## Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (pročišćeni tekst)

### NN 137/2004 (1.10.2004.), Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

2416

Na
temelju članka 54. Zakona o izmjenama i dopunama Za­kona o sjemenu, sadnom
materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br.
163/03.) Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 18. sjednici 21. rujna
2004. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i
priznavanju sorti poljoprivrednog bilja.

Pročišćeni
tekst Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog
bilja obuhvaća Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti
poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br. 131/97.) te njegove izmjene i
dopune objav­ljene u »Narodnim novinama«, br. 163/03. u kojemu je naznačeno
vrijeme njegova stupanja na snagu.

Klasa:
320-20/03-01/02
Zagreb, 21. rujna 2004.

Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Florijan Boras, dipl. iur.**, v. r.

## ZAKON

### O SJEMENU, SADNOM MATERIJALU I PRIZNAVANJU SORTI POLJOPRIVREDNOG BILJA (pročišćeni tekst)

I.
TEMELJNE ODREDBE

Članak
1.

(1)
Ovim Zakonom uređuje se proizvodnja i trgovina poljoprivrednog sjemena,
presadnica, micelija jestivih i ljekovitih gljiva, poljoprivrednoga sadnog
materijala te priznavanje sorti poljoprivrednog bilja i druga pitanja od značenja
za provedbu jedinstvenog sustava poljoprivrednog sjemenarstva i rasadničarstva.

(2) Na
proizvodnju i trgovinu genetski modificiranoga poljoprivrednog sjemena,
presadnica, micelija jestivih i ljekovitih gljiva, poljoprivrednoga sadnog
materijala, te priznavanje sorti genetski modificiranog bilja, primjenjuju se i
odredbe posebnog propisa.

Članak
2.

U
smislu ovoga Zakona pojedini izrazi imaju sljedeća zna­čenja:

1.
Poljoprivredno sjeme jesu generativni i vegetativni dijelovi poljoprivrednog
bilja koji služe za umnažanje i proizvodnju poljoprivrednog bilja.

2. Poljoprivredno sortno sjeme jesu predosnovno
sortno sje­me i sjemenske kategorije koje se proizvode višekratnim cik­lič­kim
umnažanjem predosnovnog sjemena sorti upisanih u upisnike novostvorenih domaćih
i stranih sorti poljoprivrednog bilja u Republici Hrvatskoj.

3. Poljoprivredno sortno sjeme jesu i lokalne
prirodne populacije kulturnog bilja kao eko-tipovi, klonovi i sl., koji se
nalaze u proizvodnji i koje su upisane u Upisnik zatečenih domaćih i udomaćenih
sorti poljoprivrednog bilja.

4. Sorta poljoprivrednog bilja (u daljnjem tekstu:
sorta) skupina je biljaka unutar najniže botaničke sistematske jedinice koja se
odlikuje: izražajnošću svojstava određenog genotipa ili kombinacije genotipova,
razlikovanjem od bilo koje druge sorte prema barem jednom od navedenih
svojstava, te kao cjelina ostaje nepromijenjena nakon umnažanja ili na kraju
svojstvenog ciklusa umnažanja.

5. Poljoprivredni sadni materijal jesu sadnice koje
služe za po­dizanje voćnjaka, vinograda i hmeljika te cvijeće, ruže, ukrasno
grmlje i drveće kao i reprodukcijski materijal za proizvodnju sadnica.

6. Reprodukcijski sadni materijal za proizvodnju
sadnica je sjeme za proizvodnju podloga, sjemenjaci, vegetativne podloge,
korjenjaci, korjenovi izdanci, vriježe, cijepljene podloge, zrele i zelene
rezenice, plemke i meristem, ako potječu od sadnog materijala.

7. Voćna sadnica jest jednogodišnja ili višegodišnja
biljka nastala iz vegetativnih dijelova matične biljke ili spajanjem pod­loge i
plemke.

8. Presadnica je biljni materijal dobiven generativnim
ili vegetativnim putem a služi za umnažanje poljoprivrednog bilja.

9. Priznavanje sorti poljoprivrednog bilja jest
priznavanje novostvorenih domaćih sorti i uvođenje u proizvodnju stranih sorti
(u daljnjem tekstu: priznavanje sorti).

10.
Oplemenjivač sorte (u daljnjem tekstu: oplemenjivač) je fizička i pravna osoba
koja je radila na oplemenjivanju nove sorte, kreirala je i otkrila novu sortu.

11. Oplemenjivačko pravo jest pravo oplemenjivača ili
njegova pravnog sljednika određeno ovim Zakonom.

12. Sjemenska mješavina je mješavina sjemena različitih
vrsta i sorti.

13. Održivač sorte je pravna ili fizička osoba koja
održava sortu.

14. Uzorkivač sjemena je fizička osoba ovlaštena za
uzorkovanje sjemena.

15. DUS jest postupak i način ispitivanja različitosti,
ujed­na­če­nosti i postojanosti novih biljnih sorti u svrhu stjecanja ople­me­njivačkog
prava i priznavanja sorti poljoprivrednog bilja.

16. UPOV jest Međunarodna organizacija za zaštitu
novih biljnih sorti.

17. Banka biljnih gena sjemena jest temelj
nacionalnom sjemenskom programu, razvoju biljne genetike, stvaranju novih
kultivara, te zaštita biljnih genetskih izvora od daljnje erozije. Banka
biljnih gena je mjesto čuvanja, opisivanja, sakupljanja i uporabe biljnih
genetskih resursa za hranu i poljoprivredu.

18. Biljni genetski resurs jest svaki biljni ili
genetski materijal koji ima aktualnu ili potencijalnu vrijednost za hranu ili
drugu uporabu u poljoprivredi.

Članak 3.

(1) Poslove iz područja sjemenarstva, rasadničarstva
i priznavanja sorti ratarskog bilja, povrća i cvijeća obavlja Zavod za
sjemenarstvo i rasadničarstvo (u daljnjem tekstu: Zavod). Poslove iz područja
priznavanja sorti voćnih vrsta obavlja Zavod za vo­ćar­stvo, a poslove iz područja
priznavanja sorti vinove loze obav­lja Hrvatski zavod za vinogradarstvo i
vinarstvo.

(2) Zavodi iz stavka 1. su ustanove koje je osnovala
Vlada Republike Hrvatske.

(3) Radi praćenja učinkovitosti i stanja u
sjemenarstvu i ra­sad­­ničarstvu zavodi su dužni o obavljanju poslova iz svoje
djelatnosti najmanje jednom godišnje izvješćivati Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva
i vodnog gospodarstva (u daljnjem tekstu: Ministarstvo).

Članak 4.

(1) Za praćenje razvitka poljoprivrednog
sjemenarstva, ra­sad­ničarstva i priznavanja sorti poljoprivrednog bilja, za davanje
stručnih mišljenja i prijedloga o ovom području, u Ministarstvu se osnivaju:

1. Povjerenstvo za poljoprivredno sjemenarstvo,

2. Povjerenstvo za poljoprivredno rasadničarstvo,

3. Povjerenstvo za priznavanje sorti ratarskog bilja,
povrća i cvijeća,

4. Povjerenstvo za priznavanje sorti voćnih vrsta,

5. Povjerenstvo za priznavanje sorti vinove loze,

6.
Povjerenstvo za biljne genetske resurse.

(2)
Povjerenstva iz stavka 1. ovoga članka osniva i njihova pred­sjednika, članove
i tajnika imenuje ministar poljoprivrede, šu­marstva i vodnoga gospodarstva (u
daljnjem tekstu: ministar), rje­šenjem koje se objavljuje u »Narodnim
novinama«.

(3)
Predsjedniku, članovima i tajniku svakog povjerenstva pripada naknada koju
odredi ministar.

(4)
Ministar može osnovati i druga radna tijela radi rje­ša­vanja specifičnih
poslova iz stavka 1. ovoga članka.

Članak
5.

(1) U
obavljanju poslova sjemenarstva, rasadničarstva i priznavanja sorti
poljoprivrednog bilja, Ministarstvo vodi sljedeće upisnike:

1.
Upisnik proizvođača poljoprivrednog sjemena, presadnica i micelija jestivih i
ljekovitih gljiva (u daljnjem tekstu: Upisnik proizvođača sjemena),

2.
Upisnik dorađivača poljoprivrednog sjemena (u daljnjem tekstu: Upisnik dorađivača
sjemena),

3.
Upisnik proizvođača poljoprivrednog sadnog materijala (u daljnjem tekstu:
Upisnik proizvođača sadnog materijala),

4.
Upisnik održivača sorata poljoprivrednog sjemena i sadnog materijala (u
daljnjem tekstu: Upisnik održivača sorti),

5.
Upisnik novostvorenih domaćih sorti poljoprivrednog bilja (u daljnjem tekstu:
Upisnik novostvorenih domaćih sorti),

6.
Upisnik stranih sorti poljoprivrednog bilja (u daljnjem tekstu: Upisnik stranih
sorti),

7.
Upisnik zatečenih domaćih i udomaćenih sorti poljoprivrednog bilja (u daljnjem
tekstu: Upisnik zatečenih sorti),

8.
Upisnik uvoznika poljoprivrednog sjemena, sadnog materijala, presadnica i
micelija (u daljnjem tekstu: Upisnik uvoznika),

9.
Upisnik laboratorija za kontrolu kakvoće poljoprivrednog sjemena,

10. Upisnik
uzorkivača sjemena.

(2)
Uvjete kojima moraju udovoljavati pravne i fizičke osobe za upis u upisnike iz
stavka 1. ovoga članka, te sadržaj, oblik i način vođenja upisnika, propisuje
ministar.

(3) Za
obavljanje poslova očuvanja biljnih genetskih resursa osniva se banka biljnih
gena poljoprivrednog bilja sa sjedištem u Zavodu.

(4) Način
rada i uređenje organizacije banke biljnih gena poljoprivrednog bilja propisuje
ministar.

Članak
6.

