## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2010. godini

### NN 7/2010 (13.1.2010.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2010. godini

MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

150

Na temelju članka 12. stavaka 1., 2. i 3 i članka 17. stavka 3. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine« br. 41/07) ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

NAREDBU

O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 2010. GODINI

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja koje se sprječavaju, otkrivaju i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom Naredbom su:

1. Arteritis konja

2. Afrička svinjska kuga

3. Bedrenica i šuštavac

4. Bjesnoća

5. Bolest plavog jezika

6. Bolesti pčela

7. Bolesti riba i školjkaša

8. Bolest virusnog proljeva goveda/bolest sluznice goveda

9. Bruceloza

10. Genitalna kampilobakterioza

11. Goveđa spongiformna encefalopatija

12. Grebež ovaca (scrapie)

13. Ehinokokoza

14. Enzootska leukoza goveda

15. Infekciozna anemija kopitara

16. Influenca ptica

17. Kampilobakterioza peradi

18. Klamidioza ptica

19. Klasična svinjska kuga

20. Kontrola zdravlja vimena

21. Listerioza

22. Leptospiroza

23. Newcastleska bolest

24. Paratuberkuloza

25. Rinopneumonitis konja

26. Q-groznica

27. Salmoneloze peradi

28. Salmoneloza, MRSA i praćenje otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u svinja

29. Salmoneloza konja, ovaca i koza

30. Slinavka i šap

31. Trihomonijaza

32. Trihineloza

33. Tuberkuloza

34. Vezikularna bolest svinja

33. Zarazni goveđi rinotraheitis/zarazni pustularni vulvovaginitis

34. Praćenje otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u tovnih pilića i konzumnih nesilica

35. Salmonele u hrani za životinje.

II. IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

1. Bedrenica i šuštavac

1) Goveda u zaraženim područjima (bedreničnim distriktima) moraju biti cijepljena protiv bedrenice i šuštavca prije izgona na ispašu.

2) Ovce, koze i konji u zaraženim područjima (bedreničnim distriktima) moraju biti jednom godišnje cijepljena protiv bedrenice i šuštavca.

3) Goveda, ovce, koze i konje dopušteno je napasivati u zaraženim područjima, ako su cijepljeni protiv bedrenice i ako je od cijepljenja prošlo više od 15 dana.

4) Bedrenične distrikte određuje Uprava za veterinarstvo.

5) Troškove provođenja mjera iz stavaka 1. i 2. ove točke snosi posjednik životinje.

2. Bjesnoća

1) Psi stariji od tri mjeseca moraju, jednom godišnje, biti cijepljeni protiv bjesnoće na čitavom području Republike Hrvatske, s tim da između dva cijepljenja ne smije proteći više od 12 mjeseci.

2) Pas koji tijekom godine navrši tri mjeseca, mora biti cijepljen u narednih 14 dana, a pas koji nije ranije cijepljen, u roku od 14 dana od dana njegove nabave.

3) Preporuča se cijepljenje mačaka i pitomih vretica protiv bjesnoće.

4) Za cijepljenje pasa, mačaka i pitomih vretica može se koristiti samo monovalentno cjepivo od umrtvljenih, visokoimunogenih sojeva virusa bjesnoće.

5) Svi psi moraju biti označeni u skladu s Pravilnikom o označavanju pasa (»Narodne novine«, br. 162/03, 114/04 i 26/05).

6) Posjednik životinja koje se drže na paši mora onemogućiti kontakt divljih i domaćih životinja.

8) U slučaju kad ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja naredi cijepljenje i drugih vrsta životinja protiv bjesnoće u pojedinim područjima, mora se koristiti samo monovalentno cjepivo od umrtvljenih, visokoimunogenih sojeva virusa bjesnoće.

9) Troškove provođenja mjera iz stavaka 1., 2. i 5. ove točke snosi posjednik životinje, osim na području Sisačko-moslavačke županije u općinama: Glina, Dvor, Donji Kukuruzari, Majur, Hrvatska Dubica i Hrvatska Kostajnica, gdje se navedeni troškovi podmiruju iz državnog proračuna. Troškovi provođenja mjera iz stavka 8. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

3. Newcastleska bolest

1) Sva perad u ekstenzivnim uzgojima koja obolijeva od newcastleske bolesti, te nojevi, golubovi iz uzgoja i pernata divljač osim divlje patke iz uzgoja mora biti cijepljena protiv ove bolesti dva puta godišnje cjepivom proizvedenim od soja La Sota, jednim od sljedećih postupaka primjene: pitkom vodom, okulonazalno ili raspršivanjem.

2) Cijepljenje iz stavka 1. ove točke mora biti provedeno u razmaku od najmanje 4 mjeseca između dva cijepljenja.

3) Perad u intenzivnom uzgoju (perad na farmama i svim oblicima intenzivne proizvodnje) koja obolijeva od newcastleske bolesti, te nojevi, golubovi i pernata divljač osim divlje patke, mora biti cijepljena protiv ove bolesti tako da stalno bude imuna.

4) Ukoliko se netom izležena perad cijepi protiv newcastleske bolesti u valionici, cijepljenje mora biti provedeno primjenom sojeva La Sota ili B1. Cijepljenje može biti provedeno postupkom zamagljivanja primjenom ultrazvučnog raspršivača.

5) Učinkovitost cijepljenja peradi prosuđuje se serološkom pretragom koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

6) Imunost se mora kontrolirati:

(a) u ekstenzivnim uzgojima peradi, golubova iz uzgoja, nojeva i pernate divljači osim divljih pataka, pretragom 6 uzoraka krvi na 1000 komada cijepljene peradi dva puta godišnje, nakon 3 do 4 tjedna po provedenom cijepljenju;

(b) u intenzivnim uzgojima peradi, pretragom 20 uzoraka krvi po jatu, nakon 3 do 4 tjedna po provedenom cijepljenju;

7) Ovlaštene veterinarske organizacije i posjednici peradi u intenzivnom uzgoju dužni su dostaviti nadležnoj veterinarskoj inspekciji plan cijepljenja protiv ove bolesti.

8) Troškove provođenja mjera iz stavaka 1., 3. i 6. (b) ove točke snosi posjednik životinje, a troškovi provođenja mjera iz stavka 6. (a) ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

III. DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA BOLESTI

1. Arteritis konja

1) Krv necijepljenih pastuha koji se koriste za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust mora, prije početka korištenja rasplodnjaka, biti pretražena na arteritis konja.

2) Kod svakog pobačaja kobile, krv kobile i pobačeni fetus moraju biti dostavljeni u laboratorij radi pretrage na arteritis konja.

3) Troškove provođenja mjera iz stavka 1. ove točke snosi posjednik životinje, a troškovi provođenja mjera iz stavka 2. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

2. Afrička svinjska kuga

1) Radi ranog otkrivanja afričke svinjske kuge (ASK) u domaćih svinja, određuje se pretraživanje 3% uzoraka podrijetlom od domaćih svinja dostavljenih u laboratorij Hrvatskog veterinarskog instituta prema Programu nadziranja klasične svinjske kuge u domaćih svinja u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/167; urbroj: 525-06-09-01).

2) Radi ranog otkrivanja ASK u divljih svinja, određuje se pretraživanje 1% uzoraka podrijetlom od divljih svinja dostavljenih u laboratorij Hrvatskog veterinarskog instituta prema Programu nadziranja klasične svinjske kuge u divljih svinja u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/167; urbroj: 525-06-09-01).

3) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

3. Bruceloza

3.1 Bruceloza goveda (B. abortus)

1) Radi ranog otkrivanja bruceloze goveda (B. abortus), svaki pobačaj mora biti prijavljen nadležnom veterinaru, koji mora uzeti krv krave koja je pobacila i pobačeni fetus, te iste dostaviti u službeni laboratorij radi pretrage na brucelozu.

2) Na brucelozu mora biti serološki pretražena:

(a) krv novonabavljenih goveda, prije uvođenja u uzgoj;

(b) krv bikova prije početka korištenja za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust;

(c) dva puta godišnje krv bikova koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust;

3) Troškovi provođenja mjera iz stavka 1. ove podtočke podmiruju se iz državnog proračuna, a troškove provođenja mjera iz stavka 2. ove podtočke snosi posjednik životinje.

3.2 Bruceloza svinja (Brucella suis)

1) Radi ranog otkrivanja bruceloze svinja (B. suis), svaki pobačaj mora biti prijavljen nadležnom veterinaru, koji mora uzeti krv krmače koja je pobacila i pobačeni fetus, te iste dostaviti u laboratorij radi pretrage na brucelozu.

2) Na brucelozu mora biti serološki pretražena:

(a) jedanput godišnje, krv:

– svih krmača i nazimica u uzgojima od 10 do 20 krmača i nazimica;

– 21 do 25 krmača i nazimica u uzgojima od 21 do 30 krmača i nazimica;

– 26 krmača i nazimica u uzgojima od 31 do 40 krmača i nazimica;

– 31 krmača i nazimica u uzgojima od 41 do 50 krmača i nazimica;

– 35 krmača i nazimica u uzgojima od 51 do 60 krmača i nazimica;

– 38 krmača i nazimica u uzgojima od 61 do 70 krmača i nazimica;

– 40 krmača i nazimica u uzgojima od 71 do 80 krmača i nazimica;

– 42 krmače i nazimice u uzgojima od 81 do 90 krmača i nazimica;

– 43 krmače i nazimice u uzgojima od 91 do 100 krmača i nazimica;

– 49 krmača i nazimica u uzgojima od 101 do 200 krmača i nazimica;

– 53 krmače i nazimice u uzgojima od 201 do 300 krmača i nazimica;

– 59 krmača i nazimica u uzgojima sa više od 300 krmača i nazimica.

