## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-3401/2006 i U-III-3926/2006 od 5. ožujka 2008.

### NN 34/2008 (26.3.2008.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-3401/2006 i U-III-3926/2006 od 5. ožujka 2008.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**1136**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Aldo Radolović, predsjednik Vijeća, te suci Marko
Babić, Mario Kos, Davor Krapac, Ivan Matija i Jasna Omejec, članovi Vijeća, u
postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Lj. Š. iz J., koju zastupaju R. P. i
N. H., odvjetnici iz Z., na sjednici održanoj 5. ožujka 2008. godine,
jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavne tužbe se usvajaju.
II. Ukidaju se:
– rješenje Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj: Pž-2457/06-3 od 31.
svibnja 2006. i
– rješenje Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj: Pž-2456/06-3 od 31.
svibnja 2006. godine.
III. Predmeti se vraćaju Visokom trgovačkom sudu Republike Hrvatske na ponovni
postupak.
IV. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Podnositeljica je podnijela ustavnu tužbu (broj: U-III-3401/2006) protiv
rješenja Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj: Pž-2457/06-3 od 31.
svibnja 2006., kojom je odbačena kao nepravodobna žalba podnositeljice podnijeta
protiv rješenja Trgovačkog suda u Zagrebu broj: Tt-04/5934-2 od 18. lipnja 2004.
godine. Tim rješenjem Trgovački sud, po prijedlogu podnositeljice, riješio je da
u sudski registar kod tog suda treba upisati pripajanje ustanovi Lj. D. na
temelju Ugovora o pripajanju od 31. ožujka 2004., ustanove Lj. Š.
(podnositeljice ustavne tužbe).
Visoki trgovački sud utvrdio je da je 23. lipnja 2004. D. S., odvjetnik, preuzeo
– bez punomoći – prvostupanjsko rješenje broj: Tt-04-5934-2 od 18. lipnja 2004.,
koje je predmet žalbe. Također je utvrdio da niti punomoć za tog odvjetnika niti
očitovanje u smislu članka 98. Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«broj
53/91., 91/92., 112/99., 88/01. i 117/03.) nisu naknadno dostavljeni.
Drugostupanjski sud je nadalje ocijenio da podnositeljica nije dokazala da je
prvostupanjsko rješenje broj: Tt-04-5934-2 od 18. lipnja 2004. preuzela 6.
ožujka 2006., kako to tvrdi u žalbi, pa je zaključio da podnositeljici prijepis
pobijanog rješenja nije ni dostavljen. Na tako utvrđene činjenice
drugostupanjski sud je primijenio odredbu članka 59. stavka 3. Zakona o sudskom
registru (»Narodne novine« broj 1/95., 57/96., 45/99. i 54/05.), kojom je
propisano:
*Osoba koja smatra da su joj rješenjem o upisu povrijeđena prava i interesi
utemeljeni na zakonu, a nije joj dostavljen prijepis rješenja, žalbu može
podnijeti u roku od 15 dana od dana saznanja za upis, a najkasnije u roku od 60
dana od objave upisa.*Drugostupanjski sud je nadalje utvrdio da je upis pripajanja podnositeljice
ustanovi Lj. D. na temelju rješenja Trgovačkog suda u Zagrebu broj: Tt-04/5934-2
od 18. lipnja 2004., koje je predmet žalbe, objavljeno u »Narodnim novinama« 1.
listopada 2004., pa je zadnji dan roka za podnošenje žalbe bio 30. studenoga
2004. godine.
Budući da je podnositeljica žalbu podnijela 9. ožujka 2006., drugostupanjski sud
je žalbu podnositeljice ocijenio nepravodobnom.
