## Statistički standardi za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji u 2002. (IND-21/PRODCOM)

### NN 8/2003 (16.1.2003.), Statistički standardi za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji u 2002. (IND-21/PRODCOM)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

106

Na
temelju članka 12. Zakona o državnoj statistici (»Narodne novine«, broj 52/94)
Državni zavod za statistiku određuje

## STATISTIČKE STANDARDE

### ZA PRODCOM ISTRAŽIVANJE O INDUSTRIJSKOJ PROIZVODNJI U 2002. (IND-21/PRODCOM)

I. UVOD

Potpisivanjem
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Republike Hrvatske (RH)
i Europske unije (EU) i donesenih Mjera Vlade RH u okviru Plana provedbe SSP za
razdoblje od 2001. do kraja 2006., proizlazi i obveza usklađivanja službene statistike
RH sa statistikom EU, koji uključuje i usklađivanje statistika industrije RH s
EU-om. U tom cilju nastav­ljen je rad na daljnjem usklađivanju statističkog
praćenja industrijske proizvodnje tijekom 2002. prema zahtjevima EU-a. Rezultat
rada na usklađivanju je razdvajanje Godišnjeg izvještaja industrije (IND-21) na
dva samostalna istraživanja: PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji i
Poslovno-strukturno istraživanje industrije (PSI), za koje EU koristi posebne
koncepte, definicije i klasifikacije. Daljnji razvoj i cjelovita harmonizacija
statistike industrije s istim statistikama EU-a predviđena je okvirno do kraja
2006. i bio je pretpostavljen cilj i pri izradi ovih statističkih standarda.

PRODCOM
je naziv za proizvodne statistike EU. PRODCOM1) istraživanjem od 1993.
prikupljaju se podaci o industrijskoj proizvodnji država-članica EU-a, a pod
pojmom *industrija* PRODCOM podrazumijeva NACE Rev. 1 područja djelatnosti
C, D i E. NACE Rev. 12)jestatistička
klasifikacija djelatnosti Europske unije koju je izradio Eurostat (Statistički
ured EU-a). Nacionalna klasifikacija djelatnosti - NKD3) strukturom i opisima
djelatnosti izvedena je iz NACE Rev. 1 i razlikuje se samo na nacionalno
uvedenoj razini podrazreda djelatnosti (peteroznamenkasta brojčana oznaka).
Pojam industrije koji se koristi u ovom PRODCOM istraživanju (kao i u svim
prethodnim godišnjim istraživanjima industrije od 1995. do 2002.), usklađen je
s onim koje koristi Eurostat za prikupljanje i objavljivanje statističkih
podataka o industrijskoj proizvodnji EU-a. PRODCOM uredbom EU-a utvrđen je
obvezatni sadržaj, definicije, klasifikacije i druge norme na temelju kojih se
provodi PRODCOM istraživanje u državama-članicama EU. PRODCOM ured­bom EU-a
utvrđena je i obveza godišnjeg ažuriranja PRODCOM Liste industrijskih proizvoda
na temelju koje se prikuplja i objavljuje industrijska proizvodnja
država-članica EU-a.

U
skladu s EU-om, za prikupljanje i publiciranje statističkih podataka o
industrijskoj proizvodnji, DZS je uveo isti pojam *INDUSTRIJE* još tijekom
1995., a definiran je s tri NKD područja djelatnosti: *C - Rudarstvo i
vađenje, D - Prerađivačka industrija i E* *- Opskrba električnom
energijom, plinom i vodom*, odnosno s NKD odjeljcima djelatnosti od 10. do
41. Prvi prikupljeni, obrađeni i objavljeni podaci po ovom konceptu industrije
odnose se na Godišnji izvještaj industrije (IND-21) za 1994. U razdoblju od
1995. do 2002., IND-21 na temelju kojeg se redovito prikupljaju podaci o
godišnjoj industrijskoj proizvodnji RH, već je tri puta revidiran4), svaki puta s ciljem
daljnjeg usklađivanja pra­ćenja industrijske proizvodnje s konceptom,
definicijama i klasifikacijama koji su propisani za PRODCOM istraživanje
Europske unije (EU), a za čiju je kompilaciju nadležan Eurostat.

II.
KONCEPTI I DEFINICIJE PRODCOM ISTRAŽIVANJA

Statističke jedinice**5)**

*Poduzeće* je najmanja kombinacija
pravnih jedinica koja čini organizacijsku jedinicu za proizvodnju dobara i
usluga, ima određeni stupanj autonomije pri odlučivanju, posebno pri raspo­ređivanju
vlastitih resursa. Poduzeće obavlja jednu ili više djelatnosti na jednoj ili
više lokacija. Poduzeće može biti samo jedna pravna jedinica.

*Lokalna
jedinica* je
poduzeće ili dio poduzeća (npr. radionica, tvornica, pogon, ured, rudnik)
smješten na zemljopisno određenom mjestu. Na svakom od tih mjesta obavlja se
neka gospodarska djelatnost u kojoj je zaposlena jedna ili više osoba (nekad
samo dio radnoga vremena) za jedno te isto poduzeće.

Ako je
neka osoba zaposlena na jednom ili više mjesta (npr. održavanje), lokalna jedinica
je mjesto s kojeg se daju upute ili s kojeg se organizira rad. Mora biti moguće
odrediti broj zaposlenih za svaku *lokalnu jedinicu.* Međutim, sve pravne
jedinice koje čine pravnu osnovu poduzeća ili jednog njegovog dijela, moraju
imati lokalnu jedinicu, koja je registrirani ured, čak i ako tamo nema ni
jednog zaposlenog. Štoviše, lokalna jedinica može obav­ljati samo pomoćne
djelatnosti.

Zemljopisno
identificirano mjesto mora biti striktno opisano: dvije jedinice koje pripadaju
istom poduzeću na različitim lokacijama (čak i unutar najmanje administrativne
jedinice), smatraju se dvijema lokalnim jedinicama. Jedna *lokalna jedinica*
može se protezati kroz nekoliko susjednih administrativnih područja, a u tom je
slučaju, prema konvenciji, poštanska adresa odlučujuća. U ovom istraživanju
lokalnom jedinicom smatra se zemljopisno područje županija (administrativni
kriterij).

*Jedinicu
prema vrsti djelatnosti - JVD* čine dijelovi poduzeća koji pridonose izvođenju
djelatnosti na razini podrazreda (petero­znamenkasta brojčana oznaka) NKD-a.
JVD odgovara jednoj operacijskoj potpodjeli poduzeća. U ovom istraživanju,
JVD-om se smatraju oni dijelovi poduzeća koji pridonose izvođenju djelatnosti
na razini razreda (četveroznamenkasta brojčana oznaka) NKD-a.

*Lokalna
jedinica prema vrsti djelatnosti – lokalni JVD*,dio je jedinice koja
prema vrsti djelatnosti odgovara lokalnoj jedinici. U ovom istraživanju
lokalnim JVD-om smatra se onaj dio JVD-a koji odgovara lokalitetu županije
(administrativni kriterij).

Proizvod

Proizvod
je posljedica neke ekonomske djelatnosti. Ovo je opći naziv koji se koristi za
dobro i usluge.

Gotov
proizvod

Pod
pojmom gotov proizvod smatra se svaki proizvod koji je u procesu proizvodnje
dostigao odgovarajući stupanj prerade ili dorade tako da je u NIP-u naveden pod
posebnom šifrom i nazivom. Pojam tako definiranog gotovog proizvoda obuhvaća i
sve radove dovršavanja proizvoda u koje spadaju čišćenje, pakiranje,
ispitivanje kvalitete, klasiranje i sl. Količine neispravnih proizvoda
(»škart«) ne uračunavaju se u gotov proizvod.

Nedovršen
proizvod

Proizvod
koji nije dosegao određeni stupanj prerade ili dorade definiran NIP-om, smatra
se nedovršenim i ne iskazuje se u proizvodnim statistikama.

Intermedijarni
proizvod

To je
proizvod koji je dosegao određeni stupanj prerade ili dorade, definiran NIP-om,
i koji je proizvela izvještajna jedinica ali koji se dalje prerađuje ili
obrađuje u izvještajnoj jedinici i tim postupcima pretvara u novi proizvod iz
NIP-a. U ovom se istraživanju iskazuje pod »količine utrošene za daljnju
proizvodnju«. Pod intermedijarnim se proizvodom ne smatra proizvod kupljen
izvan izvještajne jedinice niti proizvod koji se koristi za investicije u
vlastiti fiksni kapital.

Prodani
proizvod

Pod
prodanim (realiziranim) proizvodom podrazumijevaju se sve količine i
vrijednosti proizvoda i usluga isporučene drugim poslovnim subjektima ili
prodane u vlastitim prodavaonicama izvještajne jedinice, te izvoz. Drugim
riječima, proizvod se smatra prodanim ako je fakturiran. Iznimno pod prodanim
proizvodom smatra se i proizvod utrošen za investicije u vlastiti fiksni
kapital, davanja u naturi zaposlenicima, kao i proizvod realiziran na temelju
ugovora s naručiteljem i izvršene industrijske usluge kako su definirane u ovim
statističkim standardima.

