## Poslovnik Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora (pročišćeni tekst)

### NN 9/2001 (2.2.2001.), Poslovnik Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA USTAV, POSLOVNIK I POLITIČKI SUSTAV ZASTUPNIČKOG DOMA HRVATSKOGA SABORA

 189

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Zastupničkog doma
Hrvatskoga sabora na temelju zaključka Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora od
15. prosinca 2000. godine i svoje nadležnosti iz članka 57. Poslovnika
Zastupničkog doma Hrvat­skoga sabora, na sjednici 19. siječnja 2001. godine
utvrdio je pročišćeni  tekst  Poslovnika
Zastupničkog  doma  Hrvatskoga sabora.

Pročišćeni tekst Poslovnika Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora obuhvaća
Poslovnik Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora (»Narodne novine«  broj 71/2000.) te izmjene i dopune Poslov­nika
Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora objavljene u »Na­rod­nim novinama« broj
129/2000. u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa:
012-12/00-06/01
Zagreb, 19. siječnja 2001.

 Predsjednik
Odbora za Ustav, Poslovnik
i politički sustav Zastupničkog doma
Hrvatskoga sabora
**mr. sc. Mato Arlović,** v. r.

## POSLOVNIK

### ZASTUPNIČKOG DOMA HRVATSKOGA SABORA

(pročišćeni tekst)

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Unutarnje ustrojstvo i način rada Zastupničkog doma Hrvat­skoga sabora
(u daljnjem tekstu: Zastupnički dom) uređuje se ovim Poslovnikom.

Članak 2.

Ovim se Poslovnikom uređuje:

- konstituiranje Zastupničkog
doma, početak obnašanja za­stup­ničke dužnosti, mirovanje i prestanak mandata
zastupnika,

- ostvarivanje prava i dužnosti
zastupnika u Zastupničkom domu,

- prava i dužnosti
predsjednika i potpredsjednika Zastup­nič­kog doma,

- prava i dužnosti te način
rada Predsjedništva Zastupničkog doma,

– djelokrug, sastav i način
rada radnih tijela Zastupničkog doma,

- odnosi Zastupničkog doma i
Predsjednika Republike Hrvat­ske (u daljnjem tekstu: Predsjednik Republike),

- odnosi Zastupničkog doma i
Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada),

- odnos Zastupničkog doma i Županijskog
doma,

- postupak donošenja akata i rasprave o pojedinim pitanjima iz
djelokruga Zastupničkog doma,

- postupak izbora i imenovanja, razrješenja i opoziva u Zastupničkom
domu,

- poslovni red na sjednicama Zastupničkog doma,

- javnost u radu Zastupničkog doma,

- obavljanje stručnih, administrativnih, tehničkih i drugih poslova za
potrebe Zastupničkog doma i vođenje tih poslova,

- rad Zastupničkog doma u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske te velikih prirodnih nepogoda.

II.  KONSTITUIRANJE ZASTUPNIČKOG
DOMA, POČETAK OBNAŠANJA ZASTUPNIČKE DUŽNOSTI, MIROVANJE I PRESTANAK MANDATA
ZASTUPNIKA

Članak 3.

Zastupnički dom saziva na prvu, konstituirajuću sjednicu Predsjednik
Republike.

Do izbora predsjednika Zastupničkog doma sjednici privremeno predsjeda
predsjednik Zastupničkog doma iz prethodnog saziva.

Predsjedatelj ima do izbora predsjednika Zastupničkog doma sva prava i
dužnosti predsjednika Zastupničkog doma u pogledu predsjedanja sjednicom.

Nakon izbora predsjednika Zastupničkog doma, izabrani pred­­­sjednik
Zastupničkog doma preuzima predsjedanje sjednicom.

Članak 4.

Zastupnički dom konstituira se izborom predsjednika na prvoj sjednici na
kojoj je nazočna većina zastupnika Doma.

Nakon što je Zastupnički dom konstituiran izvodi se himna Republike
Hrvatske »Lijepa naša domovino«.

Članak 5.

Na konstituirajućoj sjednici
Zastupnički dom bira Mandat­no­-imunitetno povjerenstvo i predsjednika
Zastupničkog doma.

Osim predsjednika
Zastupničkog doma na konstituirajućoj sjednici Zastupnički dom može birati i
potpredsjednike Zastup­ničkog doma, tajnika i zamjenika tajnika Hrvatskoga
sabora (u daljnjem tekstu: Sabor) i Odbor za izbor, imenovanja i upravne
poslove.

Pravo podnošenja prijedloga
odluka iz stavka 1. i 2. ovoga članka, na konstituirajućoj sjednici, imaju
klubovi zastupnika.

Članak 6.

Mandatno-imunitetno
povjerenstvo na konstituirajućoj sjednici podnosi izvješće Zastupničkom domu o
provedenim izborima za Zastupnički dom i imenima izabranih zastupnika, o
podnesenim ostavkama na zastupničku dužnost, o imenima zastupnika koji obnašaju
dužnost nespojivu sa zastupničkom dužnošću pa im zastupnički mandat miruje, o
imenima zastupnika kojima mandat miruje na njihov zahtjev, te o zamjenicima
zastupnika koji umjesto njih počinju obnašati zastupničku dužnost.

Izabrani zastupnici, koji
daju ostavku ili stavljaju mandat u mirovanje, moraju o tome obavijestiti
predsjednika Zastupničkog doma 24 sata prije početka konstituirajuće sjednice.

Na konstituirajućoj sjednici umjesto zastupnika koji su dali ostavku ili
stavili mandat u mirovanje, nazočni su zamjenici zastupnika određeni sukladno
Zakonu o izborima zastupnika u Hrvatski sabor.

Zastupnički dom zaključkom prihvaća izvješće Mandatno-imu­nitetnog
povjerenstva.

Članak 7.

Nakon što Zastupnički dom prihvati izvješće Mandatno-imu­ni­tetnog
povjerenstva o provedenim izborima, pred predsjedateljem Zastupničkog doma (u
daljnjem tekstu: predsjedatelj), zastupnici daju prisegu. Tekst prisege glasi:

»Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Zastup­ničkom domu
Hrvatskoga sabora obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati
Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki
napredak Republike Hrvatske.«

Predsjedatelj izgovara tekst prisege i nakon toga proziva poimenično
zastupnike, a zastupnik daje prisegu tako što ustaje i izgovara: »Prisežem«.

Članak 8.

Zastupnik, koji nije bio nazočan konstituirajućoj sjednici Zastupničkog
doma, daje prisegu na idućoj sjednici Zastupničkog doma.

Zastupnik ili zamjenik zastupnika koji nije bio nazočan sjednici kada je
Zastupnički dom donio odluku o početku njegovog mandata, prisegu daje na idućoj
sjednici.

Članak 9.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma zastupnik počinje obnašati
zastupničku dužnost i do dana prestanka mandata ima prava i dužnosti zastupnika
utvrđena Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom.

Zamjenik zastupnika počinje obnašati zastupničku dužnost danom kada
Zastupnički dom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta
zamjenjivanja i davanjem prisege.

Odluke iz stavka 2. ovoga članka objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Članak 10.

Zastupniku prestaje zastupnički mandat:

- ako podnese ostavku,

- ako mu je pravomoćnom sudskom odlukom oduzeta poslov­na sposobnost,

- ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora
u trajanju dužem od 6 mjeseci,

- smrću.

Kada se po odredbama zakona i ovoga Poslovnika ispune uvjeti za
prestanak zastupničkog mandata, zastupnički mandat prestaje zastupniku danom
kada je odluku o prestanku mandata donio Zastupnički dom.

U slučaju smrti, zastupniku prestaje zastupnički mandat danom smrti.

Članak 11.

Zastupniku miruje zastupnički mandat za vrijeme dok obnaša dužnost za
koju je zakonom određeno da je nespojiva sa zastupničkom dužnošću, odnosno za
vrijeme za koje je stavio zastupnički mandat u mirovanje.

Za vrijeme mirovanja zastupničkog mandata, zastupniku miruju sva prava i
dužnosti, ako zakonom ili ovim Poslovnikom nije drukčije određeno.

Članak 12.

Nakon isteka mandata Zastupničkog doma (raspuštanjem ili istekom
ustavnog roka), zastupnici Zastupničkog doma nastavljaju obnašati svoje dužnosti
i ovlasti do konstituiranja novog saziva Zastupničkog doma.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma prestaje mandat zastupnicima
prethodnog saziva Zastupničkog doma. Istoga dana prestaje zastupnicima
prethodnog saziva Zastupničkog doma članstvo u tijelima i organizacijama izvan
Sabora, na koje ih je imenovao Zastupnički dom iz reda zastupnika, ako je
imenovanje uvjetovano obnašanjem dužnosti zastupnika, a toga dana prestaje i
članstvo u radnim tijelima Zastupničkog doma imenovanim članovima.

Članak 13.

Nakon dane prisege zastupnika, izbora predsjednika i pot­pred­sjednika
Zastupničkog doma, tajnika i zamjenika tajnika Sabora te Odbora za izbor,
imenovanja i upravne poslove, Klub zastupnika parlamentarne većine, odnosno
koalicija stranaka parlamentarne većine, predlaže dnevni red radnog dijela
konstituirajuće sjednice.

III. OPĆA PRAVA I DUŽNOSTI ZASTUPNIKA

OpĆe odredbe

Članak 14.

Zastupnik ima prava i dužnosti:

- sudjelovati na sjednicama Zastupničkog doma i na njima raspravljati i
glasovati,

- podnositi prijedloge i postavljati pitanja,

- postavljati pitanja predsjedniku Vlade i članovima Vlade,

- sudjelovati na sjednicama radnih tijela i na njima govoriti, a u
radnim tijelima kojih je član i glasovati,

- prihvatiti izbor koji mu svojim odlukama odredi Zastupnički dom,

- stalnu novčanu naknadu,

- naknadu određenih materijalnih troškova.

Zastupnik ima i druga prava i dužnosti utvrđena odredbama Ustava, zakona
i ovoga Poslovnika.

Članak 15.

Zastupniku se dostavljaju:

- prijedlozi akata koje donosi Zastupnički dom,

- »Narodne novine«, službeni list Republike Hrvatske,

- »Izvješća Hrvatskoga sabora«, glasilo Sabora,

- izvješća, raščlambe i drugi materijali o kojima će se ras­prav­ljati u
Zastupničkom domu.

Članak 16.

Zastupniku su dostupni svi službeni materijali, dokumenti i podaci koji
se pripremaju ili prikupljaju u radnim tijelima Zastupničkog doma i Stručnoj
službi Sabora, Vladi, ministarstvima i drugim tijelima državne uprave, a koji
se odnose na teme o kojima se raspravlja u Zastupničkom domu.

Materijali, dokumenti i podaci iz stavka 1. ovoga članka mogu biti
zastupnicima dostupni i putem Internet stranice ovisno o tehničkim mogućnostima
Sabora.

Članak 17.

Predsjednik ili predsjedatelj Zastupničkog doma i predsjednik radnog
tijela dužan je davati zastupniku obavijesti i objašnjenja.

Tajnik Sabora dužan je davati zastupniku obavijesti i objaš­nje­nja o
radu Stručne službe Sabora.

Članak 18.

Zastupnici su dužni čuvati podatke koje saznaju u obnašanju zastupničke
dužnosti a koji, prema zakonskim propisima, nose oznaku tajnosti i za to su
odgovorni prema zakonu.

Zastupnički dom može donijeti kodeks o etičkom ponašanju zastupnika.

Članak 19.

Zastupnik može tražiti da mu Stručna služba Sabora pruži pomoć u
obnašanju njegove zastupničke dužnosti, prvenstveno u izradi prijedloga koje
podnosi, u obavljanju poslova i zadaća koje mu je povjerilo radno tijelo
Zastupničkog doma, odnosno da mu osigura dopunsku dokumentaciju za pojedine
teme koje su u dnevnom redu sjednice Zastupničkog doma ili radnih tijela, a može
tražiti i stručne obavijesti i objašnjenja.

U Stručnoj službi Sabora zastupnicima su dostupna tehnička i
informatička sredstva i materijali, koji su im potrebni za obnašanje njihove dužnosti,
te se osiguravaju tehnički i drugi uvjeti za njihov rad.

Članak 20.

Zastupnicima se izdaje zastupnička iskaznica.

U zastupničkoj iskaznici navodi se imunitetno pravo zastupnika.

Po prestanku zastupničke dužnosti i za vrijeme mirovanja zastupničkog
mandata, zastupnik je dužan vratiti zastupničku iskaznicu.

Obrazac zastupničke iskaznice odlukom utvrđuje Zastup­nički dom na
prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove.

O izdavanju zastupničkih iskaznica i o evidenciji izdanih iskaznica
brine se tajnik Zastupničkog doma.

Članak 21.

Zastupnik od dana konstituiranja Zastupničkog doma, odnosno od početka
obnašanja zastupničke dužnosti do dana konstituiranja novog saziva Zastupničkog
doma, odnosno do dana prestanka obnašanja zastupničke dužnosti, ima pravo na
novčana primanja i druga prava sukladno zakonu.

Članak 22.

Nakon početka obnašanja zastupničke dužnosti zastupnici su dužni
ispuniti upitnik.

Sadržaj i obrazac upitnika iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje Odbor za
izbor, imenovanja i upravne poslove.

ZastupniČki imunitet

Članak 23.

Zastupnik ima imunitet od dana konstituiranja Zastupničkog doma do
prestanka zastupničkog mandata.

Kad se steknu uvjeti za pritvor zastupnika ili za pokretanje kaznenog
postupka protiv zastupnika, ovlašteno državno tijelo obvezno je prethodno zatražiti
za to odobrenje Zastupničkog doma.

Zahtjev za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka
protiv zastupnika, ovlašteno državno tijelo podnosi predsjedniku Zastupničkog
doma radi upućivanja Mandatno-imu­ni­tetnom povjerenstvu.

Članak 24.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo dužno je bez odgode raspraviti zahtjev
za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv
zastupnika, kao i izvješće o pritvoru zastupnika zatečenog u činjenju kaznenog
djela za koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina te
podnijeti o tome izvješće Zastupničkom domu na prvoj idućoj sjednici.

Članak 25.

Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za pokretanje
kaznenog postupka protiv zastupnika, Zastupnički dom odlučuje na osnovi
izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva hoće li dati odobrenje za pritvor,
odnosno odobrenje za pokretanje kaznenog postupka.

Članak 26.

O odluci povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za
pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, Zastupnički dom izvijestit će
nadležni sud i državnog odvjetnika.

Članak 27.

Između sjednica Zastupničkog doma, odobrenje za lišenje slobode, odnosno
za nastavljanje kaznenog postupka, daje i o primjeni imuniteta zastupnika
odlučuje Mandatno-imunitetno povjerenstvo, uz potvrdu Zastupničkog doma na
prvoj idućoj sjednici.

Zastupnik koji je pozvan na obavijesni razgovor ima pravo ne odazvati se
tom razgovoru.

Članak 28.

Kad Zastupnički dom, odnosno Mandatno-imunitetno povjerenstvo dade
odobrenje za određivanje pritvora zastupnika, odnosno dâ odobrenje za
pokretanje kaznenog postupka, zastupnik može biti pritvoren, odnosno kazneni se
postupak protiv njega može voditi samo za kazneno djelo za koje je dano
odobrenje.

Klubovi zastupnika

Članak 29.

Klub zastupnika u Zastupničkom domu mogu osnovati:

- politička stranka koja ima najmanje tri zastupnika,

- dvije ili više političkih stranaka koje imaju zajedno najmanje tri
zastupnika,

- najmanje tri nezavisna zastupnika,

- zastupnici iz reda nacionalnih manjina.

Zastupnik može biti član samo jednog kluba, a zastupnik iz reda
nacionalnih manjina može biti i član kluba stranke kojoj pripada, uz njezin
pristanak.

Predsjednik Kluba zastupnika, u pogledu prava i obveza, ima status
predsjednika radnog tijela Zastupničkog doma.

Članak 30.

Klubovi zastupnika obvezni su o svom osnivanju izvijestiti tajnika
Zastupničkog doma, priložiti svoja pravila rada te podatke o članovima. Tajnik
Zastupničkog doma osigurat će klubovima zastupnika, razmjerno broju članova
kluba, prostorne i druge tehničke uvjete za rad (dvoranu za sjednice, prijepis,
umnožava­nje, dostavu materijala i drugo).

Klub zastupnika ima pravo zaposliti djelatnika na poslovima tajnika
kluba, u pravilu iz Stručne službe Sabora. Iznimno, klub zastupnika ima pravo,
na određeno vrijeme, zaposliti djelatnika na poslovima tajnika kluba izvan
djelatnika Stručne službe Sabora a na teret sredstava Hrvatskoga sabora.

Klubovi zastupnika mogu, ovisno o broju članova kluba, zaposliti
djelatnika na poslovima savjetnika, iz Stručne službe Sabora ili izvan nje, a
na teret sredstava Hrvatskoga sabora.

IV. PREDSJEDNIK, POTPREDSJEDNICI, PREDSJEDNIŠTVO, TAJNIK SABORA I
TAJNIK ZASTUPNIČKOG DOMA

Članak 31.

Zastupnički dom ima predsjednika i dva do pet potpredsjednika.

Ako se biraju dva potpredsjednika, jedan se bira na prijedlog
parlamentarne većine a drugi na prijedlog parlamentarne manjine.

Ako se bira pet potpredsjednika, tri potpredsjednika biraju se na
prijedlog parlamentarne većine a dva na prijedlog parlamentarne manjine.

Predsjednik Zastupničkog doma predsjednik je i Sabora.

Potpredsjednici Zastupničkog doma su i potpredsjednici Sabora.

Članak 32.

Predsjednik Zastupničkog doma:

- predstavlja Zastupnički dom i Sabor,

- saziva zajedničku sjednicu Zastupničkog i Županijskog doma u osobito
svečanim ili komemorativnim prigodama,

- saziva i predsjeda sjednicama Zastupničkog doma,

- upućuje prijedloge ovlaštenih predlagatelja u propisani postupak,

- predlaže dnevni red sjednice Zastupničkog doma,

- brine se o postupku donošenja zakona i drugih akata,

- usklađuje rad radnih tijela,

- potpisuje zakone i druge akte koje donosi Zastupnički dom,

- potpisuje akte Sabora,

- upućuje donesene zakone Predsjedniku Republike radi proglašenja,

- brine se o suradnji Zastupničkog doma i Vlade,

- supotpisuje rješenje o imenovanju predsjednika Vlade i rješenja o
imenovanju članova Vlade, kao predsjednik Sabora,

- prihvaća se pokroviteljstva u svojstvu predsjednika Sabora,

- daje suglasnost na putovanja zastupnika izvan države kad mu je u
svojstvu zastupnika poziv upućen od neke državne ili inozemne organizacije,

- usklađuje rad stalnih izaslanstava Sabora u međunarodnim
parlamentarnim i drugim institucijama,

- određuje sastav privremenih izaslanstava Zastupničkog doma u posjeti
stranim predstavničkim tijelima i organizacijama,

- određuje predstavnike Zastupničkog doma i Sabora u svečanim i drugim
prigodama,

- na prijedlog tajnika Sabora podnosi zahtjev za osiguranje sredstava za
rad domova Sabora i Stručne službe Sabora,

- brine se o zaštiti prava i o ispunjavanju dužnosti zastupnika,

- prima prisege izabranih i imenovanih dužnosnika, kada je to određeno
zakonom ili ovim Poslovnikom,

- obavlja i druge poslove određene Ustavom Republike Hrvatske, zakonom i
ovim Poslovnikom.

