## Zakon o Službi društvenog knjigovodstva Hrvatske

### NN 53/1991 (8.10.1991.), Zakon o Službi društvenog knjigovodstva Hrvatske

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske a u svezi s člancima
6. i 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o Službi društvenog knjigovodstva Hrvatske

Proglašavam Zakon o Službi društvenog knjigovodstva Hrvatske, kojeg
je Sabor Republike Hrvatske donio na sjednicama Vijeća udruženog
rada 26. lipnja 1991., Vijeća općina 26. lipnja 1991. i Društveno-političkog
vijeća 26. lipnja 1991. godine.

Klasa: 011-01/91-01/70

Urbroj: 71-91-1

Zagreb, 28. lipnja 1991.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o Službi društvenog knjigovodstva Hrvatske

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se zakonom uređuje položaj, poslovi, organizacija i način
rada Službe društvenog knjigovodstva Hrvatske (u daljem tekstu: Služba).

Članak 2.

Služba je samostalna organizacija koja na temelju zakona i propisa donesenih
na temelju zakona obavlja poslove: platnog prometa; financijskog nadzora;
evidencije i informacijsko-analitičke poslove kao i druge poslove
predviđene zakonom.

Članak 3.

Služba ima svojstvo pravne osobe.

Sjedište Službe je u Zagrebu.

Naziv Službe je: Služba društvenog knjigovodstva Hrvatske.

Služba ima pečat koji sadrži naziv Službe i grb Republike Hrvatske.

Članak 4.

Služba ima statut.

Statut Službe potvrđuje Sabor Republike Hrvatske.

Članak 5.

Služba može za pravne osobe, na temelju ugovora obavljati određene
poslove evidencije, informacijsko-analitičke poslove, mjenjačke
poslove, konzalting poslove, poslove procjene vrijednosti poduzeća,
poslove štednje za račun banaka i druge stručne poslove ukoliko
se time ne dovodi u pitanje uspješno obavljanje poslova iz djelokruga Službe
danih joj u nadležnost zakonom i drugim propisima.

Članak 6.

U obavljanju poslova iz svog djelokruga Služba primjenjuje znanstvene
metode, standarde, jedinstveni postupak i metodologiju rada, suvremenu
informatičku tehnologiju, jedinstvenu i integralnu računarsko-komunikacijsku
mrežu na području Republike Hrvatske te osigurava jedinstvenu primjenu
propisa.

Služba je dužna korisnicima usluga osigurati mogućnost korištenja
računarsko-komunikacijske mreže iz stavka 1. ovog članka.

Članak 7.

Odredbe ovoga zakona odnose se na pravne osobe i njihove dijelove, sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj, dijelove pravnih osoba koje posluju na
teritoriju Republike Hrvatske, a sjedište im se nalazi izvan teritorija
Republike Hrvatske kao i na fizičke osobe s boravištem u Republici
Hrvatskoj kada je to zakonom određeno.

Članak 8.

Služba ne plaća takse za spise i radnje u postupku pred sudovima
i drugim organima i organizacijama.

Članak 9.

Službu čine: Centrala, podružnice i posebne organizacijske jedinice.

Članak 10.

Rad Službe je javan.

Knjige i isprave Službe imaju značaj javnih isprava

Članak 11.

Za obavljanje poslova i zadataka iz svog djelokruga Služba odgovara
Saboru Republike Hrvatske.

Služba podnosi Saboru godišnji izvještaj o svom radu, a na zahtjev Sabora
i druge izvještaje o obavljanju poslova za koje ima javne ovlasti.

Služba dostavlja Saboru i godišnji program svog rada.

Članak 12.

Služba može, sama ili zajedno s domaćim ili stranim pravnim osobama
osnivati specijalizirane organizacije za obavljanje određenih poslova
koji su u svezi s poslovima iz nadležnosti Službe, pod uvjetima utvrđenim
zakonom.

Članak 13.

U obavljanju poslova iz svog djelokruga Služba ima javne ovlasti kada
je to propisano ovim ili drugim zakonom.

Članak 14.

Služba ima pravo davati inicijativu za donošenje zakona i drugih propisa
iz svog djelokruga, nadležnom organu Sabora, odnosno Vlade.

Služba ima pravo i dužnost na nacrte i prijedloge zakona i drugih propisa
koje primjenjuje u obavljanju poslova iz svog djelokruga davati mišljenja,
primjedbe i prijedloge.

Članak 15.

U obavljanju poslova u kojima ima javne ovlasti Služba primjenjuje odredbe
zakona kojim se uređuje opći upravni postupak i upravni spor
ako ovim zakonom nije drukčije određeno.

II. POSLOVI SLUŽBE

1. Poslovi platnog prometa

Članak 16.

Pod platnim prometom, u smislu ovoga zakona, razumijevaju se plaćanja
u zemlji između sudionika u platnom prometu preko računa koji
se vode kod nosilaca platnog prometa određenih u ovom zakonu.

Članak 17.

Pod plaćanjem u platnom prometu razumijeva se obračun preko
računa, prijenos sredstava s jednog računa na drugi račun,
naplata s računa, uplata na račun i isplata s računa.

Članak 18.

Sudionici u platnom prometu su pravne i fizičke osobe koje obavljaju
plaćanja u skladu s ovim zakonom (u daljem tekstu: sudionici u platnom
prometu).

Članak 19.

Platni promet obavljaju: Služba društvenog knjigovodstva Hrvatske, Narodna
banka Hrvatske, banke, Hrvatska pošta i telekomunikacije, Poštanska štedionica,
štedionice i druge štedno-kreditne organizacije osnovane na temelju zakona
(u daljem tehstu: nosioci platnog prometa).

Članak 20.

Pravne osobe - sudionici u platnom prometu dužne su novčana sredstva
vodti na računima kod Službe i sva plaćanja obavljati preko
tih računa.

Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka, pravna osoba može
plaćati gotovim novcem na način i pod uvjetima utvrđenim
u propisu donesenom na temelju ovog zakona.

Članak 21.

Platni promet se obavlja na jedinstven način, primjenom jedinstvenog
plana računa i primjenom jedinstvenih instrumenata platnog prorneta,
koji su obvezni za sve nosioce i sudionike u platnom prometu.

a) Nosioci platnog prometa

Članak 22.

Služba obavlja ove poslove:

1) vodi račune nosilaca platnog prometa, osim računa iz
članka 23. točka 1. ovoga zakona, račune pravnih osoba,
račune za naplatu javnih prihoda i račune za obračun
platnog prometa i provodi plaćanja preko tih računa.

Služba može voditi i račune fizičkih osoba.

2) organizira obračunska mjesta i obavlja dnevni, odnosno povremeni
obračun u platnom prometu;

3) evidentira naplatu javnih prihoda i obavlja raspored tih prihoda
korisnicima, suglasno propisima;

4) obavlja blagajničko-trezorske poslove;

5) osigurava gotov novac primljen od Narodne banke Hrvatske za potrebe
nosilaca i sudionika platnog prometa;

6) obavlja poslove u svezi sa zamjenom i povlačenjem oštećenih
i pohabanih novčanica i kovanog novca iz optjecaja, za račun
Narodne banke Hrvatske;

7) određuje blagajnički maksimum bankama, poštama, štedionicama
i drugim štedno kreditnim organizacijama;

8) kroz platni promet formira kreditni potencijal banaka uhljučivanjem
sredstava na računima pravnih i fizičkih osoba u Službi kao
depozite po viđenju u račune banaka;

9) prati i iskazuje solventnost nosilaca platnog prometa i sudionika
u platnom prometu;

10) obračunava platni promet izvršen kod svih nosilaca platnog
prometa u Republici Hrvatskoj;

11) obračunava platni promet izvršen između Republike Hrvatske
s drugim republikama;

12) osigurava podatke za funhcioniranje Tržišta novca;

13) obavlja i druge poslove platnog prometa određene ovim i drugim
zakonom, odnosno ugovorom.

Članak 23.

Narodna banka Hrvatske obavlja ove poslove:

1) vodi račune na kojima evidentira novčanu emisiju, depozite
i plasmane;

2) opskrbljuje novčanicama i kovanim novcem organizacisijske
jedinice Službe;

3) prima u depozit sredstva s računa banaka depozitara, depozite
utvrđene zakonom i depozite za koje nisu zaključeni ugovori
o deponiranju;

4) utvrđuje blagajnički maksimum podružnicama Službe;

5) utvrđuje kriterije na temelju kojih sudionici u platnom prometu
odreduju visinu blagajničkog maksimuma;

6) obavlja druge poslove platnog prometa određene zakonom kojima
se uređuje poslovanje Narodne banke Hrvatske.

Članak 24.

Pošte obavljaju ove poslove:

1) primaju uplate od fizičkih osoba;

2) obavljaju isplate fizičkim osobama za račun pravnih
osoba;

3) primaju uplate dnevnog utrška gotovog novca u korist računa
pravnih i fizičkih osoba.

Članak 25.

Banke, štedionice i druge štedno-kreditne organizacije obavljaju ove
poslove:

1) otvaraju i vode račune fizičkih osoba i obavljaju plaćanje
po tim računima;

2) primaju uplate od fizičkih osoba u korist računa koji
se vode kod nosilaca platnog prometa;

3) primaju uplate dnevnog utrška gotovog novca u korist računa
pravnih i fizičkih osoba;

4) organiziraju izdavanje i plaćanje kreditnim karticama;

5) obavljaju platni promet po osnovi depozitno-kreditnih poslova utvrđenih
zakonom.

b) Računi za obavljanje platnog prometa

Članak 26.

Nosioci platnog prometa otvaraju račune sudionicima u platnom
prometu na njihov zahtjev, na način i pod uvjetima propisanim zakonom
i propisima donesenim na temelju zakona.

Računi iz stavka 1. ovoga članka mogu se otvarati kao
žiro-računi ili kao tekući računi.

Pravna osoba može imati samo jedan žiro račun. Tekući računi
otvaraju se na temelju posebnog ugovora zaključenog između imalaca
računa i nosilaca platnog prometa koji obavlja depozitno-kreditne
poslove.

Ako se tekući račun vodi kod nosilaca platnog prometa koji
ne obavlja depozitno-kreditne poslove, promjene na tom računu evidentiraju
se i na računu nosioca platnog prometa potpisnika ugovora o otvaranju
tekućeg računa.

Članak 27.

