### NN 6/2022 (14.1.2022.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o praćenju stanja radioaktivnosti u okolišu

Ministarstvo unutarnjih poslova

52

Na temelju članka 65.b i članka 68. Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti (»Narodne novine«, br. 141/13, 39/15, 130/17. i 118/18.), članka 5. stavka 2. Zakona o gradnji (»Narodne novine«, br. 153/13, 20/17, 39/19 i 125/19) i članka 38. stavka 3. Zakona o sustavu državne uprave (»Narodne novine«, br. 66/19) ministar unutarnjih poslova, uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za graditeljstvo i ministra vanjskih i europskih poslova, donosi

PRAVILNIK

O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O PRAĆENJU STANJA RADIOAKTIVNOSTI U OKOLIŠU

Članak 1.

U Pravilniku o praćenju stanja radioaktivnosti u okolišu (»Narodne novine«, br. 40/18) u članku 3. stavku 1. točka 3. mijenja se i glasi:

»3. građevni materijal jest bilo koji građevni proizvod definiran u skladu s propisima kojima su uređeni građevni proizvodi, a koji s obzirom na njegovu trajnu ugradnju u građevinu ili njezine dijelove može imati utjecaj na ozračenje osoba koje borave u toj građevini«.

Točka 8. mijenja se i glasi:

»8. objekt jest građevina ili niz građevina u kojima se obavljaju djelatnosti. Građevina ima značenje definirano propisom kojim se uređuje gradnja.«.

U točki 9. riječ: »zemljina« zamjenjuje se riječju: »Zemljina«.

U točki 13. iza riječi: »odnosno mjerenjem« dodaje se riječ: »brzine«.

U točki 14. iza riječi: »te mjerenje« dodaje se riječ: »brzine«.

Točka 16. mijenja se i glasi:

»16. specifična metoda za ispitivanje vrste i koncentracije aktivnosti pojedinih radionuklida jest ispitivanje i mjerenje radionuklida koji su iz uzorka izdvojeni radiokemijskom ili nekom drugom metodom i potom mjereni brojačima odnosno odgovarajućim spektrometrima umjerenim odgovarajućim etalonom za alfa, beta ili gama zračenje«.

Točka 17. mijenja se i glasi:

»17. uzorak jest reprezentativni dio zraka, voda (mora, rijeka, jezera, podzemnih voda, oborina), tla, vode za piće, hrane, hrane za životinje, bioindikatora ili drugog materijala koji se uzima na određenom mjestu. Uzorci mogu biti jednokratni, zbirni i sastavljeni. Jednokratni uzorak se uzima pojedinačno u određeno vrijeme. Zbirni uzorak se uzima u određenim vremenskim intervalima i spaja u jedan uzorak. Sastavljeni uzorci su smjesa nekoliko pojedinačnih uzoraka uzetih u istom vremenu specifičnim metodama za ispitivanje aktivnosti pojedinih radionuklida prema preporukama međunarodnih institucija (Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA), Međunarodne komisije za radiološku zaštitu (ICRP), Europske komisije)«.

U točki 18. iza riječi: »te mjerenje« dodaje se riječ: »brzine«.

Članak 2.

Naslov iznad članka 5. i članak 5. mijenjaju se i glase:

»Mjerne metode za mjerenje koncentracije radionuklida u okolišu

Članak 5.

(1) Mjerenje koncentracije aktivnosti radionuklida u uzorcima iz okoliša provodi se gama spektrometrijskim mjerenjima visoke rezolucije, mjerenjima alfa i beta zračenja te specifičnim metodama za ispitivanje aktivnosti pojedinih radionuklida prema preporukama međunarodnih institucija (Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA), Međunarodne komisije za radiološku zaštitu (ICRP), Europske komisije)

(2) Mjerenje koncentracije aktivnosti radona u zraku i njegovih kratkoživućih potomaka provodi se nekom od sljedećih metoda: detektori nuklearnih tragova, ionizacijske komore, scintilacijske komore ili poluvodički detektori.

(3) Minimalni tehnički zahtjevi za mjernu opremu dani su u Prilogu 3. koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.