(1)
Ministarstvo donosi rješenje o upisu u upisnike iz članka 5. ovoga Zakona na
zahtjev pravnih i fizičkih osoba, ako te prav­ne i fizičke osobe udovoljavaju
uvjetima propisanima ovim Zakonom i propisima donijetim na temelju ovoga
Zakona.

(2)
Ministarstvo će rješenjem brisati pravnu i fizičku osobu upisanu u upisnike iz članka
5. ovoga Zakona na njezin zahtjev, od­nosno, kad utvrdi da je prestala
udovoljavati uvjetima propisanima ovim Zakonom i propisima donijetim na temelju
ovoga Zakona.

(3)
Popisi na temelju pravomoćnog rješenja iz stavka 1. i 2. ovog članka objavljuju
se u »Narodnim novinama«.

II.
POLJOPRIVREDNO SJEME

1.
Poljoprivredno sjeme i njegove kategorije

Članak
7.

(1)
Kategorije poljoprivrednog sortnog sjemena jesu:

1.
Predosnovno sjeme proizvodi i održava oplemenjivač, od­nos­no fizička ili
pravna osoba na koju je oplemenjivač prenio pra­vo održavanja ili registrirani
umnažač umnažanjem odabranih biljaka izvorne generacije upisanih u Upisnike iz članka
5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona.

2. Osnovno sjeme proizvodi se iz predosnovnog sjemena
pod kontrolom oplemenjivača ili ovlaštenog umnažača.

3. Certificirano sjeme prve generacije proizvodi se
umnažanjem osnovnog sjemena.

4. Certificirano sjeme druge generacije proizvodi se
umna­ža­njem certificiranog sjemena prve generacije ili sjemena viših
kategorija.

5. Certificirano sjeme treće generacije proizvodi se
umna­ža­njem certificiranog sjemena druge generacije ili viših kategorija.

6. Samooplodna linija jest potomstvo homozigotne
biljke uz­go­jene u kontroliranoj samooplodnji u tijeku više generacija pod
kontrolom oplemenjivača.

7. Jednostruki hibrid (SC) jest prva generacija križanja
dviju smooplodnih linija.

8. Dvostruki hibrid (DC) jest prva generacija križanja
dvaju jednostrukih hibrida.

9. Trostruki hibrid (TWC) jest prva generacija križanja
jedne samooplodne linije i jednostrukog hibrida.

10. Standardno sjeme povrća koje se može proizvoditi
iz standardnog sjemena i sjemena iz točke 1., 2., 3., 4., 5. i 6. ovoga stavka,
a udovoljava autentičnosti i čistoći sorte.

11. Proizvodno sjeme cvijeća, aromatičnoga,
ljekovitog bilja i biljnih vrsta koje nemaju priznate sorte, a udovoljavaju
auten­ti­čnosti i čistoći vrste, čiju pripadnost vrsti deklarira proizvođač.

(2) Ovisno o vrsti bilja kategoriju sjemena do koje
je do­puš­teno umnažati sjeme i norme čistoće sorte, odnosno vrste, propisat će
ministar.

2.
Proizvodnja poljoprivrednog sjemena

Članak
8.

(1)
Poljoprivredno sjeme (u daljnjem tekstu: sjeme) mogu proizvoditi pravne i fizičke
osobe (u daljnjem tekstu: proizvođač sjemena) koje su upisane u Upisnik proizvođača
sjemena.

(2) Proizvođač sjemena može proizvoditi sjeme sorti
poljoprivrednog bilja koje su upisane u Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke
5., 6. i 7. ovoga Zakona i sjeme sorti koje su u zadnjoj godini postupka priznavanja
sorti.

(3) Vrste poljoprivrednog bilja koje nije dopušteno
uzgajati i umnažati na određenim područjima Republike Hrvatske propisuje
ministar.

(4) Ovisno o vrsti i vremenu proizvodnje sjemena,
proiz­vo­đači sjemena dužni su o masi proizvedenog sjemena izvijestiti Zavod
najkasnije do 31. prosinca tekuće godine.

Članak 9.

(1) Proizvođač sjemena može za račun inozemnog naru­či­telja
od uvezenog sjemena umnažati sjeme sorte koja nije upisana u Upisnik stranih
sorti iz članka 5. stavka 1. točke 6. i 7. ovoga Zakona.

(2) Sjeme iz stavka 1. ovoga članka može se umnažati
u su­glasnosti Ministarstva i na temelju ugovora s inozemnim naru­či­te­ljem,
prema kojem inozemni naručitelj preuzima cjelokupnu količinu proizvedenoga
naturalnog ili dorađenog sjemena.

(3) Sjeme iz stavka 1. ovoga članka nije dopušteno
stavljati u prodaju na području Republike Hrvatske.

3. Stručni
nadzor nad proizvodnjom sjemena

Članak
10.

(1) Sjemenski usjev za proizvodnju sjemena u tijeku
vegetacije podliježe obveznom stručnom nadzoru.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka biljne vrste
cvijeća, ljekovitog i aromatičnog bilja i biljne vrste koje nemaju priznate
sorte ne podliježu stručnom nadzoru.

(3) Stručnim nadzorom sjemenskog usjeva utvrđuje se
podri­jetlo upotrjebljenog sjemena, čistoća vrste, autentičnost i čistoća
sorte, kategorija sjemena, zdravstveno stanje usjeva i drugo propisano
metodologijom o provođenju stručnog nadzora.

Članak 11.

(1) Stručni nadzor nad proizvodnjom sjemena provodi
Zavod.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka Zavod će
po­vjeriti nadzor nad proizvodnjom standardnog sjemena i proizvodnog sjemena,
proizvođaču pod uvjetima koje propisuje ministar.

(3) Proizvođač sjemena iz stavka 2. ovoga članka
zasnivanje proizvodnje prijavljuje Zavodu.

(4) Zavod izvješćuje Ministarstvo o obavljenom stručnom
nadzoru nakon završenog nadzora svake kulture.

(5) Način i metodiku po kojoj će se provoditi stručni
nadzor, uvjete koje moraju ispunjavati osobe koje obavljaju stručni nadzor,
obrazac izvješća, obrazac prijave iz stavka 3. ovoga članka, te program
osposobljavanja za obavljanje stručnog nadzora, propisuje ministar.

Članak 12.

(1) Nakon provedenoga stručnog nadzora nad
proizvodnjom sjemenskog usjeva i na temelju nalaza stručnog nadzora, Zavod
izdaje uvjerenje o priznavanju sjemenskog usjeva (u daljnjem tekstu:
uvjerenje).

(2) Zavod je dužan voditi evidenciju o izdanim
uvjerenjima iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Obrazac uvjerenja iz stavka 1. ovoga članka, te
sadržaj, oblik i način vođenja evidencije iz stavka 2. ovoga članka propisuje
ministar.

Članak 13.

Ako proizvođač sjemenskog usjeva učini propust u bilo
kojoj fazi proizvodnje sjemenskog usjeva, Zavod će narediti mjere da se utvrđene
manjkavosti uklone.

4. Dorada
sjemena

Članak
14.

Dorada sjemena jest sušenje, čišćenje, kalibriranje,
piliranje, tretiranje zaštitnim sredstvima, pakiranje, plombiranje i
deklariranje.

Članak 15.

(1) Sjeme može dorađivati pravna i fizička osoba (u
daljnjem tekstu: dorađivač sjemena) koja je upisana u Upisnik dorađivača
sjemena.

(2) U rješenju o upisu dorađivača sjemena u Upisnik
iz stav­ka 1. ovoga članka moraju biti navedene vrste i kategorije sjemena koje
dorađivač sjemena ima pravo dorađivati.

Članak 16.

(1) Ako je sjeme određene vrste i sorte dorađivalo više
dorađivača sjemena, smatra se da je sjeme doradio dorađivač koji je deklarirao
sjeme.

(2)
Dorađivač sjemena dužan je voditi evidenciju o masi preuzetoga naturalnog i
dorađenog sjemena.

(3)
Sadržaj, oblik i način vođenja evidencije iz stavka 2. ovoga članka propisuje
ministar.

Članak
17.

(1)
Dorađivač sjemena može u postupku dorade pripremati mješavine različitih vrsta
i sorti poljoprivrednog bilja u različitim omjerima pojedinih komponenata.

(2)
Svaka od komponenata sjemena u mješavini mora udovoljavati uvjetima kakvoće za
tu vrstu poljoprivrednog bilja.

(3)
Naturalno sjeme sitnosjemenih mahunarki mora se u cijelosti isporučiti dorađivaču
sjemena.

(4)
Dorađivač sjemena dužan je uništiti otpad nastao doradom sjemena iz stavka 3.
ovoga članka pod nadzorom inspektora bilinogojstva.

Članak
18.

(1)
Dorađivač sjemena ne smije dorađivati naturalno poljoprivredno sjeme ako za to
sjeme nema zadnji zapisnik o stručnom nadzoru ili uvjerenje o priznavanju
sjemenskog usjeva iz članka 12. stavka 1. i 2. ovoga Zakona.

(2)
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, za biljne vrste iz članka 10. stavka 2.
ovoga Zakona dorađivati se može i sjeme koje nema uvjerenje o priznavanju
sjemenskog usjeva.

Članak
19.

(1)
Tijekom žetve, odnosno berbe, prijevoza, čuvanja do dorade naturalno sjeme
sorte i kategorije mora biti međusobno odvojeno i označeno.

(2) Za
naturalno sjeme koje se prevozi od njive do mjesta skladištenja odnosno čuvanja
potrebno je osigurati podatke o proizvođaču, katastarskoj čestici, vrsti, sorti
i kategoriji naturalnog sjemena.

5. Kakvoća sjemena

Članak
20.

Kakvoća
sjemena, u smislu ovoga Zakona, jest čistoća, vlaga, klijavost i zdravstveno
stanje.

Članak
21.

(1)
Kakvoća sjemena mora se utvrditi za svaku partiju sjemena, prije stavljanja u
promet.