(b) krv nerastova prije početka korištenja za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust;

(c) dva puta godišnje krv nerastova koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust.

3) Troškovi provođenja mjera iz stavka 1. i stavka 2. točke (a) ove podtočke podmiruju se iz državnog proračuna, a troškove provođenja mjera iz stavka 2. točke (b) i (c) ove podtočke snosi posjednik životinje.

3.3 Bruceloza ovaca i koza (Brucella melitensis)

1) Radi ranog otkrivanja bruceloze ovaca i koza (B. melitensis), svaki pobačaj mora biti prijavljen nadležnom veterinaru, koji mora uzeti krv ovce ili koze koja je pobacila i pobačeni fetus, te iste dostaviti u službeni laboratorij radi pretrage na brucelozu.

2) Na brucelozu mora biti serološki pretražena:

(a) krv novonabavljenih ovnova i jarčeva te rasplodnih ovaca i koza, prije uvođenja u uzgoj;

(b) krv ovnova i jarčeva prije početka korištenja za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust;

(c) dva puta godišnje krv ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust;

(d) krv svih rasplodnih ovnova i jarčeva, te rasplodnih ovaca i koza, prije stavljanja u promet, s tim da nalaz ne smije biti stariji od 30 dana.

3) Osim odredbi iz stavka 2. ove podtočke na području Karlovačke županije, općine Vojnić, Krnjak i Cetingrad, Splitsko-dalmatinske županije osim otoka, te Šibensko-kninske županije općina Civljane, sve ovce i koze moraju biti pretražene na B. melitensis.

4) Troškovi provođenja mjera iz stavaka 1. i 3. ove podtočke podmiruju se iz državnog proračuna, a troškove provođenja mjera iz stavka 2. ove podtočke snosi posjednik životinje.

3.4 Bruceloza ovaca (Brucella ovis)

1) Radi ranog otkrivanja bruceloze (B. ovis), svaki pobačaj mora biti prijavljen nadležnom veterinaru, koji mora uzeti krv ovce koja je pobacila i pobačeni fetus, te iste dostaviti u službeni laboratorij radi pretrage na brucelozu.

2) Na brucelozu mora biti serološki pretražena:

(a) krv novonabavljenih ovnova, te rasplodnih ovaca prije uvođenja u uzgoj;

(b) krv ovnova prije početka korištenja za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust;

(c)dva puta godišnje krv ovnova koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust;

(d) krv svih rasplodnih ovnova te rasplodnih ovaca prije stavljanja u promet, s tim da nalaz ne smije biti stariji od 30 dana.

3) Troškovi provođenja mjera iz stavka 1. ove podtočke podmiruju se iz državnog proračuna, a troškove provođenja mjera iz stavka 2. ove podtočke snosi posjednik životinje.

4. Bolest plavog jezika

1) Radi ranog otkrivanja prisutstva virusa uzročnika bolesti plavog jezika, određuje se provedba Programa nadziranja infekcije virusom bolesti plavog jezika u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/160; urbroj: 525-06-09-01).

2) Radi utvrđivanje proširenosti vektora, određuje se provedba Programa entomološkog istraživanja populacije vektora virusa bolesti plavog jezika, na području Republike Hrvatske u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/168; urbroj: 525-06-09-01).

3) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

5. Bolesti pčela
(Američka gnjiloća, Nozemoza, Varooza,
Tropileloza i Etinioza)

1) Na pčelinjacima moraju biti provedene preventivne i dijagnostičke mjere za zaštitu zdravlja pčelinjih zajednica od sljedećih pčelinjih bolesti: američka gnjiloća, nozemoza, varooza, tropileloza i etinioza.

2) Uzgoj pčelinjih matica za prodaju dopušten je samo na pčelinjacima koji su pod stalnim veterinarsko-zdravstvenim nadzorom.

3) U promet mogu biti stavljene samo zdrave pčelinje matice i zdrave pčelinje zajednice odnosno one na kojima su provedene dijagnostičke i preventivne mjere i to:

5.1. Američka gnjiloća

1) U mjestima u kojima je tijekom 2009. godine utvrđena američka gnjiloća, tijekom ožujka ili travnja 2010. godine, ovlašteni veterinar mora klinički pregledati sve pčelinje zajednice u krugu polumjera 3 km od zaraženog pčelinjaka.

2) U slučaju sumnje na bolest, ovlašteni veterinar mora uzeti službeni uzorak saća s pčelinjim leglom i putem ovlaštene veterinarske organizacije poslati ga na laboratorijsku pretragu u službeni laboratorij. Na pretragu mora biti dostavljen službeni uzorak pčelinjeg legla, zasebno uzet iz svake pojedine sumnjive pčelinje zajednice, i to komad saća s poklopljenim leglom, veličine 10x10 cm, na kojem su znaci bolesti dobro vidljivi, umotan u zrakopropusnu ambalažu.

3) Na pčelinjacima za uzgoj i prodaju matica, tijekom proljeća i jeseni moraju biti klinički pregledane sve pčelinje zajednice. Iz zajednica sumnjivih na bolest mora biti uzet službeni uzorak pčelinjeg legla i dostavljen na laboratorijsku pretragu.

4) Troškovi provođenja mjera iz točke 1. ove podtočke podmiruju se iz državnog proračuna, a troškove provođenja mjera iz točke 2. i 3. ove podtočke snosi posjednik životinje.

5.2. Nozemoza

1) Na svim pčelinjacima za uzgoj i prodaju matica, tijekom siječnja ili veljače iz svih pčelinjih zajednica ovlašteni veterinar mora uzeti službene uzorke zimskih gubitaka pčela, odnosno pčela, i dostaviti ih na laboratorijsku pretragu.

2) Troškove provođenja mjera iz ove podtočke snosi posjednik životinje.

5.3. Varooza

1) Na svim pčelinjacima, tijekom zime (studeni/prosinac/siječanj) i u sezoni, pčelar mora provesti dijagnostičko tretiranje protiv varooze. U pčelinjacima do 50 pčelinjih zajednica dijagnostičko tretiranje treba provesti na 5 pčelinjih zajednica, a u većim pčelinjacima na 10% pčelinjih zajednica.

2) Troškove provođenja mjera iz ove podtočke snosi posjednik životinje.

5.4. Tropileloza

1) Na sve pčelinjake, na kojima se tijekom dijagnostičkog tretiranja protiv varooze posumnja na tropilelozu, mora biti pozvan ovlašteni veterinar koji mora pregledati podloške na uzročnika tropileloze.

2) Troškove provođenja mjera iz ove podtočke snosi posjednik životinje.

5.5. Etinioza

1) Na sve pčelinjake, na kojima se tijekom dijagnostičkog tretiranja protiv varooze posumnja na etiniozu, mora biti pozvan ovlašteni veterinar koji mora obaviti klinički pregled pčelinjih zajednica na etiniozu.

2) Troškove provođenja mjera iz ove podtočke snosi posjednik životinje.

6. Bolesti riba i školjkaša

Na svim uzgajalištima, područjima za uzgoj mekušaca i lovištima u kojima se u svrhu rekreativnog ribolova provodi organizirano poribljavanje, mora biti obavljen klinički pregled i uzimanje uzorka u svrhu laboratorijske pretrage, i to:

1) Na svim pastrvskim uzgajalištima:

(a) ovlašteni veterinar mora provesti dva klinička pregleda, u razmaku od najmanje 4 mjeseca, te uzorkovanje tkiva riba i/ili ovarijalne tekućine u svrhu laboratorijske pretrage na prisutnost uzročnika virusne hemoragične septikemije (VHS) i zarazne hematopoetske nekroze (ZHN).

(b) klinički pregled iz alineje a) ovoga stavka, mora biti proveden na svim proizvodnim jedinicama (ribnjaci, bazeni, kavezi) u razdoblju od listopada do lipnja ili kad je temperatura vode niža od 14ºC.

Veličina uzorka, broj kliničkih pregleda i broj laboratorijskih pretraga određen je u Tablici 1 iz ove točke.

Tablica 1

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Broj kliničkih pregleda na godinu | Broj laboratorijskih pretraga na godinu | Laboratorijsko pretraživanje na prisutnost virusa | |
| Broj riba iz uzgoja  (materijal organa) | Broj matičnih riba (ovarijalna tekućina) |
| Kontinentalne zone i uzgajališta |  | | | |
| (a) Uzgajališta s matičnim ribama | 2 | 2 | 120\* (prvi pregled) | 30\* (prvi pregled) |
| 150\* (drugi pregled) | 0 |
| (b) Uzgajališta samo s matičnim ribama | 2 | 1 | 0 | 150\* (prvi ili drugi pregled) |
| (c) Uzgajališta bez matičnih riba | 2 | 2 | 150\* (prvi pregled) | 0 |
| 150\* (drugi pregled) |
| Obalne zone i uzgajališta |  | | | |
| (a) Uzgajališta s matičnim ribama | 2 | 2 | 120\* (prvi pregled) | 30\* (prvi pregled) |
| 150\* (drugi pregled) | 0 |
| (b) Uzgajališta salmonida bez matičnih riba | 2 | 2 | 30\* (prvi pregled) | 0 |
| 30\* (drugi pregled) |
| (c) Uzgajališta drugih vrsta osim salmonida i bez matičnih riba | 2 | 2 | 150\* (prvi pregled) | 0 |
| 150\* (drugi pregled) |

\* Skupni uzorak može sadržavati uzorke od najviše 10 riba.