Članak 33.

Potpredsjednici Zastupničkog doma pomažu u radu predsjedniku
Zastupničkog doma te obavljaju poslove iz njegova djelokruga na koje ih on
ovlasti.

U slučaju odsutnosti predsjednika Zastupničkog doma ili spriječenosti u
obnašanju predsjedničke dužnosti, njega zamjenju­je jedan od potpredsjednika
kojeg odredi predsjednik Zastup­nič­kog doma biran iz reda zastupnika vladajuće
stranke ili većinske stranke vladajuće koalicije.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ne odredi ili ne može odrediti
potpredsjednika, dužnost predsjednika obnaša potpred­sjednik biran iz reda
zastupnika vladajuće stranke ili većinske stranke vladajuće koalicije u
Zastupničkom domu.

Članak 34.

Predsjednik i potpredsjednici Zastupničkog doma čine Pred­sjed­ništvo
Zastupničkog doma.

Članak 35.

Na poziv predsjednika Zastupničkog doma u radu Pred­sjedništva
Zastupničkog doma sudjeluje tajnik Sabora.

Predsjednik Zastupničkog doma na sjednicu Predsjedništva Zastupničkog
doma može pozvati predsjednike radnih tijela i pred­­sjednike klubova
zastupnika.

Članak 36.

Predsjedništvo Zastupničkog doma:

- prihvaća pokroviteljstva u ime Zastupničkog doma ili radnog tijela
Zastupničkog doma,

- utvrđuje Prijedlog pravilnika o javnosti rada sjednica Zastup­ničkog
doma i njegovih radnih tijela, koji donosi Zastup­nički dom,

- utvrđuje Prijedlog odluke o Stručnoj službi Sabora, koju donosi
Zastupnički dom,

- određuje raspored sjedenja zastupnika u dvorani za sjednice na temelju
članstva u pojedinom klubu zastupnika,

- u skladu sa zakonom i u suradnji s tajnikom Sabora, odlučuje o
raspodjeli raspoloživoga radnog prostora u Saboru i stanova za službene potrebe
u Zagrebu,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Predsjedništvo Zastupničkog doma donosi odluke iz svog djelokruga
većinom glasova nazočnih članova, ukoliko je sjednici nazočna većina članova.

Članak 37.

Predsjedništvo Zastupničkog doma i predsjednici klubova zastupnika:

- raspravljaju o dnevnom redu predstojeće sjednice Zastup­ničkog doma,

- raspravljaju o pitanjima važnim za rad Zastupničkog doma,

- potiču stavljanje određenih tema na dnevni red sjednice Zastupničkog
doma,

- raspravljaju o drugim pitanjima u skladu s odredbama ovoga Poslovnika.

Članak 38.

Sabor ima tajnika.

Tajnik Sabora pomaže predsjedniku Zastupničkog doma u pripremanju i
organiziranju zajedničke sjednice Zastupničkog i Županijskog doma, a obavlja i
druge poslove utvrđene ovim Poslovnikom ili koje mu povjeri predsjednik ili
Predsjedništvo Zastupničkog doma.

Tajnik Sabora, prema potrebi, pomaže predsjednicima domova u pripremanju
i organiziranju sjednica domova.

Tajnik Sabora odgovoran je za obavljanje poslova Zastup­ničkom domu te
predsjedniku Zastupničkog doma.

Članak 39.

Tajnik Sabora vodi Stručnu službu Sabora i upravlja njezinim radom, te
donosi Pravilnik o unutarnjem redu Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora priprema prijedlog za osiguravanje sredstava za rad Sabora
i Stručne službe Sabora i nalogodavac je za financijsko i materijalno
poslovanje Sabora i Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora zaključuje ugovore i obavlja druge pravne poslove Sabora.

Za svoj rad i za rad Stručne službe Sabora tajnik Sabora odgovoran je
Zastupničkom domu.

Članak 40.

Zastupnički dom ima tajnika.

Tajnik Zastupničkog doma ujedno je zamjenik tajnika Sabora.

Tajnik Zastupničkog doma pomaže predsjedniku Zastup­ničkog doma u
pripremanju i organiziranju sjednica Zastupničkog doma, a obavlja i druge
poslove utvrđene ovim Poslovnikom ili koje mu povjeri predsjednik i zamjenjuje
tajnika Sabora u slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti.

Za svoj rad tajnik Zastupničkog doma odgovoran je Zastup­ničkom domu, a
za poslove koje obavlja dok zamjenjuje tajnika Sabora odgovoran je i njemu.

Članak 41.

Tajnika Sabora i tajnika Zastupničkog doma imenuje, odnos­no razrješuje
dužnosti Zastupnički dom, na prijedlog Pred­sjedništva Zastupničkog doma.

Tajnik Sabora i tajnik Zastupničkog doma imenuju se na vri­je­me od
četiri godine i mogu se ponovno imenovati na tu dužnost.

V. RADNA TIJELA ZASTUPNIČKOG DOMA

OpĆe odredbe

Članak 42.

Radna tijela Zastupničkog doma su odbori i povjerenstva u skladu s ovim
Poslovnikom.

U radnom tijelu Zastupničkog doma raspravlja se o prijedlozima i
poticajima za donošenje zakona i drugih akata te o drugim pitanjima iz
djelokruga Zastupničkog doma.

Radno tijelo prati, u okviru svog djelokruga, rad Vlade i drugih tijela
čiji rad nadzire Zastupnički dom sukladno Ustavu i zakonu.

Radno tijelo raspravlja o izvješćima tijela i ustanova, koja ona na
temelju zakona podnose Zastupničkom domu.

Radno tijelo Zastupničkog doma, nakon provedene rasprave zauzima
stajalište, odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Zastupnički
dom.

U radnom tijelu raspravlja se o predstavkama i prijedlozima koje građani
podnose Zastupničkom domu. Ako je predstavka ili prijedlog građana za donošenje
zakona ili drugih akata upućena Zastupničkom domu, predsjednik Zastupničkog
doma će je proslijediti predsjedniku matičnoga radnog tijela koje je dužno
najkasnije u roku od tri mjeseca izvijestiti podnositelja predstavke ili
prijedloga o ishodu predstavke, odnosno prijedloga.

Članak 43.

Radi razmatranja drugih pitanja Zastupnički dom može, uz radna tijela
osnovana ovim Poslovnikom, osnovati i druga radna tijela.

Odlukom o osnivanju drugih radnih tijela uređuje se njihov naziv,
sastav, djelokrug i način rada.

Članak 44.

Radno tijelo Zastupničkog doma ima predsjednika, potpred­sjednika i određeni
broj članova.

Zastupnički dom bira i razrješuje predsjednika, potpredsjednika i
članove radnog tijela iz reda zastupnika u Zastupničkom domu, ako ovim
Poslovnikom nije drukčije određeno.

Sastav radnog tijela u pravilu odgovara stranačkom sastavu Zastupničkog
doma.

Mandat predsjednika, potpredsjednika i članova radnog tijela traje od
dana izbora do dana prestanka ili nastupa mirovanja zastup­ničkog mandata,
odnosno do dana razrješenja dužnosti na koju je izabran.

Članak 45.

Predsjednik radnog tijela Zastupničkog doma usklađuje rad radnog tijela
s radom Zastupničkog doma i drugih radnih tijela, predlaže dnevni red i
predsjeda sjednicama radnog tijela.

Predsjednik radnog tijela Zastupničkog doma surađuje s predsjednikom
Zastupničkog doma, Predsjedništvom Zastupničkog doma, predsjednicima drugih
radnih tijela Zastupničkog doma, te s ministrima i čelnicima tijela državne
uprave u svezi s pitanjima iz djelokruga radnog tijela.

Predsjednik se radnog tijela Zastupničkog doma brine o provođenju
zaključaka radnog tijela i zaključaka Zastupničkog doma iz djelokruga radnog
tijela te obavlja druge poslove odre­đene ovim Poslovnikom.

Potpredsjednik radnog tijela Zastupničkog doma, u slučaju spriječenosti
ili odsutnosti predsjednika, ima njegova prava, obveze i odgovornosti određene
ovim Poslovnikom.

U slučaju spriječenosti ili odsutnosti predsjednika i potpred­sjednika,
sjednicom radnog tijela predsjeda član radnog tijela kojeg na to ranije ovlasti
predsjednik radnog tijela.

Ukoliko nije određen član radnog tijela iz prethodnog stavka ovoga
članka koji će predsjedati radnim tijelom, njega će odrediti predsjednik
Zastupničkog doma.

Članak 46.

Sjednicu radnog tijela Zastupničkog doma saziva predsjednik radnog
tijela, a dužan ju je sazvati najkasnije u roku od osam dana na osnovi
zaključka Zastupničkog doma, ili ako to zatraži pred­sjednik Zastupničkog doma,
ili trećina članova radnog tijela Zastupničkog doma, uz navođenje pitanja koja
treba razmotriti na sjednici.

Ako predsjednik ne sazove sjednicu kada je to dužan učiniti, sjednicu
radnog tijela Zastupničkog doma sazvat će predsjednik Zastupničkog doma,
odnosno zastupnik kojeg predsjednik odredi.

Članak 47.

Radno tijelo Zastupničkog doma može zauzimati stajališta o pitanjima iz
svog djelokruga samo ako je sjednici nazočna većina članova radnog tijela, a
odluke se donose većinom glasova nazočnih članova.

O radu na sjednici radnog tijela vodi se zapisnik kojeg potpisuje
predsjednik i tajnik radnog tijela Zastupničkog doma, odnosno osobe koje ih
zamjenjuju.

Zapisnik s materijalima sjednice čuva tajnik radnog tijela Zastupničkog
doma i nakon isteka mandata Zastupničkog doma pohranjuje ih u pismohranu
Sabora.

Članak 48.

Radna tijela Zastupničkog doma pokreću razmatranje pitanja iz svog
djelokruga, a obvezatna su razmotriti svako pitanje iz svog djelokruga koje im
uputi na razmatranje ili za koje to traži predsjednik ili Predsjedništvo
Zastupničkog doma.

Članak 49.

Radno tijelo Zastupničkog doma može uključiti znanstvene i druge
organizacije i pojedine stručnjake u pripremanje akata ili razmatranje
pojedinog pitanja iz njegova djelokruga, ako su za to osigurana financijska
sredstva, a može predložiti Vladi da se ti poslovi povjere ministarstvima ili
drugim tijelima državne uprave.

Kada poslove iz stavka 1. ovoga članka valja, prema zaključku radnog
tijela, obaviti na temelju ugovora, ugovor u ime Sabora zaključuje tajnik
Sabora.

Članak 50.

Radi razmatranja pojedinih pitanja iz svog djelokruga i pripreme
prijedloga o tim pitanjima, kao i radi sastavljanja izvješća i nacrta akata
koje priprema za Zastupnički dom, radno tijelo može osnovati pododbore, a
njegov predsjednik može osnovati posebnu radnu skupinu.

Pododbori i radne skupine iz stavka 1. ovoga članka djeluju isključivo u
okviru radnog tijela i njegov su sastavni dio i ne mogu samostalno istupati i
biti nositelji prava i obveza.

Članak 51.

Radno tijelo Zastupničkog doma obvezno je o svojim primjedbama,
mišljenjima, stajalištima i prijedlozima izvijestiti Zastupnički dom. Radno
tijelo može izvijestiti o stajalištu manjine svojih članova, a mora kad
mišljenja ostanu podijeljena u pogledu prijedloga za rješenje pojedinog pitanja
ili kada pojedini član radnog tijela traži da se posebno izdvoji njegovo
mišljenje.

Kad podnosi izvješće ili prijedlog Zastupničkom domu, radno tijelo određuje
izvjestitelja koji će, prema zaključku radnog tijela, na vlastiti poticaj ili
na zahtjev Zastupničkog doma, na sjednici obrazložiti stajalište ili prijedlog
radnog tijela.

Članak 52.

Radna tijela Zastupničkog
doma surađuju međusobno, a mogu održati zajedničku sjednicu te Zastupničkom
domu podnijeti i zajedničko izvješće o temi rasprave.

Članak 53.

Sjednici radnog tijela Zastupničkog
doma treba biti nazočan član Vlade, zamjenik ministra ili pomoćnik ministra kad
se na sjednici razmatra prijedlog ili mišljenje Vlade, a čelnik tijela državne
uprave kad se na sjednici razmatra pitanje iz njihova djelokruga.

Predsjednik radnog tijela
Zastupničkog doma obvezan je pred­stavnike tijela iz stavka 1. ovoga članka
izvijestiti o mjestu i vremenu održavanja sjednice.

Predstavnik Vlade, odnosno
tijela državne uprave ima pravo na sjednici radnog tijela sudjelovati u
raspravi.

Radno tijelo može odlučiti da
će o pojedinom prijedlogu provesti raspravu i bez nazočnosti osoba iz stavka 1.
ovoga članka i o tome obvezno izvješćuje Vladu i Zastupnički dom.

Članak 54.

Radno tijelo Zastupničkog
doma može na sjednice pozivati znanstvene, stručne i javne djelatnike i druge
osobe radi pribav­ljanja njihova mišljenja o pitanjima o kojima se raspravlja
na sjednici.

Znanstveni, stručni i javni
djelatnici imenovani u Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za
zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za financije i državni proračun, Odbor
za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih
manjina, Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, Odbor za obrazovanje,
znanost i kulturu i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije imaju sva
prava člana radnog tijela, osim prava odlučivanja.

Radno tijelo Zastupničkog
doma može, u skladu s ovim Pos­lov­nikom, donijeti poslovnik o svom radu.

Članak 55.

Na rad sjednica radnog tijela
Zastupničkog doma odgova­rajuće se primjenjuju odredbe članka 206., članka 208.
stavka 1., članka 209. stavka 1. i 2., članka 210. stavka 2., članka 211.
stavka 1., članka 212. stavka 1., članka 213., članka 218. osim točke 3. stavka
2. toga članka, te članka 224., 226., 228., 251. i 252. ovoga Poslovnika.

Posebne odredbe

Članak 56.

Radna tijela Zastupničkog doma su:

 1. Odbor za Ustav, Poslovnik i
politički sustav,

 2.  Odbor
za zakonodavstvo,

 3.  Odbor
za vanjsku politiku,

 4.  Odbor
za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost,

 5.  Odbor
za financije i državni proračun,

 6.  Odbor
za gospodarstvo, razvoj i obnovu,

 7.  Odbor
za turizam,

 8.  Odbor
za ljudska prava i prava nacionalnih manjina,

 9.  Odbor
za pravosuđe,

10. Odbor
za rad, socijalnu politiku i zdravstvo,

11. Odbor
za obitelj, mladež i šport,

12. Odbor
za useljeništvo,

13. Odbor
za ratne veterane,

14. Odbor
za prostorno uređenje i zaštitu okoliša,

15. Odbor
za obrazovanje, znanost i kulturu,

16. Odbor
za poljoprivredu i šumarstvo,

17. Odbor
za pomorstvo, promet i veze,

18. Odbor
za izbor, imenovanja i upravne poslove,

19. Odbor
za predstavke i pritužbe,

20. Odbor
za međuparlamentarnu suradnju,

21. Odbor
za europske integracije,

22. Odbor
za informiranje, informatizaciju i medije,

23. Odbor
za ravnopravnost spolova,

24.           Mandatno-imunitetno
povjerenstvo.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politiČki sustav

Članak 57.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav:

- prati i razmatra provedbu Ustava Republike Hrvatske,

- razmatra načelna pitanja u vezi s usuglašavanjem zakonodavstva s
Ustavom Republike Hrvatske,

- razmatra mišljenja i prijedloge ustavne naravi upućene Zastupničkom
domu,

- u postupku promjene Ustava Republike Hrvatske priprema prijedloge
odgovarajućih akata,

- provodi postupak
kandidiranja sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske i predlaganja za izbor
Zastupničkom domu,

- u postupku raspisivanja
referenduma ako to zatraži deset posto od ukupnog broja birača u Republici
Hrvatskoj priprema prijedloge odgovarajućih akata,

- rješava sporove o
djelokrugu radnih tijela Zastupničkog doma,

- prati provedbu Poslovnika
Zastupničkog doma,

- predlaže donošenje i
promjene Poslovnika Zastupničkog doma.

- razmatra načelna pitanja
zaštite i ostvarivanja Ustavom Republike Hrvatske utvrđenih sloboda i prava
čovjeka i građanina te nacionalnih manjina.

U djelokrugu su Odbora za
Ustav, Poslovnik i politički sustav poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- udruživanja, okupljanja i
javne prosvjede građana,

- biračko pravo, izbor za
domove Sabora i za tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,
izbor Predsjednika Republike i referendum,

- pravni položaj vjerskih
zajednica,

- uporabu i zaštitu grba,
zastave i himne Republike Hrvatske i drugih državnih simbola, državne blagdane,
nagrade i druga priznanja,

- opća pitanja ustavnosti i zakonitosti,

- javno informiranje,

- opća pitanja
funkcioniranja političkog sustava,

- pitanja
ustrojstva i djelokruga državnih tijela, osnivanja, ustrojstva, djelokruga i
načina rada tijela državne uprave, osim tijela unutarnjih poslova i obrane, te
tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

- pitanja i odnose
iz djelokruga državne uprave te pitanja ostvarivanja zakonitosti u radu tijela
državne uprave,

- izvješća državnih
tijela državne uprave o primjeni zakona i o općim problemima državne uprave,

- osnivanje,
ukidanje, spajanje jedinica lokalne samouprave i uprave te funkcioniranje
predstavničkih i drugih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave,

- temeljna pitanja
vlasničkih odnosa,

- ustrojstvo,
djelokrug i način rada pučkog pravobranitelja,

- obavlja i druge
poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 58.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova imenuje se iz
reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.

Odbor za zakonodavstvo

Članak 59.

Odbor za zakonodavstvo:

- razmatra prijedloge zakona i drugih akata
koje donosi Zastupnički dom u pogledu njihove usklađenosti s Ustavom Republike
Hrvatske i pravnim sustavom te u pogledu njihove pravne obrade,

- razmatra pitanja jedinstvene zakonodavne
metodologije i druga pitanja bitna za jedinstvenu pravnu tehniku i terminološku
usklađenost akata koje donosi Zastupnički dom,

- daje mišljenje o prijedlogu da pojedine
odredbe zakona imaju povratno djelovanje,

- brine se o jedinstvu pravnog sustava i daje
mišljenje o načelnim pitanjima izgradnje pravnog sustava ili jedinstvene
primjene zakona,

- razmatra akte koje potvrđuje ili na koje
daje suglasnost Zastupnički dom i o tome daje mišljenje,

- utvrđuje i izdaje pročišćene tekstove zakona
i drugih akata koje donosi Zastupnički dom, kad je tim zakonima ili aktima za
to ovlašten ili kada su ti akti najmanje tri puta izmijenjeni ili dopunjeni,

- razmatra prijedloge za davanje
vjerodostojnog tumačenja zakona ili drugog akta kojeg je donio Zastupnički dom,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 60.