Ukupna
proizvodnja

Ukupna
proizvodnja je ostvarena proizvodnja svih pojedi­načnih proizvoda u promatranoj
godini bez obzira na to jesu proizvodi bili namijenjeni prodaji, daljnjoj
preradi, izvozu ili kombinirano. U ukupnu proizvodnju treba uključiti i
proizvodnju ostvarenu na temelju zajedničkog ulaganja sa stranim partnerom, ali
samo ako je ostvarena na teritoriju Republike Hrvatske (npr. nafta). Ukupna
proizvodnja uključuje i proizvodnju po ugovoru, kao i obavljene industrijske
usluge za vlastiti račun ili za treće osobe, prema definicijama iz ovih
statističkih standarda.

Cilj
i predmet istraživanja

PRODCOM
istraživanjem o industrijskoj proizvodnji (u daljnjem tekstu PRODCOM
istraživanje) prikupljaju se podaci o industrijskoj proizvodnji na detaljnoj
razini NIP 2002 proizvoda izraženi u količinama i vrijednostima za područje RH
i po županijama. Cilj je izvršiti obveze Državnog zavoda za statistiku iz SSP-a
i usklađivanje statistika o industrijskoj proizvodnji sa standardima EU za
PRODCOM istraživanje.

*Predmet
istraživanja*
su industrijska proizvodnja, interna potrošnja vlastitih proizvoda i zalihe
vlastitih proizvoda namije­njenih prodaji u fizičkim mjernim jedinicama, te
prodaja proizvoda u fizičkim mjernim jedinicama i vrijednosnom izrazu, za svaki
pojedinačni proizvod iz NIP-a 2002,koji je dan u dodatku 2. i sastavni
je dio ovih standarda.

Statističke
jedinice PRODCOM istraživanja

Statističke
jedinice su poduzeća i njihove lokalne jedinice, koje su u *Registru
poslovnih subjekata (RPS)*6) razvrstane u industrijsku djelatnost, odnosno NKD
podrazrede djelatnosti C, D ili E.

Statističke
jedinice su i dijelovi poduzeća koja nisu razvrstana u industrijsku djelatnost,
ali se jedan ili više njegovih dijelova bavi industrijskom djelatnošću. Prema
statističkoj terminologiji te dijelove nazivamo lokalnim jedinicama po vrsti
djelatnosti (lokalni JVD-i). U ovom istraživanju pod pojmom «lokalno»
podrazumijeva se uvijek lokalitet županije.

Lokalne
jedinice poduzeća koje se fizički nalaze izvan teritorija RH ne obuhvaćaju se
ovim istraživanjem.

Izvještajne
jedinice IND-21/PRODCOM

Izvještajne jedinice su pravne jedinice, uglavnom
trgovačka društva razvrstana u industrijsku djelatnost i ona koja nisu
razvrstana u industrijsku djelatnost, a imaju dijelove koje se bave
industrijskom djelatnosti bez obzira na to jesu li ti dijelovi pravno
konstituirani ili nisu. Poduzeća su najčešće trgovačka društva, a mogu biti i
drugi poslovni subjekti. Poduzeća su utvrđena Adresarom za IND-21/PRODCOM, a
identifikacijski podaci za izvje­štajnu jedinicu (poslovni subjekt) najčešće su
također identifikacijski podaci trgovačkog društva.

Izvještajne jedinice daju podatke pojedinačno za
svaku lokalnu jedinicu u svom sastavu na glavnom obrascu IND-21/PRODCOM i na
pomoćnom obrascu IND-21/PRODCOM/POM ako imaju više od jedne lokalne jedinice
prema Adresaru za IND-21/PRODCOM koji je utvrdio DZS. Ako obavljaju djelatnost
brodogradnje kako je opisano u razredu djelatnosti NKD-a 35.11, onda
ispunjavaju još i pomoćni obrazac za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11.

Obuhvat

Obuhvat
trgovačkih društava i drugih pravnih osoba koje se bave industrijskom
djelatnošću nije potpun. U PRODCOM istraživanju za svaki razred NKD-a (od 10.10
do 41.00) treba osigurati dovoljan broj izvještajnih jedinica tako da te
jedinice *sudjeluju s najmanje 90% u bruto dodanoj vrijednosti* svakog
pojedinog razreda djelatnosti. Obuhvat se određuje Adresarom za IND-21/PRODCOM
za 2002. Ukoliko neki ured državne uprave u županiji – ured za statistiku bude
smatrao da je neka statistička jedinica s gledišta županije važna, a nije
uvrštena u navedeni adresar, treba u DZS dostaviti osnovne podatke o istoj i
ukoliko DZS utvrdi da je važna sa stanovišta obuhvata, naknadno će je uključiti
u Adresar za IND-21/PRODCOM za 2002.

Periodika
i referentno razdoblje istraživanja

PRODCOM
istraživanje se provodi u godišnjoj dinamici za referentno razdoblje od jedne
kalendarske godine, odnosno za razdoblje od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca
2002.

Metoda
istraživanja

U PRODCOM istraživanju koristi se izvještajna metoda.
Izvještajne jedinice daju odgovarajuće podatke na glavnom obrascu
IND-21/PRODCOM, na pomoćnom obrascu IND-21/PRODCOM/POM u slučaju kada imaju
više od jedne lokalne jedinice, a ako obavljaju djelatnost brodogradnje onda
još i na pomoćnom obrascu za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11.

Izvještajne jedinice daju podatke o proizvodnji za
sve svoje lokalne jedinice na temelju knjigovodstvenih podloga, a samo za dio
podataka daju se procjene. Popunjen obrazac IND-21/PRODCOM, pomoćne obrasce
IND-21/PRODCOM/POM i IND-21/PRODCOM/35.11 izvještajne jedinice dostavljaju
kompletirano nadležnom statističkom tijelu u roku koji im ono odredi, a na
temelju Programa statističkih istraživanja Republike Hrvatske za 2003.

Nomenklatura
industrijskih proizvoda – NIP 2002

Za
ispunjavanje tabele 1. obvezatno je korištenje NIP-a 2002. Drugim riječima
maksimalnu i ostvarenu proizvodnju, proizvode koji se koriste za internu
potrošnju u lokalnoj jedinici, zalihe i prodaju (realizaciju) vlastitih
proizvoda, izvještajne jedinice su dužne iskazati za svaku lokalnu jedinicu po
proizvodima i mjernim jedinicama utvrđenim u NIP-u 2002. NIP 2002 je izrađen na
temelju *PRODCOM* *List 2002**7)* Eurostata. *PRODCOM List* je prva lista
proizvoda EU-a koja je usklađena na razini proizvoda/roba s Kombiniranom nomenklaturom
EU za vanjsku trgovinu (poznata pod kraticom *CN**8)**.* S obzirom da je NIP 2002
izrađen na temelju *PRODCOM List 2002*, a Carinska tarifa RH za 2002.9) na temelju CN-a 2002,
osigurana je i veza između NIP-a 2002 i Carinske tarife za 2002. Šifra proizvoda
po NIP-u 2002 (kao i kod prethodnih verzija) sastoji se od deset brojčanih
oznaka, a možemo je iskazati na sljedeći način: XX**.** XX**.** XX**.**
XX YZ**.** Prvih osam brojčanih oznaka NIP-a 2002 identično je s *PRODCOM
List 2002* (oznaka »X«), deveta brojčana oznaka (»Y«) slijedi PRODCOM oznake
A i B samo onda kada *PRODCOM List 2002* koristi daljnju raščlambu
proizvoda na kojoj nije usporediv s CN-om 2002 (slovo »B«), a deseta brojčana
oznaka (»Z«) je nacionalna razrada proizvoda *PRODCOM List 2002*. Prve
četiri brojčane oznake preuzete su iz NKD-a, a prvih šest brojčanih oznaka
preuzete su iz Klasifikacije proizvoda po djelatnostima - KPD 199610). Petu brojčanu oznaku NKD-a,
odnosno podrazred djelatnosti nije moguće ugraditi ni u jednu raščlanjenu
klasifikaciju ili nomenklaturu, jer se prilikom nacionalne razrade NACE Rev. 1
nije vodilo računa o daljnjoj usporedivosti s KPD-om.

Mjerne
jedinice su određene za svaki proizvod i kod njih je osigurana usporedivost s
CT-om 2002. Razlika je u tome što se u NIP-om 2002 koriste veće mjerne
jedinice, npr. umjesto *kg* u CT-u u NIP-u se koristi *tona* jer
proizvedene količine koje su manje od tone nisu interesantne za praćenje, kao
npr.: nekoliko kilograma mesa interesantno je s aspekta carine, a s aspekta proizvodnje
to nije relevantno. Za jedan proizvod u NIP-u 2002 određene su od jedne do tri
mjerne jedinice po kojima izvještajna jedinica treba iskazati proizvodnju
svojih lokalnih jedinica. Različite mjerne jedinice su potrebne jer se podaci
iz ovog istraživanja koriste u različite svrhe koje zahtijevaju različite
mjerne jedinice. Prva mjerna jedinica služi za izračunavanje pondera za *Mjesečni
izvještaj industrije (IND-1)*11), druga mjerna jedinica je uvedena radi usporedivosti
s *PRODCOM List 2002* ukoliko to nije ostvareno s prvom, a treća mjerna
jedinica je uvedena ako s prve dvije ne možemo zadovoljiti zahtjeve iz
međunarodne razmjene podataka.

Do sada
se NIP redovito usklađivao svake dvije do tri godine s PRODCOM listom EU, koja
se prema Uredbi EU ažurira svake godine i usklađuje s CN-om. Počevši od ovog
istraživanja IND-21/PRODCOM i NIP 2002 koji je cjelovito usklađen s PRODCOM
2002 i CT 2002 preko tablica veza, NIP će se također ažurirati svake godine
prema promjenama PRODCOM liste kako bi se uskladio sa zahtjevima EU.