(4) U slučaju izvanrednog događaja mogu se koristiti mjerne metode niže rezolucije od onih koje se koriste u redovnim uvjetima, na primjer gama spektrometrija niske rezolucije te nespecifične mjerne metode.«.

Članak 3.

Naslov iznad članka 6. i članak 6. mijenjaju se i glase:

»Mjerenje brzine ambijentalnog doznog ekvivalenta

Članak 6.

(1) Brzina ambijentalnog doznog ekvivalenta mjeri se na visini od 1 m iznad neobrađene travnate površine uređajima za neprekidno mjerenje brzine ambijentalnog doznog ekvivalenta i/ili pasivnim dozimetrima za mjerenje ambijentalnog doznog ekvivalenta H\*(10) uz izračun prosječne brzine ambijentalnog doznog ekvivalenta za cjelokupan period mjerenja na pojedinoj lokaciji.

(2) Rezultati iz stavka 1. ovoga članka izražavaju se u mSv/h, odnosno preračunavaju se na razinu godišnje efektivne doze u mSv.«.

Članak 4.

U članku 7. stavku 1. riječi: »velike količine« brišu se.

U stavku 2. riječi: »Dnevni uzorci« zamjenjuje se riječju: »Uzorci«.

Članak 5.

U članku 10. stavak 3. mijenja se i glasi:

»(3) Rezultati ispitivanja koncentracije aktivnosti radionuklida u uzorcima iz stavka 1. ovoga članka iskazuju se u Bqm-3 za pojedini radionuklid.«.

Članak 6.

Naslov iznad članka 12. mijenja se i glasi: »Praćenje vrste i aktivnosti radionuklida u bioindikatorima«.

U članku 12. stavku 1. riječi: »bioindikatorskih organizama« zamjenjuju se riječju: »bioindikatora«.

Članak 7.

U članku 13. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1) Uzorci vode za piće uzimaju se na izvorištu, crpilištu, punionicama te mjestu potrošnje vode za piće i iz spremnika za kišnicu.«.

Članak 8.

U članku 17. stavku 1. iza riječi: »koncentracija« dodaje se riječ »aktivnosti«.

Članak 9.

Članak 18. mijenja se i glasi:

»Ispitivanje i praćenje vrste i aktivnosti radionuklida u okolišu, vodi za piće, hrani, hrani za životinje te stambenim i radnim prostorima te mjerenje brzine ambijentalnog doznog ekvivalenta u okolišu smiju obavljati stručni tehnički servisi za obavljanje poslova radiološke sigurnosti ovlašteni za ispitivanje i praćenje vrste i aktivnosti radioaktivnih tvari u zraku, tlu, moru, rijekama, jezerima, podzemnim vodama, oborinama, vodi za piće, hrani i potrošačkim proizvodima.«.

Članak 10.

Članak 19. mijenja se i glasi:

»(1) Lokacije i/ili mjesta uzorkovanja, učestalost uzimanja uzoraka i ispitivanje vrste i aktivnosti radionuklida te vrstu radionuklida koji se ispituju u uzorcima iz okoliša, vodi za piće, hrani, hrani za životinje te stambenim i radnim prostorima za svaku kalendarsku godinu utvrđuje Ministarstvo unutarnjih poslova (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) godišnjim programom (u daljnjem tekstu: Godišnji program).

(2) Za svaku kalendarsku godinu, do 30. studenog tekuće godine, Ministarstvo utvrđuje Godišnji program za sljedeću godinu.

(3) Provedbu Godišnjeg programa može obavljati ovlašteni stručni tehnički servis iz članka 18. ovoga Pravilnika, a na temelju provedenog javnog natječaja.«.

Članak 11.

U članku 20. stavku 1. riječ: »Zavodu« zamjenjuju se riječju: »Ministarstvu«.

U stavku 5. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

U stavku 6. riječ: »Zavodu« zamjenjuju se riječju: »Ministarstvu«.

Članak 12.