2. Podnositeljica je podnijela ustavnu tužbu (broj: U-III-3926/2006) i protiv
rješenja Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj: Pž-2456/06-3 od 31.
svibnja 2006., kojom je odbačena kao nepravodobna žalba podnositeljice podnijeta
protiv rješenja Trgovačkog suda u Zagrebu broj: Tt-04-5939-2 od 18. lipnja 2004.
godine. Tim rješenjem Trgovački sud, po prijedlogu Lj. D., riješio je da u
sudski registar kod tog suda treba upisati pripajanje ustanove Lj. Š.
(podnositeljice ustavne tužbe) u ustanovu Lj. D.
Visoki trgovački sud utvrdio je da je D. S., odvjetnik, preuzeo prvostupanjsko
rješenje, no u trenutku preuzimanja nije imao punomoć podnositeljice, a
prvostupanjski sud, iako mu je dopustio da privremeno obavi tu radnju u
postupku, nije mu istovremeno naredio da naknadno u određenom roku podnese
punomoć ili odobrenje podnositeljice za obavljanje te parnične radnje. Sud je
također utvrdio da je S. V., odvjetnici, podnositeljica otkazala punomoć 6.
prosinca 2004., te da je ta odvjetnica svojim očitovanjem od 4. travnja 2006.
»osnažila« postupanje D. S., odvjetnika, davanjem zamjeničke punomoći.
Na temelju navedenih činjenica, drugostupanjski sud je ocijenio da je
podnositeljica u pravu kada u žalbi tvrdi da joj nije na zakonit način
dostavljen prijepis prvostupanjskog rješenja.
Međutim, sud je na temelju uvida u dokumentaciju priloženu u spisu predmeta
zaključio da podnositeljica nije dokazala da je 6. ožujka 2006. preuzela
prvostupanjsko rješenje. Sud pojašnjava da uz prvostupanjsko rješenje, koje
prileži na listu 22 spisa, na listu 24 spisa prileži samo dostavnica iz koje je
razvidno da je rješenje preuzeo D. S., odvjetnik, 23. lipnja 2004. godine, te da
nema dokaza o preuzimanju rješenja od strane podnositeljice.
Slijedom navedenih utvrđenja, drugostupanjski sud je zaključio da podnositeljici
6. ožujka 2006. godine nije dostavljeno rješenje broj: Tt-04/5939 od 18. lipnja
2004. godine.
Sud je nadalje utvrdio da na listu 26 spisa prileži zahtjev za pokretanje
postupka za brisanje upisa pripajanja (bez datuma) podnesen od strane
podnositeljice, te da je u povodu tog zahtjeva prvostupanjski sud donio 9.
prosinca 2004. zaključak kojim je pokrenuo postupak brisanja postupka pripajanja
(list 29).
Na temelju navedenog sud je zaključio da je podnositeljica, budući da je
podnijela zahtjev za brisanje upisa pripajanja, prije donošenja zaključka 9.
prosinca 2004., saznala za rješenje broj: Tt-04/5939 od 18. lipnja 2004., koje
pobija žalbom.
No, sud je ocijenio da navedene činjenice nisu niti relevantne za odlučivanje o
žalbi, te je primijenio odredbu članka 59. stavka 3. Zakona o sudskom registru.
Utvrdivši da je upis pripajanja objavljen u »Narodnim novinama« 1. listopada
2004., a podnositeljica je žalbu podnijela 9. ožujka 2006., drugostupanjski sud
je ocijenio žalbu podnositeljice nepravodobnom.
3. Podnositeljica smatra da su joj osporenim rješenjima Visokog trgovačkog suda
povrijeđena ustavna prava zajamčena člancima 14. stavkom 2., 18. stavkom 1. i
29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske. Ističe da je rješenje Trgovačkog suda
u Zagrebu broj: Tt-04/5934-2 od 18. lipnja 2004. i rješenje Trgovačkog suda u
Zagrebu broj: Tt-04/5939-2 od 18. lipnja 2004. neovlašteno i bez punomoći
preuzeo D. S., odvjetnik koji je u postupku pripajanja zastupao protivnu stranu,
ustanovu Lj. D. Smatrajući da joj je takvim postupanjem, kao stranci u postupku
pripajanja, te sudioniku postupka upisa, povrijeđeno pravo sudjelovanja u
postupku upisa pripajanja u sudski registar, podnositeljica je podnijela zahtjev
Trgovačkom sudu u Zagrebu da joj se dostave prvostupanjska rješenja o upisu
pripajanja. Tom zahtjevu je udovoljeno te je podnositeljica u sudu preuzela
prvostupanjska rješenja 6. ožujka 2006. godine, o čemu je uz ustavnu tužbu
dostavila preslike dostavnica.