NIP
2002 identičan je s nomenklaturom za mjesečni izvještaj industrije NIPUM 1997
na razini potkategorija KPD-a, a na razini proizvoda obiju nomenklatura preko
tablica veza.

Organizacija
provedbe statističkog istraživanja

U
provođenju istraživanja sudjeluju Državni zavod za statistiku Republike
Hrvatske *(DZS)* i *Uredi državne uprave u županijama – uredi za
statistiku*

*Državni
zavod za statistiku* *(DZS)* izrađuje metodologiju, obrađuje podatke za Republiku
Hrvatsku i županije i kontinuirano osigurava stručnu pomoć područnoj
statistici, sastavlja adresar statističkih jedinica, tiska i distribuira
obrasce i druge materijale potrebne za provedbu istraživanja uredima državne
uprave u županijama – uredima za statistiku, koncentrira materijal, kontrolira
potpunost podataka, unosi podatke na magnetni medij, računski i logički
kontrolira podatke, analizira prve rezultate i objavljuje podatke.

Državni
zavod za statistiku po potrebi održava instruktaže po pojedinim županijskim
središtima i zajedno s područnim statis­tičarima neposredno obilazi izvještajne
jedinice, a o važnijim metodološkim poteškoćama razgovara izravno s
izvještajnom jedinicom.

*Uredi
državne uprave u županijama – uredi za statistiku* distribuiraju materijal
izvještajnim jedinicama prema Adresaru IND-21/PRODCOM za 2002., brinu se da u
roku dobiju ispu­njene izvještaje, kontroliraju potpunost i točnost podataka,
kontroliran materijal šalju u DZS i tijekom kontrole u DZS-u, na njegov
zahtjev, provjeravaju iskazane podatke u obrascima PROD­COM istraživanja.

Obrada,
analiza i rezultati istraživanja

Svi
podaci iz PRODCOM istraživanja obrađuju se na razini pojedinačnih proizvoda iz
NIP-a 2002, a vrijednost prodaje proizvoda i do razine razreda NKD-a za
Republiku Hrvatsku, te izabrani pokazatelji i za županije.

Detaljna
obrada PRODCOM istraživanja o industrijskoj pro­izvodnji za 2002. bit će
publicirana u Statističkom izvješću pod nazivom *Industrijski proizvodi u
2002. Godišnji izvještaj PRODCOM.* Prethodno su objavljivane serije pod
nazivom *Industrija Godišnji izvještaj industrije*, zajedno s *Elementima
računa proizvodnje (za podatke od 1998. do 2001.).* Izabrani podaci ovog
istraživanja objavit će se i u Statističkom ljetopisu DZS-a i eventualno u
nekim posebnim publikacijama.

Osim
navedenih izdanja DZS-a, podaci iz PRODCOM istraživanja za 2002. objavit će se
u EUROPROMS (Europske proizvodne i tržišne statistike) publikacijama Eurostata
za Kandidatne države u koje je pridružena i RH u svojstvu države promatrača. S
obzirom da su primjenom NIP-a 2002 koji je cjelovito sukladan s PRODCOM Listom
2002 EU-a, i da su zadovoljeni uvjeti Eurostata za redovito dostavljanje
podataka o PRODCOM proizvodnji RH, podaci će biti pohranjeni na Eurostatovu
COMEXT bazu podataka zajedno s podacima vanjske trgovine i još na posebnu bazu
podataka NEW CRONOS/PRODCOM. Dostupnost EU-ovih harmoniziranih baza podataka o
proizvodnji RH svim stranim i domaćim korisnicima kao i zadovoljavanje zahtjeva
Eurostata vezanim za PRODCOM statistike, osnovni je cilj izrade ovih
statističkih standarda.

III.
UPUTE ZA ISPUNJAVANJE OBRASCA
IND-21/PRODCOM

A. OPĆE NAPOMENE

*Tko
je dužan dostaviti podatke, kako i do kada***.** Obrazac IND-21/PRODCOM i IND-21/PRODCOM/POM dostavlja
se u DZS godišnje, a popunjavaju ga izvještajne jedinice odnosno trgovačka
društva i drugi poslovni subjekti u roku koji im je određen. Ukoliko pojedine
izvještajne jedinice ne raspolažu evidencijama na razini statističkih jedinica
– lokalnih jedinica koje su utvrđene Adresarom za IND-21/PRODCOM za 2002,
izvješ­tajne jedinice su dužne procijeniti podatke na temelju ocjene
stručnjaka.

*Način
i redoslijed upisivanja podataka*. Podaci se upisuju u obrazac IND-21/PRODCOM tako da
se prvo popune identifikacijski podaci o izvještajnoj jedinici, a zatim se popunjavaju
podaci u tabeli 1. na razini njezinih lokalnih jedinica koje su utvrđene
Adresarom IND-21/PRODCOM. Izvještajne jedinice koje imaju više od dvije lokalne
jedinice utvrđene Adresarom IND-21/PROD­COM popunjavaju podatke u tabeli 1 na
temeljnom obrascu i na pomoćnom obrascu IND-21/PRODCOM/POM koji je obostrano
tiskan (mogu se upisati podaci za još dvije lokalne jedinice), jer se za svaku
lokalnu jedinicu treba ispuniti posebna tabela 1.

Obrazac
IND-21/PRODCOM/POM bit će distribuiran kao umetak tzv. glavnom obrascu
IND-21/PRODCOM/POM koji se, kompletiran i popunjen za sve lokalne jedinice za
koje je izvještajna jedinica dužna popuniti podatke, šalje nadležnom
statističkom tijelu u vašoj županiji. Podaci u tabeli 1. uvijek se popunjavaju
sljedećim redoslijedom: za prve dvije lokalne jedinice podaci se popunjavaju na
glavnom obrascu IND-21/PRODCOM, a za sve ostale lokalne jedinice treba popuniti
onoliko (stranica) pomoćnih obrazaca IND-21/PRODCOM/POM koliko je potrebno da
se popune podaci za sve lokalne jedinice neke izvještajne jedinice navedene u
Adresaru IND-21/PRODCOM za 2002. Npr. ako neka izvještajna jedinica ima četiri
lokalne jedinice, koristit će jedan glavni obrazac (za dvije lokalne jedinice)
i još jedan pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM na koji je moguće upisati
podatke za dvije lokalne jedinice jer je obostrano tiskan. Ako obavlja još i
djelatnost brodogradnje, treba popuniti i pomoćni obrazac za brodogradnju
IND-21/PRODCOM/35.11.

Kada se koristi pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM,
obavezno se pod 2) Podaci za statističku jedinicu za koju se popunjava tabela
1, upisuju identifikacijski podaci lokalne jedinice i prenosi se naziv
izvještajne jedinice iz glavnog obrasca IND-21/PRODCOM (pod 1.a), radi
identifikacije, u slučaju nepred­viđenog odvajanja od glavnog obrasca pri
rukovanju, slanju i slično.

Sve podatke u PRODCOM istraživanju daju izvještajne
jedinice (poslovni subjekti) na razini lokalnih jedinica, a ne na razini
poduzeća. Jedino u slučaju kada jedna izvještajna jedinica (poslovni subjekt)
ima samo jednu lokalnu jedinicu, podaci su »de facto« na razini izvještajne
jedinice, ali samo onda ako je registrirana u industriji (NKD odjeljci 10 do
41).

Posebna pravila vrijede kada podatke popunjava
neindustrijska izvještajna jedinica (poslovni subjekt), dakle ona koja je
registrirana izvan industrije, a u svom dijelu obavlja industrijsku djelatnost.
Podaci u tabeli 1. tada će se popuniti samo za njezine dijelove, odnosno
lokalne jedinice koje se bave industrijskom proizvodnjom, a koje se po statističkoj
metodologiji smatraju zapravo lokalnim jedinicama po vrsti djelatnosti (lokalni
JVD). Podaci će se iskazati samo za onaj dio njihove djelatnosti koji se smatra
industrijom (djelatnosti NKD odjeljaka 10 do 41) i za koji se mogu popuniti
podaci na razini proizvoda iz NIP-a 2002.

Način distribucije i prikupljanja podataka od
izvještajnih jedinica a ne od svake pojedinačne lokalne jedinice utvrđen je iz
razloga racionalizacije i smanjenja troškova slanja statističkih podataka od
strane izvještajnih jedinica i statističkih ureda, kao i pojednostavljenje
unosa podataka, jer se identifikacija izvještajne jedinice unosi samo jedanput
za sve njezine lokalne jedinice, a i teže će doći do dupliciteta ili ne
obuhvaćanja ukupne proizvodnje izvještajne jedinice (poslovnog subjekta) u
promatranom razdob­lju.

B.
IDENTIFIKACIJSKI PODACI O IZVJEŠTAJNOJ JEDINICI U IND-21/PRODCOM

U
zaglavlju obrasca IND-21/PRODCOM, pod 1) daju se identifikacijski podaci o *izvještajnoj
jedinici* (poslovnom subjektu) koja podnosi izvještaj o industrijskoj
proizvodnji lokalnih jedinica u svom sastavu utvrđenih Adresarom IND-21/PRODCOM
za 2002.

*Redni
broj iz Adresara*. Prepisuje se redni broj za svaku izvještajnu jedinicu (poslovni
subjekt) koja daje podatke iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2002.

