## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I-030-02/2001-01/43, od 11. rujna 2001. godine

### NN 102/2001 (21.11.2001.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I-030-02/2001-01/43, od 11. rujna 2001. godine

# AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

1698

Na temelju članka 24., članka 27. stavka 1., članka 29. stav­ka 1. i
članka 36. stavka 1. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj
48/95, 52/97 i 89/98), u upravnoj stvari ocjene namjere provedbe koncentracije
poduzetnikâ Zagrebačke banke d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Paromlinska 2,
UniCredito Italiano S.p.A., sa sjedištem u Genovi, Via Dante 1, Republika
Italija, i Allianz AG, sa sjedištem u Münchenu, Koniginstrasse 28, SR Njemačka,
temeljem prijave koju je podnio poduzetnik UniCredito Italiano S.p.A., zastupan
po punomoćniku, Odvjetničkom društvu Bogdanović & Dolički, sa sjedištem u
Zagrebu, Alexandera von Humboldta 4b, ravnatelj Agencije za zaštitu tržišnog
natjecanja donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Ne dopušta se provedba namjeravane koncentracije poduzetnikâ
Zagrebačke banke d.d., Zagreb, UniCredito Italiano S.p.A., Italija, i Allianz
AG, SR Njemačka, koja bi nastala stjecanjem većinskog udjela i većinskog prava
odlučivanja u Zagrebačkoj banci d.d., Zagreb, od strane poduzetnikâ UniCredito
Italiano S.p.A., Italija, i Allianz AG, SR Njemačka.

II. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

III. Obveznik uplate upravne pristojbe u iznosu od 10.000,00 kuna je
podnositelj prijave namjere provedbe koncentracije, poduzetnik UniCredito
Italiano S.p.A. Upravna pristojba uplaćuje se u korist Državnog proračuna
Republike Hrvatske.

```
Obrazloženje
```

I. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) je nakon
medijske prezentacije najavljenog preuzimanja poduzetnika Zagrebačke banke
d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Paromlinska 2, zastupanog po Franji Lukoviću,
predsjedniku Uprave (dalje: ZABA), od strane poduzetnika UniCredito Italiano
S.p.A., sa sjedištem u Genovi, Via Dante 1, Republika Italija, zastupanog po
Alessandrou Profumou, članu Upravnog odbora i ovlaštenom upravitelju (dalje:
UniCredito, odnosno podnositelj prijave), i poduzetnika Allianz AG, sa
sjedištem u Münchenu, Koniginstrasse 28, SR Njemačka, zastupanog po dr. Henning
Schulte-Noelleu, predsjedavajućem i direktoru osiguranja München (dalje:
Allianz), podneskom od 17. svibnja 2001. uputila pozive na prijavu namjere
provedbe koncentracije poduzetnicima UniCreditu i Allianzu.

Navedeni poziv Agencija je uputila sukladno odredbama članka 22. i
članka 23. stavka 1. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«,
br. 48/95, 52/97 i 89/98; dalje: ZZTN).

Poduzetnik UniCredito je putem punomoćnice Jasne Vlašić, odvjetnice iz
Odvjetničkog društva Bogdanović & Dolički, sa sjedištem u Zagrebu,
Alexandera von Humboldta 4b, 16. srpnja 2001. Agenciji dostavio prijavu namjere
provedbe predmetne koncentracije.

Budući da prijava nije sadržavala sve podatke propisane člankom 7.
Pravilnika o načinu vođenja Upisnika o koncentracijama (»Narodne novine«, broj
30/97; dalje: Pravilnik), Agencija je pozvala podnositelja prijave da istu
dopuni, sukladno članku 7. Pravilnika.

Podnositelj prijave nadopunjavao je prijavu podnescima dostavljenim Agenciji
30. srpnja 2001., 1. kolovoza 2001., 28. kolovoza 2001., 29. kolovoza 2001., 3.
rujna 2001., 5. rujna 2001., i zaključno s podneskom od 7. rujna 2001., te se
taj datum smatra danom podnošenja Agenciji prijave namjere provedbe
koncentracije.

Prijava koncentracije podnesena je Agenciji radi ocjene i upisa u
Upisnik o koncentracijama, sukladno odredbi članka 22. i članka 23. stavak 1.
ZZTN.

II. U postupku ocjene prijavljene koncentracije utvrđene su sljedeće
činjenice:

1. Pravni oblik koncentracije

Pravni oblik koncentracije je stjecanje većinskog udjela i većinskog
prava odlučivanja u ZABA-i, od strane poduzetnikâ UniCredito i Allianz, i
posljedično, ulazak ZABA-e u bankarsku grupaciju UniCredito, a temeljem Ugovora
o transakciji sklop­ljenog između navedenih poduzetnika 14. svibnja 2001., koji
je dostavljen Agenciji u presliku izvornika na engleskom jeziku (pod nazivom
»Transaction Agreement«) i u ovjerenom prijevodu na hrvatski jezik.

2. IzvjeŠĆe Uprave
kojim se pravno i gospodarski obrazlaŽe namjera provedbe predmetne
koncentracije

Podnositelj prijave namjeru preuzimanja obrazlaže slijede­ćim (citat iz
podneska podnositelja od 12. srpnja 2001., dostav­ljenog Agenciji 16. srpnja
2001.):

*»2.1. Pravni temelj koncentracije:*

Dana 14. svibnja 2001. godine poduzetnici Unicredito i Allianz objavili
su ponudu za kupnju dionica i globalnih depozitnih potvrda (dalje: GDR)
poduzetnika ZABA-e, koji zajedno predstav­ljaju približno 55% dioničkog
kapitala s pravom glasa. Momentalno, rečeni poduzetnici, svaki pojedinačno,
raspolažu s GDR-ovima ZABA-e koji predstavljaju približno 10% dioničkog
kapitala s pravom glasa.

U slučaju da bude ponuđeno više od 55% dioničkog kapitala s pravom
glasa, poduzetnici UniCredito i Allianz odlučili su da neće prihvatiti iznos
koji prelazi 55%, te da će se ponuđene dionice i GDR-ovi ZABA-e smanjiti na
približno 55% na proporcionalnoj osnovi.

Ako ponuda bude uspješna, UniCredito i Allianz će držati približno 60%
(UniCredito) i 15% (Allianz), odnosno ukupno iznad 75% dioničkog kapitala s pravom
glasa.

ZABA će biti pod isključivom kontrolom UniCredita, budući da Allianzov
manjinski udio ne omogućava Allianzu da vrši kontrolu nad ZABA-om. Osim toga,
ne postoji sporazum između stranaka koji bi omogućio Allianzu da kontrolira
ZABA-u, niti samostalno, niti zajedno s poduzetnikom UniCredito.

Dionice ZABA-e kotiraju na Zagrebačkoj burzi, dok je približno \*\*\*%
(podaci izuzeti od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu) dionica
deponirano kod Bankers Trust Company u Londonu, koji je izdao GDR-ove, koji
kotiraju na Londonskoj burzi i uključeni su u Uređeno javno tržište na
Frankfurtskoj burzi, s time da svaki GDR predstavlja jednu desetinu dionice.
Cijena koja će biti plaćena temeljem poziva na podnošenje ponude bit će plaćena
\*\*\*% u novoizdanim dionicama UniCredita i \*\*\*% u gotovini (podaci izuzeti od
objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu).

Poziv na podnošenje ponude
ovisi, inter alia, o pribavljanju svih neophodnih suglasnosti od nadležnih
hrvatskih i talijanskih tijela, kao što je navedeno u točki 4. Ugovora o
transakciji od 14. svibnja 2001.

UniCredito je upoznat da je Ustavni sud Republike Hrvatske nedavno
ukinuo odredbu članka 5. Zakona o postupku preuzimanja dioničkih društava, koja
je propisivala izuzetak od primjene navedenog Zakona u slučaju preuzimanja
banaka i osiguravajućih društava. Kao rezultat ukidanja ove odredbe, stjecatelj
više od 25% dionica banke sada je obvezan objaviti ponudu za stjecanje
preostalih dionica banke. Stoga, UniCredito Italiano S.p.A. potvrđuje da će postupiti
sukladno svim hrvatskim zakonima i propisima, uključujući, inter alia, i Zakon
o postupku preuzimanja dioničkih društava.

*2.2. Ekonomska osnova za koncentraciju*

Jak hrvatski ekonomski potencijal odražava Vladina odluka da provede strukturne
reforme u državi i u financijskom sektoru i fiskalnoj i monetarnoj politici
koja je rezultirala smanjenjem inflacije, povećanjem domaćih i stranih
investicija, zajedno s kontinuiranim razvojem zemlje. Ovi rezultati potvrđeni
su nedavnim podacima o ekonomskom stanju zemlje, koji su rezultirali pozitivnim
izgledom za investicije u zemlji i kreditni rejting.

Stjecanje većinskog udjela u
ZABA-i u skladu je s UniCreditovom strategijom ekspanzije u Centralnoj Europi.
Njegov strateški cilj je da se poveže s vodećim bankarskim grupacijama i da
bude u mogućnosti kombinirati svoju dokazanu sposobnost inovacija s jakom
distribucijskom platformom. U tom kontekstu, ZABA je jedna od najefikasnijih i
dobro vođenih banaka u Centralnoj Europi, te tako pojačava visokokvalitetan
portfelj imovine koji UniCredito drži u regiji.

Kao strateški partner ZABA-e,
UniCredito će biti u mogućnosti prenijeti ZABA-i svoj know-how i iskustvo u
brojnim važnim područjima kao što je razvoj proizvoda, marketing, ljudski
resursi, kontrola troškova i operativna efikasnost. Smatra se da će novi
proizvodi, iskustvo i financijska snaga koju će isti donijeti omogućiti ZABA-i
da poboljša svoju profitabilnost u budućnosti.