Podnositeljica stoga smatra netočnim utvrđenja Visokog trgovačkog suda da nije
dokazala da je pobijana prvostupanjska rješenja preuzela 6. ožujka 2006., te da
joj prijepis pobijanih rješenja nije ni dostavljen.
Polazeći od netočnih utvrđenja, Visoki trgovački sud, prema mišljenju
podnositeljice, primijenio je pogrešnu zakonsku odredbu (odredbu članka 59.
stavka 3. Zakona o sudskom registru), koja nije mjerodavna u konkretnom slučaju.
Prema mišljenju podnositeljice, temeljna i jedina pretpostavka za primjenu te
zakonske odredbe jest činjenica da osobi koja smatra da su joj rješenjem o upisu
povrijeđena prava i interesi utemeljeni na zakonu nije dostavljen prijepis tog
rješenja. U konkretnom slučaju podnositeljici je rješenje o upisu dostavljeno.
Osim toga, podnositeljica smatra da se ta odredba odnosi na treće osobe, a ne na
podnositeljicu koja je u postupku upisa u sudski registar imala status sudionika
tog postupka, odnosno stranke u postupku.
Podnositeljica, nadalje, smatra da joj je neosnovanim odbacivanjem žalbe, iako
su postojale sve zakonske pretpostavke da je Visoki trgovački sud uzme u
meritorno razmatranje, uskraćeno pravo na efikasnu i djelotvornu pravnu zaštitu,
te joj je onemogućen pristup sudu, odnosno povrijeđeno joj je pravo da o njenim
pravima i obvezama pravično odluči neovisan i nepristran sud.
Predlaže da Ustavni sud usvoji ustavne tužbe, ukine osporena rješenja i predmete
vrati Viskom trgovačkom sudu na ponovni postupak.
Ujedno je predložila da Ustavni sud, zbog toga što su joj osporena rješenja
nanijela iznimno velike i teško popravljive posljedice u poslovanju i pravnom
statusu, odgodi provođenje svih radnji vezanih uz osporena rješenja Visokog
trgovačkog suda do donošenja odluke o ustavnim tužbama.

*Ustavne tužbe su osnovane.*

4. Ustavni sud prije svega ističe da je s obzirom na činjeničnu i pravnu
povezanost ustavnosudskih predmeta broj: U-III-3401/2006 i U-III-3926/2006, o
oba predmeta odlučio jednom odlukom.
5. U ustavnim tužbama podnositeljica je istaknula povredu ustavnih prava
zajamčenih člancima 14. stavkom 2., 18. stavkom 1. i 29. stavkom 1. Ustava.
Članak 14. stavak 2. Ustava propisuje:

*Svi su pred zakonom jednaki.*

Prema stajalištu Ustavnog suda sadržaj ustavnog prava zajamčenog člankom 14.
stavkom 2. Ustava ograničen je na ustavnopravno prihvatljivo tumačenje i
primjenu mjerodavnog materijalnog prava.
