, Komisija za odnose s vjerskim
zajednicama, Komisija za vrijednosne papire RH, Agencija za nadzor mirovinskih
fondova i osiguranja, Središnja depozitarna agencija.

if !supportEmptyParas endif

Temeljem odredaba posebnih
zakona, pravnim osobama s javnim ovlastima može se zakonom povjeriti obavljanje
poslova s javnim ovlastima.

if !supportEmptyParas endif

*Najvažnije pravne osobe s
javnim ovlastima jesu:*

Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje, Hrvatski zavod za zapošljavanje, Hrvatski zavod za zdravstveno
osiguranje, Financijska agencija, Hrvatski fond za privatizaciju, Fond za
naknadu oduzete imovine, Hrvatski hidrografski institut, Hrvatski centar za
razminiranje, Državni ured za reviziju, Fond za regionalni razvoj.

if !supportEmptyParas endif

Vlada Republike Hrvatske, kao
nositelj izvršne vlasti, odgovorna je za koordinaciju i unutarnje ustrojstvo
svih tijela državne uprave. Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne
samouprave  institucionalno je odgovorno
za nadzor nad provođenjem propisa kojima se regulira ustrojstvo i djelokrug tijela
državne uprave.

if !supportEmptyParas endif

Pri
Ministarstvu pravosuđa, uprave i lokalne samouprave postoje tri ustrojstvene
jedinice koje se bave pitanjima vezanim uz funkcioniranje državne uprave:

Uprava za sustav državne uprave i službeničke odnose

Uprava za lokalnu samoupravu
i

Uprava za poslove opće
uprave.

if !supportEmptyParas endif

### *7.1.2.**Tijela**lokalne**i**podru**č**ne* *(**regionalne**)* *samouprave*

### *if !supportEmptyParas endif*

Ustavnim opredjeljenjima Ustava
Republike Hrvatske iz 1990. godine, prihvaćanjem načela Europske povelje o
lokalnoj samoupravi, utvrđivanjem mjerila za osnivanje i ustrojstvo općina i
gradova, kao jedinica lokalne samouprave, i županija, kao jedinica lokalne
samouprave i uprave, Zakonom o lokalnoj samoupravi i upravi iz 1992. godine i
Zakonom o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj iz 1992.
te provedbom prvih višestranačkih izbora 1993. godine stvoren je pravni okvir
za razvoj lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj.

if !supportEmptyParas endif

Nakon izbornih promjena 2001.
godine, novim ustavnim promjenama nastavljen je postupak usklađivanja pravnog
sustava s ciljem stvaranja boljih pretpostavki za razvoj lokalne samouprave
odnosno njezinu sve većem osamostaljivanju.

if !supportEmptyParas endif

Pravo na lokalnu
samoupravu prema ovim ustavnim promjenama ostvaruje se preko lokalnih odnosno
područnih (regionalnih) predstavničkih tijela jedinica lokalne odnosno područne
(regionalne) samouprave, sastavljenih od članova izabranih na slobodnim i
tajnim izborima na temelju neposrednog, jednakog i općega biračkog prava.

if !supportEmptyParas endif

Za obavljanje poslova iz
samoupravnog djelokruga, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave
imaju pravo na vlastite prihode kojima slobodno raspolažu. Prihodi moraju biti
razmjerni njihovim ovlastima predviđenim Ustavom i zakonom, a država je dužna
pomagati financijski slabije jedinice u skladu sa zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Na temelju navedenih
ustavnih opredjeljenja o samostalnosti i ustrojstvu lokalne i područne
(regionalne) samouprave, ustrojstvo tijela jedinica lokalne i područne  (regionalne) samouprave, samoupravni
djelokrug, teritorijalno ustrojstvo, izborni sustav i financiranje ovih
jedinica uređuje se sljedećim zakonima:

Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi

Zakonom o područjima županija, gradova i općina u
Republici Hrvatskoj

Zakonom o izboru članova predstavničkih tijela jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave

Zakonom o Gradu Zagrebu

Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave i
uprave.

if !supportEmptyParas endif

Općine i gradovi kao jedinice
lokalne samouprave i županije kao jedinice područne (regionalne) samouprave
osnivaju se prema kriterijima utvrđenim Zakonom o lokalnoj i područnoj
(regionalnoj) samoupravi, a područje, naziv i sjedište tih jedinica,  postupak osnivanja novih jedinica, te druge
teritorijalne promjene (spajanje i izdvajanje) uređuju se Zakonom o područjima
županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj.

if !supportEmptyParas endif

Prema posljednjim izmjenama i
dopunama ovoga Zakona, u Republici Hrvatskoj ukupno je osnovano 425 općina, 122
grada, 20 županija i Grad Zagreb.

if !supportEmptyParas endif

Ustrojstvo i način rada
predstavničkih, izvršnih i upravnih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave, njihov djelokrug, nadzor zakonitosti općih akata i rada tijela
jedinice, te druga pitanja vezana za njihov rad uređuju se Zakonom o lokalnoj i
područnoj (regionalnoj) samoupravi.

if !supportEmptyParas endif

*Predstavnička i izvršna tijela*

if !supportEmptyParas endif

Predstavnička tijela jedinica
lokalne samouprave su općinska i gradska vijeća, a predstavnička tijela
županija su županijske skupštine. Broj članova predstavničkih tijela utvrđuje
se statutom svake jedinice prema kriterijima utvrđenim Zakonom. Redovni mandat
članova predstavničkih tijela u trajanju od četiri godine određen je ovim
zakonom, a postupak izbora članova predstavničkih tijela uređuje se i provodi
prema Zakonu o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave.

if !supportEmptyParas endif

Izvršna tijela u općini su
općinski načelnik i općinsko poglavarstvo, u gradu gradonačelnik i gradsko
poglavarstvo, a u županiji župan i županijsko poglavarstvo. Općine i gradovi do
3.000 stanovnika za obavljanje izvršnih ovlasti ne biraju poglavarstvo, te
dužnost poglavarstva obavlja općinsko odnosno gradsko vijeće, a dužnost
općinskog načelnika odnosno gradonačelnika obavlja predsjednik vijeća. Status
jedinice lokalne samouprave bez poglavarstva mogu imati i općine i gradovi od
3.000 do 10.000 stanovnika, ako to utvrde svojim statutom.

if !supportEmptyParas endif

Općinskog načelnika,
gradonačelnika, župana i njihove zamjenike bira predstavničko tijelo jedinice
iz reda članova predstavničkog tijela, a poglavarstvo na prijedlog općinskog
načelnika, gradonačelnika odnosno župana bira predstavničko tijelo u pravilu iz
reda članova predstavničkog tijela.

if !supportEmptyParas endif

Ustrojstvo i djelokrug rada
predstavničkih i izvršnih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave u skladu sa zakonom pobliže se uređuje statutom jedinice i
poslovnikom o radu.

if !supportEmptyParas endif

*Djelokrug  jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave*

if !supportEmptyParas endif

Jedinice lokalne samouprave
(općine i gradovi) u okviru samoupravnog djelokruga obavljaju poslove lokalnog
značenja kojima se neposredno ostvaruju potrebe građana, a osobito poslove
uređenje naselja i stanovanja, prostorno i urbanističko planiranje, komunalne
djelatnosti, brigu o djeci, socijalnu skrb, primarnu zdravstvenu zaštitu, odgoj
i osnovno obrazovanje, kulturu, tjelesnu kulturu i šport, zaštitu i unapređenje
prirodnog okoliša te protupožarnu i civilnu zaštitu.

if !supportEmptyParas endif

Županije kao jedinice područne
(regionalne) samouprave u okviru samoupravnog djelokruga obavljaju poslove koji
su od područnog (regionalnog) značenja, a odnose se na školstvo, zdravstvo,
prostorno i urbanističko planiranje, gospodarski razvoj, promet i prometnu
infrastrukturu, planiranje i razvoj mreže obrazovnih, socijalnih i kulturnih
ustanova. Način i uvjeti obavljanja navedenih poslova propisuju se posebnim
zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Prijašnja se uloga županije i
dvojna uloga župana, koji je bio čelnik lokalne županije i županijskih ureda
kao tijela državne uprave, izmijenila tako da županija kao jedinica područne
(regionalne) samouprave u okviru samoupravnog djelokruga obavlja poslove
utvrđene zakonom, a postupak izbora župana u nadležnosti je županijske
skupštine, bez utjecaja države.

if !supportEmptyParas endif

Poslove iz nadležnosti
županije, ako su osigurani uvjeti za njihovo obavljanje, mogu obavljati i
gradovi koji imaju više od 30.000 stanovnika. Uz suglasnost središnjeg tijela
državne uprave, nadležnog za poslove lokalne i područne (regionalne)
samouprave, općine i gradovi mogu zatražiti da im županija povjeri obavljanje
određenih poslova iz samoupravnog djelokruga županije na području te jedinice,
uz uvjet da mogu osigurati dovoljno prihoda za njihovo obavljanje.

if !supportEmptyParas endif

Zakonom o lokalnoj i područnoj
(regionalnoj) samoupravi utvrđen je pravni okvir za vertikalnu decentralizaciju
odnosno prijenos poslova državne uprave na jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave, a prijenos poslova te prava i obveze jedinica u obavljanju
prenijetih poslova državne uprave, uređuju se posebnim zakonima kojima se
uređuju pojedina upravna područja.

if !supportEmptyParas endif

Preraspodjelom poreznih prihoda
zajedničkih poreza i uvođenjem novih poreznih oblika jedinica lokalne  i područne (regionalne) samouprave te
izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave
stvorene su i financijske pretpostavke za prijenos poslova državne uprave na
jedinice lokalne samouprave i područne (regionalne) samouprave. Mjerilima za
pokriće javnih izdataka osnovnog i srednjeg školstva, socijalne skrbi,
zdravstva i vatrogastva osigurana su dodatna financijska sredstva u državnom
proračunu jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave za navedene
decentralizirane funkcije, a propisivanjem financijskih i drugih preduvjeta za
financiranje i preuzimanje poslova osnovnog školstva stvorene su pretpostavke
za daljnju decentralizaciju osnovnog školstva.

