## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-1201/2006, U-I-2866/2006 i U-I-3021/2006 od 30. travnja 2008.

### NN 69/2008 (13.6.2008.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-1201/2006, U-I-2866/2006 i U-I-3021/2006 od 30. travnja 2008.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**2323**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Željko Potočnjak, predsjedavajući
sudac, te suci Snježana Bagić, Mario Kos, Davor Krapac, Ivan Matija, Jasna
Omejec, Agata Račan, Aldo Radolović i Nevenka Šernhorst, rješavajući o
prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, na
sjednici održanoj 30. travnja 2008. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s
Ustavom članka 44. stavka 2. i članka 53. stavka 1. Zakona o porezu na dohodak
(»Narodne novine«, broj 177/04.).
II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom navedenih
odredbi Zakona o porezu na dohodak (»Narodne novine«, broj 177/04., u nastavku:
ZPD) podnijeli su Marin Mijalić iz Zadra, Udruga distrofičara, invalida
cerebralne i dječje paralize i ostalih tjelesnih invalida iz Slavonskog Broda te
Goran Maligec iz Zagreba.
2. Članak 44. stavak 2. ZPD propisuje:
*(2) Poreznom obvezniku koji ostvaruje dohodak iz članka 27. stavka 3. ovoga
Zakona (iznajmljivanje stanova, soba i postelja putnicima i turistima i
organiziranje kampova), a nije obveznik poreza na dodanu vrijednost prema Zakonu
o porezu na dodanu vrijednost i dohodak ne utvrđuje prema članku 19. do 24.
ovoga Zakona, dohodak i porez na dohodak utvrđuje se u paušalnom iznosu.*Članak 53. stavak 1. ZPD propisuje:
*(1) Fizičke osobe kojima je po posebnom propisu rješenjem utvrđen status
hrvatskoga ratnoga vojnog invalida iz Domovinskog rata, ne plaćaju porez na
dohodak od nesamostalnog rada i mirovina razmjerno stupnju utvrđene
invalidnosti.*3. Predlagatelj Marin Mijalić smatra da je odredba članka 44. stavka 2. ZPD
nesuglasna s odredbama Ustava, kojima se jamče pravo vlasništva (članak 48.
stavak 1.) i poduzetnička sloboda (članak 49. stavak 1.) te propisuje da se
porezni sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti (članak 51. stavak
2.).
U prijedlogu se izlaže osobna situacija predlagatelja kao vlasnika apartmana,
koje, uz njegovu suglasnost, turistima izdaje njegov sin Slavko Mijalić, koji je
registriran za obavljanje te djelatnosti (pružanje usluga iznajmljivanja
apartmana) te plaća, sukladno osporenoj zakonskoj odredbi, porez na dohodak u
paušalnom iznosu. Sporno je, navodi predlagatelj, što je ta obveza utvrđena i za
»jednosoban trokrevetni apartman u prizemlju«, koji, međutim, u godini za koju
je razrezan paušal, nije bio iznajmljivan zbog boravka njegove djece u tom
apartmanu.
Predlagatelj smatra da ga se osporenom zakonskom odredbom ograničava u
raspolaganju prostorom koji je njegovo vlasništvo, zatim da *»bez obzira na
dozvole za obavljanje djelatnosti ako je promet izostao, onda nije u duhu niti
poreza niti pravednosti naplaćivati ljudima paušal na temelju broja kreveta koji
nisu bili u gospodarskom prometu«*, te da *»ovakvim oporezivanjem direktno se
čovjeka sputava i ograničava u samom pokušaju za nekim poduzetničkim uspjehom«*.
Smatrajući svoj prijedlog osnovanim, predlaže Ustavnom sudu pokretanje postupka.
4. Udruga distrofičara, invalida cerebralne i dječje paralize i ostalih
tjelesnih invalida iz Slavonskog Broda osporava odredbu članka 53. stavka 1. ZPD
zbog njene nesuglasnosti s člankom 3. i člankom 57. stavkom 2. Ustava.