Odbor za zakonodavstvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz
reda zastupnika, a još 6 članova Odbora imenuje se iz reda javnih, znanstvenih
i stručnih djelatnika.

Odbor za vanjsku politiku

Članak 61.

Odbor za vanjsku politiku:

- razmatra pitanja vanjske politike i međunarodnih
odnosa o kojima raspravlja i odlučuje Zastupnički dom te priprema prijedloge
akata iz nadležnosti Zastupničkog doma koji se odnose na to područje,

- surađuje s odgovarajućim odborima
parlamenata drugih zemalja,

- daje mišljenje Predsjedniku Republike o
postavljanju i opozivu šefova diplomatskih misija Republike Hrvatske u
inozemstvu,

- razmatra izvješća stalnih ili privremenih
izaslanstava Sabora u međuparlamentarnim institucijama u suradnji s Odborom za
međuparlamentarnu suradnju,

- razmatra međunarodne ugovore koje
Zastupnički dom potvrđuje i iznosi svoje prijedloge i mišljenja Zastupničkom
domu,

- surađuje s tijelima u Republici koja djeluju
na području vanjske politike i međunarodnih odnosa.

Odbor za vanjsku politiku ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u
postupku donošenja zakona o potvrđivanju među­narodnih ugovora.

Članak 62.

Odbor za vanjsku politiku ima predsjednika, potpredsjednika i 11
članova.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost

Članak 63.

U djelokrugu su Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost
poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja
zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u
područjima koja se odnose na:

- ustrojstvo i djelokrug tijela državne uprave u području unutarnjih
poslova i obrane,

- državljanstvo i osobni status građana,

- obranu i zaštitu, državnu i javnu sigurnost, sigurnost prometa,
zaštitu od požara i elementarnih nepogoda,

- nadzor nad zakonitošću rada Ureda za nacionalnu sigurnost i Službe za
zaštitu ustavnog poretka naročito u pogledu ostvarivanja Ustavom Republike
Hrvatske i zakonom utvrđenih prava i sloboda čovjeka i građanina, pravnih
osoba, državnih i drugih tijela, te prava i sloboda utvrđenih normama međunarodnog
prava,

- daje mišljenje o imenovanju čelnika sigurnosnih službi u skladu s
Ustavom,

- izvješća državne revizije, financijske policije i krimina­lističke
policije u dijelu koji se odnosi na nepravilnosti u financijskom poslovanju državnih
tijela,

- druga pitanja unutarnje politike, nacionalne sigurnosti i obrane.

Članak 64.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost ima pred­sjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za financije i drŽavni proraČun

Članak 65.

U djelokrugu su Odbora za financije i državni proračun pos­lovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- sustav financiranja javnih
potreba u Republici Hrvatskoj,

- državni proračun, završni
račun državnog proračuna i fondove,

- izvješća Državnog ureda za
reviziju o obavljenim revizijama,

- porezni sustav i poreznu
politiku,

- financijske odnose s
inozemstvom,

- devizni sustav,

- kreditne odnose s
inozemstvom,

- carinski sustav,

- kreditni i bankarski
sustav,

- državni trezor i riznicu,

- vrijednosne papire,

- novčani i monetarni sustav,

- Hrvatsku narodnu banku,

- sustav osiguranja imovine i
osoba te druga pitanja prora­čuna i financija,

- pitanja ustrojstva,
djelokruga i načina rada državne revizije, financijske policije i Zavoda za
platni promet.

Članak 66.

Odbor za financije i državni
proračun ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a
još 6 članova Odbora može se imenovati i to: po jedan iz reda predstavnika
sindikata više razine, udruge poslodavaca i Hrvatske gospodarske komore, te tri
predstavnika znanstvenih i stručnih institucija.

Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu

Članak 67.

U djelokrugu su Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- koncepciju i strategiju gospodarskog razvoja Republike Hrvatske,

- osnove gospodarskog sustava i osiguranje uvjeta za djelovanje tržišta
i zaštitu tržišnog natjecanja,

- robne zalihe, tekuća gospodarska kretanja, gospodarski razvoj svih
krajeva Republike Hrvatske, a posebice onih koji zaostaju u gospodarskom
razvoju,

- usklađivanje i unapređivanje
gospodarskog života, obnove i razvoja područja na kojima su se odvijale ratne
operacije ili koja su neposredno pogođena ratnim razaranjima i pustošenjima,

- obnovu ratom razrušenih
gospodarskih objekata,

- elektroprivredu,
brodogradnju i druge industrijske grane,

- restrukturiranje i vlasničku
pretvorbu,

- gospodarske čimbenike,
razvoj poduzetništva, investicijska ulaganja od osobitog značenja za Republiku
Hrvatsku,

- osiguranje uvjeta za
ulaganja stranih partnera i gospodarske odnose s inozemstvom,

- pitanja pojedinih gospodarskih djelatnosti te druga pitanja
gospodarske politike, obnove i razvoja.

Članak 68.

Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati i to:
po jedan iz reda predstavnika sindikata više razine, udruge poslodavaca i
Hrvatske gospodarske komore, te tri predstavnika znanstvenih i stručnih
institucija.

Odbor za turizam

Članak 69.

U djelokrugu su Odbora za turizam poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- koncepciju i strategiju
razvoja hrvatskog turizma,

- utvrđivanje i praćenje
provedbe politike turističkog razvoja Republike Hrvatske,

- ugostiteljsku i turističku
djelatnost i s njima neposredno vezane djelatnosti,

- praćenje koncesija u
turizmu,

- razvojne programe u turizmu
od naročite važnosti za gospodarski razvoj Republike Hrvatske,

- utvrđivanje i praćenje
provedbe politike zaštite i očuvanja kakvoće turističkog prostora,

- suradnju s odgovarajućim
radnim tijelima u Europskom parlamentu i parlamentima drugih zemalja.

Članak 70.

Odbor za turizam ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina

Članak 71.

U djelokrugu su Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina
poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja
zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u
područjima koja se odnose na:

- provedbu potvrđenih međunarodnih
akata koji uređuju zaštitu ljudskih prava,

- načelna pitanja, prijedloge
i mišljenja u vezi s ostvarivanjem odredbi Ustava Republike Hrvatske o
slobodama, pravima i obvezama čovjeka i građanina,

- ostvarivanje i zaštitu
ljudskih prava i sloboda,

- ostvarivanje prava
nacionalnih manjina utvrđenih Ustavom Republike Hrvatske i zakonima, i
predlaganje mjera za ostvarivanje tih prava,

- pravni i stvarni položaj
hrvatskih manjina u susjednim zemljama i predlaganje mjera za unaprjeđivanje
svekolike suradnje radi očuvanja njihovoga nacionalnog identiteta,

- međudržavne ugovore i
programe međunarodne kulturne, prosvjetne i druge suradnje kada je to od
interesa za pojedine nacionalne manjine,

- financiranje određenih
potreba nacionalnih manjina,

- druge poslove utvrđene ovim
Poslovnikom.

Odbor za ljudska prava i
prava nacionalnih manjina surađuje sa znanstvenim i stručnim, te Vladinim i
nevladinim organizacijama koje djeluju na području zaštite ljudskih i etničkih
prava, s odgovarajućim radnim tijelima parlamenata drugih država te s inozemnim
i međunarodnim tijelima koja djeluju na području zaštite ljudskih i etničkih
prava.

Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina surađuje s radnim
tijelima nadležnim za predstavke i pritužbe i s drugim radnim tijelima Zastupničkog
doma te može razmatrati i pitanja iz djelokruga tih radnih tijela, ako ocijeni
da su značajna za zaštitu ljudskih ili etničkih prava.

Članak 72.

Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ima pred­sjednika,
potpredsjednika i 13 članova iz reda zastupnika a još 6 članova može se
imenovati i to: dva iz reda predstavnika vjerskih zajednica, (jedan predstavnik
Katoličke crkve i jedan predstavnik svih drugih vjerskih zajednica), dva
predstavnika udruga za zaštitu ljudskih prava te dva predstavnika interesnih
udruga žena i mladih.

U Odboru mora biti najmanje jedan zastupnik izabran iz reda svake
nacionalne manjine, koja ima zastupnika u Zastupničkom domu.

Odbor za pravosuĐe

Članak 73.

U djelokrugu su Odbora za pravosuđe poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- osnivanje, ustrojstvo,
djelokrug i način rada sudova,

- osnivanje, ustrojstvo,
djelokrug i način rada državnog odvjetništva,

- osnivanje, ustrojstvo,
djelokrug i način rada prekršajnih sudova i drugih tijela ovlaštenih za vođenje
prekršajnog postupka,

- ustrojstvo, djelokrug i
način rada Državnoga sudbenog vije­ća,

- davanje prethodnog
mišljenja u postupku izbora i razrje­šenja predsjednika Vrhovnog suda Republike
Hrvatske,

- davanje prethodnog
mišljenja o imenovanju Glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske,

- davanje mišljenja Državnom
sudbenom vijeću u postupku imenovanja i razrješenja sudaca,

- ustrojstvo, djelokrug i
način rada javnog bilježništva,

- ustrojstvo i način rada
odvjetništva,

- pitanja vlasničkih i drugih
stvarnopravnih odnosa, obveznih i drugih građanskopravnih odnosa,

- uređivanje kaznenoga
materijalnog i postupovnog prava te prekršajnog prava i izvršavanje kaznenih
sankcija,

- pitanja amnestije i
pomilovanja,

- uređivanje sudskih
postupaka,

- druga pitanja pravosuđa.

Članak 74.

Odbor za pravosuđe ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz
reda zastupnika, a još 6 članova Odbora imenuje se iz reda javnih, znanstvenih
i stručnih djelatnika.

Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo

Članak 75.

U djelokrugu su Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- rad i radnopravni status
zaposlenih u javnom i privatnom sektoru te zapošljavanje i stambenu politiku,

- socijalnu skrb,

- zdravstvenu zaštitu i
organizaciju zdravstvene službe,

- mirovinsko i invalidsko
osiguranje,

- zaštitu prognanih i
raseljenih osoba,

- zaštitu prava bivših
političkih zatvorenika,

- zaštitu starih i imovinsko
nezbrinutih osoba te druga pitanja socijalne politike i zdravstva.

Članak 76.

Odbor za rad, socijalnu
politiku i zdravstvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda
zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati i to: dva iz reda
predstavnika sindikata više razine, jedan iz udruge poslodavaca, jedan iz
Hrvatske gospodarske komore, jedan iz Hrvatske obrtničke komore i jedan iz
Hrvatske liječničke komore.

Odbor za obitelj, mladeŽ i Šport

Članak 77.

U djelokrugu su Odbora za obitelj, mladež i šport poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- brak, obitelj i skrbništvo, posebnu zaštitu djece i materinstva i
mladeži,

- kvalitetu života mladih i njihovo sudjelovanje u svim djelatnostima
društva,

- zaštitu djece i mladeži od svih oblika ovisnosti,

- zaštitu žena na radu,

- planiranje obitelji i demografsku obnovu,

- šport.

Članak 78.

Odbor za obitelj, mladež i šport ima predsjednika, potpred­sjednika i 11
članova.

Odbor za useljeniŠtvo

Članak 79.

U djelokrugu su Odbora za useljeništvo poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na ostvarivanje
programa povratka i stvaranje uvjeta za uključivanje useljeništva u
gospodarski, kulturni i svekoliki razvoj Republike Hrvatske.

Članak 80.

Odbor za useljeništvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za ratne
veterane

Članak 81.

U djelokrugu su Odbora za ratne veterane poslovi utvrđi­vanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- zaštitu žrtava velikosrpske agresije i pobune u Republici Hrvatskoj,

- zaštitu prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova
njihovih obitelji,

- zaštitu vojnih i civilnih invalida Domovinskog rata i svih sudionika
domovinskog rata i članova njihovih obitelji,

- zaštitu vojnih i civilnih invalida te veterana II. svjetskog rata,

- zaštitu ostalih žrtava totalitarnih režima.

Članak 82.

Odbor za ratne veterane ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za prostorno ureĐenje i zaŠtitu okoliŠa

Članak 83.

U djelokrugu su Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- prostorno uređenje i
zaštitu graditeljske baštine,

- usklađivanje djelatnosti
rada zaštite prostornih resursa i usklađivanja regionalnoga prostornog razvoja,

- promicanje uređenja
prostora u svrhu učinkovitijeg gospodarenja prostorom, graditeljstva i usklađivanja
izgradnje javnih objekata od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku,

- uređivanje građevinskog
zemljišta i druga pitanja prostornog uređenja,

- temeljna rješenja zaštite i
promicanja sveukupnih djelatnosti zaštite okoliša, sukladno svjetskim
kriterijima,

- mjere praćenja, očuvanja i
unapređivanja biološke i ekološke ravnoteže prirodnih dobara (more, voda, zrak,
tlo, rudno blago, biljni i životinjski svijet) u odnosu na gospodarski
razvitak,

- mjere korištenja i
upravljanja pojedinim dijelovima okoliša, a posebice glede posebno zaštićenih
objekata prirode,

- poticanje mjera za
saniranje postojećeg stanja devastacije okoliša i daljnje sprječavanje
onečišćenja radi promicanja kvalitete življenja i zdravlja ljudi,

- pritužbe upućene
Zastupničkom domu kojima se ukazuje na štetne radnje glede devastacije okoliša
te ispitivanje njihove utemeljenosti.

Članak 84.

Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu

Članak 85.

U djelokrugu su Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- predškolski odgoj, osnovno, srednje, više i visoko obrazovanje,

- znanost, kulturu i tehničku kulturu,

- međunarodnu znanstvenu i tehničku suradnju,

- zaštitu i korištenje kulturnih dobara, povijesne građe i nasljeđa,
arhiva i arhivske građe, spomen-obilježavanja povijesnih događaja i osoba,

- suradnju s vjerskim zajednicama,

- informatiku te druga pitanja obrazovanja, znanosti i kulture.

Članak 86.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se
imenovati i to: dva iz područja znanosti, dva iz područja obrazovanja i dva iz
područja kulture.

Odbor za poljoprivredu i Šumarstvo

Članak 87.

U djelokrugu su Odbora za poljoprivredu i šumarstvo poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u području poljoprivrede,
šumarstva, vodoprivrede, morskog i slatkovodnog ribarstva, marikulture,
veterinarstva, sela i seljaš­tva.

Članak 88.

Odbor za poljoprivredu i šumarstvo ima predsjednika, potpredsjednika i
11 članova.

Odbor za pomorstvo, promet i veze

Članak 89.

U djelokrugu su Odbora za pomorstvo, promet i veze poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u području pomorstva, prometa i veza
te zaštite mora od onečišćenja s brodova, obalne straže i gospodarskog i
socijalnog razvoja otoka.

Članak 90.

Odbor za pomorstvo, promet i veze ima predsjednika, potpredsjednika i 11
članova.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove

Članak 91.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove:

- priprema i podnosi
Zastupničkom domu prijedlog za izbor i razrješenje predsjednika,
potpredsjednika i članova radnih tijela Zastupničkog doma,

- predlaže imenovanje i
opoziv predstavnika Sabora u određena državna i druga tijela i udruge,

- predlaže izbor, imenovanja,
razrješenja i opoziv drugih dužnosnika koje bira, odnosno imenuje Zastupnički
dom, ako zakonom nije drukčije određeno,

- imenuje, na prijedlog
predsjednika, odnosno potpredsjednika Sabora, tajnike kabineta predsjednika,
odnosno potpredsjednika Sabora te savjetnike predsjednika i potpredsjednika
Sabora,

- imenuje, na prijedlog
tajnika Sabora, nadređene državne službenike koji upravljaju unutarnjim
ustrojstvenim jedinicama Stručne službe Sabora osim onih koji obavljaju poslove
za potrebe Županijskog doma Sabora,

- utvrđuje i Zastupničkom domu podnosi prijedloge propisa o materijalnim
pravima zastupnika u Saboru,

- u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u području koje se odnosi na radne odnose, plaće i
druga primanja dužnosnika, državnih i javnih službenika i namještenika,

- donosi pojedinačna rješenja o stalnoj novčanoj naknadi i drugim
primanjima zastupnika te plaćama dužnosnika i državnih službenika koje imenuje
i razrješuje Sabor i njegova radna tijela, ako zakonom nije drukčije određeno,

- donosi odluke o mjerilima za utvrđivanje primanja i naknadama troškova
znanstvenim, stručnim i javnim djelatnicima koji su članovi radnih tijela
domova Sabora ili su uključeni u njihov rad,

- donosi pojedinačna rješenja o mjesečnoj novčanoj naknadi znanstvenim,
stručnim i javnim djelatnicima, koji su članovi radnih tijela domova Sabora,

- u okviru zakonskih i drugih ovlaštenja donosi akte kojima se uređuju
plaće i druga primanja državnih službenika i namještenika u Stručnoj službi
Sabora,

- utvrđuje iznos sredstava za dodatke za uspješnost u radu državnih službenika
i namještenika u Stručnoj službi Sabora kada o tome nije postignuta suglasnost
tajnika Sabora i ministra financija,

- provodi nadzor zakonitosti akata kojima se odlučuje o imenovanju i
postavljenju državnih službenika i raspoređivanju na­mještenika u Stručnoj službi
Sabora, te o njihovim pravi­ma, obvezama i odgovornostima,

- surađuje s tajnikom Sabora u pripremanju prijedloga za osiguranje
sredstava u državnom proračunu za rad Sabora i Stručne službe Sabora,

- obavlja i druge poslove određene zakonom, Odlukom o Stručnoj službi
Sabora i ovim Poslovnikom.

Članak 92.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za predstavke i prituŽbe

Članak 93.

Odbor za predstavke i pritužbe:

- razmatra predstavke, pritužbe
i prijedloge upućene Zastup­ničkom domu te ukazuje nadležnim tijelima na
kršenje zakona i prava građana u postupku pred državnom upravom i tijelima koja
imaju javne ovlasti,

- ukazuje Zastupničkom domu
na kršenje zakona i druge štetne pojave od šireg značenja i predlaže
poduzimanje potrebnih mjera za njihovo otklanjanje,

- ispituje, putem ovlaštenih
tijela, osnovanost predstavki, pritužbi i prijedloga te ukazuje ovlaštenim
tijelima na potrebu poduzimanja, na zakonu osnovanih, mjera te o tome
izvješćuje podnositelje predstavki i pritužbi, odnosno prijedloga,

- podnosi jednom godišnje
izvješće o svom radu Zastupnič­kom domu Hrvatskoga sabora.

Članak 94.

Odbor za predstavke i pritužbe
ima predsjednika, potpred­sjednika i 11 članova.

Odbor za meĐuparlamentarnu suradnju

Članak 95.

Odbor za međuparlamentarnu suradnju zajedno s Odborom za vanjsku
politiku brine za provedbu vanjske politike Republike Hrvatske u okvirima međuparlamentarne
suradnje s drugim drža­vama i međunarodnim organizacijama u poslovima od zajed­ničkog
interesa.