(2)
Partija sjemena je određena količina sjemena čija masa ne prelazi najveću
dozvoljenu količinu, fizički se može identificirati i označena je jedinstvenim
brojem.

(3)
Najveću dozvoljenu količinu partije sjemena za pojedine vrste bilja i njihove
mješavine propisuje ministar.

Članak
22.

(1)
Temeljne zahtjeve o kakvoći sjemena uz suglasnost ravnatelja Državnog zavoda za
intelektualno vlasništvo, normizaciju i mjeriteljstvo propisuje ministar.

(2)
Kakvoću sjemena utvrđuje laboratorij upisan u Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke
9. ovoga Zakona.

(3)
Kakvoća sjemena utvrđuje se na uzorku sjemena koji uzima uzorkivač sjemena.

(4)
Metode uzorkovanja i ispitivanja kakvoće sjemena, način kontrole rada
laboratorija iz stavka 2. ovoga članka, te kontrolu rada i stručnog
osposobljavanja uzorkivača iz stavka 3. ovoga članka propisuje ministar.

(5) Za
kakvoću sjemena odgovara dorađivač sjemena.

6.
Pakiranje i deklariranje sjemena

Članak
23.

(1) Sjeme u prometu mora udovoljavati deklariranoj
vrsti i sorti, propisanim temeljnim zahtjevima o kakvoći, mora biti originalno
pakirano i imati deklaraciju uz otpremnicu i na ambalaži.

(2) Kakvoća sjemena u prodaji mora biti u granicama
dopuštenih odstupanja od deklarirane kakvoće.

(3) Sjeme pakirano u sitna pakiranja ne treba pratiti
deklaracija uz otpremnicu, a deklaracija na ambalaži mora biti u skladu sa
stavkom 5. ovoga članka.

(4) Za kakvoću sjemena i podatke navedene u
deklaraciji odgovorna je pravna ili fizička osoba koja je podnijela zahtjev za
deklariranje sjemena.

(5) Način pakiranja i deklariranja sjemena iz stavka
1. ovoga članka, dopuštena odstupanja od deklarirane kakvoće iz stavka 2. ovoga
članka i veličinu sitnog pakiranja za pojedine biljne vrste iz stavka 3. ovoga članka
propisuje ministar.

Članak 24.

(1) Sjeme u prometu deklarira Zavod na temelju
dokumenata koje dostavlja podnositelj zahtjeva za deklariranje.

(2) Podnositelj zahtjeva za deklariranje može biti
dorađivač ili uvoznik sjemena upisan u Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 2.
i 8. ovoga Zakona.

(3) Podnositelj zahtjeva iz stavka 2. ovoga članka
mora voditi evidenciju o sjemenu za koje podnosi zahtjev za deklariranje.

(4) Podnositelj zahtjeva mora
Zavodu omogućiti provjeru pravilnog korištenja izdanih deklaracija.

(5) Sadržaj, oblik i način vođenja
evidencije iz stavka 3. ovoga članka, te način provjere iz stavka 4. ovoga članka
propisuje ministar.

Članak 25.

(1) Zahtjev za izdavanje
deklaracije podnosi se Zavodu.

(2) O izdanim deklaracijama
Zavod vodi evidenciju.

(3) Veličinu, boju i sadržaj
deklaracija za različite kategorije sjemena, obrazac deklaracija te sadržaj,
oblik i način vođenja evidencije iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 26.

(1) Sjeme kojemu je istekao rok valjanosti
deklaracije ne smije se stavljati u prodaju, prije nego se produlji valjanost
deklaracije.

(2) Vlasnik sjemena kojemu je istekao rok valjanosti
deklaracije dužan je prije stavljanja u prodaju pokrenuti postupak utvrđi­vanja
klijavosti, a zdravstveno stanje samo kod vrsta kod kojih se ne utvrđuje
klijavost.

(3) Ako se u postupku utvrdi da je sjeme odgovarajuće
klijavosti, odnosno zdravstvenog stanja, izdaju se nove deklaracije uz
otpremnicu i na ambalaži.

7.
Trgovina sjemenom

Članak
27.

(1)
Trgovinom sjemena mogu se baviti pravne i fizičke osobe koje su registrirane za
tu djelatnost.

(2) U
prodaju se smije staviti samo sjeme sorti upisanih u upisnike iz članka 5.
stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona

Članak
28.

(1)
Trgovinom sjemena na veliko mogu se baviti pravne osobe koje imaju zaposlenika
sa stručnom spremom sedmog (VII/I) stupnja obrazovanja poljoprivrednog
fakulteta studija bilinogojstva.

(2)
Trgovinom sjemena na malo mogu se baviti pravne i fizičke osobe koje u svakoj
prodavaonici imaju zaposlenika s naj­manje četvrtim (IV) stupnjem obrazovanja
poljoprivredne struke.

(3)
Prodavaonica koja prodaje sjeme pakirano u sitna pakiranja ne mora imati
zaposlenika iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Pravne i fizičke osobe iz članka 27. stavka 1.
ovoga Zakona ne mogu prodavati sjeme izvan prodavaonice.

(5) Pravne i fizičke osobe iz članka 27. stavka 1.
ovoga Zakona dužne su sjeme držati u uvjetima koji osiguravaju održavanje
njegove kakvoće.

(6) Uvjete iz stavka 5. ovoga članka propisuje
ministar.

Članak 29.

Iznimno od članka 27. stavka 2. ovoga Zakona, u slučaju
nedovoljnih količina sjemena ministar može za tekuću godinu dopustiti
stavljanje u prodaju sjemena sorti koje nisu upisane u Upisnik iz članka 5.
stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona i sjemena koje odstupa od propisanih
temeljnih zahtjeva o kakvoći sjemena iz članka 22. stavka 1. ovoga Zakona.

8. Uvoz sjemena

Članak
30.

(1) Uvozom sjemena može se baviti uvoznik upisan u
Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke 8. ovoga Zakona.

(2) Sjeme se može uvoziti ako je sorta upisana u
Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona.

(3) Sjeme se može uvoziti samo u originalnom
pakiranju.

(4) U slučaju potrebe prepakiranja u manja pakiranja,
prepakiranje može obaviti dorađivač sjemena.

(5) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, u slučaju
nedovoljnih količina sjemena, ministar može za tekuću godinu dopustiti uvoz
sjemena sorti koje nisu upisane u Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke 6. i 7.
ovoga Zakona.

(6) Iznimno, ministar može dopustiti i uvoz nedorađenog
sjemena ako posjeduje certifikat o sortnosti sjemenskog usjeva i certifikat o
zdravstvenom stanju bilja.

(7) Uvoznik je dužan voditi evidenciju o uvezenim
količi­na­ma sjemena, sadnog materijala i micelija gljiva.

Članak 31.

(1) Uvezeno sjeme mora uz otpremnicu, ovisno o vrsti
bilja, posjedovati certifikat o sortnosti sjemena, certifikat o kakvoći sjemena
i certifikat o zdravstvenom stanju bilja.

(2) Uvezeno sjeme u originalnom pakiranju mora imati
deklaraciju na ambalaži izdanu od ovlaštene institucije zemlje izvoznice, a kod
stavljanja u prodaju na području Republike Hrvatske i deklaracije u skladu sa člankom
25. ovoga Zakona.

(3) Za kakvoću uvezenog sjemena iz stavka 2. ovoga članka
odgovoran je uvoznik.

(4) Propis o obveznoj dokumentaciji za određene vrste
bilja i namjene korištenja sjemena donosi ministar.

Članak
32.

(1)
Odredbe ovoga Zakona o pakiranju, deklariranju i uvozu sje­mena ne odnose se na
sjeme koje znanstvene i znanstveno-nas­tav­ne institucije i ustanove primaju
ili šalju za pokuse, za istra­živanje, za postupak priznavanja, zaštite novih
biljnih sorti i za potrebe banke biljnih gena.

(2) Rješenje
o odobrenju uvoza sjemena iz stavka 1. ovoga članka donosi Ministarstvo.

9.
Proizvodnja presadnica

Članak
33.

Proizvodnjom
presadnica mogu se baviti pravne ili fizičke osobe (u daljnjem tekstu: proizvođač
presadnica) koje su upisane u Upisnik proizvođača sjemena.

Članak 34.

(1) Presadnice se mogu
proizvoditi samo od sorti upisanih u Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke 5.,
6. i 7. ovoga Zakona, osim za vrste utvrđene u članku 71. stavak 2. ovoga
Zakona.

(2) Proizvođač presadnica dužan
je voditi evidenciju o proiz­vod­nji i o količini proizvedenih presadnica te o
tome izvijestiti Za­vod najmanje jednom godišnje, a najkasnije do 31. prosinca
tekuće godine.

(3) Sadržaj, oblik i način vođenja
evidencije te obrazac iz­vješća iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 35.

(1) Prodajom i uvozom
presadnica mogu se baviti proiz­vo­đači i uvoznici presadnica koji su upisani u
Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 1. i 8. ovoga Zakona.

(2) Sorte presadnica koja se
uvozi mora biti upisana u Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke 6. i 7. ovoga
Zakona, osim za vrste utvrđene u članku 71. stavku 2. ovoga Zakona.

(3) Presadnice u prodaji
moraju imati deklaracije.

(4) Presadnice iz domaće
proizvodnje deklarira proizvođač pre­sadnica, a uvezene presadnice uvoznik.

(5) Način pakiranja i deklariranja propisuje
ministar.

10. Proizvodnja micelija jestivih i ljekovitih
gljiva

Članak 36.

Micelij, u smislu ovoga Zakona, jest čista kultura
hifa gljiva na krutoj ili tekućoj podlozi (u fazi rasta) ili u suhom stanju (u
fazi mirovanja), a koja služi za umnažanje gljiva.

Članak 37.

Jestive gljive (u obliku
micelija), u smislu ovoga Zakona, jesu gljive koje se uzgajaju za prehranu ili
u ljekovite svrhe.