Članak 18. stavak 1. Ustava propisuje:
*Jamči se pravo na žalbu protiv pojedinačnih pravnih akata donesenih u postupku
prvog stupnja pred sudom ili drugim ovlaštenim tijelom.*Ustavni sud je u nekoliko odluka istaknuo stajalište da se ustavno pravo na
žalbu ne iscrpljuje u strogo formalnom smislu u (ne) mogućnosti njezina
izjavljivanja, već podrazumijeva ostvarivanje učinkovite pravne zaštite putem
žalbe. Pritom je stajalište ustaljene ustavnosudske prakse da se pravo na žalbu,
odnosno drugu pravnu zaštitu može učinkovito ostvarivati samo ako prvostupanjski
sud navede i obrazloži razloge za presudu, koji se onda mogu pobijati u obrani
žaliteljevih prava i na zakonu zasnovanih interesa.
Osim toga, pravo na žalbu može se učinkovito ostvariti ako nadležni
drugostupanjski sud ocijeni sve relevantne žalbene navode.
Članak 29. stavak 1. Ustava glasi:
*Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično i u
razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama ili o sumnji ili optužbi zbog
kažnjivog djela.*Ocjenjujući navode ustavne tužbe sa stajališta tog ustavnog prava Ustavni sud
ispituje eventualno postojanje postupovnih povreda u postupcima pred sudovima te
na temelju toga, sagledavajući postupak kao jedinstvenu cjelinu, ocjenjuje je li
postupak bio vođen na način koji podnositelju osigurava pravično suđenje,
odnosno je li tijekom postupka pred nadležnim sudom počinjena povreda takvog
značaja da postupak kao jednu cjelinu čini nepravičnim za podnositelja. Pri tome
neće svaka postupovna povreda dovesti do povrede ustavnog prava na pravično
suđenje, već će to biti samo ona povreda koja je takvog značaja da podnositelju
ugrožava pravo na pravično suđenje.
6. U tijeku ustavnosudskog postupka, Ustavni sud je zatražio i zaprimio stručno
mišljenje znanstvenog savjetnika Ustavnog suda o cjelokupnom predmetu, te je
izvršio uvid u izvornike spisa Trgovačkog suda u Zagrebu broj: Tt-04/5934 i
Tt-04/5939.
Uvidom u navedene izvornike spisa utvrđeno je sljedeće:
6.1. Trgovački sud u Zagrebu u registarskom predmetu broj: Tt-04/5934, po
prijedlogu podnositeljice ustavne tužbe, donio je 18. lipnja 2004. rješenje
kojim se u registar tog suda upisuje pripajanje podnositeljice ustanovi Lj. D.
Rješenje broj: Tt-04/5934 od 18. lipnja 2004. nalazi se u spisu na stranici 20 i
uz to rješenje prilijepljena je dostavnica iz koje je razvidno da je rješenje
broj: Tt-04/5934 od 18. lipnja 2004. preuzeo 23. lipnja 2004. D. S., odvjetnik.
U spisu se nalazi podnesak podnositeljice od 6. ožujka 2006. kojim traži da joj
se dostavi rješenje od 18. lipnja 2004., budući da je ono, u njezino ime,
preuzeo D. S., odvjetnik, koji nije imao punomoć za zastupanje podnositeljice
(punomoć za zastupanje imala je S. V., odvjetnica). Uz taj podnesak
podnositeljice nalazi se dostavnica iz koje je razvidno da je podnositeljici
istog dana uručena preslika rješenja 2004/5939.
Protiv rješenja broj: Tt-04/5934 od 18. lipnja 2004. podnositeljica je podnijela
žalbu 9. ožujka 2006., koja je odbačena rješenjem Visokog trgovačkog suda
Republike Hrvatske broj: Pž-2457/06-3 od 31. svibnja 2006., koje se osporava
ustavnom tužbom u ustavnosudskom predmetu broj: U-III-3401/2006.