Odbor za međuparlamentarnu
suradnju ostvaruje suradnju s predstavničkim tijelima drugih država i međunarodnih
organizacija osnivanjem zajedničkih tijela, skupina prijateljstva, poduzimanjem
zajedničkih akcija, usuglašavanjem stajališta o pitanjima od zajedničkog
interesa, razmjenom iskustava, međusobnim raz­mjenama programa rada te dokumentacijskog
i informativnog materijala i glasila, zajedničkim sastancima zastupnika i raz­mjenom
izaslanstava.

Odbor za međuparlamentarnu
suradnju zajedno s Odborom za vanjsku politiku razmatra izvješća stalnih ili
privremenih izaslanstava Sabora u međunarodnim parlamentarnim institucijama kao
i izvješća o djelovanju skupina prijateljstva s predstavničkim tijelima
pojedinih zemalja.

Predsjednika i
potpredsjednika Odbora bira Zastupnički dom iz reda zastupnika koji su izabrani
u stalna izaslanstva Sabora u međunarodnim parlamentarnim institucijama, a
članovi Odbora su svi članovi navedenih izaslanstava.

Odbor za europske integracije

Članak 96.

Odbor za europske integracije:

- prati usklađivanje pravnog sustava Republike Hrvatske s pravnim
sustavom Europske unije,

- prati izvršavanje prava i
obveza Republike Hrvatske proizašlih iz međunarodnih ugovora koji se odnose na
Vijeće Europe,

- prati programe pomoći i
suradnje Europske unije,

- surađuje i razmjenjuje
iskustva s tijelima u europskim integracijama.

Članak 97.

Odbor za europske integracije
ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za informiranje, informatizaciju i medije

Članak 98.

U djelokrugu su Odbora za informiranje, informatizaciju i medije poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela u području
informiranja, pisanih i elek­tronič­kih medija, a posebice:

- razmatra pitanja
komuniciranja, informiranja i medija o kojima odlučuje Zastupnički dom,

- prati, potiče i sudjeluje u
donošenju zakona o pisanim i elektroničkim medijima (tisak, radio, televizija,
Internet),

- poticanje nastanka,
oblikovanja i potpisivanja relevantnih međunarodnih dokumenata o informiranju i
medijima,

- praćenje primjene međunarodnih
dokumenata o informiranju i medijima i praćenje rada odbora za medije i/ili
informiranje drugih zemalja,

- zaštita prava na informiranje i informaciju, zaštita intelektualnog
vlasništva, zaštita privatnosti na elektroničkim medijima.

- poticanje prava na
informiranje, informaciju i komuniciranje novim tehnologijama i sredstvima
elektroničkog komuniciranja (Internet, elektronička trgovina, Internet
edukacija),

- promicanje tehničke kulture
i međunarodne tehničke suradnje glede uporabe računala i računalnog umrežavanja
(Internet),

- usklađivanje, poticanje i
unaprjeđenje gospodarstva temeljenog na informacijskim tehnologijama,

- praćenje postojećih,
predlaganje i poticanje korištenja novih tehnologija informiranja u radu Sabora
i o radu Sabora,

- suradnja s udrugama,
medijima, znanstvenim institucijama, povjerenstvima Vlade i Predsjednika
Republike, koja razmatraju djelatnost komunikacije, informiranja i medija.

Članak 99.

Odbor za informiranje, informatizaciju i medije ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se
imenovati i to: dva iz medija, dva iz znanosti i dva iz udruga.

Odbor za ravnopravnost spolova

Članak 100.

U djelokrugu su Odbora za ravnopravnost spolova poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na
poticanje i praćenje primjene načela ravnopravnosti spolova u zakonodavstvu
Republike Hrvatske, a posebice

- poticanje potpisivanja međunarodnih
dokumenata o ravnopravnosti spolova i praćenje primjene tih dokumenata,

- sudjelovanje u izradi,
provedbi i analizi ostvarenja Nacionalne politike za ostvarenje ravnopravnosti
spolova u Republici Hrvatskoj,

- suradnju i utvrđivanje mjera
i aktivnosti za unapređivanje prava na ravnopravnost spolova,

- predlaganje programa mjera
za uklanjanje diskriminacije po spolu,

- poticanje ravnomjerne
spolne zastupljenosti u sastavu radnih tijela i izaslanstava Sabora,

- sudjelovanje u izradi dokumenata
o integracijskim aktivnostima Republike Hrvatske izmjenom i prilagodbom
zakonodavstva i provedbenih mjera za ostvarenje ravnopravnosti spolova prema
standardima primijenjenim u zakonodavstvu i programima Europske unije,

- utvrđivanje prijedloga
zakona i drugih akata o ravnopravnosti spolova,

- uvođenje načela
ravnopravnosti spolova u obrazovanju, zdravstvu, javnom informiranju,
socijalnoj politici, zapošljavanju, poduzetništvu, procesima odlučivanja,
obiteljskim odnosima i dr.,

- potiče suradnju između
Povjerenstva Vlade za pitanja jednakosti spolova, udruga i drugih institucija.

Članak 101.

Odbor za ravnopravnost
spolova ima predsjednika, potpred­sjednika i 11 članova.

Mandatno–imunitetno povjerenstvo

Članak 102.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo:

- predlaže Zastupničkom domu odluku o prestanku mandata zastupniku,
odnosno odluku o mirovanju mandata zastupnika, kada se ispune zakonom predviđeni
uvjeti podnosi izvješće Zastupničkom domu da su ispunjeni zakonski uvjeti za
početak zastupničkog mandata zamjeniku zastupnika,

- predlaže Zastupničkom domu donošenje odluke o imunitetu zastupnika, a
kada Zastupnički dom ne zasjeda, odlučuje o imunitetu, time da odluku mora
naknadno potvrditi Zastupnički dom,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 103.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo ima predsjednika, potpredsjednika i 7
članova.

VI. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I PREDSJEDNIKA REPUBLIKE

Članak 104.

Prijedlog za pokretanje postupka utvrđivanja posebne odgovornosti
Predsjednika Republike može Zastupničkom domu uputiti jedna petina svih
zastupnika Zastupničkog doma.

Prijedlog za pokretanje postupka iz stavka 1. ovoga članka zajedno sa
činjeničnim opisom, pravnom naznakom i dokazima o povredi Ustava koja se
Predsjedniku Republike stavlja na teret, dostavlja se u pisanom obliku
predsjedniku Zastupničkog doma, uz vlastoručne potpise zastupnika, najkasnije
30 dana prije zakazane sjednice Zastupničkog doma na kojoj će se o tome rasprav­ljati.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga
članka dostavit će predsjednik Zastupničkog doma Predsjedniku Republike.

Predsjednik Republike ima se
pravo očitovati u pisanom obliku o prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka u roku
od 30 dana od dana primitka prijedloga.

Prije odlučivanja o
pokretanju postupka za utvrđivanje posebne odgovornosti Predsjednika Republike,
predsjednik Zastup­ničkog doma uputit će Odboru za Ustav, Poslovnik i politički
sustav akte iz stavka 2. ovoga članka radi davanja mišljenja Zastup­ničkom domu
o utemeljenosti prijedloga. Odbor za Ustav, Poslov­nik i politički sustav svoje
će mišljenje dati u roku od tri dana od dana primitka akata iz stavka 2. ovoga
članka.

Odluku o pokretanju postupka
utvrđivanja posebne odgovornosti Predsjednika Republike donosi Zastupnički dom
dvotrećin­skom većinom svih zastupnika u roku od 15 dana od dana očitovanja
Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

VII. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I VLADE

Predstavljanje Vlade ZastupniČkom domu

Članak 105.

Mandatar, odmah po sastavljanju Vlade, a najkasnije u roku od 30 dana od
dana prihvaćanja mandata, dužan je program Vlade i Vladu predstaviti
Zastupničkom domu i tražiti glasovanje o povjerenju.

Mandatar, uz zahtjev za glasovanje o povjerenju, dostavlja program Vlade
i životopise predloženih članova Vlade.

O programu Vlade vodi se rasprava.

Povjerenje je iskazano ako je za prijedlog glasovala većina svih
zastupnika u Zastupničkom domu, a glasuje se za prijedlog u cjelini.

Vlada stupa na dužnost kada joj povjerenje iskaže Zastup­nički dom.

Ako se naknadno imenuje pojedini član Vlade, predsjednik Vlade na prvoj
idućoj sjednici Zastupničkog doma predstavlja ga Zastupničkom domu i traži
glasovanje o povjerenju tom članu Vlade.

Članak 106.

Nakon glasovanja o iskazivanju povjerenja predsjedniku i članovima
Vlade, predsjednik i članovi Vlade polažu svečanu prisegu.

Tekst svečane prisege utvrđuje se zakonom.

Predsjednik izgovara tekst prisege i nakon toga proziva pojedinačno
članove Vlade, a članovi Vlade daju prisegu tako što ustaju i izgovaraju
»Prisežem«.

Član Vlade koji nije bio nazočan davanju svečane prisege, daje svečanu
prisegu na idućoj sjednici Zastupničkog doma.

Članak 107.

Vlada određuje člana Vlade i
zamjenika ministra, za svog predstavnika u Zastupničkom domu povodom rasprave o
prijedlogu zakona i drugih akata.

Predstavnik Vlade, nazočan
sjednicama Zastupničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma, sudjeluje u
njihovu radu, iznosi stajališta Vlade, daje obavijesti i stručna objašnjenja,
izjašnjava se o podnesenim amandmanima ako je za to ovlašten, te obavještava
Vladu o stajalištima i mišljenjima Zastupničkog doma, odnosno radnih tijela.

Ako na raspravi nije nazočan
predstavnik Vlade, Zastupnički dom ili radno tijelo može, smatra li da je
nazočnost predstavnika Vlade nužna, raspravu prekinuti ili odgoditi. O tome će
Zastup­nički dom odlučiti bez rasprave.

U raspravi u Zastupničkom
domu i radnim tijelima, osim predstavnika Vlade, mogu sudjelovati i drugi
njezini članovi.

Članak 108.

O sazvanim sjednicama
predsjednik Zastupničkog doma i predsjednici radnih tijela Zastupničkog doma
izvješćuju predsjednika Vlade. O sazvanim sjednicama Zastupničkog doma i radnih
tijela Zastupničkog doma, na kojima će se razmatrati prijedlog akta ili drugi
prijedlog što ga je podnijela Vlada, izvješćuju se i ovlašteni predstavnici
Vlade.

Zatražena mišljenja,
stajališta i prijedloge Vlade, u slučaje­vima kada ona nije predlagatelj, Vlada
je obvezna dostaviti Zas­tup­ničkom domu do početka rasprave u radnim tijelima
Zastup­ničkog doma te odrediti svog predstavnika.

Odgovornost Vlade ZastupniČkom domu

Članak 109.

Vlada je obvezna, na zahtjev Zastupničkog doma izvijestiti Zastupnički
dom o svom radu, o politici koju provodi, u cjelini ili u pojedinom području, o
izvršavanju zakona i drugih propisa te o drugim pitanjima iz svog djelokruga.

Vlada može i na
vlastiti poticaj podnijeti Zastupničkom domu izvješće o svom radu i o stanju u
pojedinim područjima.

Članak 110.

Vlada je odgovorna
Zastupničkom domu za svoj rad i odluke koje donosi.

 Predsjednik i članovi Vlade zajednički su
odgovorni za odluke koje donosi Vlada, a osobno su odgovorni za svoje područje
rada.

Članak 111.

Na prijedlog
najmanje jedne petine ukupnog broja zastupnika u Zastupničkom domu može se
pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom članu ili
Vladi u cjelini.

Glasovanje o
povjerenju Vladi može zahtijevati i njezin pred­sjednik.

Prijedlog za
pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom članu ili
Vladi u cjelini, uvrštava se odmah u dnevni red, bez odlučivanja.

Vlada je dužna
očitovati se o prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka najkasnije u roku od 8 dana
od dana uvrštavanja prijedloga u dnevni red.

 Ne može se glasovati o povjerenju prije nego
protekne sedam dana od dana dostave prijedloga Zastupničkom domu.

Zastupnički dom će
o povjerenju glasovati najkasnije u roku od 30 dana od dana dostave prijedloga
Zastupničkom domu.

 Odluka o nepovjerenju je donijeta ako je za
nju glasovala većina od ukupnog broja zastupnika u Zastupničkom domu.

Članak 112.

Ako Zastupnički
dom odbije prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Vladi, odnosno pojedinom
njenom članu, zastupnici koji su ga postavili ne mogu ponovno podnijeti isti
prijedlog prije isteka roka od šest mjeseci.

Ako se izglasa
nepovjerenje predsjedniku Vlade ili Vladi u cjelini, predsjednik Vlade i Vlada
podnose ostavku.

Ako se izglasa
nepovjerenje pojedinom članu Vlade, pred­sjednik Vlade može umjesto njega
predložiti drugoga člana Zastupničkom domu da mu izglasa povjerenje ili
predsjednik Vlade i Vlada mogu podnijeti ostavku.

Članak 113.

Zastupnički dom,
odnosno njegova radna tijela mogu tražiti izvješće i podatke od ministara i dužnosnika
koji rukovode radom drugih tijela državne uprave, a oni su na postavljeni
zahtjev obvezni:

- izvijestiti o
pitanjima i pojavama u djelokrugu ministarstva, odnosno drugog tijela državne
uprave,

- podnijeti
izvješće o izvršavanju i provođenju zakona i drugih akata, odnosno zadaća za
čije su izvršavanje odgovorni,

- dostaviti
podatke kojima raspolažu, ili koje su u svom djelokrugu obvezni prikupljati i
evidentirati te spise i drugo potrebno za rad Zastupničkog doma ili radnog
tijela,

- odgovoriti na upućena
pitanja.

VIII. ODNOS ZASTUPNIČKOG
I ŽUPANIJSKOG DOMA

Članak 114.

Predsjednik Zastupničkog doma izvješćuje predsjednika Žu­pa­nijskog doma
o sazvanim sjednicama Zastupničkog doma te o dopunama dnevnog reda Zastupničkog
doma tijekom sjednice.

Članak 115.

Predsjednik Zastupničkog doma izvješćuje Zastupnički dom o mišljenju,
odnosno prethodnom mišljenju Županijskog doma iz članka 81. Ustava Republike
Hrvatske.

Zastupnički dom ne može odlučivati ako Županijski dom ne dostavi
prethodno mišljenje iz članka 81. Ustava Republike Hrvat­ske do okončanja
rasprave.

Ako mišljenje, odnosno prethodno mišljenje Županijskog doma sadrži
prijedlog za izmjenu i dopunu konačnog prijedloga zakona u obliku amandmana postupa
se sukladno odredbama članka 168. do 175. ovoga Poslovnika.

Članak 116.

U postupku donošenja zakona kojima se razrađuju Ustavom utvrđene slobode
i prava čovjeka i građanina, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada
državnih tijela, ustrojstvo i djelokrug državne uprave te ustrojstvo, djelokrug
i financiranje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave Zastupnički
i Županijski dom ravnopravno odlučuju. Zakon o kojem Županijski dom i
Zastupnički dom ravnopravno odlučuju, smatra se donesenim kad je u oba doma
izglasan u istovjetnom tekstu.

Članak 117.

Osniva se Odbor za usuglašavanje u čijem sastavu je pet zastupnika
Zastupničkog doma i pet zastupnika Županijskog doma. Članove Odbora biraju iz
reda svojih članova odbori Zastupničkog i Županijskog doma u čijem djelokrugu
su pitanja sloboda i prava čovjeka i građanina, izborni sustav, ustrojstvo,
djelokrug i način rada državnih tijela, ustrojstvo i djelokrug državne uprave
te ustrojstvo, djelokrug i financiranje jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave.

Predsjednik Odbora je zastupnik Zastupničkog doma biran iz reda članova
Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

Odbor iz stavka 1. ovoga članka daje mišljenje domovima Sabora o kojim
točkama dnevnog reda Zastupnički i Županijski dom ravnopravno odlučuju. Odbor
dostavlja mišljenje predsjedniku doma prije utvrđivanja dnevnog reda na
sjednici doma.

Članak 118.

Predsjednici domova Sabora međusobno se izvješćuju o tekstu u kojem je
zakon izglasan.

U slučaju kad domovi Sabora utvrde da zakon nije izglasan u istovjetnom
tekstu odmah izvješćuju Odbor za usuglašavanje.

Odbor će se sastati najkasnije u roku od 24 sata od izglasavanja zakona.

Sjednicama Odbora prisustvuje predstavnik predlagatelja i Vlade ako ona
nije predlagatelj zakona.

Odbor će u roku od 72 sata od izglasavanja zakona dostaviti domovima
Sabora izvješće.

Ako je u Odboru postignuta suglasnost o spornim pitanjima izvješće sadržava
usuglašeni tekst koji Odbor predlaže domovima Sabora na usvajanje.

Tekst o kojem je provedeno usuglašavanje Odbor je utvrdio ako je za
njega glasovala većina članova iz reda zastupnika sva­kog doma Sabora.

Članak 119.

U slučaju kad Županijski dom ne odluči o zakonu koji je izglasan u
Zastupničkom domu ili kad domovi Sabora ne izglasaju zakon u istovjetnom tekstu
ili ako se o tekstu zakona ne postigne suglasnost u roku od 15 dana od dana
izglasavanja, donesen je zakon u tekstu u kojem je izglasan u Zastupničkom
domu.

Članak 120.

Kada Županijski dom u roku od 8 dana od dana izglasavanja u Zastupničkom
domu, vrati, uz obrazloženo mišljenje, zakon na ponovno odlučivanje
Zastupničkom domu, predsjednik Zastup­ničkog doma uputit će zahtjev Županijskog
doma svim zastupnicima, Odboru za zakonodavstvo, matičnom radnom tijelu i
predlagatelju, te Vladi ako ona nije predlagatelj.

U postupku ponovnog odlučivanja o zakonu iz stavka 1. ovoga članka
primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika o hitnom postupku.

Članak 121.

Predstavnik Odbora za zakonodavstvo, matičnog radnog tijela i
predlagatelja zakona, iznijet će stajališta radnih tijela, odnosno
predlagatelja, na sjednici Zastupničkog doma prije ponovnog odlučivanja o
zakonu.

Ako tijekom rasprave i prije ponovnog odlučivanja o zakonu Zastupnički
dom odluči da bi u zakonu trebalo izvršiti izmjene ili dopune zakona, odlučit
će da se sa zahtjevom Županijskog doma postupi na način određen za drugo
čitanje zakona.

Ako Zastupnički dom odluči da ne postupi po odredbi stavka 2. ovoga
članka, o zakonu se ponovno odlučuje. U tom slučaju Zastupnički dom o donošenju
zakona odlučuje većinom glasova svih zastupnika, osim kada Zastupnički dom
zakone donosi dvotrećinskom većinom.

IX. AKTI ZASTUPNIČKOG DOMA

OpĆe odredbe

Članak 122.

Zastupnički dom, na temelju prava i ovlaštenja utvrđenih Ustavom
Republike Hrvatske i ovim Poslovnikom, donosi Ustav, zakone, državni proračun,
odluke, deklaracije, rezolucije, povelje, preporuke i zaključke, te daje
vjerodostojna tumačenja zakona.