Predlagatelji u prijedlogu iznose stajalište da se u Republici Hrvatskoj
*»provodi diskriminacija osoba s invaliditetom na dvije razine. Prva razina je
diskriminacija osoba s invaliditetom u odnosu na cjelokupnu populaciju Republike
Hrvatske, a druga razina je diskriminacija osoba s invaliditetom u odnosu na
hrvatske ratne vojne invalide koja se ogleda u njihovom povlaštenom položaju u
odnosu na ostale osobe s invaliditetom«, te da je »protuustavno pravljenje
razlike unutar iste skupine, dakle pravljenje razlike s obzirom na način
nastanka invalidnosti«*. Kao primjer razlike između navedenih skupina,
predlagatelji citiraju odredbe članka 36. stavka 1. ZPD, kojima su propisani
osobni odbici i uvjeti za njihovo priznavanje. Osobni odbici umanjuju iznos
ostvarenog dohotka poreznog obveznika, kao osnovice za obračunavanje poreza na
dohodak.
Pored odredbi Ustava, predlagatelji su posebno ukazali na utvrđenja iz preambule
te članak 1. Deklaracije o pravima osoba s invaliditetom (»Narodne novine«, broj
47/05.).
Završno, predlagatelji predlažu Ustavnom sudu da osporenu zakonsku odredbu*»poništi i ukloni iz pravnog poretka Republike Hrvatske budući se njom vrijeđaju
ljudska prava i temeljne slobode zajamčene Ustavom te se pojedinci neosnovano
stavljaju u povoljniji položaj u odnosu na druge osobe s invaliditetom u
Republici Hrvatskoj«*.
5. Predlagatelj Goran Maligec smatra da je odredba članka 53. stavka 1. ZPD u
suprotnosti s najvišim ustavnim vrednotama, propisanim člankom 3. Ustava, zatim
s Ustavom zajamčenom jednakošću svih pred zakonom (članak 14. stavak 2.),
utvrđenjem da se porezni sustav u Republici Hrvatskoj temelji na načelima
jednakosti i pravednosti (članak 51. stavak 2. Ustava) te ustavnom obvezom
posebne skrbi i zaštite invalidnih osoba (članak 57. stavak 2. Ustava).
U prijedlogu su također istaknute odredbe Deklaracije o pravima osoba s
invaliditetom.
Iznoseći svoj položaj osobe s 80% invaliditetom uzrokovanim cerebralnom
paralizom, predlagatelj navodi: *»Prvenstveno, smatram da smo mi invalidi, dakle
osobe s tjelesnim oštećenjima, pogotovo istog stupnja, jednako onemogućeni u
normalnom životu, te da su pojačani napori koje svakodnevno moramo ulagati,
jednaki bez obzira kada je i na koji način nastao invaliditet.«*. Osporenom
zakonskom odredbom, prema mišljenju predlagatelja, čini se razlika između
invalida i to ratnih vojnih invalida Domovinskog rata, s jedne strane, i svih
ostalih invalida, s druge strane.
Stoga se predlaže ukidanje odredbe članka 53. stavka 1. ZPD.
6. Na temelju članka 42. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u
nastavku: Ustavni zakon), od Ministarstva financija – Porezne uprave zatraženo
je i dobiveno očitovanje o navodima predlagatelja.

*Prijedlozi nisu osnovani.*

7. Za ocjenu suglasnosti osporenih zakonskih odredbi s Ustavom mjerodavni su
članak 5. stavak 1., članak 51. i članak 57. stavak 2. Ustava, koji propisuju:
Članak 5. stavak 1.: *U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s
Ustavom (...).*
Članak 51.: *Svatko je dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova, u skladu
sa svojim gospodarskim mogućnostima.
Porezni se sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti.*
Članak 57. stavak 2.: *Posebnu skrb država posvećuje zaštiti invalidnih osoba i
njihovu uključivanju u društveni život.*
8. Polazeći od ustavne ovlasti samostalnog uređivanja pravnih i gospodarskih
odnosa (članak 2. stavak 4. alineja 1. Ustava), zakonodavac je dužan uvažavati
zahtjeve koje pred njega postavlja Ustav, a osobito one koji proizlaze iz načela
vladavine prava i one kojima se štite određena ustavna dobra i vrednote. Najviše
ustavne vrednote, kao primjerice sloboda, jednakost, socijalna pravda,
poštivanje prava čovjeka, vladavina prava, sadržane su u članku 3. Ustava i
temelj su za tumačenje Ustava.