1) PODACI O IZVJEŠTAJNOJ
JEDINICI (POSLOVNOM
SUBJEKTU)

*a)
IME*
(tvrtka). Upisuje se skraćeni naziv izvještajne jedinice, odnosno trgovačkog
društva ili drugog poslovnog subjekta, kako je upisan u Registar poslovnih
subjekata (RPS) u Državnom zavodu za statistiku RH.

*b)
MATIČNI BROJ*
(MB) *iz Registra poslovnih subjekata* (RPS). Upisuje se MB izvještajne
jedinice, odnosno trgovačkog društva ili drugog poslovnog subjekta iz
Obavijesti o razvrstavanju DZS-a ili Adresara IND-21/PRODCOM za 2002. S obzirom
da se u PRODCOM istraživanju prikupljaju podaci za 2002., u Adresaru
IND-21/PRODCOM za 2002, preuzeti su podaci o MB poslovnih subjekata iz RPS-a sa
stanjem na dan 31. 12. 2002., odnosno MB-i koji su važili u razdoblju od 1. 1.
2002. do 31. 12. 2002., za koje se popunjavaju podaci u ovom istraživanju.

*c)
SJEDIŠTE*
(tvrtka): *Županija, Grad/općina, Naselje, Ulica i broj, Telefon*. Upisuju
se adresni podaci izvještajne jedinice (poslovnog subjekta), njena lokacija
(županija) i telefon.

*d)
DJELATNOST (podrazred)*. Upisuje se peteroznamenkasta brojčana oznaka iz NKD-a (NN, br. 3/97 i
7/97) izvještajne jedinice (poslovnog subjekta) prema Obavijesti o
razvrstavanju DZS-a u koju je registriran svaki poslovni subjekt u glavnu
djelatnost temeljem svoje pretežne djelatnosti, bez obzira je li djelatnost
industrijska ili neindustrijska. Djelatnost se može prepisati i iz Adresara za
PRODCOM za 2002., gdje su preuzeti podaci o glavnim djelatnostima NKD-a
poslovnih subjekata iz RPS-a, sa stanjem na dan 31. 12. 2002., odnosno preuzet
je onaj podrazred djelatnosti koji je važio u razdoblju od 1. 1. 2002 do 31.
12. 2002., za koje se popunjavaju podaci u ovom istraživanju, ukoliko je došlo
do prestanka proizvodnje ili stečaja.

IDENTIFIKACIJSKI
PODACI O STATISTIČKIM
JEDINICAMA IND-21/PRODCOM

Identifikacijski
podaci o *statističkim lokalnim jedinicama* za koje izvještajne jedinice
popunjavaju podatke o industrijskoj pro­izvodnji u tabeli 1. daju se u
»zaglavlju« poleđine glavnog obrasca IND-21/PRODCOM pod 2) i u »zaglavlju«
svake obrnute stranice pomoćnog obrasca IND-21/PRODCOM/POM. Identifikacijski se
podaci prepisuju iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2002. Za svaku lokalnu jedinicu
iz Adresara za koju je izvještajna jedinica dužna iskazati podatke u tabeli 1.,
treba upisati i identifikacijske podatke.

NAZIV
IZVJEŠTAJNE JEDINICE upisuju izvještajne jedinice samo na pomoćnim obrascima
IND-21/PRODCOM/POM, a naziv se prenosi iz zaglavlja glavnog obrasca IND-21/PROD­COM,
odnosno iz upisa pod točkom 1) a) IME.

2) PODACI O STATISTIČKOJ
JEDINICI ZA KOJU SE
POPUNJAVA TABELA 1.

a) *ŽUPANIJA*
(naziv). Upisuje se naziv i redni broj teritorijalnog obilježja statističke
jedinice, odnosno lokalne jedinice za koju se popunjavaju podaci, a sastoji se
od brojčane oznake županije (prve 2 znamenke) gdje je fizički smještena.

b) *LOKALNA JEDINICA* (naziv). Upisuje se naziv
lokalne jedinice i redni broj (RB) lokalne jedinice. RB lokalne jedinice je
troznamenkasta brojčana oznaka koja se prepisuje iz Adresara za IND-21/PRODCOM
za 2002., a odredio ju je DZS.

U slučaju kada nije službeno utvrđen naziv lokalne
jedinice upisuje se interni naziv iz Adresara za IND-21/PRODCOM za 2002. (npr.
pogon, tvornica i slično), koje je odredio DZS i razlikuje se od eventualnih
administrativnih evidencija kojima raspolaže izvještajna jedinica.

*Napomena*

Ostala
identifikacijska obilježja izvještajnih jedinica (poslovnih subjekata) i
lokalnih jedinica DZS preuzima iz Registra poslovnih subjekata, kao npr. vrstu
trgovačkog društva, vrstu kapitala, porijeklo kapitala itd. Iz tog razloga u
ovom PRODCOM istraživanju traži se minimum identifikacijskih podataka da bi se
jednoznačno odredile statističke lokalne jedinice za koje se traže podaci u
ovom istraživanju i njihove nadređene izvještajne jedinice koje zajedno čine
obuhvat ovog istraživanja.

C.
UPUTE ZA POPUNJAVANJE TABELE 1.

Obrazac
IND-21/PRODCOM isto kao i pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM sadrži samo jednu
tablicu, odnosno tabelu 1. (moguća i ostvarena proizvodnja, zalihe i prodaja proizvoda
u 2002.).

Tabelu
1. izvještajna jedinica ispunjava posebno za svaku statističku jedinicu,
odnosno lokalnu jedinicu iz Adresara IND-21/ PRODCOM na glavnom obrascu
IND-21/PRODCOM i na pomoćnom obrascu IND-21/PRODCOM/POM u slučaju kada ima više
od jedne lokalne jedinice. Podaci se popunjavaju za svaki proizvod/uslugu iz
NIP-a 2002 i prema uputama iz ovih standarda.

Tabela 1. MOGUĆA I OSTVARENA PROIZVODNJA, ZALIHE I
PRODAJA PROIZVODA U 2002.

Svaka izvještajna jedinica (poslovni subjekt) koja se
bavi industrijskom proizvodnjom i uvrštena je kao statistička (lokalna)
jedinica u Adresar IND-21/PRODCOM, u ovoj tabeli treba iskazati svoju
cjelokupnu industrijsku proizvodnju na razini svakog pojedinačnog proizvoda iz *Nomenklature
industrijskih proizvoda -* NIP 2002 koja se nalazi u dodatku ovih
statističkih standarda i njihov je sastavni dio. Izvještajne jedinice (poslovni
subjekti) koje su dužne ispuniti obrazac IND-21/PRODCOM i IND-21/PRODCOM/POM
prije ispunjavanja obrasca trebaju dobro proučiti sve proizvode u NIP*-u 2002*
i u njemu pronaći sve proizvode koje su proizvodili tijekom 2002, jer je
popunjavanje podataka o sveukupnoj industrijskoj proizvodnji izvještajnih
jedinica (poslovnih subjekata) po NIP 2002 ovdje obvezatno. Izvještajne
jedinice (poslovni subjekti) dužne su iskazati sve pojedinačne proizvode iz NIP
2002 bez obzira na to jesu li one rezultat njihove glavne ili sporedne
industrijske djelatnosti kao i sve svoje prateće proizvode (nusproizvode)
utvrđene u NIP-u 2002 (npr. otpaci, ostaci i slično).

S obzirom na to da je NIP 2002 ujedno i klasifikacija
industrijskih proizvoda, vrlo rijetko izvještajna jedinica neće moći iskazati
svu proizvodnju svojih lokalnih jedinica prema proizvodima navedenim u NIP-u
2002. Ukoliko se pojavi navedeni problem, izvještajna jedinica treba potražiti
stručnu pomoć nadležne statističke službe u županiji (statistička služba koja
je poslovnom subjektu poslala obrazac), prije proizvoljnog upisivanja podataka
po NIP-u 2002. Ukoliko se u razumnom roku od županijske statističke službe ne
dobije odgovor ili ako se šifra proizvoda ne može pronaći, iznimno se podaci
mogu iskazati pod šifrom 0000000001 – Vrijednost dobara nespomenutih u NIP-u
2002 ili šifrom 0000000002 – Vrijednost usluga nespomenutih u NIP-u 2002, a
koje se nalaze na kraju tabele 1.

Za
svaki proizvod za koji izvještajna jedinica iskazuje podatke, treba upisati *šifru
proizvoda i naziv proizvoda* iz NIP-a 2002. Ista šifra proizvoda ponavlja se
onoliko puta koliko je *mjernih jedinica* navedeno u NIP-u 2002. Osnovni
razlog uvođenja više mjernih jedinica je usklađivanje mjernih jedinica s onima
koje se traže u PRODCOM List 2002 EU-a, druge obveze DZS-a iz međunarodne
razmjene (Eurostat druge domene, UN/ECE, FAO, IEA i drugi), zahtjevi
relevantnih domaćih korisnika, i djelo­mično zbog izračunavanja indeksa
fizičkog obujma industrijske proizvodnje. Za prvu mjernu jedinicu proizvoda iz
NIP-a 2002 obvezatno treba ispuniti podatke u stupcima od »*c*« do »*g*«.
Podaci za ostale stupce do kraja tabele (od »*h*« do »*k*«)
ispunjavaju se samo ukoliko je bilo pojave u 2002. Za ostale mjerne jedinice
(osim prve) ne ispunjavaju se podaci o maksimalno mogućoj proizvodnji (stupac »*e*«)
i prodaji u vrijednosnom izrazu (stupac »*j*«), jer su isti za sve mjerne
jedinice. Mjerne jedinice i šifre proizvoda upisuju se u stupac *»d*« tako
da se za prvu napisanu mjernu jedinicu upiše šifra »1«, za drugu šifra »2«, a
za treću šifra »3«.

