## Zakon o sudskim pristojbama (pročišćeni tekst)

### NN 26/2003 (20.2.2003.), Zakon o sudskim pristojbama (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

381

Na
temelju članka 46. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim pristojbama
(»Narodne novine«, 137/02.), Od­bor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 98.
sjednici 28. siječnja 2003. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o sudskim
pristojbama.

Pročišćeni tekst Zakona o sudskim pristojbama
obuhvaća Zakon o sudskim pristojbama (»Narodne novine«, br. 74/95.) te njegove
izmjene i dopune objavljene u »Narodnim novinama«, br. 57/96. i 137/02. u
kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa:
412-03/02-01/01

Zagreb, 28. siječnja 2003.

Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Josip Leko, dipl. iur.,** v. r.

## ZAKON

### O SUDSKIM PRISTOJBAMA (pročišćeni tekst)

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

U
postupku pred sudovima plaćaju se sudske pristojbe (u daljnjem tekstu:
pristojbe) po odredbama ovoga Zakona i u visini utvrđenoj Tarifom sudskih
pristojbi koja je njegov sastavni dio.

Članak
2.

Pristojbe
se plaćaju:

1. u
parničnom postupku,

2. u
izvanparničnom postupku,

3. u
ovršnom postupku,

4. u ostavinskom
postupku,

5. u
zemljišnoknjižnom postupku,

6. u
kaznenom postupku po privatnoj tužbi,

7. u
postupku u upravnim sporovima,

8. u
postupku upisa u sudski registar,

9. u
postupku stečaja i likvidacije i

10. u
drugim slučajevima propisanim Zakonom.

Članak
3.

Pristojbe
propisane ovim Zakonom dužna je platiti osoba na čiji se zahtjev ili u čijem se
interesu poduzimaju radnje propisane zakonom.

Pristojbu
za podneske ili zapisnike koji ih zamjenjuju, dužna je platiti osoba koja ih
podnosi ili osoba na čiji se zahtjev sastavlja zapisnik.

Za
odluke prvostupanjskog suda pristojbu je dužan platiti tužitelj ili
predlagatelj, a za sudsku nagodbu obje stranke, osim ako se drukčije ne
dogovore.

Kada su
prema ovom Zakonu dvije ili više osoba obvezne zajedno platiti pristojbu,
njihova obveza je solidarna.

Članak
4.

Obveza
plaćanja pristojbe, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano, nastaje:

1. za
podneske (tužbe, pravne lijekove, prijedloge za izvr­šenje i dr.) – u trenutku
kada se predaju, a za podneske dane na zapisnik - kada je zapisnik dovršen,

2. za
sudske prijepise – kada se zatraže,

3. za
sudske odluke – kada se stranci ili njenom zastupniku dostavi prijepis odluke,

4. za
rješenja o nasljeđivanju – kada postanu pravomoćna,

5. u
postupku prisilne nagodbe, stečaja i likvidacije – do­nošenjem odluke o glavnoj
diobi ili donošenjem rješenja o odobrenju prisilne nagodbe,

6. za
ostale radnje – kada se zatraži njihovo poduzimanje ili kada sud započne
postupati.

Članak
5.

Pristojbe
u upravnom sporu plaćaju se samo ako sud odbije ili odbaci tužbu.

Pristojbu
iz stavka 1. ovoga članka, pristojbeni obveznik dužan je platiti u roku osam
dana od dana primitka naloga za plaćanje pristojbe.

Članak 6.

Pristojbe propisane tarifom sudskih pristojbi plaćaju
se u državnim biljezima emisije Republike Hrvatske, a u gotovom novcu plaćaju
se kada je pristojbeni obveznik dužan platiti iznos pristojbi veći od 100,00
kuna.

Iznosi pristojbi izražavaju se u apsolutnom iznosu u
kunama i u postocima.

Kod obračunavanja pristojbe propisane u postotku,
pristojbena osnovica će se zaokružiti na cijele stotine na način, da se iznos
do 50,00 kuna zaokruži na nižu stotinu, a iznos preko 50,00 kuna na višu
stotinu.

Članak 7.

Državni biljezi lijepe se na podnesku ili sudskom
spisu i poništavaju otiskom sudskog pečata ili štambiljom »poništeno«.

Članak 8.

Pristojba u gotovom novcu plaća se kod ovlaštene
organizacije za obavljanje platnog prometa u korist računa proračunskih prihoda
od sudskih pristojbi.

Pristojba u gotovom novcu može se platiti i u
računovodstvu suda. Ono će u roku od pet dana od dana naplate taj novac
uplatiti u proračunski prihod od sudskih pristojbi.

Potvrda o uplati pristojbe prilaže se uz podnesak za
koji je pristojba plaćena, a kada se podnosi potvrda o plaćenoj pristojbi za
sudsku odluku, podnositelj treba naznačiti za koju odluku plaća pristojbu.

Sud će na spisu utvrditi koliko je pristojbe plaćeno.

Članak 9.

Pravo na naplatu pristojbe zastarijeva za dvije
godine po isteku godine u kojoj je trebalo platiti pristojbu.

Pravo na prisilnu naplatu pristojbe, kaznene
pristojbe i troš­kova izvršenja, zastarijeva za dvije godine nakon isteka
godine u kojoj je doneseno rješenje iz članka 40. stavka 3. ovoga Zakona.

Tijek zastare prava na naplatu pristojbe prekida se
svakom službenom radnjom suda ili Porezne uprave Ministarstva financija,
izvršene radi naplate pristojbe.

U svakom slučaju, zastara nastupa po isteku pet
godina od dana kada je prvi put počela teći.

Članak 10.

Prihodi od sudskih pristojbi su prihodi državnog
proračuna Republike Hrvatske.

II.
OSLOBOĐENJE OD PLAĆANJA PRISTOJBE

Članak
11.

Oslobođenje
od plaćanja pristojbi dano u parničnom, izvan­parničnom i kaznenom postupku,
kao i u postupku u upravnim sporovima, primjenjuje se i u postupku izvršenja
odluka donesenih u tim postupcima, ako se izvršenje zahtijeva ili predlaže u
roku od tri mjeseca od dana kada je odluka stekla svojstvo izvršnosti.

Oslobođenje
od plaćanja pristojbe u izvanparničnom i izvr­š­nom postupku važi i u parničnom
postupku koji nastane tijekom i povodom tih postupaka.

Članak 12.

Rješenje o oslobođenju od plaćanja pristojbe djeluje
od dana kada je sudu podnesen prijedlog za oslobođenje i važi za sve podneske i
radnje za koje je prema članku 4. i 5. ovoga Zakona, nastala obveza toga dana
ili kasnije.

Protiv rješenja o oslobođenju od plaćanja pristojbe
nije dopuštena posebna žalba.

Oslobođenje od plaćanja pristojbe u upravnom sporu
obuh­vaća i podneske podnesene prije prijedloga za oslobođenje od plaćanja
pristojbe, ako je prijedlog podnesen prije isteka roka određenog za plaćanje
pristojbe.

Članak 13.

Stranka je dužna uz prijedlog za oslobođenje od
plaćanja pristojbe podnijeti i potvrdu o imovnom stanju koju izdaje Porezna
uprava Ministarstva financija.

Pobliže odredbe o izdavanju potvrde o imovnom stanju,
propisat će Ministarstvo financija.

Članak 14.

Sud će osloboditi od plaćanja sudskih pristojbi
stranku koja prema svom općem imovnom stanju ne može podmiriti sudsku pristojbu
bez štetnih posljedica za nužno uzdržavanje sebe i svoje obitelji.

Stranka je dužna uz prijedlog za oslobođenje od
plaćanja pristojbe priložiti potvrdu o imovnom stanju iz članka 13. ovoga
Zakona, te dati izjavu na sudski zapisnik o svom imovnom stanju i imovnom
stanju svoga supružnika.

Pri donošenju odluke o oslobođenju od plaćanja
pristojbe sud će ocijeniti sve okolnosti, a osobito vrijednost predmeta spora,
broj osoba koje stranka uzdržava i prihode koje imaju stranka i članovi njezine
obitelji.

Članak 15.

Od plaćanja pristojbi oslobođeni su:

1. Republika Hrvatska i tijela državne vlasti,

2. osobe i tijela u obavljanju javnih ovlasti,

3. radnici i namještenici u radnim sporovima i
službenici u upravnim sporovima u vezi s ostvarivanjem njihovih prava iz
službeničkih odnosa,

4. invalidi Domovinskog rata, na temelju
odgovarajućih is­prava kojima dokazuju svoj status,

5. supružnici, djeca i roditelji branitelja
poginulih, nestalih i zatočenih u Domovinskom ratu, na temelju odgovarajućih
isprava kojima dokazuju svoj status,

6. supružnici, djeca i roditelji poginulih, nestalih
i zatočenih u Domovinskom ratu, na temelju odgovarajućih isprava kojima
dokazuju svoj status

7. prognanici, izbjeglice i povratnici, na temelju
odgova­rajućih isprava kojima dokazuju svoj status,

8. korisnici socijalne skrbi koji primaju pomoć za
uzdrža­vanje,

9. humanitarne organizacije i organizacije koje se
bave zaštitom invalida i obitelji poginulih, nestalih i zatočenih u obavljanju
humanitarne djelatnosti,

10. tužitelji u parnicama o pravu na zakonsko
uzdržavanje ili o tražbinama na temelju toga prava,

11.
tužitelji u parnicama o priznanju materinstva i očinstva i o troškovima koji su
nastali trudnoćom i porodom izvan braka,

12.
stranke koje traže vraćanje poslovne sposobnosti,

13.
maloljetnici koji traže da im se odobri stjecanje poslovne sposobnosti zato što
su postali roditelji,

14.
stranke u postupku radi predaje djeteta i radi ostvarivanja odluke o održavanju
susreta i druženja s djetetom,

15.
tužitelji u sporovima o pravima iz obveznoga mirovinskog i osnovnoga
zdravstvenog osiguranja, o pravima nezaposlenih osoba na temelju propisa o
zapošljavanju i pravima s područja socijalne skrbi,

16.
tužitelji, odnosno predlagatelji u postupcima za zaštitu ustavom zajamčenih
ljudskih prava i sloboda protiv konačnih pojedinačnih akata, odnosno za zaštitu
zbog nezakonite radnje i

17.
tužitelji u sporovima o naknadi štete zbog onečišćenja okoliša.

