### NN 120/2023 (18.10.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-7270/2022 od 13. rujna 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

1676

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Ingrid Antičević Marinović, Mato Arlović, Mario Jelušić i Lovorka Kušan, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Jelka Gržinić iz Kastva, koju zastupa Vlado Vladika, odvjetnik u Rijeci, na sjednici održanoj 13. rujna 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Vrhovni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Revd-1929/2023 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od tri (3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02.), podnositeljici ustavne tužbe Jelki Gržinić iz Kastva, Donji Turki 22, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) od 2.044,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Jelka Gržinić iz Kastva, koju zastupa Vlado Vladika, odvjetnik u Rijeci (u daljnjem tekstu: podnositeljica), podnijela je 14. prosinca 2022. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da joj je trajanjem parničnog postupka koji se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci pod brojem Pr-219/2018 (ranije: Pr-263/2015) povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, a na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona pribavljena je preslika spisa Općinskog suda u Rijeci (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) broj: Pr-219/2018.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Predmetni postupak pokrenut je 17. studenoga 2015. podnošenjem tužbe podnositeljice prvostupanjskom sudu protiv tuženika I.-I. n. d. d. Z. radi utvrđenja nedopuštenosti odluke o premještaju na drugo radno mjesto (radni spor).

Tuženiku je rješenjem suda od 18. studenoga 2015. naloženo podnošenje odgovora na tužbu.

Odgovor na tužbu tuženik je podnio 27. studenoga 2015.

Pripremno ročište održano je 24. veljače 2017., a nakon toga održana su sljedeća ročišta: 11. travnja 2017., 19. lipnja 2017., 28. rujna 2017. i 27. prosinca 2017.

Podnositeljica je podneskom od 27. veljače 2017. zatražila spajanje predmeta.

Presuda prvostupanjskog suda broj: Pr-263/15-18 donesena je na ročištu 27. prosinca 2017.

Tuženik je podnio žalbu 29. prosinca 2017.

Županijski sud u Zagrebu donio je presudu i rješenje broj: Gž R-304/18-2 od 10. travnja 2018., kojim je rješenjem ukinuo prvostupanjsku presudu u pobijanoj točki 2., 3. i 4. i u tom dijelu je vratio predmet na ponovno odlučivanje.

Tuženik se podneskom očitovao na ukidno rješenje Županijskog suda u Zagrebu 24. svibnja 2018.

U ponovljenom postupku održana su ročišta: 28. svibnja 2018., 18. srpnja 2018. i 16. listopada 2018.

Nova prvostupanjska presuda broj: Pr-219/2018-9 donesena je 23. studenoga 2018.

Tuženik je podnio žalbu 30. studenoga 2018.

Podnositeljica je podnijela odgovor na žalbu tuženika 5. prosinca 2018.

Županijski sud u Zagrebu preinačio je prvostupanjsku presudu i odbio tužbeni zahtjev podnositeljice presudom broj: Gž R-1684/18-2 od 19. ožujka 2019.

Podnositeljica je podnijela reviziju 19. lipnja 2019.

Vrhovni sud Republike Hrvatske je rješenjem broj: Rev 3631/2019-2 od 7. lipnja 2022. prihvatio reviziju i ukinuo drugostupanjsku presudu te vratio predmet drugostupanjskom sudu na ponovno odlučivanje.

Podnositeljica je 30. kolovoza 2022., podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem Županijskog suda u Zagrebu broj: Su-Gzp I-31/2022-5 od 5. listopada 2022. zahtjev je ocijenjen osnovanim te je određen rok od tri (3) mjeseca za donošenje meritorne odluke u predmetu Gž R-2840/2022.

Rješenjem drugostupanjskog suda od 2. studenoga 2022. određeno je izvođenje dokaza saslušanjem podnositeljice i svjedoka pred prvostupanjskim sudom.