*if !supportEmptyParas endif*

Financiranje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave

*if !supportEmptyParas endif*

Financiranje jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave uređuje se Zakonom o financiranju lokalne
samouprave i uprave. Tim se zakonom uređuju
izvori sredstava za financiranje poslova iz samoupravnog djelokruga
županija, gradova i općina, te prenijeti poslovi državne uprave prema posebnim
zakonima. Financijska sredstva za financiranje tih poslova osiguravaju se
lokalnim proračunima kao vlastiti izvori (prihodi od vlastite imovine i drugi
neporezni prihodi, te prihodi od županijskih odnosno općinskih ili gradskih
poreza), kao udio u zajedničkim porezima i dotacije iz državnog i županijskog
proračuna.

if !supportEmptyParas endif

Vlastiti prihodi od imovine i drugih neporeznih izvora, kao
i prihodi od vlastitih poreza u većini su županija, gradova i općina vrlo
skromni i nedovoljni za financiranje poslova iz samoupravnog djelokruga.

if !supportEmptyParas endif

Prihodi od zajedničkih poreza, kao najizdašniji porezni
prihod, dijele se između države, županija, općina i gradova. Prema Zakonu iz
1993. godine, udio općina, gradova i županija u prihodu od zajedničkih poreza,
koji su prikupljeni na njihovu području, pripadao im je u sljedećim omjerima:

if !supportEmptyParas endif

– od poreza na dohodak   – općine i grada 25%, županije  5%,

        Grad Zagreb 45%

– od poreza na dobit
– općine i grada 20%, županije 10%

– od poreza od igara na sreću
– općine i grada 50%

– od porez na promet nekretnina
– općine i grada 60%

if !supportEmptyParas endif

Navedeni udjeli općina, gradova i
županija u prihodima od zajedničkih poreza mijenjali su se u ožujku 2000.
godine, tako da je udio u prihodima od poreza na dohodak povećan općinama i
gradovima na 32%, a županijama na 8%.

if !supportEmptyParas endif

Takav pristup prikupljanja i
raspodjele poreznih prihoda bio je centraliziran pristup, jer je država imala
najveći udio u raspodjeli poreza na dohodak i poreza na dobit, koji su glavni
izvor poreznih prihoda. U toj raspodjeli županije su bile u najslabijem
položaju, što je u suprotnosti s njihovim ovlastima i obvezama koje proizlaze
iz zakona.

if !supportEmptyParas endif

Na ime izjednačavanja
financijskog položaja i obveza, ako je uvedeno prosječno porezno opterećenje,
dotacije iz državnog proračuna dodjeljuju se onim županijama u kojima je
proračunski dohodak po glavi stanovnika manji od 75% nacionalnog prosjeka.  Županije dodjeljuju dotacije općinama i
gradovima čiji je *per capita* dohodak iz proračuna manji od 75%
županijskog prosjeka.

if !supportEmptyParas endif

Država može izravno dodjeljivati
sredstva općinama u obliku dotacija, a ta se sredstva dijele na *ad hoc*
dotacije i na dotacije za posebne namjene. *Ad hoc* dotacije daju se kao
namjenska pomoć u određenim izvanrednim slučajevima. Dotacije za posebne
namjene izravno se odobravaju onim općinama koje su stradale u ratu (područja
od posebne državne skrbi) ili tamo gdje je pomoć države nužna radi dovršenja
projekata od posebne važnosti.

if !supportEmptyParas endif

U  razdoblju od 1993. godine do danas ovaj se Zakon  mijenjao i postupno je povećavan udio lokalnih
jedinica u zajedničkim porezima, osobito u porezu na dohodak, kao što je
navedeno, ali su najveće promjene bile
u lipnju i prosincu 2001. godine u okviru decentralizacije odnosno
prijenosa poslova državne uprave (osnovno i srednje školstvo, zdravstvo,
socijalna skrb, vatrogastvo) na jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave. Zbog tih je razloga provedena preraspodjela poreznih prihoda kako
bi se osigurala sredstva za decentralizirane funkcije i potaknuo ravnomjerni
razvoj, osobito područja od posebne državne skrbi.

if !supportEmptyParas endif

Navedenim izmjenama Zakona
provedena je nova preraspodjela zajedničkih poreza u korist jedinica lokalne
samouprave, uvedeni su novi porezni oblici kao što su: porez na neobrađeno
obradivo poljoprivredno zemljište, porez na neiskorištene poduzetničke
nekretnine, a prirez porezu na dohodak mogu uvesti općine i gradovi bez obzira
na broj stanovnika, jer su po prijašnjim odredbama ovaj porezni oblik
mogli  uvoditi samo gradovi s više od
40.000 stanovnika.

### *7.1.3.**Ljudski**potencijali*

if !supportEmptyParas endif

*Ljudski
potencijali u državnoj službi*

if !supportEmptyParas endif

Poslove
državne uprave i druge stručne poslove u tijelima državne uprave i drugim
državnim tijelima obavljaju državni službenici. Opće zajedničke i tehničke
poslove obavljaju namještenici. Osnovni propis kojim se reguliraju prava vezana
uz državnu službu jest Zakon o državnim službenicima i namještenicima.

if !supportEmptyParas endif

Taj se
zakon primjenjuje na sve zaposlene (službenici i namještenici) u
ministarstvima, državnim upravnim organizacijama, uredima državne uprave,
pravosudnim tijelima (svi, osim sudaca), kaznenim tijelima, stručnim službama
Hrvatskog sabora, stručnim službama Vlade Republike Hrvatske, stručnim službama
Ustavnog suda Republike Hrvatske, stručnim službama ureda Pučkog
pravobranitelja, Državnom uredu za reviziju, Uredu predsjednika Republike
Hrvatske, te u drugim tijelima koja se osnivaju za obavljanje državne službe.

if !supportEmptyParas endif

Prema
podacima Središnjeg registra koji vodi Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne
samouprave, broj državnih službenika i namještenika zaposlenih u tijelima
državne uprave i ostalim tijelima iznosi 65.380, i to kao što slijedi:

if !supportEmptyParas endif

51.248 u ministarstvima

  2.962 u
državnim upravnim organizacijama

  4.487 u
uredima državne uprave u županijama

     233 u stručnoj službi Hrvatskog sabora

       56 u stručnoj službi Vlade Republike
Hrvatske

     247 u Državnom uredu za reviziju

       11 u uredu Pučkog pravobranitelja

  5.682 u
pravosudnim tijelima

if !supportEmptyParas endif

U skladu s postojećim zakonodavstvom, kao posebnu
kategoriju zaposlenika u državnoj upravi treba navesti i državne dužnosnike
odnosno politički imenovane dužnosnike. Njihova prava i obveze reguliraju se
posebnim Zakonom o obvezama i pravima državnih dužnosnika.

if !supportEmptyParas endif

Kvalifikacijska struktura
zaposlenih u tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima u zadnjih nekoliko
godina pokazuje  poboljšanje, ali se
ipak  može reći da je u cjelini i dalje
nepovoljna s obzirom na obuhvat i značenje poslova koji se obavljaju u državnoj
upravi.

Prema kvalifikacijskoj strukturi,
oko 33% zaposlenih ima VSS, oko 15% ima VŠS, oko 49% ima SSS, a ostatak od oko
3% odnosi se na osobe koje imaju NSS.

if !supportEmptyParas endif

Prema odredbama Zakona o državnim
službenicima i namještenicima, službenici su za vrijeme trajanja službe obvezni
stručno se usavršavati za obavljanje poslova odgovarajuće struke odnosno službe.
Stručno usavršavanje službenika organizira i provodi svako državno tijelo u
okviru svoje nadležnosti, ovisno o svojim potrebama i mogućnostima, i dužno je
surađivati s drugim državnim tijelima i sa znanstvenim i visokoškolsko
obrazovnim ustanovama. Prema tome, institucionalno je postavljen iznimno širok
krug mogućnosti organiziranja edukacije državnih službenika kroz različite
oblike (seminari, studijska putovanja, praktična obuka, specijalistički
tečajevi, seminari za pripremu državnog stručnog ispita i sl.).

if !supportEmptyParas endif

Problem adekvatne edukacije
državnih službenika nije u određivanju institucionalnog okvira nego u
neadekvatnom broju službenika koji se sustavno bavi tim pitanjem.

if !supportEmptyParas endif

Ljudski potencijali u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi

*if !supportEmptyParas endif*

Za obavljanje poslova iz
samoupravnog djelokruga jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i
prenijete poslove državne uprave na te jedinice, osnivaju se upravni odjeli i
službe  (upravna tijela). U općinama i
gradovima, koje nemaju poglavarstvo (općine i gradovi do 3.000 stanovnika i
općine i gradovi od 3.000 do 10.000 stanovnika, ako to utvrde statutom), za
obavljanje navedenih poslova osnivaju se jedinstveni upravni odjeli.

if !supportEmptyParas endif

Upravnim tijelima upravljaju
pročelnici koje temeljem javnog natječaja imenuje poglavarstvo. Ustrojstvo
upravnih odjela i stručnih službi uređuje se općim aktom jedinice lokalne
odnosno područne (regionalne) samouprave.