Članak 21. mijenja se i glasi:

»Ovlašteni stručni tehnički servis za poslove radiološke sigurnosti iz članka 18. ovoga Pravilnika obvezan je, bez odgađanja, izvijestiti u pisanom obliku inspekciju za radiološku i nuklearnu sigurnost Ministarstva ako su za vrijeme provedbe praćenja stanja okoliša izmjerene vrijednosti koncentracije aktivnosti radionuklida iznad uobičajenih fluktuacija vrijednosti, odnosno ako brzina ambijentalnog doznog ekvivalenta prelazi 300 nSv/h.«.

Članak 13.

U članku 22. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

Članak 14.

Članak 23. mijenja se i glasi:

»(1) Investitor koji namjerava graditi novu građevinu ili rekonstruirati ili prenamijeniti postojeću građevinu, mora prije početka gradnje ili prenamjene osigurati provedbu prethodnog utvrđivanja stanja okoliša građevine.

(2) Rezultate provedbe prethodnog utvrđivanja stanja okoliša građevine investitor iz stavka 1. ovoga članka mora predati budućem korisniku građevine.

(3) Korisnik građevine, obvezan je rezultate iz stavka 2. ovoga članka koristiti u izradi analize rizika koja se izrađuje u skladu s posebnim propisom.

(4) Tijekom projektiranja, građenja, uporabe i održavanja građevine, investitor, odnosno vlasnik i korisnik građevine, dužni su poštivati odredbe posebnih propisa kojima je uređeno upravno područje gradnje i prostornog uređenja.«.

Članak 15.

Članak 24. mijenja se i glasi:

»(1) Ako se analizom rizika koja se izrađuje sukladno pravilniku kojim se propisuju uvjeti i mjere zaštite od ionizirajućeg zračenja za obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja utvrdi da rad objekta zbog ispuštanja umjetno stvorenih radionuklida rezultira ozračenjem reprezentativne osobe ≤ 10 μSv u godini dana, a ako objekt nije inherentno siguran, nositelj odobrenja za djelatnost mora nadzirati ispuštanja radionuklida iz objekta te o tome voditi evidenciju.

(2) Ako se analizom rizika utvrdi da rad objekta može rezultirati ozračenjem reprezentativne osobe iznad 10 μSv u godini dana zbog ispuštanja umjetno stvorenih radionuklida, nositelj odobrenja (za djelatnost nuklearnog gorivog ciklusa, velikih istraživačkih objekata, postrojenja za proizvodnju radioizotopa, odjela nuklearne medicine) obvezan je izraditi Program praćenja stanja objekta i okoliša objekta u skladu s točkom A Priloga 1. koji je sastavni dio ovoga Pravilnika te osigurati provođenje praćenja stanja objekta i okoliša objekta u skladu s točkom B i točkom C Priloga 1. ovoga Pravilnika.

(3) Opseg, učestalost i trajanje praćenja stanja objekta i okoliša objekta iz stavka 2. ovoga članka mora biti u skladu s procijenjenim utjecajem objekta na reprezentativnu osobu uzimajući u obzir pojedini radionuklid, putove i način širenja radionuklida u okolišu te ostale značajke okoliša koje mogu pridonijeti ozračenju.

(4) Program praćenja stanja objekta i okoliša objekta iz stavka 2. ovoga članka odobrava Ministarstvo.

(5) Program praćenja stanja objekta iz stavka 2. ovoga članka potrebno je revidirati jednom godišnje, a osobito pri svakoj izmjeni radnih uvjeta koji mogu utjecati na ozračenje stanovništva ili okoliša.

(6) Korisnik objekta dužan je:

a) voditi evidenciju mjerenja i procjena provedenih u sklopu praćenja stanja objekta

b) na zahtjev osigurati dostupnost podataka mjerenja vanjskog ozračenja i radioaktivnog onečišćenja, procjene unosa radionuklida i rezultate procjene ozračenja reprezentativne osobe svim dionicima.«.

Članak 16.

U članku 25. stavcima 1. i 2., riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

Članak 17.