6.2. Trgovački sud u Zagrebu u registarskom predmetu broj: Tt-04/5939, po
prijedlogu Lj. D., donio je 18. lipnja 2004. rješenje kojim se upisuje
pripajanje podnositeljice u ustanovu Lj. D. To rješenje preuzeo je 23. lipnja
2004. D. S., odvjetnik.
Na stranici 28 spisa podnesak je podnositeljice od 6. prosinca 2004., kojim je
otkazala punomoć za zastupanje S. V., odvjetnici. Na stranici 43 nalazi se
rješenje od 8. ožujka 2005., kojim se obustavlja postupak brisanja podataka
upisa pripajanja. Uz to rješenje prilijepljena je dostavnica iz koje je razvidno
da je podnositeljici 6. ožujka 2006. uručena preslika rješenja 2004/5934.
Protiv rješenja broj: Tt-04/5939 od 18. lipnja 2004. podnositeljica je podnijela
žalbu 9. ožujka 2006., koja je dostavljena Lj. D. na odgovor. U odgovoru na
žalbu punomoćnik Lj. D., D. S., odvjetnik, prije svega opisuje iz kojih razloga
je on preuzeo osporeno rješenje iako nije imao punomoć za zastupanje
podnositeljice. Ističe da ga je punomoćnica podnositeljice S. V., odvjetnica,
zamolila da umjesto nje preuzme to rješenje, budući da je on češće na Trgovačkom
sudu. Uz odgovor na žalbu dostavlja i očitovanje S. V., odvjetnice, od 4.
travnja 2006., u kojem ona izjavljuje da je iz razloga njene spriječenosti
ovlastila D. S., odvjetnika, da 23. lipnja 2004. za nju preuzme rješenje o upisu
pripajanja podnositeljice zdravstvenoj ustanovi Lj. D. U tom očitovanju S. V.,
odvjetnica, ističe da to njeno očitovanje ima snagu zamjeničke punomoći koju
daje D. S., odvjetniku, za podizanje rješenja broj: Tt-04/5939.
Žalba podnositeljice, podnesena protiv rješenja broj: Tt-04/5939, odbačena je
kao nepravodobna rješenjem Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj:
Pž-2456/06-3 od 31. svibnja 2006. godine, koje se osporava ustavnom tužbom u
ustavnosudskom predmetu broj: U-III-3926/2006.
7. Visoki trgovački sud o žalbama podnositeljice podnesenim protiv
prvostupanjskih rješenja nije meritorno odlučivao. Svoja rješenja o odbačaju
žalbi podnositeljice Visoki trgovački sud temelji na činjenici da podnositeljica
nije dokazala da je primila prvostupanjska rješenja, te je zaključio da
podnositeljici nije dostavljen prijepis prvostupanjskih rješenja, pa je stoga
primijenio odredbu članka 59. stavka 3. Zakona o sudskom registru.
Nesporno je, što ocjenjuje i Visoki trgovački sud, da se dostava prvostupanjskih
rješenja podnositeljici putem D. S., odvjetnika, ne može smatrati zakonitim
načinom dostavljanja prijepisa prvostupanjskih rješenja. Nesporno je i pravo
podnositeljice da kao subjekt upisa promjene, odnosno sudionik postupka upisa
pripajanja, primi rješenja kojima se rješava o njenim pravima i obvezama. To
njezino pravo proizlazi iz članka 57. stavka 1. Zakona o sudskom registru, kojom
je propisano da se svako rješenje ili zaključak dostavljaju predlagatelju upisa
i drugim sudionicima na koje se odnosi. Pravila o dostavi, a slijedom toga i
pouzdanje sudionika da će im dostava biti obavljena, jedan su od temelja svakog
pravičnog postupka. U tom smislu valja tumačiti navedenu odredbu kao obvezu suda
da dostavi rješenje predlagatelju i sudionicima u postupku.
Imajući u vidu navedeno, Ustavni sud ocjenjuje da se članak 59. stavak 3. Zakona
o sudskom registru ne odnosi na predlagatelja upisa niti na druge sudionike u
postupku na koje se upis odnosi, nego samo na treće osobe kojima bi rješenjem o
upisu, odnosno posljedicama upisa u registar, mogli biti ugroženi prava i
interesi, a rješenje o upisu im nije dostavljeno. Naime, prema članku 57. stavku
2. Zakona o sudskom registru, rješenje o upisu može se dostaviti i drugim
osobama koje za to imaju pravni interes, na njihov zahtjev ili na zahtjev
predlagatelja upisa.