if !supportEmptyParas endif

Za obavljanje poslova iz
samoupravnog djelokruga, jedinice lokalne samouprave mogu osnivati i zajednička
tijela za dvije ili više jedinica (zajednički upravni odjel, služba i trgovačko
društvo), kao što je određeno Zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Upravne, stručne i ostale poslove
u tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave obavljaju
službenici i namještenici, a prava, obveze i odgovornost, te druga pitanja
vezana za rad službenika i namještenika u upravnim tijelima, uređuju se
posebnim zakonom. Do donošenja posebnog zakona, na službenike se i namještenike
u upravnim tijelima na odgovarajući način primjenjuju  odredbe Zakona o državnim službenicima i namještenicima.

if !supportEmptyParas endif

Prema definiciji državnih
službenika i namještenika, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave
razlikuju lokalne službenike i namještenike, a prava, obveze i odgovornost, te
način utvrđivanja plaća, uređena ovim zakonom, ostvaruju u upravnim tijelima
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Na pitanja koja nisu
uređena ovim zakonom te drugim posebnim zakonskim i podzakonskim propisima,
primjenjuju se opći propisi o radu i sukladno njima sklopljeni kolektivni
ugovori.

if !supportEmptyParas endif

Jedinice lokalne
i područne (regionalne) samouprave općim aktima ustrojavaju upravne odjele i
službe ili jedinstvene upravne odjele u skladu sa Zakonom o lokalnoj i
područnoj (regionalnoj) samoupravi.

if !supportEmptyParas endif

Pravilnikom o unutarnjem redu
upravnog odjela propisana su radna mjesta i broj izvršitelja, opis poslova koje
obavljaju na predviđenim radnim mjestima, te stručni i drugi uvjeti za raspored
na radna mjesta. Stručni uvjeti za prijam lokalnih službenika i namještenika utvrđuju se prema jedinstvenim
nazivima radnih mjesta za državne službenike i namještenika.

if !supportEmptyParas endif

Jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave, koje za svoj samoupravni djelokrug primaju dotacije iz
državnog proračuna, dužne su prema posebnim propisima pridržavati se mjerila o
broju zaposlenih i visini sredstava za plaće, te je slijedom tih propisa
osiguran nadzor državnih tijela nad zakonitim korištenjem proračunskih
sredstava za plaće i zapošljavanjem unutar dopuštenog broja službenika i
namještenika i mase sredstava za plaće.

if !supportEmptyParas endif

Za prenijete poslove na jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave posebnim zakonima u okviru decentralizacije poslova
državne uprave, nadzor nad zakonitim obavljanjem ovih poslova pa tako i
zakonitog korištenja financijskih sredstava koja se osiguravaju iz državnog
proračuna, obavljaju nadležna središnja tijela državne uprave.

if !supportEmptyParas endif

## 7.2.UNAPRJEĐENJE SUSTAVA DRŽAVNE UPRAVE I LOKALNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE

### *7.2.1.          Izmjene u sustavu državne uprave*

if !supportEmptyParas endif

Program rada Vlade Republike
Hrvatske za razdoblje od 2000. do 2004. godine stavlja državnu upravu među
prioritetna područja djelovanja i određuje zadatke koje Vlada želi ispuniti do
kraja svog mandata.

if !supportEmptyParas endif

Primarni je zadatak Vlade  zaustaviti dosadašnju ekspanziju državne uprave, što znači da se izbjegava
osnivanje novih tijela državne uprave i zapošljavanje novih službenika i
namještenika. Nadalje, planira se poticanje procesa horizontalne
decentralizacije, u kojem će se niz dosadašnjih poslova državne uprave
prenijeti na autonomne organizacije izvan sustava državne uprave, kao što su
sindikati, udruge poslodavaca, sveučilišta, udruge građana i sl.

if !supportEmptyParas endif

Program rada Vlade predviđa i kritičku analizu
postojećega državnog upravnog aparata i poboljšanje njegove racionalnosti i
ekonomičnosti, odnosno izbjegavanje preklapanja poslova i ovlasti te
paralelizma upravnih funkcija i struktura. U kontekstu procesa europskih
integracija, Vlada Republike Hrvatske u svom programu djelovanja stavlja
naglasak na osposobljavanje svih resora za proces prilagodbe, te njihovu
institucionalnu pripremu za prihvat tehničke pomoći.

if !supportEmptyParas endif

Sukladno navedenim ciljevima, Vlada Republike Hrvatske poduzela je i
planira određen broj aktivnosti usmjeren k osposobljavanju tijela državne
uprave za proces prilagodbe Europskoj uniji.

if !supportEmptyParas endif

U siječnju 2000. godine osnovano je Ministarstvo za europske
integracije kao središnje tijelo za koordinaciju tehničke provedbe procesa
približavanja Europskoj uniji. Ministarstvo djeluje na usklađivanju pravnog i
gospodarskog sustava s europskim sustavom, pripremi strategije integriranja,
koordinaciji programa tehničke pomoći Europske unije, informiranju javnosti o
procesu približavanja Uniji, obrazovanju i usavršavanju državnih službenika u
području europskih integracija te prevođenju pravnih dokumenata Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

Pri tijelima državne uprave Republike Hrvatske imenovani su
koordinatori za proces prilagodbe Europskoj uniji.

if !supportEmptyParas endif

Vlada Republike Hrvatske je  19. rujna 2002. godine usvojila Odluku o
osnivanju Radnih skupina za
usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske s *acquis communautaireom.* U
svrhu razmjene iskustva i znanja na razini tijela državne uprave, Ministarstvo
za europske integracije pokrenulo je inicijativu *nacionalnog twinninga* –
razmjene pravnika tijela državne uprave i pravnika zaposlenih u Ministarstvu za
europske integracije.

if !supportEmptyParas endif

U okvirima uspostave sustava za koordinaciju pomoći koju Hrvatska prima
iz inozemnih izvora, ministar za europske integracije je u listopadu 2001.
godine imenovan Nacionalnim koordinatorom za programe pomoći i suradnje s
Europskom unijom, a podršku u njegovu radu pruža Uprava za koordinaciju
programa pomoći i suradnje s Europskom unijom pri Ministarstvu za europske
integracije. Pri tijelima državne uprave korisnicama programa CARDS osnovane su
jedinice za provedbu projekata, a pri Ministarstvu financija Uprava za
financiranje programa i projekata Europske unije koja će biti zadužena za
administrativno i financijsko upravljanje projektima koji će se u okviru
programa CARDS provoditi prema decentraliziranom modelu upravljanja.

if !supportEmptyParas endif

Na razini Vlade započela je s radom Stalna radna skupina za praćenje
sveukupne pomoći koju Republika Hrvatska prima iz inozemnih izvora radi što
učinkovitijeg usklađivanja procesa prihvata strane pomoći namijenjene
gospodarskom i socijalnom razvoju.

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo za europske integracije je tijekom mjeseca studenoga 2002.
godine, u suradnji s Ministarstvom pravosuđa, uprave i lokalne samouprave,
započelo analizu organizacije poslova usmjerenih na europske integracije u
pojedinim tijelima državne uprave. Analiza će ukazati na pojedinačne potrebe
svakog tijela državne uprave za potrebe europskih integracija, a njezin je
cilj  prijedlog konkretnih
organizacijskih mjera usmjerenih na osnivanje Odsjeka za europske integracije.

if !supportEmptyParas endif

Vlada
Republike Hrvatske tijekom predstojećeg razdoblja namjerava osnovati Radnu
skupinu za izradu Studije izvodljivosti reforme državne uprave, koja će
izraditi snimku stanja organiziranosti svih tijela državne uprave i pripremiti
modele za unaprjeđenje rada i reorganizaciju sustava državne uprave.

if !supportEmptyParas endif

Europska je komisija  u okvirima
procesa stabilizacije i pridruživanja, reformu državne uprave zemalja sudionica
tog procesa prepoznala kao jedno od prioritetnih područja u koja će se
usmjeravati financijska i tehnička podrška iz programa pomoći OBNOVA i CARDS.
Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave je u suradnji s Europskom
komisijom u okviru programa OBNOVA 2000 provelo projekt pod nazivom “Podrška
Ministarstvu pravosuđa, uprave i lokalne samouprave u tekućoj reformi državne uprave
i razvoju sustava stručnog osposobljavanja državnih službenika", koji je
rezultirao preporukama vezanim uz daljnje korištenje pomoći Europske unije u
jačanja institucionalne sposobnosti tijela državne uprave.

if !supportEmptyParas endif

Na
temelju preporuka spomenutog izvješća, Europska će komisija  kroz program CARDS 2001 (projekt s oznakom
CARDS 2001/08) tijekom 2003. i 2004. godine osigurati financijsku pomoć za
provođenje sljedećih aktivnosti usmjerenih na poboljšanje sustava državne
uprave:

Unaprjeđenje zakonodavnog okvira koji regulira rad
državne uprave (modernizacija postojećeg i usvajanje novog zakonodavstva,
unaprjeđenje prakse upravljanja državnim službenicima i uvođenje transparentnih
metoda rada);

Jačanje
institucionalnih i organizacijskih sposobnosti Ministarstva pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave i ostalih institucija ključnih za upravljanje državnom
upravom (unaprjeđenje horizontalne koordinacije među tijelima državne uprave,
poboljšano umrežavanje i komunikacija između kadrovskih odjela);

Jačanje postojećih te razvoj novih programa stručnog
usavršavanja za državne službenike, uključujući  obuku/stručno usavršavanje povezano s provedbom obveza iz SSP-a
(izrada plana stručnog usavršavanja te usvajanje znanja i sposobnosti za
provođenje obuke).