Kao hrvatski tržišni lider, ZABA je već stekla značajnu pred­nost na domaćem
tržištu. Osim toga, UniCredito namjerava podupirati ekspanziju ZABA-e u drugim
zemljama, što uključuje (ali nije ograničeno samo na) Sloveniju, Srbiju, Crnu
Goru, Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju i Albaniju. Kako bi olakšao i unaprijedio
takvu ekspanziju, UniCredito namjerava primijeniti svoj »federal
multi-business« organizacijski model u primjeni kojeg će se znatno oslanjati na
upravu ZABA-e u vezi s akvizicijama u ovim zemljama.

Njegov organizacijski model kombinira planiranje i uprav­ljanje poslovima
grupacije od strane holding društva UniCredito, s autonomnim razvojem
individualnih banaka. »Federal multi-business« organizacijski model, uspješno
razvijen na domaćem, talijanskom tržištu, također je bio uspješno primijenjen u
njegovim nedavnim akvizicijama u Centralnoj Europi, pri čemu banke koje
pripadaju grupaciji zadržavaju svoj individualni brand i jak lokalni indentitet
i prisustvo, a istovremeno koriste pogodnosti grupacije.

Osim toga, UniCredito će osigurati da financijska sredstva ZABA-e budu adekvatna
kako bi unaprijedio razvojni i investicijski plan ZABA-e, dok će održati
adekvatnost kapitala banke koju Hrvatska narodna banka bude smatrala
odgovarajućim u svjetlu ZABA-inog sadašnjeg i budućeg poslovnog modela.«
(završetak citata iz podneska podnositelja od 12. srpnja 2001., dostavljenog
Agenciji 16. srpnja 2001.).

3. Radi utvrđivanja svih
relevantnih pravnih i stvarnih činje­nica i okolnosti, Agencija je u posebnom
ispitnom postupku, temeljem relevantnedokumentacije dostavljene od
stranaka i dokumentacije dobivene po službenoj dužnosti, izradila analize
sudionika koncentracije, analizu mjerodavnog tržišta, tržišnih udjela sudionika
koncentracije, te mrežu podružnica i poslovnica istih. Nije izrađena analiza
financijskih izvještaja sudionika predmetne koncentracije (napravljen je samo
uvid u iste za razdoblje od 1998. do 2000.). Naime, Agencija drži da je odabir
strateških partnera ZABA-e managerska odluka, pa se nije upuštala u ispitivanje
financijskog položaja i financijske stabilnosti istih.

Također, Agencija je naročitu
pažnju posvetila razmatranju sljedećeg:

– položaju Splitske banke
d.d., Split, na mjerodavnom tržištu, te

– mogućeg povezivanje
UniCredita i Gruppo Intesa i trenutni »odnos« istih.

4. Pri utvrđivanju obveze
prijave namjere koncentracije, sukladno odredbi članka 22. ZZTN, primjenjuje se
kriterij ukupnog godišnjeg prometa sudionika koncentracije ostvaren u godini
koja prethodi koncentraciji (prema dostavljenom konsolidiranom financijskom
izvješću UniCredita za 2000., godišnjem izvješću ZABA-e za 2000., i
konsolidiranom financijskom izvješću Allianza za 2000.).

Ukupan godišnji
promet poduzetnika-sudionika koncentracije odnosi se na godišnje promete tri
Grupe.
4.1. Podnositelj prijave u podnesku od 16. srpnja 2001. navodi godišnje promete
grupacija sudionika koncentracije za 2000. kako slijedi:

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Sudionik**  **koncentracije** | **Ukupan godišnji**  **promet** |
| UniCredito | \*\*\* |
| ZABA | \*\*\* |
| Allianz | \*\*\* |
| Ukupno | više od 700.000.000,00 kn |

\*\*\* Podaci izuzeti od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

4.2. Na 47. sjednici Savjeta za zaštitu tržišnog natjecanja (da­lje: Savjet),
održanoj 17. srpnja 2001., Savjet je usvojio zak­ljučak kojim se određuje
metodologija izračuna godišnjeg prometa banaka u predmetima kontrole
koncentracija**.**

Slijedom iznijetog, a vezano uz odredbe članka 22. stavak 1. ZZTN, u
predmetima kontrole koncentracija koji uključuju banke kao sudionika(e) koncentracije,
godišnji promet banke Agencija utvrđuje prema ukupnom prihodu iz redovnog
poslovanja banke u godini koja prethodi koncentraciji.Ukupni prihod iz
redovnog poslovanja banke u godini koja prethodi koncentraciji, prema Odluci
Hrvatske narodne banke o statističkom izvješću za banke (»Narodne novine«, broj
57/99, 3/01), uključuje sljedeće stavke:

1. ukupni kamatni prihod,

2. ukupni nekamatni prihod, te

3. troškovi rezerviranja za gubitke (ukoliko je vrijednost istih
negativna).

Pri utvrđivanju godišnjeg prometa Grupe ZABA-e uključene su kategorije
kamatnog i nekamatnog prihoda, te kategorija »ostali poslovni prihodi«. Naime,
radi se o konsolidiranom financijskom izvještaju (račun dobiti igubitka)
Grupe, čija je matica Banka, a »ostali poslovni prihodi«, između ostaloga,
uključuju i dobit od tečajnih razlika nastalih revalorizacijom monetarne aktive
i pasive, prihod od dividendi, prihod od hotelijerstva, prihod od trgovine na
malo.

Slijedom iznijetoga, ukupni godišnji promet sudionika koncentracije za
2000. iznosi kako slijedi:

|  |  |
| --- | --- |
| **Sudionik**  **koncentracije** | **Ukupan godišnji**  **promet** |
| UniCredito | \*\*\* |
| ZABA | \*\*\* |
| Allianz | \*\*\* |
| Ukupno | više od 700.000.000,00 kn |

\*\*\* Podaci izuzeti od objavljivanja, jer predstavljaju
poslovnu tajnu.

Sukladno odredbama članka 22.
stavak 1. ZZTN, s obzirom na ukupan godišnji promet sudionika koncentracije, na
prije opisani način nastala bi koncentracija poduzetnika koja podliježe
obveznoj prijavi radi ocjene i upisa u Upisnik o koncentracijama.

5. Sudionici koncentracije

5.1. UniCredito Italiano S.p.A.

Iz izvatka iz
registra Komore za trgovinu, industriju, obrt i poljoprivredu, Genova, Ureda
Registra poduzeća za UniCredito, koji je podnositelj prijave dostavio u
izvorniku na talijanskom jeziku i u ovjerenom prijevodu na hrvatski jezik,
proizlazi da je predmet poslovanja rečenog poduzetnika obavljanje cijelog
spektra bankarskih i financijskih djelatnosti i usluga.

Kao što je navedeno u njegovom Statutu, svrha
poslovanja UniCredita je prikupljanje depozita i odobravanje kredita u
različitim oblicima, u Italiji i inozemstvu. Njegove aktivnosti u inozemstvu
obavljaju se u skladu s važećim propisima i običa­jima. Temeljem dozvole za rad
izdane od strane Banke Italije, a u skladu s važećim propisima, UniCredito je
ovlašten obavljati sve dopuštene djelatnosti i bankarske i financijske usluge.

Da bi postigao svoj poslovni cilj, UniCredito također
može obavljati bilo koju aktivnost koja je povezana ili nužna za obav­ljanje
njegove djelatnosti. Pored navedenoga, UniCredito može izdavati obveznice i
držati udjele u društvima u Italiji i u inozemstvu.

UniCredito (do listopada 1998. Credito Italiano) je
multibankovna holding kompanija.

Konsolidirana Grupa se sastoji od majke – Credito
Italiano S.p.A. i 18 drugih društava-kćeri, koje sve posluju u financijskom
sektoru.

Društva kćeri su:

1. Splitska banka d.d., Split,

2. Pioneer Group Inc.,

3. Bank Pekao (Poljska),

4. Credito Romagnoloin,

5. Banque Transatlantique de Monaco,

6. Finmotor & C. SPA,

7. Banca Mediterrane, te

8. Istituto Finanziaro Privato.

Credito Italiano S.p.A., osnovana 1870. kao Banca di
Genova, privatizirana u prosincu 1993., danas je jedna od pet (5) banaka koje
čine Grupu UniCredito Italiano. UniCredito Italiano je nova bankarska grupa
osnovana 23. listopada 1998. spajanjem Credito Italiano Group (osnovane 1995.
agregiranjem Credito Italiano i Rolo Banca 1473) i Unicredita (koju čine
Cariverona, Cassa di Risparmio Torino i Cassamarca).

Tijekom 1999. Cassa di Risparmio di Trento e Rovereto
i Cassa di Risparmio di Trieste, pridružile su se Grupi UniCredito. Tako Grupu
danas čini sedam (7) banaka u Italiji i četiri (4) preuzete u zemljama Srednje
i Istočne Europe (Bank Pekao – Poljska, Splitska banka d.d. – Hrvatska,
Polžnobanka – Slovačka, te Bulbank – Bugarska).

Ista je tako postala treća najveća zapadna bankarska
grupa u Srednjoj i Istočnoj Europi. Na tržištima Srednje i Istočne Europe
UniCredito nastupa zajedno s Allianz-om.

5.2. Allianz AG

Iz izvatka iz sudskog
registra Općinskog suda u Münchenu dostavljenog Agenciji u izvorniku na
njemačkom jeziku i u ovjerenom prijevodu proizlazi da je predmet poslovanja
navedenog poduzetnika da predvodi grupaciju u području osiguranja, koja je
aktivna u svim područjima privatnog osiguranja u zemlji i inozemstvu. Osim toga,
Allianz je imatelj udjela u domaćim i stranim osiguravajućim društvima,
proizvodnim društvima, investicijskim i ostalim društvima. Allianz je aktivan u
sektoru investicija, te u posredništvu i u davanju usluga. Kao reosiguravatelj,
Allianz prvenstveno preuzima poslove osiguranja od društava iz svoje grupacije
i iz drugih društava u kojima direktno ili indirektno ima udjela. Djeluje i u
području upravljanja imovinom jednako kao posrednik i pružatelj usluga.