Članak 123.

Zastupnički dom može odlukom, poveljom, zahvalnicom ili drugim aktom
domaćem ili stranom državljaninu ili organizaciji odati priznanje za njihov rad
koji je od osobitog interesa za Republiku Hrvatsku. Prijedlog priznanja
Zastupničkog doma podnosi predsjednik Zastupničkog doma.

Članak 124.

Odluka se donosi kao akt uređivanja unutarnjeg ustrojstva, načina rada i
odnosa u Zastupničkom domu.

Odlukom, kao aktom ostvarivanja prava Zastupničkog doma, odlučuje se o
izboru, odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu, o imenovanju u određena
tijela, o potvrdi akata organizacija i zajednica ili o davanju suglasnosti na
takve akte kad je to određeno zakonom te obavljaju druga Ustavom Republike
Hrvat­ske i zakonom utvrđena prava.

Članak 125.

Akti, kojima se uređuje unutarnje ustrojstvo, način rada i odnosi u
Zastupničkom domu ili obavljaju druga opća ovlaštenja donose se u obliku
odluke, poslovnika ili pravilnika.

Članak 126.

Deklaracijom se izražava opće stajalište Zastupničkog doma o pitanjima
unutarnje ili vanjske politike te o drugim bitnim pitanjima važnim za državu.

Članak 127.

Rezolucijom Zastupnički dom
ukazuje na stanje i probleme u određenom području i na mjere koje bi trebalo
provoditi u tom području.

Preporukom se ukazuje na
podnesene predstavke i pritužbe o nepravilnostima u radu tijela koja imaju
javne ovlasti s prijedlogom za njihovo razrješenje.

Članak 128.

Zaključcima Zastupnički dom
utvrđuje stajališta o odre­đenim događajima i pojavama.

Na osnovi ocjene stanja u
pojedinoj oblasti zaključcima se mogu zauzimati stajališta, izražavati
mišljenja ili utvrđivati obveze Vlade, ministarstava i drugih tijela državne
uprave.

Članak 129.

Radna tijela Zastupničkog
doma mogu, u okviru svojega djelokruga, donositi zaključke o svojem radu i o
radu Stručne službe Sabora, kojima zauzimaju stajališta, izražavaju mišljenja i
podnose prijedloge.

Radna tijela Zastupničkog doma
donose i druge akte u okviru ovlaštenja utvrđenih zakonom i drugim propisom.

Članak 130.

Tekst zakona potpisuje
predsjednik Zastupničkog doma.

Akte Sabora potpisuje
predsjednik Zastupničkog doma.

Zaključke i druge akte koje
donose radna tijela Zastupničkog doma potpisuje predsjednik tijela koje je
donijelo zaključke i druge akte.

Članak 131.

Na izvornike zakona i drugih
propisa i općih akata Zastup­ničkog doma stavlja se pečat Sabora.

Pod izvornikom zakona,
odnosno drugog propisa i općeg akta Zastupničkog doma, razumijeva se onaj tekst
zakona, odnosno drugog propisa i općeg akta, koji je donesen na sjednici
Zastupnič­kog doma.

Izvornici akata Zastupničkog
doma čuvaju se u Saboru.

O izradi izvornika akata
Zastupničkog doma, o stavljanju pečata na izvornike tih akata, o čuvanju
izvornika i o njihovoj evidenciji brine se tajnik Sabora.

Članak 132.

Ustav, zakoni i drugi propisi
te akti Zastupničkog doma, vjerodostojno tumačenje zakona, odluke o izboru,
odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu dužnosnika koje bira ili imenuje
Zastupnički dom, odluka o obrascu zastupničke iskaznice, deklaracije i
rezolucije objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Zaključci kojima se zauzimaju
stavovi, izražavaju mišljenja i utvrđuju obveze tijela Republike u pogledu
izvršavanja zakona, objavljuju se u glasilu Sabora, a po odluci Zastupničkog
doma u »Narodnim novinama«. Ostali zaključci dostavljaju se tijelima i
organizacijama na koje se odnose.

Akt o potvrđivanju međunarodnog ugovora s tekstom ugovora objavljuje se
u »Narodnim novinama«.

O objavljivanju akata
Zastupničkog doma brine se tajnik Sabora.

Tajnik Sabora daje, na osnovi
izvornika akta Zastupničkog doma, ispravke pogrešaka u objavljenom tekstu toga
akta.

Članak 133.

Ako predsjednik Zastupničkog
doma ustanovi da podneseni prijedlog akta Zastupničkom domu, odnosno raščlamba,
izvješće ili drugi akt nije sastavljen u skladu s odredbama ovoga Poslovnika,
zatražit će od predlagatelja da u određenom roku postupi i uskladi prijedlog
akta s odredbama ovoga Poslovnika.

Za vrijeme dok predlagatelj
ne otkloni nedostatke akta, ne teku rokovi za razmatranje akata utvrđeni ovim
Poslovnikom, a ako nedostaci akta ne budu otklonjeni u roku od 15 dana od
poziva da se prijedlog akta uskladi, smatrat će se da akt i nije podnesen
Zastupničkom domu.

Postupak donoŠenja akata
ZastupniČkog doma

**A.
POSTUPAK DONOŠENJA ZAKONA**

a) Pokretanje postupka

Članak 134.

Postupak donošenja zakona
pokreće se dostavom prijedloga zakona predsjedniku Zastupničkog doma.

Članak 135.

Pravo predlagati zakone ima
svaki zastupnik u Zastupničkom domu, klubovi zastupnika u Zastupničkom domu,
radna tijela Zastupničkog doma, Županijski dom i Vlada.

Pravo predlaganja drugih
akata imaju svi navedeni u stavku 1. ovoga članka, osim ako je Ustavom ili ovim
Poslovnikom propisano da pojedini prijedlog mogu podnijeti samo određena tijela
ili određeni broj zastupnika.

Članak 136.

Predlagatelji zakona mogu se,
prilikom ukazivanja na potrebu donošenja određenog zakona, pozivati i na
predstavke ili prijedloge koje, u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, imaju
pravo pod­nositi građani, a u svom sadržaju ukazuju na potrebu dono­še­nja ili
izmjene pojedinog zakona.

Članak 137.

Zastupnički dom može posebnim
zaključkom odrediti da se u radnim tijelima provede, na osnovi prikaza stanja u
pojedinim područjima te izloženih teza o mogućim normativnim rješenjima, a uz
potrebna obrazloženja, prethodna rasprava o razlozima dono­šenja zakona i o osnovnim
pitanjima koja treba urediti zakonom.

Prijedlog za provođenje
prethodne rasprave može podnijeti ovlašteni predlagatelj zakona.

Prethodna se rasprava može
provesti i na sjednici Zastup­ničkog doma.

Nakon provedene prethodne
rasprave sva stajališta, mišljenja i prijedlozi dostavljaju se predlagatelju
koji je obvezan pri izradi prijedloga zakona uzeti ih u obzir te posebno
obrazložiti one koje nije mogao prihvatiti.

b) Prijedlog zakona

Sadržaj prijedloga

Članak 138.

Prijedlog zakona sadrži:

- ustavnu osnovu donošenja zakona,

- ocjenu stanja i osnovna pitanja koja se trebaju urediti zakonom te
posljedice koje će donošenjem zakona proisteći,

- ocjenu i izvore potrebnih sredstava za provođenje zakona,

- tekst prijedloga zakona, s obrazloženjem,

- tekst odredbi važećeg zakona koje se mijenjaju, odnosno dopunjuju, ako
se predlaže izmjena ili dopuna zakona.

Uz prijedlog zakona predlagatelj može dostaviti i odgo­varajuću
dokumentaciju, posebice stručna mišljenja, prihva­ćene međunarodne ugovore i
druge akte kojima obrazlaže svoj prijedlog.

Predlagatelji zakona dužni su dostaviti prijedlog zakona jezično
pregledan, odnosno ispravljen.

Sabor ima lektorsku službu.

Kad su predlagatelji zakona zastupnici, radna tijela, klubovi zastupnika
ili Županijski dom njihov prijedlog jezično će pregledati, odnosno ispraviti
lektorska služba Sabora za vrijeme trajanja postupka donošenja zakona.

Članak 139.

Tekst prijedloga zakona sadrži rješenja u obliku pravnih odredbi.

Pojedina se rješenja mogu predložiti alternativno, s potrebnim obrazloženjima
svake od predloženih alternativa.

U obrazloženju prijedloga zakona daje se objašnjenje pojedinih odredbi
koje sadrži prijedlog zakona.

Članak 140.

Kad se prijedlogom zakona određuje da pojedine njegove odredbe imaju
povratno djelovanje, predlagatelj zakona dužan je obrazložiti osobito opravdane
razloge koji to nalažu.

c) Podnošenje i upućivanje prijedloga

Članak 141.

Postupak donošenja zakona pokreće se u obliku prijedloga zakona s
tekstom prijedloga zakona, a mora sadržavati sve sastojke iz članka 138. ovoga
Poslovnika.

Predlagatelj zakona obvezan je izvijestiti predsjednika Zastupničkog
doma tko će u radnim tijelima i Zastupničkom domu davati obavještenja i
objašnjenja, odnosno potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu zakona.

Članak 142.

Prijedlog zakona u gornjem desnom kutu naslovne stranice obvezatno sadrži
oznaku: »PRIJEDLOG ZAKONA BR. ...«

Svaki prijedlog zakona dobiva idući redni broj na kraju oznake iz stavka
1. ovoga članka, a tu oznaku mora sadržavati svaki drugi pisani materijal
(izvješća, mišljenja, amandmani, konačni prijedlog zakona i dr.) koji se odnosi
na prijedlog određenog zakona, sve do donošenja zakona.

Redni brojevi iz stavka 2. ovoga članka počinju od broja jedan i
nastavljaju se u nizu za jedan saziv Zastupničkog doma.

Članak 143.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje primljeni prijedlog zakona
predsjednicima svih radnih tijela, svim zastupnicima, pred­sjedniku Županijskog
doma i predsjedniku Vlade, kada Vlada nije predlagatelj.

d) Razmatranje prijedloga u radnim tijelima

Članak 144.

Prije rasprave o prijedlogu zakona na sjednici Zastupničkog doma,
predsjednik matičnoga radnog tijela i Odbora za zakono­dav­stvo dužni su
prijedlog zakona uvrstiti u dnevni red sjednice radnog tijela i provesti
raspravu.

Radna tijela izjašnjavaju se o svim elementima prijedloga zakona, a
Odbor za zakonodavstvo posebno i o ustavnim osnovama zakona.

Članak 145.

Ako se prijedlogom zakona stvaraju materijalne obveze, Zastupnički dom
ne može odlučivati o prijedlogu zakona prije nego, na temelju izvješća Odbora
za financije i državni proračun, utvrdi da se za ispunjenje tih obveza mogu
osigurati financijska sredstva.

Članak 146.

Ako su u prijedlogu zakona obuhvaćena pojedina pitanja koja su u
djelokrugu drugih radnih tijela, prijedlog u pogledu tih pitanja mogu
razmotriti i ova radna tijela.

Radna tijela, osim Odbora za zakonodavstvo i Odbora za Ustav, Poslovnik
i politički sustav, koja su, uz matično, razmatrala prijedlog zakona
dostavljaju svoja mišljenja, primjedbe i prijedloge matičnom radnom tijelu,
vodeći računa kako bi matično radno tijelo moglo raspraviti njihova mišljenja i
sta­jališta.

Članak 147.

Kad razmotri prijedlog
zakona, matično radno tijelo podnosi svoje izvješće Zastupničkom domu s
mišljenjem, primjedbama i prijedlozima iznesenim u tijeku njegovog razmatranja.

Matično radno tijelo će
razmotriti mišljenja, primjedbe i prijedloge koje su mu dostavila druga radna
tijela koja su razmatrala prijedlog. U izvješću, koje podnosi Zastupničkom
domu, matično radno tijelo izražava i svoje stajalište o mišljenju, primjedbama
i prijedlozima tih radnih tijela.

Članak 148.

Izvješća se radnih tijela
upućuju predsjedniku Zastupničkog doma, koji ih dostavlja predlagatelju zakona,
predsjednicima radnih tijela i zastupnicima.

Članak 149.

Radno tijelo, kad razmotri
prijedlog zakona, određuje izvjes­ti­telja koji će na sjednici Zastupničkog
doma izlagati stajališta, mišljenja i primjedbe te obrazlagati prijedloge tog
tijela.

**PRVO ČITANJE
ZAKONA**

Rasprava o prijedlogu zakona na sjednici
Zastupničkog doma

Članak 150.

Prvo čitanje zakona je prvi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Zastupničkog doma.

Prvo čitanje zakona obuhvaća uvodno izlaganje predlagatelja, opću
raspravu o prijedlogu zakona, raspravu o pojedinostima koja uključuje i
raspravu o tekstu prijedloga zakona, raspravu o stajalištima radnih tijela koja
su razmatrala prijedlog te donošenje zaključka o potrebi donošenja zakona.

Članak 151.

Predlagatelj zakona, odnosno predstavnici koje on odredi osim usmenog
izlaganja na početku rasprave imaju prava davati objašnjenja, iznositi
mišljenja i izjašnjavati se o iznesenim mišljenjima, primjedbama i prijedlozima
tijekom cijele rasprave.

Usmeno izlaganje na početku rasprave može podnijeti samo predlagatelj
ili jedan od predstavnika.

Predlagatelj zakona, odnosno predstavnici koje on odredi, može povući
prijedlog zakona do zaključenja rasprave.

Članak 152.

Izvjestitelj radnog tijela koje je razmotrilo prijedlog zakona može
iznositi mišljenja, primjedbe i prijedloge koje je zauzelo radno tijelo.

Članak 153.

Predstavnik Vlade može zatražiti riječ tijekom cijele rasprave u
Zastupničkom domu i kada prijedlog zakona nije podnijela Vlada.

Članak 154.

Na sjednici Zastupničkog doma vodi se o prijedlogu zakona, u pravilu
objedinjeno, opća rasprava i rasprava o pojedinostima.

Članak 155.

Opća rasprava o prijedlogu zakona vodi se na način da zastupnici iznose
svoja mišljenja o tome je li potrebno donijeti zakon, o osnovnim pitanjima koja
treba urediti zakonom, o ustavnom ovlaštenju da se predloženi odnosi urede
zakonom i o opsegu i načinu zakonskog uređivanja tih odnosa.

Rasprava o pojedinostima vodi se na taj način što se rasprav­lja i o
tekstu prijedloga zakona.

Ako zastupnici ocijene da nije potrebno donijeti zakon, prijedlog zakona
odbit će se zaključkom koji mora biti obrazložen i dostavljen predlagatelju.

Prijedlog zakona koji je odbijen na sjednici ne može biti ponovno
uvršten u dnevni red sjednice prije isteka roka od tri mjeseca od dana kada ga
je odbio Zastupnički dom.

Po završenoj raspravi zaključkom, kojim se prihvaća donoše­nje zakona,
utvrđuju se stajališta, prijedlozi i mišljenja u vezi s prijedlogom zakona i
upućuju se predlagatelju radi pripreme ko­nač­nog prijedloga zakona.

Zaključkom o prihvaćanju prijedloga zakona, može se odrediti da je
predlagatelj zakona obvezan prije podnošenja konačnog prijedloga zakona
pribaviti mišljenje pojedinih tijela, organizacija ili zajednica o pitanjima na
koja se odnosi predloženi zakon.

Članak 156.

Na osnovi zaključka Zastupničkog doma o prihvaćanju prijedloga zakona,
predlagatelj će sačiniti konačni prijedlog zakona, odnosno konačni prijedlog
zakona sačinit će drugo tijelo ako je to odredio Zastupnički dom i sa tim se
suglasio predlagatelj.

U suglasnosti s predlagateljem zakona, može se odrediti da konačni
prijedlog zakona izradi radno tijelo Zastupničkog doma ili Vlada i tada se oni
smatraju predlagateljem zakona, a raniji predlagatelj gubi to svojstvo.

Konačni prijedlog zakona

Članak 157.

Konačni prijedlog zakona predlagatelj je dužan podnijeti u roku od šest
mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga zakona.

Ako predlagatelj zakona ne podnese konačni prijedlog zakona u propisanom
roku, smatrat će se da je postupak donošenja zakona obustavljen.

Članak 158.

Konačni prijedlog zakona podnosi se u obliku u kojem se donosi zakon.

Obrazloženje konačnog prijedloga zakona obuhvaća razloge zbog kojih se
zakon donosi, pitanja koja se njime rješavaju, objašnjenje odredbi predloženog
zakona, podatke o financijskim sredstvima potrebnim za provođenje zakona i o
načinu osiguranja tih sredstava te druge važne okolnosti u vezi s pitanjima
koja se uređuju zakonom.

Predlagatelj zakona dužan je u obrazloženju konačnog prijedloga zakona
navesti razlike između rješenja koja predlaže u odnosu na rješenja iz
prijedloga zakona, razloge zbog kojih su te razlike nastale te prijedloge i
mišljenja koji su bili dani na prijedlog zakona, a koje predlagatelj nije
prihvatio, uz navođenje razloga zbog kojih ih nije prihvatio.

Članak 159.

Kod podnošenja, upućivanja i razmatranja u radnim tijelima konačnog
prijedloga zakona odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Poslovnika koje se
odnose na prijedlog zakona.

Članak 160.

Ako se konačnim prijedlogom zakona predviđa da će pojedine njegove
odredbe imati povratno djelovanje, na osnovi posebnog obrazloženja
predlagatelja zakona i izvješća matičnoga radnog tijela i Odbora za
zakonodavstvo, posebno će se ocijeniti i zaključkom utvrditi da za povratno
djelovanje pojedinih odredbi zakona postoje osobito opravdani razlozi. Bez toga
se ne može pristupiti odlučivanju o povratnom djelovanju pojedinih zakonskih
odredbi.

**DRUGO
ČITANJE ZAKONA**

Rasprava o konačnom prijedlogu zakona na sjednici Zastup­ničkog doma

Članak 161.

Drugo čitanje zakona je drugi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Zastupničkog doma.

Drugo čitanje zakona obuhvaća raspravu o tekstu konačnog prijedloga
zakona, stajalištima radnih tijela, raspravu o prethodnom mišljenju, odnosno
mišljenju Županijskog doma, raspravu o podnesenim amandmanima, odlučivanje o
amandmanima i dono­šenje zakona.

Članak 162.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik može na početku rasprave
podnijeti uvodno izlaganje, a kad konačni prijedlog zakona sadrži odredbe s
povratnim djelovanjem dužan je posebno obrazložiti zašto se predlaže povratno
djelovanje tih odredbi.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik ima pravo zatražiti
riječ u tijeku cijele rasprave, davati objašnjenja, iznositi svoja mišljenja i
izjašnjavati se o podnesenim amandmanima i o izraženim mišljenjima i
primjedbama.

Predstavnik Vlade može tražiti riječ u tijeku rasprave o zakonu i kad
Vlada nije predlagatelj.

Članak 163.

