### NN 63/2024 (24.5.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2828/2023 od 25. travnja 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1129

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnijela Alenka Petrinec iz Varaždina, koju zastupa Bojana Marčelan, odvjetnica u Varaždinu, na sjednici održanoj 25. travnja 2024. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Rijeci dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Gž-902/2023 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Alenki Petrinec iz Varaždina, Vukovarska 1a, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 2.295,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Alenka Petrinec iz Varaždina (u daljnjem tekstu: podnositeljica), koju zastupa Bojana Marčelan, odvjetnica u Varaždinu, podnijela je 24. svibnja 2023. ustavnu tužbu smatrajući da joj je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Šibeniku pod brojem P-1481/2020 povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljeni su spis Općinskog suda u Šibeniku broj: P-1481/2020 i Županijskog suda u Rijeci broj: Gž-902/2023.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak pod brojem P-1093/2014 pokrenut je pred Općinskim sudom u Šibeniku 16. lipnja 2014. tužbom Smiljana Kalabrića, kao I. tužitelja i podnositeljice, kao II. tužiteljice podnesenom protiv Andree Kalabrić, kao I. tuženice, Aleksandra Kalabrića, kao II. tuženika i Ivana Kalabrića, kao III. tuženika, radi uspostave ranijeg zemljišnoknjižnog stanja na nekretninama upisanim u zk. ul. br. 5025 i 6094 k.o. Donje Polje.

Podneskom od 17. rujna 2014. tužitelji su predložili da se tužba dostavi tuženicima na odgovor.

Podneskom od 13. siječnja 2015. tužitelji su predložili da im se dostavi odgovor tuženika na tužbu.

Podneskom od 23. veljače 2015. tužitelji su obavijestili sud da je III. tuženik preminuo te su dostavili rješenje o nasljeđivanju.

Rješenjem Općinskog suda u Šibeniku broj: P-1093/2014 od 23. ožujka 2015. utvrđen je prekid postupka jer je III. tuženik preminuo (točka 1. izreke) te da će se postupak nastaviti kada nasljednici III. tuženika ili staratelj ostavine preuzmu postupak ili kada ih sud na prijedlog suprotne strane pozove da to učine (točka 2. izreke).

I. tužitelj je 3. kolovoza 2015. podnio zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem predsjednice Općinskog suda u Šibeniku broj: Su-Gzp I-19/2015-4 od 2. listopada 2015. odbijen je I. tužiteljev zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Podnescima od 10. siječnja 2017. i 23. siječnja 2018. tužitelji su predložili da sud pozove nasljednike III. tuženika na preuzimanje postupka i da se nastavi postupak te da se što skorije zakaže rasprava.

Podnositeljica je 23. siječnja 2018. podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Podnescima od 11. travnja 2019., 24. svibnja 2019. i 14. siječnja 2020. tužitelji su predložili da sud pozove nasljednike III. tuženika na preuzimanje postupka i da se nastavi postupak te da se što skorije zakaže rasprava.

Rješenjem Općinskog suda u Šibeniku broj: P-1093/2014 od 20. siječnja 2020. nastavljen je postupak te su pozvani nasljednici III. tuženika Vitomir Kalabrić i Temza Rakuljić da preuzmu postupak.

Podneskom od 4. ožujka 2020. tužitelji su povukli tužbu u dijelu tužbenog zahtjeva.

Ročište zakazano za 9. ožujka 2020. odgođeno je jer Vitomiru Kalabriću (sada III. tuženiku) dostava poziva nije bila uredna.

Rješenjem predsjednice Općinskog suda u Šibeniku broj: Su-Gzp I-11/2020-6 od 11. ožujka 2020. prihvaćen je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku podnositeljice te je određeno da je uređujući sudac dužan donijeti odluku u što kraćem mogućem roku, a najkasnije u roku šest mjeseci.

Podneskom od 26. lipnja 2020. tužitelji su požurili zakazivanje rasprave.

Pripremno ročište održano je 19. kolovoza 2020., na kojem je predmet dobio novi broj: P-1481/2020.

Rješenjem Općinskog suda u Šibeniku broj: P-1481/2020 od 8. rujna 2020. utvrđeno je povlačenje tužbe u dijelu tužbenog zahtjeva te u preostalom dijelu odbačaj tužbe.

Protiv navedenog rješenja tužitelji su podnijeli žalbu 11. rujna 2020.

Predmet je 21. listopada 2020. dostavljen Županijskom sudu u Rijeci na odlučivanje te je zaprimljen pod brojem: Gž-3828/2020.

Županijski sud u Rijeci je remisorno vratio spis Općinskom sudu u Šibeniku 7. veljače 2022. jer je uvidom u eSpis utvrđeno da je I. tužitelj preminuo.

Podneskom od 5. listopada 2022. podnositeljica je obavijestila sud o zakonskim nasljednicima I. tužitelja te je predložila sudu da prekine postupak i da pozove nasljednike na preuzimanje postupka.

Podneskom od 5. siječnja 2023. podnositeljica je požurila postupanje suda.