Slijedom navedenog, protek roka od 60 dana od objave upisa ne prekludira
sudionika u postupku upisa od prava na izjavljivanje žalbe, ako on to pravo
ostvaruje u roku od osam dana od dostave rješenja o upisu u sudski registar.
Nakon proteka objektivnog roka od 60 dana žalitelj ionako može biti samo
sudionik u postupku upisa, a nema sumnje da je on osoba o čijim se pravima i
interesima neposredno u postupku upisa radi. Činjenica da se on žali nakon
proteka tog roka posljedica je isključivo pogrešnog postupanja nekog drugog, u
ovom slučaju onog tko mu nije obavio urednu dostavu rješenja, na koju urednu
dostavu on po zakonu ima izričito pravo.
U konkretnom slučaju, podnositeljica je zatražila da joj se rješenja dostave,
što je i učinjeno na način da je podnositeljica 6. ožujka 2006. u sudu preuzela
presliku prvostupanjskih rješenja i o tome potpisala dostavnice. Dostavnice
kojima se potvrđuje da je podnositeljica primila prvostupanjska rješenja nalaze
se u sudskim spisima.
Činjenica je da se u spisu broj: Tt-04/5934 nalazi dostavnica koja se odnosi na
primitak rješenja Tt-04/5939, a u spisu broj: Tt-04/5939 dostavnica koja se
odnosi na primitak rješenja broj: Tt-04/5934. No, budući da je o obje žalbe
drugostupanjski sud odlučivao u istom vijeću isti dan, ta činjenica, ima li se u
vidu činjenična i pravna povezanost predmeta, ne smije biti na štetu
podnositeljice, odnosno onemogućiti je u ostvarivanju njenih prava. Stranka, u
ovom slučaju podnositeljica, ne bi smjela trpjeti štetne posljedice neurednoga
sudskog spisa niti nevaljane dostave.
Slijedom utvrđenja iznesenih u točki 6. obrazloženja ove odluke koja se temelje
na uvidu u spise Trgovačkog suda broj: Tt-04/5934 i Tt-04/5939, Ustavni sud
utvrđuje da su podnositeljici 6. ožujka 2006. dostavljena prvostupanjska
rješenja broj: Tt-04/5934 od 18. lipnja 2004. i broj: Tt-04/5939 od 18. lipnja
2004. godine.
Visoki trgovački sud je u konkretnom slučaju pošao od pogrešne pretpostavke da
podnositeljici nije dostavljen prijepis rješenja (ističući da činjenicu dostave
rješenja nije dokazala, unatoč tome što iz spisa proizlazi drugačije), slijedom
čega je pogrešno, ocjenjujući dopuštenost žalbi, primijenio odredbu članka 59.
stavka 3. Zakona o sudskom registru, koja nije primjenjiva na podnositeljicu u
konkretnom slučaju.
Zbog primjene odredbe članka 59. stavka 3. Zakona o sudskom registru u
konkretnom slučaju, rješenjima Visokog trgovačkog suda kojima se odbacuju njene
žalbe kao nepravodobne, podnositeljici su povrijeđena ustavna prava navedena u
točki 5. obrazloženja ove odluke.
8. Iz navedenih razloga, na temelju članaka 73. i 76. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske odlučeno je kao u izreci.
O prijedlogu podnositeljice da se odgodi ovrha osporenih rješenja Ustavni sud
nije odlučivao, budući da je donio meritornu odluku o ustavnim tužbama.
Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-3401/2006
U-III-3926/2006
Zagreb, 5. ožujka 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Aldo Radolović,** v. r.

Odluka, NN 34/2008-1136
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)