U tijeku rasprave o tekstu konačnog prijedloga zakona ras­pravlja se o
prijedlogu po dijelovima, glavama, odnosno odjeljcima, člancima te o podnesenim
amandmanima.

Nakon rasprave iz stavka 1. ovoga članka odlučuje se o podnesenim
amandmanima.

Predlagatelj zakona očituje se o svakom pojedinom amandmanu, a na
očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana.

Nakon provedene rasprave i odlučivanja o amandmanima, zaključuje se
rasprava i odlučuje se o donošenju zakona.

**TREĆE
ČITANJE ZAKONA**

Članak 164.

Treće čitanje zakona je poseban dio u postupku donošenja zakona.

Treće čitanje zakona provodi se po odluci Zastupničkog doma ili na
zahtjev predlagatelja i to u slučajevima kada je na tekst konačnog prijedloga
zakona podnesen veći broj amandmana ili kada su amandmani takve naravi da bitno
mijenjaju sadržaj konačnog prijedloga zakona.

Treće čitanje zakona provodi se uz uvjete i po postupku propisanom ovim
Poslovnikom za drugo čitanje.

Donošenje zakona po hitnom postupku

Članak 165.

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo kada to
zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno
kada je to nužno radi sprječavanja ili otklanjanja većih poremećaja u
gospodarstvu.

Uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se konačni
prijedlog zakona, koji sadrži sve što i prijedlog zakona, osim što se umjesto
teksta prijedloga zakona prilaže tekst konačnog prijedloga zakona, a kada
prijedlog podnosi zastupnik, tada mora imati pisanu podršku još 25 zastupnika.

U hitnom se postupku objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku
Zastupničkog doma najkasnije 24 sata prije utvrđi­vanja dnevnog reda na
sjednici. Predsjednik Zastupničkog doma bez odgađanja upućuje prijedlog da se
zakon donese po hitnom postupku predsjednicima radnih tijela, svim
zastupnicima, pred­sjedniku Županijskog doma te Vladi ako nije predlagatelj.

Članak 166.

O prijedlogu iz članka 165. ovoga Poslovnika odlučuje se prilikom utvrđivanja
dnevnog reda na početku sjednice, a može se odlučivati i tijekom utvrđivanja
dopune dnevnog reda.

Ako predsjednik Zastupničkog doma nije unio u prijedlog dnevnog reda
sjednice prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, a prijedlog je podnesen
u rokovima i na način određen ovim Poslovnikom, na zahtjev predlagatelja
zakona, zakon se uvrštava u dnevni red, a nakon toga odlučuje se o prijedlogu
za hitni postupak.

Ako ne bude prihvaćen prijedlog za hitni postupak, predsjednik
Zastupničkog doma može predložiti provođenje prvog čitanja na istoj sjednici,
odnosno postupiti sukladno članku 208. stavku 2. Poslovnika.

 Organski zakon

Članak 167.

Organskim zakonom uređuju se prava nacionalnih manjina, te razrađuju
Ustavom utvrđene slobode i prava čovjeka i građanina, izborni sustav,
ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug
lokalne i područne (regionalne) samouprave.

U postupku donošenja organskih zakona primjenjuju se od­red­be ovoga
Poslovnika sadržane u Glavi IX: AKTI ZASTUP­NIČKOG DOMA.

Ravnopravnost i zaštita prava nacionalnih manjina uređuje se ustavnim
zakonom koji se donosi po postupku za donošenje organskih zakona.

Amandmani

Članak 168.

Prijedlog za izmjenu ili dopunu konačnog prijedloga zakona podnosi se
pisano u obliku amandmana s obrazloženjem.

Pravo podnošenja amandmana ima svaki zastupnik u Zastup­ničkom domu,
radno tijelo Zastupničkog doma, klubovi zastupnika, Vlada i Županijski dom u
sklopu mišljenja, odnosno prethodnog mišljenja.

Ako se konačnim prijedlogom zakona mijenja i dopunjuje zakon, amandmani
se mogu podnositi samo na članke obuhva­ćene predloženim izmjenama i dopunama.

Iznimno od stavka 3. ovoga članka, amandmani se mogu podnositi i na
članke zakona koji nisu obuhvaćeni predloženim izmjenama i dopunama zakona ako
je to potrebito zbog uskla­đivanja s Ustavom Republike Hrvatske ili dokumentima
vezanim uz međunarodne integracije te u svezi s odlukama Ustavnog suda
Republike Hrvatske.

Članak 169.

Amandman se upućuje predsjedniku Zastupničkog doma do kraja rasprave na
sjednici Zastupničkog doma o konačnom prijed­logu zakona.

Članak 170.

Predsjednik Zastupničkog doma odmah dostavlja podnesene amandmane
zastupnicima, predlagatelju zakona i Vladi kada ona nije predlagatelj zakona.

Podnesene amandmane predsjednik Zastupničkog doma upu­ćuje i matičnom
radnom tijelu te Odboru za zakonodavstvo da dostave svoja izvješća s mišljenjima
i prijedlozima o njima.

Članak 171.

Iznimno, ako se većina nazočnih zastupnika s tim složi, pred­la­gatelj
akta može podnijeti amandman na konačni prijedlog zakona u tijeku odlučivanja o
podnesenim amandmanima na sjednici. I takav amandman podnosi se u pisanom
obliku uz potrebno obrazloženje.

O amandmanima podnesenim sukladno stavku 1. ovoga čla­nka glasuje se.

Članak 172.

Ako su podneseni amandmani takve naravi da bitno mije­njaju ili
odstupaju od konačnog prijedloga zakona, Zastupnički dom može odlučiti da se
rasprava odgodi kako bi se zastupnicima ostavilo dovoljno vremena za pripremu
prije odlu­čivanja.

Ako u raspravi o podnesenim amandmanima predsjednik ili član Odbora za
Ustav, Poslovnik i politički sustav upozori na njihovu suprotnost s odredbama
Ustava Republike Hrvatske, sjednica će se prekinuti dok Odbor za Ustav,
Poslovnik i politički sustav ne dostavi mišljenje. Ako je na suprotnost
amandmana s odredbama Ustava Republike Hrvatske upozorio član Odbora za Ustav,
Poslovnik i politički sustav, sjednica će se prekinuti i sastati Odbor za
Ustav, Poslovnik i politički sustav, ukoliko član Odbora ima potporu trećine
članova Odbora.

Glasovanje o amandmanima će se odgoditi ako to zatraži pred­stavnik
predlagatelja, Vlada, neovisno je li ona predlagatelj zakona, predsjednik
matičnoga radnog tijela, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički
sustav ili predsjednik Odbora za zakonodavstvo.

Članak 173.

O amandmanima izjašnjava se predlagatelj i Vlada, neovisno je li
predlagatelj zakona ili ne.

Izjašnjavanje prema stavku 1. ovoga članka je u pravilu usmeno.

Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje
predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana a njegov govor ne može
trajati dulje od dvije minute.

Članak 174.

Amandman, koji je podnesen u roku iz članka 169. ovoga Poslovnika,
postaje sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona i o njemu se odvojeno ne
glasuje:

- ako ga je podnio predlagatelj zakona,

- ako se s amandmanom suglasio predlagatelj zakona.

Ako zastupnik zatraži da se o pojedinom amandmanu iz stav­ka 1. ovoga
članka posebno izjašnjava, o tom se amandmanu glasuje odvojeno.

Ako konačni prijedlog zakona nije podnijela Vlada, o amandmanu s kojim
se nije suglasila Vlada glasuje se odvojeno.

O amandmanima se glasuje prema redoslijedu članaka konačnog prijedloga
zakona na koje se odnose.

Ako je na jedan članak konačnog prijedloga zakona podneseno više
amandmana, o amandmanima se glasuje po redoslijedu koji odredi predsjedatelj
Zastupničkog doma, bez rasprave.

Ako je na jedan članak konačnog prijedloga zakona podneseno više
amandmana identičnog sadržaja, glasuje se samo o prvom od njih.

Ako se na isti članak prihvati više amandmana koji se međusobno
isključuju, prihvaćen je amandman koji je po redoslijedu posljednji prihvaćen.

Članak 175.

Amandman, prihvaćen na sjednici Zastupničkog doma, postaje sastavni dio
konačnog prijedloga zakona o kome se odlučuje.

**B.
VJERODOSTOJNO TUMAČENJE ZAKONA**

Članak 176.

Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona može podnijeti ovlašteni
predlagatelj zakona.

Članak 177.

Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona podnosi se
predsjedniku Zastupničkog doma, a mora sadržavati naziv zakona, naznaku odredbe
za koju se traži tumačenje i razloge za to.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje prijedlog za davanje
vjerodostojnog tumačenja zakona Odboru za zakonodavstvo, matičnom radnom tijelu
i Vladi, ako ona nije podnositelj prijedloga, radi ocjene njegove osnovanosti.

Matično radno tijelo i Vlada dužni su, u roku od 15 dana, dostaviti mišljenje
Odboru za zakonodavstvo. Ako matično radno tijelo i Vlada ne dostave mišljenje
u propisanom roku smatrati će se da su suglasni s prijedlogom za davanje
vjerodostojnog tuma­čenja.

Članak 178.

Odbor za zakonodavstvo, nakon što pribavi mišljenja matič­noga radnog
tijela te Vlade, ili nakon isteka roka iz članka 177. stavka 3. ovoga
Poslovnika, ocjenjuje je li prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja
zakona osnovan te u roku od 15 dana izvješćuje o svom stajalištu Zastupnički
dom.

Ako utvrdi da je prijedlog osnovan, Odbor za zakonodavstvo utvrdit će
prijedlog teksta vjerodostojnog tumačenja koji sa svojim izvješćem podnosi Zastupničkom
domu.

Ako Odbor za zakonodavstvo ocijeni da prijedlog za davanje
vjerodostojnog tumačenja nije osnovan, on će o tome izvijestiti Zastupnički dom
koji povodom toga izvješća donosi odluku.

**C.
DONOŠENJE DRŽAVNOG PRORAČUNA**

Članak 179.

Prijedlog državnog proračuna s obrazloženjem predsjedniku Zastupničkog
doma podnosi Vlada.

Zajedno s prijedlogom državnog proračuna podnosi se i prijedlog
financijskog plana izvanproračunskih fondova s obrazlo­ženjem te konačni
prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna.

Članak 180.

Pri donošenju državnog proračuna primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika
koje se odnose na postupak donošenja zakona.

O prijedlogu državnog proračuna provodi se jedinstvena rasprava u
načelu, po razdjelima i o podnesenim amandmanima.

Ne može se glasovati o podnesenim amandmanima i prora­čunu u cjelini
prije nego proteknu tri dana od dana rasprave iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 181.

Vlada, u rokovima utvrđenim zakonom, dostavlja predsjedniku Zastupničkog
doma izvješća o izvršenju državnog prora­čuna.

U raspravi o izvršenju državnog proračuna, a na osnovi raščlambe
ostvarenih programa radova, mogu se utvrđivati osnove politike za iduće
razdoblje ili pravci za izradu proračuna, a mogu se utvrđivati i uvjeti i
mjerila za financiranje zadaća državnih tijela i organizacija i za financiranje
drugih potreba u državi.

**D.
DONOŠENJE OSTALIH AKATA
ZASTUPNIČKOG DOMA**

Članak 182.

U pogledu postupka za donošenje odluka, deklaracija, rezolucija,
preporuka i drugih akata Zastupničkog doma primjenjuju se odredbe ovoga
Poslovnika o postupku za raspravu o konačnom prijedlogu zakona, ako Zastupnički
dom ne odluči drukčije, s tim da je rasprava o tim aktima jedinstvena, ako se
ne odluči da se o prijedlogu raspravlja najprije u načelu, a zatim o
pojedinostima.

Postupak donošenja ostalih
akata, neovisno o tome donose li se po postupku za prijedlog zakona ili konačni
prijedlog zakona, uvijek se pokreće prijedlogom akta.

Predlagatelj akata iz stavka
1. ovoga članka dužan je podnijeti prijedlog akta predsjedniku Zastupničkog
doma, a prema naravi akta isti mora sadržavati obrazloženje.

Izvješća, raščlambe i ostale
informacije, koje Zastupničkom domu nije dostavila Vlada, predsjednik
Zastupničkog doma upućuje Vladi na mišljenje.

Članak 183.

Ako su izvješća, raščlambe te
ostale informacije duže od 30 stranica, zastupnicima se dostavlja sažetak, a
osnovni materijal stoji im na raspolaganju u Stručnoj službi Sabora. Sažetak
mora sadržavati sve bitne postavke osnovnog materijala i predlagatelj ga je
obvezan dostaviti Zastupničkom domu istodobno s osnovnim materijalom.

Podnositelj izvješća, raščlambe
ili informacije dužan je navesti izvore i dokumentaciju na kojoj se zasniva
osnovni materijal.

Kada na sjednici Zastupničkog
doma nakon rasprave o pojedinom aktu dva ili više predlagatelja predlože donošenje
zaklju­čaka ili drugih akata o redoslijedu glasovanja odlučuje predsjedatelj.

X. ZASTUPNIČKA PITANJA

Članak 184.

Zastupnici mogu postavljati zastupnička pitanja Vladi i pojedinom članu
Vlade o ostvarivanju njezinih ustavnih prava i dužnosti, a posebice o stanju u
pojedinim područjima društvenog života, te o izvršavanju zakona i drugih akata
Zastupničkog doma, odnosno o radu ministarstava i drugih tijela državne uprave
te organizacija koje imaju javne ovlasti.

Zastupnička pitanja mogu se postavljati usmeno i u pisanom obliku.
Zastupnik je dužan navesti kome upućuje zastupničko pitanje.

Usmena zastupniČka pitanja

Članak 185.

Usmena pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade zastupnici mogu
postavljati na sjednicama za vrijeme »Aktualnog prijepodneva«.

»Aktualno prijepodne« održava se na početku svake sjednice Zastupničkog
doma, prije prelaska na prvu točku dnevnog reda i traje, u pravilu četiri sata.

Redoslijed za postavljanje pitanja određuje se prema redoslijedu upisa
zastupnika, koji žele postaviti zastupničko pitanje, u knjigu nazočnosti
sjednici.

Zastupnik može postaviti jedno pitanje. Ono mora biti kratko i jasno
formulirano i u pravilu takvo da se na njega može odgovoriti odmah i bez
pripreme.

Nakon dobivenog odgovora, zastupnik
može iznijeti mišlje­nje o odgovoru i postaviti dopunsko pitanje.

Zastupnik, koji nije postavio
zastupničko pitanje, nema pravo zatražiti riječ da bi odgovorio na navod koji
je u odgovoru na zastupničko pitanje iznio predsjednik ili član Vlade.

Postavljanje pitanja ne može
trajati dulje od dvije minute.

Članak 186.

Na pitanja upućena Vladi
odgovara predsjednik ili član Vlade. Na pitanja upućena pojedinom ministru
odgovara ministar.

Predsjednik Vlade dužan je
osigurati nazočnost najmanje polovine članova Vlade na sjednici Zastupničkog
doma u vrijeme određeno za postavljanje zastupničkih pitanja.

Članak 187.

Član Vlade kome je pitanje
upućeno, dužan je odgovoriti na postavljeno pitanje na istoj sjednici na kojoj
je zastupničko pitanje postavljeno ili navesti razloge zbog kojih ne može
odgovoriti.

Odgovor na postavljeno
pitanje, u pravilu, traje dvije minute, a ako je to zbog složenosti pitanja
potrebno, odgovor može trajati do četiri minute.

Članak 188.

Član Vlade kome je
postavljeno zastupničko pitanje, može odbiti odgovor na postavljeno pitanje,
ako se to pitanje ne odnosi na njegov rad ili na poslove iz njegova djelokruga.

Članak 189.

Ako je odgovor povjerljive
naravi, član Vlade može pred­ložiti da odgovori neposredno zastupniku ili na
zatvorenoj sjednici radnog tijela u čijem je djelokrugu to pitanje.

Pisana zastupniČka pitanja

Članak 190.

Zastupnici mogu, posredovanjem predsjednika Zastupničkog doma,
postavljati zastupnička pitanja u pisanom obliku a nakon dobivenog odgovora i
dopunska zastupnička pitanja.

Članak 191.

Zastupničko pitanje mora biti postavljeno u skladu s odredbama ovoga
Poslovnika.

Ako postavljeno pitanje nije u skladu s odredbama Poslovnika,
predsjednik Zastupničkog doma će pozvati zastupnika da svoje pitanje uskladi s
odredbama Poslovnika.

Ako zastupnik ne uskladi
svoje pitanje s odredbama ovoga Poslovnika, predsjednik Zastupničkog doma neće
to pitanje uputiti Vladi, odnosno ministru i o tome će izvijestiti zastupnika.

Članak 192.

Pisani odgovor na pitanje
postavljeno u pisanom obliku daje se u roku 30 dana od dana kada je pitanje
dostavljeno Vladi, odnosno pojedinom ministru kome je upućeno. U istom roku
Vlada, odnosno ministar dužni su odgovoriti na usmeno postavljeno pitanje, ako
zastupnik nije dobio odgovor na sjednici Zastupničkog doma ili je zatražio
pisani odgovor.

Ako Vlada, odnosno član Vlade ne može odgovoriti u roku iz stavka 1.
ovoga članka dužni su, preko predsjednika Zastup­ničkog doma izvijestiti
zastupnika o razlozima zbog kojih to ne mogu učiniti i vremenu kada će dostaviti
odgovor.

Članak 193.

Vlada, odnosno ministar dostavlja pisani odgovor zastupniku na
zastupničko pitanje posredovanjem predsjednika Zastupničkog doma. Predsjednik
Zastupničkog doma upućuje pisani odgovor svim zastupnicima.

Članak 194.

Ako Vlada ili član Vlade ne odgovore na zastupničko pitanje prema članku
192. ovoga Poslovnika, predsjednik Zastupničkog doma će na kraju vremena određenog
za postavljanje zastupničkih pitanja, izvijestiti zastupnike o pitanjima na
koja Vlada ili pojedini član Vlade nisu dostavili odgovor u propisanom roku i
zahtijevati da se u roku od osam dana dostavi odgovor.

XI. INTERPELACIJA

Članak 195.

Interpelacijom se na sjednici Zastupničkog doma otvara rasprava o radu
Vlade u cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade ili ministarstva, ako one
odstupaju od općeg stajališta Vlade ili ministarstva u provođenju zakona ili
utvrđene politike.

Interpelacija se može podnijeti i kada zastupnik nije zadovoljan ni
naknadnim dopunskim pisanim odgovorom Vlade ili člana Vlade na postavljeno
pitanje, a pitanje i odgovor ukazuju da postoje osobito opravdani razlozi da se
o njima otvori rasprava u Zastupničkom domu.

Interpelacija se podnosi u pisanom obliku. U njoj mora biti jasno
postavljeno i obrazloženo pitanje koje treba razmatrati. Interpelaciju potpisuju
svi zastupnici koji su je pokrenuli.

Interpelaciju predsjedniku Zastupničkog doma podnosi najmanje desetina
zastupnika.

Članak 196.

Podnesenu interpelaciju predsjednik Zastupničkog doma dostavlja
predsjedniku Vlade i zastupnicima.