U članku 27. stavku 1. riječ: »Zavodu« zamjenjuju se riječju: »Ministarstvu«.

U stavku 5. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

Članak 18.

U članku 28. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1) Ovlašteni stručni tehnički servis za poslove radiološke sigurnosti iz članka 26. ovoga Pravilnika neodgodivo izvješćuje u pisanom obliku uz obrazloženje inspekciju za radiološku i nuklearnu sigurnost Ministarstva ako su za vrijeme provedbe praćenja stanja okoliša objekta izmjerene vrijednosti koncentracije aktivnosti radionuklida iznad uobičajenih fluktuacija vrijednosti, odnosno ako brzina ambijentalnog doznog ekvivalenta prelazi 300 nSv/h.«.

U stavku 2. riječ: »Zavoda« zamjenjuje se riječju: »Ministarstva«.

Članak 19.

U članku 29. stavku 1. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«, a iza riječi: »mjerenje« dodaje se riječ »brzine«.

U stavku 2. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

Članak 20.

U članku 30. stavku 1. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

U stavku 3. riječi: »moguće je« zamjenjuju se riječju: »treba«.

Članak 21.

U članku 31. stavku 3. riječ: »Zavodu« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvu«, a točka 6. mijenja se i glasi:

»6. procjenu ozračenja radnika iz točke 4. ovoga stavka koja se provodi sukladno pravilniku koji propisuje granice ozračenja, preporučeno dozno ograničenje i procjenjivanje osobnog ozračenja«.

U stavku 4. riječ: »Zavodu« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvu«, a riječ: »Zavoda« zamjenjuje se riječju: »Ministarstva«.

U stavku 5. riječ: »Zavodu« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvu«.

Članak 22.

U članku 34. stavku 2. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

U stavku 3. riječ: »Zavodu« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvu«.

U stavcima 4. i 5. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

Članak 23.

U članku 35. stavku 1. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

U stavku 2. riječ: »Zavodu« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvu«.

U stavcima 3. i 4. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

Članak 24.

U članku 36. stavku 1. riječi: »Priloga 3.« zamjenjuju se riječima: »Priloga 2.«.

U stavku 2. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

U stavku 3. riječ: »Zavodu« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvu«.

Stavak 4. briše se.

U dosadašnjem stavku 5. koji postaje stavak 4. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«.

Dosadašnji stavak 6. briše se.

Članak 25.

U članku 37. stavku 2. riječ: »Zavodu« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvu«.

Članak 26.

Članak 39. mijenja se i glasi:

»(1) Pravna ili fizička osoba, tijelo državne uprave i drugo državno tijelo ili tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave koje obavlja poslove koji uključuju radna mjesta iz točke B Priloga 2. ovoga Pravilnika, obvezno je osigurati provedbu mjerenja koncentracije aktivnosti radona u zatvorenim prostorima, te ako su koncentracije aktivnosti radona iznad referentnih vrijednosti propisanih pravilnikom kojim se utvrđuju granice ozračenja, preporučeno dozno ograničenje i procjenjivanje osobnog ozračenja, provesti i procjenu ozračenja radnika uzimajući u obzir vrijeme provedeno na radnom mjestu.

(2) Mjerenje koncentracije aktivnosti radona iz stavka 1. ovoga članka provode stručni tehnički servisi ovlašteni za ispitivanje koncentracije radona i radonovih potomaka u zraku, a procjenu ozračenja radnika iz stavka 1. ovoga članka daje stručnjak za zaštitu od ionizirajućeg zračenja potvrđen za odgovarajuće područje.«.

(3) Ako se utvrdi da radnici iz stavka 1. ovoga članka u godini dana mogu primiti efektivnu dozu veću od 1 mSv, a manju ili jednaku 6 mSv, poslodavac iz stavka 1. ovoga članka mora informirati radnike o mogućim rizicima, omogućiti im uvid u podatke iz stavka 1. ovoga članka, čuvati te podatke, poduzeti mjere kojima će se ozračenje radnika smanjiti na toliko nisku razinu koliko je razumno moguće postići uvažavajući tehničke, organizacijske, gospodarske, zdravstvene i socijalne čimbenike te osigurati periodičnu provjeru ozračenja radnika.