U
stupcu »*c*« za redovnu proizvodnju tj. proizvodnju iz kup­ljenih ili
vlastitih sirovina upisuje se šifra *»0«*, a za proizvodnju po ugovoru
(prethodno nazvanu »uslužna proizvodnja«) šifra *»1«.* Kriterije po kojima
je neka proizvodnja po ugovoru ili redovita, navest ćemo u nastavku.

U *stupcu*»*f*« iskazuje se ostvarena proizvodnja, odnosno sve proizvedene
količine određenog proizvoda u 2002. u propisanim mjernim jedinicama, bez
obzira na to je li proizvod namijenjen prodaji ili daljnjoj preradi u istoj
lokalnoj jedinici ili drugim lokalnim jedinicama iste izvještajne jedinice
(poslovnog subjekta), ili izvozu. Ovdje se iskazuju samo gotovi proizvodi.

*Gotovim proizvodom* smatra se svaki proizvod
koji je u procesu proizvodnje dostigao odgovarajući stupanj prerade ili dorade,
tako da je u NIP-u 2002 naveden pod posebnom šifrom i nazivom. Pojam tako
definiranog gotovog proizvoda obuhvaća i sve radove dovršavanja proizvoda u
koje spadaju čišćenje, pakiranje, ispitivanje kvalitete, klasiranje i slično.

Količine neispravnih proizvoda (»škart«) ne bilježe
se u gotovu proizvodnju. Podaci o proizvedenim količinama pojedinih proizvoda
uzimaju se iz knjiga koje vode skladišta gotove robe i poluproizvoda, odnosno
knjigovodstva. Iznimno ako se radi o poluproizvodima s gledišta lokalne
jedinice, a u NIP-u 2002 su navedeni kao proizvodi, podatke o količinama treba
uzeti iz evidencija lokalne jedinice (pogona) koje taj poluproizvod proizvode.
Kad se u lokalnoj jedinici ne evidentira proizvodnja u nekoj NIP-om 2002
propisanoj mjernoj jedinici, izvještajna jedinica je dužna izvršiti potrebno
preračunavanje. Koeficijente za prera­čunavanje treba utvrditi uz pomoć
tehničkih ili tehnoloških stručnjaka u lokalnoj ili izvještajnoj jedinici
(poslovnom subjektu). Te koeficijente treba sačuvati i stalno koristiti
prilikom iskazivanja statističkih podataka o proizvodnji. Ukoliko nastupi
promjena asortimana artikala unutar proizvoda definiranog NIP-om 2002, treba
izračunati novi koeficijent i naznačiti do kada je stari koeficijent vrijedio,
odnosno otkad vrijedi novi koeficijent.

Ukoliko jedan proizvod iz NIP-a 2002 sadrži više
artikala koje proizvodi lokalna jedinica ili ako su velike promjene u količini
i asortimanu tih proizvoda ili su im različiti koeficijenti pretvorbe, treba
odrediti koeficijente pretvorbe za svaki artikl i svaki artikl posebno
preračunati, pa preračunati zbroj upisati pod traženom mjernom jedinicom.

U stupcu *»g«* iskazuju se *količine utrošene
za daljnju proizvodnju* u lokalnoj jedinici. Ovdje se podrazumijevaju oni
proizvodi lokalne jedinice koji su se dalje prerađivali ili obrađivali u istoj
lokalnoj jedinici i tim postupcima pretvorili u novi proizvod naveden u NIP-a
2002. Novi proizvod dobiven na ovaj način obvezatno treba biti iskazan pod
drugom šifrom iz NIP-a 2002 iste lokalne jedinice. Ovdje se ne smiju iskazati:
količine utrošene za daljnju proizvodnju u drugim lokalnim jedinicama iste
izvještajne jedinice (poslovnog subjekta); količine utrošene za daljnju
proizvodnju u lokalnoj jedinici nabavljene od drugih lokalnih jedinica iste ili
drugih izvještajnih jedinica (poslovnih subjekata); i količine utrošene za
investicije u vlastiti fiksni kapital.

U stupcu *»h«* iskazuju se *količine zaliha*
sa stanjem 31. 12. 2002. prema izvršenoj inventuri. Ovdje se iskazuju samo
zalihe gotovih industrijskih proizvoda definiranih NIP-om 2002. Nedo­vršena proizvodnja,
odnosno proizvodi koji nisu dosegli određeni stupanj prerade ili dorade
definiran u NIP-u 2002 ne smiju se ovdje iskazati, kao ni zalihe proizvoda ili
dijela proizvoda namijenjenih trošenju za daljnju proizvodnju u lokalnoj
jedinici. Ovdje će se iskazati samo zalihe vlastitih proizvoda lokalne jedinice
namijenjene tržištu odnosno outputu (izlazu) proizvoda iz iste lokalne
jedinice.

*Prodaja (realizacija) industrijskih proizvoda* iskazuje se u stupcima *»i«*
i *»j«.* U stupcu *»i«* treba iskazati količine prodanih proizvoda u
fizičkim mjernim jedinicama, i to u svim mjernim jedinicama navedenim u NIP-u
2002 za jedan proizvod. U stupcu *»j«* treba iskazati prodaju u
vrijednosnom izrazu, odnosno u tisućama kuna i to samo kod prve mjerne
jedinice.

Pod prodajom proizvoda treba iskazati sve količine (u
stupcu *»i«*) i sve vrijednosti (u stupcu *»j«*) koje su: isporučene
drugim lokalnim jedinicama iste izvještajne jedinice (poslovnog subjekta);
isporučene ili prodane drugim poslovnim subjektima; prodane u vlastitim prodavaonicama
lokalne ili izvještajne jedinice; izvoz; odnosno ovdje će se iskazati sve
količine i vrijednosti proizvoda za koje je izdana faktura.

U stupac *»j«* upisuje se *vrijednost
proizvodnje* prema iskazanim količinama svakog proizvoda iz stupca *»i«.* Vrijednost
proizvodnje treba obračunati na temelju prodajnih cijena prethodno izvršenog
rada koje su postignute (fakturirane) ili koje bi se mogle postići tijekom
2002. U prodajne cijene obavezno treba uključiti i troškove njihovog pakiranja
i kada su zaračunati (naplaćeni) posebno. U vrijednost prodanih (realiziranih)
proizvoda *ne smije* se uključiti: zaračunat (naplaćeni) porez na promet i
potrošnju (PDV i trošarine); troškovi otpreme kada su odvojeno naplaćeni; bilo
koji popusti potrošačima. Drugim riječima, vrijednost prodanih količina dobiva
se na temelju cijena proizvođača - franko utovarna stanica.

Pod *prodanim količinama i vrijednostima proizvoda*
treba iskazati i iznajmljene proizvode ili proizvode dane u zakup (npr.
računalnu opremu, telefonske instalacije, strojeve za pranje rublja i sl.),
proizvedene strojeve, opremu ili hale za investicije u vlastiti fiksni kapital,
davanja djelatnicima u naturi i proizvode koji služe za intermedijarnu
potrošnju u lokalnoj jedinici, osim za industrijsku proizvodnju (npr. stočna
hrana, svježi beton koji se troši na gradilištu, odnosno izravno se ugrađuje u
građevinske objekte i sl.). Vrijednost navedenih proizvoda treba obračunati po
bazič­nim cijenama.

Iz navedenog proizlazi da se *u tabeli 1.*
iskazuju podaci o ostvarenoj proizvodnji, količinama utrošenim za daljnju proiz­vod­nju,
zalihama i prodaji industrijskih proizvoda po NIP-u 2002. Na taj su način
obuhvaćeni za konkretan proizvod po NIP-u 2002: proizvodnja kao izvor
raspoloživih količina, potrošnja u lokalnoj jedinici, prodaja i završne zalihe
kao rashodovana strana bilance raspoloživih količina. Kontrola količina na
razini lokalne jedinice može se izračunati na sljedeći način:

|  |
| --- |
| zbroj zaliha na početku 2002. (stupac »h*«* iz tabele 1.   obrasca za IND-21/2001.) + proizvedene količine u 2002.   (stupac »f*«*) = zbroj količina utrošenih za daljnju indu-  strijsku proizvodnju (stupac »g*«*) + prodane količine   (stupac »i*«*) + zalihe na kraju 2002. (stupac »h*«*) |

Nesklad
može nastupiti zbog kvara na robi ili naknadno otkrivenim neispravnim
proizvodima (»škartu«) ako postoje zalihe proizvoda namijenjene daljnjoj
proizvodnji u lokalnojjedinici, jer se one ne iskazuju u ovom
istraživanju, zatim zbog požara, poplave, krađe, neke druge nesreće ili sličnih
razloga zbog kojih se obavlja i knjigovodstveni otpis robe (proizvoda). Za
svako veće odstupanje treba dati tekstualno objašnjenje na obrascu
IND-21/PRODCOM (na zadnjoj stranici pod »vaši komentari«) ili posebnim dopisom
koji treba priložiti izvještaju IND-21/PRODCOM.

Izvještajne
jedinice (poslovni subjekti) koje u svom sastavu imaju lokalne jedinice koje se
bave brodogradnjom, prema opisu djelatnosti po NKD-u u razredu »35.11 - Gradnja
i popravak brodova«, dužne su ispuniti obrazac IND-21/PRODCOM/35.11. Podaci u
obrascu IND-21/PRODCOM/35.11. odnose se na tabelu 1. PRODCOM istraživanja, a
upute su dane ovdje i na poleđini pomoćnog obrasca IND-21/PRODCOM/35.11.

