## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIA-5426/2011 od 22. studenoga 2011.

### NN 135/2011 (25.11.2011.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIA-5426/2011 od 22. studenoga 2011.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2723

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Ivan Matija, Antun Palarić, Aldo Radolović, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, odlučujući u izbornom sporu o žalbi za zaštitu izbornog prava Hrvatske demokratske zajednice – HDZ, koju zastupa glavni tajnik Branko Bačić, na sjednici održanoj 22. studenoga 2011. donio je

ODLUKU

I. Odbija se žalba Hrvatske demokratske zajednice – HDZ, podnesena protiv rješenja Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvatske klasa: 013-03/11-21/07, urbroj: 507-11-02 od 18. studenoga 2011., kao neosnovana.

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Hrvatska demokratska zajednica – HDZ (u daljnjem tekstu: žaliteljica) izjavila je žalbu protiv rješenja Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: DIP) klasa: 013-03/11-21/07, urbroj: 507-11-02 od 18. studenoga 2011.

Osporenim rješenjem odbijen je prigovor žaliteljice zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja za izbor zastupnika u Hrvatski sabor u III. izbornoj jedinici predlagatelja Socijaldemokratske partije Hrvatske – SDP, Hrvatske narodne stranke – liberalni demokrati – HNS, Istarskog demokratskog sabora – IDS i Hrvatske stranke umirovljenika – HSU (u daljnjem tekstu: SDP, HNS, IDS i HSU).

2. Žaliteljica osporava rješenje DIP-a zbog toga što je DIP dopustio da se mjesto kandidata pod rednim brojem 9. na kandidacijskoj listi SDP, HNS, IDS i HSU u III. izbornoj jedinici – koji je pravodobno i u skladu sa zakonom odustao od kandidature – popuni drugom kandidatkinjom.

Žaliteljica smatra da Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor (»Narodne novine« broj 116/99., 109/00., 53/03., 69/03. – pročišćeni tekst, 167/03., 44/06., 19/07., 20/09., 145/10., 24/11., 93/11. i 120/11. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: ZIZHS) »ne propisuje mogućnost zamjene kandidata koji je odustao novim kandidatom, a nakon isteka roka za kandidiranje«. To stoga što »omogućavanje takve zamjene novim kandidatom znači novo kandidiranje i to nakon proteka prekluzivnog zakonskog roka« koji je istekao 14. studenoga 2011. u 24,00 sata, čime se dovodi u pitanje »opstojnost samog zakonskog roka određenog za kandidiranje«. Konkretnije, ona naglašava kako »(...) želi skrenuti pozornost da općenito i bezuvjetno tumačenje mogućnosti zamjene kandidata, unatoč izričitoj odredbi Zakona o izborima zastupnika kojom je takva mogućnost predviđena samo u slučaju smrti kandidata, dovodi u pitanje opstojnost samog zakonskog roka za određenog za kandidiranje«. Prema mišljenju žaliteljice, »davanje dodatnog roka za kandidiranje samo jednoj stranci u izbornom postupku, predstavlja pogodovanje jednom sudioniku u tom postupku, čime je narušena ravnopravnost ostalih sudionika izbornog natjecanja, te su svi ostali sudionici dovedeni u neravnopravan položaj«.

Ona ujedno ističe »(...) bitnu razliku između pojedinih zakonskih rješenja kod izbora za zastupnike u Hrvatski sabor i izbora članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Zakon o izborima zastupnika ne razlikuje potpunu i nepotpunu listu kandidata, kao što to čini Zakon o izboru o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave...«.

Ističući da »u prigovoru DIP-u nije predlagao poništenje kandidacijske liste predlagatelja SDP, HNS, IDS i HSU za III. Izbornu jedinicu, već je predlagao da DIP preispita svoju odluku o utvrđivanju pravovaljanosti navedene liste vezano uz odustanak kandidata s liste i zamjenu tog kandidata novim, a nakon isteka roka za kandidiranje, te da postupi sukladno odredbama Zakona«, žaliteljica predlaže da Ustavni sud usvoji njezinu žalbu i poništi osporeno rješenje DIP-a.