Allianz je osiguravateljna kuća osnovana 1889. u Nje­mačkoj,
danas jedna od vodećih svjetskih osiguravateljnjih grupa. Trenutno se sastoji
od približno 700 subsidijara (od kojih je jedan i Allianz Zagreb d.d.) u 70
zemalja od Europe, do Sjeverne i Južne Amerike, Afrike i Australije, te Azije,
a pruža široku paletu usluga za 60 milijuna klijenata. Među najveće europske i
sjevernoameričke članove Allianz Grupe ubrajaju se:

1. Assurances Generales de France (AGF),

2. Cornhill Insurance of Great Britain,

3. Riunione Adriatica di Sicurtr of Italy (RAS),

4. ELVIA of Switzerland, te

5. Firemanžs Fund of the United States.

U svibnju 2000., PIMCO Advisors su se pridružili
Allianz Grupi, pa je Allianz postao jedno od deset najvećih društava za
upravljanje imovinom u svijetu.

5.3. Zagrebačka banka d.d.

Pravni prednik ZABA-e, danas vodeće banke u Hrvatskoj
po veličini aktive, financijskim pokazateljima i tržišnoj kapitalizaciji,
započeo je s poslovanjem još 1913. godine pod nazivom »Gradska štedionica«.

Banka je 1962. godine reorganizirana i kao poslovnica
ulazi u sklop Komunalne banke Zagreb, kojoj je kasnije naziv promijenjen u
Kreditnu banku Zagreb. Od 1977. godine banka posluje pod nazivom Zagrebačka
banka.

ZABA je ovlaštena poslovna banka koja posluje u
Hrvatskoj i matično je društvo Grupe Zagrebačke banke. Iz izvatka iz sud­skog
registra Trgovačkog suda u Zagrebu, proizlazi da je predmet poslovanja ZABA-e
pružanje niza bankarskih usluga, a sukladno odobrenju za rad izdanom od strane
Hrvatske narodne banke (dalje: HNB).

Nakon privatizacije, ZABA je kao prva banka u
Hrvatskoj poduzela sljedeće korake:

• Prva banka u Hrvatskoj koja je provela proces
pretvorbe i postala dioničko društvo (1989.);

• Prva hrvatska banka koja je, u skladu s odredbama
novousvojenog Zakona o trgovačkim društvima, osnovala Upravu i Nad­zorni odbor,
kao upravljačke i nadzorne strukture društva odgovorne dioničarima (1995.);

• Prva hrvatska banka koja je uvrštena na kotaciju
Zagrebačke burze (1995.);

• Prva hrvatska banka koja je uvela kartično
poslovanje - Eurocard i MasterCard kartice (1995.);

• Prva hrvatska banka čiji su GDR-i iskazani u USD
uvršteni na SEAQ International Londonske burze (1996.);

• Prva hrvatska banka ocijenjena od tri inozemne
rating agencije (1997.);

• Prva banka u Srednjoj Europi koja je uvela Employee
Share Option Programme (ESOP) kao mogućnost zaposlenicima da sudjeluju u
vlasničkoj strukturi Banke (1997.);

• Prva hrvatska banka koja se kao korisnik pojavila na
inozemnim tržištima sindiciranih kredita (1997.);

• Prva na svijetu koja je izdala GDR-e denominirane u
EURU (1998.);

• Prva banka u Hrvatskoj koja je uvrstila GDR-e
denominirane u EURU i USD u službenu kotaciju Londonske burze;

• Prva hrvatska banka koja je osnovala specijaliziranu
stambenu štedionicu u skladu s novousvojenim Zakonom o stambenoj štednji i državnom
poticanju stambene štednje (1998.);

• Prva banka u Hrvatskoj čiji GDR-i kotiraju na
reguliranom neslužbenom tržištu Deutsche Boerse / Frankfurt Stock Exchange /
(travanj 2000.).

ZABA ima oko 4.100 zaposlenika i pruža cjelokupnu
paletu bankovnih usluga koje uključuju poslovanje s pravnim osobama,
stanovništvom i bankama, poslovanje s inozemstvom te usluge investicijskog
bankarstva.

Grupa ZagrebaČke banke

Grupa Zagrebačke
banke je grupacija sa sjedištem u Hrvat­skoj (ZABA je matično društvo Grupe),
koja pruža sve vrste financijskih usluga pravnim osobama i stanovništvu u
Hrvatskoj. Grupa zapošljava više od 6.600 djelatnika, u strukturi komitenata
ima više od 7.000 pravnih osoba - korisnika zajmova Grupe, 100.000 pravnih
osoba - deponenata, više od milijun građana štediša, dok broj građana korisnika
zajmova brzo raste.

6. Mjerodavno tržište

Mjerodavno tržište, sukladno članku 19.
ZZTN, u svojoj zemljopisnoj dimenziji utvrđeno je kao područje Republike Hrvat­ske.

U proizvodnoj dimenziji utvrđena su tri mjerodavna
tržišta:

– tržište univerzalnog bankarstva,

– tržište poslovanja stambenih štedionica,
te

– tržište osiguranja (životnih i neživotnih
osiguranja).

Pri analiziranju mjerodavnog tržišta (u
zemljopisnoj i proizvodnoj dimenziji) Agencija je promatrala i društva u kojima
sudionici koncentracije imaju znatne udjele.

6.1. U nastavku se daje prikaz popisa
drugih poduzetnika na mjerodavnom tržištu u kojima poduzetnici-sudionici
koncentracije, svaki pojedinačno ili skupno, imaju 10% ili više prava glasa ili
udjela u temeljnom kapitalu:

6.1.1. Udjeli UniCredita:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv društva** | **Postotak udjela u**  **temeljnom kapitalu** |
| Splitska banka d.d., Split | \*\*\*% |
| Cassa di Risparmio di  Trieste Banca d.d., Zagreb | \*\*\*% |

\*\*\* Podaci izuzeti
od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

6.1.2. Udjeli Allianza:

Allianz je imatelj
52% udjela u temeljnom kapitalu Allianz Zagreb d.d., sjedištem u Zagrebu,
Selska 136-138 (dalje: Allianz Zagreb). Osim toga, Allianz je objavio ponudu za
stjecanjem svih preostalih dionica Dresdner Bank AG, koja je imatelj 100%
udjela u temeljnom kapitalu Dresdner Bank Croatia d.d., Zagreb.

6.1.3.
Udjeli ZABE:

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv društva  (strateški udjeli u RH)** | **Postotak udjela u  temeljnom kapitalu** |
| Varaždinska banka d.d., Varaždin | \*\*\* |
| Prva stambena štedionica d.d., Zagreb | \*\*\* |
| Allianz Zagreb d.d., Zagreb | \*\*\* |
| ZB Brokeri | \*\*\* |
| ZB Invest | \*\*\* |
| ZANE | \*\*\* |
| Izvan RH:  Universal banka Sarajevo | \*\*\* |
| Zagrebačka banka BIH Mostar | \*\*\* |

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv društva**  **(strateški udjeli)** | **Postotak udjela ZABE**  **u temeljnom kapitalu** |
| Varaždinska banka d.d., Varaždin | \*\*\* |
| Aquae Vivae | \*\*\* |
| Centar Gradski podrum | \*\*\*\* |
| Centar Kaptol | \*\*\*\* |
| Europay Hrvatska | \*\*\* |
| Gradski podrum | \*\*\* |
| HUP Zagreb | \*\*\* |
| INAS Invest | \*\*\* |
| Istraturist | \*\*\* |
| Klub mode | \*\*\* |
| Manda | \*\*\* |
| MZB | \*\*\* |
| Medtrade d.o.o. (u likvidaciji) | \*\*\* |
| Pominvest | \*\*\* |
| Šavrić | \*\*\* |
| Tehnika | \*\*\* |
| Turistinvest | \*\*\* |
| Veleks | \*\*\* |
| Vrijednosno vlasnička središnjica | \*\*\* |
| ZABA – ESOP | \*\*\* |
| ZABA Turizam | \*\*\* |
| ZANE Realty | \*\*\* |
| ZABA Bohinj | \*\*\* |
| Adria Bank | \*\*\* |

Napomena: u ožujku
2001. ZABA je prodala Jadranturist i sada je u tijeku postupak prodaje
Istraturista, trgovačkog društva u kojem je ZABA imatelj \*\*\*% udjela u
temeljnom kapitalu. Posljedično, ZABA će otuđiti sve udjele i dionice koje ima
u području turizma.

\*\*\* Podaci izuzeti od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

6.1.4. Udjeli Varaždinske banke d.d., sa sjedištem u Varaždinu, Kapucinski trg
5 (dalje: VABA):
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv društva** | **Postotak udjela u**  **temeljnom kapitalu** |
| VABA nekretnine d.o.o. (u likvidaciji) | \*\*\* |
| Moneta vrijednosni papiri d.o.o.,  Varaždin (u likvidaciji) | \*\*\* |
| Hrvatska stambena štedionica d.d.,  Varaždin | \*\*\* |
| Lipa d.d., Novi Marof | \*\*\* |

\*\*\* Podaci izuzeti
od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

6.1.5. Udjeli Splitske banke
d.d., sa sjedištem u Splitu, Ruđera Boškovića 16 (dalje: Splitska banka):
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv društva** | **Postotak udjela u  temeljnom kapitalu** |
| SB – Trade d.o.o. (broker) | \*\*\* |
| Marivaturist d.o.o. (turizam) | \*\*\* |

\*\*\* Podaci
izuzeti od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

6.1.6. Prva stambena
štedionica d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Nova Ves 11, Allianz Zagreb d.d., Zagreb
i Cassa di Risparmio di Trieste Banca d.d., sa sjedištem u Zagrebu,
Smičiklasova 23 (dalje: CRTrieste Banca), nemaju udjela u drugim poduzetnicima.