Služba otvara sudionicima u platnom prometu ove račune :

1) račun za redovno poslovanje;

2) račun za obavljanje novčanog prometa dijela sudionika
u platnom prornetu, koji je sastavni dio računa za redovno poslovanje
sudionika;

3) obračunski račun;

4) uplatne račune javnih prihoda i račune za zajedničku
naplatu prihoda;

5) druge račune određene zakonom ili propisom donesenim na
temelju zakona.

Sredstvima s računa iz točke 4. stavka 1. ovoga članka
ne mogu se obavljati neposredna plaćanja ukoliko zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 28.

Pravne osobe otvaraju račune kod podružnice Službe nadležne za
obavljanje poslova na području sjedišta pravne osobe.

Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka, pravne osobe mogu
otvarati račune svojim dijelovima i račune za zajedničku
naplatu prihoda kod mjesno nadležnih podružnica Službe u Republici Hrvatskoj.

Fizičke osobe otvaraju račune kod nosilaca platnog prometa.

Članak 29.

Nosioci platnog prometa ukidaju račune sudionicima u platnom
prometu na njihov zahtjev ili po službenoj dužnosti, a na temelju dokaza
o prestanku postojanja sudionika u platnom prometu.

Članak 30.

Sudionik u platnom prometu dužan je o nastalim statusima i drugim promjenama
pismeno obavijestiti organizacijsku jedinicu nosioca platnog prometa, kod
koje ima račun, najkasnije u roku 8 dana od dana nastalih promjena
i priložiti dokaz o tim promjenama.

c) Oblici plaćanja

Članak 31.

Plaćanja preko računa obavljaju se: obračunom, bezgotovinski
i gotovim novcem.

Članak 32.

Obračun obveza i potraživanja sudionika u platnom prometu obavlja
se na temelju:

1) dospjelih vrijednosnih papira;

2) dospjelih akceptiranih instrumenata platnog prometa-akceptnih naloga;

3) prijavljenih neizmirenih obveza.

Obračun iz stavka 1. ovoga članka obavlja se za sudionike
koji prilože dokaz o jamstvu za pokriće negativne razlike iz obračuna,
koji ne mogu pokriti sredstvima s računa za redovno poslovanje.

Obračun iz stavka 1. ovoga članka obavlja se razmjenom
podataka između obračunskih mjesta u Službi, korištenjem računarske
komunikacije.

Izmirivanje međusobnih obveza može se obavljati i prijebojem (kompenzacijom),
dnevno ili povremeno, koji organizira i izvršava Služba.

Članak 33.

Bezgotovinska plaćanja (prijenos s računa na račun)
i gotovinska plaćanja (uplate i isplate) preko računa, obavljaju
se davanjem naloga za plaćanje u korist, odnosno na teret računa
koji se vode kod nosilaca platnog prometa.

Članak 34.

Sudionici u platnom prometu mogu izmirivati međusohne obveze i neposredno:

1) prijenosom (indosmanom) vrijednosnih papira;

2) promjenom vjerovnika, odnosno dužnika u određenom obveznom odnosu
(asignacija, cesija i sl.) suglasno zakonu odnosno ugovoru;

3) prijebojem (kompenzacijom).

Novčane obveze izmirene na način iz stavka 1. ovoga članka
evidentiraju se preko obračunskog računa, najmanje jednom
mjesečno.

d) Način izvnšavanja platnog prometa

Članak 35.

Nalozi za plaćanje daju se na jedinstvenim instrumentima platnog
prometa prilagođenim za elektronsku i optičku obradu podataka.

Nalozi za plaćanje mogu se dati i na magnetnim nosiocima podataka,
odnosno računarskom komunikacijom između sudionika i nosilaca,
kao i između samih nosilaca platnog prometa.

Članak 36.

Naloge za plaćanje s računa daju:

1) sudionici u platnom prometu - vlasnici računa;

2) suclionici u platnom prometu - vjerovnici, na temelju: dospjelih
vrijednosnih papira; dospjelih instrumenata osiguranja plaćanja;
otvorenih akreditiva; drugih propisa nih ili ugovorenih ovlaštenja;

3) organi i organizacije - na temelju zakonskih ovlaštenja;

4) nosioci platnog prometa, na temelju: sudskih odluka i drugih izvršnih
osnova; zakonskih i ugovorenih ovlaštenja; svojih internih naloga radi
djelomičnog izvršenja zadatih naloga, naplate svoje provizije, ispravljanja
grešaka i sl.

Naloge za plaćanje potpisuju osobe nalogodavca čiji su
potpisi deponirani kod nosioca platnog prometa, odnosno druge ovlaštene
osobe.

Članak 37.

Plaćanja s računa obavljaju se do visine pokrića
na računu dužnika.

Pod pokrićem, u smislu stavka 1. ovoga članka, razumijeva
se stanje sredstava na računu od prethodnog dana, sredstva pristigla
u toku dana (dnevni priljev) i sredstva do visine utvrđene ugovorom
zaključenim u smislu članka 26. stavka 4. ovoga zakona, umanjeno
za izvršenje plaćanja (dnevni odljev) do momenta utvrđivanja
pokrića.

Nalozi za plaćanje, za čije izvršenje nema pokrića
nr računu, evidentiraju se kod nosioca platnog prometa prema danu
i satu prijema i izvršavaju iz prvog idućeg priljeva, ako zakonom
nije drukčije određeno.

Članak 38.

Nosilac platnog prometa izvršava naloge za prisilnu naplatu iz svih
sredstava sudionika platnog prometa koja se vode na računima kod
tog nosioca, ako zakonom ili propisom donesenom na temelju zakona nije
drukčije određeno.

Nosilac platnog prometa. u nedostatku sredstava za izvršenje naloga
za plaćanje u cijelosti, izvršava nalog djelomično, o čemu
obavještava sudionike u platnom prometu-dužnika i vjerovnika.

Članak 39.

Neizvršeni nalozi za plaćanje sudionika u platnom prometu koji
je prestao postojati ustupaju se nosiocu platnog prometa kod kojeg se vodi
račun sudionika u platnom prometu koji je preuzeo prava i obveze
sudionika koji je prestao postojati.

Ako se iz raspoložive dokumentacije ne može utvrditi koji je sudionik
u platnom prometu preuzeo prava i obveze, nosilac platnog prometa neizvršene
naloge za plačanje vraća podnosiocu.

Članak 40.

Novčana sredstva sudionika u platnom prometu, koja se evidentiraju
na računima kod Službe, dnevno se uključuju kao depozit po
videnju u račune banaka (u daljem tekstu: računi depozitara)
suglasno zakonu odnosno obavijesti imaoca računa.

Novčana sredstva na računima depozitara, kao i depozitno
neodređena sredstva na računima sudionika u platnom prometu
dnevno se uključuju kao depozit po viđenju Narodne banke Hrvatske.

Nalozi za uključivanje sredstava iz stavka 1. i 2. ovoga članka
izvršavaju se istog dana kad su zadati.

Članak 41.

Ako na računu banke za redovno poslovanje, po završenoj dnevnoj
obradi podataka s naloga platnog prometa kojom su obuhvaćeni i nalozi
po osnovi uključenja sredstava u račun banke, nema pokrića
za sve obveze banke, Služba će izdati nalog za pokriće nastale
razlike iz sredstava obvezne rezerve banke kod Narodne banke Hrvatske,
koja se suglasno propisima koristi za ovu namjenu.

Ako sredstva obvezne rezerve banke nisu dovoljna za pokriće svih
obveza banke, Služba će utvrditi i iskazati iznos nedostajućih
sredstava i idućeg dana obustaviti izvršenje naloga banke na teret
računa banke.

Služba je dužna podatke, kojima raspolaže u okviru svoje nadležnosti,
koji se odnose na insolventnost banke i druge financijske organizacije
dostavljati suglasno Zakonu o Narodnoj banci Hrvatske.

Članak 42.

Sredstva korištenja za namirenje tekućih obveza banke iz članka
41. stavak 1. ovoga zakona moraju se s računa banke za redovno poslovanje
vratiti iz prvog idućeg priljeva.

Ako banka ne izda nalog za povrat sredstava iz stavka 1. ovoga članka
Služba je dužna, prema visini korištenih sredstava, izdati nalog i izvršiti
ga iz prvog idućeg priljeva.

Članak 43.

Nosioci platnog prometa stavljaju na raspolaganje sudionicima u platnom
prometu izvještaje a izvršenim plaćanjima najkasnije idućeg
radnog dana.

Nosioci platnog prometa i sudionici u platnom prometu mogu ugovoriti
i drugi rok za dostavu izvještaja iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 44.

Služba daje sudioniku u platnom prometu podatke o stanju sredstava na
računu drugog sudionika u platnom prometu - pravne osobe. kao i
podatke o redoslijedu naloga ze plaćanje tog sudionika.

Sudionik u platnom prometu dužan je podatke, dobivene suglasno stavku
1. ovoga članka, čuvati kao poslovnu tajnu.

Članak 45.

Nosilac platnog prometa dužan je naloge za plaćanje primljene
od sudionika u platnom prometu izvršiti istog datuma kad je naloge primio.

Nosilac platnog prometa dužan je primljene naloge za plaćanje
koji se odnose na sudionike čiji se računi vode kod drugog
nosioca platnog prometa predati Službi isti dan,a najkasnije idući
radni dan.

Članak 46.

Razmjena podataka platnog prometa između nosilaca platnog prometa
obavlja se neposrednom računarskom komunikacijom, na magnetnim nosiocima
podataka ili dostavom dokumentacije.

Članak 47.

Nosioci platnog prometa vode evidenciju o izvršenim plaćanjima
i time osiguravaju dokumentacijsko-statističku osnovu za vođenje
fiskalne, monetarne, kreditne i tekuće ekonomske politike.

Evidencija iz stavka 1. ovoga članka vodi se na način
određen propisom donesenim na temelju ovoga zakona.

Članak 48.

Služba izraduje statističke izvještaje na temelju obavljenog
platnog prometa i to: o bruto prometu i saldu računa društvenog
računovodstva; o uključenim sredstvima depozita; o izvršenim
plaćanjima po vrstama primanja i izdavanja s računa; o bruto
naplati i rasporedu sredstava javnih prihoda; o solventnosti pravnih osoba
kao sudionika u platnom prometu.

Članak 49.

Platni promet kojeg obave Narodna banka Hrvatske, pošte, banke, štedionice
i druge štedno-kreditne organizacije dnevno se evidentira - obračunava
na računima tih nosilaca platnog prometa kod Službe.