Članak 38.

(1) Micelij jestivih i
ljekovitih gljiva mogu proizvoditi i stav­ljati u prodaju pravne i fizičke
osobe (u daljnjem tekstu: proiz­vo­đač micelija) koje su upisane u Upisnik
proizvođača sjemena.

(2) O masi proizvedenog
micelija proizvođač micelija dužan je izvijestiti Zavod najmanje jednom godišnje,
a najkasnije do 31. prosinca tekuće godine.

(3) Obrazac
izvješća iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 39.

Prodajom i uvozom micelija mogu se baviti proizvođači
i uvoz­nici micelija koji su upisani u Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 1.
i 8. ovoga Zakona.

Članak
40.

(1)
Micelij u prodaji mora odgovarati deklariranoj vrsti, soju i ne smije biti
kontaminiran patogenim štetočinama (virusi, bakterije, gljive, nematode,
grinje, grčice i dr.).

(2)
Sadržaj deklaracije o vrsti, soju, kakvoći i načinu pakiranja micelija
propisuje ministar.

(3)
Deklaraciju iz stavka 2. ovoga članka izdaje proizvođač i uvoznik micelija u
skladu sa člankom 25. stavkom 1. ovoga Zakona.

III.
POLJOPRIVREDNI SADNI MATERIJAL

1.
Poljoprivredni sadni materijal i njegove kategorije

Članak
41.

(1)
Kategorije poljoprivrednog sadnog materijala jesu:

1.
Predosnovni materijal za umnažanje dobiven sukladno po­stup­ku s obzirom na održavanje
čistoće sorte, uključujući dominantna svojstva pomološke vrijednosti, a bez
bolesti, štetočinja, slobodan od virusa, viroida, fitoplazme i njima sličnih
organizama, službeno priznat, a služi za proizvodnju osnovnog sadnog
materijala.

2. Osnovni sadni materijal za umnažanje dobiven
neposredno ili vegetativno iz predosnovnog materijala sukladno postupku s
obzirom na održavanje čistoće sorte, uključujući dominantna svojstva pomološke
vrijednosti i zdravstveno stanje, službeno priznat, namijenjen za proizvodnju
certificiranoga sadnog materijala, a u prodaji je označen deklaracijom bijele
boje.

3. Certificirani sadni materijal dobiven neposredno
ili vegetativno, kroz ograničen broj umnažanja, iz osnovnoga sadnog materijala
sukladno postupku s obzirom na dominantna svojstva pomološke vrijednosti i
zdravstveno stanje, koji se koristi za umnažanje i podizanje voćnih i loznih
nasada, a u prodaji je označen deklaracijom plave boje.

4. Standardni sadni materijal koji potječe od
certificiranih matičnih stabala, odnosno grmova, kao i materijal koji potječe
od odabranih matičnih stabala ili grmova standarnoga sadnog materijala za umnažanje,
potvrđene čistoće i identiteta, slobodnog od štetnih organizama i bolesti, a u
prodaji je označen deklaracijom žute boje i slovima S-A.

(2)
Postupak za dobivanje pojedinih kategorija sadnog materijala iz stavka 1. ovoga
članka propisuje ministar.

(3)
Kategorije poljoprivrednog sadnog materijala iz stavka 1. ovoga članka obvezno
se koriste u proizvodnji poljoprivrednog sadnog materijala.

2.
Proizvodnja poljoprivrednog sadnog materijala

Članak
42.

Poljoprivredni
sadni materijal (u daljnjem tekstu: sadni materijal) mogu proizvoditi pravne i
fizičke osobe (u daljnjem tekstu: proizvođač sadnog materijala) koje su upisane
u Upisnik proizvođača sadnog materijala.

Članak
43.

(1)
Proizvođač sadnog materijala može proizvoditi sadni ma­terijal koji je vegetativno
potomstvo sorte, podloge ili među­po­d­lo­ge, koje su upisane u Upisnik iz članka
5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona, umnožen od predosnovnoga,
osnovnoga, cer­tificiranog i standardnog sadnog materijala.

(2)
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, određene vrste i sorte sadnog materijala
koje nisu upisane u Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke 6. ovoga Zakona mogu
se na temelju odobrenja ministra staviti u proizvodnju i upisati u Upisnik iz članka
5. stavka 1. točke 6. ovoga Zakona samo na prijedlog Zavoda uz prethodno mišljenje
Povjerenstva za poljoprivredno rasadničarstvo.

Članak
44.

(1)
Proizvođač sadnog materijala dužan je voditi knjigu ra­sad­nika, u koju se
upisuje ukupno proizvedeni, prodani i uništeni sadni materijal.

(2) O
proizvedenom, prodanom i uništenom poljoprivrednom sadnom materijalu proizvođač
je dužan izvješćivati Zavod jednom godišnje.

(3)
Sadržaj, oblik i način vođenja knjige iz stavka 1. ovoga član­ka te obrazac
izvješća iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar.

Članak
45.

(1)
Proizvođač sadnog materijala može za račun inozemnog naručitelja od uvezenoga
matičnoga reprodukcijskog materijala umnažati sadni materijal koji nije upisan
u Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona.

(2)
Sadni materijal iz stavka 1. ovoga članka može se umnažati u suglasnosti
Ministarstva i na temelju ugovora s inozemnim naručiteljem, prema kojem
inozemni naručitelj preuzima cjelokupnu količinu proizvedenoga sadnog
materijala.

(3)
Proizvodnja sadnog materijala iz stavka 1. ovoga članka podliježe u tijeku
vegetacije zdravstvenom nadzoru.

(4)
Sadni materijal iz stavka 1. ovoga članka nije dopušteno stavljati u prodaju na
području Republike Hrvatske.

3. Stručni
nadzor nad proizvodnjom sadnog materijala

Članak
46.

(1)
Proizvodnja sadnog materijala u tijeku vegetacije pod­liježe obaveznom stručnom
nadzoru.

(2)
Stručnim nadzorom sadnog materijala utvrđuje se pod­rijetlo upotrebljenoga
sadnog materijala, autentičnost sorte, vegetativna razvijenost i zdravstveno
stanje.

Članak
47.

(1)
Stručni nadzor nad proizvodnjom sadnog materijala provodi Zavod, odnosno stručna
ili znanstveno-nastavna institucija na temelju ovlasti Ministarstva.

(2) Način
i metodu po kojoj će se provoditi stručni nadzor nad proizvodnjom sadnog
materijala i stupanj obrazovanja zaposlenika za obavljanje stručnog nadzora te
uvjete koje mora ispu­njavati stručna ili znanstveno-nastavna institucija iz
stavka 1. ovoga članka propisuje ministar.

(3)
Nakon provedenog stručnog nadzora nad proizvodnjom sadnog materijala i na
temelju nalaza stručnog nadzora Zavod izdaje uvjerenja o podrijetlu, kakvoći i
autentičnosti nadziranoga sadnog materijala, odnosno rješenje da sadni
materijal ne udovoljava propisanim uvjetima.

Članak
48.

Proizvođač
sadnog materijala dužan je pod nadzorom inspektora bilinogojstva uništiti sadni
materijal za koji je donijeto rješenje da ne udovoljava propisanim uvjetima.

Članak
49.

(1)
Zavod je dužan voditi evidenciju o nadziranoj rasad­nič­koj proizvodnji prema
vrsti, sorti, podlozi i količini pojedinoga sadnog materijala.

(2)
Sadržaj, oblik i način vođenja evidencija iz stavka 1. ovoga članka propisuje
ministar.

Članak
50.

(1)
Zavod je dužan izvješćivati Ministarstvo o obavljenom stručnom nadzoru jednom
godišnje, a najkasnije do 31. prosinca tekuće godine.

(2)
Obrazac izvješća iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar.

4. Kakvoća
sadnog materijala

Članak
51.

Kakvoća
sadnog materijala, u smislu ovoga Zakona, jest pod­rijet­lo, autentičnost sorte
i podloge, vegetativna razvijenost i zdrav­stveno stanje.

Članak 52.

(1) Sadni materijal mora odgovarati propisanim
temeljnim zahtjevima o kakvoći.

(2) Temeljne zahtjeve o kakvoći sadnog materijala uz
suglasnost ravnatelja Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo, normizaciju
i mjeriteljstvo propisuje ministar.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ministar može,
na pri­jedlog Povjerenstva za poljoprivredno rasadničarstvo, u slučaju ve­ćeg
poremećaja u proizvodnji sadnog materijala odobriti stav­lja­nje u promet
sadnog materijala koji zadovoljava manje stroge uvje­te kakvoće, a u odnosu na
vegetativnu razvijenost, bez uma­njenja uvjeta zdravstvenog stanja toga sadnog
materijala.

Članak
53.

(1)
Kakvoću proizvedenoga sadnog materijala u skladu s propisanim normama utvrđuje
Zavod u rasadniku.

(2) Za
kakvoću proizvedenoga sadnog materijala odgovara proizvođač sadnog materijala.

5.
Pakiranje i deklariranje sadnog materijala

Članak
54.

Sadni
materijal u prodaji mora biti pakiran, plombiran, imati deklaraciju uz
otpremnicu i deklaraciju na ambalaži.

Članak
55.

(1)
Pakiranje, plombiranje i deklariranje sadnog materijala obavlja proizvođač
sadnog materijala na mjestu gdje je dovršena njegova proizvodnja u skladu sa člankom
56. stavkom 2. ovoga Zakona.

(2)
Uvezeni sadni materijal deklarira uvoznik u skladu sa člankom 56. stavkom 2.
ovoga Zakona.

(3) Način
pakiranja, plombiranja i deklariranja sadnog materijala propisuje ministar.

Članak
56.

(1)
Ovisno o vrsti i kategoriji sadnog materijala deklaracija na ambalaži mora biti
jedinstvena prema sadržaju, veličini, boji te mora imati broj.

(2)
Zahtjev za izdavanje deklaracija podnosi se Zavodu.