### *7.2.2.**Ja**č**anje**administrativne**sposobnosti**u**pojedinim**sektorskim**podru**č**jima*

**if !supportEmptyParas endif**

Usporedno
s provođenjem mjera usmjerenih k boljoj organizaciji i povezanosti državne
uprave u općenitom smislu, tijela državne uprave će tijekom 2003., 2004. i
2005. godine biti korisnici niza projekata iz programa CARDS, usmjerenih  jačanju njihove administrativne sposobnosti.

if !supportEmptyParas endif

U okviru
programa CARDS 2001, koji
će se provoditi tijekom 2003. i 2004. godine, dogovoreni su sljedeći projekti
jačanja institucionalne sposobnosti tijela državne uprave:

if !supportEmptyParas endif

Prioritetno
područje gospodarskog razvoja:

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Ljudski resursi – strukovno obrazovanje i osposobljavanja | CARDS 2001/01 |
| Ljudski resursi – TEMPUS | CARDS 2001/02 |
| Ljudski resursi – restrukturiranje tržišta radne snage | CARDS 2001/03 |
| Industrijski standardi EU | CARDS 2001/04 |

if !supportEmptyParas endif

Prioritetno
područje provedbe obaveza iz SSP-a:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Pravosuđe i unutarnji poslovi – Reforma pravosuđa | CARDS 2001/05 |
| Pravosuđe i unutarnji poslovi – Reforma sustava azila | CARDS2001/06 |
| Integrirano upravljanje granicama | CARDS 2001/07 |
| Intelektualno vlasništvo | CARDS 2001/09 |
| Politika zaštite tržišnog natjecanja | CARDS 2001/10 |
| Podrška DZS-a u prikupljanju podataka i prilagodbi pravnoj stečevini Zajednice | CARDS 2001/11 |

if !supportEmptyParas endif

Komplementarne mjere:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Jačanje sposobnosti za strateško planiranje | CARDS 2001/12 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

U okviru
programa CARDS 2002, čiji
se početak očekuje u drugoj polovici 2003., a nastavak provedbe tijekom 2004. i
2005., planirani su sljedeći projekti jačanja institucionalne sposobnosti:

if !supportEmptyParas endif

Prioritetno
područje demokratske stabilizacije:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Održiv razvoj u područjima povratka | CARDS 2002/01 |
| Pružanje socijalnih usluga od strane neprofitnog sektora | CARDS 2002/02 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Prioritetno
područje gospodarskog i socijalnog
razvoja:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Jačanje sposobnosti na području poljoprivrede i prehrambenih proizvoda | CARDS 2002/03 |
| Jačanje sposobnosti na području zaštite potrošača | CARDS 2002/04 |
| Potpora reformi zemljišnih knjiga i katastra | CARDS 2002/05 |
| Poticanje klime pogodne za poslovanje i ulaganja u Hrvatskoj | CARDS 2002/06 |
| Jačanje hrvatskog sustava javne nabave | CARDS 2002/07 |
| Podrška hrvatskom sustavu državnih potpora | CARDS 2002/08 |
| Strukovno obrazovanje i osposobljavanje: Modernizacija i jačanje institucija | CARDS 2002/09 |
| Lokalna partnerstva za zapošljavanje mladih | CARDS 2002/10 |
| Mobilnost u visokoškolskom obrazovanju: politika i zakonodavstvo o priznavanju diploma | CARDS 2002/11 |
| TEMPUS - zajednički europski projekti | CARDS 2002/12 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Prioritetno
područje pravosuđa i unutarnjih
poslova:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Podrška učinkovitijem i modernijem radu i funkcioniranju hrvatskih sudova | CARDS 2002/13 |
| Kriminalistički obavještajni sustav – faza I. | CARDS 2002/14 |
| Razvoj nacionalnog informacijskog sustava za je upravljanje granicama | CARDS 2002/15 |
| Jačanje granične sanitarne inspekcije i kontrole kvalitete prehrambenih namirnica | CARDS 2002/16 |
| Jačanje fitosanitarne granične inspekcije | CARDS 2002/17 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Prioritetno
područje jačanja upravnih sposobnosti:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Pomoć u jačanju sposobnosti hrvatskih državnih institucija | CARDS 2002/18 |
| Jačanje sposobnosti USKOK-a | CARDS 2002/19 |
| Fiskalna decentralizacija, jednakost i mjerenje sposobnosti | CARDS 2002/20 |
| Izrada strategije i jačanje sposobnosti za regionalni razvoj | CARDS 2002/21 |
| Razvoj javne financijske kontrole i unutarnjeg nadzora | CARDS 2002/22 |
| Jačanje sposobnosti za upravljanje javnim dugom | CARDS 2002/23 |
| Jačanje carinskog sustava i postupaka | CARDS 2002/24 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Prioritetno
područje zaštite okoliša i prirodnih
resursa:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| NAZIV PROJEKTA | OZNAKA PROJEKTA |
| Strategija usklađivanja zakonodavstva sa zakonodavstvom EU na području zaštite okoliša | CARDS 2002/25 |
| Ogledna strategija gospodarenja otpadom u Dalmaciji | CARDS 2002/26 |
| Informacijski sustav za vode – standardizacija i praćenje | CARDS 2002/27 |

if !supportEmptyParas endif

Pregled svih projekata nalazi se u privitku kao dodatak B.

if !supportEmptyParas endif

### *7.2.3.          Decentralizacija*

if !supportEmptyParas endif

Program rada Vlade za razdoblje
od 2000. do 2004. godine predviđa pokretanje procesa decentralizacije te
jačanje lokalne i regionalne samouprave tako da se lokalnim samoupravnim
jedinicama omogući obavljanje znatno šireg kruga poslova i osigura viši stupanj
samostalnosti u odnosu na središnju vlast i upravu. Pretpostavka je uspješnog
ostvarenja samostalnosti lokalnih tijela
povećanje njihova financijskog kapaciteta preraspodjelom prihoda
ostvarenih zajedničkim porezima, omogućavanjem novih izdašnijih izvora lokalnih
prihoda te korištenjem raznih nefiskalnih instrumenata financiranja (dioništva,
obveznica, kredita i dr.)

if !supportEmptyParas endif

Donošenjem Zakona o lokalnoj i
područnoj (regionalnoj) samoupravi i izmjenama Zakona o financiranju jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave, te posebnih zakona o osnovnom i
srednjem školstvu, zdravstvu i socijalnoj skrbi, stvarno je započeo proces
decentralizacije odnosno prijenos poslova državne uprave s razine države na
jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.

if !supportEmptyParas endif

Time se proširuju ovlasti
jedinica lokalne samouprave i uvodi viša razina samostalnosti u odnosu na
središnju vlast i državnu upravu. Prijenosom ovlasti na lokalnu samoupravu
slijedi i prijenos financijskih sredstava, a time ujedno jača fiskalni
kapacitet i samostalnost ovih jedinica.

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave radit će
tijekom 2003. godine  na usvajanju
zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj)
samoupravi te Zakona o velikim gradovima, radi jačanja samouprave u velikim
gradovima. Izradit će i nacrte novih propisa iz područja socijalne skrbi,
vezano uz decentralizaciju sustava, kojima će se omogućiti lokalnoj zajednici
bolje prepoznavanje specifičnih potreba građana.

### *7.2.3.**Obrazovanje**o**europskim**integracijama*

if !supportEmptyParas endif

U pogledu jačanja ljudskih potencijala u državnoj
upravi u obrazovanju o europskim integracijama, u proteklih je nekoliko godina
Ministarstvo za europske integracije (MEI) uspostavio sustav izobrazbe kroz
koji godišnje prođe više od 1000 polaznika. Intenziviranje tih aktivnosti od
početka 2000. godine rezultirale su osposobljavanjem većeg broja državnih
službenika za poslove vezane uz europske integracije. Stoga je ocjena brojnih
konzultanata koji rade s MEI-om da su znanja i sposobnosti državnih službenika
koji rade na poslovima vezanim uz europske integracije danas veći nego što je
prosječno bila administrativna sposobnost njihovih kolega iz današnjih država
kandidata, u trenutku kada su počinjale svoje približavanje EU.

if !supportEmptyParas endif

U Programu Vlade Republike Hrvatske 2000.–2004. kao jedan
od prioriteta navodi se stipendiranje mladih stručnjaka na poslijediplomskim
europskim studijima u inozemstvu i njihovo zapošljavanje u različitim tijelima
državne uprave Republike Hrvatske. Cilj je ovog programa osigurati dovoljan
broj stručnjaka koji će raditi na poslovima približavanja Republike Hrvatske
Europskoj uniji, od usklađivanja zakonodavstva i gospodarskih prilagodbi do
provedbe programa pomoći EU i prenošenja općih znanja i informacija o europskim
integracijama.

if !supportEmptyParas endif

Time stipendisti ne samo da
podižu razinu znanja o europskim integracijama u državnoj upravi, već i promiču nov način rada i upravljanja
te sustav vrijednosti koji promiče Europska unija. Tijekom studija u inozemstvu
stipendisti su izravno uključeni u nove načine organizacije rada, služe se
različitim tehnologijama i metodama učenja i istraživanja te mnogobrojnim
izvorima podataka. Važan su aspekt  i
kontakti koje stipendisti uspostavljaju na studiju, čime se stvara mreža ljudi
koji se bave sličnom problematikom u zemljama EU i zemljama kandidatima.

if !supportEmptyParas endif

Putem ovog programa stipendija, započetog 1998. godine,
dosad su obrazovana ukupno 94 stručnjaka koji su po povratku zaposleni u
petnaestak različitih državnih tijela. Nakon njihova zapošljavanja ubrzo je
prepoznata njihova vrijednost u poslovima vezanim za europske integracije te se
pokazala potreba za novim kadrovima sličnog profila. U 2003. godini s
poslijediplomskih studija iz inozemstva vratit će se 10 stipendista, a početkom
godine bit će raspisan novi natječaj za dodjelu stipendija.