2) Na svim ribnjačarstvima:

(a) ovlašteni veterinar mora obaviti klinički pregled šaranskih vrsta riba na proljetnu viremiju šarana (PVŠ) dva puta godišnje i to u proljeće i jesen kada je temperatura vode u ribnjacima ispod 20ºC.

U slučaju nalaza kliničkih promjena koje upućuju na PVŠ, ovlašteni veterinar mora uzeti i dostaviti na laboratorijsku pretragu po:

– 20 uzoraka cijele mlađi (dužine tijela do 4 cm),

– 20 uzoraka utrobe uključujući bubreg i encephalon (dužine tijela od 4 do 6 cm),

– 20 uzoraka jetre ribe veće od 6 cm (uzorak jetre mora biti dvostruko veći od slezene ribe koja se uzorkuje).

Skupni uzorak može sadržavati uzorke od najviše 5 riba.

(b) u svakom slučaju sumnje na nazočnost uzročnika koi herpersviroze (KHV) ovlašteni veterinar mora dostaviti na laboratorijsku pretragu 50 primjeraka šaranskih vrsta riba tako da u uzorku budu zastupljene sve dobne kategorije.

(c) ljeti, pri temperaturi vode iznad 24°C, ovlašteni veterinar mora obaviti klinički pregled svih kategorija šaranskog mlađa i dostaviti materijal od 100 primjeraka jednogodišnjeg mlađa za virusološke pretrage na nazočnost uzročnika koi herpesviroze (KHV).

3) Otvorene vode mogu se poribljavati samo ribom podrijetlom iz uzgajališta na kojem su obavljene mjere kontrole bolesti riba propisane ovom Naredbom.

4) Na proizvodnim područjima za uzgoj živih školjkaša:

(a) jednom godišnje, u proljeće (u ožujku ili travnju) moraju biti uzeti uzorci kamenica i laboratorijski pretraženi na nazočnost uzročnika bonamioze. Za laboratorijske pretrage potrebno je uzeti uzorke kamenica kako je navedeno u Tablici 2 iz ove točke.

(b) jednom godišnje, pri temperaturama mora iznad 20˚C, moraju biti uzeti uzorci kamenica i dagnji i laboratorijski pretraženi na nazočnost uzročnika marteilioze. Za laboratorijske pretrage potrebno je uzeti uzorke kamenica i dagnji kako je određeno u Tablici 2 iz ove točke.

Tablica 2

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna područja za uzgoj školjkaša | Školjkaši u uzgoju: | | Bonamioza | Marteilioza | |
| Dagnje | Kamenice | Broj uzoraka kamenica | Broj uzoraka dagnji | Broj uzoraka kamenica |
| Savudrijska vala | • |  |  | 30 |  |
| Vabriga | • | • | 50 | 30 | 50 |
| Limski zaljev | • | • | 50 | 30 | 50 |
| Raški zaljev | • |  |  | 30 |  |
| Uvala Budava | • |  |  | 30 |  |
| Medulinski zaljev | • |  |  | 30 |  |
| Uvala Dinjiška na Pagu | • |  |  | 30 |  |
| Modrič – Seline | • |  |  | 30 |  |
| Novigradsko more | • |  |  | 30 |  |
| Pirovački zaljev | • |  |  | 30 |  |
| Ušće rijeke Krke: Zona  Šibenik 1 | • |  |  | 30 |  |
| Ušće rijeke Krke: Zona Strmica | • |  |  | 30 |  |
| Ušće rijeke Krke: Zona Zaton | • |  |  | 30 |  |
| Marinski zaljev | • |  |  | 30 |  |
| Malostonski zaljev: Zona Brijesta | • | • | 50 | 30 | 50 |
| Malostonski zaljev: Zona Mali Ston | • | • | 50 | 30 | 50 |
| Malostonski zaljev: Zona Bistrina | • | • | 50 | 30 | 50 |
| Malostonski zaljev: Zona Bjejevica | • | • | 50 | 30 | 50 |
| Malostonski zaljev: Zona Sutvid | • | • | 50 | 30 | 50 |
| Uvala Sobra na Mljetu | • |  |  | 30 |  |
| Uvala Stara Povljana |  | • | 50 |  | 50 |

6) Troškove uzorkovanja i dostave uzoraka na laboratorijsku pretragu iz stavaka 1. i 2. ove točke snosi posjednik, a troškove laboratorijskih pretraga i kliničkih pregleda iz stavaka 1. i 2. ove točke te troškovi provođenja mjera iz stavaka 4. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

7. Enzootska leukoza goveda

1) Na enzootsku leukozu moraju biti pretražena sva goveda starija od 12 mjeseci koja se odvode na izložbe i smotre ili se stavljaju u promet, osim upućivanja na klanje. Nalaz dijagnostičkog laboratorija ne smije biti stariji od 30 dana.

2) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi posjednik životinje.

8. Genitalna kampilobakterioza

1) Ispirak prepucija bikova koji se koriste za prirodni pripust mora biti pretražen na genitalnu kampilobakteriozu dva puta godišnje, s tim da prva pretraga mora biti obavljena prije prvog korištenja za pripust.

2) Ispirak prepucija bikova koji se koriste za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje mora biti pretražen jednom godišnje, s tim da pretraga mora biti provedena prije uvođenja u proizvodnju.

3) Bikovi koji se koriste za umjetno osjemenjivanje i vraćaju u proizvodnju nakon odmora dužeg od šest mjeseci, moraju biti ponovno testirani, ne ranije od 30 dana prije dana ponovnog stavljanja u proizvodnju.

4) Kod ponavljanja nepravilnosti spolnog ciklusa i kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza, vaginalna sluz, a po mogućnosti i pobačeni fetus navedenih životinja moraju biti dostavljeni radi laboratorijske pretrage na genitalnu kampilobakteriozu.

5) Troškove provođenja mjera iz stavaka 1., 2. i 3. ove točke snosi posjednik životinje, a troškovi provođenja mjera iz stavka 4. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

9. Bolest virusnog proljeva goveda/bolest sluznice goveda

1) Svi bikovi koji se koriste za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju biti virološki pretraženi na bolest virusnog proljeva/bolest sluznice goveda (BVP/BSG) jednom godišnje.

2) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi posjednik životinje.

10. Goveđa spongiformna encefalopatija

1. Na goveđu spongiformnu encefalopatiju (GSE) moraju biti pretražena sva goveda:

(a) starija od 24 mjeseca:

– koja su zaklana iz nužde odnosno upućena na prisilno (hitno) klanje od strane veterinara nakon nesreće ili zbog ozbiljnih fizioloških ili funkcionalnih poremećaja, uključujući poremećaje središnjeg živčanog sustava;

– koja, pri ante mortem pregledu, pokazuju kliničke znakove zarazne bolesti ili znakove na temelju kojih se može posumnjati da su zaražene ili pokazuju fiziološke ili funkcionalne poremećaje, uključujući poremećaje središnjeg živčanog sustava;

(b) sva goveda starija od 30 mjeseci:

– pri redovnom klanju za ljudsku prehranu;

– koja su zaklana u okviru programa iskorjenjivanja bolesti, a ne pokazuju kliničke znakove bolesti.

(c) sva goveda starija od 24 mjeseca koja nisu zaklana za ljudsku prehranu (uginula stoka, engl. fallen stock), nego su:

– uginula ili usmrćena na gospodarstvu, osim goveda usmrćenih u okviru suzbijanja epidemije odnosno iskorjenjivanja bolesti;

– uginula ili usmrćena tijekom prijevoza ili u klaonici.

2) Troškovi provođenja mjera iz ove točke uređeni su na sljedeći način:

a) troškovi provođenja mjera iz stavka 1. točke (a) i stavka 1. točke (b) alineje druge, te stavka 1. točke (c), kao i nabava dijagnostičkih kitova i dijela potrošnog materijala iz stavka 1. točke (b) alineje prve ove točke, podmiruju iz državnog proračuna,

b) troškove provođenja laboratorijske pretrage iz stavka 1. točke (b) alineje prve ove točke, snosi posjednik životinje.

11. Grebež ovaca (Scrapie)

1) Na grebež ovaca (Scrapie) moraju biti pretražene sve ovce i koze starije od 18 mjeseci:

a) koje pokazuju kliničke znakove poremećaja središnjeg živčanog sustava;

b) kod uginuća iz bilo kojeg razloga;

c) pri redovnom klanju;

d) ukoliko su usmrćene, osim u slučaju kada se usmrćivanje obavlja sukladno programu iskorjenjivanja neke bolesti.

2) Troškovi provođenja mjera iz ove točke uređeni su na sljedeći način:

a) troškovi provođenja mjera iz stavka 1. točaka (a), (b), i (d) ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

b) troškove provođenja laboratorijske pretrage iz stavka 1. točke (c) ove točke, snosi posjednik životinje, a troškovi nabave dijagnostičkih kitova i dijela potrošnog materijala podmiruju se iz državnog proračuna.