Strana
država oslobođena je od plaćanja pristojbi, ako je to predviđeno međunarodnim
ugovorom ili pod uvjetom uzajamnosti.

U
slučaju sumnje o postojanju uvjeta iz stavka 2. ovoga članka, sud će zatražiti
objašnjenje od ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa.

Odredba
stavka 1. točke 9. ovoga članka odnosi se na one humanitarne organizacije za
koje to odredi ministar rada i socijalne skrbi.

Odredba
stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na tijela općina i gradova, osim ako
sukladno posebnom zakonu na njih nije preneseno obavljanje javnih ovlasti.

Članak
16.

Skrbnik
osobe čije je boravište nepoznato, skrbnik imovine čiji je vlasnik nepoznat i
privremeni zastupnik stranke kojeg je postavio sud tijekom postupka, nisu dužni
plaćati pristojbe za osobu koju zastupaju. Ove pristojbe naplaćuju se iz
imovine osobe koja je zastupana.

Sud će
neplaćene pristojbe unositi u popis pristojbi i nakon završetka postupka
postupiti po odredbama članka 37. do 42. ovoga Zakona.

Članak 17.

Kada
više osoba zajednički predaju podnesak i poduzimaju radnje u postupku, a jedna
ili više njih su oslobođene od plaćanja pristojbe, osoba koja nije oslobođena
treba platiti pristojbu samo prema vrijednosti onog dijela predmeta spora koji
otpada na nju.

Ako je
vrijednost predmeta spora određena primjenom odredaba članka 29. ovoga Zakona,
vrijednost dijela predmeta spora koja otpada na osobu koja nije oslobođena
plaćanja pristojbe utvrdit će se tako da se ukupna vrijednost predmeta spora podijeli
brojem osoba koje zajednički nastupaju u postupku. Tako će se učiniti i kad je
vrijednost predmeta spora određena primjenom odredaba članka 20. do 28. ovoga
Zakona, ako se drukčije ne može utvrditi vrijednost dijela predmeta spora koji
otpada na osobu koja nije oslobođena plaćanja pristojbe.

Članak
18.

Kada
stranka oslobođena od plaćanja pristojbi uspije u postupku, pristojbe koje bi
trebala platiti da nije bila oslobođena, platit će stranka koja nije oslobođena
od plaćanja pristojbi i to u omjeru u kojem je oslobođena stranka uspjela u
postupku.

Kada se nagode stranka oslobođena od plaćanja
pristojbi i stranka koja nije oslobođena od plaćanja pristojbi, pristojbu za
nagodbu koju bi trebala platiti oslobođena stranka, platit će stranka koja nije
oslobođena od plaćanja pristojbi, ako nije drukčije dogovoreno.

Članak 19.

Sud mora voditi popis pristojbi što ih treba platiti
oslobođena osoba, ako u postupku sudjeluju osoba oslobođena od plaćanja
pristojbi i osoba koja nije oslobođena.

Popis pristojbi zaključuje se nakon završetka
postupka. Kada se postupak završi na način propisan člankom 18. ovoga Zakona,
sud će prema članku 37. ovoga Zakona, izdati nalog za plaćanje pristojbe osobi
koja je obvezna platiti pristojbu.

III. UTVRĐIVANJE VRIJEDNOSTI
RADI

NAPLATE PRISTOJBE

1.
U parničnom postupku

Članak
20.

U parničnom postupku plaćaju se pristojbe prema
vrijednosti predmeta spora.

Vrijednost predmeta spora radi naplate pristojbe (u
daljnjem tekstu: vrijednost predmeta spora) utvrđuje se prema vrijednosti koju
ima predmet spora u vrijeme podnošenja tužbe.

Za utvrđivanje vrijednosti predmeta spora
odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o parničnom postupku, ako ovim
Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 21.

Kada je predmet spora pravo na uzdržavanje ili potraživanje
pojedinih iznosa zakonskog uzdržavanja, vrijednost predmeta spora utvrđuje se
prema zbroju zatraženih davanja za tri mjeseca, ako se uzdržavanje ne traži za
kraće vrijeme.

Članak 22.

Vrijednost predmeta spora kada je jednom tužbom obu­hva­ćeno
više zahtjeva protiv istog tuženika, bez obzira temelje li se svi zahtjevi na
istoj činjeničnoj i pravnoj osnovi ili ne, određuje se prema zbroju vrijednosti
svih zahtjeva.

Vrijednost predmeta spora u slučaju suparničarstva
kada su predmet spora zahtjevi ili obveze iste vrste koje se temelje na bitno
istovrsnoj činjeničnoj i pravnoj osnovi, te ako postoji stvarna i mjesna nadležnost
istog suda za svaki zahtjev i za svakog tuženika, određuje se prema vrijednosti
svakog pojedinog zah­tjeva.

Vrijednost predmeta spora određuje se prema zahtjevu
čija je vrijednost veća, u slučaju kada je jednom tužbom obuhvaćeno dva ili
više tužbenih zahtjeva koji su u međusobnoj svezi, tako da sud sljedeći od tih
zahtjeva prihvati, ako nađe da je neosnovan onaj zahtjev koji je istaknut
ispred njega, te u slučaju kada je jednom tužbom obuhvaćeno dva ili više tuženika
prema kojima se ističe isti zahtjev ili se prema pojedinim od njih ističu
različiti zahtjevi koji su u međusobnoj svezi, a isti sud je stvarno i mjesno
nadležan za svaki od tih zahtjeva, i to tako da sud prihvati zahtjev prema
sljedećem tuženiku, ako je pravomoćno odbijen prema onome koji je u tužbi
naveden prije njega.

Članak
23.

U
parnicama za diobu imovine kao vrijednost predmeta spora uzima se vrijednost
onoga dijela imovine za koju tužitelj traži da se diobom izdvoji iz zajedničke
imovine.

Članak
24.

Kada je
predmet spora pravo na nasljeđivanje na cijeloj ostavini kao vrijednost
predmeta spora uzima se vrijednost čiste ostavine, a ako je predmet spora dio
ostavine ili određena stvar iz ostavine, kao vrijednost predmeta spora uzima se
samo vrijednost toga dijela ostavine ili stvari.

Članak
25.

Vrijednost
predmeta spora u vlasničkim sporovima o nekretninama određuje se prema tržišnoj
vrijednosti nekretnine koja je predmet spora izraženoj u cijeni koja se za
određenu nekretninu može postići na tržištu u mjestu gdje se nekretnina nalazi,
ali ne smije biti manja:

1. za
zemljište, od peterostrukog iznosa katastarskog prihoda s tog zemljišta,

2. za
poslovne zgrade, gospodarske zgrade ili poslovne prostorije koje su u zakupu,
od jednogodišnjeg iznosa zakupnine,

3. za
stambene zgrade ili stanove kao posebne dijelove zgrade, od jednogodišnjeg
iznosa stanarine.

Članak 26.

U parnicama u kojima je predmet spora izvršenje kakve
radnje, trpljenja, nečinjenja ili izjava volje ili utvrđivanje postojanja ili
nepostojanja određenog prava ili pravnog odnosa ili utvrđivanje istinitosti ili
neistinitosti neke isprave, kao vrijednost predmeta spora uzima se iznos koji
je tužitelj naznačio u tužbi, ali ne manji od 10.000,00 kuna.

Članak 27.

U parnicama za poništenje pravorijeka arbitraže kao
vrijednost predmeta spora uzima se iznos koji je stranci dosuđen, a ako se tužbeni
zahtjev ne odnosi na novčani iznos, mjerodavna je vrijednost koju je tužitelj
naznačio u tužbi, ali ne manja od 50.000,00 kuna.

U parnicama za proglašenje prestanka važnosti ugovora
o arbitraži, kao vrijednost predmeta spora uzima se iznos od 50.000,00 kuna.

Članak 28.

Kao vrijednost predmeta spora uzima se:

1. u sporovima o otkazu ugovora o najmu ili zakupu –
jednogodišnji iznos najamnine ili zakupnine, ali ne manji od 20.000,00 kuna,

2. u sporovima zbog smetanja posjeda - iznos od
5.000,00 kuna,

3. u sporovima radi utvrđivanja ili osporavanja
očinstva ili materinstva – iznos od 10.000,00 kuna,

4. u sporovima radi utvrđivanja postojanja ili
nepostojanja braka, poništenja braka ili razvoda braka – iznos od 5.000,00
kuna,

5. u sporovima o utvrđivanju reda prvenstva tražbina
u ovršnom postupku – visina tražbine, ali ne u iznosu većem od 10.000,00 kuna.

Kada se zajedno s bračnim sporom ili sporom radi
utvrđi­vanja očinstva ili materinstva raspravlja i o zahtjevu za uzdr­žavanje
djeteta ili supružnika, naplaćivat će se samo jedna pristojba i to prema
vrijednosti prema kojoj se naplaćuje pristojba za bračni spor ili za spor o
utvrđivanju očinstva ili materinstva.