Podnositeljica je 28. veljače 2023. podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem Općinskog suda u Šibeniku broj: P-1481/2020 od 14. travnja 2023. utvrđen je prekid postupka jer je I. tužitelj preminuo (točka I. izreke) te su pozvani nasljednici I. tužitelja Tamaris Kalabrić Tićak i Smiljana Kalabrić da preuzmu postupak (točka II. izreke).

Rješenjem predsjednika Općinskog suda u Šibeniku broj: Su Gzp I-4/2023-4 od 21. travnja 2023. prihvaćen je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku podnositeljice te je određeno da je uređujući sudac dužan donijeti odluku u što kraćem mogućem roku, a najkasnije u roku osam mjeseci nakon što se ostvare uvjeti za nastavak postupka.

Podnescima od 27. travnja 2023. nasljednice I. tužitelja obavijestile su sud da nemaju nikakvog udjela na spornoj nekretnini te da stoga odbijaju preuzeti postupak.

Predmet je vraćen Županijskom sudu u Rijeci na odlučivanje 27. listopada 2023. te se vodi pod brojem: Gž-902/2023.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U glavi VI. (članci 63. – 70.) Zakona o sudovima (»Narodne novine«, broj 28/13., 33/15., 82/15., 67/18. i 21/22., u daljnjem tekstu: ZoSud/13) pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je model zaštite prava na suđenje u razumnom roku.

Pravna sredstva za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku izmijenjena su Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine«, broj 36/24.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine«, broj 8/15.) jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

5.1. Budući da je u trenutku podnošenja ustavne tužbe podnositeljica koristila pravna sredstva koja su joj bila na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

6. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositeljice od 16. lipnja 2014. (dan podnošenja tužbe) do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

7. Parnični postupak pred Općinskim sudom u Šibeniku pokrenut je 16. lipnja 2014. tužbom pok. I. tužitelja i podnositeljice radi uspostave ranijeg zemljišnoknjižnog stanja.

U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi postupak nije okončan i vodi se pred Županijskim sudom u Rijeci pod brojem Gž-902/2023.

Ustavni sud utvrđuje da postupak u konkretnom slučaju od dana kada je podnositeljica podnijela tužbu (16. lipnja 2014.) do donošenja ove odluke (25. travnja 2024.) traje ukupno devet (9) godina, deset (10) mjeseci i devet (9) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

8. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

9. Ustavni sud utvrđuje da se konkretan postupak vodio pred Općinskim sudom u Šibeniku i Županijskim sudom u Rijeci.

Valja ukazati na neaktivnost sudova koja je doprinijela duljini ovog postupka.

Naime, od dana kada je podnesena tužba Općinskom sudu u Šibeniku (16. lipnja 2014.) do dana kada je prekinut postupak zbog smrti III. tuženika (23. ožujka 2015.) prošlo je devet mjeseci u kojem razdoblju je prvostupanjski sud bio u potpunosti neaktivan.

Od dana kada je prekinut postupak (23. ožujka 2015.) do dana kada je postupak nastavljen te su pozvani nasljednici III. tuženika da preuzmu postupak (20. siječnja 2020.) prošlo je četiri godine i skoro deset mjeseci. U međuvremenu tužitelji su podnijeli zahtjeve za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku te su opetovano predlagali da sud pozove nasljednike na preuzimanje postupka i da se nastavi postupak.

Nadalje, od dana kada je postupak nastavljen (20. siječnja 2020.) do dana održavanja pripremnog ročišta (19. kolovoza 2020.) prošlo je skoro sedam mjeseci.

Nakon što je predmet dostavljen Županijskom sudu u Rijeci na odlučivanje (21. listopada 2020.) predmet je zbog smrti I. tužitelja vraćen Općinskom sudu u Šibeniku 7. veljače 2022., protekom godine dana i tri mjeseca.

Postupak je prekinut rješenjem od 14. travnja 2023., protekom godine dana i dva mjeseca od kad je dostavljen prvostupanjskom sudu.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

10. Ustavni sud utvrđuje da podnositeljica u razmatranom razdoblju nije pridonijela duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

11. U konkretnom slučaju riječ je o postupku koji je trajao preko devet (9) godina. Imajući u vidu ukupno trajanje postupka, doprinos sudova trajanju postupka, da podnositeljica nije pridonijela trajanju postupka te posebice činjenicu da postupak nije okončan, Ustavni sud ocjenjuje da je povrijeđeno pravo podnositeljice da sud u razumnom roku odluči o njenim pravima i obvezama, koje je pravo zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

12. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Županijskog suda u Rijeci dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

13. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju uzeo je u obzir da postupak još nije okončan.

14. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

15. U odnosu na zatraženi trošak sastavljanja ustavne tužbe, Ustavni sud ističe da u skladu s člankom 23. Ustavnog zakona svaki sudionik snosi svoje troškove, ako Ustavni sud ne odluči drukčije.

Ustavni sud nije utvrdio razloge za drukčije postupanje budući da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu jer podnositeljica prigovara samo duljini postupka.

Broj: U-IIIA-2828/2023
 Zagreb, 25. travnja 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.