12. Infekciozna anemija kopitara

1) Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara mora biti obavljena:

(a) jedan put godišnje najkasnije do 30. rujna u ergelama, pastuharnama, konjičkim športskim društvima i na šumskim radilištima;

(b) jedan puta godišnje za sve ostale kopitare na području Republike Hrvatske i to u sljedećem razdoblju:

– 1. 1. 2010. – 28. 2. 2010. godine, na području sljedećih županija: Sisačko-moslavačke, Karlovačke, Brodsko-posavske, Vukovarsko-srijemske, Zagrebačke i Grada Zagreba;

– 1. 3. 2010. – 30. 6. 2010. godine, na području sljedećih županija: Osječko-baranjske,, Zadarske, Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske, Istarske, Ličko-senjske i Dubrovačko-neretvanske;

– 1. 7. 2010. – 30. 11. 2010. godine, na području sljedećih županija: Krapinsko-zagorske, Varaždinske, Koprivničko-križevačke, Bjelovarsko-bilogorske, Primorsko-goranske, Virovitičko-podravske, Požeško-slavonske i Međimurske;

(c) dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih osoba koje koriste kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka (cjepiva, seruma) i sjemena za umjetno osjemenjivanje;

(d) kod uvođenja novonabavljenog grla u uzgoj naveden u podstavku 1. i 2. ovog stavka;

(e) kod pastuha prije licenciranja;

(f) kod kobila prije pripusta;

(g) kod svih kopitara koji se dovode na izložbe, smotre i športska natjecanja;

(h) kod stavljanja kopitara u promet, osim na klanje;

2) Zabranjen je dogon, istovar, boravak i napasivanje kopitara na zajedničkim pašnjacima, ako nisu prethodno serološki pretraženi.

3) Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi u slučajevima iz stavka 1. točaka (d) do (h) ove točke ne smije biti stariji od 30 dana.

4) Troškovi provođenja mjera iz ove točke uređeni su na sljedeći način:

a) troškovi provođenja laboratorijske pretrage iz stavka 1. točaka (a) i (b) ove točke podmiruju se iz državnog proračuna,

b) uzorkovanje i dostavu uzoraka iz stavka 1. točaka (a) i (b) ove točke, te uzorkovanje, dostavu uzoraka i laboratorijsku pretragu iz stavka 1. točaka (c), (d), (e), (f), (g) i (h) ove točke snosi posjednik životinje.

13. Influenca ptica

1) Radi ranog otkrivanja dokaza nazočnosti virusa influence ptica u peradi, određuje se provedba Programa pretraživanja influence ptica u peradi u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/171; urbroj: 525-06-09-01).

2) Radi ranog otkrivanja virusa influence ptica u divljih ptica, određuje provedba Programa pretraživanja influence ptica divljih ptica u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/168; urbroj: 525-06-09-01).

3) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

14. Klamidioza ptica

1) Sva matična jata i prodajna mjesta ukrasnih i sobnih ptica te golubova, moraju biti registrirana pri nadležnom Veterinarskom uredu.

2) Sve ukrasne i sobne ptice te golubovi u organiziranoj proizvodnji, namijenjeni za rasplod, prodaju ili izložbu, moraju biti slobodni od klamidioze što se potvrđuje laboratorijskim nalazom.

3) Kontrola klamidioze iz stavka 2. ove točke provodi se u skladu s uputama o mjerama za sprječavanje i iskorjenjivanje klamidioze propisanim od Uprave za veterinarstvo.

4) Nalaz o obavljenoj laboratorijskoj pretrazi s negativnim rezultatom ne smije biti stariji od 60 dana.

5) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi posjednik životinje.

15. Klasična svinjska kuga

1) Radi ranog otkrivanja dokaza prisutnosti virusa klasične svinjske kuge u domaćih svinja, određuje se provedba Programa nadziranja klasične svinjske kuge u domaćih svinja u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/166; urbroj: 525-06-09-01).

2) Radi ranog otkrivanja dokaza prisutnosti virusa klasične svinjske kuge u divljih svinja, određuje se provedba Programa nadziranja klasične svinjske kuge u divljih svinja u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/167; urbroj: 525-06-09-01).

3) U promet mogu biti stavljene samo svinje koje ne pokazuju kliničke znakove bolesti i koje su označene.

4) Prilikom uzimanja krvi svinja koje se laboratorijski pretražuju za potrebe provođenja programa nadziranja i kontrole bolesti, ovlašteni veterinar mora osigurati mogućnost identifikacije svake pojedine svinje od koje je uzet uzorak.

5) Troškovi provođenja mjera iz stavka 1. i 2. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

16. Leptospiroza

1) Krv bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, mora biti serološki pretražena na leptospirozu dva puta godišnje.

2) Krv kopitara starijih od 6 mjeseci, koji se drže u sportsko-rekreacijske svrhe, uključujući centre za terapijsko jahanje i škole jahanja mora jednom godišnje biti serološki pretražena na leptospirozu.

3) Kod svakog pobačaja goveda, ovaca, koza, svinja i kobila krv navedenih životinja mora biti dostavljena radi laboratorijske pretrage na leptospirozu.

4) Troškove provođenja mjera iz stavaka 1. i 2. ove točke snosi posjednik životinje, a troškovi provođenja mjera iz stavka 3. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

17. Listerioza

1) Kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza, pobačeni fetus i plodne ovojnice navedenih životinja moraju biti dostavljeni radi laboratorijske pretrage na listeriozu.

2) Na listeriozu mora biti pretražen mozak ovaca, koza i goveda koje pokazuju kliničke znakove poremećaja središnjeg živčanog sustava i poremećaja u ponašanju.

3) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

18. Paratuberkuloza

1) Krv i feces bikova, ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust, mora biti dva puta godišnje pretražena na paratuberkulozu.

2) Na paratuberkulozu mora biti pretražena krv svih krava u laktaciji prije formiranja novog uzgoja i krv novonabavljenih junica prije uvođenja u uzgoj.

3) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi posjednik životinje.

19. Q-groznica

1) Kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza, krv, lohije i vaginalni bris navedenih životinja moraju biti dostavljeni radi laboratorijske pretrage na Q-groznicu.

2) Zabranjeno je držanje ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

3) Troškovi provođenja mjera iz stavka 1. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

20. Salmoneloze peradi

1) Uzimanje uzoraka od konzumnih nesilica vrste Gallus gallus radi pretrage na prisutnost bakterija iz roda salmonela, laboratorijsko pretraživanje i mjere koje se provode u slučaju sumnje i/ili potvrđenog slučaja S. Enteritidis i S. Typhimurium provode se u skladu s odredbama Nacionalnog programa kontrole Salmoneloze u jatima konzumnih nesilica vrste Gallus gallus u Republici Hrvatskoj (klasa: 322-01/09-01/195, urbroj: 525-06-1-0246/09-1).

2) Uzimanje uzoraka od rasplodne peradi u uzgoju i proizvodnji vrste Gallus gallus radi pretrage na prisutnost bakterija iz roda salmonela, laboratorijsko pretraživanje i mjere koje se provode u slučaju sumnje i/ili potvrđenog slučaja S. Enteritidis, S. Typhimurium, S. Hadar, S. Infantis ili S. Virchow provode se u skladu s odredbama Nacionalnog programa kontrole salmoneloze u odraslih rasplodnih jata (rasplodna jata u proizvodnji) vrste Gallus gallus u Republici Hrvatskoj (klasa: 322-01/09-01/196, urbroj: 525-06-1-0246/09-1).

3) Uzimanje uzoraka od tovnih pilića vrste Gallus gallus radi pretrage na prisutnost bakterija iz roda salmonela, laboratorijsko pretraživanje i mjere koje se provode u slučaju sumnje i/ili potvrđenog slučaja S. Enteritidis i S. Typhimurium provode se u skladu s odredbama Nacionalnog programa kontrole salmoneloze u tovnih pilića vrste Gallus gallus u Republici Hrvatskoj (klasa: 322-01/09-01/197, urbroj: 525-06-1-0246/09-1).

4) Sva jata, osim jata navedenih u stavku 1. do 3. ove točke, bez obzira na vrstu i kategoriju peradi, čiji su proizvodi namijenjeni javnoj potrošnji ili se perad uzgaja radi daljnje prodaje, moraju biti bakteriološki, odnosno serološki pretražena, dostavljanjem službenih uzoraka u laboratorij sukladno tablicama 1.– 5. iz Dodatka I. ove Naredbe, koji je njezin sastavni dio.

5) Jato namijenjeno klanju podrazumijeva životinje iste vrste i dobi iz jednog objekta, namijenjene klanju. Klati je dopušteno samo jata slobodna od S. Enteritidis i S. Typhimurium, a u slučaju rasplodne peradi vrste Gallus gallus, jata slobodna od S. Enteritidis, S. Typhimurium, S. Hadar, S. Infantis ili S. Virchow.

6) Posjednik jata prije stavljanja u promet proizvoda od peradi namijenjenih za javnu potrošnju, peradi za klanje, te peradi koja se uzgaja radi daljnje prodaje, mora imati nalaz o zdravstvenom stanju peradi, ne stariji od tri tjedna i izdan od službenog laboratorija.

7) Radi utvrđivanja svih salmonela od značaja za javno zdravstvo u rezultatima nalaza potrebno je, osim serotipova propisanih Naredbom i nacionalnim Programima iz stavka 1. do 3. ove točke, navesti i sve ostale utvrđene serotipove.

8) Troškove uzorkovanja i dostave uzorka propisane stavkom 1., 2. i 3. ove točke snosi posjednik, a troškovi laboratorijske dijagnostike podmiruju se iz državnog proračuna. Troškove provođenja mjera iz stavka 4. ove točke snosi posjednik životinje.

21. Salmoneloza, MRSA i praćenje otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u svinja

1) Radi utvrđivanja prevalencije bakterija roda Salmonella i meticilin-rezistentnog Staphylococcus aureus (MRSA) te praćenja otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u uzgojima rasplodnih i tovnih svinja određuje se provedba Osnovne studije utvrđivanja prevalencije bakterija roda Salmonella, MRSA i praćenja otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u svinja u Republici Hrvatskoj (klasa: 322-01/09-01/199, urbroj: 525-06-1-0246/09-1).

2) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

22. Praćenje otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u tovnih pilića

1) Radi praćenja otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u jatima tovnih pilića vrste Gallus gallus, određuje se uzimanje uzoraka u skladu s odredbama Nacionalnog programa kontrole salmoneloze u tovnih pilića vrste Gallus gallus u Republici Hrvatskoj (klasa: 322-01/09-01/197, urbroj: 525-06-1-0246/09-1).

2) Troškove pretraživanja uzoraka iz stavka 1. ove točke uzetih u skladu s točkom 20. ovoga Dijela Naredbe, podmiruju se iz državnog proračuna.

23. Praćenje otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u konzumnih nesilica

1) Radi praćenja otpornosti bakterija roda Salmonella na antimikrobne pripravke u jatima konzumnih nesilica vrste Gallus gallus, određuje se uzimanje uzoraka u skladu s odredbama Nacionalnog programa kontrole Salmoneloze u jatima konzumnih nesilica vrste Gallus gallus u Republici Hrvatskoj (klasa: 322-01/09-01/195, urbroj: 525-06-1-0246/09-1).

2) Troškove pretraživanja uzoraka iz stavka 1. ove točke uzetih u skladu s točkom 20. ovoga Dijela Naredbe, podmiruju se iz državnog proračuna.

24. Pobačaj konja, ovaca i koza uzrokovan sa Salmonella abortus equi i Salmonella abortus ovis

1) Kod svakog pobačaja kobila, ovaca i koza, veterinari moraju dostaviti krv i vaginalni bris životinja, a po mogućnosti i pobačeni fetus, radi laboratorijske pretrage na salmonelozu.

2) Obvezno je serološko pretraživanje na Salmonella abortus equi svih pastuha dva puta godišnje prije sezone pripusta, a kobila prije svakog pripusta.

3) Troškovi provođenja mjera iz stavka 1. ove točke podmiruju se iz državnog proračuna, troškove provođenja mjera iz stavka 2. ove točke snosi posjednik.

25. Kampilobakterioza peradi

1) Radi utvrđivanja kampilobakterioze u jatima tovnih pilića vrste Gallus gallus te praćenja otpornosti bakterija roda Campylobacter spp. na antimikrobne pripravke određuje se uzimanje uzoraka u skladu s Osnovnom studijom utvrđivanja prevalencije i otpornosti bakterija roda Campylobacter spp. na antimikrobne pripravke u jatima tovnih pilića i utvrđivanju prevalencije bakterija Campylobacter spp. i Salmonella spp. u trupovima tovnih pilića u Republici Hrvatskoj (klasa: 322-01/09-01/198, urbroj: 525-06-1-0246/09-1).

2) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

26. Rinopneumonitis konja

1) Kod svakog pobačaja kobile, krv kobile i pobačeni fetus moraju biti dostavljeni u službeni laboratorij radi pretrage na rinopneumonitis konja.

2) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

27. Slinavka i šap

1) Radi otkrivanja slinavke i šapa u domaćih papkara, određuje se pretraživanje 1% uzoraka podrijetlom od goveda starijih od 9 mjeseci dostavljenih u laboratorij Hrvatskog veterinarskog instituta u okviru pretraživanja drugih bolesti goveda, odnosno 1% uzoraka podrijetlom od domaćih svinja dostavljenih prema Programu nadziranja klasične svinjske kuge u domaćih svinja u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/167; urbroj: 525-06-09-01).

2) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

28. Trihomonijaza

1) Ispirak prepucija bikova koji se koriste za prirodni pripust mora biti pretražen na trihomonijazu dva puta godišnje, s tim da prva pretraga mora biti obavljena prije prvog korištenja za pripust.

2) Ispirak prepucija bikova koji se koriste za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje mora biti pretražen jednom godišnje, s tim da pretraga mora biti provedena prije uvođenja u proizvodnju.

(3) Bikovi koji se koriste za umjetno osjemenjivanje i vraćaju u proizvodnju nakon odmora dužeg od šest mjeseci, moraju biti ponovno testirani, i to ne ranije od 30 dana prije dana ponovnog stavljanja u proizvodnju.

4) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi posjednik životinje.

29. Tuberkuloza

29.1 Tuberkuloza goveda

1) Radi potvrđivanja statusa stada goveda službeno slobodnog od tuberkuloze u skladu s Dodatkom A, Poglavlje I, točka 1. Pravilnika o veterinarskim uvjetima za stavljanje u promet goveda i svinja (»Narodne novine« broj 154/08), u svim stadima goveda na području Republike Hrvatske, sva goveda starija od 6 tjedana moraju biti tuberkulinizirana dva puta u razmaku od najmanje 6 mjeseci, u skladu s Dodatkom B. Pravilnika o veterinarskim uvjetima za stavljanje u promet goveda i svinja (»Narodne novine« broj 154/08).

2) Iznimno od stavka 1. ove podtočke, ako je stado sastavljeno isključivo od životinja koje potječu iz stada koja su službeno slobodna od tuberkuloze, prva tuberkulinizacija se provodi najranije 60 dana nakon formiranja stada, a druga tuberkulinizacija nije obvezna.

3) Nakon provedbe prvog testiranja iz stavka 1. ove podtočke niti jedno govedo starije od šest tjedana ne smije biti uvedeno u stado, osim ako je pretraženo s negativnom reakcijom na intradermalni tuberkulinski test proveden i ocijenjen u skladu s Dodatkom B. Pravilnika o veterinarskim uvjetima za stavljanje u promet goveda i svinja (»Narodne novine« broj 154/08), unutar 30 dana prije uvođenja u stado.

4) U slučaju nalaza patoanatomskih promjena na liniji klanja, koje upućuju na tuberkulozu službeni ili ovlašteni veterinar mora dostaviti promijenjene limfne čvorove ili promijenjene parenhimske organe (slezena, pluća, jetra) radi potvrde ili isključivanja tuberkuloze u službenom laboratoriju.

5) Podatke o provedbi i rezultatima tuberkulinizacije goveda ovlašteni veterinar upisuje u elektronsku bazu, koju za potrebe Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, Uprave za veterinarstvo, vodi Hrvatska poljoprivredna agencija (HPA). Za ispis Obrasca za evidentiranje podataka o tuberkulinizaciji (Obrazac 2c) i upis rezultata tuberkulinizacije goveda, ovlašteni veterinar koristi web-aplikaciju dostupnu na web-stranicama (HPA). Popunjeni Obrazac 2c, ovlaštena veterinarska organizacija mora čuvati 3 godine.

6) Na području epizootiološke jedinice u kojoj je tijekom 2009. godine utvrđen pozitivan slučaj tuberkuloze nadležni veterinarski inspektori dužni su obavljati učestaliji nadzor nad provođenjem tuberkulinizacije.

7) Na području Sisačko-moslavačke županije sva goveda moraju biti tuberkulinizirana prije izgona na ispašu, a najkasnije do 28. veljače 2010.

8) Troškovi provođenja mjera iz stavaka 1. i 4. ove podtočke podmiruju se iz državnog proračuna.

29.2 Tuberkuloza svinja

1) Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijim od 20 krmača, nazimica i nerastova, moraju biti tuberkulizirane na cijelom području Republike Hrvatske.

2) Sve rasplodne svinje moraju biti tuberkulinizirane prije uvođenja u uzgoj.

3) Službeni ili ovlašteni veterinar u klaonici mora voditi posebnu evidenciju o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze svinja te o nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora nadležnog veterinarskog ureda i nadležnog veterinarskog inspektora u mjestu podrijetla tuberkulozne životinje.

4) U slučaju nalaza patoanatomskih promjena na liniji klanja, koje upućuju na tuberkulozu službeni ili ovlašteni veterinar mora dostaviti promijenjene limfne čvorove ili promijenjene parenhimske organe (slezena, pluća, jetra) radi potvrde ili isključivanja tuberkuloze u službenom laboratoriju.

5) Troškovi provođenja mjera iz stavka 1. i 4. ove podtočke podmiruju se iz državnog proračuna, a troškove provođenja mjera iz stavka 2. ove točke snosi posjednik.

30. Vezikularna bolest svinja

1) Radi ranog otkrivanja vezikularne bolesti svinja u domaćih svinja, određuje se pretraživanje 1% uzoraka podrijetlom od domaćih svinja dostavljenih u laboratorij Hrvatskog veterinarskog instituta prema Programu nadziranja klasične svinjske kuge u domaćih svinja u 2010. godini (klasa: 322-02/09-01/167; urbroj: 525-06-09-01).

2) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna.

31. Zarazni goveđi rinotraheitis – zarazni pustularni vulvovaginitis (ZRG/ZPV)

1) Bikovi koji se koriste za prirodni pripust i proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje moraju biti klinički i laboratorijski pretražen na ZRG/ZPV:

(a) prije prvog korištenja;

(b) dva puta godišnje tijekom korištenja.

2) Sve rasplodne krave i junice, prije stavljanja u promet moraju biti laboratorijskim metodama pretražene na ZRG/ZPV, osim ukoliko se može dokazati da su cijepljene protiv virusa ZRG/ZPV. Na obrascu koji se dostavlja uz uzorak mora biti navedeno da li se traži serološka ili virološka pretraga. U slučaju kada se traži serološka pretraga potrebno je dostaviti krv, a u slučaju kada se traži virološka pretraga potrebno je dostaviti uzorak obriska nosa. Nalaz službenog laboratorija ne smije biti stariji od 30 dana.

3) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi posjednik životinje.