Kada se traži osiguranje dokaza prije pokretanja
parnice, kao vrijednost mjerodavna za naplatu pristojbe uzima se iznos od
5.000,00 kuna.

Članak 29.

Kada se prema odredbama članka 20. do 28. ovoga
Zakona ne može utvrditi vrijednost predmeta spora, pristojba će se naplaćivati
na iznos od 10.000,00 kuna.

Članak 30.

Sud će rješenjem odrediti vrijednost radi naplate
pristojbe kada tuženik prigovori previsoko naznačenoj vrijednosti predmeta
spora u tužbi.

Tuženik može podnijeti prigovor iz stavka 1. ovoga
članka najkasnije na pripremnom ročištu ili ako pripremno ročište nije održano,
na prvom ročištu za glavnu raspravu prije početka raspravljanja o glavnoj
stvari.

Sud će i po službenoj dužnosti najkasnije na
pripremnom ročištu ili ako pripremno ročište nije održano, na prvom ročištu za
glavnu raspravu prije početka raspravljanja o glavnoj stvari, na brz i
prikladan način ispitati pravilnost vrijednosti predmeta spora naznačene u tužbi
i ako posumnja da je stranka prenisko na­zna­čila vrijednost predmeta spora
zbog izbjegavanja plaćanja pravil­ne pristojbe, sud će rješenjem utvrditi pravu
vrijednost predmeta spora.

Protiv rješenja suda o određivanju vrijednosti
predmeta spora radi naplate pristojbe nije dopuštena posebna žalba.

2.
U ovršnom postupku

Članak
31.

U
ovršnom postupku pristojba se plaća prema vrijednosti zahtjeva.

Prilikom
utvrđivanja vrijednosti zahtjeva primjenjuju se na odgovarajući način odredbe
koje važe za utvrđivanje vrijednosti spora u parničnom postupku.

Troškovi
postupka i sporedne tražbine uzimaju se u obzir samo ako su jedini predmet
zahtjeva.

Kada je
ovršnom postupku prethodila parnica o istom zahtjevu, kao vrijednost zahtjeva u
ovršnom postupku uzima se vrijednost predmeta spora utvrđena u parnici, ako se
ne zahtijeva manji iznos.

Članak 32.

Kada
vjerovnik nije naznačio vrijednost po kojoj se može odrediti visina pristojbe,
niti se ona može utvrditi po odredbama članka 31. ovoga Zakona, kao vrijednost
uzima se iznos od 10.000,00 kuna.

3.
U postupku u upravnim sporovima

Članak
33.

U
upravnim sporovima plaća se pristojba prema vrijednosti predmeta spora kada je
predmet spora procjenjiv, ako ovim Zakonom i Tarifom sudskih pristojbi nije
drukčije određeno. Pro­cje­njiv je onaj upravni spor čija se vrijednost može
nesumnjivo utvrditi.

Sud
odlučuje prema slobodnoj ocjeni, je li vrijednost predmeta spora procjenjiva
ili neprocjenjiva.

Vrijednost
procjenjivog spora utvrđuje se po odredbama koje važe za utvrđivanje vrijednosti
predmeta spora u parničnom postupku.

Protiv
odluke o utvrđivanju vrijednosti predmeta spora radi naplate pristojbe nije
dopuštena žalba.

4.
U ostalim postupcima

Članak
34.

Kada je
za plaćanje pristojbe u ostavinskom postupku i u drugom izvanparničnom postupku,
te u stečajnom postupku, mjerodavna vrijednost zahtjeva za utvrđivanje
vrijednosti spora na odgovarajući način primijenit će se odredbe koje važe za
parnični postupak, ako Tarifom sudskih pristojbi nije drukčije propisano.

5.
U postupku po pravnim lijekovima

Članak 35.

Pristojba za pravni lijek plaća se prema vrijednosti
predmeta spora utvrđenoj u prvostupanjskom postupku, ako je za plaćanje
pristojbe za pravni lijek mjerodavna vrijednost predmeta spora.

Pristojbena osnovica za pravni lijek kojim se pobija
odluka samo u jednom dijelu je vrijednost pobijanog dijela.

Pristojba za pravni lijek kojeg podnose obje stranke,
odre­đuje se posebice za svaku stranku prema vrijednosti onoga dijela odluke
koji se pravnim lijekom pobija.

Pristojba za pravni lijek koji se podnosi samo protiv
odluke o troškovima postupka ili o sporednim potraživanjima, plaća se prema
iznosu troškova postupka ili sporednih potraživanja.

6.
Promjena vrijednosti tijekom postupka

Članak 36.

Prvobitna vrijednost ostaje kao osnovica za plaćanje
pristojbe, bez obzira na to što se ta vrijednost promijenila tijekom postupka,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Kada sud u skladu s odredbom članka 30. ovoga Zakona
utvrdi novu vrijednost, za pristojbenu osnovicu uzima se utvrđena nova vrijednost
od trenutka kada to sud rješenjem priopći strankama.

Kada se vrijednost promijeni zbog preinačenja
zahtjeva ili djelomičnog rješenja zahtjeva, kao vrijednost za plaćanje
pristojbe uzima se promijenjena vrijednost za sve podneske i radnje nakon takve
promjene. Ako se vrijednost promijenila zbog izjave stranke u podnesku, za taj
podnesak plaća se pristojba prema promijenjenoj vrijednosti.

IV.
POSTUPAK RADI NAPLATE NEPLAĆENE PRISTOJBE

Članak
37.

Sud će
upozoriti stranku koja je nazočna sudskoj radnji za koju treba platiti
pristojbu, a pristojbu nije odmah platila, da u roku od tri dana plati
pristojbu. U upozorenju skrenut će pozornost stranci na posljedice neplaćanja
pristojbe u tom roku (članak 40.). Na sudskom spisu naznačit će se, da je dano
upozorenje.

Sud će
stranci koja nije bila nazočna sudskoj radnji za koju mora platiti pristojbu
poslati nalog, da u roku od osam dana od dostave naloga plati dužnu pristojbu i
upozoriti je na posljedice iz stavka 1. ovoga članka.

Sud će
voditi popis neplaćenih sudskih pristojbi.

Kada putem pošte primi podnesak za koji pristojba
nije plaćena ili nije dostatno plaćena, sud će pozvati podnositelja podneska
pisanom opomenom, da u roku osam dana od dana dostave opomene plati pristojbu,
te će ga upozoriti na posljedice iz stavka 1. ovoga članka.

Kada neplaćena pristojba u pojednim predmetima ne
prelazi iznos od 100,00 kuna, neće se primjenjivati odredbe ovoga članka.

Na opomenu za plaćanje pristojbe plaća se 100,00
kuna.

Članak 38.

Protiv upozorenja, naloga, odnosno opomene da plati
pristojbu stranka može, u roku od tri dana od dana kad su joj oni priopćeni,
odnosno dostavljeni, podnijeti prigovor prvostupanj­skom sudu.

Prvostupanjski sud mora u roku od tri dana dostaviti
stranci rješenje o prigovoru.

U rokove iz stavka 1. i 2. ovoga članka ne
uračunavaju se dani kad sudovi ne rade.

Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka stranka može
izjaviti žalbu u roku od tri dana od dana kad ga je primila.

Drugostupanjski sud mora u roku od osam dana od dana
kad je primio žalbu dostaviti prvostupanjskom sudu rješenje o žalbi.

Spis postupka u kojem je stranka izjavila žalbu
protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka neće se dostavljati drugostupanjskom
sudu. Postupak ne smije zastati zbog toga što je stranka podnijela prigovor,
odnosno izjavila žalbu u skladu s odredbama stavka 1. i 4. ovoga članka.

Ako je stranka podnijela prigovor iz stavka 1. ovoga
članka, rok za plaćanje pristojbe počinje teći od dana pravomoćnosti rješenja o
prigovoru.

Članak 39.

Odredbe članka 38. stavka 4., 5. i 6. ovoga Zakona ne
primjenjuju se u postupku pred Upravnim sudom Republike Hrvat­ske.

Članak 40.

Kada pristojbeni obveznik ne plati pristojbu u
propisanom roku, sud će u daljnjem roku od osam dana obavijestiti o neplaćenoj
pristojbi ispostavu Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva financija na
čijem je području prebivalište, odnosno sjedište pristojbenog obveznika, radi
naplate pristojbe prisilnim putem i naznačiti u čiju korist i na koji račun
treba uplatiti pristojbu. Sud će navedenu obavijest istodobno dostaviti i
pristojbenom obvezniku.

Kada pristojbeni obveznik nema prebivalište, odnosno
sjedište u Republici Hrvatskoj, sud će obavijest iz stavka 1. ovoga članka
dostaviti ispostavi Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva financija na
čijem se području nalazi sud ili imovina pristojbenog obveznika.

Nakon što primi obavijest, nadležna ispostava iz
stavka 1. ovoga članka donijet će rješenje kojim će pristojbenom obvezniku
narediti da u roku osam dana od dana primitka rješenja plati dužnu pristojbu.
Ako pristojbeni obveznik u ovom roku ne plati pristojbu, pristupit će se
prisilnoj naplati dužne pristojbe. Pristojbe se prisilno naplaćuju po propisima
o prisilnoj naplati poreza.

Naplaćena
redovna pristojba uplaćuje se na račun prihoda državnog proračuna Republike
Hrvatske, a o izvršenoj naplati obavijestit će se sud.

Članak 41.

Odredbe ovoga Zakona o prisilnoj naplati pristojbe
neće se primjenjivati, ako neplaćena pristojba u pojedinim predmetima ne
prelazi ukupni iznos od 100,00 kuna.

Članak 42.