(3) O
izdanim deklaracijama Zavod vodi evidenciju.

(4)
Obrazac deklaracija, boju prema kategorijama sadnog ma­terijala i način vođenja
evidencije iz stavka 3. ovoga članka pro­pisuje ministar.

6.
Trgovina sadnog materijala

Članak
57.

(1)
Trgovinom sadnog materijala mogu se baviti pravne i fizičke osobe koje su
registrirane za tu djelatnost.

(2) Trgovinom sadnog materijala na veliko mogu se
baviti pravne osobe koje imaju zaposlenika sa stručnom spremom sedmog (VII/I)
stupnja obrazovanja poljoprivrednog fakulteta studija bilinogojstva.

(3) Trgovinom sadnog materijala na malo mogu se
baviti pravne i fizičke osobe, koje u svakoj prodavaonici imaju zaposlenika s
najmanje četvrtim (IV) stupnjem obrazovanja poljoprivred­ne struke.

(4) Pravne i fizičke osobe iz stavka 1. ovoga članka
ne mogu sadni materijal prodavati izvan prodavaonica.

(5) Pravne i fizičke osobe iz stavka 1. ovoga članka
dužne su sadni materijal držati u uvjetima koji osiguravaju održavanje njegove
kakvoće.

(6) Uvjete iz stavka 5. ovoga članka propisuje
ministar.

Članak 58.

U prodaju se može staviti samo osnovni sadni
materijal, certificirani i standardni sadni materijal koji odgovara propisanim
temeljnim zahtjevima o kakvoći, za koji je izdano uvjerenje o podrijetlu,
autentičnosti sorti i podloga i koji je upisan u Upisnike iz članka 5. stavka
1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona.

Članak
59.

Sadni
materijal u prodaji mora odgovarati propisanoj kak­voći i drugim podacima označenima
na deklaracijama.

7. Uvoz
sadnog materijala

Članak
60.

(1) Uvozom sadnog materijala može se baviti uvoznik
koji je upisan u Upisnik iz članka 5. stavka 1. točke 8. ovoga Zakona.

(2) Uvoziti se može osnovni, certificirani i
standardni sadni materijal koji ima certifikat o podrijetlu i autentičnosti
vrste, sorte, podloge i zdravstveni certifikat, izdane od ovlaštene institucije
zemlje izvoznice i koji je upisan u Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 5.,
6. i 7. ovoga Zakona.

Članak 61.

(1) Uvozni sadni materijal uvoznik stavlja u prodaju
u originalnom pakiranju.

(2) Originalno pakiranje, u smislu stavka 1. ovoga članka,
jest svako zatvaranje omota za koje se može utvrditi da je originalno pakiranje
a zatvaranje je obavio proizvođač sadnog materijala.

(3) Uvezeni sadni materijal mora imati deklaraciju na
ambalaži izdanu od ovlaštene institucije zemlje izvoznice, a kod stav­ljanja u
prodaju na području Republike Hrvatske i deklaracije u skladu sa člankom 55.
stavkom 3. ovoga Zakona.

Članak 62.

Za kakvoću i autentičnost uvezenoga sadnog materijala
odgovoran je uvoznik.

Članak
63.

(1)
Odredbe ovoga Zakona o pakiranju, deklariranju i uvozu sadnog materijala ne
odnose se na sadni materijal koji znanstvene i znanstveno-nastavne institucije šalju
i primaju za pokuse ili za istraživanje.

(2) Rješenje
o odobrenju uvoza sadnog materijala za pokuse ili za istraživanje donosi
Ministarstvo.

IV.
PRIZNAVANJE SORTI POLJOPRIVREDNOG BILJA

Članak
64.

Priznavanje
sorti poljoprivrednog bilja, u smislu ovoga Za­kona jest priznavanje
novostvorenih domaćih sorti i uvođenje u proizvodnju stranih sorti (u daljnjem
tekstu: priznavanje sorti).

Članak
65.

Priznavanje
sorti obavlja se na temelju ispitivanja odre­đe­nih svojstava u skladu sa člankom
69. i 75. ovoga Zakona.

1. Podnošenje
zahtjeva

Članak
66.

(1)
Postupak priznavanja sorti pokreće se podnošenjem zahtjeva ovlaštenom zavodu iz
članka 3. stavka 1. ovoga zakona, ovisno o vrsti poljoprivrednog bilja.

(2) Zahtjev za priznavanje novostvorene sorte (u
daljnjem tek­stu: zahtjev) podnosi oplemenjivač sorte, a za uvođenje u proiz­vodnju
strane sorte punomoćnik ili zastupnik vlasnika, odnosno korisnika strane sorte
(u daljnjem tekstu: podnositelj zahtjeva).

(3) Uz zahtjev za priznavanje strane sorte punomoćnik
ili zastupnik vlasnika dostavlja punomoć o zastupanju.

(4) Obrazac zahtjeva iz stavka 2. ovoga članka i
dokumentaciju koja se prilaže uz zahtjev za priznavanje sorti propisuje
ministar.

Članak
67.

Podaci
iz zahtjeva koji se odnose na podrijetlo izvornog materijala i na opis postupka
stvaranja nove sorte, smatraju se službenom tajnom.

2. Ocjena
opravdanosti zahtjeva

Članak
68.

(1)
Nakon primitka zahtjeva Zavod utvrđuje je li zahtjev potpun.

(2) Ako
utvrdi da zahtjev nije potpun, Zavod će pisano, uz navođenje nedostataka,
pozvati podnositelja zahtjeva da u roku koji ne može biti dulji od 30 dana računajući
od dana dostave poziva, otkloni utvrđene nedostatke.

(3) Ako
podnositelj zahtjeva u određenom roku ne otkloni nedostatke zahtjev će se
odbaciti.

Članak
69.

(1) U
postupku priznavanja sorti zavod koji provodi postupak provjerava da li ime
sorte odgovara propisanim uvjetima.

(2) Na
predloženo ime sorte svatko tko iskaže pravni interes može zavodu podnijeti
prigovor i to najkasnije u roku od tri mje­seca od dana objave predloženog
imena u službenom glasilu Zavoda.

(3) Ako
zavod utvrdi da predloženo ime sorte ne odgovara, odnosno da je prigovor
opravdan, poziva osobu koja je uložila prigovor da u roku od petnaest dana
predloži novo ime sorte.

(4)
Uvjete za utvrđivanje podobnosti imena sorti propisuje ministar.

3.
Ispitivanje sorte

Članak
70.

(1)
Zavod je dužan pravodobno obavijestiti podnositelja za­h­tje­va da će sorta
biti uključena u pokusno polje i od njega zatražiti da dostavi potrebnu masu
reprodukcijskog materijala radi ispitivanja u pokusnom polju i laboratoriju.

(2) Na
temelju obavijesti iz stavka 1. ovoga članka podnositelj zahtjeva dužan je
pravodobno, a najkasnije mjesec dana prije dana sjetve, odnosno sadnje
dostaviti reprodukcijski materijal Zavodu u određenoj masi i na propisani način.

(3) Ako podnositelj zahtjeva u određenom roku ne
dostavi potrebnu masu reprodukcijskog materijala ili je ne dostavi na propisan
način, rješenjem će se odbiti zahtjev.

(4) Propise o masi i načinu pripreme reprodukcijskog
materijala koji se mora dostaviti radi ispitivanja sorte u pokusnom polju i
laboratoriju donosi ministar.

Članak 71.

(1) Ispitivanje sorte provodi se na više mjesta u
trajanju do tri godine, a za svaku biljnu vrstu ili skupinu sličnih biljnih
vrsta ministar propisuje mjesto i vrijeme trajanja ispitivanja.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, za sorte cvijeća,
ljekovitoga, aromatičnog i hortikulturnog bilja nije obvezno provoditi
ispitivanje.

Članak
72.

Ispitivanje
sorte u pokusnom polju odnosno laboratoriju provodi Zavod.

Članak
73.

(1)
Ispitivanje sorte u pokusnom polju i laboratoriju posebno za svaku vrstu ili
skupinu sličnih vrsta, obavlja se prema metodologiji koju donosi ministar.

(2) Za
sve vrijeme trajanja ispitivanja jedne sorte u pokusnom polju i laboratoriju
usporedba se obavlja s istom standardnom sortom.

(3) Kao
standardna sorta može se odrediti samo opće poznata sorta, koja prema svojim
biološkim i gospodarskim svojstvima ima najveću vrijednost za namjenu radi koje
se ispituje nova sorta.

(4)
Iznimno od stavka 3. ovoga članka, ako za pojedinu biljnu vrstu ili namjenu
nema priznate sorte priznaje se prva prijav­ljena sorta.

4.
Statistička analiza podataka i ocjena vrijednosti sorte

Članak
74.

(1)
Zavod obrađuje godišnje i konačne podatke iz pokusnog polja i laboratorija.

(2)
Podaci iz stavka 1. ovoga članka obrađuju se prema jedinstvenoj metodi koju
donosi ministar.

(3)
Konačni rezultati ispitivanja dostavljaju se povjerenstvima radi ocjene
vrijednosti sorte, a godišnji rezultati podnositelju zahtjeva.

Članak 75.

(1) Na temelju obrađenih godišnjih i konačnih
podataka ispitivanja sorte u postupnom polju i laboratoriju te mišljenja užih
radnih tijela, povjerenstva ocjenjuju je li udovoljeno uvjetima za priznavanje
sorte.

(2) Sorta se priznaje:

1. ako je različita, ujednačena, postojana,

2. ako ima odgovarajuću gospodarsku vrijednost,

3. ako je ime sorte sukladno članku 69. stavku 4.
ovoga Za­ kona.

(3) Iznimno, odredba stavka 2. točke 2. ovoga članka
ne odnosi se na:

1. sorte povrća, sorte industrijske cikorije i uljne
tikve,

2. sorte trave koje nisu namijenjene za proizvodnju
voluminozne krme,

3. linije, hibride, klonove koji su namijenjeni
isključivo za uporabu kao nasljedne komponente.