(4) Ako koncentracija aktivnosti radona (kao godišnji prosjek), bez obzira na poduzete mjere za smanjenje ozračenja radnika primjenom načela optimizacije, i dalje prelazi nacionalnu referentnu razinu, odnosno efektivna doza koju primaju radnici iz stavka 1. ovoga članka je veća ili jednaka 6 mSv u godini dana, na radnike će se primjenjivati odredbe kao za izložene radnike sukladno pravilniku kojim se utvrđuju granice ozračenja, preporučeno dozno ograničenje i procjenjivanje osobnog ozračenja te utvrditi operativna zaštita koju treba primijeniti prema savjetu stručnjaka za zaštitu od ionizirajućeg zračenja potvrđenog za odgovarajuće područje.

(5) Odredbe stavaka 3. i 4. ovoga članka primjenjuju se i na samozaposlene osobe i osobe koje rade kao volonteri.

(6) Poslodavac iz stavka 1. ovoga članka o rezultatima provedenih mjerenja koncentracije aktivnosti radona i procjene ozračenja radnika iz stavka 4. ovoga članka mora informirati radnike o mogućim rizicima, omogućiti im uvid u podatke iz stavka 4. ovoga članka, te čuvati te podatke sukladno odredbama pravilnika kojim se utvrđuju granice ozračenja, preporučeno dozno ograničenje i procjenjivanje osobnog ozračenja.

(7) Poslodavac iz stavka 1. ovoga članka mora Ministarstvu unutar mjesec dana od provedene procjene iz stavaka 3. i 4. ovoga članka dostaviti obavijest koja sadržava: specifičnu vrstu posla, odgovarajuće polje ili područje rada, broj osoba koje rade na tim mjestima, rezultate provedenih mjerenja i/ili procjenu ozračenja/doze te opis planiranih ili poduzetih mjera kako bi se ozračenje smanjilo na toliko nisku razinu koliko je razumno moguće postići.

(8) Podatke o radnicima iz stavka 4. ovoga članka Ministarstvo će voditi u središnjem registru.

(9) Procjena ozračenja iz stavka 1. ovoga članka provodi se sukladno međunarodnim preporukama.

Članak 27.

Članak 41. mijenja se i glasi:

»(1) Prije stavljanja u promet građevnih materijala, popisanih u Prilogu 4. koji je sastavni dio ovoga Pravilnika, potrebno je odrediti koncentracije aktivnosti Ra-226, Th-232 (ili njihov proizvod raspada Ra-228) i K-40 te utvrditi njihovu prikladnost za uporabu u skladu s metodologijom opisanom u Prilogu 5. koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.

(2) Mjerenje i utvrđivanje prikladnosti materijala iz stavka 1. ovoga članka obavljaju stručni tehnički servisi ovlašteni za ispitivanje i praćenje vrste aktivnosti radioaktivnih tvari u zraku, tlu, moru, rijekama, jezerima, podzemnim vodama, oborinama, vodi za piće, hrani i potrošačkim proizvodima.

(3) Rezultate provedenih ispitivanja koncentracije aktivnosti u građevnom proizvodu koji se stavlja na tržište, proizvođač je obvezan iskazati u uputi, odnosno tehničkoj uputi koja se sastavlja prema posebnim propisima iz područja građevnih proizvoda.

(4) Rezultati provedenih mjerenja i odgovarajući indeks koncentracije aktivnosti, kao i drugi bitni čimbenici u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. ovoga članka moraju biti dostavljeni Ministarstvu.

(5) U slučaju da rezultati iz stavka 1. ovoga članka pokazuju da referentna razina propisana pravilnikom kojim se utvrđuju granice ozračenja, preporučeno dozno ograničenje i procjenjivanje osobnog ozračenja može biti prijeđena, Ministarstvo će utvrditi prikladne uvjete pod kojima se može odobriti uporaba takvih materijala.