Prvostupanjski sud nadležan je za poduzimanje radnji
u postupku radi naplate neplaćene pristojbe.

V. VRAĆANJE PRISTOJBE

Članak 43.

Pravo na vraćanje pristojbe ima osoba koja je platila
pristojbu koju uopće nije morala platiti ili je pristojbu platila u iznosu
većem od propisanog, kao i osoba koja je platila pristojbu za određenu sudsku
radnju, a ta radnja nije obavljena.

Pravo na vraćanje pristojbe iz stavka 1. ovoga članka
ima osoba koja je platila pristojbu u iznosu većem od 100,00 kuna.

Osoba koja je platila pristojbu za sudsku radnju koja
nije obavljena, ne može tražiti vraćanje pristojbe za podnesak kojim je
zahtijevala obavljanje radnje.

Članak 44.

Zahtjev za vraćanje pristojbe podnosi se
prvostupanjskom sudu u roku 90 dana od dana kada je pristojba pogrešno uplaćena
ili od dana saznanja da radnja nije objavljena.

Vraćanje pristojbe ne može se tražiti nakon proteka
jedne godine od dana kada je plaćena pristojba.

Članak 45.

Sud će zahtjev za vraćanje pristojbe s mišljenjem i
potrebnim spisima dostaviti ispostavi Područnog ureda Porezne uprave
Ministarstva financija na čijem je području prebivalište, odnosno sjedište
osobe koja zahtijeva vraćanje.

Kada je pristojba bila plaćena u gotovom novcu, sud
će zahtjev za vraćanje pristojbe dostaviti ispostavi Područnog ureda Porezne
uprave Ministarstva financija na čijem je području sjedište suda.

Rješenje o zahtjevu za vraćanje pristojbe donosi
ispostava iz stavka 1. i 2. ovoga članka i dostavlja ga sudu.

Vraćanje pristojbe obavlja se na teret prihoda državnog
proračuna Republike Hrvatske.

Članak 46.

U postupku radi vraćanja pristojbe ne plaća se
pristojba.

VI. NADZOR NAD NAPLATOM
PRISTOJBE

Članak
47.

Nadzor
nad primjenom propisa o sudskim pristojbama i nad­zor nad naplatom sudskih
pristojbi obavlja neposredno viši sud, ministarstvo nadležno za poslove
pravosuđa i Ministarstvo financija.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak
48.

Kada je
pristojbena obveza za podneske, radnje i isprave nastala do dana stupanja na
snagu Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne novine«, br. 74/95.), pristojba se
plaća po dosadašnjim propisima.

Kada je
do stupanja na snagu Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne novine«, br.
74/95.), plaćena pristojba za radnju koja će se izvršiti poslije stupanja na
snagu toga Zakona, neće se plaćati razlika između pristojbe propisane tim
Zakonom i pristojbe propisane dosadašnjim propisima, niti će se vraćati previše
naplaćena pristojba.

U
slučaju da nakon stupanja na snagu Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne
novine«, br. 74/95.), viši sud ukine odluku nižeg suda koja je donesena prije
nego što je Zakon o sudskim pristojbama (»Narodne novine«, br. 74/95.) stupio
na snagu, neće se plaćati pristojba za novu odluku nižeg suda.

Članak
49.

Pristojbena
obveza za paušalnu pristojbu iz Tar. br. 24. Tarife sudskih pristojbi koja je
nastala do dana stupanja na snagu Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne
novine«, br. 74/95.), a nije naplaćena, utvrđuje se po odredbama toga Zakona.

Članak
50.

Ministarstvo
financija donijet će propis iz članka 14. stavka 2. Zakona o sudskim pristojbama
(»Narodne novine«, br. 74/95.) u roku 30 dana od dana stupanja na snagu toga
Zakona.

Izdavanje,
raspačavanje, povlačenje iz upotrebe i zamjena državnih biljega uređuje se
aktom ministra financija.

Ministar
financija izdaje pravnim i fizičkim osobama ovlaš­tenje za maloprodaju državnih
biljega i određuje proviziju od prodaje državnih biljega u maloprodaji.

Ovlasti
za maloprodaju upravnih biljega emisije Republike Hrvatske izdane do dana
stupanja na snagu Zakona o sudskim pri­stojbama (»Narodne novine«, br. 74/95.)
vrijede i za maloprodaju državnih biljega.

Ministar
financija donijet će propise iz stavka 2. i 3. ovoga članka u roku od tri
mjeseca od dana stupanja na snagu Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne
novine«, br. 74/95.).

Članak
51.

Iznimno
od odredbe članka 6. stavka 1. Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne novine«,
br. 74/95.), sudske pristojbe pla­ćaju se u gotovom novcu do izdavanja i
obavljenog raspačavanja državnih biljega.

Članak 52.

Za
uporabu računalnog sustava sudskog registra stranke su dužne platiti sudsku
pristojbu kao naknadu troškova.

Ministar
nadležan za poslove pravosuđa u roku 6 mjeseci od stupanja na snagu Zakona o
sudskim pristojbama (»Narodne novine«, br. 74/95.) donijet će pravilnik o
visini pristojbe iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 53.

Općinski
sud naplaćivat će pristojbu iz Tar. br. 36., sve dok ne započne s radom javni
bilježnik sa službenim sjedištem za područje tog općinskog suda.

Članak
54.

Na dan
stupanja na snagu Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne novine«, br. 74/95.)
prestaje važiti Zakon o sudskim pristojbama (»Narodne novine«, br. 20/87.,
55/88., 13/89., 47/89., 11/90., 18/90., 53A/91., 28/92. i 66/93.).

Članak 55.

Za nenaplaćene pristojbene obveze nastale do dana
stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim pristojbama
(»Narodne novine«, br. 57/96.) pristojba se plaća prema odredbama toga Zakona.

Članak 56.

Pristojbe koje nisu naplaćene do dana stupanja na
snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne novine«,
br. 137/02.) obračunavat će se i naplatiti u skladu s njegovim odredbama.

Postupci za naplatu pristojbi u slučajevima u kojima
je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim pristojbama (»Narodne
novine«, br. 137/02.) ukinuta pristojbena obveza, obustavit će se.

Članak 57.

Korisnici mirovina koji su, pozivajući se na Odluku
Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-283/97 od 12. svibnja 1998., Upravnom
sudu Republike Hrvatske podnijeli tužbu protiv Republičkog fonda mirovinskog i
invalidskog osiguranja radnika Hrvatske, Centralne službe u Zagrebu, zbog
nedonošenja rješenja o zahtjevu za usklađivanje mirovina, i čije je tužbe taj
sud odbio ili odbacio, oslobađaju se obveze da plate pristojbe iz Tar. br. 29.
i Tar. br. 30.

TARIFA SUDSKIH PRISTOJBI

I. PARNIČNI I OVRŠNI POSTUPAK

1.
Podnesci

Tar. br. 1.

(1) Za tužbu i protutužbu plaća se prema vrijednosti
predmeta spora sljedeća pristojba:

iznad                   do kuna                kuna

 0,00                 3.000,00             100,00

 3.000,00          6.000,00             200,00

 6.000,00          9.000,00             300,00

 9.000,00        12.000,00             400,00

12.000,00       15.000,00             500,00

Preko 15.000,00 kuna plaća se pristojba u iznosu od
500,00 kuna i još 1% na razliku iznad 15.000,00 kuna, ali ne više od 5.000,00
kuna.

(2) Za tužbu s prijedlogom za izdavanje platnog
naloga, prijedlog za ovrhu, protuovrhu i osiguranje, rješenje o ovrsi,
protuovrsi i osiguranju, prijedlog za povrat u prijašnje stanje, prijedlog za
osiguranje dokaza i odgovor na prijedlog za ponavljanje postupka, tužbu, žalbu
i reviziju plaća se polovica pristojbe iz stavka 1. ovoga Tar. br.

(3) Za prigovor protiv platnog naloga i prigovor
protiv rješenja o ovrsi plaća se pristojba iz stavka 1. ovoga Tar. br.

(4) Za prijedlog za priznanje odluke stranog suda i
za ovršenikov prijedlog za odgodu ovrhe plaća se pristojba u iznosu od 150,00
kuna.

*Napomena:*

1. Ako bračni drugovi suglasno zahtijevaju rastavu
braka zajedničkim prijedlogom za rastavom braka ili zahtjevom za sporazumnu
rastavu braka, plaća se samo jedna pristojba.

2. Ako su podnesci primljeni na zapisnik kod suda,
uklju­čujući i one koji su primljeni na zapisnik tijekom rasprave, plaća se
pristojba propisana za odnosni podnesak. Pristojba iz stavka 2. ovoga Tar. br.
plaća se i za odgovor na tužbu primljen na zapisnik tijekom rasprave, ako tuženik
nije prije ročišta podnio odgovor na tužbu, a bio je pozvan da to učini.

3. Kada je već u tužbi stavljen prijedlog za
izdavanje privremene mjere ili kada se u žalbi stavi prijedlog za vraćanje u
prijašnje stanje, plaća se osim pristojbe za tužbu ili žalbu i pristojba za
odnosni prijedlog, osim ako je predloženo izdavanje privremene mjere u
statusnim sporovima (rastava ili poništenje braka, utvrđivanje vanbračnog
očinstva i drugo) ili u sporovima za uzdržavanje djece.

4. Za prijedlog za ovrhu, protuovrhu ili osiguranje
plaća se jedna pristojba i onda kada se predlaže više sredstava ovrhe,
protuovrhe ili osiguranja, bez obzira je li predloženo naknadno ili istodobno.