Članak 197.

Vlada je obvezna, povodom interpelacije, dostaviti predsjedniku
Zastupničkog doma, najkasnije u roku od 8 dana od dana prijma interpelacije,
izvješće o svojim mišljenjima i stajalištima povodom interpelacije.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje izvješće zastupnicima.

Članak 198.

Interpelacija se uvrštava u dnevni red prve iduće sjednice Zastupničkog
doma koja se održava nakon dostavljanja izvješća Vlade.

Ako Vlada ne podnese izvješće u roku iz članka 197. stavka 1. ovoga
Poslovnika, interpelacija se uvrštava u dnevni red prve iduće sjednice po
isteku toga roka.

Članak 199.

Predstavnik zastupnika koji su pokrenuli interpelaciju ima pravo na
sjednici Zastupničkog doma obrazložiti interpelaciju.

Predsjednik Vlade, kada je interpelacija pokrenuta o radu Vlade u cjelini
ili o pojedinim odlukama Vlade, odnosno pojedini ministar, kada se
interpelacija odnosi na rad ministarstva, imaju pravo na sjednici usmeno
obrazložiti izvješće Vlade povodom interpelacije.

Nakon toga Zastupnički dom provodi raspravu.

Članak 200.

Raspravu o interpelaciji Zastupnički dom može završiti utvr­đi­vanjem
stajališta o pitanju koje je pokrenuto interpe­lacijom. Po završenoj raspravi o
interpelaciji Zastupnički dom može postaviti pitanje odgovornosti Vlade ili
pokrenuti pitanje povjerenja pred­sjedniku Vlade, pojedinom njezinom članu ili
Vladi u cjelini.

Članak 201.

Zastupnici koji su pokrenuli interpelaciju mogu je povući najkasnije
prije odlučivanja o njoj.

Ako je interpelacija odbijena na sjednici Zastupničkog doma, o istoj
temi ne može se ponovno podnijeti interpelacija prije isteka roka od tri
mjeseca od dana kada je Zastupnički dom donio zaključak kojim odbija
interpelaciju.

XII. RED NA SJEDNICI

Sazivanje sjednice

Članak 202.

Zastupnički dom zasjeda redovito dva puta godišnje:
prvi put između 15. siječnja i 15. srpnja, a drugi put između 15. rujna i 15.
prosinca.

Izvan rokova iz stavka 1. ovoga članka,
Zastupnički dom zasjeda izvanredno na zahtjev Predsjednika Republike,Vlade, te
većine svih zastupnika u Zastupničkom domu.

Predsjednik Zastupničkog doma uz prethodno
pribavljeno mišljenje klubova zastupnika parlamentarnih stranaka može saz­va­ti
Dom na izvanredno zasjedanje.

Kada ovlašteni predlagatelj iz stavka 2. ovoga
članka podnese zahtjev za izvanredno zasjedanje Zastupničkog doma, dužan je
predsjedniku Zastupničkog doma navesti razloge zbog kojih traži izvanredno
zasjedanje.

Na zahtjev ovlaštenog predlagatelja iz stavka
2. ovoga članka predsjednik Zastupničkog doma dužan je sazvati sjednicu
Zastupničkog doma u roku od osam dana od dana kad primi zahtjev.

Predsjednik Zastupničkog doma dužan je, u
vrijeme redovitog zasjedanja Zastupničkog doma, sazvati sjednicu Zastupničkog
doma u roku od 8 dana od dana kad mu je dostavljen pisani zahtjev većine
ukupnog broja zastupnika Zastupničkog doma.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ne sazove
valjano zatraženo izvanredno zasjedanje ili sjednicu u vrijeme redovitog zas­je­danja,
zasjedanje, odnosno sjednicu će sazvati Pred­sjedništvo Zastupničkog doma.

Članak 203.

Sjednicu Zastupničkog doma saziva predsjednik Zastup­ničkog doma.

Na početku svakoga redovitog zasjedanja Zastupničkog doma izvodi se
himna Republike Hrvatske: »Lijepa naša domovino«.

Članak 204.

Kada Zastupnički dom redovito zasjeda, sjednice Zastup­ničkog doma održavaju
se jednom mjesečno a ako je to potrebno i češće. Za redovite sjednice dostavlja
se zastupnicima prijedlog dnevnog reda 8 dana prije održavanja sjednice.

Iznimno, predsjednik Zastupničkog doma može, u sluča­jevima kada je
neophodno donijeti pojedini akt po hitnom postupku ili kada to zahtijevaju
drugi osobito opravdani razlozi, sazvati sjednicu Zastupničkog doma u roku
kraćem od 8 dana, a dnevni red za tu sjednicu može predložiti i na samoj
sjednici.

Članak 205.

U slučaju sazivanja izvanredne sjednice Zastupničkog doma, predsjednik
Zastupničkog doma može postupiti na način predvi­đen člankom 204. stavkom 2.
ovoga Poslovnika.

Članak 206.

Ako Zastupnički dom ne odluči drukčije, sjednice Zastup­ničkog doma
traju dok se ne iscrpi utvrđeni dnevni red, a redni broj sjednice određuje se u
nizu za sjednice koje se održavaju u redovitom i izvanrednom zasjedanju,
tijekom jednog saziva Zastupničkog doma.

Članak 207.

Kada se ovim Poslovnikom određuje da se pojedina radnja u postupku donošenja
zakona ili drugog akta provodi u određenom roku, a rok je vezan za dostavu
materijala zastupnicima (prijedlog zakona, poziv za sjednicu, izvješća radnih
tijela itd.), dan ulaganja u pretinac zastupnika, smatra se danom dostave.

Dnevni red

Članak 208.

Dnevni red sjednice Zastupničkog doma predlaže predsjednik Zastupničkog
doma. Ako je dnevni red sjednice predložen u pisanom obliku uz poziv za
sjednicu, predsjednik Zastupničkog doma može na samoj sjednici mijenjati
prijedlog dnevnog reda, na način što će iz predloženoga dnevnog reda izostaviti
pojedine teme, ili dopuniti dnevni red novim temama. Tako izmijenjen ili
dopunjen dnevni red dostavlja se zastupnicima u obliku konačnog prijedloga
dnevnog reda.

U prijedlog dnevnog reda, koji se šalje uz poziv za sjednicu,
predsjednik Zastupničkog doma unosi sve teme, koje su na način predviđene ovim
Poslovnikom upućene u postupak u roku od 30 dana kada se radi o prijedlogu
zakona, odnosno 15 dana kada se radi o konačnom prijedlogu zakona ili drugom
aktu iz djelokruga Zastupničkog doma.

Na predloženi dnevni red, koji je upućen uz poziv za sjednicu, zastupnik
ili drugi predlagatelj zakona može podnijeti pisani prigovor najkasnije jedan
dan prije zakazane sjednice Zastup­ničkog doma. Pisani prigovor na predloženi
dnevni red može se podnijeti ako predsjednik Zastupničkog doma nije uvrstio u
prijedlog dnevnog reda teme koje su upućene u postupak na način propisan ovim
Poslovnikom a istekli su rokovi iz stavka 2. ovoga članka. Ako je prigovor
opravdan, tema se uvrštava u dnevni red bez rasprave.

Ako nitko od zastupnika ili drugih predlagatelja zakona ne podnese u
pisanom obliku prigovor na dnevni red koji je predložen uz sjednicu, najkasnije
jedan dan prije zakazane sjednice, predloženi dnevni red smatra se utvrđenim.

Na sjednici Zastupničkog doma, zastupnik ili drugi predlagatelj zakona
može podnijeti prigovor samo na one točke dnevnog reda koje nije sadržavao
prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu ili koje su izostavljene u
konačnom prijedlogu dnevnog reda a bile su sadržane u prijedlogu dnevnog reda
upućenog uz poziv za sjednicu.

O podnesenim prigovorima na izmjene dnevnog reda odlu­čuje se na
sjednici bez rasprave.

Članak 209.

Dnevni red sjednice Zastupničkog doma utvrđuje se, u pravilu, na početku
sjednice.

Ako sjednica Zastupničkog doma traje dulje od jednog dana, predsjednik
Zastupničkog doma može naknadno predložiti da se dnevni red dopuni novim
temama. Dopuna dnevnog reda utvrđuje se na način predviđen člankom 208. stavkom
5. ovoga Poslovnika.

Predsjednik Zastupničkog doma dužan je predložiti dopunu dnevnog reda
kada to traži, tijekom sjednice, u pisanom obliku 1/3 ukupnog broja zastupnika
Zastupničkog doma.

Osim u slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka, na sjednici
Zastupničkog doma ne može se predlagati dopuna dnevnog reda.

Članak 210.

Na sjednici Zastupničkog doma, prilikom utvrđivanja dnevnog reda,
predsjednik Zastupničkog doma najprije će staviti na glasovanje prijedlog da se
pojedini zakon donese po hitnom postupku, time da se odluka donosi bez
rasprave, a u slučaju prijedloga da se zakon ne donese po hitnom postupku prije
glasovanja predsjednik Zastupničkog doma će dati riječ samo zastupniku koji se
protivio donošenju zakona po hitnom postupku i predlagatelju zakona.

Nakon što je dnevni red utvrđen, predsjednik Zastupničkog doma
objavljuje utvrđeni dnevni red. Na početku svakoga radnog dana zasjedanja
predsjednik, u pravilu, objavljuje o kojim će se točkama dnevnog reda
raspravljati toga dana. Tijekom sjednice, iznimno, može promijeniti redoslijed
rasprave ili odlučivanja, ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća
nadležnih radnih tijela, predlagatelja ili Vlade.

Na kraju dnevnog zasjedanja predsjedatelj će, u pravilu, objaviti o
kojim će se točkama dnevnog reda raspravljati tijekom prijepodnevnog zasjedanja
sljedećeg dana.

Predsjedanje i sudjelovanje

Članak 211.

Sjednici Zastupničkog doma predsjeda predsjednik Zastup­ničkog doma, a
kad je on odsutan ili spriječen, sjednici predsjeda jedan od potpredsjednika
Zastupničkog doma.

Sjednici, kao gosti mogu prisustvovati svi oni koje je pozvao
predsjednik Zastupničkog doma.

Na sjednici može održati govor i strani državnik kao gost, na poziv
predsjednika Zastupničkog doma.

Članak 212.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjedatelja.

Prijave za govor podnose se najkasnije do jedan sat nakon početka
rasprave.

Članak 213.

Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se
prijavili.

Neovisno o redoslijedu zastupnik može dobiti riječ kada želi govoriti o
povredi Poslovnika, kada želi ispraviti navod za koji drži da je netočan te za
repliku.

Govornika može opomenuti ili prekinuti u govoru samo pred­sjedatelj.
Predsjedatelj se brine da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom govoru.

Članak 214.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje
riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga zastupnika ne može trajati dulje od jedne
minute, a zastupnik odmah mora navesti članak Poslovnika o čijoj povredi
govori. Predsjedatelj je dužan poslije iznesenog prigovora dati objašnjenje.
Ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem, može zatražiti da o tome
dostavi mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav u roku od 24
sata. O mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Zastupnički dom
odlučuje bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio netočan navod, pred­sjedatelj
će mu dati riječ čim završi govor onoga koji je iznio navod. Zastupnik se u
svom govoru mora ograničiti na ispravak, u protivnom će mu predsjedatelj
oduzeti riječ, a zastupnikov govor ne može trajati dulje od jedne minute.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi odgovorio na navod iz izlaganja
prethodnog govornika (replika), predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor
onoga koji je navod iznio. Replika zastupnika, odnosno odgovor na repliku ne
mogu trajati dulje od dvije minute.

Zastupnik ne može zatražiti riječ da bi odgovorio na navod iz izlaganja
(replika) predstavnika Vlade.

Članak 215.

Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od teme dnevnog reda, predsjedatelj će ga
opomenuti da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži teme dnevnog reda,
predsjedatelj će mu oduzeti riječ. U tom slučaju zastupnik više ne može
sudjelovati u raspravi o toj temi dnevnog reda.

Članak 216.

Zastupnik u raspravi, u
pravilu, može govoriti najdulje 10 minuta, a predstavnici klubova do 15 minuta.
Iznimno zbog važnosti teme, Zastupnički dom može odlučiti da pojedini
predstavnik kluba ili zastupnik može govoriti i dulje.

Zastupnik koji se prijavio za
govor i nije bio nazočan u dvorani kada je pozvan gubi pravo govoriti o temi
dnevnog reda za koju se prijavio.

Nakon što svi zastupnici koji
su se prijavili za raspravu završe svoj govor, predstavnici klubova zastupnika
mogu ponovno zatražiti riječ i tada mogu govoriti najviše pet minuta neovisno o
tome je li predstavnik kluba zastupnika već sudjelovao u raspravi o toj temi
dnevnog reda.

Članak 217.

Iznimno, Predsjedništvo
Zastupničkog doma, uz suglasnost svih predsjednika klubova zastupnika, može
odlučiti da rasprava o pojedinoj temi dnevnog reda može trajati točno određeno
vrijeme, u okviru kojega predlagatelj može govoriti najdulje 20 minuta, a
predstavnici klubova zastupnika, predstavnik matičnoga radnog tijela i
predstavnik Odbora za zakonodavstvo, najdulje po 15 minuta, te predstavnici
ostalih radnih tijela najdulje po 10 minuta. Ostalo vrijeme raspoređuje se
političkim strankama razmjerno postojećemu stranačkom sastavu Zastupničkog
doma, s tim da nezavisni zastupnik i zastupnik iz reda nacionalnih manjina,
mogu govoriti najdulje po pet minuta.

Odluku o vremenu rasprave iz stavka 1. ovoga članka donosi Zastupnički
dom.

Vrijeme iz stavka 1. ovoga članka, predlagatelj, klubovi zastupnika,
radna tijela, političke stranke, nezavisni zastupnik i zastupnik iz reda
nacionalnih manjina, mogu iskoristiti na način koji sami odrede.

OdrŽavanje reda i stegovne mjere

Članak 218.

Red na sjednici osigurava predsjedatelj.

Za remećenje reda na sjednici predsjedatelj može zastupniku izreći
stegovne mjere:

1. opomenu,

2. opomenu s oduzimanjem riječi,

3. udaljenja sa sjednice.

Stegovne mjere iz stavka 2. ovoga članka su izvršne i o njima se ne vodi
rasprava.

Članak 219.

Zastupniku se izriče opomena ako:

- se u svom govoru ne drži teme o kojoj se raspravlja,

- govori, a nije dobio odobrenje predsjedatelja,

- svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika,

- se javi za povredu Poslovnika ili ispravak netočnog navoda, a započne
govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ,

- omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike,

- svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Zastupničkom
domu,

- na drugi način remeti red na sjednici.

Članak 220.

Opomena s oduzimanjem riječi izriče se zastupniku koji i nakon izricanja
opomene svojim govorom ili ponašanjem nastavi kršiti odredbe Poslovnika zbog
čega mu je već izrečena opomena.

Opomena s oduzimanjem riječi izreći će se zastupniku i kada svojim
govorom vrijeđa hrvatski narod, vjerske zajednice, nacionalne manjine,
predstavnike stranih država i međunarodnih organizacija.

Članak 221.

Zastupniku se izriče stegovna mjera udaljenja sa sjednice Zastupničkog
doma kada je svojim ponašanjem toliko narušio red i prekršio odredbe ovoga
Poslovnika o redu na sjednici da je daljnje održavanje sjednice dovedeno u
pitanje.

Stegovna mjera udaljenja sa sjednice može se izreći za vrijeme trajanja
rasprave i odlučivanja o jednoj ili više točaka dnevnog reda ili za dan kada mu
je izrečena stegovna mjera udaljenja sa sjednice.

Kada je zastupniku izrečena
stegovna mjera udaljenja sa sjednice Zastupničkog doma, zastupnik je dužan
odmah napustiti sjednicu, a ako to ne učini, predsjedatelj mu može izreći
stegovnu mjeru u dvostrukom trajanju.

Ako se zastupnik niti nakon
izricanja mjere iz stavka 3. ovoga članka, ne udalji sa sjednice, predsjedatelj
će prekinuti sjednicu i naložiti da se zastupnik udalji iz dvorane za sjednice.
U tom slučaju predsjedatelj može zatražiti od Straže Sabora da zastupnika
udalji iz dvorane.

Predsjedatelj može od Straže Sabora zatražiti da zastupniku, kojemu je
izrečena mjera udaljenja sa sjednice, onemogući ulazak u dvoranu, dok traje
stegovna mjera.

Članak 222.

Protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice Zastupničkog doma zastupnik
ima pravo prigovora.

Prigovor se podnosi predsjedniku Zastupničkog doma najkasnije u roku od
24 sata od izricanja stegovne mjere, a predsjednik ga upućuje svim
zastupnicima.

Predsjedatelj unosi prigovor u dnevni red prvoga narednog dana, ako je
sjednica u tijeku, odnosno za prvu iduću sjednicu.

Mišljenje o prigovoru daje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

Odluku po prigovoru Zastupnički dom donosi većinom glasova nazočnih
zastupnika, bez rasprave, time da pravo govora ima samo zastupnik koji je
podnio prigovor i izvjestitelj Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

Članak 223.

Zastupnički dom može po prigovoru:

- potvrditi izrečenu stegovnu mjeru,

- ukinuti stegovnu mjeru.

Odluka Zastupničkog doma je konačna.

Članak 224.

Predsjedatelj može zatražiti da se iz dvorane udalji svaki slušatelj
koji narušava red. U tom slučaju predsjedatelj može od Straže Sabora zatražiti
udaljenje iz dvorane slušatelja ili posjetitelja koji narušava red na sjednici.

Tijek sjednice

Članak 225.

Prije početka sjednice zastupnici se upisuju u knjigu nazoč­nih
sjednici.

Članak 226.

Nakon otvaranja sjednice, predsjedatelj daje potrebna objaš­njenja u
vezi s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Članak 227.

Poslije utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu o pojedinim
temama dnevnog reda, i to redom koji je utvrđen u dnevnom redu.

Rasprava o pojedinim temama iz utvrđenog dnevnog reda vodi se bez obzira
na broj nazočnih zastupnika.

U raspravi o temama utvrđenog dnevnog reda, svoja stajališta mogu
iznijeti i predstavnici klubova zastupnika s tim da u redoslijedu govornika
imaju prednost.

Članak 228.

Na sjednici se o svakoj temi utvrđenoga dnevnog reda najprije raspravlja,
a zatim odlučuje, osim ako je ovim Poslovnikom određeno da se odlučuje bez
rasprave.

Na prijedlog predsjedatelja o dvije ili više točaka utvrđenog dnevnog
reda može se provesti objedinjena rasprava.

Članak 229.

Predsjedatelj zaključuje raspravu kada utvrdi da nema više prijavljenih
govornika.

Predsjedatelj zaključuje sjednicu, u pravilu, kada se iscrpi utvrđeni
dnevni red sjednice.

OdluČivanje

Članak 230.

Za donošenje odluka na sjednici Zastupničkog doma potrebna je nazočnost
većine zastupnika, osim u slučajevima kada je Ustavom Republike Hrvatske ili
ovim Poslovnikom drukčije određeno.