Platni promet obavljen između Republike Hrvatske s drugim republikama
u Jugoslaviji, Služba obračunava preko posebnih obračunskih
računa, s nosiocem obračuna platnog prometa u svakoj republici.

e) Posebne ovlasti u platnom prometu

Članak 50.

Vlada Republike Hrvatske na prijedlog generalnog direktora Službe propisuje:

1) način i postupak obavljanja platpog prometa;

2) uvjete i način otvaranja računa kod nosilaca platnog
prometa;

Ministar financijske Republike Hrvatske propisuje uplatne račune,
kriterije i rokove za raspored sredstava s uplatnih računa javnih
prihoda,

Generalni direktor Službe propisuje:

1) oblik, sadržaj i upotrebu instrumenata platnog prometa:

2) jedinstveni plan računa i druge evidencije za evidentiranje
izvršenog platnog prometa;

3) sadržaj i vođenje jedinstvenog registra imalaca računa;

4) način rada u računarsko-komunikacijskoj mreži i međusobno
povezivanje korisnika mreže;

5) evidencije za osiguranje financijskih podataka;

6) rokove za izvršavanje platnog prometa kod nosilaca platnog prometa;

7) način obračuna izvršenog platnog prometa u Republici
Hrvatskoj ;

8) način obračuna izvršenog platnog prometa Republike
Hrvatske s drugim republikama;

9) način i postupak obavljanja kontrole izvršavanja platnog prometa
kod svih nosilaca platnog prometa

Guverner Narodne banke Hrvatske propisuje:

1) način rukovanja i čuvanja novčanica, kovanog
novca i vrijednosnica;

2) uvjete i način plaćanja gotovim novcem;

3) kriterije za utvrđivanje blagajničkog maksimuma kod pravnih
osoba.

Članak 51.

Ministar obrane i generalni direktor Službe propisuju način obavljanja
platnog prometa za vojne jedinice i vojne ustanove, te račune koji
oni imaju kod Službe.

2. Poslovi financijskog nadzora

Članak 52.

Pod pojmom financijskog nadzora u smislu ovoga zakona razumijevaju se
poslovi kontrole, poslovi revizije javnih rashoda i javnih poduzeća
te pravna sredstva koja Služba koristi i primjenjuje u obavljanju tih poslova..

Članak 53.

U obavljanju poslova financijskog nadzora nad zakonitošću rada
pravnih osoba Služba nadzire:

- izvršavanje propisanih obveza;

- ispravnost i točnost računovodstvenih iskaza i drugih
obračuna koji se podnose Službi;

- urednost i točnost vođenja knjigovodstvenih i drugih propisanih
evidencija te ispravnost i vjerodostojnost knjigovodstvenih isprava na
temelju kojih su izvršena knjiženja;

- korištenje i raspolaganje sredstvima.

Članak 54.

Nadzor izvršavanja propisanih obveza pravnih osoba obuhvaća nadzor
nad zakonitošću obračuna, pravodobnosti i pravilnosti uplate
te poduzimanje mjera propisanih zakonom i drugim propisima radi njihovog
izvršavanja.

Nadzor ispravnosti i točnosti računovodstvenih iskaza
i drugih obračuna obuhvaća nadzor nad zakonitošću, ispravnosti
i točnosti podataka koje pravne osobe dostavljaju o svom poslovanju,
stanju sredstava i izvora sredstava, poslovnom i financijskom rezultatu,
obvezama i dr. a izrađuju se i Službi predaju na temelju zakona ili
drugog propisa.

Pod nadzorom urednosti i točnosti vođenja knjigovodstvenih
i drugih propisanih evidencija, te ispravnosti i vjerodostojnosti knjigovodstvenih
isprava na temelju kojih su izvršena knjiženja razumijeva se nadzor nad
vođenjem knjigovodstva i evidentiranja stanja i kretanja sredstava
pravne osobe u skladu s propisima i odgovarajućim općim aktima.

Nadzor nad korištenjem i raspolaganjem sredstvima provodi Služba kod
onih pravnih osoba i u onim slučajevima za koje je zakonom propisano
ograničenje ili je određen način i namjena njihova korištenja.

a) Poslovi kontrole

Članak 55.

Poslovi kontrole obuhvaćaju:

- poslove kontrole u organizacijskoj jedinici,

- poslove inspekcije kod pravnih osoba.

Poslovi kontrole u organizacijskoj jedinici

Članak 56.

Poslove kontrole u organizacijskoj jedinici čine:

- poslovi kontrole javnih prihoda;

- ostali poslovi kokltrole u organizacijskoj jedinici Službe;

Poslovi kontrole javnih prihode

Članak 57.

Poslovi kontrole javnih prihoda obuhvaćaju:

- prikupljanje i evidentiranje podataka o poreznim obveznicima;

- utvrđivanje obveza poreznih obveznika;

- naplatu, evidentiranje i raspoređivanje poreza;

- zakonitost obračunavanja i uplaćivanja prihoda fondovima
(mirovinsko-invalidskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja i ostalim fondovima);

- zakonitost obračunavanja i uplaćivanja ostalih javnih
prihoda.

Članak 58.

Poslove kontrole javnih prihoda koji se ne mogu obaviti u organizacijskoj
jedinici obavljaju se kod pravne osobe, putem ovlaštenih osoba Službe.

Ovlaštene osobe Službe imaju javne ovlasti.

Članak 59.

Za potrebe obavljanja poslova kontrole javnih prihoda Služba osigurava
formiranje baze podataka o poreznim obveznicima, vrstama poreza, poreznim
osnovicama i poreznim stopama, dinamici naplate javnih prihoda, poduzetim
mjerama i druge potrebne podatke kojima Služba na temelju svojih evidencija
raspolaže ili joj ih porezni obveznici dostavljaju.

Baza podataka temelji se na jedinstvenom identifikacijskom broju poreznih
obveznika i jedinstvena je za cijelu Republiku Hrvatsku.

Baza podataka utvrđena sukladno odredbama ovoga članka sastavni
je dio ukupne baze podataka koja se formira u Službi.

Ostali poslovi kontrole u organizacijskoj jedinici Službe

Članak 60.

Kad je to zakonom određeno, kontrolom u organizacijskoj jedinici
osigurava se i: zakonitost korištenja i raspolaganja sredstvima pravnih
osoba: provođenje prisilnih naplata nad novčanim sredstvima
pravne osobe u izvršnom postupku; utvrđivanje i evidentiranje redoslijeda
plaćanja ako za realizaciju naloga za plaćanje na računu
dužnika nema dovoljno sredstava;praćenje solventnosti pravnih osoba
i poduzimanje odgovarajućih mjera pred nadležnim organima sukladno
propisima koji reguliraju prisilnu nagodbu, stečaj i likvidaciju;
zakonitost obavljanja drugih poslova određenih zakonom.

Poslovi kontrole u organizacijskoj jedinici Službe obavljaju se uvidom
u formalno-pravnu, a kada je to zakonom u skladu sa stavkom 1. ovoga članka
određeno, i uvidom u materijalno pravnu ispravnost dokumenats koje
pravne osobe na temelju zakona dostavljaju Službi.

Služba obavlja i kontrolu formalno-pravne ispravnosti naloga za plaćanje.

Članak 61.

U obavljanju poslova kontrole u organizacijskoj jedinici Službe radnici
Službe pružaju stručnu pomoć pravnim osobama u primjeni zakonskih
i drugih propisa.

Poslovi inspekcije kod pravnih osoba

Članak 62.

Inspekcijski poslovi obavljaju se nadzorom kod pravnih osoba.

Poslove inspekcije čine:

- poslovi inspekcije javnih prihoda,

- ostali poslovi inspekcije.

Članak 63.

Inspekcijski nadzor kod pravnih osoba obavljaju ovlaštene osobe Službe
na temelju ovlaštenja izdanog u skladu sa Statutom Službe.

Ovlaštena osoba samostalna je u svom radu i sukladno odredbama zakona,
u cijelosti odgovara za radnje koje u postupku inspekcijskog nadzora učini
odnosno propusti učiniti.

Članak 64.

Pravna osoba dužna je ovlaštenoj osobi Službe osigurati potrebng uvjete
za obavljanje inspekcijskog nadzora, staviti na uvid traženu dokumentaciju
i dati potrebna pismena objašnjenja u svezi predmeta nadzora, u roku kojeg
ovlaštena osoba odredi.

Inspekcija javnih prihoda

Članak 65.

Inspekcijom javnih prihoda obavlja se kontrola zakonitosti obračunavanja
i plaćanja poreza i prihoda fondova neposredno kod pravnih osoba.

Članak 66.

U obavljanju poslova inspekcije javnih prihoda, koriste se podaci iz
evidencija Službe o javnih prihodima.

Članak 67.

Odabir pravnih osoba za inspekciju javnih prihoda obavlja se na temelju:

- saznanja o nezakonitostima u poslovanju pravne osobe, kojima Služba
raspolaže na temelju baze podataka iz članka 59. ovoga zakona:

- zahtjeva nadležnih organa uprave;

- plana i programa rada;

- ostalih saznanja o nezakonitom poslovanju pravne osobe.

Ostali poslovi inspekcije

Članak 68.

Ostalim poslovima inspekcije kod pravnih osoba utvrđuje se zakonitost
financijsko-materijalnog poslovanja, zakonitost provođenja pojedinih
propisa koji se u kontroli u organizacijskoj jedinici Službe ne mogu obaviti,
te zakonitost, ispravnost i točnost podataka iz periodičnih
i godišnjih obračuna kod pravnih osoba kod kojih se ne obavlja revizija
javnih rashoda i javnih poduzeća.

Pod inspekcijom zakonitosti financijsko-materijalnog poslovanja razumijeva
se naročito način i zakonitost raspolaganja materijalnim
i financijskim sredstvima ako je zakonom ograničen ili je određen
način i namjena njihovog korištenja, iskazivanje vrijednosti sredstava
i izvora sredstava te namirenje obveza kao i druge vrste nadzora pomoću
kojih se sprečava ili otkriva djelatnost koja ima obilježja privrednog
kriminala ili drugih kažnjivih djela.

b) Poslovi revizije

Revizija javnih rashoda i javnih poduzcća

Članak 69.

Služba je ovlaštena revizorska organizacija za obavljanje poslova revizije
javnih rashoda i javnih poduzeća.

Članak 70.