5. Ako je u kojem od podnesaka navedenih u ovom Tar.
br. stavljen zahtjev za upis u zemljišne knjige, neće se naplaćivati i
pristojba propisana za podnesak kojim se traži upis u zemljišne knjige.

6. Za podneske koji nisu navedeni u ovom Tar. br.,
kao i za prijedloge uz podneske ne plaća se pristojba.

2.
Odluke

Tar. br. 2.

(1) Za prvostupanjsku presudu
kao i za rješenje u sporovima zbog smetanja posjeda, plaća se, prema
vrijednosti predmeta spora, pristojba iz stavka 1. Tar. br. 1.

(2) Za presudu zbog izostanka
i za presudu na temelju priznanja donesenu najkasnije na pripremnom ročištu ili
na prvom ročištu za glavnu raspravu, ako pripremno ročište nije održano, plaća
se pristojba iz stavka 2. Tar. br. 1.

(3) Za rješenje o izdavanju
platnog naloga, plaća se pristojba iz stavka 2. Tar. br. 1.

(4) Za rješenje o ovrsi,
protuovrsi, osiguranju dokaza ili osiguranju po Ovršnom zakonu, plaća se pristojba
iz stavka 2. Tar. br. 1, a ako se ovo rješenje donosi na temelju stranih
ovršnih isprava, plaća se pristojba iz stavka 1. Tar. br. 1.

(5) Za rješenje kojim se
usvaja ili odbija prijedlog za vra­ćanje u prijašnje stanje, plaća se pristojba
iz stavka 1. Tar. br. 1.

(6) Za rješenje o prijedlogu
za priznanje odluke stranog suda, plaća se pristojba od 100,00 kuna.

*Napomena:*

1. Obveza plaćanja pristojbe
za prvostupanjsku odluku, ne ovisi od toga je li odluka postala pravomoćna.

2. Za odluke koje nisu navedene
u ovom Tar. br., ne plaća se pristojba.

3. Ako viši sud ukine odluku
nižeg suda i predmet vrati na ponovno raspravljanje nižem sudu, ne plaća se
pristojba za novu odluku ili nagodbu. Pristojba se ne plaća ni za novu odluku
koja bude donesena pošto se dopusti povrat u prijašnje stanje ili ponavljanje
postupka.

4. Za dopunsku presudu ili
rješenje neće se plaćati pristojba, ako je za odluku koja je dopunjena plaćena
pristojba prema punoj vrijednosti predmeta spora.

5. Ako je tijekom parnice donesena međupresuda, plaća
se pristojba na puni iznos vrijednosti predmeta spora. U tom slučaju neće se
plaćati pristojba za konačnu odluku koja bude donesena poslije međupresude.

6. Ako je tijekom parnice donesena djelomična
presuda, plaća se pristojba prema vrijednosti zahtjeva o kojem je odlučeno.
Pristojba za konačnu odluku, plaća se prema vrijednosti ostatka spornog
zahtjeva koji nije obuhvaćen djelomičnom presudom.

7. Pristojba za platni nalog uračunava se u pristojbu
za odluku suda koja bude donesena povodom prigovora protiv platnog naloga,
odnosno u pristojbu za nagodbu, ako se spor ne završi presudom. Pristojba za
rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave uračunava se u pristojbu za
odluku ili nagodbu.

8. Pristojba za odluku o prijedlogu za ovrhu,
protuovrhu, osiguranje dokaza ili osiguranje po Ovršnom zakonu, kao i pristojba
za odluku povodom tužbe u kojoj je stavljen prijedlog za izdavanje platnog
naloga, plaća se prilikom podnošenja prijedloga ili tužbe.

9. Za rješenje o ovrsi, protuovrsi ili osiguranju,
plaća se jedna pristojba i onda kada je bilo odlučeno o više sredstava za
ovrhu, protuovrhu ili osiguranje, bez obzira je li odlučeno istodobno ili
naknadno.

10. Za prvostupanjsku presudu koja je donesena u
svezi s protutužbom, plaća se pristojba kao da je posebice raspravljano o
protutužbi.

11. Ako je više parnica spojeno radi zajedničkog
raspravljanja, pristojba za presudu plaća se posebice za svaku parnicu kao da
ne postoji spajanje više parnica.

3.
Pravni lijekovi

Tar. br. 3.

(1) Za žalbu i reviziju protiv presude, te za žalbu
protiv rješenja u sporovima zbog smetanja posjeda, plaća se iznos pristojbe iz
stavka 1. Tar. br. 1. povećan za 25%.

(2) Za žalbu i reviziju protiv rješenja, te za
prijedlog za ponavljanje postupka, plaća se pristojba iz stavka 1. Tar. br. 1.

(3) Za žalbu protiv rješenja prvostupanjskog suda
plaća se pristojba samo, ako se žalbom pobija rješenje koje podliježe plaćanju
pristojbe po Tar. br. 2.

(4) Za žalbu protiv rješenja kojim se usvaja ili
odbija prijedlog za vraćanje u prijašnje stanje i kojim se odlučuje o priznanju
odluke stranoga suda, plaća se pristojba iz stavka 2. Tar. br. 1, ali ne više
od 160,00 kuna.

4.
Nagodba

Tar. br. 4.

(1) Za sudsku nagodbu tijekom prvostupanjskog
postupka plaća se prema vrijednosti na koju su se stranke nagodile, pristojba
iz stavka 2. Tar. br. 1, ali ne više od 400,00 kuna.

(2) Ako je predmet nagodbe neprocjenjiv, za nagodbu
se plaća 200,00 kuna.

*Napomena:*

Ako je međupresudom odlučeno o osnovanosti zahtjeva,
a potom se zaključi nagodba o iznosu zahtjeva, ne plaća se pristojba za
nagodbu.

II.
IZVANPARNIČNI POSTUPAK

A.
OPĆE ODREDBE

Tar. br. 5.

(1) Za
prijedlog o pokretanju postupka ili za vraćanje u prijašnje stanje u
izvanparničnoj stvari, plaća se pristojba od 100,00 kuna.

(2) Za
odluku prvostupanjskog suda u izvanparničnoj stvari, plaća se pristojba od
150,00 kuna.

(3) Za žalbu
protiv odluke prvostupanjskog suda u izvan­parničnoj stvari, plaća se pristojba
od 200,00 kuna.

(4) Za sudsku nagodbu plaća se polovica pristojbe
propisane za tu odluku.

*Napomena:*

1. Pristojba iz ovoga Tar. br. plaća se u
izvanparničnim postupcima koji nisu propisani posebnim odredbama za pojedine
izvanparnične postupke.

2. Ne plaća se pristojba na žalbu protiv rješenja o
oduzimanju poslovne sposobnosti, ako je podnosi osoba lišena poslovne
sposobnosti ili njezin zakonski zastupnik, te skrbnik.

3. U svim izvanparničnim postupcima primjenjivat će
se na odgovarajući način odredbe iz točke 5. Napomene uz Tar. br. 1. i iz točke
1. i 2. Napomene uz Tar. br. 2.

B.
POSEBNE ODREDBE ZA POJEDINE VRSTE IZVANPARNIČNOG POSTUPKA

1.
Postupak za diobu

Tar. br. 6.

(1) Za prijedlog za diobu
suvlasništva i zajedničke imovine, plaća se pristojba prema vrijednosti imovine
i to:

iznad                   do kuna                 kuna

 0,00               20.000,00             100,00

20.000,00       30.000,00             150,00

30.000,00       50.000,00             200,00

Ako vrijednost imovine
prelazi iznos od 50.000,00 kuna plaća se pored pristojbe od 200,00 kuna i još
100,00 kuna na svakih započetih 10.000,00 kuna, ali ne više od 3.000,00 kuna.

(2) Za odluku suda i za žalbu
protiv odluke suda, plaća se pristojba iz stavka 1. ovoga Tar. br.

(3) Za sudsku nagodbu u ovom
izvanparničnom postupku, plaća se polovica pristojbe iz stavka 1. ovoga Tar.
br.

2. Uređenje odnosa između suvlasnika

Tar. br. 7.

(1) Za prijedlog za uređenje
odnosa između suvlasnika, plaća se pristojba od 100,00 kuna.

(2) Za odluku suda i za žalbu
protiv odluke suda, plaća se pristojba od 300,00 kuna.

(3) Za sudsku nagodbu u ovim
postupcima, plaća se polovica pristojbe iz stavka 1. ovoga Tar.br.

3. Postupak za uređenje međe, osnivanje nužnog
prolaza, prelaganje služnosti ili nužnog prolaza

Tar. br. 8.

(1) Za prijedlog za uređenje
međe, osnivanje nužnog prolaza, prelaganja služnosti ili nužnog prolaza, plaća
se pristojba od 300,00 kuna.

(2) Za odluku suda i za žalbu
protiv odluke suda, plaća se pristojba od 600,00 kuna.

(3) Za sudsku nagodbu u ovim
postupcima, plaća se polovica pristojbe iz stavka 1. ovoga Tar. br.

4. Ovjera isprava koje su namijenjene za uporabu u
inozemstvu

Tar.
br. 9.

(1) Za ovjeru svakog potpisa ili rukoznaka, plaća se
pristojba od 30,00 kuna.

(2) Za
ovjeru potpisa ili pečata i štambilja na ispravama tijela državne vlasti
Republike Hrvatske i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,
trgovačkih društava ili ostalih pravnih osoba, plaća se pristojba od 50,00
kuna.

(3) Za ovjeru rukopisa plaća se, od svakog poluarka
rukopisa, pristojba od 50,00 kuna.

(4) Za ovjeru prijepisa plaća se, od svakog poluarka,
pristojba od 50,00 kuna.