32. Kontrola zdravlja vimena

1) Središnji laboratorij za kontrolu mlijeka u Križevcima (u daljnjem tekstu: SLKM) obvezan je dostavljati nadležnim ovlaštenim veterinarskim organizacijama i nadležnom tijelu izvješća o geometrijskom prosjeku broja somatskih stanica tijekom tromjesečnog razdoblja, s najmanje jednim uzorkom mjesečno, za svakog proizvođača čije mlijeko ne udovoljava propisanim kriterijima. Navedeno izvješće SLKM dužan je dostavljati odmah po utvrđivanju neudovoljavanja sirovog mlijeka propisanim kriterijima.

2) Proizvođač mlijeka dužan je obratiti se nadležnoj ovlaštenoj veterinarskoj organizaciji, odmah po primitku obavijesti o neispunjavanju propisanih kriterija za sirovo mlijeko, a najkasnije u roku do 3 mjeseca.

3) Ovlaštene veterinarske organizacije dužne su po pozivu proizvođača:

(a) pretražiti mastitis testom svaku kravu u uzgoju na poremećenu sekreciju vimena,

(b) mlijeko muznih krava kod kojih se utvrdi poremećena sekrecija vimena mora biti mikrobiološki pretraženo. Nakon utvrđenog pozitivnog mikrobiološkog nalaza, tijekom provođenja terapije i do isteka propisanog roka karence, zabranjeno je stavljanje mlijeka u promet. Nakon isteka karence, potrebno je obaviti provjeru uspješnosti liječenja mastitis testom, a u slučaju pozitivne reakcije potrebno je ponoviti mikrobiološku pretragu.

4) Proizvođaču mlijeka i mliječnih proizvoda koji su namijenjeni javnoj potrošnji koji je u sustavu kontrole sirovog mlijeka od strane SLKM-a, a kod kojega je utvrđen povećan broj somatskih stanica u stajskom uzorku mlijeka (geometrijski prosjek kroz tri mjeseca) te kojemu se i u slijedećem tromjesečnom Izvješću utvrdi povećan broj somatskih stanica u stajskom uzorku mlijeka, nadležni veterinarski inspektor/službeni veterinar mora zabraniti isporuku mlijeka, koja ostaje na snazi sve dok proizvođač ne dokaže da sirovo mlijeko ponovno ispunjava kriterije.

5) Proizvođači mlijeka i mliječnih proizvoda koji su namijenjeni javnoj potrošnji, a nisu u sustavu kontrole sirovog mlijeka od strane SLKM-a, dužni su obaviti kontrolu sirovog mlijeka pretragom stajskih uzoraka mlijeka na somatske stanice i ukupni broj mikroorganizama 4 puta godišnje u nekom od službenih laboratorija.

6) Ovce i koze čije se mlijeko koristi za javnu potrošnju moraju biti pretražene mastitis testom na poremećenu sekreciju vimena svakih 6 mjeseci. U slučaju pozitivnog nalaza mlijeko muznih ovaca i koza u kojih se utvrdi poremećena sekrecija vimena mora biti mikrobiološki pretraženo. Nakon utvrđenog pozitivnog mikrobiološkog nalaza, tijekom provođenja terapije i do isteka propisanog roka karence, zabranjeno je stavljanje mlijeka u promet. Nakon isteka karence, potrebno je obaviti provjeru uspješnosti liječenja mastitis testom, a u slučaju pozitivne reakcije potrebno je ponoviti mikrobiološku pretragu.

7) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi posjednik životinje.

33. Salmonele u hrani za životinje

1) Uzimanje uzoraka hrane za životinje radi pretrage na prisutnost bakterija iz roda salmonela mora se provoditi na području cijele zemlje kako slijedi:

(a) Jednom mjesečno u tvornicama i mješaonicama hrane za životinje metodom slučajnog odabira uzorka moraju biti pretražena sljedeća krmiva – nusproizvodi industrije ulja (sojine i/ili suncokretove sačme i/ili pogače, te sačme ili pogače uljane repice) i krmne smjese koje sadrže riblje brašno. Uzorci se mogu uzimati iz silosa ili iz zatvorenih pakiranja u količini cca 1 kg.

(b) Jednom u dva mjeseca na farmama peradi metodom slučajnog odabira uzorka moraju biti pretražene potpune krmne smjese za perad. Uzorci se mogu uzimati iz silosa ili iz zatvorenih pakiranja potpunih krmnih smjesa u količini cca 1 kg.

(c) Prikupljeni uzorci moraju se dostaviti u službeni laboratorij.

(d) Jedan službeni uzorak sastoji se od tri uzorka krmiva i/ili krmne smjese.

2) Troškove provođenja mjera iz ove točke snosi subjekt u poslovanju s hranom za životinje, odnosno posjednik.

IV. MJERE SPRJEČAVANJA POJAVE NAMETNIČKIH BOLESTI

1. Ehinokokoza

1) Prilikom cijepljenja pasa protiv bjesnoće mora biti provedena dehelmintizacija pasa protiv trakavice Echinococcus granulosus, pripravkom koji sadrži prazikvantel.

2) Radi sprječavanja širenja jajašaca u okoliš, obvezno je najmanje 48 sati nakon tretiranja pasa, njihov izmet neškodljivo uništiti.

3) Pravne i fizičke osobe, koje kolju životinje za javnu potrošnju, kao i posjednici životinja koji životinje kolju za vlastitu potrošnju, dužni su, radi sprečavanja širenja ehinokokoze, odbačene organe zaklanih životinja učiniti neškodljivim u objektu za toplinsku preradu ili prokuhavanjem, odnosno spaljivanjem.

4) Troškove provođenja mjera iz stavka 1. ove točke snosi posjednik životinje.

2. Trihineloza

1) Radi utvrđivanja proširenosti i suzbijanja trihineloze svinja, moraju biti provedene mjere otkrivanja, suzbijanja i iskorjenjivanja bolesti, u skladu s Naredbom o obveznom trihineloskopskom pregledu mesa svinja kod klanja za potrebe vlastitog domaćinstva (»Narodne novine« broj 144/98), Pravilnikom o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje trihineloze svinja (»Narodne novine« broj 81/99) i Pravilnikom o načinu obavljanja pretrage na nazočnost Trichinella u mesu (»Narodne novine« broj 62/08, 74/08 i 102/08) te prema programu kojeg propisuje Uprava za veterinarstvo.

2) Troškove obavljanja pretraga na nazočnost Trichinella iz stavka 1. ove točke u uzorku mesa svinja zaklanih za potrebe vlastitog kućanstva snosi posjednik životinje.

V. UZORKOVANJE I IZVJEŠĆIVANJE

1) Uzorke koji se uzimaju u okviru provedbe ove Naredbe ovlašteni veterinar dužan je uzeti, čuvati i dostaviti u službeni laboratorij na odgovarajućoj temperaturi i na način da se spriječi kontaminacija i razlijevanje te očuva integritet uzorka, kako bi uzorak bio prikladan za laboratorijsku pretragu.

2) Ovlašteni veterinar dužan je osigurati da uzorci budu dostavljeni u službeni laboratorij najkasnije u roku 24 sata.

3) Ovlašteni veterinar dužan je uz uzorak poslati čitko ispisan Obrazac za dostavu uzoraka na laboratorijsko pretraživanje, s detaljno unesenim podacima u svim relevantnim poljima Obrasca, čime jamči sljedivost svakog pojedinog uzorka, a za svaki uzorak uzet od goveda mora čitko i precizno navesti broj ušne markice goveda.

4) Službeni laboratorij dužan je izvijestiti Upravu za veterinarstvo o svim uzorcima koji su u laboratorij dostavljeni u stanju neprikladnom za laboratorijsku pretragu.

5) Službeni laboratorij ne smije provesti traženu pretragu uzorka podrijetlom od goveda za koji na Obrascu za dostavu uzoraka na laboratorijsko pretraživanje nije čitko naveden broj ušne markice.

6) Službeni laboratorij ne smije provesti traženu pretragu uzorka podrijetlom od bilo koje vrste životinje, uzetog u okviru provedbe ove Naredbe, ukoliko uz uzorak nije dostavljen čitko ispisan Obrazac za dostavu uzoraka na laboratorijsko pretraživanje, s detaljno unesenim podacima u svim relevantnim poljima Obrasca, čime se jamči sljedivost svakog pojedinog uzorka.

6) Nalaz svake laboratorijskih pretrage službeni laboratorij dostavlja Upravi za veterinarstvo i Upravi za veterinarske inspekcije u elektronskom obliku (pdf format) i pošiljatelju.

7) Za svaku pretragu koja se odnosi na goveda službeni laboratorij dužan je navesti broj ušne markice goveda na koje se nalaz odnosi.

VI. ZOOSANITARNE MJERE

1) Radi djelotvornije zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja ljudi, veterinarske zaštite okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke indikacije, ovlaštene veterinarske organizacije moraju provoditi deratizaciju.

2) Deratizaciju treba provoditi u nastambama za životinje i dvorištima, objektima za klanje životinja, preradu, proizvodnju i skladištenje hrane životinjskog podrijetla i drugim objektima gdje je njezino provođenje od interesa za zdravstvenu zaštitu životinja i očuvanje zdravstvene ispravnosti hrane životinjskog podrijetla.

3) Deratizaciju propisanu stavkom 2. ovoga Dijela Naredbe treba provoditi dva puta godišnje, a na poziv pravnih i fizičkih osoba i češće.