Uređujući propisima navedene odnose, zakonodavac je ovlašten urediti porezni
sustav Republike Hrvatske uvažavajući načela jednakosti i pravednosti, sukladno
kojima porezne obveze moraju biti utvrđene i raspoređene na sve porezne
obveznike, na način da budu razmjerne ekonomskoj snazi, odnosno mogućnostima
poreznih obveznika.
Porez je javni prihod za koji je zakonom propisana obveza davanja. Zakonom i na
zakonu utemeljenim propisima propisuju se vrste poreza, način njihova
obračunavanja i plaćanja, porezni obveznici te druga pitanja važna za pravilnu
primjenu poreznih propisa i ostvarivanje poreznog sustava u cjelini.
9. Ustavna osnova za donošenje ZPD bile su već navedene odredbe članka 2. stavka
4. alineje 1. i članka 51. stavka 2. Ustava.
Porez na dohodak utvrđuje se i plaća prema odredbama ZPD (članak 1. stavak 1.).
Daljnjim odredbama ZPD propisano je tko je obveznik plaćanja poreza na dohodak
(porezni obveznik), izvori i vrsta dohotka, porezna osnovica, porezno razdoblje,
porezne stope, porezna oslobođenja, postupak za utvrđivanje i naplatu poreza,
kao i predujma poreza, uvjete za podnošenje porezne prijave i druga pitanja
važna za provedbu tog Zakona.
Porez na dohodak obračunava se godišnje, na temelju dohotka za koji se podnosi
godišnja prijava. Taj porez se može godišnje plaćati u paušalnom iznosu, kao i
mjesečno putem predujma poreza, što sve utvrđuje Porezna uprava rješenjem.
Prema članku 65. ZPD, na postupak utvrđivanja i naplate poreza na dohodak te
druga postupovna pitanja primjenjuju se odredbe Općeg poreznog zakona (»Narodne
novine«, broj 127/00., 86/01. i 150/02.), kao i drugi postupovni propisi.
10. Analizom navoda predlagatelja, osporenih zakonskih odredbi te mjerodavnih
odredbi Ustava, ocijenjeno je da predlagatelji nisu doveli u sumnju suglasnost
osporenih odredbi ZPD s odredbama Ustava, na koje upućuju u svojim prijedlozima.
11. Nisu osnovane tvrdnje predlagatelja Marina Mijalića o nesuglasnosti odredbe
članka 44. stavka 2. ZPD s Ustavom.
11.1. Prema odredbi članka 27. stavka 3. ZPD, poreznom obvezniku koji ostvaruje
dohodak od iznajmljivanja stanova, soba i postelja turistima, a nije obveznik
poreza na dodanu vrijednost prema Zakonu o porezu na dodanu vrijednost i dohodak
ne utvrđuje prema člancima 19. do 24. ZPD (dohodak od samostalne djelatnosti),
odnosno na temelju poslovnih knjiga, porez na dohodak od te djelatnosti utvrđuje
se u paušalnom iznosu sukladno članku 44. ZPD.
Prema odredbi članka 29. stavka 2. ZPD, porezni obveznik, koji dohodak od
imovine ostvaruje iznajmljivanjem stanova, soba i postelja turistima, a nije
obveznik poreza na dodanu vrijednost, može na vlastiti zahtjev utvrđivati
dohodak od imovine, sukladno člancima 19. do 24. ZPD, odnosno na način propisan
za samostalne djelatnosti.
11.2. Odredbama članka 44. ZPD propisano je:
*(1) Poreznom obvezniku koji obavlja djelatnost iz članka 18., a nije obveznik
poreza na dodanu vrijednost prema Zakonu o porezu na dodanu vrijednost, dohodak
i porez na dohodak može se utvrđivati i u paušalnom iznosu.
(2) Poreznom obvezniku koji ostvaruje dohodak iz članka 27. stavka 3. ovoga
Zakona (iznajmljivanje stanova, soba i postelja putnicima i turistima i
organiziranje kampova), a nije obveznik poreza na dodanu vrijednost prema Zakonu
o porezu na dodanu vrijednost i dohodak ne utvrđuje prema članku 19. do 24.
ovoga Zakona, dohodak i porez na dohodak utvrđuje se u paušalnom iznosu.