6.2. Temeljem
navedenog kao mjerodavno tržište u proizvod­noj dimenziji Agencija je utvrdila:

6.2.1. Tržište
univerzalnog bankarstva – ZABA d.d., VABA d.d., Splitska banka d.d., te
Dresdner Bank Croatia d.d., Zagreb, i CR Trieste Banka d.d., Zagreb ;

6.2.2. Tržište
poslovanja stambenih štedionica – Prva stambena štedionica d.d. Zagreb,
Hrvatska stambena štedionica d.d. Varaždin; te

6.2.3. Tržište
osiguranja – Allianz osiguranje d.d. Zagreb.

Ostala prethodno
navedena povezana društva nisu uključena u analizu mjerodavnog tržišta, odnosno
nisu analizirana tržišta na kojima ista djeluju. Razlog tome je što neka od
navedenih društava predstavljaju nestrateške udjele (primjerice Centar Grad­ski
podrum, Centar Kaptol, Klub mode...), a druga djeluju na tržištima koja su u
Hrvatskoj još uvijek nedovoljno razvijena (sekundarno tržište vrijednosnim
papirima), pa je Agencija analizu istih smatrala nesvrsishodnom.

7. TrŽiŠni udjeli sudionika koncentracije

7.1. Tržište
univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske

Tržišni udjel
sudionika koncentracije na tržištu univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske
Agencija je promatrala preko prim­ljenih depozita, izdanih kredita i ukupne
aktive ZABA-e, VABA-e, Splitske Banke, CRTrieste Bance, te Dresdner Bank
Croatie, za 1999. i 2000. godinu.

Napominjemo da je za
potrebe ovog postupka mjerodavna 2000. godina, tj. godina koja prethodi namjeri
provedbe koncentracije, a podaci za 1999. promatrani su radi usporedbe i za
potrebe analize.

Agencija se koristila
revidiranim podacima HNB-a za 1999. i privremenim podacima za 2000. U analizi
tržišnih udjela za 1999. godinu uključena je i ZABA-Pomorska banka (ista je 6.
travnja 2000. pripojena ZABA-i).

Sljedeća tablica prikazuje tržišne udjele
banaka-sudionika koncentracije (direktnih i indirektnih) prema ukupno
primljenim depozitima, ukupno izdanim kreditima i ukupnoj aktivi za 1999.
Korišteni su revidirani podaci HNB-a.

if !supportEmptyParas endif

tablica 1:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Financijska institucija** | **Udio u ukup-**  **no izdanim**  **kreditima** | **Udio u ukup-**  **no primljenim**  **depozitima** | **Udio u**  **ukupnoj**  **aktivi** |
| ZABA | 27,82% | 29,36% | 26,84% |
| ZABA-Pomorska banka | 0,92% | 2,22% | 1,56% |
| Splitska banka | 8,01% | 8,74% | 7,95% |
| VABA | 2,85% | 3,03% | 2,81% |
| Dresdner bank Croatia | 0,51% | 0,26% | 0,37% |
| CR Trieste Banca | 0,47% | 0,17% | 0,32% |
| Ukupno sudionici  koncentracije | 40,58% | 43,78% | 39,85% |

Izvor: Sektor
nadzora i kontrole HNB, revidirani podaci za 1999.;

obradila:
Agencija.

if !supportEmptyParas endif

Sljedeća tablica prikazuje
odnos kumulativnog tržišnog udjela banaka sudionika koncentracije i ostalih
poslovnih banaka koje posluju na području Republike Hrvatske za 1999.

tablica 2:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Financijska institucija** | **Udio u ukup-**  **no izdanim**  **kreditima** | **Udio u ukup-**  **no primljenim**  **depozitima** | **Udio u**  **ukupnoj**  **aktivi** |
| Ukupno sudionici  koncentracije | 40,58% | 43,78% | 39,85% |
| Ostale banke u RH | 59,42% | 56,22% | 60,15% |
| SVEUKUPNO | 100,00% | 100,00% | 100,00% |

Slike daju grafički prikaz
tabličnih podataka.

slika 1. i 2.

![](dodatni/360514.gif)
![](dodatni/360515.gif)

Očigledno je da bi
banke-sudionici koncentracije po provedenoj koncentraciji imale približno 40%
tržišnog udjela na tržištu univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske, prema
podacima za 1999. Ostale 44 banke koje su tijekom 1999. poslovale na tržištu
univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske zajedno bi imale manje od 60%
tržišnog udjela, mjerenog prema ukupno primlje­nim depozitima i ukupno izdanim
kreditima, te 60,15% tržišnog udjela prema ukupnoj aktivi.

Najveći tržišni konkurent Grupa PBZ (koja
uključuje Međimursku banku d.d., Laguna banku d.d. i Riadria banku d.d.)
tijekom 1999., prema ukupno izdanim kreditima imao je tržišni udjel od 16,47%,
prema ukupnoj aktivi 19,33%, a prema ukupno primljenim depozitima 18,79%.
Očigledno je da bi nakon koncentracije ZABA-e i UniCredita, koja bi uključivala
i Splitsku banku, tržišni udio Grupe UniCredito bio dva puta veći od tržišnog
udjela Grupe PBZ.

Riječka banka d.d., prema ukupno izdanim
kreditima tije­kom 1999., ima tržišni udio od 4,54%, prema primljenim
depozitima 7,58%, a prema ukupnoj aktivi 6,56%. Udjel Dubrovačke banke d.d.
kreće se od 3,10% (krediti), preko 3,29% (depoziti) do 3,92% (aktiva). Slijedi
udio Raiffeisen Bank Austria d.d. – 3,93% prema kreditima, 2,60% prema
depozitima, te 3,15% prema aktivi. Sve druge banke i bankarske grupe koje su
tijekom 1999. poslovale na području Republike Hrvatske imale su tržišne udjele
manje od 5%.

Sljedeća tablica daje prikaz tržišnih
udjela banaka-sudionika koncentracije (direktnih i indirektnih) prema odabranim
kriterijima za 2000. Napominjemo da su korišteni privremeni podaci HNB-a.

tablica 3:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Financijska institucija** | **Udio u ukup-**  **no izdanim**  **kreditima** | **Udio u ukup-**  **no primljenim**  **depozitima** | **Udio u**  **ukupnoj**  **aktivi** |
| ZABA | 26,10% | 32,43% | 28,92% |
| Splitska banka | 7,27% | 7,45% | 7,12% |
| VABA | 2,52% | 2,82% | 2,59% |
| Dresdner bank Croatia | 0,45% | 0,43% | 0,45% |
| CR Trieste Banca | 0,42% | 0,17% | 0,31% |
| Ukupno sudionici  koncentracije | 36,76% | 43,30% | 39,39% |

Izvor: Sektor
nadzora i kontrole HNB, revidirani podaci za 1999.;

obradila:
Agencija.

Sljedeća
tablica prikazuje odnos kumulativnog tržišnog udjela banaka-sudionika
koncentracije i ostalih poslovnih banaka koje posluju na području Republike
Hrvatske za 2000.

if !supportEmptyParas endif

tablica 4:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Financijska institucija** | **Udio u ukup-  no izdanim  kreditima** | **Udio u ukup-  no primljenim  depozitima** | **Udio u  ukupnoj  aktivi** |
| Ukupno sudionici  koncentracije | 36,76% | 43,30% | 39,39% |
| Ostale banke u RH | 63,24% | 56,70% | 60,61% |
| SVEUKUPNO | 100,00% | 100,00% | 100,00% |

Slike daju grafički prikaz
tabličnih podataka.

Slika 3. i 4.

![](dodatni/360516.gif)
![](dodatni/360517.gif)

Tijekom 2000. na tržištu
univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske poslovale su 44 banke. Kumulativni
tržišni udjel banaka-sudionika koncentracije kreće se od 36,76% udjela prema
izdanim kreditima, preko 39,39% udjela u ukupnoj aktivi do 43,30% udjela prema
primljenim depozitima. Po ostvarenoj koncentraciji 39 poslovnih banaka koje
posluju na području Republike Hrvatske, a nisu obuhvaćene predmetnom
koncentracijom imale bi tržišni udio od približno 60% (ovisno o promatranom kriteriju;
prema privremenim podacima HNB-a za 2000.).

Grupa PBZ tijekom 2000. imala je tržišne udjele u
visini od 19,76% prema kreditima, 20,82% prema ukupnoj aktivi, te 20,58% prema
depozitima. Prema depozitima Riječka banka d.d. je imala udio od 7,90%, prema
kreditima 4,79%, a prema aktivi 7,04%. Udio Raiffeisen Bank Austria d.d. kreće
se od 4,30% prema depozitima, preko 4,54% prema ukupnoj aktivi, do 5,16% prema
kreditima. Hypo Grupa (Hypo Alpe Adria i Slavonska banka d.d.) imale su tržišni
udio od 8,66% prema kreditima, 5,65% prema aktivi, te 3,05% prema depozitima.
Ostale banke i bankarske grupe imale su udjele manje od 5%.

7.2. U svezi s tržišnim udjelom sudionika
koncentracije na mjerodavnom tržištu univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske
izuzetno je bitna mreža poslovnica i podružnica, pa se u nastavku daje prikaz
istih.

7.2.1. Mreža
podružnica i poslovnica ZABA-e

![](dodatni/360518.gif)

Napomena:
izvor: internet stranice ZABA-e.

ZABA-ina mreža distribucije
postoji u okviru pet regija kako slijedi:

1. u regiji Zagreb -
poslovanje se odvija u 50 poslovnica;

2. u regiji Slavonija
- poslovanje se odvija u 9 poslovnica;

3. u regiji
središnjoj i sjeverozapadnoj Hrvatskoj - poslovanje se odvija u Zagorju u 12
poslovnica, a za Bilogoru, Podravinu i Prigorje u 4 poslovnice;

4. u regiji Istra i
Primorje poslovanje se odvija u 10 poslovnica, i

5. u regiji Dalmacija
poslovanje se odvija u 15 poslovnica.