Revizija javnih rashoda obuhvaća:

- reviziju računovodstvenih iskaza, osobito sa stajališta namjenskog
korištenja sredstava;

- reviziju ekonomičnosti i efikasnosti poslovanja pravnih osoba
(cjelokupnog ili djelomičnog);

- reviziju efekata ostvarivanja programskih, odnosno projektom utvrđenih
ciljeva pravnih osoba koje koriste sredstva iz članka 71. ovoga
zakona.

Članak 71.

U smislu ovoga zakona, javni rashodi obuhvaćaju:

- sredstva proračuna i druga sredstva za financiranje javnih
potreba;

- sredstva javnih poduzeća osiguranih iz proračuna, fondova,
raznih oblika regresa, premija, stimulacija i slično;

- sredstva javnih zajmova;

- prikupljena sredstva za razne oblike pomoći zbog elementarnih
nepogoda i druge više sile;

- druga sredstva prikupljena od pravnih osoba i građana za određene
namjene, suglasno zakonu.

Članak 72.

Revizija računovodstvenih iskaza obuhvaća:

- namjensko korištenje sredstava iz članka 71. ovoga zakona;

- ispitivanje i ocjenu sustava internih računovodstvenih postupaka;

- provjeru i ocjenu ispravnosti podataka iskazanih u računovodstvenim
iskazima;

- izražavanje mišljenja o realnosti i objektivnosti financijskog stanja
i rezultata poslovanja.

Realnost i objektivnost financijskog stanja i rezultata poslovanja razumijeva
usklađenost podataka iskazanih u godišnjem obračunu s računovodstvenim
načelima i računovodstvenim standardima koji se primjenjuju
u nas, kao i njihovu zasnovanost na zakonskim propisima i općim aktima
pravne osobe.

Članak 73.

Revizijom ekonomičnosti i efikasnosti poslovanja te ostvarenja
programom utvrđenih ciljeva iz članka 70. alineja 2. i 3. ovoga
zakona, obuhvaća se ispitivanje i ocjena stupnja ostvarene ekonomičnosti,
efikasnosti i učinkovitosti poslovanja.

Članak 74.

Poslovi revizije javnih rashoda i javnih poduzeća obavljaju se
na jedinstven način na području Republike Hrvatske.

Poslove iz stavka 1. ovoga članka obavljaju: ovlašteni revizor,
revizor i mlađi revizor.

U obavljanju poslova revizije javnih rashoda Služba ima javne ovlasti.

Članak 75.

Služba donosi standarde koji se primjenjuju u obavljanju revizije ekonomičnosti,
efikasnosti i efekata javnih rashoda i javnih poduzeća

Pri utvrđivanju standarda iz stavka 1. ovoga članka obvezno
se koriste standardi revizije Međunarodne organizacije vrhovnih državnih
institucija za reviziju.

Služba donosi metodološke upute i utvrđuje standardnu dokumentaciju
čime se osigurava jedinstveno provođenje postupka revizije javnih
rashoda i javnih poduzeća te dosljedna primjena standarda iz stavka
1. ovoga članka na području Republike Hrvatske.

Revizija godišnjih računovodstvenih iskaza obavlja se na osnovi
opće prihvaćenih standarda revizije.

Članak 76.

Na osnovi obavljenih poslova revizije izrađuje se izvještaj koji
se dostavlja pravnoj osobi kod koje je obavljena revizija.

Komercijalna revizija

Članak 77.

Služba može obavljati poslove: revizije godišnjih obračuna; revizije
poslovanja; revizije i praćenja efekata investicijskih projekata;
procjene vrijednosti poduzeća te pružanja drugih usluga iz područja
računovodstva i financijskog poslovanja.

Poslove iz stavka 1. ovoga članka obavljaju ovlašteni revizor,
revizor i mlađi revizor.

Članak 78.

Poslovima revizije godišnjih obračuna obuhvaćaju se ispitivanja
i ocjene sistema internih računovodstvenih kontrola poslovanja,
rizika u poslovanju, računovodstvenih postupaka i ispravnosti podataka
i na toj osnovi davanje stručne ocjene mišljenja o realnosti i objektivnosti
stanja sredstava i izvora sredstava te rezultata poslovanja iskazanih u
godišnjim obračunima pravnih osoba.

Realnost i objektivnost stanja sredstava i izvora sredstava te rezultata
poslovanja iskazanih u godišnjim obračunima podrazumijeva primjenu
i usklađenost s računovodstvenim načelima i računovodstvenim
standardima koji se primjenjuju u nas odnosno s računovodstvenim
pravilima propisanim zakonom i općim aktima pravnih osoba.

Članak 79.

Služba obavlja reviziju godišnjih obračuna svih pravnih osoba
kod kojih je u ugovorima o kreditima s inozemnim financijskim organizacijama
i institucijama zaključenim prije stupanja na snagu ovog zakona,
Služba društvenog knjigovodstva bila navedena kao revizor.

Služba može obavljati reviziju godišnjih obračuna i drugih pravnih
osoba, kao i reviziju i kontrolu namjenskog korištenja sredstava uloženih
u radne, odnosno poslovne jedinice i poduzeća u inozemstvu u skladu
s kadrovskim i organizacijsko-tehničkim mogućnostima.

Članak 80.

Za poslove revizije iz članka 77. ovoga zakona, pravne osobe
podnose zahtjev ali ne kasnije od 60 dana od dana kada izvršenje usluge
treba započeti, odnosno, najkasnije do 30. rujna tekuće godine
za reviziju godišnjeg obračuna za narednu godinu.

Članak 81.

Na osnovi obavljenih poslova revizije iz članka 77. ovoga zakona,
sastavlja se izvještaj o obavljenoj reviziji u skladu sa Zakonom o računovodstvu.

U slučajevima kada je to ugovorima o ulaganju stranih osoba u
domaće poduzeće ili ugovorima o stranom kreditu predviđeno,
sastavlja se izvještaj u kojem se godišnji obračun pravne osobe
prikazuje u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima
izdanim od Međunarodnog komiteta za računovodstvene standarde,
odnosno drugim zahtjevima predviđenim ugovorom.

Članak 82.

O obavljanju revizije godišnjih obračuna, kao i o obevljanju
revizije poslovanja i pružanja drugih usluga u skladu s ovim zakonom, zaključuje
se ugovor u kome se reguliraju obveze i prava ugovornih strana, uključujući
naknadu za rad revizora, naknadu stvarnih troškove i drugih izdataka u
svezi obavljanja ugovorenih poslova.

Članak 83.

Pravne osobe koje su u inozemstvu osnovale poduzeća, banke i druge
financijske organizacije, osiguravajuće i reosiguravajuće organizacije,
dužne su Službi dostavljati izvještaje o obavljenoj reviziji godišnjeg
obračuna (u originalu i prijevodu na hrvatski jezik) koje su izdali
nadležni revizori, odnosno izvještaje o poslovanju koje su izdali poslovodni
organi tih pravnih osoba, te o ogućiti Službi uvid u podatke koje
pravne osobe vode u svojem knjigovodstvu za te pravne osobe.

Na osnovi analize izvještaja i uvida u podatke iz stavka 1. ovoga danka,
Služba izrađuje informaciju i daje mišljenje o financijskom stanju
i rezultatima poslovanja pravnih osoba u inozemstvu, koje dostavlja pravnoj
osobi.

Članak 84.

Poslovi revizije obavljaju se u skladu s opće prihvaćenim
standardima revizije.

Pod opće prihvaćenim standardima revizije razumijevaju se
međunarodno priznati standardi revizije.

Članak 85.

Služba izrađuje i izdaje Pravilnik o reviziji i jedinstvene metodološke
upute za obavljanje poslova revizije kao i standardnu dokumentaciju kojom
se osigurava jedinstven postupak obavljanja poslova.

Primjena pravilnika i uputa, te dokumentacije iz stavka 1. ovoga članka
obvezna je pri obavljanju tih poslova revizije.

Članak 86.

U obavljanju poslova revizije iz članka 77. ovoga zakona Služba
može surađivati i sa stranim revizorskim organizacijama, a sukladno
zakonskim mogućnostima i nastalim potrebama osnivati mješovite tvrtke
za obavljanje ovih poslova.

Služba se učlanjuje u odgovarajuće međunarodne organizacije
i institucije iz oblasti revizije i računovodstva u cilju praćenja
najnovijih dostignuća iz navedene oblasti i korištenja rezultata
u praksi, kao i sudjelovanja u radu stručnih tijela ovih institucija.

c) Pravna sredstva

Poduzimanje mjera

Članak 87.

Ako Služba u postupku financijskog nadzora utvrdi radnje koje imaju
obilježje krivičnog djela, privrednog prijestupa ili prekršaja,
podnijet će prijavu nadležnom javnom tužilaštvu, odnosno zahtjev
za pokretanje prekršajnog postupka.

Ako postoji osnovana sumnja da je učinjeno krivično djelo
ili privredni prijestup, ovlaštena osoba Službe može privremeno oduzeti
isprave i predmete koji su uporabljeni odnosno namijenjeni za izvršenje
krivičnog djela ili privrednog prijestupa, o čemu je dužna
izvijestiti nadležno javno tužilaštvo.

O oduzimanju isprava, predmeta i drugih stvari ovlaštena osoba Službe
izdaje pravnoj osobi potvrdu.

Ako postoji osnovana sumnja da je učinjeno krivično djelo,
Služba je dužna bez odgode podnijeti prijavu nadležnom javnom tužilaštvu.

Članak 88.

Kada Služba u obavljanju poslova iz svoje nadležnosti osnovano posumnja
ili utvrdi da pravne osobe postupaju protivno zakonu i drugim propisima,
dužna je:

- upozoriti pravnu osobu na nezakonito postupanje i zahtijevati poduzimanje
određenih radnji za otklanjanje nezakonitosti;

- naložiti privremeno obustavljanje nezakonitog i protupropisnog postupanja
i o tome odmah obavijestiti nadležni organ uprave radi poduzimania drugih
mjera.

Zaključak

Članak 89.

Ako u postupku financijskog nadzora, ovlaštena osoba Službe utvrdi da
nije točno iskazano stanje sredstava, ili da je knjigovodstvo neuredno
i netočno, da nisu obračunane, ili nisu točno obračunane
propisane obveze za zadovoljavanje javnih prihoda, zaključkom će
narediti pravnoj osobi popis sredstava i utvrđivanje njihove vrijednosti,
ažuriranje knjigovodstva i knjigovodstvene evidencije, te sastavljanje
točnog obračuna obveza za zadovoljavanje javnih prihada.