if !supportEmptyParas endif

Budući da je u protekle dvije godine pokrenuto nekoliko
poslijediplomskih studija o europskim integracijama u Republici Hrvatskoj
("Hrvatska i Europa" na Fakultetu političkih znanosti u Zagrebu,
studij europskog prava u Rijeci i Zagrebu, multidisciplinarni europski studij u
Zagrebu u suradnji sa sveučilištem Paris II), u ak. god. 2001./2002. proširen
je program stipendiranja na poslijediplomske europske studije u Republici
Hrvatskoj te je dodijeljeno ukupno 29 stipendija. Novim natječajem u ak. god.
2002./2003. dodijeljeno je 18 stipendija, od kojih su neke namijenjene nastavku
studija prošlogodišnjih stipendista.

if !supportEmptyParas endif

U okviru višestrane i dvostrane suradnje s EU i zemljama članicama
(Velika Britanija, Francuska, Njemačka, Danska, Nizozemska), MEI provodi cijeli
niz programa  obrazovanja državnih
službenika o europskim integracijama na središnjoj, regionalnoj i lokalnoj
razini. Radi se o predavanjima, seminarima i tečajevima stranih jezika te
studijskim putovanjima i boravcima u zemljama članicama EU i zemljama
kandidatima, koji su otvoreni za sve zainteresirane državne službenike. Od
potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (od listopada 2001. do
listopada 2002.) organizirano je više od stotinu različitih obrazovnih
aktivnosti o  temama vezanim uz europske
integracije. Usporedbe radi, u prethodne dvije godine (2000. i  2001.) organizirano je i provedeno ukupno 66
programa.

if !supportEmptyParas endif

Za državne službenike koji rade na poslovima približavanja Republike
Hrvatske Europskoj uniji, posebno su zanimljivi specijalizirani tečajevi i
studijski boravci u srodnim institucijama zemalja članica EU, namjena kojih je
upoznavanje specifičnih poslova vezanih uz europske integracije.  Isto se tako nastoji uključiti što više
državnih službenika u tečajeve stranih jezika, posebice engleskog, njemačkog i
francuskog, što je prijeko potrebno za učinkovitu suradnju s europskim
institucijama.

if !supportEmptyParas endif

Zahvaljujući uspješnosti i raznolikosti ovih programa usavršavanja,
višestrana i dvostrana suradnja sa spomenutim zemljama nastavit će se i u 2003.
godini novim temama i uključivanjem novih sudionika programa.

if !supportEmptyParas endif

Analiza potreba državnih službenika za usavršavanjem u području
europskih integracija pokazala je da postoji velika potreba za obrazovanjem na
hrvatskom jeziku za širi krug državnih službenika. Stoga su, osim spomenutih
programa usavršavanja sa stranim predavačima, provedena i dva programa
namijenjena obuci predavača o EU. Tim se programima osposobila skupina državnih
službenika za vođenje seminara o europskim integracijama i pripremljen je
nastavni materijali na hrvatskom jeziku.

if !supportEmptyParas endif

Zahvaljujući tome, MEI je u 2002. godini započeo s redovitim seminarima
"Osnove EU-a", "Pravo EZ-a" i "Regionalna politika
EU-a" na hrvatskom jeziku, koje vode spomenuti predavači. Mjesečno u ovim
seminarima sudjeluje 100–150 državnih službenika, a na zahtjev županijskih vlasti,
gospodarskih komora i drugih institucija, seminari se organiziraju posebno za
njihove djelatnike. U tijeku je izrada priručnika za sve postojeće seminare,
koji će se dijeliti svim sudionicima seminara, a ciklus će u 2003. godini biti
proširen novim seminarima o specifičnim temama vezanim uz europske integracije.

if !supportEmptyParas endif

U
zadnjih nekoliko godina primjećuje se velik porast zanimanja državnih
službenika za programe obrazovanja o europskim integracijama, što svjedoči o
širenju svijesti u državnoj upravi o potrebi stalnog učenja i usavršavanja.
Pojedina ministarstva obraćaju se Ministarstvu za europske integracije zbog
organiziranja seminara za njihove djelatnike ili zapošljavanja stipendista koji
bi radili na poslovima vezanim uz EU, što pokazuje da se obrazovanjem većeg
broja državnih službenika diže razina svijesti o potrebi daljnjeg usavršavanja
i poboljšavanja kvalitete državne uprave općenito.

# POGLAVLJE VIII.

# KOMUNIKACIJSKA STRATEGIJA ZA  INFORMIRANJE HRVATSKE JAVNOSTI O

# PRIBLIŽAVANJU REPUBLIKE HRVATSKE EUROPSKIM INTEGRACIJAMA

*if !supportEmptyParas endif*

## 8.1UVOD

if !supportEmptyParas endif

Strateški dokument kojim su
definirani opseg, ciljevi i načini informiranja javnosti o procesu europskih
integracija je Komunikacijska strategija za informiranje hrvatske javnosti o
približavanju Republike Hrvatske europskim integracijama, izrađena u
Ministarstvu za europske integracije i usvojena na sjednici Vlade 18. listopada
2001. godine.

if !supportEmptyParas endif

Komunikacijska strategija
izrađena je i usvojena temeljem opredjeljenja Vlade Republike Hrvatske,
zacrtanog u Programu Vlade za razdoblje 2000.–2004. godinu, u kojem se ističe
da je "u procesu europskih integracija strateški cilj Republike Hrvatske
(...) uspostavljanje ugovornih odnosa s Europskom unijom, a kroz Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju". Sklapanjem tog Sporazuma Republika
Hrvatska ostvarila je važan korak u procesu približavanja europskim
integracijama. Budući da provedba takva opredjeljenja podrazumijeva političke i
ekonomske odluke koje će se značajno odraziti na sve aspekte života građana
naše zemlje, te s obzirom na složenost promjena, u proces donošenja tih odluka
prijeko je potrebno uključiti domaću javnost. Stoga je u istome programskom
dokumentu Vlade navedeno da će Vlada "usvojiti vlastitu komunikacijsku
strategiju kojom će odmah započeti proces sustavnog informiranja javnosti o
svim aspektima pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji i njegovim
posljedicama za građane Republike Hrvatske, kako bi se pripremili za zadnji čin
pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji koji će se morati provesti odlukom
građana Republike Hrvatske putem referenduma".

## 8.2. CILJEVI KOMUNIKACIJSKE STRATEGIJE I ORGANIZACIJA INFORMATIVNIH AKTIVNOSTI

if !supportEmptyParas endif

Glavni ciljevi Komunikacijske
strategije jesu:

if !supportEmptyParas endif

I. Pripremanje donositelja odluka
te onih koji sudjeluju u kreiranju politika za ulogu koju će imati u
integracijskom procesu i unaprjeđenju javne svijesti o njemu.

if !supportEmptyParas endif

II. Upoznavanje ciljnih skupina i
pokretača javnog mišljenja s europskim integracijama i njihovom ulogom u
pripremama za prilagodbe u sklopu integracijskog procesa.

if !supportEmptyParas endif

III. Informiranje građana i
jačanje svijesti javnosti o potrebi uključenja u europske integracijske procese
te poticanje zanimanja i potrebe građana za informacijama vezanim uz europske
integracije.

if !supportEmptyParas endif

Uz te glavne ciljeve, cilj je
Komunikacijske strategije  i suradnja s
drugima, osobito onima koji se bave pružanjem informacija o EU i europskim
integracijama ili su nekako drukčije uključeni u proces. Takva suradnja ima
dvojak učinak – pojačavanje efekta "multipliciranja mišljenja", s
jedne strane i, s druge, prenošenje poruka preko posrednika kao što su tisak,
poslovni ljudi, nevladine organizacije ili nastavnici. U tom kontekstu,
Ministarstvo za europske integracije osobito podupire rad Županijskih savjeta
za europske integracije kao sudionika u realizaciji Komunikacijske strategije i
partnera u informacijskim aktivnostima.

if !supportEmptyParas endif

### *8.2.1. Organizacija informativnih aktivnosti*

if !supportEmptyParas endif

Informativne aktivnosti dijele se
na:

if !supportEmptyParas endif

istraživanje potreba za informacijama i istraživanje kanala
za njihovo prenošenje

if !supportEmptyParas endif

stvaranje i oblikovanje prikladnih radnih sredstava i
postupaka

if !supportEmptyParas endif

širenje općih informacija i komunikaciju s ciljnim
skupinama

if !supportEmptyParas endif

praćenje i procjenjivanje napretka u postizanju ciljeva
strategije.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

#### 8.2.1.1. Istraživanje potreba za informacijama i istraživanje učinkovitosti kanala za njihovo prenošenje

#### if !supportEmptyParas endif

Istraživanje javnog mišljenja
prvi je korak u vrednovanju i radnoj prilagodbi komunikacijske strategije.
Takva istraživanja provode se dva puta godišnje po ustaljenoj metodi i na reprezentativnom
uzorku s dva osnovna cilja:

if !supportEmptyParas endif

a) utvrđivanje raspoloženja
građana prema europskom integracijskome procesu

b) utvrđivanje razine znanja
građana o EU i procesu pristupanja.

if !supportEmptyParas endif

U lipnju 2002. godine provedeno
je peto istraživanje javnog mišljenja koje je, u usporedbi s prvim valom
istraživanja provedenim 2000. godine, pokazalo stabilno visok postotak (79%)
ispitanika koji imaju pozitivan stav prema Europskoj uniji. Visok je i gotovo
nepromjenjiv udio onih koji su za uključivanje Republike Hrvatske u Europsku
uniju – 79% 2002. godine prema nešto manje od 78% 2000. godine. U porastu je
udio onih ispitanika koji su protiv uključivanja Republike Hrvatske u Europsku
uniju – od 8% 2000. godine do 14% 2002., i to na račun neopredijeljenih čiji se
broj smanjuje. Broj ispitanika koji smatraju da će približavanje Hrvatske
Europskoj uniji rezultirati većinom pozitivnim posljedicama, kretao se od
75–80% u 2000. do 68–84% u 2002. Postotak ispitanika koji predviđaju nužnost
suradnje sa zemljama u regiji porastao je od 55% 2000. godine do nešto iznad
73% 2002., dok je udio onih koji izražavaju bojazan od gubitka samostalnosti
porastao od nešto iznad 35% u 2000. do 48% u 2002. godini.