USLUŽNA
PROIZVODNJA U PRODCOM ISTRAŽIVANJU

U
PRODCOM istraživanju podaci se popunjavaju i za tzv. uslužnu proizvodnju. U
PRODCOM istraživanju se razlikuju dvije vrste uslužne proizvodnje: *prerada
po ugovoru i industrijske usluge* (opće). Terminologija i definicije
navedene ovdje u cijelosti su preuzete iz definicija PRODCOM istraživanja EU.
Prilikom ispunjavanja podataka na razini lokalnih jedinica treba voditi računa
o popunjavanju podataka o ovim vrstama proizvodnje za koje vrijede posebne
norme pri iskazivanju, posebno njene vrijednosti, a u slučaju prerade po
ugovoru šifriraju se s *»1«,* u stupcu *»c«* tabele 1.

Prerada
na temelju ugovora

Prerada
temeljem ugovora postoji kada izvještajna jedinica (poslovni subjekt) na
temelju ugovora s naručiteljem prerađuje određeni proizvod definiran NIP-om
2002 tako da pritom koristi sirovine kojima je vlasnik naručitelj; ta se *vrsta
usluge naziva preradom na temelju ugovora* (u prethodnim IND-21 standardima
se nazivalo *»*uslužnom proizvodnjom industrijskih proizvoda«). Ovu vrstu
uslužne proizvodnje industrijskih proizvoda odnosno prerade po ugovoru, treba
uvijek iskazati kod proizvođača kao i redovnu proizvodnju tako da se u stupac *»c«*
upiše šifra *»1«*, a za vrijednost prodaje u stupcu *»j«* treba
iskazati samo vrijednost učinjene usluge. Naručitelj (ugovorene) proizvodnje
nije predmet promatranja ovog istraživanja. U svakom slučaju, pri preradi na
temelju ugovora naručitelj i prerađivač ne mogu pripadati istoj izvještajnoj
jedinici (poslovnom subjektu). Prerada temeljem ugovora između dviju lokalnih
jedinica koje pripadaju istoj izvještaj­noj jedinici (poslovnom subjektu) nije
moguća.

Industrijske
usluge

Dorada
industrijskih proizvoda (bojenje, dovršavanje i tiskanje tekstila,
pozlaćivanje, radiranje, lakiranje i slično), popravci, održavanje i
instaliranje strojeva i opreme te sastavljanje građevinskih konstrukcija ukoliko
ih je proizvela ista lokalna jedinica smatraju se *industrijskim uslugama* (prethodno
nazvanim «o*pćim»)*, koje se također obuhvaćaju u PRODCOM statistici i
treba ih prikazati u IND-21/PRODCOM obrascu. *Industrijske usluge* se
prikazuju po svakoj pojedinoj vrsti izvršene usluge navedene u NIP-u 2002 u
fizičkim mjernim jedinicama, tj. *u efektivnim satima* (tisućama), osim
dorade tekstila (odjeljak 17 NKD-a), a vrijednost usluga iskazuje se u tisućama
kuna. U pravilu se iskazuju samo one industrijske usluge koje je izvršila
lokalna jedinica i za koje je izdana posebna faktura. Pravila iskazivanja
podataka po vrstama industrijskih usluga (općih) koje se obuhvaćaju u ovom
istraživanju navodimo u nastavku.

Dorada

Dorada
se ne iskazuje ukoliko se radi o dovršavanju vlastitih proizvoda, osim dorade u
tekstilnoj industriji (odjeljak 17 NKD-a). U tekstilnoj industriji dorada se
iskazuje isto kao i vlastita proizvodnja, a *doradu po ugovoru* treba
iskazati isto kao i preradu po ugovoru industrijskih proizvoda. Ostalu doradu
po ugovoru (osim tekstila)treba iskazati prema NIP-u 2002 *u
efektivnim satima* (tisućama efektivnih sati), a za vrijednost dorade treba
obračunati samo vrijednost izvršene usluge dorade.

Ovdje se razlikuje: dorada vlastitih proizvoda
lokalne jedinice (dorada u »kući«); dorada nabavljenih (kupljenih) proizvoda
(dorada za vlastiti račun); i dorada po ugovoru na proizvodima naručitelja
(dorada po ugovoru). Proces dorade ne uključuje promjenu oblika proizvoda.
Suprotno od prerade po ugovoru, dorada na određenom proizvodu iz NIP-a 2002 ne
uzrokuje njegovu transformaciju u novi proizvod po NIP-u 2002. Primjer su
sljedeći: bojenje, bijeljenje, dovršavanje, tiskanje i slično.

*»Rafiniranje u kući«* tako se smatra dijelom
proizvodnog procesa. I kada se *rafiniranje u kući* obavlja u drugoj
lokalnoj jedinici iste izvještajne jedinice, proizvodna lokalna jedinica
(pogon) prikazuje rafiniran proizvod zajedno sa svojom ukupnom (bruto)
vrijednosti kao svoju realiziranu (prodanu) proizvodnju. Lokalna jedinica
(pogon) koja je izvršila rafiniranje ne prikazuje ništa za proizvodne
statistike, jedino u slučaju kada osim «rafiniranja u kući» obavlja još i
vlastito nezavisno rafiniranje ili rafiniranje po ugovoru, koje se tada u
proizvodnim statistikama treba prikazati izdvojeno.

Vrijednost *rafiniranja za vlastiti račun*, tako
dugo dok je poseban registracijski broj raspoloživ, treba prikazati samo ona
lokalna jedinica (pogon) koja je obavila rafiniranje. Vrijednost koja se
prikazuje je bruto (fakturirana) vrijednost. Pod fizičkim mjernim jedinicama
prikazuju se tisuće efektivnih sati. Iznimka od ovog pravila je dorada tekstila
(vidi NKD odjeljak 17), gdje se proizvodnja dovršavanja tekstila treba
prikazati i u fizičkim mjernim jedinicama.

*Rafiniranje po ugovoru* također se treba prikazati
kod one lokalne jedinice (pogona) koji je izvršio rafiniranje. Vrijednost treba
iskazati lokalna jedinica (pogon) koja je rafinerija. Vrijednost koja se
iskazuje je vrijednost koju je naručitelj platio za uslugu rafiniranja lokalnoj
jedinici. Naručitelj za svoj dio izvješta­vanja treba prikazati ukupnu
vrijednost i količinu rafiniranih proizvoda kao realiziranu proizvodnju
(prodaju), osim u slučaju kada naručitelj (stranka) nije sam proizveo sirovine,
već ih je kupio. U tom slučaju naručitelj (stranka) ne prikazuje vrijednost ni
količine rafiniranih proizvoda. Rafiniranje po ugovoru postoji samo onda ako su
naručitelj (stranka) i ugovorena lokalna jedinica, odnosno poslovni subjekt
kojem pripada različiti poslovni subjekti. Rafiniranje po ugovoru između
lokalnih jedinica (pogona) iste izvještajne jedinice (poslovnog subjekta) nije
moguće po metodologiji proizvodnih statistika.

Održavanje
i popravci

P*opravke
i održavanje* treba iskazati prema NIP-u 2002 *u efektivnim satima*
(tisućama efektivnih sati), a za vrijednost obavljenih popravaka i održavanjasamo vrijednost izvršene usluge koristeći odgovarajuće šifre NIP-a 2002.
Treba iskazati onu vrijednost koja odgovara stvarno zaračunatim troškovima za
održavanje i popravke. Popravci i održavanja koji uključuju veće rekonstrukcije
proizvoda koji se popravlja ili održava treba prikazati kao proizvodnju. Ne
smiju se iskazati tekuća održavanja i popravci strojeva i opreme koje obavlja
poslovni subjekt (izvještajna jedinica) u vlastitim pogonima (lokalnim jedinicama)
ili se obavlja između lokalnih jedinica istog poslovnog subjekta (izvještajne
jedinice). Ne iskazuju se niti tekući popravci i održavanje koje lokalna
jedinica obavlja na svojim strojevima i opremi.

Sastavljanje

Sastavljanje
proizvoda iz dijelova zapravo je konstrukcija proizvoda iz različitih
komponenti za koje nema posebne šifre u NIP-u 2002. I ovdje podatke o montaži
treba iskazati *u efektivnim satima* (tisućama efektivnih sati) i
vrijednosno, prema vrsti izvršenih poslova sastavljanja.

Razlikujemo dvije vrste poslova sastavljanja:

a) ako su sastavni dijelovi u cijelosti ili pretežno
proizvedeni u drugom pogonu odnosno lokalnoj jedinici (koji pripada istom ili
drugom poslovnom subjektu), treba prikazati samo vrijednost rada utrošenog na
sastavljanju i to pod odgovarajućom šifrom u NIP-u 2002. Vrijednost koju treba
iskazati, predstavlja troškove koji su zaračunati za sastavljanje (uklj.
materijal koji je korišten za sastavljanje), isključujući bilo koji zaračunat
(naplaćen) porez na promet. Vrijednost ne uključuje vrijednost sastavnih
dijelova (komponenti) proizvedenih u pogonu, odnosno lokalnoj jedinici gdje je
sastavljanje izvedeno.

b) u suprotnom, ako su komponente (sastavni dijelovi)
pro­izvedene u cijelosti ili pretežno u pogonu, odnosno lokalnoj jedinici koja
je izvršila sastavljanje, vrijednost rada na sastavljanju (uklj. materijal koji
je korišten za sastavljanje) treba naravno biti dodana »pro rata« vrijednosti
proizvodnje tih komponenti (dijelova). Međutim, ako bi to bilo problematično
prikazati (npr. u slučaju većih instalacija), takvi se radovi mogu prikazati po
posebnim šiframa NIP-a 2002 za radove sastavljanja.