Pravna osoba dužna je postupiti prema zaključku. Protiv zaključka
ne može se izjaviti posebna žalba. Ako pravna osoba ne izvrši zaktjučak,
ili izvrši samo dio naloga iz zaključka, Služba će o tome
obavijestiti nadležni organ uprave, a zaključak može dati izvršiti
drugoj pravnoj osobi ovlaštenoj za knjigovodstvene usluge u kojem slučaju
troškovi izvršenja zaključka padaju na teret pravne osobe koja nije
zaključak izvršila ili ga nije u cijelosti izvršila.

Ako pravna osoba, u cijelosti ili djelomično, ne izvrši zaključak
od kojega zavisi utvrđivanje i izvršenje obveza propisanih zakonom
ili propisima donijetim na temelju zakona, direktor podružnice Službe može
donijeti rješenje o privremenoj zabrani raspolaganja sredstvima s računa
pravne osobe do izvršenja naloga iz zaključka.

Žalba protiv rješenja iz prethodnog stavka ne zadržava izvršenje rješenja.

Glede donošenja zaključka vrijede opća načela zakona
kojim se uređuje upravni postupak.

Zapisnik

Članak 90.

O obavljenom financijskom nadzoru kod pravne osobe na temelju javne
ovlasti, ovlaštena osoba Službe sastavlja zapisnik.

O obavljenom financijskom nadzoru na temelju evidencije u Službi ovlaštena
osoba Službe sastavlja zapisnik samo kad utvrdi nezakonitost za čije
je otklanjanje potrebno donijeti rješenje i kad se utvrde radnje koje imaju
obilježje krivičnog djela, privrednog prijestupa ili prekršaja.

Zapisnik o obavljenom financijskom nadzoru dostavlja se, bez odgode,
pravnoj osobi najkasnije u roku od 8 dana od dana obavljene kontrole. Pravna
osoba može dati primjedbe na zapisnik.

U zapisniku o obavljenoj kontroli određuje se rok za davanje primjedaba,
koji ne može biti kraći od 8 ni dulji od 30 dana od dana dostave
zapisnika.

Ako se u primjedbama na zapisnik iznesu činjenice i predlože
dokazi koji bi mogli utjecati na donošenje rješenja i poduzimanje drugih
mjera u skladu sa zakonom, provjerit će se iznesene činjenice
i predloženi dokazi i o tome će se sastaviti dopuna zapisnika.

U obrazloženju rješenja Služba je dužna izjasniti se o svim primjedbama
koje je pravna osoba dala na zapisnik o obavljenoj kontroli, a ako nije
doneseno rješenje - pismeno će odgovoriti pravnoj osobi na dane primjedbe.

Rješenje

Članak 91.

Ako u postupku financijskog nadzora na temelju javne ovlasti ovlaštena
osoba Službe utvrdi nezakonitosti donijet će rješenje kojim će
pravnoj osobi narediti da u određenom roku ispravi utvrđene nezakonitosti.
Rješenje će ovlaštena osoba Službe donijeti u roku 30 dana računajući
od dana primitka prigovora na zapisnik, odnosno od isteka roka za izjavljivanje
prigovora na zapisnik.

Rješenjem se određuje rok u kojem je pravna osoba dužna ispraviti
utvrđene nezakonitosti. Taj rok ne može biti kraći od 15 dana
ni dulji od 30 dana, računajući od dana kad rješenje postane
konačno u upravnom postupku. U obrazloženju rješenja Služba se je
dužna izjasniti o izjavljenom prigovoru.

Glede sastavljanja, donošenja i uručivanja rješenja, primjenjuju
se odredbe zakona kojim se uređuje upravni postupak.

Članak 92.

Ako Služba u postupku obavljanja financijskog nadzora na temelju vlastitih
evidencija utvrdi da je pravna osoba podnijela godišnji obračun,
periodični obračun ili drugi obračun koji nije u skladu
sa zakonom ili drugim propisom, zahtijevat će od pravne osobe da
u roku 3 dana izvrši ispravak. Ako pravna osoba u tom roku ne izvrši ispravak,
smatrat će se da godišnji obračun, periodični obračun,
odnosno drugi obračun nije ni podnesen.

Članak 93.

Služba će pravnoj osobi istog dana vratiti naloge,za plaćanje
i naloge za prijenos sredstava koji nisu u skladu sa zakonom i drugim propisom.

Članak 94.

U slučaju iz članka 93. ovoga zakona Služba će na
temelju pismenog zahtjeva pravne osobe donijeti rješenje o odbijanju obračuna
odnosno naloga. i to u roku 5 dana računajući od dana primitka
zahtjeva.

Žalba

Članak 95.

Protiv rješenja Službe iz članka 91. i članka 94. ovoga
zakona pravna osoba može u roku od 15 dana od dana dostave rješenja izjaviti
žalbu generalnom direktoru Službe.

Rješenje generalnog direktora je konačno.

Članak 96.

Izvršenje konačnog rješenja Službe provodi podružnica Službe
kod koje se vode novčana sredstva pravne osobe prema kojoj se izvršenje
provodi.

Članak 97.

O odgodi izvršenja konačnog rješenja odlučuje donosilac
prvostepenog rješenja uz uvjete koji su utvrđeni zakonom kojim se uređuju
upravni sporovi.

Protiv rješenja kojim se odbija odgađanje izvršenja konačnog
rješenja nije dopuštena žalba.

Revizija

Članak 98.

Ako je konačnim rješenjem Službe povrijeđen propis i time
državi ili pravnoj osobi pričinjena znatna šteta može se u postupku
revizije po službenoj dužnosti donijeti novo rješenje u roku od dvije godine
od dana dostave konačnog rješenja pravnoj osobi, kojim se konačno
rješenje mijenja, ukida ili poništava.

Organ uprave ili pravna osoba može u roku iz stavka 1. ovoga članka
podnijeti zahtjev da se izmijeni, ukine ili poništi konačno rješenje
Službe kojim je povrijeđen propis na njihovu štetu.

Generalni direktor Službe dužan je rješenje u postupku revizije donijeti
u roku od 60 dana od dana podnošenja zahtjeva za reviziju.

Članak 99.

U svezi s donošenjem rješenja i poduzimanjem drugih radnji u postupku
kontrole primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje opći
upravni postupak, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.

Upravno-računski spor

Članak 100.

Protiv rješenja Službe donesenog u drugom stupnju, rješenja protiv kojeg
nije dopuštena žalba i protiv rješenja u postupku revizije može se voditi
upravno-računski spor.

Tužbu kojom se pokreće upravno-računski spor iz stavka
1. ovoga članka može podnijeti pravna osoba ako smatra da je rješenjem
povrijedeno njeno pravo, odnosno interes utemeljen na zakonu.

Tužbu iz stavka 2. ovoga članka može podnijeti i organ uprave
ili pravna osoba ako smatra da su rješenjem Službe. koje se odnosi na drugu
pravnu osobu, protivno zakonu, umanjeni njeni prihodi.

Članak 101.

Upravno-računske sporove protiv rješenja generalnog direktora
Službe rješava stvarno nadležni sud u republici, u vijeću sastavljenom
od dvojice sudaca, od kojih je jedan predsjednik vijeća i jednog
suca porotnika.

Protiv odluke suda donesene prema stavku 1. ovoga članka stranke
mogu Vrhovnom sudu Hrvatske podnijeti zahtjev za izvanredno preispitivanje
te odluke.

O zahtjevu iz stavka 2. ovoga članka Vrhovni sud Hrvatske rješava
u općoj sjednici.

Zahtjevom iz stavka 2. ovoga članka odluka se može pobijati zbog
hitne povrede odredaba postupka i zbog povrede materijalnog prava.

Zahtjev se u roku od 30 dana od dana dostave pobijane odluke podnosi
neposredno Vrhovnom sudu Hrvatske.

Zahtjev za zaštitu zakonitosti

Članak 102.

Protiv odluke nadležnog suda iz članka 101 stavka 1. ovoga zakona
može se podnijeti zahtjev za zaštitu zakonitosti Vrhovnom sudu Hrvatske,
ako je tom odlukom učinjena teža povreda zakona.

Zahtjev za zaštitu zakonitosti može se podnijeti u roku od 60 dana od
dana dostave odluke strankama.

Članak 103.

U upravno-računskim sporovima na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe zakona kojima se uređuju upravni sporovi odnosno
zakona kojim se uređuje parnični postupak, ako ovim zakonom
nije drukčije određeno.

3. Poslovi evidencije i inforamcijsko-analitički poslovi

Članak 104.

Služba evidentira, prikuplja i obrađuje podatke i izrađuje informacije
i analize, u skladu s odredbama ovog zakona, kojima se omogućava
zakonodavnim i izvršnim organima vlasti, organima jedinica lokalne samouprave
i uprave, poduzećima i drugim pravnim osobama i njihovim asocijacijama
uvid u materijalno stanje i financijsko-materijalno poslovanje svih pravnih
osoba, osobito o:

- financijskom stanju pravnih osoba;

- utvrđivanju i raspoređivanju financijskog rezultata poslovanja;

- efikasnosti poslovanja pravnih osoba;

- stanju i promjenama stanja sredstava na računima pravnih osoba
koje vodi Služba,

- tekućim privredno-financijskim kretanjima,

- kretanju investicijske, javne i osobne potrošnje,

- efektima mjera tekuće gospodarske politike,

- bonitetu pojedinih pravnih osoba,

- nalazima financijskog nadzora ispravnosti, zakonitosti i realnosti
podataka obračuna,

- drugim pojavama i problemima u poslovanju pravnih osoba.

Članak 105.

U obavljanju poslova iz članka 104. ovoga zakona Služba koristi
podatke:

- iz evidencija, koje osniva i vodi na osnovi naloga drugih dokumenata
platnog prometa o stanju i promjena ma na računima pravnih osoba
kod Službe, o uplati i rasporedu prihoda za javne potrebe, o pojavama insolventnosti
pravnih osoba, o nalazima financijskog nadzora o ispravnosti i zakonitosti
i drugo,

- iz individualne i zbrojne obrade svih podataka iz godišnjih i periodičnih
obračuna i drugih izvještaja i dokumentacije, koju Službi podnose
pravne osobe temeljem zakonskih i drugih propisa, sistematizirane po djelatnostima,
teritoriju, velićini pravnih osoba, karakteru vlasništva, organizacijskim
oblicima, načinu financiranja i drugo.

Članak 106.