(4) Zavod će priznati rezultate ispitivanja različitosti,
ujed­na­če­­nosti i postojanosti (DUS) koji su provedeni u zemljama članicama
UPOV-a.

(5) Metode utvrđivanja vrijednosti sorte iz stavka 2.
ovoga članka propisuje ministar.

5. Donošenje
rješenja i upis sorti u upisnik i brisanje sorti

Članak
76.

(1) Na
temelju prijedloga povjerenstava ministar donosi rje­šenje o priznavanju sorte.

(2) Ako
povjerenstva utvrde da nije udovoljeno uvjetima za priznavanje sorte predlažu
ministru donošenje rješenja o nepriznavanju sorte.

(3)
Iznimno za upis u Upisnik stranih sorti poljoprivrednog bi­lja, sorte voćnih
vrsta i vinove loze, na prijedlog Povjerenstva za priznavanje sorti voćnih
vrsta, ministar donosi rješenje o priznavanju i upisu u Upisnik stranih sorti,
bez primjene postupka pro­pisanog člancima 70., 71., 72., 73., 74. i 75. ovoga
Zakona.

(4)
Postupak za upis iz stavka 3. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 77.

Sortu
za koju je doneseno rješenje o priznavanju Ministarstvo upisuje u Upisnike iz članka
5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona.

Članak
78.

(1) Rješenje
o brisanju sorte iz Upisnika iz članka 5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga
Zakona na prijedlog povjerenstva donosi ministar:

1. ako
je isteklo 10 godina od upisa sorte u upisnik,

2. na
zahtjev podnositelja zahtjeva,

3. ako
prestanu postojati uvjeti zbog kojih je sorta priznata,

4. ako
se ne provodi održavanje sorte,

5. ako
podnositelj zahtjeva nije platio godišnje naknade za održavanje sorte.

(2)
Ukoliko su se stekli uvjeti iz stavka 1. ovoga članka Za­vod će uzorke sjemena
i dosje o sorti pohraniti u banku biljnih gena.

(3)
Postupak za produženje upisa u upisnike iz stavka 1. ovo­ga članka, uvjete i način
održavanja sorte, nadzor nad odr­ža­va­njem sorte i visinu naknade iz stavka 1.
točke 5. ovoga članka propisuje ministar.

6. Sortna
lista i dosje sorti

Članak
79.

(1) Za
sorte koje su upisane u Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga
Zakona, Zavod priprema i izdaje katalog priznatih sorti (u daljnjem tekstu:
Sortna lista).

(2) Za
svaku sortu iz stavka 1. ovoga članka Zavod vodi dosje sorti.

(3)
Sadržaj Sortne liste i dosjea sorti propisuje ministar.

7. Održavanje
sorte matičnih stabala i čuvanje uzoraka sjemena

Članak
80.

(1) Za
vrijeme dok je sorta priznata, uzorak reprodukcijskog materijala (za hibride
roditeljske linije) mora se, osim reproduk­cij­skog materijala višegodišnjih
vrsta bilja (vinove loze, voćar­skog bilja i hmelja), čuvati u Zavodu.

(2) Oplemenjivač sorte, zavodi iz članka 3. stavka 1.
ovoga Zakona, odnosno rasadničar višegodišnjih vrsta bilja (vinove loze, voćarskog
bilja, hmelja), dužni su uzgajati i osigurati uzgajanje određenoga broja matičnih
stabala, kontrolirati svojstva tih stabala i upisati ih u evidenciju.

(3) Održivač sorte dužan je uzorak reprodukcijskog
materijala iz stavka 1. ovoga članka dostaviti ovlaštenom zavodu prije
izdavanja rješenja o priznavanju sorte.

(4) Ujednačenost, postojanost i različitost sorte
mogu se dokazivati samo uzorcima predanim na čuvanje Zavodu, a za višegodišnje
vrste bilja evidentiranim matičnim stablima.

(5) Propis o čuvanju uzoraka reprodukcijskog
materijala iz stavka 1. ovoga članka i načinu vođenja evidencije uzoraka o ma­tič­nim
stablima, uvjetima i načinu uzgajanja tih stabala donosi ministar.

8. Troškovi postupka

Članak
81.

(1) Troškove
postupka priznavanja sorti snosi podnositelj zahtjeva.

(2) Troškove
prodaje, obnavljanja, čuvanja te održavanja uzoraka iz članka 80. ovoga Zakona
snosi podnositelj zahtjeva.

(3) Troškove
iz stavka 1. i 2. ovoga članka, vrijeme i način uplate te korištenje sredstava
propisuje ministar.

9.
Kontrola uvoza sjemena, sadnog materijala i poljoprivrednog bilja preko državne
granice

Članak
82.

(1)
Sjeme i sadni materijal može se uvoziti samo od sorti koje su upisane u
Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona.

(2)
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, može se na te­melju suglasnosti
Ministarstva uvoziti reprodukcijski materijal od sorti koje nisu upisane u
Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona, ako se uvozi za
potrebe oplemenjivanja bilja, vođenja postupka priznavanja i zaštite sorti
poljoprivrednog bilja, održavanja sorti, banke biljnih gena i znanstvenih istra­ži­va­nja
te radi umnažanja za potrebe izvoza.

(3)
Reprodukcijski materijal koji se uvozi za potrebe iz stav­ka 2. ovoga članka
mora imati certifikat o zdravstvenom stanju bilja.

Članak
83.

(1)
Reprodukcijski materijal iz članka 82. ovoga Zakona pod­li­ježe obaveznoj
kontroli koju obavlja fitosanitarna inspekcija na graničnom prijelazu (u
daljnjem tekstu: fitosanitarna inspek­cija).

(2) Ako
se uvozi reprodukcijski materijal od sorti poljoprivrednog bilja koje nisu
upisane u Upisnike iz članka 5. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona, a
koji ne posjeduju odgovarajuću ispravu iz članka 82. stavka 3. ovoga Zakona,
odnosno nema suglasnost iz članka 82. stavka 2. ovoga Zakona, fitosanitarni
inspektor (u daljnjem tekstu: fitosanitarni inspektor) donosi rješenje o
zabrani uvoza toga reprodukcijskog materijala.

(3) Rješenjem iz stavka 2. ovoga članka fitosanitarni
inspektor naređuje da se reprodukcijski materijal vrati pošiljaocu.

(4) Reprodukcijski materijal što ga građani unose u
Repub­liku Hrvatsku ili koji pristiže poštom carinarnici prijavljuje se
fitosanitarnom inspektoru radi kontrole u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ovoga članka.

(5) Carinarnice ne mogu cariniti reprodukcijski
materijal odnosno ne mogu upućivati te pošiljke na carinjenje drugim
carinarnicama na području Republike Hrvatske dok od fitosanitarnog inspektora
na graničnom prijelazu ne dobiju potvrdu o obavljenoj kontroli u skladu sa
stavkom 1. ovoga članka.

(6) Protiv rješenja fitosanitarne inspekcije iz
stavka 3. ovoga članka može se podnijeti žalba Ministarstvu.

(7) Žalba se podnosi u roku od osam dana od dana
dostave rješenja.

(8) Žalba
ne zadržava izvršenje rješenja.

V.
NAKNADE TROŠKOVA

Članak
84.

(1)
Pravne i fizičke osobe plaćaju naknadu troškova za:

1.
provođenje stručnog nadzora nad proizvodnjom sjemena i sadnog materijala
poljoprivrednog bilja iz članka 11. stavka 1. i članka 47. ovoga Zakona,

2. utvrđivanje
kakvoće i deklariranje sjemena i sadnog materijala iz članka 22., članka 25., članka
30., članka 31., članka 35., članka 39., članka 53., članka 56. i članka 61.
ovoga Zakona.

(2)
Visinu naknada iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar.

(3)
Naknade iz stavka 1. točke 1. ovoga članka prihod su zavoda, a naknade iz
stavka 1. točke 2. ovoga članka prihodi su ovlaštenih laboratorija i zavoda.

VI.
UPRAVNI I INSPEKCIJSKI NADZOR

Članak
85.

(1)
Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i zavoda u prenijetim im poslovima državne
uprave provodi Ministarstvo.

(2)
Poslovi državne uprave koje obavljaju zavodi jesu: obav­ljanje stručnog nadzora
nad proizvodnjom sjemenskog usjeva i sadnog materijala, izdavanje isprava i
priznavanje sorti poljoprivrednog bilja.

Članak
86.

(1)
Inspekcijski nadzor u provođenju ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
njega obavlja inspekcija Ministarstva (u daljnjem tekstu: inspekcija
bilinogojstva).

(2)
Poslove inspekcijskog nadzora iz nadležnosti inspekcije bilinogojstva provode
inspektori bilinogojstva.

(3)
Inspekcijski nadzor u provođenju ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
njega u prometu izvan specijaliziranih prodavaonica obavljaju i gospodarski
inspektori Državnog inspektorata sukladno ovom Zakonu i posebnim zakonima.

Članak
87.

(1)
Poslove inspektora bilinogojstva može obavljati diplomirani inženjer
poljoprivrede – studija bilinogojstva s položenim državnim stručnim ispitom i
pet (5) godina radnog iskustva u struci.

(2)
Program posebnog dijela državnoga stručnog ispita iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar.

Članak
88.

(1)
Inspektor bilinogojstva ima posebnu iskaznicu kojom se dokazuje njegovo službeno
svojstvo, identitet i ovlasti.

(2)
Obrazac iskaznice te način i postupak izdavanja iskaznice iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar.

Članak
89.