(3) Porezni obveznik iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji porez na dohodak plaća
u paušalnom iznosu ne vodi poslovne knjige iz članka 23. stavka 2. ovoga Zakona,
osim evidencije o prometu.
(4) Samostalne djelatnosti i djelatnosti iznajmljivanja i organiziranja kampova
prema stavku 1. i 2. ovoga članka koje će se paušalno oporezivati i visinu
paušalnog dohotka i poreza na dohodak, utvrđuje ministar financija.
(5) Godišnji porez u paušalnom iznosu utvrđuje Porezna uprava rješenjem.
(6) Porezna uprava može na temelju obavljenog nadzora i prikupljenih podataka o
ostvarenom prometu, ukinuti rješenje iz stavka 5. ovoga članka i donijeti
rješenje o plaćanju predujma poreza u skladu sa člankom 47. stavkom 1. ovoga
Zakona, ako utvrdi da je porezni obveznik ostvario primitke iznad iznosa
propisanog za obvezni ulazak u sustav poreza na dodanu vrijednost.
(7) U slučaju iz stavka 6. ovoga članka porezni obveznik je obvezan prijeći na
utvrđivanje dohotka od samostalne djelatnosti na način propisan odredbama
članaka 19. – 24. ovoga Zakona.*
11.3. Razvidno je da u slučaju kad bi porezni obveznik htio da mu se dohodak od
imovine, koji ostvaruje iznajmljivanjem stanova, soba i postelja turistima
utvrdi na temelju naplaćenih iznosa najamnine, na što u svojem prijedlogu
ukazuje predlagatelj, takav porezni obveznik bi mogao prijeći na utvrđivanje
dohotka od samostalne djelatnosti (članci 17., 18. i 19. ZPD) te biti prijavljen
u registar poreznih obveznika poreza na dohodak i utvrđivati dohodak na temelju
izdanih računa, odnosno podataka iz poslovnih knjiga (članak 23. ZPD). ZPD u
članku 26. propisuje način i uvjete za promjenu načina oporezivanja.
11.4. Slijedom navedenog, Ustavni sud ocjenjuje da odredba članka 44. stavka 2.
ZPD nije nesuglasna ustavnim odredbama koje je naveo predlagatelj u svom
prijedlogu.
Neosnovano predlagatelj ističe nesuglasnost osporene zakonske odredbe s člankom
48. stavkom 1. Ustava, kojim je zajamčeno pravo vlasništva, budući da
propisivanje obveze plaćanja poreza u paušalnom iznosu poreznom obvezniku, koji
ostvaruje dohodak od iznajmljivanja stanova, soba i postelja turistima, a nije
obveznik poreza na dodanu vrijednost i dohodak, ne utvrđuje prema odredbama
članaka 19. do 24. ZPD, ni na koji način ne ograničava njegovo pravo vlasništva
na imovini kojom obavlja navedenu djelatnost.
Ustav Republike Hrvatske je u članku 49. stavku 1. utvrdio da su poduzetnička i
tržišna sloboda temelj gospodarskog ustroja Republike Hrvatske (stavak 1.).
Razrezivanje poreza na dohodak osobi koja od svoje djelatnosti stječe dohodak na
način propisan ZPD-om i nalazi se zbog toga u sustavu obveznika poreza na
dohodak, prema ocjeni Ustavnog suda, ne ograničava poduzetničke slobode, te
stoga nije u protivnosti s navedenom ustavnom odredbom.
Neosnovanim su ocijenjeni i navodi predlagatelja kojima neustavnost osporene
zakonske odredbe nalazi i u odnosu na odredbu članka 51. Ustava jer se paušalni
porez na dohodak utvrđuje i naplaćuje samo osobama koje imaju položaj poreznog
obveznika u smislu ZPD na način i pod pretpostavkama propisanim tim Zakonom.