(6) Uvjeti iz stavka 5. ovoga članka mogu uključivati i prijedlog posebnih uvjeta u propisima o gradnji ili ograničenjima predviđene namjene takvih materijala.«.

Članak 28.

Članak 42. mijenja se i glasi:

»(1) U pogledu aktivnosti pri kojima može doći do povećanja ozračenja radnika i stanovnika od prirodnih izvora ionizirajućeg zračenja i kojima se ne upravlja kao planiranim situacijama ozračenja, Ministarstvo će osigurati dostupnost informacija o provedenim mjerenjima, ozračenju radnika i stanovnika te poduzimanju zaštitnih mjera.

(2) Ministarstvo će osigurati dostupnost lokalnih i nacionalnih informacija o ozračenju radonom i s tim povezanim zatvorenim prostorima i povezanim zdravstvenim rizicima, o važnosti mjerenja radona i o tehničkim sredstvima dostupnim za smanjivanje postojećih koncentracija radona.«.

Članak 29.

U članku 43. stavku 1. riječ: »Zavod« zamjenjuje se riječju: »Ministarstvo«, a iza riječi: »proračuna« dodaju se riječi: »i drugih izvora sukladno Zakonu o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti«.

Članak 30.

U Prilogu 2. u dijelu A) Popis radnih aktivnosti (industrijskih sektora) koji koriste prirodni radioaktivni materijal uključujući istraživanja i relevantne sekundarne postupke, iza točke 16. dodaju se točke 17., 18. i 19. koje glase:

»17. gospodarenje otpadom

18. recikliranje građevnog materijala

19. recikliranje elektroničkog materijala«.

Dio B) mijenja se i glasi:

»B) Mjesta na kojima može doći do povećanja ozračenja radnika, djece i posjetitelja radonom su:

– mjesta koja se nalaze u prizemlju ili podrumu u zgradama s javnim pristupom (škole, vrtići, muzeji, crkve i sl.). podzemni prostori (spilje, toplice/lječilišta, rudnici, uključujući i rudnike i spilje kao turističke atrakcije, vinarije i sl.) te ostali prostor unutar područja koja će biti utvrđena Akcijskim planom za radon u kojima se očekuje da će koncentracija radona (kao godišnji prosjek) u znatnom broju zgrada prijeći nacionalnu referentnu razinu.

Članak 31.

U Prilogu 3. stavak 7. mijenja se i glasi:

»(7) Tehnički zahtjevi za opremu za mjerenje radona u okolišu i zgradama moraju biti takvi da se mjerenje koncentracije aktivnosti radona u zraku provodi akreditiranom metodom prema zahtjevima norme HRN EN ISO/IEC 17025, pri čemu akreditirana metoda može biti standardizirana metoda sukladno sustavu normi ISO 11665 ili druga vlastita metoda za koju se može dokazati da je jednakovrijedna metodama propisanim u sustavu norme ISO 11665.«.

Članak 32.

Prilog 4. mijenja se i glasi:

»PRILOG 4.

INDIKATIVNI POPIS VRSTA GRAĐEVNOG MATERIJALA S OBZIROM NA GAMA ZRAČENJE KOJE EMITIRAJU

Građevni proizvod može emitirati gama zračenje zbog sadržavanja sljedećih sirovina:

1. Prirodnih materijala:

(a) Aluminijski škriljac

(b) Materijala ili aditiva prirodnog vulkanskog podrijetla, kao što su:

– granitoidi (kao što su granit, sijenit i ortognajs)

– porfiri

– sedra

– pucolan (pucolanski prah)

– lava.

2. Rezidua nastalih u industrijama koje obrađuju materijal koji sadržava prirodne radionuklide:

– pepeo

– fosfo gips

– fosforna šljaka

– kositrena šljaka

– bakrena šljaka

– crveno blato (otpadni proizvod proizvodnje aluminija)

– otpadni proizvodi proizvodnje čelika.«.

Članak 33.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/21-01/66

Urbroj: 511-01-152-22-17

Zagreb, 3. siječnja 2022.

Ministar
 dr. sc. Davor Božinović, v. r.