Neke od ovih industrijskih usluga klasificirane su
kao neindustrijske usluge u NKD-u, kao npr. održavanje i popravci motornih
vozila (50.20), održavanje i popravci računovodstvenih strojeva i kompjutora
(72.50). To se također odnosi na savjetodavne usluge o softveru (72.22) i
ostale računalne i s njima povezane djelatnosti (72).

MAKSIMALNO MOGUĆA PROIZVODNJA (KAPACITET)

U
stupcu *»e«* iskazuju se podaci o *maksimalno mogućoj proizvodnji*
(kapacitetu) lokalne jedinice iskazujući maksimalno moguću proizvodnju svakog
proizvoda koji je lokalna jedinica proizvodila u tijeku 2002. Kapacitet se
iskazuje samo za prvu mjernu jedinicu. U ovom stupcu ne smije se iskazati
kapacitet proizvoda ni za prvu mjernu jedinicu ukoliko je ona u satima ili
tisućama efektivnih sati. Objašnjenje ovog stupca nije dano redoslijedom iz
izvještaja jer predstavlja posebnu cjelinu, a pojam *»proizvod«* definiran
je opisima drugih stupaca.

Maksimalno moguću proizvodnju (kapacitet) nekog
proizvoda iz NIP-a 2002 predstavlja maksimalno moguća količina tog proizvoda
koju je bilo moguće proizvesti pri punom korištenju instaliranih strojeva i
uređaja i punom zaposlenju (pokrivenošću svih radnih mjesta adekvatnim
djelatnicima) s maksimalnim mogućim tehničkim i radnim učincima i normalnim
intenzitetom rada i to u okviru mogućeg vremena u tijeku godine definiranog
maksimalnim prinosom poslovnog subjekta, a ne maksimalnim prinosom po jedinici
proizvodnje određenog proizvoda.

Moguće vrijeme za rad kapaciteta (elemenata
proizvodnje) u godini određeno je u okviru *mogućeg broja smjena i mogućeg
broja dana rada kapaciteta* u tijeku promatrane godine. Mogući broj smjena i
dana rada kapaciteta određen je projektom za dani kapacitet, a iz projekta
treba uzeti te podatke kad se kapacitet koristi tako da ostvari maksimalni
prinos kapaciteta. Iznimno, ukoliko po projektu nije poznat mogući broj smjena
i dana rada ili se u dužem razdoblju ostvaruje veći broj smjena (dana) rada,
treba uzeti kao mogući broj smjena (dana) rada broj koji je karakterističan
(uobičajen) za rad kapaciteta u dužem razdoblju (za taj kapacitet u Republici Hrvatskoj).
Ako taj podatak poslovni subjekt ne dozna preko svog udruženja u Gospodarskoj
komori RH, treba se konzultirati s područnom statističkom službom.

U moguće vrijeme rada *ne obuhvaća se* vrijeme u
kojem je kapacitet stajao u tijeku 2002. zbog državnih blagdana i neradnih
dana, remonta strojeva i uređaja i to samo minimalno potrebno vrijeme za
obavljanje remonta. Priznaju se prekidi rada zbog dnevnih stanki za odmor i
pripremno i završno radno vrijeme, samo ako je projektom predviđeno. Mogućim
vremenom rada kapaciteta ne smatra se ni vrijeme u kojem kapacitet nije radio u
godini zbog toga što još nisu bili instalirani strojevi i uređaji ili su bili
izbačeni iz dalje upotrebe.

Za kapacitete koji prerađuju sirovine (npr.
prehrambena industrija) ili izrađuju proizvode (npr. prehrambena industrija ili
proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda i sl.) čiji je obujam
prerade, odnosno proizvodnje uvjetovan sezonom, mogući fond vremena, a time i
moguća proizvodnja ograničeni su trajanjem uobičajene sezone prerade, odnosno
proizvodnje.

Da bi se dobio kapacitet nekog proizvoda, osim
maksimalno mogućeg vremena treba odrediti *maksimalno moguće učinke*,
odnosno maksimalnu količinu proizvoda za vremensku jedinicu. Smatramo da je za
vremensku jedinicu najpraktičnije uzeti sat vremena. Kod određivanja maksimalno
mogućeg učinka naročito treba paziti na sljedeće: tehničku i ekonomsku
zastarjelost strojeva, vrstu i kakvoću materijala iz kojeg se izrađuju
proizvodi, organizaciju procesa proizvodnje (uzima se pretpostavka dobre
organizacije) i specifičnost tehničkog procesa.

S obzirom da smo gore pojasnili sve elemente, dajemo
formulu za izračunavanje maksimalno moguće proizvodnje proizvoda (kapacitet):
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |
| --- |
| Maksimalno moguća proizvodnja = maksimalno mogući   fond radnog vremena (izražen u satima) ´ maksimalno   mogući učinak u jednom satu |

if !supportEmptyParas endif

Osim o
navedenom, treba voditi računa i o sljedećim uvjetima i okolnostima prilikom
određivanja kapaciteta za pojedine industrijske proizvode.

Za *kapacitete
koji* *mogu proizvoditi više vrsta proizvoda* definiranih NIP-om 2002,
maksimalnu moguću proizvodnju treba iskazati u količinama koje bi bilo moguće
ostvariti kombinacijom proizvoda u promatranoj godini. To znači da se
maksimalno moguća proizvodnja takvih kapaciteta ne izražava jednim proizvodom,
već na temelju više proizvoda, tj. svi proizvodi terete maksimalno mogući
kapacitet u promatranom razdoblju pa ukupni maksimalno mogući fond radnog
vremena treba podijeliti prema strukturi ostvarene proizvodnje na tom
kapacitetu, odnosno mora se stalno imati u vidu odnos ostvarene i moguće
proizvodnje svih proizvoda koji se proizvode s danim kapacitetom da ne bi došlo
do dvostrukog ili višestrukog istraživanja kapaciteta.

Isto
tako, *kapacitet ovisi o kvaliteti materijala i vrsti materijala* koji se
upotrebljava za proizvodnju, npr. vunena ili pamučna pređa ili pređa dobivena
od mješavine. Za svaku od navedenih pređa u pravilu će biti različiti kapacitet
proizvodnje platna iako će se proizvodnja obavljati na istim strojevima.
Kapacitet proizvodnje platna može biti različit i kada se koristi samo jedna
vrsta pređe, npr. samo vunena pređa iste numeracije, ali različite kvalitete.
Kapacitet će biti manji za nekvalitetnu pređu (često se prekida) nego za
kvalitetnu pređu (radi primjera, koja ne puca). Ovaj problem ne javlja se samo
u proizvodnji alata, već i u cjelokupnoj industrijskoj proizvodnji.

U
pravilu *kapacitet nekog proizvoda određuju* samo oni elementi koji
sudjeluju u procesu njegove proizvodnje, bilo da proces predstavlja linija,
pogon ili tvornica. U lokalnim jedinicama, odnosno njihovim poslovnim
subjektima koji prema NIP-u 2002 imaju proizvode s različitim stupnjevima
obrade (npr. proizvodnja furnira, šperploča i namještaja, zatim celuloze i
papira ili proizvodnja čelika i valjanih proizvoda), kapacitet, odnosno
maksimalno moguća proizvodnja svakog od navedenih proizvoda određuje se na
temelju čimbenika koji pripadaju ciklusu proizvodnje samo tog proizvoda. Tako
se npr. maksimalno moguća proizvodnja furnira određuje na temelju čimbenika
pogona (lokalne jedinice) furnira, a maksimalno moguća proizvodnja šperploča
određuje se na temelju čimbenika u pogonu (lokalnoj jedinici) za proizvodnju
šperploča, tj. nezavisno od veličine kapaciteta furnira koji je poluproizvod u
izvještajnoj jedinici (poslovnom subjektu) i služi za proizvodnju šperploča. I
furnir i šperploče posebni su proizvod u propisanoj nomenklaturi NIP 2002, pa
se zato za svaki od njih posebno određuje kapacitet.

U slučaju postojanja *uskih grla* u nekoj od
faza procesa proizvodnje proizvoda, maksimalno moguću proizvodnju toga
proizvoda treba odrediti na temelju kapaciteta uskog grla samo onda ako su grla
dijelovi kapaciteta koji vrše najsloženije funkcije u pogledu veličine
operacije i u pogledu teškoće izvršenja i koji po svojoj vrijednosti predstavljaju
najvrednije dijelove kapaciteta.

*Pričuve kapaciteta* (postrojenja, zaposlenici)
namijenjene da se u određenom trenutku uključe u proces proizvodnje, u slučaju
kada iz procesa proizvodnje ispadne neki važan dio kapaciteta ili kada je
projektom predviđena zamjena određenog dijela kapaciteta, ne uzimaju se u obzir
prilikom izračunavanja maksimalno moguće proizvodnje.