7.2.2. Mreža
podružnica i poslovnica Splitske banke:

![](dodatni/360519.gif)

Napomena:
izvor: internet stranice Splitske banke.

Splitska banka ima jedanaest
(11) podružnica u sljedećim gradovima: Biograd, Makarska, Imotski, Metković,
Korčula, Omiš, Sinj, Zadar, Zagreb, Drniš i Knin i mrežu od 71 poslovnice
uglavnom smještene u Dalmaciji.

7.2.3. VABA – djeluje
putem 16 poslovnih jedinica (u Varaždinu, Vidovcu, Ludbregu, Čakovcu, Ivancu,
Lepoglavi, Dubravi, Novom Marofu, Varaždinskim Toplicama, te Zagrebu).

6.2.4. CR Trieste
Banca i Dresdner Bank Croatia prisutne su samo s jednom podružnicom u
Hrvatskoj. Iste se nalaze u Zagrebu.

Uvidom u mrežu
podružnica i poslovnica banaka-sudionika koncentracije (direktnih i
indirektnih) razvidno je da bi predmetna koncentracija rezultirala potpunom
pokrivenošću Republike Hrvat ske. Usporedbom mreže »distribucije«
banaka-sudionika koncentracije s mrežama konkurenata, Agencija je utvrdila da
nijedna druga banka, odnosno bankarska Grupa nema tako razvijenu mrežu
distribucije. Navedeno je posebno bitno s aspekta reforme mirovinskog
osiguranja u koju ZABA ulazi s osiguravajućim društvom Allianz Zagreb.

7. 3. Tržište
poslovanja stambenih štedionica

ZABA je jedini
dioničar odnosno imatelj 100% udjela u temeljnom kapitalu Prve stambene
štedionice d.d., Zagreb, a VABA je većinski imatelj udjela u temeljnom kapitalu
Hrvatske stambene štedionice d.d., Varaždin. Na tržištu poslovanja stambenih
štedionica djeluju samo 4 stambene štedionice (pored dvije navedene još i
Raiffeisen stambena štedionica d.d., Zagreb, te Wüstenrot stambena štedionica
d.d., Zagreb).

7.3.1. Prva stambena
štedionica d.d., Zagreb

Dana 1. siječnja
1998. godine stupio je na snagu Zakon o stambenoj štednji i državnom poticanju
stambene štednje (»Narod­ne novine« br. 109/97) te je tako u RH stvorena pravna
osnova za osnivanje stambenih štedionica.

Temeljem tog zakona
ZABA je osnovala Prvu stambenu štedionicu, kao dioničko društvo, s temeljnim
kapitalom od 30 milijuna kuna. Prva stambena štedionica d.d. započela je s
radom u listopadu 1998. godine.

Sjedište Prve
stambene štedionice d.d. je u Zagrebu, Jurišićeva 22. Prva stambena štedionica
d.d. članica je Grupe ZABA., a obavlja djelatnosti u skladu s odobrenjem za rad
izdanom od Hrvatske narodne banke.

Prva stambena štedionica d.d. posluje koristeći
poslovnu mrežu ZABA-e. Urede ima u Zagrebu, Splitu, Rovinju, Osijeku i
Varaždinu.

7.3.2. Hrvatska stambena štedionica d.d., Varaždin

Osnovana je 4. prosinca 1998. godine sa temeljnim
kapitalom od ukupno 23.040.000,00 kn. VABA je većinski imatelj udjela u
temeljnom kapitalu Hrvatske stambene štedionice d.d., Varaždin. Ista obavlja
djelatnost u skladu s odobrenjem za rad izdanim od Hrvatske narodne banke.

Navedenoj štedionici i svim njezinim štedišama na
usluzi je više od 200 poslovnica i podružnica banaka dioničara, koje se nalaze
u 110 gradova i mjesta diljem Hrvatske, koje su osnovale stambenu štedionicu
radi pružanja dodatne usluge građanima rješavanjem njihovih stambenih problema.

Sjedište Hrvatske stambene štedionice d.d. je u
Varaždinu, Kapucinski trg 5.

Pri utvrđivanju tržišnog položaja sudionika
koncentracije na mjerodavnom tržištu poslovanja stambenih štedionica Agencija
je koristila dva izvora podataka.

Naime, budući da Agencija ne raspolaže s bilancama i
računima dobiti i gubitka stambenih štedionica, isti su za sve štedionice osim
za Hrvatsku stambenu štedionicu d.d. preuzeti iz Javne informacijske knjižnice
Komisije za vrijednosne papire. U svrhu ove analize korišteni su podaci o
ukupnoj aktivi Prve stambene štedionice d.d., Zagreb, Raiffeisen i Wüstenrot
stambene štedionice na dan 31. prosinca 2000. (31.12. godine koja prethodi
namjeri provedbe koncentracije), preuzeti iz financijskih izvješća istih iz
Javne informacijske knjižnice. Podatak o ukupnoj vrijednosti aktive stambenih
štedionica u Republici Hrvatskoj preuzet je iz Biltena HNB-a (srpanj 2001.,
str. 31.) Rečeni podatak je preuzet iz tablice koja prikazuje ukupnu aktivu
stambenih štedionica u siječnju 2001.

(Napomena: zbrajanjem ukupne aktive Prva stambene,
Raiffeisen i Wüstenrot stambene štedionice na dan 31. prosinca 2000. utvrđeno
je da je dobiveni iznos veći od podatka iz Biltena HNB-a koji prikazuje
vrijednost ukupne aktive stambenih štedionica u prosincu 2000. Stoga je iz
Biltena HNB-a korišten podatak o ukupnoj vrijednosti aktive stambenih
štedionica za siječanj 2001. Odstupanja su moguća, ali Agencija drži da ista ne
mogu biti u bitnim iznosima.).

Sljedeća tablica prikazuje udjele pojedinih štedionica
prema aktivi na dan 31. prosinca 2000.

if !supportEmptyParas endif

tablica 1:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Naziv**  **štedionice** | **Ukupna aktiva na**  **dan 31.12.2000.** | **Udio u ukupnoj**  **aktivi** |
| Prva stambena štedionica | \*\*\* | \*\*\* |
| Hrvatska stambena štedionica | \*\*\* | \*\*\* |
| PSŠ i HSŠ - zajedno | \*\*\* | približno 40% |
| Raiffeisen stambena štedionica | \*\*\* | \*\*\* |
| Wüstenrot stambena štedionica | \*\*\* | \*\*\* |
| UKUPNO | \*\*\* | 100,00% |

\*\*\* Podaci izuzeti
od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

Razvidno je da sudionici
koncentracije (ZABA i VABA) imaju udio od približno 40% na tržištu poslovanja
stambenih štedionica.

7.4. Tržište osiguranja

Na tržištu usluga
životnog i neživotnog osiguranja na području Republike Hrvatske, sudionike
koncentracije predstavlja Allianz Zagreb d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Selska
136-138, (dalje: Allianz Zagreb) koji je sukladno izvatku iz sudskog registra
Trgovačkog suda u Zagrebu registriran za obavljanje slijedećih djelatnosti:

1. poslovi u provedbi
mjera za sprečavanje i smanjenje rizika koji ugrožavaju osiguranu imovinu i
osobe;

2. mjere za
sprečavanje i smanjenje šteta;

3. drugi poslovi
osiguranja;

4. sklapanje i
ispunjenje ugovora o osiguranju imovine i osoba.

Allianzu Zagreb
djeluje putem 13 podružnica i poslovnica, 20 predstavništava i 270 zastupnika.

U nastavku se daje
prikaz udjela navedenog poduzetnika na mjerodavnom tržištu osiguranja za 1999.
i 2000. godinu. Napominjemo da je 2000. godina mjerodavna za potrebe ovog
postupka.

U ukupnom portfelju
hrvatskog osiguranja u 1999. godini Allianz Zagreb sudjeluje s 4,56%.

Prema podacima iz
časopisa »Svijet osiguranja« prema premiji, Allianz Zagreb je tijekom 1999.
imao tržišni udio od 4,6%, a tijekom 2000. 6,3%.

Croatia osiguranje d.d. Zagreb je tijekom 1999. prema
premiji bila na prvom mjestu među društvima za osiguranje s tržišnim udjelom od
54,6%. Isto mjesto drži Croatia osiguranje d.d. Zagreb i u 2000. s tržišnim
udjelom od 51,1%.

Iza Croatia osiguranja d.d. Zagreb u obje promatrane
godine po premiji slijedi koncern Agram s tržišnim udjelom od 13,2% (u 1999.),
te 14,7% (u 2000.). Zagreb osiguranje je tijekom obje promatrane godine prema
rečenom kriteriju imao tržišni udio od 5,7%.

Prema očitovanju Direkcije za nadzor društava za
osiguranje, udio poduzetnika Allianz Zagreb tijekom 2000., prema bruto
zaračunatoj premiji iznosio je \*\*\*% (točni podaci izuzeti od objav­ljivanja,
jer predstavljaju poslovnu tajnu).

Prema bruto zaračunatoj premiji udio Allianz Zagreb na
tržištu neživotnih osiguranja tijekom 2000. iznosio je \*\*\*% na tržištu životnih
osiguranja prema istom kriteriju tijekom 2000. iznosio je \*\*\*% (točni podaci
izuzeti od objavljivanja, jer predstav­ljaju poslovnu tajnu).

Slijedom iznijetog, Agencija je utvrdila da na ovom
relevantnom tržištu s obzirom na predmetnu transakciju ne bi došlo do izmjena
glede tržišnog udjela poduzetnika Allianz Zagreb.