Prigodom svakog odlučivanja, u pravilu, predsjedatelj utvr­đu­je broj
nazočnih.

Članak 231.

Zakone, odluke, rezolucije, zaključke i druge akte Zastup­nički dom
donosi većinom glasova, ukoliko je na sjednici Zastup­ničkog doma nazočna
većina zastupnika, osim ako Ustavom Republike Hrvatske i ovim Poslovnikom nije
drukčije određeno.

Većinom glasova svih zastupnika, Zastupnički dom donosi:

- odluke da se pristupi promjeni Ustava Republike Hrvatske, kao i utvrđivanje
nacrta promjene Ustava Republike Hrvatske,

- zakone (organski zakoni) kojima se razrađuju Ustavom utvrđene slobode
i prava čovjeka i građanina, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada
državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug lokalne i područne (regionalne)
samouprave,

- Strategiju nacionalne sigurnosti i Strategiju obrane Repub­like
Hrvatske,

- odluke o davanju povjerenja predsjedniku i članovima Vlade, odnosno o
iskazivanju nepovjerenja predsjedniku Vlade, Vladi u cjelini ili pojedinom
članu Vlade,

- odluku o raspuštanju Zastupničkog doma,

- Poslovnik Zastupničkog doma.

Članak 232.

Većinom glasova svih zastupnika Zastupnički dom donosi zakone u slučaju
kada Županijski dom vrati zakon na ponovno odlučivanje, osim kada Zastupnički
dom donosi zakone dvotrećin­skom većinom glasova.

Članak 233.

Dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika Zastupnički dom:

- donosi Ustav Republike Hrvatske i promjenu Ustava Republike Hrvatske,

- potvrđuje međunarodne ugovore kojima se međunarodnoj organizaciji ili
savezu daju ovlasti izvedene iz Ustava Republike Hrvatske,

- donosi Ustavni zakon o Ustavnom sudu Republike Hrvat­ske,

- donosi odluku iz članka 7. stavka 2. i članka 8. Ustava Republike
Hrvatske,

- donosi ustavne zakone (organski zakoni) kojima se uređuju prava
nacionalnih manjina.

- donosi odluku o pokretanju postupka za utvrđivanje posebne
odgovornosti Predsjednika Republike.

Članak 234.

Kada se u postupku donošenja zakona na sjednici Zastup­ničkog doma na
temelju odredbi ovoga Poslovnika donose odluke koje prethode donošenju zakona i
drugih akata u smislu članaka 231., 232. i 233. ovoga Poslovnika, za njihovo
donošenje dovoljna je većina glasova nazočnih zastupnika, neovisno o tome što
se pojedini zakon ili akt donosi većinom glasova svih zastupnika, odnosno
dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika, osim ako je Ustavom Republike
Hrvatske i ovim Poslovnikom odre­đeno da se i te odluke donose kvalificiranom
većinom.

Glasovanje

Članak 235.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim Poslovnikom nije određeno
da se glasuje tajno.

Javno glasovanje provodi se dizanjem ruke, poimeničnim ili elektroničkim
glasovanjem.

Poimenično glasovanje provodi se kada to zatraži klub zas­tupnika ili
predlagatelj akta.

Glasovanje dizanjem ruke provodi se na način da predsjedatelj prvo
poziva zastupnike da se izjasne tko je »za« prijedlog, zatim tko je »protiv«
prijedloga, te tko se »uzdržao« od glasovanja.

Kod utvrđivanja dnevnog reda glasuje se »za« ili »protiv«.

Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, ako se prilikom glasovanja o
amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika,
predsjedatelj može odmah konstatirati da je amandman odbijen.

Poimenično glasovanje provodi se tako da svaki prozvani zastupnik ustane
i izgovara »za« ili »protiv« prijedloga, odnosno »uzdržan«.

Kad je prozivanje završeno,
ponovno se prozivaju oni zastupnici za koje u popisu zastupnika nije zabilježeno
da su glasovali.

Zastupnike proziva i glasove
broji tajnik Zastupničkog doma.

Članak 236.

Nakon glasovanja
predsjedatelj utvrđuje je li pojedina odluka dobila potrebnu većinu glasova i
objavljuje rezultat glasovanja.

Na zahtjev jednog zastupnika,
koji zatraži provjeru glasovanja, predsjedatelj nalaže brojenje i ponovno
objavljuje rezultat glasovanja. Provjera glasovanja mora se zatražiti prije
nego što predsjedatelj utvrdi da je pojedina odluka donesena.

Članak 237.

Tajno glasovanje provodi se u
pravilu kod izbora, odnosno imenovanja u slučaju kada je broj predloženih
kandidata veći od broja koji se bira, odnosno imenuje.

Na prijedlog najmanje
desetine zastupnika Zastupnički dom može odlučiti da se javno glasuje i u
slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, time da se najprije glasuje o prijedlogu
koji je podnio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, a nakon toga o
drugim prijedlozima prema abecednom redu prezimena kandidata.

Članak 238.

Tajno glasovanje provodi se
glasačkim listićima. Glasački listići su iste veličine, boje i oblika i
ovjereni su pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću prezimena kandidata navedena su abecednim redom.

Glasačke listiće priprema tajnik Zastupničkog doma.

Članak 239.

Predsjedatelju kod tajnog glasovanja uz tajnika Zastupničkog doma pomaže
i određeni broj zastupnika.

Zastupnici koji pomažu predsjedatelju u provođenju tajnog glasovanja
predaju zastupnicima glasačke listiće. Predaju gla­sačkog listića bilježi na
popisu zastupnika tajnik Zastupničkog doma zaokruživanjem rednog broja ispred
imena zastupnika kojemu je predan glasački listić.

Članak 240.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik
Zastupničkog doma.

Glasovanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika
izabranih da pomažu predsjedatelju.

Članak 241.

U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića.

Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i prvo glasovanje.

Članak 242.

Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem, i to osobno.

Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj ispred
imena kandidata za koga glasuje.

Glasački listić na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg
broja kandidata od broja koji se bira smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni glasački listić, kao i listić na kojem su
dopisana nova imena, odnosno glasački listić koji je tako popunjen da se ne može
sa sigurnošću utvrditi za koje je kandidate glasovao zastupnik.

Članak 243.

Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasačke listiće i nakon što
je predsjedatelj objavio da je glasovanje završeno, prelazi se na utvrđivanje
rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica.

Rezultat
glasovanja utvrđuje se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultat glasovanja utvrđuje predsjedatelj u nazočnosti zastupnika koji
su mu pomagali kod glasovanja.

Članak 244.

Predsjedatelj objavljuje rezultat izbora i imenovanje na istoj sjednici
na kojoj je provedeno tajno glasovanje.

Predsjedatelj objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog broja
zastupnika primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo,
koliko je bilo nevažećih glasačkih listića, te koliko je zastupnika glasovalo
za izbor, odnosno imenovanje pojedinog kandidata.

Iza toga predsjedatelj proglašava koji su kandidati izabrani ili
imenovani.

XIII. IZBOR I IMENOVANJA

Članak 245.

Zastupnički dom bira, odnosno imenuje dužnosnike u Zastup­nički dom i u
državna tijela i organizacije, te ostale institucije na temelju prijedloga ovlaštenih
predlagatelja.

Članak 246.

Prije početka glasovanja, predsjedatelj izvješćuje zastupnike o načinu glasovanja
i o načinu utvrđivanja rezultata izbora i imenovanja, odnosno razrješenja i
opoziva.

Članak 247.

Ako se ne može utvrditi koji su kandidati izabrani, odnosno imenovani
zbog toga što su dva ili više kandidata dobili jednak broj glasova, glasovanje
se ponavlja samo za te kandidate.

Članak 248.

Ako prilikom glasovanja potrebnu većinu ne dobije broj kandidata koji se
bira, glasovanje se ponavlja za kandidate koji nisu dobili potrebnu većinu.

U prvom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od petine glasova nazočnih zastupnika.

U drugom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od trećine glasova nazočnih zastupnika.

Ako ni u drugom ponovljenom glasovanju pojedini kandidat ne dobije potrebnu
većinu, prijedlog za izbor tog kandidata skida se s popisa predloženih
kandidata.

Članak 249.

Predsjednik i potpredsjednici Zastupničkog doma, te pred­sjednici,
potpredsjednici i članovi radnih tijela Zastupničkog doma, biraju se na vrijeme
do isteka zastupničkog mandata, odnosno do dana razrješenja.

Razrješenje predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog doma mogu predložiti
klubovi zastupnika ili najmanje 40 zastupnika.

Izbor, imenovanje te razrješenje predsjednika, potpredsjednika i članova
radnih tijela Zastupničkog doma obavlja se na prijedlog Odbora za izbor,
imenovanja i upravne poslove ili na prijedlog najmanje 15 zastupnika.

Članak 250.

Prijedlog kandidata za izbore i imenovanja, odnosno raz­rje­šenja i
opozive Zastupničkom domu podnosi Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove
ako Ustavom, zakonom ili ovim Poslov­nikom nije propisano da prijedlog
kandidature za izbor ili imenovanja, odnosno prijedlog za razrješenje i opoziv
podnosi drugo tijelo ili određeni broj zastupnika.

XIV. ZAPISNICI

Članak 251.

O radu na sjednici vodi se zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne podatke o radu sjednice, sudjelovanju u raspravi
te o donesenim odlukama.

U zapisnik se unosi i rezultat glasovanja o pojedinoj temi.

Članak 252.

Svaki zastupnik ima pravo na početku sjednice iznijeti primjedbe na
zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na zapisnik odlučuje se na sjednici bez
rasprave. Ako se primjedba prihvati, obavit će se u zapisniku odgovarajuća
izmjena.

Zapisnik na koji nisu iznesene primjedbe, odnosno zapisnik u kojem su
suglasno s prihvaćenim primjedbama obavljene izmjene, smatra se usvojenim.

Članak 253.

Usvojeni zapisnik potpisuju predsjedatelj Zastupničkog doma i tajnik
Zastupničkog doma.

Članak 254.

Izvornike zapisnika sjednica Zastupničkog doma čuva tajnik Zastupničkog
doma i nakon isteka mandata Zastupničkog doma pohranjuje ih u pismohranu
Sabora.

Članak 255.

Sjednice se Zastupničkog doma tonski snimaju.

Tajnik Zastupničkog doma dužan je omogućiti zastupnicima na njihov
zahtjev uvid u prijepis tonske snimke sjednice.

Zastupnici i ostali koji su govorili na sjednici Zastupničkog doma mogu
redigirati svoje izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst govora.

U dvojbi o osnovanosti zahtjeva za ispravkom u prijepisu tonske snimke
sjednice, odlučuje se na sjednici bez rasprave.

XV. JAVNOST RADA

Članak 256.

Zastupnički dom izvješćuje javnost o radu Zastupničkog doma i odlukama
koje je donio, kao i o temama o kojima je raspravljao.

Prijedlozi akata Zastupničkog doma, odnosno akti Zastup­ničkog doma mogu
se u cijelosti objaviti u sredstvima javnog priopćavanja ili kao posebne
publikacije.

Članak 257.

Radi izvješćivanja zastupnika i javnosti o svom radu Sabor izdaje svoje
glasilo i druge publikacije.

Glasilo Sabora »Izvješća Hrvatskoga sabora« objavljuje:

- prikaz osnovnih tema koje su predmet rasprave na sjednicama
Zastupničkog doma,

- pojedine prijedloge, odnosno konačne prijedloge zakona i drugih akata
Zastupničkog doma,

- pojedine tekstove donesenih zakona i drugih akata,

- zaključke Zastupničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma,

- poticaje, stajališta i mišljenja iznesene u vezi s temama o kojima se
raspravlja i odlučuje u Zastupničkom domu,

- akte Predsjednika Republike,

- sažete govore održane na sjednicama Zastupničkog doma,

- zastupnička pitanja i odgovore Vlade,

- prikaz rada Vlade,

- kroniku značajnijih događanja u Saboru, Uredu Predsjednika Republike i
Vladi,

- kroniku međuparlamentarne suradnje Zastupničkog doma,

- životopise dužnosnika koje je izabrao, odnosno imenovao Zastupnički dom.

Radi cjelovitog izvješćivanja zastupnika i javnosti o svom radu Sabor će
svoje glasilo i druge publikacije izdavati, kad za to postoje mogućnosti, u
elektroničkim i drugim formama, te učiniti ga dostupnim preko Interneta,
audiovizualnih i multimedijalnih sredstava.

Članak 258.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju se oni dokumenti i materijali
Zastupničkog doma koji, u skladu s posebnim propisima, nose oznaku tajnosti.

Zastupnik ne smije, na
sjednici, iznositi podatke iz dokumenata navedenih u stavku 1. ovoga članka.

Članak 259.

Način rukovanja dokumentima
koji se smatraju službenom, vojnom, odnosno državnom tajnom, uređuje se aktom
tajnika Sabora.

Članak 260.

Pravilnikom o javnosti rada
sjednica Zastupničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma uređuje se:

- način akreditiranja u
Saboru domaćih i stranih novinara,

- način na koji građani mogu
biti nazočni sjednicama Zastup­ničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma,

- način tonskog i slikopisnog
snimanja sjednica Zastup­ničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma,

- izravni radijski i
televizijski prijenos tijeka sjednica Zastup­ničkog doma i radnih tijela
Zastupničkog doma,

- ostala pitanja vezana za
javnost rada sjednica Zastupničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma.

Pravilnik iz stavka 1. ovoga
članka objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Članak 261.

Sjednica ili pojedini dio
sjednice radnih tijela Zastupničkog doma mogu se na temelju odluke radnog
tijela održati bez nazočnosti javnosti.

Članak 262.

Izvjestitelji sredstava
javnog priopćavanja imaju pravo pratiti rad Zastupničkog doma i njegovih radnih
tijela i izvješćivati javnost o njihovom radu.

Na sjednicama radnih tijela
Zastupničkog doma može se odlu­čiti da izvjestitelji tiska i drugih sredstava
javnog priop­ća­vanja mogu prisustvovati sjednici i ako se na njoj raspravlja o
nekom pitanju bez prisustva javnosti. O takvom pitanju mogu izvjestitelji tiska
i drugih sredstava priopćavanja davati za javnost samo one obavijesti za koje
se to na sjednici odluči. Na sjednici se može odlučiti da se obavijesti o
takvom pitanju mogu davati tek nakon isteka određenog roka.

Članak 263.

Radi pružanja pomoći i
stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika tiska i drugih oblika
priopćavanja u Zastupničkom domu, osigurava im se pravovremena dostava
materijala i uvjeti za praćenje rada na sjednicama Zastupničkog doma i radnih
tijela, razgovori s predstavnicima predlagatelja ili s dužnosnicima u
Zastupničkom domu i drugi kontakti s izvjestiteljima.

Članak 264.

Zastupnički dom može izdavati
prijepise tonskih snimki o tijeku rada na sjednicama Zastupničkog doma, uz koje
se objav­ljuju i materijali dostavljeni zastupnicima za svaku temu dnevnog reda
sjednice, o čemu se brine tajnik Zastupničkog doma.

Članak 265.

Radi što potpunijeg i
točnijeg izvješćivanja javnosti o rezultatima rada Zastupničkog doma i radnih
tijela može se dati službeno priopćenje za tisak i za druga sredstva
priopćavanja. Konferencija za tisak održava se na temelju odluke predsjednika
Zastupničkog doma ili Predsjedništva Zastupničkog doma ili na temelju odluke
Zastupničkog doma.

Tiskovnu konferenciju može
održati i radno tijelo na temelju odluke radnog tijela ili predsjednika radnog
tijela, odnosno pred­sjedatelja radnog tijela.

Tiskovnu konferenciju može
održati i klub zastupnika parlamentarne stranke.

XVI. RAD SABORA U DOBA RATNOG STANJA ILI NEPOSREDNE UGROŽENOSTI
NEOVISNOSTI I JEDINSTVENOSTI
REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 266.

Zastupnički dom u doba ratnog stanja ili neposredne ugro­ženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske nastavlja s radom u skladu s
odredbama Ustava Republike Hrvatske.

Na rad i organizaciju
Zastupničkog doma u doba ratnog stanja i u slučaju neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske primjenjuje se ovaj Poslovnik,
ako njegovim odredbama ili drugim aktom Zastupničkog doma nije drukčije određeno.

Članak 267.

Zastupnici u Zastupničkom
domu, u situaciji iz članka 266. ovoga Poslovnika, dužni su najhitnije, osobno
ili preko nadležnih tijela, izvješćivati Zastupnički dom o adresi stanovanja,
rada ili jedinice, odnosno ustanove oružanih snaga Republike Hrvatske na koju
im treba dostavljati pozive za sjednice i druge obavijesti u vezi s obavljanjem
zastupničke dužnosti.

Članak 268.

Zapovjedništvo oružanih snaga
Republike Hrvatske, državna i druga tijela te Straža Sabora obvezni su u doba
ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
Hrvatske omogućiti zastupnicima u Zastupničkom domu da prisustvuju sjednicama
radnih tijela ili Zastupničkog doma i u tome im pružiti potrebnu pomoć.

Članak 269.

Odbor za Ustav, Poslovnik i
politički sustav:

- utvrđuje da ne postoji
mogućnost da se sastane Zastupnički dom i o tome izvješćuje Predsjednika
Republike i Vladu,

- utvrđuje da su prestale
okolnosti koje su onemogućavale sazivanje Zastupničkog doma i o tome izvješćuje
Predsjednika Republike i Vladu.

Članak 270.

Ustrojstvo, način rada i
sistematizaciju radnih mjesta u Struč­noj službi Sabora u doba ratnog stanja
ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske utvrđuje
Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav pravilnikom, na prijedlog tajnika
Sabora.

XVII. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Članak 271.

Zastupnički dom osniva Stručnu službu za obavljanje struč­nih,
administrativnih, sigurnosnih, tehničkih i drugih poslova. Stručna služba je
zajednička i za Županijski dom i naziva se Stručna služba Sabora.

Za obavljanje određenih
poslova iz stavka 1. ovoga članka Sabor može imati i zajedničke stručne službe
s Uredom Predsjednika Republike i Vladom, a i drugim tijelima u Republici.

Članak 272.

Voditelj Stručne službe
Sabora je tajnik Sabora.

Tajnik Sabora usmjerava i
usklađuje rad Stručne službe i odgovoran je za njen rad.

Tajnik Sabora ima u odnosu na
Stručnu službu Sabora položaj dužnosnika koji je voditelj tijela državne uprave.

XVIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 273.

Sastavni dio ovoga Poslovnika
je mišljenje koje je, u slučaju različitog tumačenja pojedinih odredbi ovoga
Poslovnika, dao Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav a prihvatio
Zastupnički dom.

Članak 274.

Na dan stupanja na snagu
ovoga Poslovnika prestaje važiti Poslovnik Zastupničkog doma Hrvatskoga državnog
sabora (»Narodne novine«, br. 99/95., 8/96. i 89/98.).

Članak 275.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu
danom donošenja a objavit će se u »Narodnim novinama«.

if !supportEmptyParas endif

Pročišćeni tekst, NN 9/2001-189