Žalba nije osnovana.

3. Ustavni sud prvo je dužan naglasiti da odluke Ustavnog suda broj: U-VIIA-2104/2009 (na koju se poziva DIP) i U-VIIA-914/2001 (na koju se poziva žaliteljica) nisu primjenjive na konkretan slučaj budući da se odnose na zaštitu izbornog prava pri izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a ne na izbor zastupnika u Hrvatski sabor.

4. Člancima 22. do (zaključno) 27. ZIZHS-a propisan je postupak kandidiranja. Sukladno članku 56. točki 5. ZIZHS-a, DIP propisuje obrasce u postupku pripreme i provedbe izbora, te je Obvezatnom uputom broj II propisao obrasce za postupak kandidiranja, a Obvezatnom uputom broj III postupak kandidiranja. Obje obvezatne upute objavljene su u »Narodnim novinama« broj 122/11.

5. Uvidom u osporeno rješenje i spis DIP-a, Ustavni sud utvrdio je da je prijedlog liste za izbor zastupnika u Hrvatski sabor u III. izbornoj jedinici predlagatelja SDP, HNS, IDS i HSU (nositelja liste Radimira Čačića) zaprimljen u DIP-u 14. studenoga 2011., unutar zakonskog roka (koji je u konkretnom slučaju isticao toga dana u 24 sata). U prijedlogu kandidata pod rednim brojem 9. bio je naveden kandidat Goran Habuš iz Varaždina, uz (njegovo) očitovanje o prihvaćanju kandidature (članak 10. Obveznih uputa broj III).

Nakon toga je (u prijepodnevnim satima) 16. studenoga 2011. DIP (za)primio pisanu izjavu Gorana Habuša o odustajanju od istaknute kandidature, uz istovremenu obavijest (pisani zahtjev) navedenih predlagatelja za zamjenu »kandidata« (ranije G. Habuša) na listi SDP, HNS, IDS i HSU u III. izbornoj jedinici »kandidatkinjom« Natalijom Martinčević.

DIP je taj zahtjev prihvatio i sukladno članku 56. točki 7. ZIZHS-a 16. studenoga 2011. u 19 sati na svojoj web-stranici i Hrvatskoj televiziji, a 18. studenoga 2011. u svim dnevnim novinama u Republici Hrvatskoj, objavio sve pravovaljane liste po izbornim jedinicama i zbirne liste, uključujući i listu predlagatelja SDP, HNS, IDS i HSU u III. izbornoj jedinici, nositelja liste Radimira Čačića, na kojoj se pod rednim brojem 9. nalazi ime Natalije Martinčević.

U obrazloženju osporenog rješenja DIP-a navodi se:

»Člankom 25. stavkom 3. Zakona o izborima propisano je da odustanak jednog ili više kandidata s liste nije dopušten nakon prihvaćanja liste na kojoj su navedeni, te se odustanak nekog od kandidata neće uvažiti i takova će lista ostati pravovaljanom s imenima svih objavljenih kandidata. U odsutnosti izričite zakonske odredbe koja bi zabranjivala odustanak kandidata s liste nakon isteka roka za kandidiranje, a prije prihvaćanja i objave liste u smislu članka 23. stavka 1. Zakona o izborima, primjenom načela argumentum a contrario proizlazi da je odustanak jednog ili više kandidata s liste dopušten prije nego što je ta lista prihvaćena.«

6. Ustavni sud prihvaća mogućnost da DIP nije na dostatno jasan način obrazložio svoje stajalište o pravnoj mogućnosti zamjene osobe koja je pravodobno odustala s prijedloga liste novom osobom (u daljnjem tekstu: »zamjena«), na što je upozorila i žaliteljica. Međutim, ta osnovana primjedba žaliteljice ne dovodi u pitanje pravnu valjanost izreke samog rješenja DIP-a.

Članci 25. i 27. ZIZHS-a glase:

»Članak 25.