Šesto ovakvo istraživanje
predviđeno je za prosinac 2002. godine, a sedmo i osmo za 2003. godinu.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

#### 8.2.1.2 Stvaranje i oblikovanje prikladnih radnih sredstava i postupaka

if !supportEmptyParas endif

U okviru ove informativne
aktivnosti MEI:

if !supportEmptyParas endif

a) stalno prikuplja informacije
o Europskoj uniji, njezinoj organizaciji i djelovanju, institucijama i
zajedničkim politikama, te o razvoju odnosa između Republike Hrvatske i
Europske unije;

if !supportEmptyParas endif

b) istražuje učinke prilagodbi u
procesu integracija na hrvatske institucije, gospodarstvo, državni proračun i
ciljne skupine u društvu.

if !supportEmptyParas endif

Prikupljene informacije
obrađuju se i/ili prevode te koriste za razvoj vlastitih informativnih
sredstava kao što su:

tiskane i elektroničke publikacije

uporaba Interneta

medijske aktivnosti

razne
manifestacije koje podižu osviještenost o EU i razvoju zbivanja vezanih za
odnose Republike Hrvatske i Europske unije.

if !supportEmptyParas endif

#### 8.2.1.3 Širenje općih informacija i komunikacija s ciljnim skupinama

if !supportEmptyParas endif

Redovito obavještavanje javnosti
odnosi se na:

if !supportEmptyParas endif

            sve aspekte pristupanja Republike
Hrvatske u Europsku uniju

if !supportEmptyParas endif

aktivnosti Vlade Republike Hrvatske vezane za europske
integracije u procesu priključenja kao što su planovi i konkretna postignuća u
vezi sa:

–usklađivanjem zakonodavstva i
propisa s europskim pravnim standardima

–gospodarske
prilagodbe vezane uz europske integracije

if !supportEmptyParas endif

          Europsku
uniju, njezine institucije, njihovo funkcioniranje i proces donošenja odluka

if !supportEmptyParas endif

          suradnju
na području europskih integracija ostvarenu s državama kandidatkinjama za
članstvo u EU

if !supportEmptyParas endif

          povelje koje
je Republika Hrvatska potpisala i ratificirala.

if !supportEmptyParas endif

#### 8.2.1.4. Praćenje i procjenjivanje napretka u postizanju ciljeva Komunikacijske strategije

if !supportEmptyParas endif

Rezultati procesa informiranja
prate se preko redovitoga polugodišnjeg istraživanja javnog mišljenja, praćenja
tiska te  upitima i statistikama posjeta
na internetskim stranicama MEI.

## 8.3PROVEDBA KOMUNIKACIJSKE STRATEGIJE PREMA CILJNIM SKUPINAMA

### *8.3.1.**Dijalog**s**ciljnim**skupinama*

if !supportEmptyParas endif

U vrijeme oblikovanja
Komunikacijske strategije, kao i danas, načelno opredjeljenje i praktična
politika Vlade Republike Hrvatske za približavanje zemlje europskim
integracijama uživaju snažnu potporu javnosti. Međutim, trenutak pristupa
Republike Hrvatske Europskoj uniji ne može se predvidjeti budući da tek
predstoji ispunjavanje dugačkog niza uvjeta i obveza, a specifični interesi
različitih skupina, sudionica u tom procesu, još nisu do kraja definirani.
Stoga će se tijekom samog procesa pristupanja dogoditi promjene koje će
iziskivati ne samo iscrpno i pravodobno obavještavanje ciljnih skupina, nego i
njihovo uključivanje u provedbu i samog procesa  i ove Komunikacijske strategije.

if !supportEmptyParas endif

Radi operativnosti u provedbi
Komunikacijske strategije, ciljne skupine podijeljene su na:

if !supportEmptyParas endif

opću
javnost s podskupinama ruralnog stanovništva i mladih

if !supportEmptyParas endif

tri temeljne kategorije nositelja i izravnih sudionika u
procesu, od kojih je svaka kategorija podijeljena na nekoliko ključnih ciljnih
skupina:

            – donositelji odluka
i tvorci politike:

                   1.
predsjednik Republike Hrvatske i njegovi savjetnici

                   2. Vladini
dužnosnici

                   3. saborski zastupnici

                   4. vijećnici
u županijskim, gradskim i općinskim vijećima

if !supportEmptyParas endif

            – pokretači i
oblikovatelji javnog mišljenja:

                   1. novinari i
urednici

                   2. uglednici
iz javnog života

                   3. pripadnici
akademske zajednice

                   4. političke
stranke i političari

                   5. nastavnici
i profesori u osnovnim i srednjim školama

                        6.
zaposleni u Nacionalnoj i sveučilišnim knjižnicama, te u matičnim i stručnim
knjižnicama

                   7. poslovni
ljudi i njihove udruge

                   8. sindikalna
vodstva

                   9. predstavnici nevladinih
organizacija

                   10. vjerske zajednice

if !supportEmptyParas endif

            – neposredno
uključeni u usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s pravnim sustavom EU:

                   1.
državni službenici i javni djelatnici

                        2.
poslodavci, poslovni ljudi, njihove interesne i strukovne udruge, te sindikati.

if !supportEmptyParas endif

Osnovni komunikacijski ciljevi,
definirani u Komunikacijskoj strategiji, jesu:

if !supportEmptyParas endif

upoznavanje s procesom europskih integracija

upoznavanje s djelatnošću Vlade i tijela državne uprave
na području europskih integracija

podizanje razine svijesti o važnosti ideje i procesa
europskih integracija.

if !supportEmptyParas endif

Ciljevi su informativnog
djelovanja prema ključnim ciljnim skupinama
dvojaki: opći ciljevi informiranja o EU i procesu europskih integracija,
koji su zajednički svim ključnim skupinama, i specifični ciljevi informiranja,
definirani prema karakteristikama i potrebama svake ključne ciljne skupine
posebno.

if !supportEmptyParas endif

Opći ciljevi informativnog
djelovanja prema ključnim ciljnim skupinama jesu:

if !supportEmptyParas endif

upoznavanje
s Europskom unijom, njezinim funkcioniranjem, metodama donošenja odluka,
institucijama i politikama te mehanizmima stvaranja europskog zakonodavstva

upoznavanje
s izvorima informacija o EU i europskim integracijskim procesima (kao što su
Internet, baze podataka, stručne publikacije)

poticanje
interesa za traženje informacija o EU, europskim integracijskim procesima i
približavanju Republike Hrvatske europskim integracijama

priprema
i obrazovanje za sudjelovanje u procesu europskih integracija

upoznavanje
s mogućnostima obavljanja stručne prakse u tijelima EU

informiranje
o i poticanje sudjelovanja u dostupnim programima EU

poticanje
suradnje s odgovarajućim strukovnim ili interesnim tijelima ili organizacijama
u EU i zemljama kandidatkinjama.

if !supportEmptyParas endif

Specifični ciljevi
informativnog djelovanja prema ključnim skupinama određeni su karakterom
određene skupine i prirodom njezine djelatnosti, slijedom čega proizlazi da su
važniji specifični ciljevi komunikacije sa:

donositeljima odluka i tvorcima politike –posebna
priprema i obrazovanje za sudjelovanje u procesu europskih integracija

novinarima i urednicima – povezivanje i suradnja s
medijima na nacionalnoj i regionalnoj razini

uglednicima
iz javnog života – informiranje o prednostima i troškovima integracija te o
aktivnostima koje je potrebno poduzeti vezano uz prilagodbu sustavu EU

pripadnicima akademske zajednice – širenje i poticanje
znanja i istraživanja o europskim integracijama u znanstvenoj sredini i
studentskoj populaciji te poticanje uspostave i razvoja multidisciplinarnih
europskih studija

političkim strankama i političarima – isticanje
dobrobiti za građane i društvo u cjelini koje donosi članstvo u EU, ali i
upozoravanje na određene troškove za pojedine sektore gospodarstva kako bi se
oni na vrijeme mogli pripremiti za djelovanje u izmijenjenim uvjetima

nastavnicima i profesorima u osnovnim i srednjim školama
– širenje i poticanje znanja učenika o procesu europskih integracija u Europi i
u Republici Hrvatskoj te poticanje uvođenja metodoloških jedinica o europskim
integracijama u nastavne programe

zaposlenima u Nacionalnoj knjižnici i sveučilišnim
knjižnicama, te u matičnim i stručnim knjižnicama – širenje i poticanje znanja
među građanstvom o europskim integracijama te poticanje osposobljavanja
knjižničarskog osoblja za takvu djelatnost

poslovnim ljudima i njihovim udrugama – pripremanje
poduzetnika i zaposlenih te njihovih strukovnih udruga za promjene koje će
donijeti uključivanje Republike Hrvatske u europske integracije i informiranje
o poslovnim mogućnostima koje se time otvaraju

sindikalnim vodstvima –priprema za ulogu koju će imati u
procesu približavanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

predstavnicima nevladinih organizacija – dijalog o
pitanjima europskih integracija, ponajprije s komplementarnim partnerima kao
što su Europski pokret, Europski domovi i sl.