(5) Za ovjeru potpisa i pečata stalnoga sudskog
tumača ili stalnoga sudskog vještaka na prijevodu ili vještačkom nalazu i
mišljenju, plaća se pristojba od 60,00 kuna.

*Napomena:*

1. Potpisi na ispravi koju izdaje tijelo državne
vlasti Republike Hrvatske i jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave, trgovačko društvo ili druga pravna osoba, smatraju se kao jedan
potpis, ako je propisima ovlašteno na potpisivanje više osoba.

2. Pristojbu za ovjeru potpisa, rukopisa ili
prijepisa plaća osoba koja traži ovjeru. Ne smije se obaviti ovjeravanje prije
nego što se plati pristojba.

3. U potvrdi o ovjeri prijepisa treba naznačiti
koliko je pristojbe plaćeno za izvornik isprave čiji se prijepis ovjerava.

4. Pristojba za ovjeru potpisa, rukopisa i prijepisa
lijepi se na samoj molbi kojom je traženo ovjeravanje, a u slučaju usmene molbe
na samoj ispravi, ili primjerku prijepisa koji ostaje u sudu. Na isti način
postupa se i glede lijepljenja pristojbe za samu molbu.

5. Pod poluarkom podrazumijeva se list papira od
dvije strane normalne uredske veličine. Započeti poluarak računa se kao cijeli
poluarak.

6. Za ovjeru isprava potrebnih za ostvarivanje prava
iz socijalnog osiguranja u inozemstvu, ne plaća se pristojba.

7. Ne plaća se posebna pristojba na samu molbu, bilo
usmenu ili pisanu, kojom se traži ovjeravanje.

5.
Upis brodova u upisnik brodova

Tar. br. 10.

(1) Za
prijedlog za dozvolu prvog upisa broda u upisnik brodova, plaća se pristojba od
3.000,00 kuna.

(2) Za
rješenje o upisu, plaća se polovica pristojbe iz stavka 1. ovoga Tar. br.

(3) Za
prijedlog za druge daljnje upise u upisnik brodova i za rješenje o tim upisima,
plaća se polovica pristojbe iz stavka 1. ili stavka 2. ovoga Tar. br.

(4) Za žalbu
protiv rješenja o upisu, plaća se dvostruki iznos pristojbe iz stavka 1. ovoga
Tar. br.

*Napomena:*

Ako se
jednim podneskom zahtijeva prvi upis za više brodova, plaća se pristojba za
svaki brod posebice.

6.
Osnivanje fonda ograničene odgovornosti brodara

Tar. br. 11.

(1) Za
prijedlog za osnivanje fonda ograničene odgovornosti brodara, plaća se
pristojba iz stavka 1. Tar. br. 1.

(2) Za
prijedlog za diobu fonda ograničene odgovornosti brodara, plaća se pristojba iz
stavka 1. Tar. br. 1.

(3) Za
rješenje za osnivanje fonda ograničene odgovornosti brodara, plaća se pristojba
iz stavka 1. Tar. br. 3.

(4) Za
rješenje o diobi fonda ograničene odgovornosti brodara, plaća se pristojba iz
stavka 1. Tar. br. 3.

(5) Za žalbu
protiv rješenja o diobi fonda ograničene odgovornosti brodara, plaća se
pristojba kao kod rješenja o diobi fonda ograničene odgovornosti brodara.

III. OSTAVINSKI POSTUPAK

1.
Postupak za raspravljanje ostavine

Tar. br. 12.

(1) Za raspravljanje ostavine ukoliko je postupak
završen rješenjem o nasljeđivanju, plaća se paušalna pristojba prema čistoj
vrijednosti ostavine, i to:

iznad                   do kuna                  kuna

 0,00               20.000,00               100,00

25.000,00       35.000,00               150,00

35.000,00       60.000,00               200,00

Ako vrijednost ostavine prelazi iznos od 60.000,00
kuna, plaća se pored pristojbe od 200,00 kuna i još 100,00 kuna na svakih
započetih 10.000,00 kuna, ali ne više od 2.500,00 kuna.

(2) Za dopunsko rješenje o nasljeđivanju, plaća se
pristojba prema vrijednosti naknadno utvrđene ostavine.

(3) Za legat, plaća se prema vrijednosti legata
pristojba iz stavka 1. ovoga Tar. br.

*Napomena:*

1. Pristojba se plaća kada je rješenje o
nasljeđivanju postalo pravomoćno.

2. Sud po slobodnoj ocjeni utvrđuje vrijednost
mjerodavnu za odmjeravanje pristojbe, na temelju izjava nasljednika, podataka
utvrđenih u postupku i podataka koje su nasljednici podnijeli. Po potrebi, sud
može, po odredbama o procjeni ostavine radi razreza poreza na nasljedstvo,
narediti obavljanje procjene putem vještaka na trošak nasljednika. Vrijednost
čiste ostavine radi naplate pristojbe utvrđuje se prema vrijednosti koju
ostavina ima u vrijeme procjene.

3. Nasljednici plaćaju pristojbu u omjeru
naslijeđenih dijelova.

4. Prilikom utvrđivanja vrijednosti čiste ostavine
radi odmjeravanja pristojbe, odbit će se ostaviteljevi dugovi, troškovi sahrane
ostavitelja, legati i drugi tereti, troškovi popisa i procjene ostavine, i
drugi troškovi.

5. Ne plaća se posebna pristojba za diobu nasljedstva,
ako nasljednici sporazumno predlože diobu i sporazum o diobi bude unijet u
rješenje o nasljeđivanju.

6. Za prijedlog za provođenje ostavinske rasprave i
za druge podneske tijekom prvostupanjskog postupka, ne plaća se pristojba.

Tar. br. 13.

Za žalbu protiv rješenja o nasljeđivanju, dopunskog
rješenja o nasljeđivanju i rješenja o legatu, plaća se pristojba od 500,00
kuna.

2.
Sastavljanje i čuvanje oporuke

Tar. br. 14.

(1) Za
sastavljanje sudske oporuke i opoziv oporuke pred sudom, plaća se pristojba od
500,00 kuna.

(2) Za
čuvanje oporuke u sudu i vraćanje oporuke koja se nalazi na čuvanju u sudu,
plaća se pristojba od 100,00 kuna.

*Napomena:*

1. Ne plaća se nova pristojba za čuvanje, ako se
obavlja zamjena oporuke, ali se naplaćuje pristojba za vraćanje oporuke koja se
zamjenjuje.

2. Ne plaća se pristojba za podnesak za sastavljanje
sudske oporuke.

3. Ne plaća se pristojba za čuvanje isprava o usmenoj
oporuci, niti za davanje izjava svjedoka usmene oporuke o oporu­čiteljevoj
posljednjoj volji.

4. Ne plaća se pristojba za opozivanje, ako se
kasnijom oporukom opoziva prijašnja i ujedno sastavlja nova oporuka.

IV.
ZEMLJIŠNOKNJIŽNI POSTUPAK

1.
Podnesci

Tar. br. 15.

Za podnesak kojim se traži upis u zemljišnu knjigu
uknjižbe ili predbilježbe ili njihovo brisanje iz zemljišne knjige, plaća se
pristojba od 50,00 kuna.

*Napomena:*

1. Ako se jednim podneskom traži upis ili brisanje
kod više sudova, plaća se pristojba onoliko puta koliko ima sudova kod kojih se
upis ili brisanje treba obaviti. Isto važi i u slučaju zajedničkoga založnog
prava, kada treba provesti upise i u sporednim ulošcima kod raznih sudova, bez
obzira što stranke u svom podnesku izričito ne traže te upise.

2. Ako se jednim podneskom traži više upisa plaća se
jedna pristojba.

3. Ako je zahtjev za upis stavljen u nekom od
podnesaka iz stavka 1. i 2. Tar. br. 1., neće se naplaćivati i pristojba za
podnesak iz ovoga Tar. br.

4. Ne plaća se pristojba iz ovoga Tar. br. u stvarima
navedenim u Tar. br. 16., u točki 8. podtočkama 3), 6), 7), 9), 11), 12), 13) i
14) Napomene.

5. Za podneske koji nisu naznačeni u ovom Tar. br.,
kao i za priloge uz podneske, ne plaća se pristojba.

6. Za podnesak kojim se traži upis u zemljišnu knjigu
uknjižbe ili predbilježbe što ih podnosi osoba iz članka 6. Zakona o prodaji stanova
na kojima postoji stanarsko pravo (»Narodne novine«, br. 43/92. - pročišćeni
tekst, 62/92., 25/93., 48/93. i 2/94.), plaća se 10% pristojbe propisane ovim
Tar. br.

7. Ne plaća se pristojba iz ovoga Tar. br., ako je
zahtjev za upis stavljen na temelju javnobilježničkog akta ili privatne isprave
solemnizirane po javnom bilježniku.

2.
Upisi

Tar. br. 16.

(1) Za
uknjižbu ili predbilježbu prava vlasništva i drugih stvarnih prava, plaća se
pristojba od 200,00 kuna.

(2) Za
zabilježbu se plaća pristojba u iznosu od 50,00 kuna.

*Napomena:*

1.
Pristojbu za upis dužna je platiti osoba u čiju se korist vrši upis. Ako upis
traži osoba čije se pravo ograničava, opterećuje, ukida ili prenosi na drugu
osobu, plaća pristojbu solidarno s osobom u čiju se korist upis vrši.

2. Ako
se na temelju jedne molbe upisuje više prava u korist jedne osobe kod istog
suda, pristojba se plaća za upis svakog prava posebno.