Naime, vlasnička struktura istog ostat će
nepromijenjena, a kako je većinski imatelj udjela u temeljnom kapitalu Allianz
Zagreb »svjetski osiguravateljni div« Allianz, ulazak drugoga financijskog
konglomerata u vlasničku strukturu ZABA-e (koja je također imatelj znatnog
udjela u temeljnom kapitalu Allianza) za poduzetnika Allianz Zagreb ne bi
predstavljalo značajniju promjenu.

9. Broj zaposlenih u
poduzetnicima-sudionicima koncentracije.

Iz prijave
podnositelja proizlaze sljedeći podaci:

– UniCredito Grupa na dan 31. ožujka 2001. imala je
65.309 zaposlenih;

– Allianz Grupa na dan 31. svibnja 2001. imala je
119.683 zaposlena, a

– Grupa ZABA na dan 31. svibnja 2001. imala je 6.600
zaposlenih.

10. IstraŽivanja i ulaganja
u razvoj provedena
u poduzetnicima-sudionicima koncentracije

10.1. Ulaganja UniCredita

Podnositelj je u prijavi, među inim, istaknuo da je UniCreditov krajnji
cilj da svojim dioničarima da veću vrijednost, a isti smatra da se to može
postići efikasnijim i boljim upravljanjem banaka u okviru svoje grupacije. Da
bi postigao ovaj rezultat, UniCredito izdvaja značajna sredstva u obliku
investicija.

Glavne smjernice UniCredita za investicije
odnose se na sljedeće funkcije:

– informatički sustavi,

– komercijalni razvoj i moderniziranje
distributivnih mreža u cilju osposobljavanja iste za širi spektar ponude
proizvoda i usluga,

– obuka, i

– financijska podrška.

Tijekom 2000. godine UniCreditove plaćene
investicije u istraživanje i razvoj iznosile su oko \*\*\* Eura, od kojih je skoro
\*\*\* Eura potrošeno za UniCredito Holding i talijanske savezne banke, dok je
preostali dio bio namijenjen bankama-kćerima Nove Europe.

Osim toga, u 2000. godini UniCredito Holding je upisao
dva povećanja kapitala svojih banaka-kćeri Nove Europe (Bank Pekao, Poljska i
Splitska banka), u ukupnoj investiciji od oko \*\*\* Eura koji su namijenjeni za
podršku i daljnje financiranje investicija za potrebe razvoja i
restrukturiranja banaka*.*

\*\*\* Podaci izuzeti od
objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

10.2. Ulaganja Allianza

Podnositelj je u prijavi istaknuo da globalno prisustvo Allianza daje
podršku grupaciji u stjecanju stručnih znanja na različitim poslovnim
područjima i pitanjima kao što su upravljanje odnosima s klijentima,
optimiranje protoka rada, razvoj proizvoda i drugo. Allianz se posvetio razvoju
stečenih znanja u svakom društvu Grupacije i svakom kooperativnom partneru. Da
bi ostvario ovaj cilj Allianz je formirao mrežu jedinica za prijenos
međunarodnih znanja u koju ima pristup svako društvo u grupaciji i kooperativni
partner. Svrha ove mreže je da podijeli sva stručna znanja i poslove neživotnog
osiguranja stečena na području upravljanja imovinom sa što je moguće većem
brojem partnera.

Klijenti Grupacije stječu cijeli niz
pogodnosti koje može ponuditi globalno društvo poput Allianza u smislu ponude
proizvoda koje ne mogu realizirati regionalni sudionici.

Za 2001. godinu Allianz je izdvojio oko \*\*\* Eura za
obuku i razvoj suradnika i rukovodstva i daljnjih \*\*\* Eura za razvoj Interneta
i informatičkih sustava.

\*\*\* Podaci izuzeti od
objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

10.3. Ulaganja ZABA-e

Podnositelj je u
prijavi istaknuo da u financijskim izvješćima ZABA-e nisu iskazana ulaganja
ZABA-e u istraživanja i razvoj u bankarstvo. Naime, ulaganja se planiraju i
realiziraju na način koji nije koncentriran na nivou Banke, odnosno Grupe, već
je u sklopu redovitih poslovnih ili projektnih aktivnosti na nivou pojedinih
ogranizacijskih dijelova Banke ili u okviru među­sektorske suradnje, tako da bi
iskaz svakog broja, bez prethodnog usaglašavanja kriterija i standarda
izračuna, bio samo izvjesna aproksimacija.

Podnositelj je u
prijavi posebno istaknuo sljedeća ulaganja:

– razvoj usluga
platnog prometa (devizni račun, žiro račun, specifične usluge platnog prometa
putem Interneta (za sada za obrtnike, a u planu za sve klijente);

– usluge osnivanja i
upravljanja investicijskim fondovima, upravljanja imovinom fondova; te

– projekt uključenja
u mirovinsku reformu, na kojemu Ban­ka radi zajedno s poduzetnikom Allianz
Zagreb (u vrijeme pod­no­šenja prijave u tijeku su bile pripremne radnje za
podnošenje zahtjeva za autorizaciju mirovinskog društva).

11. Struktura vlasniŠtva nakon koncentracije u
poduzetniku u kojem se stjeČe
prevladavajuĆi utjecaj

Po obavljenoj
koncentraciji UniCredito i Allianz bi zajedno imali iznad 75% dioničkog
kapitala s pravom glasa (UniCredito 60%, a Allianz 15%).

ZABA bi po provedenoj koncentraciji bila pod
isključivom kontrolom UniCredita, budući da Allianzov manjinski udio ne
omogućava Allianzu da vrši kontrolu nad ZABA-om. Osim toga, ne postoji sporazum
između stranaka koji bi omogućio Allianzu da kontrolira ZABA-u, niti
samostalno, niti zajedno s poduzetnikom UniCredito.

U nastavku se daje prikaz sadašnje vlasničke strukture
ZABA-e (u trenutku podnošenja prijave).

ZABA:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv dioničara** | **Udjel u temeljnom kapitalu** |
| Bankers Trust Company (GDR) | \*\*\* |
| od toga:            UniCredito     Allianz | \*\*\*                         \*\*\* |
| Ostali | \*\*\* |

\*\*\* Podaci
izuzeti od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu.

Trenutno je približno \*\*\*%
(podaci izuzeti od objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu) dionica
ZABA-e predstavljeno GDR-ovima deponiranim kod Bankers Trust Company u Londonu
i listanih na Londonskoj burzi.

Podnositelj je uz prijavu priložio i cjelokupnu listu
dioničara ZABA-e.

Među imateljima udjela u temeljnom kapitalu ZABA-e
(iako se radi o udjelima manjim od 2%) nalaze se: \*\*\* (podaci izuzeti od
objavljivanja, jer predstavljaju poslovnu tajnu).

12. Opis i obrazloŽenje oČekivanih pogodnosti                    koncentracije s glediŠta
interesa potroŠaČa

 Podnositelj je pored već navedenog pod točkom
II. pod 2.2. obrazloženja ovog rješenja, istaknuo, u bitnome, slijedeće:

– Vjeruje da je predložena kupnja od koristi za
zajednicu u cijelosti, klijente ZABA-e i zaposlenike. Koristeći UniCreditove
dodatne izvore ZABA će nastaviti imati ključnu ulogu kao izvor modernog
financiranja hrvatskog gospodarstva, od razvoja infrastrukture do velikih
društava i malih i srednjih poduzeća;

– ZABA će za
strateške partnere imati dvije europske financijske grupacije s visokim
kreditnim rejtingom A+ za UniCredito i AAA za Allianz, globalnu međunarodnu
mrežu i dokazanu i uspješnu tradiciju inovacije proizvoda;

UniCreditov savezni,
višestruko poslovni organizacijski model, osigurat će da lokalna uprava i
zaposlenici nastave upravljati Bankom uz visoki stupanj autonomije i
ovlaštenja, pri čemu će se sačuvati identitet i regionalno vodstvo imena
ZABA-e;

– UniCredito i
Allianz pristupaju ovom poslu kao prilici za rast u regiji, kroz obvezu davanja
podrške ZABA-i u ambiciji da se pojavi kao vodeća financijska uslužna grupacija
u Jugoistočnoj Europi;

– UniCredito i Allianz imaju dugu tradiciju u uvođenju
bankarskih i štednih proizvoda za građane, a osobito u dugoročnim životnim
proizvodima i proizvodima štednje za mirovinu. U vezi s tim, oni vjeruju da
partnerstvo sa ZABA-om ne samo da će imati za posljedicu intenzivnije pružanje
bankarskih usluga u hrvatskom sektoru poslova s građanima nego, također, i
ubrzano stvaranje i akumulaciju štednih uloga u Hrvatskoj;

– Ponuda novih proizvoda s kvalitetnijom uslugom i
alternativnim distributivnim kanalima prednost je za hrvatske klijente koji će
moći efikasnije i kvalitetnije pristupiti proizvodima i bit će korisna jer će
hrvatske konkurente potaknuti na razvoj i uvođenje sličnih instrumenata na
tržište, pri čemu će se u relativno kratkom vremenu povećati konkurentnost
cjelokupnog sustava.

Podnositelj je u prijavi istaknuo da je ova
strategija, koju će na domaćem tržištu inicijalno provesti UniCredito,
prihvaćena i na tržištima srednje Europe na kojima je isti prisutan.

13. PoloŽaj Splitske banke na
mjerodavnom
trŽiŠtu univerzalnog bAnkarstva na podruČju RH

Položaj Splitske
banke na mjerodavnom tržištu univerzalnog bankarstva na području RH Agencija je
posebno razmatrala u ovom postupku. Naime, predmetna koncentracija bi na
domaćem tržištu rezultirala povećanjem tržišnog udjela ZABA-e za dodatnih 7-8
postotnih poena (ovisno o promatranom kriteriju i o promatranoj godini). Grupa
ZABA, prema podacima za 1999. i 2000., ima tržišni udjel nešto veći od 30% na
mjerodavnom tržištu, a najveći tržišni konkurent Grupa PBZ na istom tržištu
sudjeluje s približno 20%. Sve druge banke sudjeluju s tržišnim udjelima manjim
od 10%, s tim da većina istih sudjeluje s udjelima manjim od 2%.