vjerskim zajednicama – upoznavanje sa specifičnim
vidovima procesa europskih integracija u Republici Hrvatskoj

državnim službenicima i javnim djelatnicima –priprema za
potrebne prilagodbe u integracijskom procesu, stručno usavršavanje, uklanjanje
prepreka u komunikaciji, kako bi se uspostavila cjelovita informacijska mreža
te poticanje transparentnosti rada.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

#### 8.3.1.1. Opća javnost

#### if !supportEmptyParas endif

Opća javnost, obavještava se
putem sredstava masovnog komuniciranja (publikacija, Interneta i medija) te
putem manifestacija koje podižu osviještenost o EU i razvoju zbivanja vezanih
za EU. Za tu svrhu MEI u 2002. godini nastavlja već otprije započete aktivnosti
koje će nastaviti i u 2003. godini:

if !supportEmptyParas endif

a) Internetske stranice
Ministarstva za europske integracije

na kojima se nalaze informacije i
novosti o ustroju i radu MEI-a, o približavanju Republike Hrvatske Europskoj
uniji, o Europskoj uniji i njezinim politikama i  programima te o Vijeću Europe. Na Internetskim stranicama MEI-a
postavljene su i veze na stranice Europske unije, a omogućena je i interaktivna
komunikacija s posjetiteljima preko elektroničke pošte. Od prosinca 2002.
postavljena je nova, redizajnirana internetska stranica, još bolje prilagođena
potrebama korisnika.

if !supportEmptyParas endif

b) Info-točke i info-police

Do sada je postavljeno 55
info-točaka u Republici Hrvatskoj, od toga četrdeset i dvije info-točke s
internetskim kioscima u gradskim i fakultetskim knjižnicama svih županijskih i
sveučilišnih središta Hrvatske. Na info-kioscima, preko internetskih stranica
projekta Europa u Hrvatskoj, građani se mogu informirati o  temama vezanim za Europsku uniju i proces
približavanja Hrvatske Uniji, dok mlađa populacija može naći specifične
obavijesti o tome što EU nudi mladima, o udrugama mladih u Hrvatskoj, o tome
što MEI radi za mlade te veze na druge internetske stranice namijenjene toj
dobnoj skupini. Na info-policama postavljaju se tiskovna izdanja MEI-a, a
dosada je postavljeno  pedeset takvih
polica (trideset i osam uz infokioske na info-točkama te još dvanaest u
zgradama Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske te u manjim gradskim
središtima). Krajem 2002. i početkom 2003. bit će postavljeno još deset novih
info-točaka, od kojih tri u središtima jadranskih otoka, a u 2003. nastavit će
se redovit kontakt s već postavljenim info- točkama slanjem publikacija i
organizacijom posebnih događanja poput predavanja. Krajem 2003. godine u planu
je postavljanje još desetak info-točaka.

if !supportEmptyParas endif

c) Izdavanje publikacija

Uz izdavanje redovitoga
dvomjesečnog *Bulletina*, MEI je u dosadašnjem razdoblju objavio i brojne
tiskane te elektroničke publikacije vezane za tematiku Europske unije i proces
približavanja Republike Hrvatske europskim integracijama, bilo u prijevodu,
bilo autorstvom vlastitih djelatnika, ili u suradnji s drugim relevantnim
ustanovama ili tijelima državne uprave. Objavljuju se i tekstovi sporazuma i
programskih dokumenata, letci sa sažetim informacijama te promotivni materijal
poput prigodnih razglednica ili kalendara.

Do sada su izdane publikacije: *Plan
integracijskih aktivnosti Republike Hrvatske* (u dvojezičnom
hrvatsko-engleskom izdanju); *Europska integracija: podrijetlo i rast
Europske unije* K. D. Borchardta; zbornik predavanja *Hrvatska i Europska
unija*; *Metodološki priručnik za izradu analize učinaka uvođenja propisa
Europske unije*; *Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju*; *Plan
provedbe sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i
Europskih zajednica i njihovih država članica* (dvojezično hrvatsko-englesko
izdanje); *Godišnje izvješće Ministarstva za europske integracije za 2001.
godinu i Plan aktivnosti Ministarstva za europske integracije do 2004.;
Komunikacijska strategija za informiranje hrvatske javnosti o približavanju
Republike Hrvatske europskim integracijama* (dvojezično hrvatsko-englesko
izdanje); *Što Hrvatskoj donosi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju*
(dvojezično hrvatsko-englesko izdanje); *Prilagodbe politikama unutarnjeg
tržišta EU: očekivani učinci*; dva izdanja *Malog leksikona europskih
integracija*; brošure izdane u povodu Europskog tjedna 2002. godine: *Dan
Europe*, *100 pitanja o europskim integracijama* i *Učimo o Europskoj
uniji*; *Europe 2020* (katalog istoimene izložbe održane 2002. godine u
Zagrebu); *Europa u Hrvatskoj* koja sadrži opširan popis internetskih
adresa na kojima se mogu naći informacije o različitim aspektima europskih
integracija, informativna brošura o obrazovnim programima za tijela državne
uprave *Abeceda EU*, te dvojezični hrvatsko-engleski i englesko-hrvatski *Glosar
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju*.

Uz te publikacije, tiskani su i
mnogobrojni informativni letci sa sažetim informacijama o Ministarstvu za
europske integracije, o specifičnim temama kao što su pregovori s EU o
zaključivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju ili Europi na
Internetu, te u povodu Europskog tjedna. Uz publikacije, tiskani su i
promotivni materijali poput razglednica, čestitki i kalendara, kojima se
vizualno i tekstualno populariziraju europske integracije, pa tako kalendar za
2002. godinu sadržava pitanja i odgovore vezane za ovu temu, a kalendar za
2003. godinu nuditi će kratke opise važnih datuma iz povijesti europskih
integracija, popraćene odgovarajućim internetskim adresama. U 2003. godini
planiran je kontinuitet izdavačke djelatnosti objavljivanjem redovitog
dvomjesečnika, publikacija, prigodnih brošura u povodu Europskog tjedna te
programskih dokumenta slijedom njihova nastajanja.

if !supportEmptyParas endif

d) Serija radijskih emisija pod
nazivom *Abeceda europskih integracija*

kojima se, tematskim emisijama
emitiranim dvotjedno na Radiju 101, slušateljima približavaju pojedine teme iz
područja europskih integracija. Serija će trajati do ljeta 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

e) Manifestacija Europski
tjedan

kojom se svake godine obilježavaju važni datumi iz
suvremene europske povijesti: 5. svibnja – Dan Vijeća Europe i 9. svibnja –Dan
Europe, tijekom kojega se posebno intenzivira informiranje o europskim
integracijama različitim prigodnim programima. U 2002. godini, uz već
tradicionalna događanja – obilježavanje Europskog tjedna na Cvjetnom trgu u
Zagrebu, Tjedan otvorenih vrata u MEI te obilježavanja Europskog tjedna u
županijama  –ostvarena su još dva
značajna projekta. Jedan od njih je paneuropsko natjecanje dizajnera u izradi
plakata na temu "Europa 2020.", u kojem su sudjelovali dizajneri iz
dvadeset i tri europske zemlje, a natječajni radovi su bili predstavljeni
javnosti na izložbi u Gliptoteci HAZU. Smisao tog natjecanja bilo je poticanje
istaknutih europskih dizajnera na vizualno promišljanje o budućnosti Europe za
koju se može razložno pretpostaviti da će biti dobrim dijelom oblikovana i
procesom integracija. Drugi projekt, iniciran u povodu desete godišnjice
Interneta u Hrvatskoj, bilo je natjecanje osnovnih i srednjih škola u izradi
internetskih stranica pod nazivom *Login@Europe*, u kojem je sudjelovalo
čak sedamdesetak školskih timova. Cilj
je natjecanja bio potaknuti učenike srednjih i osnovnih škola u Republici
Hrvatskoj na izradu informacijskih i vizualnih sadržaja za mlade, koji
uključuju nove načine predstavljanja preko Interneta i sadržajno su vezani uz
Europu, mlade i lokalne sadržaje.

O događanjima u ovogodišnjem
Europskome tjednu opširno je izvješteno u posebnom izdanju *Bulletina*, a
u 2003. godini je planirano i obilježavanje Europskog tjedna tradicionalnim
događanjima, novim natjecanjima i publikacijama te novim prigodnim projektima.

if !supportEmptyParas endif

f) Vizualni identitet procesa
približavanja Republike Hrvatske europskim integracijama

Početkom 2002. godine, nakon
provedenog natječaja i izložbe natječajnih radova u prostorijama MEI-a, odabran
je znak koji simbolizira proces približavanja Republike Hrvatske europskim
integracijama. Zajedno sa znakom Ministarstva za europske integracije, taj se
motiv upotrebljava u dizajnerskim rješenjima publikacija i promotivnih
materijala MEI-a.

if !supportEmptyParas endif

g) Glasovni portal MEI-a

Na Glasovnom portalu MEI-a
građani mogu, pozivom na besplatni telefonski broj, dobiti informacije o
europskim integracijama bilo slušanjem prethodno snimljenih poruka bilo
izravnim kontaktom s djelatnikom MEI-a. Uspostava glasovnog portala planirana
je za kraj 2002. i početak 2003. godine.

if !supportEmptyParas endif

##### 8.3.1.1.1.  Obavještavanje ruralnog stanovništva

##### if !supportEmptyParas endif

U Komunikacijskoj strategiji
ruralno je stanovništvo  prepoznato kao
specifičan segment opće javnosti, za koji se može očekivati da će imati
određenih teškoća u prilagodbi, kao što
pokazuju iskustva država koje su postale članice Europske unije u
zadnjim valovima proširenja, te iskustva zemalja kandidatkinja. Stoga će se, u
skladu s dinamikom prilagodbe domaćeg zakonodavstva i drugih odredaba koje se
odnose na poljoprivredu i ruralna pitanja, posvetiti posebna pažnja točnom i
pravodobnom obavještavanju ruralnog stanovništva o promjeni i početku primjene
zakonskih i drugih propisa, te tržišnih i kvalitativnih standarda koji će se
prihvaćati u sklopu prilagodbe hrvatskoga zakonodavstva pravnoj stečevini
Unije.