U obavljanju poslova iz svog djelokruga Služba vodi :

1.jedinstveni plan računa,

2. plan računa za uplatu i raspored prihoda za javne potrebe,

3. registar imalaca računa za potrebe izvršavanja statističkih
istraživanja i za operativne potrebe izvršavanja poslova platnog prometa,

4. evidencije o stanju i promjenama sredstava na računima pravnih
osoba, naplati i rasporedu sredstava za javne potrebe i druge operativne
evidencije na osnovi naloga za plaćanje,

5. katalog o podacima koje Služba osigurava,

6. druge evidencije i registre propisane zakonom.

Sadržaj i način vođenja plana računa iz točke
1., registra iz točke 3, te sadržaj kataloga podataka iz točke
5. stavka 1. ovoga članka propisuje uputom generalni direktor Službe.

Prilikom donošenja upute iz stavka 2. ovoga članka Služba surađuje
s drugim informacijskim službama društvenog sustava informiranja.

Pravne osobe su dužne o nastalim statusnim i drugim promjenama obavijestiti
Službu najkasnije u roku 8 dana od dana nastalih promjena radi njihovog
upisa u registar poduzeća, organizacija i zajednica

Članak 107.

Evidentiranje, prikupljanje, obrada, prijenos i iskazivanje podataka
i informacija obavlja se po jedinstvenoj metodologiji, koju propisuje generalni
direktor Službe.

Uputom o jedinstvenoj metodologiji iz stavka 1. ovoga članka
osigurava se nepovredivost materijalnog sadržaja podataka prilikom njihove
obrade i iskazivanja, primjena suvremenih dostignuća znanosti, tehnike
i tehnologije, sprečavanje višestrukog evidentiranja i prikupljanja
podataka, kao i usporedivost podataka.

Članak 108.

Financijske podatke, informacije i analize Služba obrađuje i objavljuje
u publikacijama koje izdaje mjesečno,tromjesečno, polugodišnje
ili godišnje, zavisno od vrste i prirode podataka, analiza i informacija.

Rokove za obradu i objavljivanje publikacija u smislu stavka 1. ovoga
članka propisuje pravilnikom generalni direktor Službe.

Članak 109.

Podaci, informacije i analize koje Služba osigurava u obavljanju poslova
iz svog djelokruga, javni su, i pod jednakim uvjetima dostupni svim pravnim
osobama ako zakonom ili propisom donesenim na osnovi zakona, nije određeno
da predstavljaju poslovnu tajnu.

Ako je zakonom, odnosno propisom donesenim na osnovi zakona propisano
da određeni podaci, analize i informacije Službe predstavljaju poslovnu
tajnu, korisnici tih podataka postupit će na način koji je
na njima naznačen.

Korisnici iz stavka 2. ovoga članka dužni su isprave i podatke
koji predstavljaju državnu, vojnu ili službenu tajnu, čuvati na
način određen zakonom i drugim propisom donesenim na osnovi
zakona.

Članak 110.

O podacima koje osigurava iz naloga platnog prometa i evidencija koje
vodi na osnovi tih naloga, a naročito o podacima o promjenama i
stanju sredstava na računima, Služba obavještava pravne osobe dnevno.

Druge podatke o financijskim kretanjima, kao i informacije i analize
iz svog djelokruga, Služba obrađuje periodično. zavisno od vrste
i značaja podataka i dostavlja ih neposredno korisnicima tih podataka,
informacija i analiza ili ih objavljuje u svojim publikacijama.

Rokove za obradu, dostavljanje i objavljivanje podataka iz stavka 2.
ovoga članka, ukoliko nisu propisani zakonom i drugim propisima,
određuje generalni direktor službe.

Članak 111.

Financijske podatke, pokazatelje, informacije i analize po posebnim
zahtjevima pravnih osoba, služba izrađuje u rokovima i sadržaju po
dogovoru s podnosiocima zahtjeva.

Članak 112.

Na zahtjev pravne osobe - potencijalnog izdavatelja dugoročnih
vrijednosnih papira Služba u skladu sa zakonskom obavezom daje mišljenje
o njegovom bonitetu.

Jedinstvene pokazatelje za ocjenu boniteta, sadržaj izvještaja i mišljenja
Službe o bonitetu i drugo propisuje uputama generalni direktor Službe.

Članak 113.

Na zahtjev pravnih osoba, Služba daje podatke, pokazatelje i pisane
informacije o bonitetu druge pravne osobe- poslovnog partnera.

Organizaciju rada, sadržaj, rokove i druge uvjete utvrđuje generalni
direktor Službe.

Članak 114.

Podatke iz članka 113. ovoga zakona pravna osoba dužna je čuvati
kao poslovnu tajnu.

O dostavljenim podacima Služba izvješćuje i pravnu osobu o kojoj
su ti podaci dani.

4. Poslovi Službe koji se odnose na vojne ustanove i vojne jedinice

Članak 115.

Poslove iz svog djelokruga koji se odnose na vojne ustanove i jedinice
Služba obavlja preko posebnog organizacijskog dijela, na temelju evidencije
koju vodi i naloga kojima vojne ustanove i jedinice raspolažu sredstvima
sa svoj ih računa.

Poslove iz svog djelokruga koji se odnose na poduzeća koja proizvode
predmete naoružanja i vojnu opremu, a koje Vlada Republike Hrvatske odredi
na osnovi ovlasti iz zakona, kao i na Vojni servis u sastavu Narodne banke
Hrvatske, Služba obavlja preko svog posebnog organizacijskog dijela, po
postupku koji važi i za ostale pravne osobe.

U posebnom organizacijskom dijelu iz ovog članka, vodi se evidencija
o izvršavanju financijskog plana vojnih ustanova i jedinica, u opsegu i
na način koji utvrdi generalni direktor Službe u suglasnosti s ministrom
obrane Republike Hrvatske.

Članak 116.

Poslove kontrole kod vojnih ustanova i jedinica obavljaju osobe koje
za to posebno ovlasti ministar obrane Republike Hrvatske, na način
koji on odredi, uz prethodno pribavljeno mišljenje generalnog direktora
Službe.

Poslove kontrole kod poduzeća koja proizvode predmete naoružanja
i vojne opreme, mogu obavljati ovlašteni radnici Službe za koje je suglasnost
dao ministar obrane Republike Hrvatske, a mogu je obavljati i ovlaštene
osobe iz stavka 1. ovoga članka, s tim, da zapisnik o obavljenoj
kontroli moraju dostaviti i Službi.

III. ORGANIZACIJA I NAČIN RADA

Članak 117.

Organizacija i način rada Službe utvrđuje se ovim zakonom,
Statutom i drugim općim aktima Službe, u skladu sa zakonom.

Organizacija i način rada Službe uređuje se tako da se osigurava
jedinstveno, potpuno, pravodobno i racionalno obavljanje poslova, ostvarivanje
odgovornosti zaposlenih u Službi i suradnja s drugim subjektima.

1. Organizacijske jedinice Službe

Članak 118.

Organizacijske jedinice Službe su Centrala, podružnice i posebne organizacijske
jedinice,

Centrala obavlja metodološko-instruktivne poslove, kontrolu nad poslovima
i zadacima koje obavljaju podružnice i posebne organizacijske jedinice
i poslove razvoja Službe, a osniva se ovim zakonom.

Podružnica obavlja poslove iz djelokruga Službe na području jedne
ili više jedinica lokalne samouprave i uprave a osniva se odlukom Upravnog
odbora Službe (u daljem tekstu: Upravni odbor) na prijedlog generalnog
direktora.

Upravni odbor može osnivati posebne organizacijske jedinice za obavljanje
stručnih i tehničkih poslova iz djelokruga Službe na prijedlog
generalnog direktora.

Članak 119.

Organizacijske jedinice imaju poslovnu i pravnu sposobnost u granicama
utvrđenim ovim zakonom i Statutom Službe.

Članak 120.

Podružnica može imati jednu ili više izdvojenih radnih jedinica (ekspozitura,
poslovnica, ispostava i slično).

O osnivanju izdvojene radne jedinice iz stavka 1. ovoga članka
odlučuje generalni direktor na prijedlog direktora podružnice.

Članak 121.

Centrala ima naziv: "Služba društvenog knjigovodstva Hrvatske -
Centrala".

Podružnica ima naziv: "Služba društvenog knjigovodstva Hrvatske"
uz dodatak "podružnica" i naziv sjedišta podružnice.

Izdvojena radna jedinica ima naziv podružnice uz naznaku o kojoj se
izdvojenoj jedinici radi i mjesta njenog sjedišta.

Posebna organizacijska jedinica ima naziv: "Služba društvenog knjigovodstva
Hrvatske" uz naznaku poslova za koje je osnovana i naznaku mjesta
sjedišta.

Članak 122.

Sjedište organizacijske jedinice utvrđuje se odlukom o njezinom
osnivanju.

Sjedište organizacijske jedinice Centrale je u Zagrebu.

2. Organi upravljanja i rukovođenja Službom

Članak 123.

Organi upravljanja i rukovođenja Službom su Upravni odbor, generalni
direktor i direktori podružnica Službe.

a) Upravni odbor

Članak 124.

Službom upravlja Upravni odbor, sastavljen od devet članova,
od kojih osam imenuje i razrješava Sabor Republike Hrvatske, a deveti član
je po svom položaju generalni direktor Službe.

Predsjednika Upravnog odbora bira Upravni odbor iz redova svojih članova
koje je imenovao Sabor.

Članak 125.

Mandat članova Upravnog odbora traje 4 godine. Upravni odbor
donosi poslovnik o svom radu kojim se uređuje organizacija i način
rada Upravnog odbora kao i druga pitanja značajna za rad Upravnog
odbora.

Članak 126.

Upravni odbor usmjerava rad Službe, poduzima mjere za efikasno i racionalno
izvršavanje poslova iz djelokruga Službe i za unapređivanje organizacije
i rada Službe, pa u tu svrhu :

1) donosi Statut Službe,

2) utvrđuje kriterije i mjerila za osnivanje podružnica i njihovih
izdvojenih radnih jedinica, donosi odluku o osnivanju podružnica i posebnih
organizacijskih jedinica,

3) utvrđuje kadrovsku politiku Službe,

4) donosi godišnji program rada Službe i prati njegovo izvršavanje,
te donosi godišnji izvještaj o radu,

5) imenuje i razrješava pomoćnike generalnog direktora, direktora
podružnice i njegovog zamjenika, i direktora posebne organizacijske jedinice
na prijedlog generalnog direktora,

6) donosi cjenik usluga za naknade iz članka 148. točke
1. i 2. ovoga zakona,

7) donosi financijski plan te polugodišnji i godišnji obračun,

8) odlučuje i o drugim pitanjima utvrđenim Statutom Službe
u skladu s ovim zakonom a može raspravljati o svim pitanjima od interesa
za obavljanje poslova i zadataka Službe.

b)Generalni direktor

Članak 127.