3. Pristojba za upis plaća se i kada se upis vrši
tijekom parničnog, izvanparničnog ili ovšnog postupka.

4. Pristojba za upis prema ovom Tar. br., plaća se uz
pristojbu za podnesak i lijepi se na samom podnesku.

5. Za uknjižbu ili predbilježbu prava vlasništva,
osoba iz članka 6. Zakona o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo
(»Narodne novine«, br. 43/92. – pročišćeni tekst, 62/92., 25/93., 48/93.,
2/94., 44/94. i 47/94.), plaća 10% pristojbe propisane ovim Tar. br.

6. Za upise (založno pravo, zabilježba i dr.)
obavljene u svrhu dobijanja bankarskog kredita za izgradnju, rekonstrukciju ili
adaptaciju objekta u poljodjelstvu kao i kredita za nabavu rasplodnog
materijala u stočarstvu, opreme i druga dugoročna ulaganja u oblasti
poljodjelstva, stočarstva i ratarstva na temelju ugovora o bankarskom kreditu,
plaća se 10% pristojbe propisane ovim Tar. br.

7. Za upis založnog prava (hipoteke) osnovanog na
temelju ugovora o prodaji stana na kojem postoji stanarsko pravo, plaća se 20%
pristojbe propisane ovim Tar. br.

8. Ne plaća se pristojba za sljedeće upise:

1) za upis opravdanja predbilježbe,

2) za potpuno ili djelomično brisanje nekog upisanog
prava,

3) za službene radnje u postupku uređenja, osnivanja
i ispravljanja zemljišnih knjiga, osim ako je greška nastala krivnjom titulara
prava kao i za usklađivanje zemljišnih knjiga s faktičnim stanje, te u postupku
komasacije. U ovim postupcima oslobođenje se odnosi na sve podneske, uloške i
priloge, molbe za izdavanje katastarskih planova i posjedovnih listova, razne
potvrde i ovjeravanje prijepisa.

Ovo oslobođenje važi i za postupak obnavljanja
uništenih zemljišnih knjiga, ako se vjerodostojnom ispravom utvrdi, da je upis
bio prije proveden i da je, prema tome, bila plaćena pristojba za taj upis,

4) za ponovni upis istog, makar djelomično i utrnulog
prava uslijed parničnog ili izvršnog postupka, u korist iste osobe,

5) za upis istog prava, makar djelomično i utrnulog
prava, na više nekretnina koje se vode u knjigama jednog suda ili više sudova,
za prijenos istog prava s jedne nekretnine na drugu nekretninu istog vlasnika,
za ograničenje ili sužavanje istog prava na jedan dio iste nekretnine, za
proširenje istog prava i na druge nekretnine istog vlasnika, za proširenje
zajedničkog jamstva na pojedina zemljišnoknjižna tijela.

To oslobođenje vrijedi samo, ako nisu nastupile
promjene glede opsega prava ili ovlaštene osobe.

6) za provođenje diobe prava vlasništva ili prava
plodo­uživanja, ako su diobničari bili upisani kao suvlasnici ili su­ovlaštenici
tih prava.

To oslobođenje vrijedi i u slučaju diobe obiteljskih
(kućnih) zadruga na zadrugare, ako je zadruga bila upisana kao vlasnik u
zemljišnim knjigama,

7) za upis na temelju rješenja o nasljeđivanju,

8) za upis založnog prava na nekretnini jamca, ako je
to pravo već upisano i na nekretnini glavnog dužnika i ako je za taj upis –
plaćena pristojba,

9) za sve upise u korist Republike Hrvatske i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

10) za naknadni upis suvlasništva supružnika na
temelju sud­ske odluke, ako je jedan od supružnika upisan kao vlasnik u
zemljišnim knjigama, kao i za upis kojim se označava idealni dio svakog supružnika
na nekretninama koje su u njihovom suvlas­ništvu,

11) za upis prava vlasništva na bivšim kmetskim
selištima.

To oslobođenje vrijedi samo za one osobe i njihove
nasljednike koji su to zemljište držali prije razrješenja kmetskih odnosa, a ne
i za osobe koje su zemljište stekle kupnjom, i odnosi se na sve podneske i
isprave koje se pribavljaju radi dokazivanja prava vlasništva na tom zemljištu,

12) za sve upise u zemljišne knjige na temelju Zakona
o agrarnoj reformi i kolonizaciji, Zakona o poljoprivrednom zemlji­štu, Zakona
o šumama, Pomorskog zakonika, Zakona o pomorskom i vodnom dobru, lukama i
pristaništima, Zakona o nacionalizaciji najamnih zgrada i građevinskog
zemljišta, Zakona o građevinskom zemljištu i Uredbe o postupku za provođenje
nacionalizacije najamnih zgrada i građevinskih zemljišta,

13) za sve upise koji se odnose na razmjenu zemljišta
u svrhu arondacije, kao i na temelju Zakona o izvlaštenju,

14) za upise izvršene u svrhu dobijanja bankarskog
kredita za izgradnju, rekonstrukciju ili adaptaciju objekta uništenog ili
oštećenog uslijed ratnog razaranja, te upise založnog prava osnovanog na
temelju ugovora o bankarskom kreditu dobijenog za izgradnju, rekonstrukciju ili
adaptaciju objekta uništenog ili oštećenog uslijed ratnih razaranja.

15) za sve upise na temelju javnobilježničkog akta
ili privatne isprave solemnizirane po javnom bilježniku.

3.
Žalba

Tar. br. 17.

Za žalbu
protiv rješenja o upisu u zemljišnu knjigu plaća se pristojba u iznosu od
250,00 kuna.

4.
Zemljišnoknjižni izvadak

Tar. br. 18.

Za izvatke iz zemljišnih knjiga, ako se izdaju na
zahtjev stranke, plaća se po poluarku pristojba od 20 kuna.

*Napomena:*

1. Kada je izvadak sastavila sama stranka i podnijela
ga sudu na potvrdu, plaća se polovica pristojbe iz ovoga Tar. br.

2. Za pisani ili usmeni zahtjev stranke kojim se traži
izdavanje izvatka, ne plaća se pristojba.

3. Za izvatke iz zemljišnih knjiga koji se izdaju
strankama radi ostvarivanja prava na doplatak za djecu ili radi ostvarivanja
prava iz zdravstvenog, invalidskog i mirovinskog osiguranja i socijalne pomoći,
ne plaća se pristojba prema ovom Tar. br.

V.
POSTUPAK POLAGANJA UGOVORA O PRODAJI STANA

Tar. br. 19.

U
postupku polaganja ugovora o prodaji stana vođenom u skladu s Pravilnikom o
ustrojavanju i vođenju knjige položenih ugovora (»Narodne novine«, br. 42/91.),
shodno će se primjenjivati odredbe Tar. br. 15., 16., 17. i 18.

VI.
KAZNENI POSTUPAK PO PRIVATNOJ TUŽBI

1.
Podnesci

Tar. br. 20.

(1) Za
privatnu tužbu i za protutužbu, plaća se pristojba od 250,00 kuna.

(2) Za
prijedlog za vraćanje u prijašnje stanje, plaća se pristojba od 150 kuna.

*Napomena:*

1. Ako
se kazneni postupak vodi zajednički, nema utjecaja na pristojbu što se jedan
podnesak odnosi na više privatnih tužitelja ili više okrivljenika ili što
podnesak obuhvaća više kaznenih djela jednog okrivljenika.

2. Za
podnesak kojim se kazneni postupak proširuje na druga kaznena djela istog
okrivljenika koja se gone po privatnoj tužbi, plaća se pristojba iz stavka 1.
ovoga Tar. br.

3. Za
podneske koji nisu navedeni u ovom Tar. br., kao i za priloge uz podneske, ne
plaća se pristojba.

2.
Odluke

Tar. br. 21.

(1) Za
presudu prvostupanjskog suda i za rješenje kojim se izriče sudska opomena,
plaća se pristojba od 500,00 kuna.

*Napomena:*

1.
Pristojba za prvostupanjsku presudu plaća se samo jedanput, bez obzira na broj
privatnih tužitelja i broj kaznenih djela koja su obuhvaćena jednom presudom.

2. Ako
su za više kaznenih djela istim osobama, uslijed razdvajanja postupka, donesene
posebne presude od strane istog suda, plaća se pristojba za presudu samo
jedanput.

3. Ako
se ukine presuda povodom žalbe ili ponavljanja kaznenog postupka, u pristojbu
za novu prvostupanjsku presudu uračunat će se pristojba plaćena za ukinutu
presudu.

4. Za
odluke koje nisu navedene u ovom Tar. br., ne plaćaju se pristojbe.

3.
Pravni lijekovi

Tar. br. 22.

(1) Za žalbu
protiv presude prvostupanjskog suda i za žalbu protiv rješenja kojim se izriče
sudska opomena, plaća se pristojba od 600,00 kuna.

(2) Za
odgovor na žalbu, plaća se polovica pristojbe iz stavka 1. Tar. br. 20.

(3) Za
zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćne presude i za zahtjev za
ponavljanje kaznenog postupka, plaća se pristojba kao i na žalbu.

VII.
PRISTOJBE U POSTUPKU PRISILNE NAGODBE, STEČAJA I LIKVIDACIJE

1.
Podnesci

Tar. br. 23.

(1) Za
prijedlog o otvaranju stečajnog postupka, te za prijedlog za pokretanje
likvidacijskog postupka, plaća se pristojba od 100,00 kuna.

(2) Za
prijavu svake pojedine tražbine, vjerovnik plaća pristojbu u iznosu od 2% od
vrijednosti tražbine, ali ne više od 500,00 kuna.

(3) Za žalbu
protiv odluke stečajnog ili likvidacijskog vijeća, plaća se dvostruki iznos
pristojbe iz stavka 2. ovoga Tar. br.