if !supportEmptyParas endif

##### 8.3.1.1.2. Pokretanje i informiranje mladih

if !supportEmptyParas endif

Ciljevi obavještavanja mladih
jesu:

podizanje
svijesti o ideji europskih integracija i upoznavanje s događanjem euro-integracijskih
procesa u Republici Hrvatskoj

upoznavanje
mladih s EU i mogućnostima koje  pruža
za njihov razvoj i stručno usavršavanje

unapređivanje
povezivanja mladih Hrvatske s vršnjacima i udrugama mladih u državama EU i
državama kandidatima za članstvo

poticanje
stvaranja mreže udruga mladih koje se bave europskim integracijama u Republici
Hrvatskoj

promicanje sudjelovanja mladih Hrvatske u EU programima.

if !supportEmptyParas endif

U
2002. i 2003. godini obavještavanje mladih provodi se na dva načina: u sklopu
informiranja opće javnosti preko Interneta, publikacija i događanja, te
specifičnim projektima usmjerenim na ovu dobnu skupinu. Mladima su, npr.,
namijenjene posebne stranice u okviru internetskih stranica Europa u Hrvatskoj
na euro-info-kioscima, posebno poglavlje o relevantnim programima i
internetskim stranicama u publikaciji *Europa u Hrvatskoj*, posebna
publikacija *Učimo o Europskoj uniji*, te posebni projekti u sklopu
Europskog tjedna kao što su posjeti školskih skupina Ministarstvu za europske
integracije tijekom dana otvorenih vrata i već spomenuti projekt natjecanja *Login@Europe*.
Uz to, serijom predavanja o europskim integracijama za srednjoškolske profesore
predmeta Politika i gospodarstvo, koji je u tijeku a trajati će do ljeta 2003.
u svim županijskim središtima Republike Hrvatske, nastoji se, putem edukativnog
djelovanja profesora-multiplikatora, postići bolja obaviještenost
srednjoškolske populacije o europskim integracijama. Druga serija predavanja o
europskim integracijama održana je na engleskom jeziku za učenike-polaznike
ljetne škole engleskog jezika na Šolti tijekom ljeta 2002. godine.

if !supportEmptyParas endif

#### 8.3.1.2.   Ključne ciljne skupine

if !supportEmptyParas endif

Oblici komunikacije s ključnim
ciljnim skupinama, definirani u Komunikacijskoj strategiji, osim već spomenutih
oblika komunikacije s općom javnošću, jesu:

if !supportEmptyParas endif

      dostava biltena, publikacija i
informativnih materijala

      odgovaranje
na specifične upite vezane uz proces europskih integracija

      pružanje
informacija o obrazovnim programima i stručnim seminarima u EU te kontakti s pripadnicima
ili organizacijama ciljnih skupina zainteresiranim za sudjelovanje u njima

      organiziranje
i pozivanje članova ciljnih skupina na predavanja, tribine i seminare

      uspostava
osobnih kontakata te dvosmjerni posjeti između MEI-a i ustanova ili organizacija
ciljnih skupina

      suradnja sa
strukovnim udrugama i drugim organizacijama unutar ciljnih skupina

      sudjelovanje
djelatnika MEI-a na stručnim konferencijama ili seminarima

      specifični
oblik komunikacije s donositeljima odluka i tvorcima politike sastoji se u
redovitom kontaktu između MEI-a i drugih relevantnih tijela Vlade Republike
Hrvatske sa saborskim Odborom za europske integracije, Odborom za međunarodnu
parlamentarnu suradnju i Odborom za vanjsku politiku, kojima ministar za
europske integracije i drugi dužnosnici periodično podnose izvještaje o procesu
približavanja Republike Hrvatske europskim integracijama.

Ove se komunikacijske
aktivnosti kontinuirano provode u razdoblju 2002.–2003. godine. Uz to,
usporedno se dopunjuju postojeće i izrađuju nove baze podataka  o ciljnim skupinama, te se provodi postupak
istraživanja potrebe ciljnih skupina za specifičnim informacijama putem
upitnika. Krajem 2002. godine u tijeku je anketa o potrebama za informacijama o
europskim integracijama među saborskim zastupnicima, a za početak 2003. godine
planirano je provođenje takve ankete među parlamentarnim strankama.
Intenziviranje ciljanog obavještavanja ključnih ciljnih skupina očekuje se u
onoj fazi približavanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, u kojoj će započeti
sektorski pregovori, a time će se povećati i količina specifičnih informacija
relevantnih za pojedine ciljne skupine.

### *8.3.2.**Nastup**prema**gra**đ**anima**,* *udrugama**i**strankama**koje**ne**prihva**ć**aju**proces**europskih**integracija*

if !supportEmptyParas endif

Nastup prema građanima, udrugama
i strankama koje ne prihvaćaju proces europskih integracija, jedna je od
aktivnosti zacrtanih Komunikacijskom strategijom. Osnovni cilj informativnog
djelovanja prema građanima i interesnim skupinama –protivnicima priključenja
Republike Hrvatske europskim integracijama jest pružanje pravodobnih i točnih
informacija, kako se njihova stajališta ne bi temeljila na nedostatku
informacija ili na pogrešnim informacijama. U razdoblju 2002.–2003. godine
nastoji se, u okviru ukupnih navedenih informativnih djelatnosti MEI-a, pružati
upravo takve informacije da bi obaviještena javnost mogla oblikovati svoje
stavove. Ovisno o dinamici procesa približavanja Republike Hrvatske Europskoj
uniji, očekuje se porast potrebe informativnog djelovanja prema udrugama i
pojedincima kojima bi pristup Republike Hrvatske europskim integracijama mogao
prouzročiti izravne ekonomske probleme i štete – što vrijedi za grane u onim
sektorima čiji će dosadašnji način poslovanja biti ugrožen otvaranjem prema EU
te će možda osjetiti najteže posljedice uključenja Republike Hrvatske u
Europsku uniju i stoga će morati poduzeti najveće i najteže prilagodbe. Pri
obraćanju takvim ciljnim skupinama,
posebna će se pozornost posvetiti cjelovitu kritičkom informiranju tako
da se mogući negativni aspekti pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji
iznose usporedno s izglednim pozitivnim aspektima.

## 8.4 PROVJERA UČINAKA I PRILAGODBA

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo za europske integracije prati provedbu strategije
i procjenjuje njezinu uspješnost na temelju istraživanja javnog mišljenja,
praćenjem medija te praćenjem upita i statistike posjeta na internetskim
stranicama MEI-a. Pretpostavka je da će za provođenje prve faze Komunikacijske
strategije – informiranje – trebati do tri godine. Nakon toga će se provesti
detaljno istraživanje javnog mišljenja i, u svjetlu rezultata tog istraživanja,
Strategija će se uskladiti s novim potrebama, uzimajući u obzir već postignuto
i naznačujući nove pravce djelovanja.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

##### [Dodatak A           Plan usklađivanja zakonodavstva RH s](dodatni/310454.htm)

##### [*acquis communautaireom* za 2003. godinu](dodatni/310454.htm)

##### if !supportEmptyParas endif

##### if !supportEmptyParas endif

##### [Dodatak B           Projekti financirani iz Programa CARDS 2001 i 2002](dodatni/378920.htm)

if !supportEmptyParas endif

if !supportFootnotes

---

endif

[if !supportFootnotes[1]endif](#_ftnref1) U
poglavlju 5. korišteni su statistički podaci Državnog zavoda za statistiku,
Ministarstva financija, Ministarstva gospodarstva, Ministarstva rada i
socijalne skrbi, Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Hrvatske narodne banke,
Hrvatskog fonda za privatizaciju i Hrvatske gospodarske komore.

[if !supportFootnotes[2]endif](#_ftnref2) Neki
ekonomski analitičari predlažu Zakon o javnom dugu gdje bi se riješile sve
polemike o fiskalnoj transparentnosti.

[if !supportFootnotes[2]endif](#_ftnref3) vidi NN
116/2001

[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftnref4) Od 1999.
do srpnja 2002. prosječni mjesečni porast je bio 1,22%, dok je 1997.-2002.
prosječni mjesečni porast bio 1,28%.

[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftnref5) Prema
stanju duga krajem srpnja 2002.

[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftnref6) Razvojni prioriteti Republike Hrvatske 2002.-2004., Vlada Republike
Hrvatske 9. studenoga 2001.

[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftnref7) Programski
prioriteti (sjednica Vlade 29.08.2002.)

[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftnref8) Devizni depoziti
su devizni depoziti po viđenju, oročeni devizni depoziti i devizni depoziti s
otkaznim rokom (kao u Konsolidiranoj bilanci poslovnih banaka, tablica D1,
HNB).

[if !supportFootnotes[4]endif](#_ftnref9) NN 19/91
te izmjene i dopune NN 83/92, 84/92, 94/93, 2/94, 9/95

[if !supportFootnotes[5]endif](#_ftnref10) NN 21/96
te izmjene i dopune NN 71/97, 16/98, 73/00

[if !supportFootnotes[6]endif](#_ftnref11) Programski
prioriteti usvojeni na sjednici Vlade RH 29. kolovoza 2002.

[if !supportFootnotes[7]endif](#_ftnref12) vidi
5.2.6. Monetarna politika

Ostalo, NN 30/2003-414
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)