4) Radi sprječavanja unošenja i širenja virusa klasične svinjske kuge, posjednici svinja dužni su uspostaviti veterinarsko-zdravstveni red te trajno provoditi sljedeće mjere:

(a) Za uzgoje do 10 svinja:

– gospodarstvo mora biti ograđeno, a ulaz u objekte mora biti pod kontrolom;

– organizirati i provoditi čišćenje, dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju u skladu s tehnološkim zahtjevima;

– osigurati propisano zbrinjavanje uginuća, krutoga gnoja, gnojevke i otpadnih voda nastalih tijekom držanja svinja;

– ulaz u objekte sa svinjama dozvoljen je samo članovima domaćinstva;

– svi koji uoče ili imaju ikakva saznanja o pojavi bilo kakvih znakova bolesti, sumnji na bolest, ili neuobičajenom ponašanju svinja unutar ili izvan gospodarstva, obvezni su o tome izvijestiti veterinara.

(b) Za uzgoje od 11 do 100 svinja, uključujući mjere propisane točkom (a) ovoga stavka i:

– radnicima i posjetiteljima osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

– na ulazima na farme mora biti dezobarijera za vozila i osoblje;

– za dezinfekciju primjenjivati odobrena sredstva u propisanim koncentracijama;

– za rad u objektu sa svinjama potrebno je osigurati zaštitnu odjeću i obuću samo za tu namjenu te je zabranjen izlazak sa gospodarstva u istoj zaštitnoj odjeći i obući;

(c) Za uzgoje od 101 i više svinja, uključujući mjere propisane točkom (b) ovoga stavka i:

– osigurati osobu za održavanje dezobarijera i evidenciju o tome;

– svi zaposlenici na farmi obvezni su pri ulasku na farmu dezinficirati ruke i obuću;

– osigurati garderobe za zaštitnu odjeću i obuću, odvojeno »čisto« i »nečisto« i sanitarni čvor za pranje ruku, te po potrebi prostor za tuširanje;

– obvezno je presvlačenje u zaštitnu odjeću svih osoba koje rade na farmi prilikom ulaska u krug farme, a koja se nakon uporabe mora propisno odložiti u garderobnom ormariću za »nečisto«;

– zabranjen je izlazak iz kruga farme u zaštitnoj odjeći i obući i njihovo iznošenje;

– osigurati praonicu zaštitne odjeće;

– organizirati rad farme na način da se onemogući nekontrolirano i nepotrebno kretanje zaposlenika unutar farme;

– zabranjeno je držanje drugih vrsta životinja u objektu gdje se drže svinje;

– o svim posjetiteljima na farmi mora biti vođena evidencija s datumom, ulaska i izlaska s farme te svrhom posjete;

– vozila mogu ući na farmu samo prolaskom kroz dezobarijeru s dezinficijensom i po odobrenju odgovorne osobe;

– o svim vozilima koja ulaze na farmu mora se voditi evidencija s datumom ulaska i izlaska s farme te svrhom posjeta;

– posjetitelji mogu ući na farmu nakon provedene dezinfekcije prema naputku odgovorne osobe, a na farmi se mogu kretati samo u njihovoj pratnji uz obvezno nošenje zaštitne odjeće i obuće;

– zabranjeno je unošenje i iznošenje pribora, alata ili opreme s farme;

– obvezno je organizirati prehranu zaposlenika u krugu farme;

– strogo je zabranjeno unošenje na farmu hrane za ljude od strane pojedinaca, osobito svinjskog mesa i proizvoda podrijetlom od svinjskog mesa;

– zaposlenici farme ne smiju držati svinje u svom domaćinstvu;

– zaposlenici farme ne smiju raditi u objektima za uzgoj svinja izvan onih na farmi;

– zaposlenici farme ne smiju sudjelovati u lovu na divlje svinje niti obavljati ikakve poslove oko živih ili mrtvih (uginulih ili ustrijeljenih) divljih svinja;

– zaposlenici koji su slučajno bili u kontaktu s bolesnim ili sumnjivim svinjama, njihovim dijelovima ili proizvodima, obvezni su o tome obavijestiti odgovornu osobu, prije ulaska u krug farme.

5) Provođenje deratizacije koje je prostorno i vremenski određeno od strane Uprave za veterinarstvo u svrhu suzbijanja i iskorjenjivanja zaraznih i nametničkih bolesti u skladu s odredbama ovoga Dijela Naredbe, financira se iz državnog proračuna.

VII. PROVOĐENJE MJERA

1) Mjere određene ovom Naredbom obavljaju veterinarske organizacije, veterinarske službe i veterinarske ambulante privatne prakse, ovlaštene za obavljanje navedenih poslova od strane Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja – Uprave za veterinarstvo.

2) Provoditelji mjera propisanih Dijelom II. i III. ove Naredbe dužni su napraviti plan njihovog provođenja te isti dostaviti nadležnom Veterinarskom uredu.

3) Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom Naredbom obavljaju službeni laboratoriji Hrvatskog veterinarskog instituta (Veterinarski institut Zagreb, Veterinarski zavodi: Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci i Centar za peradarstvo).

4) Laboratorijsku dijagnostiku pojedinih bolesti, sukladno ovoj Naredbi, mogu obavljati i drugi službeni laboratoriji, i to:

4.1. Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu (VF) za:

(a) bolesti kopitara – Zavod za mikrobiologiju i zarazne bolesti s klinikom,

(b) bolesti pčela – Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela,

(c) klamidiozu ptica – Zavod za bolesti peradi s klinikom, Laboratorij za klamidije (CHL),

(d) trihinelozu – LabT.

4.2. Bioinstitut d.o.o Čakovec za salmonelozu.

5) Službeni laboratoriji navedeni u stavcima 3. i 4. ovoga Dijela Naredbe moraju Upravi za veterinarstvo i Upravi za veterinarske inspekcije dostavljati laboratorijski nalaz, u elektronskom obliku (pdf format) za svaki pretraženi uzorak, te mjesečno izvješće o provedenim dijagnostičkim i drugim pretragama propisanim ovom Naredbom do 20. u mjesecu za protekli mjesec.

6) Jedinstvene cijene veterinarskih usluga za mjere koje moraju biti provedene na temelju Naredbe, uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja predlaže Hrvatska veterinarska komora, osim cijena usluga za mjere koje se financiraju iz sredstava državnog proračuna koje određuje Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja.

7) Svaki uzorak koji se šalje na laboratorijsku pretragu, mora pratiti čitko i precizno popunjeni Obrazac iz Dodatka II. ove Naredbe, koji je njezin sastavni dio. Narudžba Obrazaca obavlja se preko Uprave za veterinarstvo.

8) Financiranje mjera za koje je ovom Naredbom utvrđeno da se podmiruju iz državnog proračuna ne odnosi se na:

(a) pravne osobe koje imaju vlastitu veterinarsku službu;

(b) pravne osobe koje se bave organiziranom stočarskom proizvodnjom;

(c) centre za reprodukciju i umjetno osjemenjivanje;

(d) uvezene životinje u karanteni;

(e) pravne i fizičke osobe koje se bave prometom životinja, a nemaju vlastitu proizvodnju;

(f) vlasnike koji u propisanim rokovima nisu obavili naređene mjere;

osim ukoliko posebnim programima za kontrolu i nadzor bolesti nije drugačije određeno.

VIII. ZAVRŠNE ODREDBE

1) Stupanjem na snagu ove Naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2009. godini (»Narodne novine« br. 151/08 i 100/09).

2) Ova Naredba stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

klasa: 011-02/09-01/312

Urbroj: 525-06-1-0246/09-4

Zagreb, 31. prosinca 2009.

Ministar
Petar Čobanković, v. r.

DODATAK I

Tablica 1

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VALIONICA  Osim za vrstu – kokoš (Gallus gallus) | | | | | |
| Kategorija/dob peradi ili tip valionice | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| Jata peradi čija se jaja koriste za proizvodnju jednodnevne peradi | Valionica | Mekonij  ili | 1 skupni uzorak mekonija | Svaka 3 tjedna | Skupni uzorak mekonija uzet od 250 komada peradi izvaljenih iz jaja dopremljenih od svakog pojedinačnog jata. |
| Neizleženo pile u ljusci | 50 |

Tablica 2

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PERAD U TOVU I PERAD PRIJE PRODAJE RADI DALJNJEG TOVA  Osim za vrstu – kokoš (Gallus gallus) | | | | |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Vrsta/količina uzoraka | | Učestalost uzorkovanja |
| Vrsta uzorka | Količina uzorka/po jatu |
| Perad u tovu i perad prije prodaje radi daljnjeg tova | Nastamba za uzgoj peradi | Navlaka za obuću | 2 po jatu | Unutar tri tjedna prije premještanja u klaonicu ili prije prodaje radi daljnjeg tova |

Tablica 3

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RASPLODNA PERAD U UZGOJU I PROIZVODNJI Osim za vrstu – kokoš (Gallus gallus) | | | | | | | |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka | | | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| Broj transportnih podložaka i pilića | Broj navlaka za obuću | Najmanji broj skupnih uzoraka |
| Jednodnevni pilići | Nastamba za uzgoj | Transportni podlošci i pilići | 1 transportni podložak na svakih 500 isporučenih pilića (najviše 10 podložaka) i najmanje 1 pile na svakih 500 isporučenih pilića (najviše 60 pilića) | - | - | Po isporuci | Jednodnevni pilići su pilići starosti ne više od 72 sata nakon valjenja. |
| 4. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Navlaka za obuću | - | 5 pari navlaka za obuću | - | 1 × | Navlake za obuću se za analizu mogu objediniti u najmanje dva skupna uzorka. |
| Dva tjedna prije početka nesivosti ili premještanja u nastambe za nesenje | Nastamba za uzgoj | Navlaka za obuću | - | 5 pari navlaka za obuću | - | 1 × |
| Tijekom nesivosti | Nastamba za nesenje – slobodno/podno držana jata | Navlake za obuću; ili | - | 5 pari navlaka za obuću | - | Svaka 3 tjedna | Na pretragu se dostavljaju dva uzorka sastavljena od najmanje 150g fecesa. Uzorci se mogu sastojati od samopomiješanih fecesa iz pokretnih traka za prikupljanje izmeta, strugača ili dubokih jama, ovisno o tipu nastambe. |
| Nastamba  za nesenje – jata držana u kavezima | Feces | - | - | 2 |