Generalni direktor zastupa i predstavlja Službu i rukovodi njenim radom.

Generalni direktor Službe je i direktor Centrale.

Članak 128.

Generalni direktor, u okviru prava i dužnosti utvrđenih zakonom,
obavlja ove poslove:

1) organizira i osigurava zakonito i efikasno obavljanje poslova iz
djelokruga Službe,

2) predlaže Upravnom odboru pitanja za raspravljanje i donošenje odluka
iz njegovog djelokruga i brine o izvršavanju donešenih odluka, smjernica
i zaključaka,

3) osigurava kontrolu primjene propisa i brine o izvršavanju poslova
iz djelokruga Službe,

4) propisuje metodologiju i daje upute i smjernice za obavljanje poslova
Službe i osigurava jedinstveni postupak i jedinstvenu primjenu propisa,

5) pokreće postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti propisa
i općih akata pred Ustavnim sudom Hrvatske,

6) donosi rješenja u postupku revizije,

7) pokreće postupak za utvrđivanje disciplinske odgovornosti
odnosno postupak za utvrđivanje materijalne odgovornosti u slučaju
povrede radne dužnosti odnosno u slučaju uzrokovanja štete na radu
i u svezi s radom radnika u Službi,

8) obustavlja izvršenje općeg ili pojedinačnog akta Upravnog
odbora, odnosno općeg akta ili pojedinačnog akta organizacijske
jedinice u slučajevima utvrđenim zakonom i o tome obavještava
nadležne organe,

9) donosi opće akte o unutarnjoj organizaciji i radu te o sistematizaciji
poslova i zadataka u Službi,

10) donosi rješenja u prvom stupnju te rješenja po žalbi protiv rješenja
direktora podružnice,

11) definira način rada računarsko-komunikacijske mreže
i komunikacijske standarde za povezivanje s korisnicima mreže,

12) donosi privremeni financijski plan Službe u slučajevima određenim
Statutom,

13) imenuje vršioca dužnosti direktora podružnice,

14) obavlja i druge poslove koji su ovim zakonom, Statutom Službe ili
drugim općim aktom Službe stavljeni u njegovu nadležnost.

Određena ovlaštenja utvrđena zakonom ili Statutom generalni
direktor može prenijeti na direktora podružnice.

Članak 129.

Generalnog direktora imenuje i razrješava Sabor Republike Hrvatske.

Generalni direktor ima zamjenika, koji ga zamjenjuje u slučaju
njegove odsutnosti i spriječenosti sa svim njegovim ovlastima i
odgovornostima a obavlja i druge poslove, koje odredi generalni direktor.

Zamjenika generalnog direktora imenuje i razrješava Sabor Republike
Hrvatske.

Generalni direktor i njegov zamjenik imenuju se na četiri godine
i mogu biti imenovani dva puta uzastopce na istu dužnost.

Članak 130.

Generalni direktor i njegov zamjenik za svoj rad i rad Službe odgovaraju
Saboru Republike Hrvatske.

Članak 131.

Generalnom direktoru pomaže, kao savjetodavni organ u rukovođenju,
Kolegij Službe.

Sastav, ovlaštenja i način rada Kolegija Službe, regulira se
Statutom Službe.

c) Direktor podružnice

Članak 132.

Dirketor podružnice zastupa i predstavlja podružnicu Službe i rukovodi
njenim radom.

Direktor podružnice može imati zamjenika koji ga zamjenjuje u slučaju
njegove odsutnosti i spriječenosti sa svim njegovim ovlastima i
odgovornostima i obavlja druge poslove koje odredi direktor podružnice.

Članak 133.

Direktor podružnice odgovoran je za izvršavanje poslova iz djelokruga
podružnice generalnom direktoru Službe.

Članak 134.

Direktor podružnice donosi upute za primjenu propisa na području
jedinica lokalne samouprave za koje je podružnica osnovana.

Direktor podružnice donosi prvostepena rješenja iz nadležnosti Službe.

Direktor podružnice može pravo iz stavka 2. ovoga članka prenijeti
na radnike s posebnim ovlaštenjima i odgovornostima u Službi.

Članak 135.

Direktor podružnice obavlja poslove koji su mu stavljeni u nadležnost
i djelokrug ovim zakonom, Statutom Službe ili drugim općim aktom
Službe, odnosno odlukom generalnog direktora.

d) Direktor posebne organizacijske jedinice

Članak 136.

Odredbe ovog zakona o direktoru podružnice odgovarajuće se primjenjuju
i na direktora posebne organizacijske jedinice.

3. Rukovodeći radnici i radnici s posebnim ovlastima i odgovornostima

Članak 137.

Rukovodeći radnici u Službi su pomoćnici generalnog direktora,
direktori organizacijshih jedinica i njihovi zamjenici i pomoćnici,
rukovodioci izdvojenih radnih jedinica, rukovodioci organizacijskih dijelova
u Centrali i rukovodioci organizacijskih dijelova u organizacijskim jedinicama,
koji su utvrđeni Statutom Službe. Rukovodeći radnici se imenuju
na četiri godine i mogu biti ponovno imenovani.

Radnici s posebnim ovlastima i odgovornostima u Službi su radnici, koji
obavljaju kontrolu primjene propisa kod pravnih osoba, radnici koji obavljaju
poslove revizije i radnici koji vode upravni postupak i upravno računski
spor.

Zasnivanje radnog odnosa, razrješavanje dužnosti i odgovornosti radnika
iz stavka 1. i 2. ovoga članka regulira se Statutom Službe.

Članak 138.

Zadatke i poslove rukovodećih radnika i radnika s posebnim ovlastima
i odgovornostima u Službi ne može obavljati osoba koja je osuđena na
kaznu zatvora za izvršeno krivično djelo s umišljajem protiv Republike
Hrvatske, protiv privrede, protiv društvene i privatne imovine i protiv
službene dužnosti.

Zabrana iz stavka 1. ovoga članka traje pet godina od dana oproštene
ili zastarjele kazne.

Članak 139.

Rukovodeći radnici i radnici s posebnim ovlastima i odgovornostima
ne mogu obavljati funkcije u izvršnim vijećima skupština lokalne
samouprave i uprave.

Članak 140.

Radnici Službe ne mogu biti vlasnici ili suvlasnici poduzeća i
radnji za obavljanje djelatnosti koje obavlja Služba niti samostalno obavljati
djelatnosti koje obavlja Služba.

Radnik Službe ne smije preuzeti dužnost blagajnika, knjigovođe ili
računovođe kod pravne osobe ili samostalnog privrednika.

Članak 141.

Rukovodeći radnici i radnici s posebnim ovlastima i odgovornostima
odgovorni su za svoj rad direktoru organizacijske jedinice, ako ovim zakonom
nije drukčije određeno.

Uvjeti i način odgovornosti radnika iz stavka 1. ovoga članka
reguliraju se Statutom Službe.

4. Statut Službe

Članak 142.

Statutom Službe uređuju se osobito:

1) osnove unutarnje organizacije Službe,

2) djelokrug organa upravljanja i rukovođenja Službom,

3) međusobni odnosi Upravnog odbora i generalnog direktora,

4) međusobni odnosi generalnog direktora i direktora podružnice,

5) opći akti koje donosi samostalno generalni direktor,

6) djelokrug podružnica i njihovi međusobni odnosi,

7) načela o pravima, obvezama i odgovornostima zaposlenih u Službi,

8) ostvarivanje i raspolaganje sredstvima za rad Službe i donošenje
financijskog plana,

9) poslovi općenarodne obrane i društvene samozaštite,

10) rukovodeća radna mjesta, kao i druga pitanja u svezi s tim,

11) druga pitanja određena ovim zakonom.

3. Način rada Službe

Članak 143.

Radi osiguravanja jedinstvenog obavljanja poslova Službe, Služba donosi
godišnji program rada.

Programom rada Službe utvrđuju se poslovi iz djelokruga Službe.

Članak 144.

U stvarnu nadležnost podružnica spadaju svi poslovi iz djelokruga Službe
utvrđeni ovim zakonom ili drugim propisima, osim poslova koji su ovim
zakonom stavljeni u djelokrug Centrali.

Mjesna nadležnost sjedišta utvrđuje se aktom o osnivanju.

Članak 145.

Ako podružnica i nakon upozorenja generalnog direktora ne obavi određene
poslove i zadatke Službe za koje je stvarno j mjesno nadležna ili obvezna,
te poslove i zadatke obavit će druga podružnica na koju te poslove
i zadatke preneše generalni direktor.

Troškovi u svezi obavljanja poslova i zadataka u smislu stavka 1. ovoga
članka padaju na teret stvarno i mjesno nadležne podružnice.

Generalni direktor pokrenut će postupak za utvrđivanje odgovornosti
direktora podružnice u slučaju nastupanja okolnosti iz ovoga članka.

Članak 146.

Centrala obavlja metodološko-instruktivne poslove i zadatke Službe i
kontrolu nad poslovima i zadacima koje obavljaju organizacijske jedinice
i poslove razvoja Službe i u obavljanju tih poslova:

1. priprema godišnji program rada, godišnji izvještaj o radu, financijski
plan, godišnji i periodični obračun Službe,

2. priprema upute za rad organizacijskih jedinica u obavljanju poslova
Službe radi osiguravanja jedinstvene primjene propisa,

3. priprema sustav evidencije i upute za primjenu jedinstvene metodologije
u obavljanju poslova evidencije i informacijsko-analitičkih poslova,

4. prikuplja i obrađuje radi objavljivanja podatke od interesa za
Republiku,

5. izrađuje informacije i analize iz djelokruga Službe koje su od
interesa za Republiku,

6. priprema program razvoja Službe i unapređenja tehničke
i tehnološke osnove rada i prati njegovo izvršenje,

7. predlaže mjere za primjenu članka 6. ovog zakona,

8. obavlja kontrolu i instruktažu organizscijskih jedinica po uputama
generalnog direktora,

9. obavlja pojedine poslove i zadatke Službe iz djelokruga podružnica
kad to naredi generalni direktor,

10. provodi radnje u drugostepenom upravnom postupku i upravno-računskom
sporu,

11. organizira instruktažno djelovanje kod pravnih osoba u dogovoru
s podružnicama,

12. obavlja neposrednu kontrolu primjene propisa kod pravne osobe,

13. obavlja stručne i administrativne poslove za Upravni odbor
Službe,

14. obavlja i druge poslove predviđene zakonom, Statutom Službe,
zaključcima Upravnog odbora Službe i odlukama generalnog direktora.