U takvim uvjetima, preuzimanje ZABA-e d.d. od strane
UniCredita, uz istovremeno trajno zadržavanje većinskog udjela UniCredita u
temeljnom kapitalu Splitske banke, bilo bi ograni­ča­vajuće s aspekta slobodnog
tržišnog natjecanja na tržištu univerzalnog bankarstva RH.

U prijavi od 16. srpnja 2001. podnositelj prihvaća
stavove hrvatskih nadležnih tijela da bi koncentracija između ZABA-e i Splitske
banke negativno utjecala na tržišnu utakmicu na hrvat­skom bankarskom tržištu.
Iskazuje spremnost da poduzme sve neophodne korake, koje nadležna tijela budu
smatrala potrebnima radi izbjegavanja negativnih posljedica na tržišno
natjecanje, uključujući i raspolaganje njegovim udjelom u Splitskoj banci. Naglašava
kako vjeruje da će po primitku suglasnosti za pred­loženu transakciju od strane
hrvatskih nadležnih tijela (HNB-a i Agencije), odmah započeti s provedbom
postupka prodaje udjela u Splitskoj banci u najkraćem roku.

Osim ovih izjava u
prijavi nema niti jednog drugog elementa, podatka, pravnog instrumenta ili
pravnog mehanizma koji bi Agenciju uvjerili u to da podnositelj prijave neće
trajno zadržati udio u Splitskoj banci, odnosno da u periodu do prijenosa
dionica Splitske banke neće objema financijskim institucijama upravljati na
način koji bi ugrozio tržišno natjecanje.

14. Stav konkurencije prema moguĆem preuzi-                     manju ZABA-e

Budući da je u ovom
predmetu riječ o namjeri preuzimanju banke, koja na tržištu univerzalnog
bankarstva na području Repub­like Hrvatske ima ulogu »market leadera«, Agencija
je, sukladno komparativnoj praksi (Europska komisija – DG Competition, UK -
Office of Fair Trading), nastojala utvrditi stav javnosti prema preuzimanju
ZABA-e.

14.1. Agencija je dopisom od 14. svibnja 2001. od
određenog broja odabranih banaka-konkurenata ZABA-e (i to: Bank Austria
Creditanstalt Croatia d.d., Dubrovačka banka d.d., Raiffeisenbank Austria d.d.,
Riječka banka d.d., Erste Steiermärkische Bank d.d. Zagreb, Slavonska banka
d.d., te Hypo-Alpe-Adria Bank d.d.) zatražila pisana očitovanja o utjecaju
predmetnog preuzimanja ZABA-e na njihovo daljnje poslovanje.

Od spomenutih banaka o predmetnom preuzimanju
očitovale su se samo Riječka banka d.d., Bank Austria Creditanstalt d.d.
Croatia, te Raiffeisen Bank Austria d.d., ali nisu izrazile svoje protivljenje
ili zabrinutost mogućem preuzimanju ZABA-e.

Raiffeisen Bank Austria d.d. je istaknula kao jedinu
objektivnu opasnost po tržišnu strukturu i konkurenciju u Hrvatskoj, eventualnu
mogućnost spajanja »majki« većih hrvatskih banaka – talijanskih grupa
UniCredito i Intesa.

14.2. Dopisom od 17. svibnja 2001. Agencija je u svezi
s mogućim preuzimanjem ZABA-e zatražila mišljenje i od Hrvatske gospodarske
komore (dalje: HGK) i Hrvatske udruge poslodavaca (dalje: HUP), a dopisom od 1.
lipnja 2001. Agencija je zatražila mišljenje i od Znanstvenog vijeća za
ekonomska istraživanja i hrvatsko gospodarstvo Hrvatske akademije znanosti i
umjetnosti (dalje: HAZU).

HGK i HAZU nisu do dana donošenja ovog rješenja
odgovorile na dopise Agencije.

U očitovanju HUP-a od 4. lipnja 2001., između
ostaloga, stoji:

cit: »...Ističemo da ne držimo da bi na taj način
došlo do prevelike koncentracije tržišnog udjela jednog gospodarskog subjekta u
bankarskom sektoru hrvatskog tržišta. U pogledu mogućeg povezivanja UniCredita
i Grupe Intesa, ujedno i većinskog imatelja udjela u temeljnom kapitalu
Privredne banke Zagreb, držimo da bi se takva situacija mogla ocijeniti
prevelikom koncentracijom tržišnih udjela navedenih subjekata. No, to pak s
druge strane ne znači da bi preuzimanje Zagrebačke banke od strane UniCredita
trebalo a priori odbiti, a posebno obzirom na činjenicu da navedeno povezivanje
nije niti objavljeno.....

U konkretnom slučaju, ukoliko bi došlo do povezivanja
talijanskih subjekata UniCredita i Grupe Intesa temeljem jasnih zakonskih
rješenja, nova banka trebala bi prodati jednu od hrvat­skih banaka u svom
vlasništvu (divesting) te na taj način smanjiti svoj tržišni udio na
zadovoljavajuću i zakonski prihvatljivu razinu.« završetak cit.

Slijedom iznijetog,
HUP i Raiffeisen Bank Austria d.d. u svojim mišljenjima o predmetnom
preuzimanju izrazili su jedino bojazan od mogućeg povezivanja grupâ UniCredito
i Intesa.

15. Povezanost
bankarskih grupa UniCredito i Intesa

Moguće povezivanje
Uni Gruppo Intesa, te trenutna kapitalna i personalna povezanost istih, jedno
je od pitanja koje je Agencije posebno istraživala u ovom postupku.

Banca Intesa S.p.A.
(do siječnja 1998. – Banco Ambrosiano Veneto S.p.A., a do 1989. Nuovo Banco
Ambrosiano) najveća je talijanska privatna banka. To je multibankovna holding
kompanija, koja pruža brojne usluge iz bankarskog i financijskog područja.
Većina njenih operacija odvija se u Italiji. Strani supsidijari imaju sjedišta
u Luxembourgu, Francuskoj, Njemačkoj, SAD-u, te na Cayman Islands.

Društva-kćeri iste
su:

– Credito Industriale
Sardo,

– Banca Commerciale
Italiana (većinski dioničar Privredne banke Zagreb, koja je imatelj 66,3%
udjela u temeljnom kapitalu iste),

– Cariplo,

– Caboto Holding SIM,

– Finanziaria B.T.B.,

– Societa di
Banchesiciliane,

– ITAFINCO,

– Citibank Italia, te

– Banca Cattolica del
Veneto.

U svezi s navedenim,
Agencije je od ovlaštenih osoba UniCredita i Allianza zatražila pisano
očitovanje o kapitalnoj i personalnoj povezanosti istih s Gruppo Intesom. U
prijavi namjere provedbe predmetne koncentracije od 16. srpnja 2001. u prilogu
su dostavljene izjave ovlaštenih osoba navedenih poduzetnika.

U bitnome je istaknuto da trenutno niti UniCredito
niti IntesaBCI ne kontroliraju jedan drugog, nema značajnijeg udjela InteseBCI
u UniCreditu i vice versa, te nema zajedničkih kapitalnih ulaganja između ove
dvije grupacije. Osim toga, niti jedan član uprave jedne od dviju grupacija
nije istovremeno član uprave druge.

O odnosu između Allianza i Grupacije IntesaBCI u
bitnome je istaknuto da trenutno niti Allianz niti IntesaBCI ne kontroliraju
jedan drugoga, te da nema značajnijeg udjela InteseBCI u Allianzu i vice versa,
te da nema zajedničkih kapitalnih ulaganja između ove dvije grupacije. Osim
toga, niti jedan član uprave jedne od dviju grupacija nije istovremeno član
uprave druge.

Pored navedenog, u prijavi podnositelja pod točkom
18., pod nazivom »Zaključne izjave«, podnositelj prijave namjere provedbe
predmetne koncentracije, u bitnome, navodi:

– da su UniCredito i IntesaBCI dva potpuno nezavisna i
oštra konkurenta na svim tržištima na kojima su prisutni. Nijedna strana ne
kontrolira drugu, niti postoje međusobni udjeli jedne u drugoj, te ne postoji
nikakav sporazum bilo kakve vrste, niti postoji bilo kakva strateška rasprava
između ove dvije grupacije s ciljem zajedničkog obavljanja bankarskih
djelatnosti na hrvatskom tržištu ili negdje drugdje;

– Također,
podnositelj je istaknuo da čak i u najnevjerojatnijem slučaju da između spomenutih
grupa u budućnosti dođe do bilo kakve suradnje (iako naglašava da je to samo
puka teoretska špekulacija), UniCredito ili bilo koja osoba koja nastane iz
koncentracije između dvije grupacije će postupiti u skladu sa svim zahtjevima
ili nalozima koje izda Agencija i/ili HNB.

Agencija je također
zatražila posredovanje od HNB kod Centralne banke Italije (Banca džItalia) radi
pojašnjenja »odnosa« grupa UniCredito i Intesa, te eventualnog mogućeg spajanja
navedenih grupa. Centralna banka Italije je dopisom 19. srpnja 2001.
obavijestila HNB da joj nije prijavljeno spajanje UniCredita i InteseBCI, te da
se takav projek ne razmatra.

Nadalje, Agencije se
dopisom od 4. lipnja 2001. obratila za pomoć i talijanskom nadležnom tijelu za zaštitu
tržišnog natjecanja (Autorit- garante della concorrenza e del mercato), kojim
je zatraženo očitovanje u svezi s mogućim spajanjem Gruppo Intesa i UniCredita,
kao i pojašnjenje »veza« između rečenih bankarskih grupa.