Političke stranke koje su predložile prihvaćene liste kandidata za izbor zastupnika u Sabor, mogu na način predviđen njihovim statutom ili posebnom odlukom donesenom na temelju statuta odustati od te liste najkasnije 48 sati nakon što je prihvaćena lista objavljena od strane izbornog povjerenstva izborne jedinice. Za neovisnu listu odluku o odustajanju donosi nositelj liste.

Pisana obavijest o odustanku mora prispjeti izbornom povjerenstvu izborne jedinice.

Odustanak jednog ili više kandidata s liste nije dopušten nakon prihvaćanja liste na kojoj su navedeni, te se odustanak nekog od kandidata neće uvažiti i takova će lista ostati pravovaljanom s imenima svih objavljenih kandidata.«

»Članak 27.

Ako neki od kandidata na listama za izbor zastupnika u Sabor odnosno kandidat ili zamjenik u izbornim jedinicama gdje se biraju zastupnici nacionalnih manjina umre u vremenu od dana objave liste kandidata, politička stranka, odnosno stranke ili udruge nacionalnih manjina koje su kandidirale dotičnog zastupnika mogu umjesto njega predložiti novog kandidata, odnosno zamjenika, bez posebnih uvjeta za valjanost kandidature propisanih ovim Zakonom, sve do 10 dana prije održavanja izbora.

Ako neki od kandidata na listama za izbor zastupnika u Sabor umre nakon roka iz stavka 1. ovoga članka, na odgovarajući način primijenit će se odredba članka 12. ovoga Zakona.«

Sukladno navedenom, razvidno je da se članak 25. ZIZHS-a odnosi isključivo na razdoblje koje slijedi poslije prihvaćanja prijedloga kandidacijskih lista od strane DIP-a i da zakonodavac ne dopušta odustajanje pojedinačnih kandidata s prethodno prihvaćenih pravovaljanih lista. Zakonodavac »pojedinačna odustajanja« s lista dopušta samo do trenutka dok DIP ne prihvati prijedloge kandidacijskih lista kao pravovaljane.

ZIZHS, međutim, ne sadrži izričito pravilo o tome je li ili nije dopušteno da se mjesto na predloženoj, ali još uvijek ne i prihvaćenoj kandidacijskoj listi, koje je ostalo nepopunjeno poslije pravodobnog odustanka osobe s liste, popuni drugom osobom. Sukladno tome, to se pravilo mora ustanoviti u izborno-administrativnoj i ustavnosudskoj praksi, i to tumačenjem koje će poštovati intenciju zakonodavca i biti u skladu sa svrhom i ciljem zakona. Utoliko postupak koji je pokrenula žaliteljica o tom pravnom pitanju ima svoje razumno opravdanje.

Ustavni sud polazi, dakle, od zahtjeva da dotično pravno pravilo mora izvirati iz postojećih mjerodavnih zakonskih odredbi i biti u skladu sa svrhom izbornog postupka.

On je također dužan podsjetiti da se »zamjena« jedne osobe drugom u razdoblju od predaje prijedloga liste do njezina prihvaćanja od strane DIP-a odnosi na pravnu situaciju u kojoj te osobe još uvijek nisu »kandidati« u pravnom smislu riječi. Osobe koje se nalaze na predloženim listama dobivaju pravno svojstvo »kandidata« od trenutka prihvaćanja dotičnih kandidacijskih lista od strane DIP-a kao pravovaljanih.

7. Za pravilno određivanje pravila o broju osoba na listi nakon pravodobnog odustanka jedne ili više osoba s prijedloga još neprihvaćene liste mogu pomoći sljedeće tri odredbe ZIZHS-a:

– prvo, u prijedlogu liste izborne jedinice za izbor zastupnika u Sabor obvezatno se navodi naziv liste, a kandidati moraju biti na listi poredani od rednog broja 1 do zaključno rednog broja 14 – članak 22. stavak 2. ZIZHS-a;

– drugo, ako odustanak jednog ili više kandidata s prethodno prihvaćene i pravovaljane liste uslijedi poslije isteka zakonom propisanog roka (to jest poslije prihvaćanja liste od strane DIP-a), na kandidacijskoj listi ostat će 14 kandidata (budući da će se na listi i dalje nalaziti ime kandidata koji je odustao s liste) – članak 25. stavak 3. ZIZHS-a;

– treće, ako neki od kandidata na prethodno prihvaćenoj i pravovaljanoj listi umre u razdoblju 10 dana prije izbora, na kandidacijskoj listi opet će ostati 14 kandidata (budući da će se na listi i dalje nalaziti ime umrlog kandidata) – članak 27. stavak 2. ZIZHS-a.