Inspekcija
bilinogojstva obavlja sljedeće poslove:

1.
kontrolira poljoprivredno zemljište, objekte nasada, objekte za doradu, skladišta,
opremu, prijevozna sredstva i propisane isprave za poljoprivredno sjeme,
presadnice, micelij jestivih i ljekovitih gljiva i poljoprivredni sadni
materijal,

2.
nadzire vrste bilja koje nije dopušteno uzgajati i umnažati na određenim područjima
Republike Hrvatske u skladu s nared­bom ministra,

3. nadzire
proizvodnju, žetvu, odnosno berbu, skladištenje i trgovinu sjemena, sadnog
materijala, presadnica i micelija,

4.
uzima uzorke sjemena, radi davanja na analizu,

5. nadzire doradu sjemena kod pravnih i fizičkih
osoba upisanih u Upisnik dorađivača sjemena,

6. naređuje izmjenu deklaracija ako utvrdi da sjeme,
sadni materijal, presadnice i micelij nisu deklarirane odnosno propisane kakvoće,

7. naređuje otklanjanje neispravnosti kakvoće i
drugih uvjeta kojima moraju udovoljavati sjeme, sadni materijal, presadnice i
micelij,

8. zabranjuje stavljanje u prodaju sjemena, sadnog
materijala, presadnica i micelija, ako utvrdi da ne udovoljavaju kakvoći i
drugim uvjetima propisanim ovim Zakonom i propisima donijetim na temelju njega,

9. privremeno zabranjuje, do donošenja konačnog rješenja,
prodaju poljoprivrednog sjemena i sadnog materijala ako prodavaonice ne
ispunjavaju propisane uvjete,

10. privremeno oduzima sjeme, sadni materijal,
presadnice i micelij te druge predmete u svezi s njihovom proizvodnjom, odnosno
doradom, do donošenja konačnog rješenja,

11.
naređuje uništavanje i nadzire postupak uništavanja sjemena, koje se ne bi
moglo iskoristiti izravno ili u prerađenom stanju za ljudsku ili stočnu hranu
ili industrijsku preradu,

12.
naređuje uništenje i nadzire postupak uništenja sadnog materijala čija
proizvodnja i prodaja nije dopuštena,

13.
kontrolira ispunjavanje uvjeta pravnih i fizičkih osoba upisanih u upisnike iz članka
5. ovoga Zakona,

14.
vodi službene podatke o povredama odredaba ovoga Zakona i propisa donijetih na
temelju njega,

15.
izvješćuje nadležna tijela državne uprave o uočenim nepravilnostima i traži
provođenje određenih postupaka, ako sama nije ovlaštena izravno postupati,

16.
podnosi zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka radi povrede odredaba ovoga
Zakona,

17. poduzima i druge radnje i mjere propisane ovim
Zakonom i propisima donijetim na temelju njega.

Članak 90.

(1) Pravne i fizičke osobe koje podliježu nadzoru
inspektora bilinogojstva dužne su mu omogućiti obavljanje nadzora, pružiti
potrebne podatke i obavijestiti te osigurati uvjete za nesmetani rad.

(2) Pravne i fizičke osobe iz stavka 1. ovoga članka
dužne su zahtjev inspektora bilinogojstva u određenom roku dostaviti ili
pripremiti podatke i materijale koji su mu potrebni za obavljanje poslova
inspekcijskog nadzora.

(3) Rok iz stavka 2. ovoga članka mora biti primjeren
vrsti zahtjeva.

Članak 91.

(1) Inspektor bilinogojstva u provedbi inspekcijskog
nadzora vodi postupak, sastavlja zapisnik i donosi rješenje, kada je za to ovlašten
ovim Zakonom i propisima donijetim na temelju njega.

(2) Na postupak inspektora bilinogojstva primjenjuju
se odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 92.

(1) Ako inspektor bilinogojstva u postupku
inspekcijskog nadzora utvrdi da je povrijeđen ovaj Zakon ili propisi doneseni
na temelju njega, naredit će rješenjem da se utvrđene nepravilnosti, odnosno
nedostaci uklone u određenom roku.

(2) Inspektor bilinogojstva donijet će rješenje iz
stavka 1. ovoga članka bez odlaganja, a najkasnije u roku 15 dana od dana završetka
nadzora.

(3) Protiv rješenja inspektora bilinogojstva može se
u roku 15 dana od dana dostave rješenja izjaviti žalba povjerenstvu kojeg
imenuje ministar.

Članak 93.

(1) Inspektor bilinogojstva donijet će usmeno rješenje
i odmah narediti izvršenje, kada utvrdi da pravna ili fizička osoba obavlja
djelatnost protivno u prekršajnom postupku izrečenoj zaštitnoj mjeri zabrane
obavljanja djelatnosti, a koje je postalo pravomoćno i izvršno.

(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka unijet će se u
zapisnik o provedenom inspekcijskom pregledu.

(3) U provedbi rješenja iz stavka 1. ovoga članka
inspektor bilinogojstva će pečaćenjem ili na drugi način zatvoriti prostorije
(objekt) u kojem se obavlja djelatnost, a može do konačne odluke nadležnog
tijela oduzeti opremu, uređaje, sredstva za rad i prijevozna sredstva kojima se
obavlja djelatnost.

Članak
94.

(1) U
obavljanju inspekcijskog nadzora inspektor bilinogojstva može privremeno
oduzeti, do donošenja rješenja o izvršenom prekršaju ili presude o kaznenom
djelu, dokumentaciju i predmete koji u prekršajnom ili sudskom postupku mogu
poslužiti kao dokaz.

(2) O
privremenom oduzimanju dokumentacije ili predmeta iz stavka 1. ovoga članka
izdaje se potvrda.

Članak
95.

(1) Ako
inspektor bilinogojstva posumnja da sjeme ne odgovara uvjetima propisanima ovim
Zakonom i propisima donijetim na temelju njega, uzet će određeni broj uzoraka i
dostaviti ih na analizu Zavodu.

(2)
Uzorci za analizu dostavljaju se pod šifrom.

(3) Način
uzimanja uzoraka, broj i masu propisuje ministar.

Članak
96.

(1)
Proizvođač, dorađivač i uvoznik sjemena (u daljnjem tekstu: vlasnik uzorka) može
u roku osam dana od dana primitka rezultata analize zahtijevati od inspektora
bilinogojstva da drugi primjera uzorka dostavi Zavodu na superanalizu.

(2) Superanalizu može zahtijevati i inspektor
bilinogojstva u roku iz stavka 1. ovoga članka, ako posumnja u rezultat
analize.

(3) Nalaz superanalize konačan je i može se pobijati
samo pod uvjetima i na način propisan za pobijanje javnih isprava.

Članak 97.

(1) Vlasnik uzorka dužan je podmiriti troškove
analize, odnosno superanalize uzoraka ako se utvrdi da sjeme od kojeg su uzeti
uzorci ne odgovara propisanim uvjetima.

(2) Ako se analizom utvrdi da uzorci odgovaraju
odredbama ovoga Zakona i propisima donijetim na temelju njega, troškove analize
odnosno superanalize uzoraka podmiruje tijelo državne uprave čiji je inspektor
bilinogojstva dostavio uzorke.

(3) Vlasnik proizvoda od kojeg je uzet uzorak nema
pravo na naknadu vrijednosti uzorka.

Članak 98.

(1) Postupak po žalbi na upravni akt koji donosi
Zavod provodi Ministarstvo.

(2) Protiv rješenja Ministarstva donesenih na temelju
ovoga Zakona u prvom stupnju nije dopuštena žalba nego se može pokrenuti
upravni spor.

(3) Žalba izjavljena protiv rješenja donijetih na
temelju ovoga Zakona ne zadržava izvršenje rješenja.

Članak 99.

Zaključak o dozvoli izvršenja inspektor bilinogojstva
dužan je donijeti bez odgađanja, a najkasnije u roku od osam dana od dana kada
je rješenje postalo izvršno.

Članak 100.

(1) Izvršno rješenje inspektora bilinogojstva kojem
je predmet nenovčana obveza i koje se prema prirodi obveze može izvršiti
neposrednom prinudom, izvršit će se tom prinudom, bez prethodne primjene
prisilnih mjera iz članka 286. Zakona o općem upravnom postupku.

(2) Ako se rješenje ne može izvršiti prema stavku 1.
ovoga članka, inspektor bilinogojstva prinudit će izvršenika na ispu­nje­nje
obveze novčanim kaznama.

(3)
Prinudna novčana kazna koja se izriče u smislu stavka 2. ovoga članka, prvi
put, izriče se u iznosu od 10.000,00 kuna za nad­ziranu pravnu, odnosno
5.000,00 kuna za nadziranu fizičku osobu. Svaka kasnija prinudna novčana kazna
izriče se u istom iznosu.

VII.
KAZNENE ODREDBE

Članak
101.

(1) Novčanom
kaznom od 70.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako
proizvodi poljoprivredno sjeme, a nije upisana u Upisnik proizvođača sjemena (članak
8. stavak 1.),

2. ako
uzgaja i umnožava vrste poljoprivrednog bilja koje nije dopušteno uzgajati (članak
8. stavak 2.),

3. ako
sjeme u prometu ne udovoljava deklariranoj vrsti i sorti, propisanim temeljnim
zahtjevima o kakvoći, ako nije na propisan način pakirano i ako nema
deklaraciju uz otpremnicu i deklaraciju na ambalaži (članak 23. stavak 1.),

4. ako
stavi u prodaju sjeme sorti koje nisu upisane u upisnike (članak 27. stavak
2.),

5. ako
uvozi sjeme, a nije upisana u Upisnik uvoznika (članak 30. stavak 1.),

6. ako
uvezeno sjeme uz otpremnicu nema propisane isprave (članak 31. stavak 1.),

7. ako
proizvodi sadni materijal, a nije upisana u Upisnik proizvođača sadnog
materijala (članak 42.),

8. ako
proizvodi sadni materijal koji nije vegetativno potomstvo priznate sorte (članak
43. stavak 1.),

9. ako
stavi u prodaju sadni materijal bez suglasnosti Ministarstva (članak 45. stavak
2.),

10. ako
u prodaju stavi sadni materijal protivno članku 58. i 59. ovoga Zakona,

11. ako
uvozi sadni materijal protivno članku 60. stavku 1. ovoga Zakona.