Na ročištu 14. prosinca 2022. izvedeno je dopunsko saslušanje podnositeljice i svjedoka pred prvostupanjskim sudom, nakon čega je spis 31. siječnja 2023. dostavljen drugostupanjskom sudu.

Drugostupanjski sud je presudom broj: Gž R-2840/2022-7 od 17. siječnja 2023. odbio žalbu tuženika i potvrdio prvostupanjsku presudu.

Tuženik je povodom navedene presude podnio prijedlog za dopuštenje revizije 5. travnja 2023.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi predmet se vodi pred Vrhovnim sudom pod brojem Revd-1929/2023.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.),

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.),

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.) i

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSuda/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.), jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da su podnositelji prethodno koristili dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. U konkretnom slučaju podnositeljica je tijekom postupka, 30. kolovoza 2022., podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku na temelju članka 63. ZoSuda/13.

Rješenjem predsjednika Županijskog suda u Zagrebu broj: Su – Gzp I-31/2022-5 od 5. listopada 2022. usvojen je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu koji se tada pred tim sudom vodio pod brojem: Gž R-2840/2022 te je određen rok od tri (3) mjeseca u kojemu je sudac-rješavatelj dužan donijeti meritornu odluku u predmetu. Postupak do danas nije okončan.

7. Budući da je podnositeljica koristila pravna sredstva koja su joj bila na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja (razmatrano razdoblje) od pokretanja parničnog postupka podnošenjem tužbe podnositeljice (17. studenoga 2015.) do dana donošenja ove odluke (13. rujna 2023.).

1) Duljina sudskog postupka

9. Parnični postupak pokrenut je 17. studenoga 2015. podnošenjem tužbe podnositeljice. U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi parnični postupak se vodi pred Vrhovnim sudom pod brojem Revd-1929/2023 i još uvijek nije okončan.

Ustavni sud utvrđuje da od pokretanja parničnog postupka (17. studenoga 2015.) do donošenja ove odluke (13. rujna 2023.) postupak traje ukupno sedam (7) godina, devet (9) mjeseci i dvadeset sedam (27) dana i još uvijek nije okončan.

2) Složenost sudskog predmeta

10. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. Ustavni sud je utvrdio da je nakon pokretanja postupka 17. studenoga 2015. prvostupanjski sud održao pripremno ročište tek 24. veljače 2017., dakle nakon više od godinu dana od podnošenja tužbe i zaprimanja odgovora na tužbu, što je neopravdano dugo razdoblje. Nakon tog, ročišta su se održavala u intervalima od po dva (2) mjeseca, što je optimalno. Održano je ukupno osam (8) ročišta. Donesene su dvije prvostupanjske i dvije drugostupanjske presude te jedna revizijska presuda. Iako su sudovi bez većih zastoja vodili postupak, održavali ročišta i donosili odluke u razumnom roku, sama činjenica da je postupak do danas trajao preko sedam (7) godina i još uvijek nije okončan, a riječ je o hitnom postupku – radnom sporu, to se ne može smatrati postupkom koji je svojom dinamikom i brzinom rješavanja zadovoljio kriterije razumne dužine trajanja.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

12. Ustavni sud utvrđuje da podnositeljica u razmatranom razdoblju nije pridonijela duljini trajanja parničnog postupka.

5) Važnost predmeta spora za podnositeljicu

13. Ustavni sud, imajući u vidu da se u konkretnoj pravnoj stvari radi o radnom sporu, ocjenjuje da je predmet spora od osobite važnosti za podnositeljicu.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

14. Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak u razmatranom razdoblju traje dulje od sedam (7) godina i još uvijek nije okončan.

15. Imajući stoga u vidu duljinu trajanja parničnog postupka, kao i okolnost da je postupak i dalje u tijeku pred Vrhovnim sudom radi odlučivanja o prijedlogu o dopuštenosti revizije, a riječ je o postupku hitne naravi (radni spor), Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljici povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu postupka, a koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

16. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Vrhovnog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

17. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

18. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-7270/2022

Zagreb, 13. rujna 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.