U takvoj situaciji, Ustavni sud ne bi mogao pronaći nijedan valjani razlog kojim bi se mogao opravdati zaključak da u situaciji kad osoba postupi u skladu sa zakonom i pravodobno odustane s prijedloga liste, dakle liste koju DIP još nije ni prihvatio i koja nije objavljena, pa ta osoba još nije ni stekla pravno svojstvo »kandidata«, treba postojati zabrana popunjavanja tog prijedloga drugom osobom.

Štoviše, takva bi zabrana dovela do pravno nelogičnih posljedica. S jedne strane, imali bismo situaciju da bi osoba koja je zakasnila sa svojim odustankom s prethodno prihvaćene i pravovaljane liste – postala kandidat i ostala na listi, a lista bi i dalje imala 14 kandidata. S druge strane, imali bismo situaciju da bi zbog osobe koja je postupila u skladu sa zakonom i pravodobno odustala s prijedloga liste – broj osoba na prijedlogu kandidacijske liste već početno bio smanjen na 13, 12, 11, itd. (ovisno o broju odustanaka s liste), dakle i prije no što bi DIP došao u situaciju da ispita njezinu valjanost u cjelini.

Nadalje, pravovaljanom listom u smislu članka 22. stavka 2. ZIZHS-a i točke 7. stavka 2. Obvezatnih uputa broj III podrazumijeva se lista sa 14 kandidata. Prema tome, dopustiti odustanak kandidata s prijedloga liste, a ne dopustiti njegovu zamjenu za posljedicu bi imalo nepravovaljanost liste, što izričito proizlazi iz točke 7. stavka 2. Obvezatnih uputa broj III, koja glasi:

»Točka 7.

(...)

Ako prijedlog liste sadrži manje od 14 kandidata lista nije pravovaljana.

(...)«

Konačno, Ustavni sud smatra potrebnim primijetiti da razlog zbog kojeg je zakonodavac izrijekom dopustio »zamjenu« u slučaju smrti nekog kandidata s prethodno prihvaćene i pravovaljane liste treba tražiti isključivo u vremenskom slijedu izbornih radnji: takvo je izričito pravilo nedvojbeno nužno jer je riječ o zamjeni kandidata poslije prihvaćanja i objave lista, sve do 10 dana prije održavanja izbora.

8. Ustavni sud nadalje primjećuje da se institut »odustanka od liste«, »odustanka jednog ili više kandidata s liste«, odnosno »odustanka osobe s prijedloga liste« u 10 općih izbornih jedinica u smislu članka 25. ZIZHS-a (u daljnjem tekstu: »odustanak«) mora razlikovati od instituta »prava predlaganja stranačkih lista za izbor zastupnika u Hrvatski sabor« u smislu članaka 20. do 23. ZIZHS-a, to jest »kandidiranja«.

Nedvojbeno je da su rokovi za predlaganje lista prekluzivni. Članak 22. stavci 1. i 2. ZIZHS-a propisuju:

»Članak 22.

Prijedlozi lista moraju prispjeti Državnom izbornom povjerenstvu Republike Hrvatske... najkasnije u roku od 14 dana od dana raspisivanja izbora.

U prijedlogu liste izborne jedinice za izbor zastupnika u Sabor obvezatno se navodi naziv liste, a kandidati moraju biti na listi poredani od rednog broja 1 do zaključno rednog broja 14.

(...)«

Žaliteljica nije u pravu kad »zamjenu« u okvirima instituta »odustanka« u 10 općih izbornih jedinica smatra »davanjem dodatnog roka za kandidiranje«, odnosno narušavanjem »opstojnosti samog zakonskog roka određenog za kandidiranje«.