Sudjelovanje u podmirenju javnih troškova, dakle i poreza u skladu s
gospodarskim mogućnostima poreznog obveznika, ne isključuje poreznu obvezu
ukoliko se utvrdi da netko kao porezni obveznik određene skupine za to ispunjava
uvjete propisane ZPD. U tom je smislu u poreznom sustavu primijenjeno načelo
jednakosti i pravednosti.
S druge strane, navode predlagatelja kojima dovodi u sumnju ustavnost članka 44.
stavka 2. ZPD kroz primjenu te odredbe na njegov slučaj, Ustavni sud nije
razmatrao budući da primjena propisa na konkretne slučajeve nije predmet
ustavnosudske ocjene.
12. U postupku je, nadalje, ocijenjeno da je odredba članka 53. stavka 1. ZPD,
čiju ustavnost su osporili Udruga distrofičara, invalida cerebralne i dječje
paralize i ostalih tjelesnih invalida te Goran Maligec, suglasna s Ustavom.
12.1. Prema odredbi članka 36. stavka 8. ZPD, osobama s invaliditetom, u smislu
tog Zakona, smatraju se fizičke osobe – porezni obveznik i/ili uzdržavani
članovi njegove uže obitelji i uzdržavana djeca, kojima je rješenjem, donesenim
prema posebnim propisima, utvrđena invalidnost ili tjelesno oštećenje. Te osobe
imaju pravo uvećati svoj osobni odbitak, kao porezni obveznici ili kao članovi
njegove uže obitelji, za 1,0 osnovnog osobnog odbitka (članak 36. stavak 2.
točka 4. ZPD). Mogućnosti i načine korištenja tog osobnog odbitka propisuje
nadležni ministar posebnim provedbenim propisom (članak 64. točka 12. ZPD).
Odredba članka 53. stavka 1. ZPD propisuje porezno oslobođenje za HRVI iz
Domovinskog rata, na način da te osobe ne plaćaju porez na dohodak od
nesamostalnog rada (plaće) i mirovine, razmjerno stupnju invalidnosti.
12.2. Ustavni sud smatra da se kroz osporenu zakonsku odredbu ostvaruje ustavna
obveza države da posebnu skrb posvećuje zaštiti invalidnih osoba općenito pa
tako i zaštiti HRVI iz Domovinskog rata.
U odnosu na navode predlagatelja da se osporenom zakonskom odredbom
diskriminiraju osobe s invaliditetom u odnosu na HRVI iz Domovinskog rata, kad
su u pitanju porezna oslobođenja, ocjena je Ustavnog suda da se u konkretnom
slučaju radi o dvije, s obzirom na okolnosti i uzroke nastanka invalidnosti,
različite skupine čija je prava, obveze i odgovornosti zakonodavac ovlašten
urediti na različite načine.
Pitanje jednakosti pred zakonom moglo bi biti mjerodavno s ustavnopravnog
aspekta samo u slučaju kad bi zakonodavac bez ustavnopravno prihvatljivih
razloga propisao razlike u poreznim oslobođenjima i olakšicama unutar jedne te
iste skupine invalidnih osoba.
Navedeno stajalište ovaj je Sud već izrazio u svojim odlukama broj:
U-I-2362/2001 od 5. svibnja 2005., objavljeno u »Narodnim novinama«, broj 64/05.
i broj: U-I-540/2005 od 5. svibnja 2005. godine.
Stoga, stajalište predlagatelja da su osporenom zakonskom odredbom HRVI iz
Domovinskog rata stavljeni u povoljniji položaj u odnosu na ostale osobe s
invaliditetom Ustavni sud ocjenjuje neutemeljenim.
13. Slijedom navedenog, Ustavni sud je utvrdio da su osporene odredbe članaka
44. stavka 2. i 53. stavka 1. ZPD u suglasnosti s odredbama Ustava, istaknutim u
prijedlozima predlagatelja. Stoga je, na temelju članka 43. stavka 1. Ustavnog
zakona, riješeno kao u izreci (točka I.).
14. Odluka o objavi (točka II. izreke) temelji se na odredbi članka 29. Ustavnog
zakona.

Broj: U-I-1201/2006
U-I-2866/2006
U-I-3021/2006
Zagreb, 30. travnja 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjedavajući sudac
**dr. sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Rješenje, NN 69/2008-2323
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)