Dana 19. lipnja 2001.
Agenciji je dostavljen dopis navedenog talijanskog tijela u kojem se isto
očituje da nije primilo prijavu koncentracije spomenutih talijanskih bankarskih
grupa. Upit Agencije nadležno talijansko tijelo za zaštitu konkurencije
proslijedilo je također Centralnoj banci Italije. Centralna banka Italije
očitovala se također izravno Agenciji 23. kolovoza 2001., te je ponovno
istaknula da nije primila prijavu koncentracije bankarskih grupa UniCredita i
Intese, a u prilogu je dostavila i vlasničku strukturu istih iz koje je vidljivo
da su Generali Assicurazioni imatelj 6,12% udjela u temeljnom kapitalu
InteseBCI.

Agencija ni na
službenim stranicama Europske komisije (DG Competition) nije pronašla prijavu
namjere provedbe koncentracije UniCredito i Gruppo Intesa.

Slijedom iznijetog,
povezanost UniCredita i Gruppo Intesa (kapitalna ili personalna) nije dokazana
u ovom postupku. Očigledno je da obje bankarske Grupe i Allianz posluju s
Assicurazioni Generali, te da postoji »tanka« kapitalna povezanost UniCredita i
Gruppo Intesa s Assicurazioni Generali. Međutim, udjeli koje je Agencija
otkrila nedovoljni su da bi se moglo govoriti o bitnoj povezanosti kapitala
UniCredita i Gruppo Intesa, a samim time i o povezanosti poslovnih operacija
istih. Stoga za sada, za slučaj odobrenja predmetne koncentracije, nije
dokazana objektivna opasnost od mogućeg povezivanja društava majki Grupe PBZ i
Grupe ZABA na mjerodavnom tržištu.

III. U postupku
ocjene namjere koncentracije Savjet je ocjenio da bi preuzimanje ZABA-e od
strane respektabilnih poduzetnika kao što su UniCredito i Allianz, značilo
njeno daljnje jačanje i porast izvora vlastitog financiranja što Savjet s
aspekta tržišnog natjecanja ne smatra negativnim (primjerice: na mjero­dav­nom
tržištu PBZ je u sastavu Gruppo Intesa, Slavonska banka je u sastavu Hypo
Grupe, Dalmatinska i Istarska su u sastavu Regent grupe, a na hrvatskom tržištu
je prisutna i HypoVereinsbank Grupa). Stoga se Savjet, u načelu, ne protivi
preuzimanju ZABA-e, od strane poduzetnika UniCredito i Allianza, ali zapreku pozitivnoj
odluci vidi u trajnom zadržavanju udjela poduzetnika UniCredito u temeljnom
kapitalu Splitske banke i efektivne kontrole nad tim subjektom.

Na temelju analize
tržišta i činjeničnih utvrđenja iz točke II. obrazloženja ovog rješenja, a uz
pretpostavku da ponositelj prijave trajno zadrži udio i operativnu kontrolu u
Splitskoj banci, Savjet je, sukladno ovlastima iz članka 30. stavak 2. točka 3.
ZZTN, na 48. sjednici, održanoj 11. rujna 2001., ocijenio da bi namjeravana
koncentracija dovela do neprihvatljivih učinaka na tržištu, i to:

a) Ako bi se provelo
namjeravno preuzimanje ZABA-e, na hrvatskom tržištu bio bi stvoren snažan
koncern podvrgnut jedinstvenoj upravi koji bi obuhvaćao ZABA-u, Splitsku banku
i CR Trieste Bancu.

b) Taj koncern imao
bi probližno 40% udjela na mjerodavnom tržištu univerzalnog bankarstva u RH.
Imajući na umu da glavni konkurent ima 20% tržišnog udjela, te da zatim slijede
banke s manjim udjelima, među kojima je najveći udio od 8%, a da većina banaka
ima tržišne udjele manje od 2%, takva koncentracija ne bi imala pozitivne
efekte na zaštitu i razvoj slobodnog tržišnog natjecanja. Naprotiv, došlo bi do
značajnog i trajnog jačanja već utvrđenog, vladajućeg položaja jedne bankarske
Grupe (ZABA-e), što bi rezultiralo ograničavanjem slobodnog tržiš­nog
natjecanja i u konačnici ne bi bilo u interesu potrošača zbog slabije strukture
usluga i jačanja tržišne snage poduzetnika koji je u vladajućem položaju na
mjerodavnom tržištu i prije predmetne koncentracije.

c) Nadalje, posebice
s aspekta predstojeće mirovinske reforme u koju ZABA ulazi s Allianzom, mreža
podružnica i poslovnica, koja bi rezultirala iz predmetne koncentracije,
pokrivala bi cijelo područje RH u znatno većem opsegu nego konkurentske mreže,
što bi Grupi ZABA-e nesporno dalo veliku prednost i privilegirani položaj na
tom tržištu u odnosu na ostale natjecatelje.

d) S obzirom da Grupa
ZABA i na tržištu poslovanja stambenih štedionica ima tržišni udio od 40%,
dakle i na tom dijelu mjerodavnog tržišta je u vladajućem položaju, te na
tržištu osiguranja Allianz Zagreb sudjeluje s tržišnim udjelom između 4 i 6%, a
imajući u vidu i druga društva iz Grupe ZABA, koja nisu posebno obrađena u ovom
predmetu, nesporno je utvrđeno da su društva iz grupe ZABA prisutna na svim
segmentima financijskog tržišta.

Podnositelj prijave u
postupku nije pružio nikakvih dokaza kojima bi uvjerio Savjet u ozbiljnost
svoje namjere da u najkraćem mogućem roku otuđi svoj udio u Splitskoj banci,
odnosno da tom bankom ne upravlja kao dijelom koncerna na način koji bi mogao
ugroziti tržišno natjecanje. U prijavi i tijekom postupka nije u tom pogledu
ponudio nikakav pravni instrumentarij na kojem bi se mogla temeljiti ocjena
Savjeta da će nakon provedene koncentracije, s prihvatljivom mjerom sigurnosti,
biti izbjegnuta opasnost trajnog jačanja vladajućeg položaja grupe ZABA i
Unicredito te ograničavanja slobodnog natjecanja na mjerodavnom tržištu.

Slijedom iznijetog,
sukladno odredbama članka 21. stavak 2., članka 24. i članka 36. stavak 1.
ZZTN, a temeljem odluke i prijedloga Savjeta, sukladno odredbama članka 30.
stavak 2. točke 3. i stavka 3. ZZTN, odlučeno je kao u točki I. izreke ovog
rješenja.

IV. Temeljem odredbe
članka 37.a stavak 1. ZZTN, rješenja Agencije objavljuju se u »Narodnim
novinama«, kao što je odlučeno točkom II. izreke ovog rješenja.

V. Rješenja Agencije
kojima se okončava postupak pred Agencijom, sukladno odredbama članka 36. ZZTN,
i prijava za upis u Upisnik o koncentracijama podliježe naplati upravnih
pristojbi, sukladno odredbi članka 2. stavak 1. Zakona o upravnim pristojbama
(»Narodne novine«, broj 8/96), članka 14. točka 18., pod nazivom: »Pristojbe za
zaštitu tržišnog natjecanja«, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim
pristojbama (»Narodne novine«, broj 131/97), tarifni broj 106. točka 1. i
tarifni broj 108. točka 1.

Iznos od 10.000,00
kn, naveden u točki IV. izreke ovoga rješenja (5.000,00 kuna na ime tarifnog
broja 106. točka 1. i 5.000,00 kuna na ime tarifnog broja 108. točka 1.),
uplaćuje se posebnom uplatnicom u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske
u roku od petnaest (15) dana od dana dostave ovog rješenja, na račun broj:
30102-630-16, poziv na broj: 24-5002 – (navesti Vaš MB).

Ukoliko podnositelj prijave uplatu navedene pristojbe
od 10.000,00 kn bude uplaćivao u valuti EUR (pristojba od 10.000,00 kn
preračunata prema srednjem tečaju HNB na dan 16. srpnja 2001. iznosi 1.394,00
EUR-a; 1 Eur = 7,173438 kn), uplatu treba vršiti na devizni račun Ministarstva
financija RH, na broj: 7020-978-0682800-132344-91, kod Privredne Banke Zagreb
d.d., Zagreb.

Pristojbeni obveznik dužan je dokaz o izvršenoj uplati
uprav­ne pristojbe dostaviti Agenciji bez odgode, a najkasnije u roku od osam
(8) dana od izvršene uplate, pozivom na broj, klasa: UP/I 030-02/2001-01/43. U
protivnom će Agencija, primjenom članka 10. stavak 2. Zakona o upravnim
pristojbama, pokrenuti pred nad­ležnom Poreznom upravom postupak prisilne
naplate upravne pristojbe od pristojbenog obveznika.

Slijedom iznijetog, odlučeno je kao u točki III.
izreke ovoga rješenja.

VI. Nepostupanje po ovom rješenju imat će za
posljedicu poduzimanje radnji radi primjene kaznenih odredbi na
poduzetnike-sudionike predmetne koncentracije, sukladno članku 40. stavak 1.
točka 4. ZZTN, te primjenu kaznenih odredbi na njihove odgovorne osobe predviđene
člankom 40. stavkom 2. ZZTN.

Uputa
o pravnom lijeku

Ovo rješenje je
konačno u upravnom postupku. Protiv ovoga rješenja nije dopuštena žalba, ali
nezadovoljna stranka može, sukladno odredbi članka 37. ZZTN, pokrenuti upravni
spor kod Uprav­nog suda Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana
dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/I 030-02/2001-01/43
Urbroj: 580-02-01-03-39
Zagreb, 11. rujna 2001.

Ravnatelj
**mr. sc. Hrvoje Momčinović**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Rješenje, NN 102/2001-1698
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)