Naime, »kandidiranje« u 10 općih izbornih jedinica provodi se isključivo »predlaganjem stranačkih lista«. Svaka predaja lista izvan roka određenog u članku 22. ZIZHS-a nedvojbeno povlači za sobom pravne posljedice (pravnu nevaljanost liste).

Prema tome, institut »odustanka« u 10 općih izbornih jedinica u smislu članka 25. ZIZHS-a na taj rok nikako i ni u kojem slučaju ne može utjecati, jer primjena instituta »odustanka« vremenski slijedi tek poslije isteka tog prekluzivnog roka iz članka 22. ZIZHS-a i s njim nema nikakve veze.

U tom se svjetlu čini da žaliteljica polazi od pogrešne postavke da čin određivanja nove osobe na prijedlogu liste – koji prijedlog je prethodno pravodobno predan DIP-u i s kojeg je neka osoba pravodobno i u skladu sa zakonom odustala – također znači »kandidiranje«. Ustavni sud takav pristup ne može prihvatiti, jer se »kandidiranje« u izborima zastupnika u Hrvatski sabor u 10 »općih« izbornih jedinica, prema zakonodavstvu koje je na snazi, provodi isključivo »predajom kandidacijskih lista« i vezano je isključivo uz kandidacijske liste. Stoga se radnje vezane uz »zamjene« pojedinačnih osoba (potencijalnih kandidata) na listama, u rokovima koje određuje ZIZHS (to jest, do trenutka prihvaćanja kandidacijskih lista) i zbog razloga koje određuje ZIZHS (to jest odustanaka), ne mogu smatrati »novim kandidiranjem«, odnosno »davanjem dodatnog roka za kandidiranje«, kao što to tvrdi žaliteljica.

Dakle, prema zakonodavstvu koje je na snazi, pravni pojam »kandidiranja« u 10 općih izbornih jedinica precizan je i određen. On se iscrpljuje u »predlaganju stranačkih lista« i ne može se proširivati na izbornu radnju »odustanka« s liste.

9. Ustavni sud na kraju ocjenjuje neosnovanim prigovor žaliteljice da »davanje dodatnog roka za kandidiranje samo jednoj stranci u izbornom postupku, predstavlja pogodovanje jednom sudioniku u tom postupku, čime je narušena ravnopravnost ostalih sudionika izbornog natjecanja, te su svi ostali sudionici dovedeni u neravnopravan položaj«.

Osim što nije riječ o »dodatnom roku za kandidiranje«, tvrdnja o »pogodovanju jednom sudioniku u tom postupku« nije osnovana. Naime, očito je riječ o pravilu »zamjene« koje bi DIP poštovao u odnosu na svaki prijedlog kandidacijske liste s koje bi poslije njezine predaje, a prije njezina prihvaćanja, došlo do odustanaka. Činjenica da je u parlamentarnim izborima 2011. do toga došlo, prema saznanjima Ustavnog suda, samo u odnosu na jednu listu ni pod kojim se uvjetima ne bi mogla tumačiti kao »pogodovanje« predlagatelju te liste, odnosno tom »jednom sudioniku u izbornom procesu«.

10. Zaključno, Ustavni sud utvrđuje u odnosu na prigovor žaliteljice o nedopuštenosti zamjene drugom osobom osobe koja je odustala s prijedloga liste, da je u razdoblju od 48 sati (računajući od predaje lista izbornih jedinica za izbor zastupnika u Hrvatski sabor pa do prihvaćanja i objave lista) u nadležnosti DIP-a prihvatiti predloženu novu osobu umjesto osobe koja je odustala i nakon toga ocijeniti pravovaljanost prijedloga liste u cjelini.

11. Slijedom navedenog, na temelju članka 125. alineje 9. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01. i 76/10.) i članka 87. alineje 3. u vezi s člankom 91. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), odlučeno je kao u točki I. izreke, dok je objava odluke (točka II. izreke) utemeljena na članku 29. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-VIIA-5426/2011

Zagreb, 22. studenoga 2011.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica suda
dr. sc. Jasna Omejec, v.r .

Odluka, NN 135/2011-2723