Čimbenici kao što su nestašica električne energije,
sirovina i reprodukcijskog materijala i sl. ili slaba prodaja proizvoda bilo da
djeluju na obujam proizvodnje u dužem ili kraćem razdoblju, ne smatraju se
čimbenicima koji određuju kapacitet. To su čimbenici koji utječu na stupanj
korištenja kapaciteta, tj. utječu na obujam ostvarene proizvodnje pa time i na
njen odnos prema maksimalno mogućoj proizvodnji (kapacitetu).

Maksimalno
moguća proizvodnja u pravilu mora biti veća od ostvarene proizvodnje, jer u
slučaju povećanja proizvodnje preko maksimalno moguće ide na štetu poslovnog
subjekta. Ako se ipak dogodi navedeni slučaj, treba ga u popratnom dopisu
obrazložiti.

IV.
UPUTE ZA ISPUNJAVANJE OBRASCA
IND-21/PRODCOM/35.11

Svi
poslovni subjekti koji su registrirani u djelatnost brodogradnje ili u svom
sastavu imaju lokalne jedinice koje obavljaju ovu djelatnost prema opisu NKD
podrazreda: 35.11.1 i 35.11.2, ispunjavaju najmanje dva obrasca PRODCOM
istraživanja. Obrazac IND-21/PRODCOM ispunjavaju prema uputama za
IND-21/PRODCOM i upisuju u obrazac IND-21/PRODCOM još i podatke o ostvarenoj
mogućoj proizvodnji u uvjetno-naturalnom izrazu iz pomoćnog obrasca
IND-21/PRODCOM/35.11.

Naime u
obrascu IND-21/PRODCOM prikazuju se podaci u naturalnom izrazu o završenim
objektima brodogradnje u 2002., bez obzira na to je li njihova izrada započela
u tijeku 2002. ili u nekoj ranijoj godini. Međutim, za obračun stupnja
korištenja kapaciteta na temelju ostvarene i moguće proizvodnje, potrebno je
raspolagati podacima o rezultatima i mogućnostima proizvodnje samo u tijeku
2002. godine. U tu svrhu sastavljen je ovaj pomoćni obrazac (kao i za ostvarenu
proizvodnju Mjesečnog izvještaja industrije - IND-1A), u kojem treba prikazati
samo onaj obujam ostvarene i moguće proizvodnje koji je rezultat (mogućnost)
postojećih čimbenika proizvodnje (zaposlenika i strojeva) tijekom 2002.

Podatke
o ostvarenoj i mogućoj proizvodnji brodogradnje koja se u obrascu
IND-21/PRODCOM prikazuje u naturalnom izrazu, treba u pomoćnom obrascu
IND-21/PRODCOM/35.11 prikazati prema NIP-u 2002, po kojoj se daju i podaci u
tabeli 1. glavnog obrasca IND-21/PRODCOM ili IND-21/PRODCOM/POM.

Ostvarena proizvodnja preračunava se u
uvjetno-naturalno mjerilo prema postupku danom u objašnjenju za ispunjavanje
podataka Mjesečnog izvještaja industrije IND-1A/35.11 (NN, br. 18/97, str.
910). Maksimalno moguća proizvodnja (kapacitet) utvrđuje se prema uputama danima
za glavni obrazac IND-21/PRODCOM.

S obzirom na to da se za obračun korištenja
kapaciteta koriste samo podaci o ostvarenoj i mogućoj proizvodnji u
uvjetno-naturalnom izrazu koji su dobiveni na osnovi obrasca, nije potrebno da
se u glavnom obrascu IND-21/PRODCOM za gotovu proizvodnju u naturalnom izrazu
daje podatak o mogućoj proizvodnji.

V.
PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Ovim
Statističkim standardima za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji
(IND-21/PRODCOM) prestaju važiti Statistički standardi za godišnji izvještaj
industrije, objavljeni u »Narodnim novinama«, broj 60 od 13. kolovoza 1999.

Statistički
standardi za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji za 2002
(IND-21/PRODCOM), zajedno s obrascima za PRODCOM istraživanje i nomenklaturom
NIP 2002 koji se nalaze u dodatku 1. i dodatku 2. ovih statističkih standarda,
primjenjuju se osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
954-02/02-01/15
Urbroj: 555-03-02-02-15
Zagreb, 31. prosinca 2002.

 Ravnatelj
**mr. sc. Marijan Gredelj**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

1) PRODCOM *(COMmunity PRODuction)*,
je akronim za Istraživanje o industrijskoj proizvodnji Zajednice (Uredba Vijeća
(EEC) br. 3924/91), a prvo istraživanje prema Uredbi EU-a odnosilo se na
PRODCOM podatke za referentnu godinu1993.

2)  Uredba Vijeća Europske Ekonomske
Komisije (EEC) br. 3037/90 o statističkoj klasifikaciji gospodarskih
djelatnosti Europske Zajednice - NACE Rev.1 (OJ L 293/90, 83/93, 159/95).

3)Zakon o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (NN, br.
98/94), Odluka o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (NN, br. 6/95, 3/97 i
7/97).

4) Metodologija za godišnji izvještaj
industrije (NN, br. 80/95 i 82/97), Statistički standardi za godišnji izvještaj
industrije (NN, br. 60/99).

5)  Statističke jedinice usklađene su s Uredbom
EU-a o jedinicama za promatranje i analizu proizvodnog sustava EU (Uredba
Vijeća (EEC) br. 696/93), a nacionalno su objavljene u Metodologiji NKD-a (NN,
br. 12/97).

6)Pravilnik
o razvrstavanju poslovnih subjekata prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti
(NN, br. 22/95).

7) Uredba Vijeća Europske Ekonomske
Komisije (EEC) br. 3924/91 o utvrđivanju istraživanja o industrijskoj
proizvodnji Zajednice (PRODCOM uredba, OJ L 374/91) i Članak 2 (2) o obvezi
prikazivanja proizvodnje prema PRODCOM Listi. Ažurira se godišnje prema promjenama
CN-a. Trenutno je na snazi PRODCOM List 2002.

8)   Uredba
Vijeća Europske Ekonomske Komisije (EEC) br. 2658/87 i 2551/93 o tarifi i
statističkoj nomenklaturi i zajedničkoj carinskoj tarifi (OJ L 241/93). CN se
ažurira godišnje. Trenutno je na snazi CN 2003.

9)  Zakon o carinskoj tarifi Republike
Hrvatske s Carinskom tarifom kao sastavnim dijelom (NN, br. 125/2000).

10)   KPD 1996 je stupila
na snagu u RH 29. srpnja 1997. (NN, br. 68/97). Usporediva je u cijelosti s CPA
1996 Europske unije. Verzija CPA 1993 primijenjena je u NIP-u 1995, a u NIP-u
1997 i NIP-u 1999 preuzeta je nova verzija KPD-a 1996 na prvih šest brojčanih
oznaka.

11)   Metodološke osnove za mjesečni izvještaj industrije s
nomenklaturom NIPUM 97 kao integralnim dijelom (NN, br. 18/97).

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/375267.gif)
![](dodatni/375268.gif)
![](dodatni/375269.gif)
![](dodatni/375270.gif)
![](dodatni/375271.gif)
![](dodatni/375272.gif)
![](dodatni/375273.gif)
![](dodatni/375274.gif)

if !supportEmptyParas endif

DODATAK 2

**NOMENKLATURA
INDUSTRIJSKIH PROIZVODA – NIP 2002**

if !supportEmptyParas endif

**RUDARSTVO I VAĐENJE**[VAĐENJE ENERGETSKIH SIROVINA](0106A.htm06A.htm)

VAĐENJE RUDA I KAMENA, OSIM ENERGETSKIH SIROVINA

if !supportEmptyParas endif

**PRERAĐIVAČKA INDUSTRIJA**

[PROIZVODNJA HRANE, PIĆA I DUHANSKIH PROIZVODA](dodatni/310430.htm)
if !supportLineBreakNewLine
endif

[PROIZVODNJA TEKSTILA I
TEKSTILNIH PROIZVODA](dodatni/310431.htm)

[PROIZVODNJA KOŽE I PROIZVODA OD KOŽE](dodatni/310432.htm)

[PRERADA DRVA I PROIZVODI OD DRVA](dodatni/310433.htm)

[PROIZVODNJA CELULOZE, PAPIRA I PROIZVODA OD PAPIRA;
IZDAVAČKA I TISKARSKA DJELATNOST](dodatni/310434.htm)

[PROIZVODNJA KOKSA, NAFTNIH DERIVATA I NUKLEARNOGA GORIVA](dodatni/310435.htm)

[PROIZVODNJA KEMIKALIJA, KEMIJSKIH PROIZVODA, UMJETNIH
VLAKANA](dodatni/310436.htm)

[PROIZVODNJA PROIZVODA OD GUME I PLASTIKE](dodatni/310437.htm)

[PROIZVODNJA OSTALIH NEMETALNIH MINERALNIH PROIZVODA](dodatni/310438.htm)

[PROIZVODNJA METALA I PROIZVODA OD METALA](dodatni/310439.htm)

[PROIZVODNJA STROJEVA I UREĐAJA, D. N.](dodatni/310440.htm)

[PROIZVODNJA ELEKTRIČNE I OPTIČKE OPREME](dodatni/310441.htm)

[PROIZVODNJA PRIJEVOZNIH SREDSTAVA](dodatni/310442.htm)

[OSTALA PRERAĐIVAČKA INDUSTRIJA, D.N.](dodatni/310443.htm)

**[OPSKRBA ELEKTRIČNOM ENERGIJOM, PLINOM I VODOM](dodatni/310444.htm)**

**if !supportEmptyParas endif**

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 8/2003-106
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)