IV. SREDSTVA ZA RAD SLUŽBE

Članak 147.

Služba ostvaruje sredstva za rad od pravnih i fizičkih osoba,
u skladu s prirodom, vrstom, složenošću, opsegom i kvalitetom za
njih obavljenih poslova, i na osnovi cjenika usluga.

Članak 148.

Sredstva za rad Službe ostvaruju se iz:

1) naknada za obavljanje poslova platnog prometa koje se naplaćuju
od sudionika u platnom prometu s njihovih računa ili u gotovini,

2) naknada za obavljanje:

- poslova kontrole,

- poslova revizije javnih rashoda;

- evidencije i informacijsko-analitičkih poslova koji se obavljaju
za potrebe Republike i republičkih organa uprave, jedinica lokalne
samouprave i uprave i fondova koje se naplaćuju s njihovih uplatnih
i prolaznih računa;

3) naknada ze poslove evidencije i informativno-analitičke poslove,
poslove revizije javnih poduzeća i komercijalne revizije, koje se
naplaćuju od korisnika tih usluga na temelju ugovora;

4) drugih izvora utvrđenih Statutom Službe, a u skladu sa zakonom.

Članak 149.

Cjenik usluga iz članka 148. toč. 1. i 2. ovoga zakona
utvrđuje Upravni odbor na prijedlog generalnog direktora.

Cjcnik usluga iz čl. 148. toč. 3. ovoga zakona utvrđuje
generalni direktor.

Članak 150.

Naknadu iz članka 148. toč.1. - 3. ovoga zakona naplaćuju
organizacijske jedinice kod kojih se vode računi i sredstva iz kojih
se naplaćuje naknada, odnosno koja je zaključila ugovor.

Naplaćene naknade u smislu članka 148. ovoga zakona prihod
su Službe a Statutom Službe se utvrđuje način rasporeda na organizacijske
jedinice Službe.

Radi otklanjanja težih poremećaja u obavljanju poslova iz djelokruga
Službe ili radi ostvarivanja jedinstvenog programa razvoja i unapređenja
tehničke i tehnološke osnove rada Službe, Statutom Službe se utvrđuju
uvjeti formiranja i korištenja sredstava za te namjene.

Članak 151.

O korištenju i raspolaganju nekretnina Službe odlučuje Upravni
odbor Službe, a o korištenju i raspolaganju pokretnina odlučuje
generalni direktor.

V. RADNI ODNOSI

Članak 152.

Radnici organizacijskih jedinica koji obavljaju javne ovlasti, odnosno
koji neposredno izvršavaju zakone i druge propise, kao i radnici koji rade
na drugim stručnim poslovima kojima se osigurava izvršavanje zakona
i drugih propisa, moraju imati propisanu školsku spremu i druge posebne
uvjete određene zakonom i općim aktom Službe.

Statutom Službe utvrđuje se koji radnici u smislu stavka prvog ovoga
članka obavljaju javne ovlasti, odnosno neposredno izvršavaju zakone
i druge propise, odnosno koji radnici rade na drugim stručnim poslovima
kojima se osigurava izvršavanje zakona i drugih propisa.

Uvjeti školske spreme i drugi posebni uvjeti koje moraju ispunjavati
radnici iz stavka prvog i drugog ovog članka određuju se općim
aktom Službe.

Članak 153.

Radnik jedne organizacijske jedinice Službe može biti preuzet i raspoređen
na poslove i zadatke u drugu organizacijsku jedinicu na svoj zahtjev ili
po potrebi službe uz pristanak radnika.

U slučaju raspoređivanja radnika iz stavka 1. ovoga članka
ne objavljuje se javni natječaj odnosno javni oglas.

VI. KAZNENE ODREDBE

1. Privredni prijestupi

Članak 154.

Novčanom kaznom od 60.000 do 800.000 dinara kaznit će se
za privredni prijestup sudionik u platnom prometu:

1) ako u propisanom roku ne obavijesti nadležnu podružnicu o statusnim
promjenama (članak 30),

2) ako ne postupi prema zaključku ovlaštene osobe Službe i u
utvrđenom roku ne izvrši naloge iz zaključka (članak
89, stavak 1),

3) ako ne postupi po rješenju ovlaštene osobe Službe kojim je naređeno
poduzimsnje određenih radnji za otklanjanje nezakonitosti i u određenom
roku ne otkloni te nezakonitosti (članak 91. stavak 1. i 2).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za privredni
prijestup odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 4.500
do 45.000 dinara.

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za privredni
prijestup i odgovorna osoba u organu uprave i jedinicama lokalne samouprave
i uprave noveanom kaznom od 4.500 do 45.000 dinara.

Članak 155.

Novčanom kaznom od 4.500 do 45.000 dinara kaznit će se
za privredni prijestup odgovorna osoba u Službi:

1) ako sudionicima u platnom prometu otvori račune protivno odredbama
ovog zakona (članak 27. i 28),

2) ako izvrši plaćanje sa računa s kojih se ne smije neposredno
plaćati (članak 27. točka 4),

3) ako izvrši nalog za plaćanje za koji ne postoji pokriće
na računu (članak 37).

2. Prekršaji

Članak 156.

Novčanom kaznom od 6.000 do 60.000 dinara kaznit će se
za prekršaj pravna osoba:

1) ako ovlaštenoj osobi Službe ne osigura uvjete potrebne za obavljanje
nadzora (članak 64),

2) ako odgovorna osoba kod pravne osobe u roku koji odredi ovlaštena
osoba Službe ne da traženu dokumentaciju ili pismeno objašnjenje u svezi
s predmetom nadzora (članak 64),

3) ako kod Službe ima više računa protivno odredbama ovog zakona
(članak 27. i 28).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna
osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 2.000 do 20.000 dinara.

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna
osoba u republičkom organu uprave ili jedinicama lokalne samouprave
i uprave novčanom kaznom od 2.000 do 20.000 dinara.

Članak 157.

Novčanom kaznom od 6.000 do 60.000 dinara kaznit će se
za prekršaj banka, druga financijska organizacija i poduzeće Hrvatska
pošta i telekomunikacije:

1) ako ne primi uplatu od fizičkih osoba u korist računa
pravnih osoba koje vode sredstva na računima kod Službe ili ako
primljene naloge ne izvrši istog datuma kada ih primi, odnosno ako primljene
naloge za plaćanje koji se odnose na sudionike čiji se računi
vode kod drugog nosioca platnog prometa ne preda Službi isti dan a najkasnije
idući radni dan (članak 24, 25. i 45).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj
i odgovorna osoba u banci, drugoj financijskoj organizaciji ili poduzeću
Hrvatska pošta i telekomunikacije Novčanom kaznom od 2.000 do 20.000
dinara.

Članak 158

Novčanom kaznom od 2.000 do 20.000 dinara kaznit će se
za prekršaj udgovorna osoba kod Službe:

1) ako banku redovito ne obavješćuje o promjenama i stanju sredstava
na računima njenih deponenata ili ne dostavlja propisane obavijesti
u vezi insolventnosti (članak 41. stavak 3),

2) ako sudionike u platnom prometu ne obavješćuje o izvršenim
plaćanjima najkasnije idućeg radnog dana (članak 43.
i 110. stavak 1),

3) ako ne izvrši nalog za plaćanje istog datuma kada su primljeni,
a postoji pokriće za njihovo izvršenje (članak 45).

4) ako pravnoj osobi ne dostavi zapisnik o obavljenom nadzoru (članak
90. stavak 1. i 2),

5) ako informacije i analize podataka o financijskim kretanjima, kao
i informacije i analize iz svog djelokruga ne izrađuje i objavljuje
u propisanim rukovima (članak 104 i 108).

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 159.

Radnici Službe koji su, do dana stupanja na snagu ovoga zakona, završili
redovno stručno osposobljavanje za obavljanje poslova revizije i
koji su radili s uspjehom na poslovima visokog stupnja složenosti koje
obavlja ovlašteni revizor, rješenjem generalnog direktora mogu dobiti zvanje
ovlaštenog revizora za obavljanje poslova iz članka 74. i 77. ovoga
zakona.

Radnici službe koji su, do dana stupanja na snagu ovoga zakona, završili
redotrno stručno osposobljavanje za poslove revizije ili stručno
osposobljavanje za poslove ocjene završnih računa i koji su radili
s uspjehom na tim poslovima, rješenjem generalnog direktora mogu dobiti
zvanje revizora za obavljanje poslova iz članka 74. i 77. ovoga
zakona.

Do donošenja standarda i metodološkog uputstva iz članka 75.
ovoga zakona, u postupku revizije javnih rashoda primjenjuju se međunarodni
standardi revizije javnih rashoda - standardi Međunarodne organizacije
vrhovnih državnih institucija za reviziju INTOSAI.

Članak 160.

Do donošenja Zakona o reviziji Služba obvezno obavlja i poslove komercijalne
revizije utvrđene ovim zakonom.

Članak 161.

Statut Službe donijet će se u roku od 6 mjeseci od dana stupanja
na snagu ovoga zakona.

Članak 162.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o Službi
društvenog knjigovodstva Hrvatske ("Narodne novine", br. 11/86,
53/90, 14/91) i stavlja se izvan snage Zakon o Službi društvenog knjigovodstva
("Službeni list SFRJ", br. 70/83, 16/86: 72/86. 74/87, 37/88,
61/88, 57/89,

79/90, 84/90 i 20/91).

Članak 163.

Do donošenja propisa za provođenje ovoga zakona primjenjivat će
se dosadašnji propisi donijeti radi provođenja Zakona o Službi društvenog
knjigovodstva Hrvatske (" Narodne novine", br.11/86, 53/90,14/91)
i Zakona o Službi društvenog knjigovodstva ("Službeni list SFRJ",
br. 70/83, 16/86, 72/86, 74/87, 37/88, 61/88, 57/89, 70/90, 84/90 i 20/91),
ako su u suglasnosti s ovim zakonom.

Članak 164.

Ovaj zakon stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 470-02/91-01/02

Zagreb, 26. lipnja 1991.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Luka Bebić, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

Ivan Vekić, v. r.

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Zakon, NN 53/1991-1279
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)