(2) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj
osobi novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.

(3) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i fizička osoba novčanom kaznom
od 8.000,00 do 10.000,00 kuna.

Članak
102.

(1) Novčanom
kaznom od 30.000,00 do 70.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako
stavlja u prodaju sjeme koje nije dopušteno stavljati u prodaju (članak 9.
stavak 3.),

2. ako
u tijeku vegetacije nije obavljen obavezni stručni nad­zor (članak 10. stavak
1.),

3. ako
dorađuje sjeme, a nije upisana u Upisnik dorađivača sjemena (članak 15. stavak
1.),

4. ako
u cijelosti ne isporuči naturalno sjeme sitnosjemenih mahunarki dorađivaču
sjemena (članak 17. stavak 3.),

5. ako
dorađuje naturalno sjeme koje nema posljednji zapisnik o stručnom nadzoru ili
uvjerenje o priznavanju sjemenskog usjeva (članak 18. stavak 1.),

6. ako
je stavila u prodaju partiju sjemena za koju nije utvrđena kakvoća (članak 21.
stavak 1.),

7. ako
kakvoća sjemena u prodaji nije u granicama dopuš­te­nih odstupanja od
deklarirane kakvoće (članak 23. stavak 2.),

8. ako
se bavi trgovinom sjemena, a nije registrirana za tu djelatnost (članak 27.
stavak 1.),

9. ako
uvozi sjeme koje nije originalno zapakirano (članak 30. stavak 3.),

10. ako
prepakiranje nije izvršio dorađivač sjemena (članak 30. stavak 4.),

11. ako
ne vodi propisanu knjigu rasadnika (članak 44. stavak 1.),

12. ako
u tijeku vegetacije nije izvršen stručni nadzor (članak 46. stavak 1.),

13. ako
uništi sadni materijal bez nadzora inspektora bilinogojstva (članak 48.),

14. ako
sadni materijal u prodaji nije pakiran i deklariran na propisan način (članak
54.),

15. ako
se bavi trgovinom sadnog materijala, a nije registriran za tu djelatnost (članak
57. stavak 1.),

16. ako
inspektoru bilinogojstva ne omogući obavljanje nadzora, ne pruži potrebne
podatke i obavijesti te ne osigura uvjete za nesmetani rad (članak 90. stavak
1.).

(2) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj
osobi novčanom kaznom od 4.000,00 do 8.000,00 kuna.

(3) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom
od 6.000,00 do 8.000,00 kuna.

Članak 103.

(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 30.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako ne vodi evidenciju o masi preuzetog sjemena (članak
16. stavak 2.),

2. ako komponente sjemena u mješavini ne udovoljavaju
uvjetima kakvoće (članak 17. stavak 2.),

3. ako nije uništila otpad nastao doradom (članak 17.
stavak 4.),

4. ako nije osigurala propisane podatke kod prijevoza
naturalnog sjemena (članak 19. stavak 2.),

5. ako stavi u prodaju sjeme kojem je istekao rok
valjanosti deklaracije (članak 26. stavak 1.),

6. ako nema zaposlenika sa stručnom spremom sedmog
stupnja obrazovanja (članak 28. stavak 1.),

7. ako u prodavaonici nema zaposlenika sa stručnom
spremom četvrtog stupnja obrazovanja (članak 28. stavak 2.),

8. ako prodaje sjeme izvan prodavaonice (članak 28.
stavak 4.),

9. ako ne drži sjeme u uvjetima koji osiguravaju njegovu
kakvoću (članak 28. stavak 5.),

10. ako
stavi u prodaju sjeme u originalnom pakiranju bez deklaracije na hrvatskom
jeziku (članak 31. stavak 2.),

11. ako
se bavi proizvodnjom presadnica, a nije upisana u Upisnik proizvođača sjemena (članak
33.),

12. ako
proizvodi presadnice od sorti koje nisu upisane u upisnike (članak 34. stavak
1.),

13. ako
nema zaposlenika sa stručnom spremom sedmog stupnja obrazovanja (članak 57.
stavak 2.),

14. ako
u prodavaonici nema zaposlenika sa stručnom spremom četvrtog stupnja
obrazovanja (članak 57. stavak 3.),

15. ako
prodaje sadni materijal izvan prodavaonice i/ili ako ga drži u uvjetima koji ne
osiguravaju održavanje njegove kak­vo­će (članak 57. stavak 4. i 5.),

16. ako
stavi u prodaju sadni materijal u originalnom pakiranju bez deklaracije na
hrvatskom jeziku (članak 60. stavak 3.),

17. ako
na zahtjev inspektora bilinogojstva u određenom ro­ku ne dostavi ili ne
pripremi podatke i materijale (članak 90. stavak 2.).

(2) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj
osobi novčanom kaznom od 3.000,00 do 6.000,00 kuna.

(3) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom
od 4.000,00 do 6.000,00 kuna.

Članak
104.

(1) Novčanom
kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako
stavi u prodaju presadnice koje nemaju deklaraciju na propisanom obrascu (članak
35. stavak 3.),

2. ako
presadnice nisu pakirane i označene na propisan način (članak 35. stavak 4.),

3. ako
stavi u prodaju micelij gljiva, a nije upisan u Upisnik proizvođača sjemena (članak
38. stavak 1.),

4. ako
micelij u prodaji ne odgovara deklariranoj kakvoći (članak 40.).

(2) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj
osobi novčanom kaznom od 1.000,00 do 2.000,00 kuna.

(3) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom
od 2.000,00 do 4.000,00 kuna.

VIII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
105.

(1)
Propise na temelju ovlaštenja iz Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i
priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br. 131/97.) donijet
će ministar u roku od godinu dana od dana njegova stupanja na snagu.

(2) Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka
ostaju na snazi propisi koji su doneseni za provedbu Zakona o poljoprivrednom
sjemenu i poljoprivrednom sadnom materijalu (»Na­rodne novine«, broj 50/88.,
28/92., 26/93. i 29/94.) i Zakona o priznavanju novostvorenih, odobravanja uvođenja
u proizvod­nju stranih i zaštiti sorti poljoprivrednog i šumskog bilja
(»Narodne novine«, broj 53/91., 26/93. i 29/94.), ako nisu u suprotnosti s
odredbama Zakona iz stavka 1. ovog članka.

Članak 106.

(1) Uredbu o osnivanju Zavoda donijet će Vlada
Republike Hrvatske u roku tri mjeseca od dana stupanja na snagu Zakona o
sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne
novine«, br. 131/97.).

(2) Do početka rada Zavoda, a najdulje godinu dana od
dana stupanja na snagu Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti
poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br. 131/97.) poslovi sjemenarstva,
rasadničarstva i priznavanja sorti poljopriv­rednog bilja u nadležnosti Zavoda
obavljat će se na način kako je to utvrđeno odredbama zakona i propisa za
njihovu provedbu iz članka 105. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak
107.

Iznimno,
od članka 41. točke 4. Zakona o sjemenu, sadnom ma­terijalu i priznavanju sorti
poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br. 131/97.), deset godina od dana
stupanja na snagu toga Zakona, koristit će se kategorija standardni sadni
materijal (S-A) i za proizvodnju sadnica i za umnažanje.

Članak
108.

(1)
Postupci za privredne prijestupe i prekršaje koji su pokrenuti do dana stupanja
na snagu Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti
poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br. 131/97.) dovršit će se prema
odredbama propisa koji su bili na snazi do njegova stupanja na snagu.

(2)
Postupak u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se pokrenutim danom podnošenja
prijave inspektora bilinogojstva.

Članak
109.

Propise
koje je ovlašten donijeti prema odredbema Zakona o izmjenama i dopunama Zakona
o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narone
novine«, br. 163/03.) ministar će donijeti u roku od jedne godine od dana
njegova stupanja na snagu.

Članak
110.

(1) Najkasnije do 1. siječnja 2005. Ministarstvo će
od ureda dr­žavne uprave u jedinicama područne (regionalne) samouprave, odnosno
upravnog tijela Grada Zagreba, nadležnih za poslove inspekcije bilinogojstva,
preuzeti obavljanje inspekcijskih poslova kao i državne službenike zatečene na
tim poslovima na dan stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
sje­menu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne
novine«, br. 163/03.).

(2) Do preuzimanja poslova iz stavka 1. ovoga članka
uredi državne uprave u jedinicama područne (regionalne) samouprave, od­nosno
upravno tijelo Grada Zagreba, nastavit će obavljati inspekcijske poslove s
djelokrugom određenim do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona
o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja
(»Narodne novine«, br. 163/03.).

(3) S danom preuzimanja poslova i državnih službenika
iz stavka 1. ovoga članka, uredi državne uprave u jedinicama po­dručne
(regionalne) samouprave, odnosno upravno tijelo Grada Za­greba, prestaje s
obavljanjem poslova inspekcije bilinogojstva.

(4) Diplomirani inženjer poljoprivrede koji na dan
stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sjemenu, sadnom
materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br.
163/03.) obavlja poslove inspektora bilinogojstva, a nema završen studij
bilinogojstva, može i dalje obavljati poslove inspektora bilinogojstva ako je
te poslove obavljao na dan 13. prosinca 1997. godine, a ima položen državni
stručni ispit po posebnom programu iz članka 87. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 111.

Danom stupanja na snagu Zakona o sjemenu, sadnom
materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«, br.
131/97.) prestaju važiti Zakon o poljoprivrednom sjemenu i poljoprivrednom
sadnom materijalu (»Narodne novine«, broj 50/88., 28/92., 26/93., 29/94.) i
Zakon o priznavanju novostvorenih, odobravanju uvođenja u proizvodnju stranih i
zaštiti sorti poljoprivrednog i šumskog bilja (»Narodne novine«, broj 53/91.,
26/93. i 29/94.).

if !supportEmptyParas endif

Pročišćeni tekst, NN 137/2004-2416