Tablica 4

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PERAD CIJEPLJENA PROTIV SALMONELOZE  Osim za vrstu – kokoš (Gallus gallus) | | | | | |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
|  | | | | | |
| Tijekom nesivosti | Nastamba za uzgoj | Navlaka za obuću; ili | 5 navlaka za obuću | Svakih 8 tjedana | Na pretragu se dostavljaju dva uzorka sastavljena od najmanje 150g fecesa. Uzorci se mogu sastojati od samopomiješanih fecesa iz pokretnih traka za prikupljanje izmeta, strugača ili dubokih jama, ovisno o tipu nastambe.  U slučaju slobodnog držanja ptica jato je svaka grupa ptica koja ima zajednički pristup jednoj ili više nastambi na farmi. |
| Feces | Najmanje 2 skupna uzorka |

Tablica 5

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PERAD ZA PROIZVODNJU KONZUMNIH JAJA Osim za vrstu – kokoš (Gallus gallus) | | | | | | | |
| Kategorija/dob peradi | Mjesto uzimanja uzorka | Uzorak | Broj uzoraka | | | Učestalost uzorkovanja | Opaska |
| Broj transportnih podložaka i pilića | Broj navlaka za obuću | Najmanji broj skupnih uzoraka |
| Jednodnevni pilići | Nastamba za uzgoj | Transportni podlošci i pilići | 1 transportni podložak na svakih 500 isporučenih pilića (najviše 10 podložaka) i najmanje 1 pile na svakih 500 isporučenih pilića (najviše 60 pilića) | - | - | Po isporuci | Jednodnevni pilići su pilići starosti ne više od 72 sata nakon valjenja. |
| Dva tjedna prije početka nesivosti ili premještanja u nastambe za nesenje | Nastamba za uzgoj | Navlaka za obuću | - | 5 pari navlaka za obuću | - | 1 × | Navlake za obuću se za analizu mogu objediniti u najmanje dva skupna uzorka. |
| Tijekom nesivosti | Nastamba za nesenje – slobodno/podno držana jata | Navlake za obuću; ili | - | 5 pari navlaka za obuću | - | Svaka 4 tjedna u jatima peradi s više od 200 komada,  i  4 x godišnje u tromjesečnim razdobljima u jatima peradi s manje od 200 komada | Na pretragu se dostavljaju dva uzorka sastavljena od najmanje 150g fecesa. Uzorci se mogu sastojati od samopomiješanih fecesa iz pokretnih traka za prikupljanje izmeta, strugača ili dubokih jama, ovisno o tipu nastambe. |
| Nastamba  za nesenje – jata držana u kavezima | Feces | - | - | 2 |

DODATAK II

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OBRAZAC ZA DOSTAVU UZORAKA NA LABORATORIJSKO PRETRAŽIVANJE | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Svrha uzorkovanja: | | | Naredba 2010 | | |  | Karantena | | | |  | | Zahtjev posjednik | |  | drugo (navesti) |  |
| Datum uzorkovanja: | | | |  | |  |  | | | |  | |  |  |  |  |  |
| Ime i prezime posjednika: | | | | | |  |  | | | | Adresa /gospodarstva/farme/karantene): | | | |  |  |  |
| Mjesto: |  | |  | Općina: | |  |  | | | | Županija: | |  |  |  |  |  |
| Registracijski br.gospodarst./farme (JIBG): | | | |  | |  | Registracijski br. klaonice (kad uzorak uzima u klaonici): | | | | | | | | |  |  |
| Vrsta proizvodnje: | | |  | ekstenzivno | |  |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  | intenzivno | |  |  | | |  | | | jaja (rasplod) |  |  | ribe |  |
|  | dob peradi: | |  |  | |  | rasplod | | |  | | | nesilice (konzum) | |  | školjke |  |
|  | dob peradi: | |  |  | |  | tov | | |  | | | nesilice (rasplod) | |  | pčele |  |
|  | dob pilića: | |  |  | |  | pilići | | |  | | | reprodukcija |  |  | sport / hobi |  |
|  |  | |  |  | |  | jaja (konzum) | | |  | | | mlijeko |  |  | drugo: |  |
|  |  | |  |  | |  |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
| Veličina uzgoja (Σ) | | |  | 1 do 9 | |  | 40 do 50 | | |  | | | 350 do 499 |  |  | 5000 do 9999 |  |
|  |  | |  | 10 do 19 | |  | 51 do 99 | | |  | | | 500 do 999 |  |  | 10000 do 30000 |  |
|  |  | |  | 20 do 29 | |  | 100 do 249 | | |  | | | 1000 do 2999 | |  | > 30000 |  |
|  |  | |  | 30 do 39 | |  | 250 do 349 | | |  | | | 3000 do 4999 | |  |  |  |
|  |  | |  |  | |  |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
| GOVEDA, SVINJE, OVCE, KOZE, KONJI, PČELE, RIBE, ŠKOLJKE | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Životinje od kojih je uzet uzorak (broj/kategorija) | | | | | | | | | |  | | |  |  |  |  |  |
| Goveda | Svinje | | | Ovce |  | | Koze | | |  | | | Konji | Pčele |  | Ribe/  Školjke |  |
|  |  | |  |  |  | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
| Broj(evi) ušne(ih) markica ili drugih oznaka životinja od kojih je/su uzorci uzeti: | | | | | | | | | | | | | |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
| Imuni status životinje (cijepljenja) | | | | | da | |  | Naziv bolesti: | | | | | | | | | |
| ne | |  | Naziv (proizvođač) cjepiva: | | | | | | | | | |
|  | | | Datum cijepljenja: | | | | | | | | | |
| PERAD | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Način peradarske proizvodnje: | | | | |  | | kavezno držanje | | | | | |  | Ukupan broj jata na | | |  |
|  |  | |  |  |  | | podno držanje | | |  | | |  | farmi/gospodarstvu:\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ | | | |
|  |  | |  |  |  | | slobodno držanje na otvorenom | | | | | | |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | | drugo (navesti): | |  | | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | |  | | | |  | Broj objekta iz kojega je uzet uzorak | | | |
|  |  | |  |  |  | |  | |  | | | |  |  | | | |
| Broj nesilica na gospodarstvu/farmi | | | | |  | |  | |  | | | | Broj brojlera na gospodarstvu/farmi | | |  |  |
| Broj nesilica u pretraživanom(nim) jatu(ima): | | | | |  | |  | |  | | | | Broj brojlera u pretraživanom(nim) jatu(ima): | | |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | |  | | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | |  | | | |  |  |  |  |  |
| Broj pilića na gospodarstvu/farmi | | | | |  | |  | |  | | | | Broj purana gospodarstvu/farmi | | |  |  |
| Broj pilića u pretraživanom(nim) jatu(ima): | | | | |  | |  | |  | | | | Broj purana u pretraživanom(nim) jatu(ima): | | |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | |  | | | |  |  |  |  |  |
| Imuni status peradi  (cijepljenja) | | | | | Newcastleska bolest | | | | da | | |  | Proizvođač cjepiva: | | | | |
| ne | | |  | Naziv cjepiva: | | | | |
|  | | |  | Datum cijepljenja: | | | | |
| Salmoneloza | | | | da | | |  | Proizvođač cjepiva: | | | | |
| ne | | |  | Naziv cjepiva: | | | | |
|  | | |  | Datum cijepljenja: | | | | |
| UZORAK | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vrsta uzorka |  | |  | krv |  | |  | |  | | | | školjke (vrsta/e): |  |  |  |  |
| (označiti) |  | |  | organi (navesti koji): | | |  | |  | | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  | feces (ako je skupni uzorak, navesti mjesto uzorkovanja): | | | | | | | | | |  |  |  |  |
|  |  | |  | navlake za obuću | | | | | | | | | |  |  |  |  |
|  |  | |  | jaja (navesti količinu) | | | | | | | | | |  |  |  |  |
|  |  | |  | urin |  | |  | | |  | | | ovarijalna tekućina | |  |  |  |
|  |  | |  | mlijeko |  | |  | | |  | | | ličinke (navesti čega): | |  |  |  |
|  |  | |  | obrisak (navesti čega): | | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  | pobačeni fetus | | |  | | |  | | | drugo (navesti): |  |  |  |  |
|  |  | |  | riba (navesti vrstu/e): | | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
| Pretraživanje (navesti članak Naredbe): | | | | | | |  | | |  | | | Bolest (navesti): |  |  |  |  |
| Datum slanja uzoraka u laboratorij: | | | | | | |  | | |  | | | Način dostave uzorka: | |  |  |  |
| Naziv laboratorija: | |  | | | | |  | | |  | | |
| Ime, prezime i br. ovlaštenja veterinara koji je uzeo uzorak: | | | | | | | | | |  | | |  |  |  | Potpis: |  |
| Naziv ovlaštene vet. organizacije: | | | |  |  | |  | | |  | | |  | Pečat: | |  |  |
| Adresa: |  | |  |  |  | | Telefon/telefaks: | | |  | | |  |  | / |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |
|  |  | |  |  |  | |  | | |  | | |  |  |  |  |  |

Naredba, NN 7/2010-150