*Napomena:*

1. Kao
pristojbena osnovica na prijave vjerovnika, uzima se iznos tražbine koju
prijavljuje vjerovnik. Pri tome će se uzimati da uvjetovana tražbina nije
uvjetovana. Ako jedan vjerovnik pri­javi više tražbina, pristojba se plaća na
ukupni iznos tih tražbina. Ako vjerovnik naknadno snizi prijavljenu tražbinu,
pristojba se plaća prema visini tražbine od trenutka sniženja.

2. Ne plaća se pristojba za:

a) podneske stečajnog ili likvidacijskog upravitelja,

b) podneske koji nisu navedeni u ovom Tar. br. i za
priloge uz podneske.

2.
Paušalna pristojba

Tar. br. 24.

Paušalna
pristojba plaća se u stečajnom postupku od zbroja iznosa koji su upotrijebljeni
ili su na raspolaganju za podmirenje dugova stečajne mase (diobne mase) - 2%,
ali ne više od 2.000,00 kuna.

*Napomena:*

1. Paušalna
pristojba smatra se kao dug stečajne mase. Ovu pristojbu dužan je položiti
stečajni upravitelj, nakon donošenja rješenja o glavnoj diobi.

2.
Paušalna pristojba u postupku likvidacije, plaća se po ovom Tar. br.

VIII.
UPISI U SUDSKI REGISTAR

1.
Prijave za upis u sudski registar

Tar. br. 25.

(1) Za
prijavu za upis u sudski registar, plaća se pristojba od 100,00 kuna.

(2)
Kada se istom prijavom zahtijeva više upisa za isti subjekt upisa, plaća se
jedna pristojba iz stavka 1. ovoga Tar. br.

*Napomena:*

Na prijavu
za upis glavne podružnice kojoj je osnivač inozemna osoba ili za upis samo
jedne podružnice u Republici Hrvat­skoj kojoj je osnivač inozemna osoba, plaća
se pristojba iz ovoga Tar. br.

2.
Upis u sudski registar

Tar. br. 26.

(1) Za
upis osnivanja plaća se pristojba od 300,00 kuna.

(2) Za upis promjene podataka plaća se pristojba od
150,00 kuna.

*Napomena:*

1. Ako se istim podneskom zahtijeva više upisa za
isti subjekt, za sve upise plaća se jedna pristojba.

2. Za upise u svezi sa stečajnim postupkom i likvidacijom
ne plaća se pristojba.

3.
Upis podružnice

Tar. br. 27.

(1) Za
prijavu za upis podružnice subjekta upisa plaća se 100,00 kuna.

(2) Za
upis podružnice plaća se 250,00 kuna.

(3) Za
upis promjene podataka o podružnici plaća se 100,00 kuna.

Tar. br. 28.

(1) Za
izdavanje izvatka, kopija ili prijepisa iz sudskog registra po svakoj započetoj
stranici, plaća se pristojba od 5,00 kuna.

(2) Za
izdavanje potvrda ili pisanih obavijesti o podacima iz sudskog registra, plaća
se pristojba od 10,00 kuna.

*Napomena:*

Za
podnesak za izdavanje izvatka, kopija, prijepisa, potvrde ili pisane
obavijesti, ne plaća se pristojba.

IX.
POSTUPAK U UPRAVNIM SPOROVIMA

1.
Podnesci

Tar. br. 29.

(1) Za
tužbu u upravnom sporu, ako je vrijednost predmeta spora procjenjiva, plaća se
pristojba iz Tar. br. 1., ali ne manja od 200,00 kuna.

(2) Ako
je vrijednost predmeta spora neprocjenjiva, plaća se pristojba od 500,00 kuna.

(3) Za
prijedlog za ponavljanje postupka, plaća se pristojba od 200,00 kuna.

2.
Odluke

Tar. br. 30.

(1) Za
presudu u postupku u upravnom sporu, ako je vrijednost predmeta spora
procjenjiva, plaća se pristojba iz Tar. br. 2..

(2) Za
presudu donesenu u upravnom sporu, ako vrijednost spora nije procjenjiva, plaća
se pristojba od 500,00 kuna.

*Napomena:*

Ako je
više upravnih sporova spojeno radi zajedničkog raspravljanja, pristojba za
presudu plaća se posebice za svaki upravni spor kao da ne postoji spajanje.

X.
OSTALI SLUČAJEVI

1.
Sudska uvjerenja

Tar. br. 31.

(1) Za podnesak kojim se traži izdavanje uvjerenja,
plaća se pristojba od 10,00 kuna.

(2) Za uvjerenje plaća se pristojba od 20,00 kuna.

*Napomena:*

1. Ne plaća se pristojba iz ovoga Tar. br., za
uvjerenje koje sud izdaje stranci, svjedoku, vještaku ili tumaču koji su bili
nazočni na ročištu, ako su to oni bili obvezni i ako im uvjerenje služi
isključivo radi opravdanja izostanka od službe ili rada.

2. Pristojba za uvjerenje lijepi se na samom podnesku
kojim se traži njegovo izdavanje.

3. Za podnesak kojim se traži izdavanje uvjerenja
radi ostvarivanja prava na dodatak za djecu ili radi ostvarivanja prava iz
zdravstvenoga, invalidskog ili mirovinskog osiguranja, ili radi socijalne
zaštite ili u svrhu zasnivanja radnog odnosa, kao i za samo uvjerenje, ne plaća
se pristojba iz ovoga Tar. br.

2.
Ovjeravanje ugovora o doživotnom uzdržavanju

Tar. br. 32.

Za
ovjeru ugovora o doživotnom uzdržavanju, plaća se pristojba od 300,00 kuna.

3.
Razmatranje spisa

Tar. br. 33.

Za
razmatranje sudskih spisa, plaća se pristojba od 100,00 kuna.

*Napomena:*

1. Ne plaća se pristojba za razmatranje spisa u
kojima je postupak u tijeku, ako spise razmatra stranka ili njezin zastupnik
ili punomoćnik.

2. Za pisani ili usmeni zahtjev za razmatranje spisa,
ne plaća se posebna pristojba.

3. Pristojba se lijepi na samom spisu koji se
razmatra, a službenik suda potvrđuje da je spis razmotren.

4.
Prijepis

Tar. br. 34.

Za ovjeru prijepisa ili preslike sudskih akata plaća
se pristojba u iznosu od 20,00 kuna, bez obzira na broj poluaraka izvornika.

5.
Sudski polog

Tar. br. 35.

(1) Za prijedlog o osnivanju pologa, plaća se
pristojba od 100,00 kuna.

(2) Za rješenje kojim sud odobrava osnivanje pologa
(novca, stvari ili vrijednosnih papira), plaća se godišnje, od svakih započetih
1.000,00 kuna, vrijednost pristojbe od 20,00 kuna i to za prvu godinu
unaprijed, ali ne više od 2.000,00 kuna, a osoba u čiju se korist polog osniva
plaća, od svakih započetih 1.000,00 kuna vrijednosti, pristojbu od 20,00 kuna i
to za sve ostale godine prilikom podizanja pologa, ali ne više od 2.000,00
kuna. Započeta godina računa se kao cijela. U slučaju prijenosa pologa iz
jednog u drugi sud, a na zahtjev polagatelja, za prijenos se plaća iznos
jednogodišnje pristojbe.

(3) Kada se vrijednost stvari može utvrditi tek
procjenom, predlagatelj (polagatelj) dužan je predati procjenu obavljenu od
strane osobe koja se time bavi, a u pomanjkanju iste, od strane stalnog sudskog
vještaka.

*Napomena:*

1. Kada je polog osnovan po službenoj dužnosti ili na
zahtjev Republike Hrvatske ili jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave i njihovih tijela, u tom slučaju pristojba za polog ne naplaćuje se
unaprijed, već se obračunava i naplaćuje za drugu, te iduće godine od korisnika
pologa u trenutku preuzimanja položene vrijednosti.

2. Ukoliko je položen novčani iznos, a pristojba za
polog nije naplaćena unaprijed za prvu godinu, ova pristojba će se naplatiti od
položenog iznosa.

3. Pristojba za polog plaća se i u slučaju kada
predlagatelj odustane od pologa i zatraži njegovo izručenje (vraćanje).

4. Kada korisnik ne podigne polog u roku od 30 dana
od dana kada mu je priopćeno da može podići polog, sud može položiti novčani
iznos kod poslovne banke uz uvjet da se ta banka obveže isti dan isplatiti
novčani iznos pologa kada to zatraži sud ili korisnik pologa. Kamate od položenoga
novčanog iznosa prihod su državnog proračuna Republike Hrvatske.

10.
Protesti

Tar. br. 36.

(1) Za molbu (usmenu ili pisanu) za protest mjenice,
čeka i drugih isprava zbog neakceptiranja, neisplate ili neispunjenja, plaća se
pristojba od 10,00 kuna.

(2) Za protest plaća se pristojba prema vrijednosti,
i to:

do 1.500,00 kuna  20,00 kuna

iznad 1.500,00 kuna   40,00 kuna.

*Napomena:*

1.
Pristojba iz ovoga Tar. br., plaća se na proteste koji se podnose po propisima
o mjenici i čeku, kao i na zamjene protesta. Pristojba za protest lijepi se na
samoj molbi kojom je tražen protest, a u slučaju usmene molbe, pristojba se
lijepi na prijepis protesta koji ostaje u sudu. Na isti način postupa se i
glede lijepljenja pristojbe za samu molbu.

2. Ako
se jednom molbom traži više protesta ili zamjena protesta, plaća se jedna
pristojba za molbu, ali se u tom slučaju plaća i posebna pristojba za svaki
protest ili zamjenu protesta.

Pročišćeni tekst, NN 26/2003-381