## Pravilnik o prometnim znakovima, opremi i signalizaciji na cestama

### NN 59/2000 (16.6.2000.), Pravilnik o prometnim znakovima, opremi i signalizaciji na cestama

# MINISTARSTVO POMORSTVA, PROMETA I VEZA

if !supportEmptyParas endif

1321

Na temelju članka 321., stavka 2., točke 1. Zakona o sigurnosti prometa
na cestama (»Narodne novine« br. 59/96) ministar pomorstva, prometa i veza u
suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova donosi

## PRAVILNIK

if !supportEmptyParas endif

### o prometnim znakovima, opremi i signalizaciji na cestama

**if !supportEmptyParas endif**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju vrsta, značenje, oblik, boja, dimenzije i
postavljanje prometnih znakova, opreme i signalizacije na cestama.

Članak 2.

Prometne znakove, signalizaciju i opremu cesta čine:

1. Prometni znakovi, i to:

1) znakovi opasnosti;

2) znakovi izričitih
naredaba;

3) znakovi obavijesti;

4) dopunske ploče;

5) oznake na kolniku i drugim
površinama;

6) prometna svjetla i
svjetlosne oznake;

7) promjenjivi prometni
znakovi.

2. Prometna oprema
cesta, i to:

1) oprema za označivanje ruba
kolnika;

2) oprema, znakovi i oznake
za označivanje radova, prepreka i oštećenja kolnika;

3) oprema za vođenje i
usmjerivanje prometa u zoni radova na cesti, prepreka i oštećenja kolnika;

4) zaštitne ograde;

5) ograde protiv
zasljepljivanja;

6) zaštitne žičane ograde;

7) prometna zrcala;

8) oprema i mjere za
smirivanje prometa.

3. Turistička i
ostala signalizacija.

Članak 3.

Na prometnom znaku natpisi se
ispisuju latiničnim pismom.

Natpisi na znakovima
obavijesti ispisuju se, u pravilu, malim slovima.

Dvojezični nazivi odredišta
moraju biti napisani, na način da je prvo napisan hrvatski naziv, a potom naziv
na jeziku nacionalne manjine.

Na prometni znak se može
upisati i naziv odredišta koje se nalazi u drugoj državi.

Naziv odredišta u drugoj državi ispisuje se na jeziku te države.

Uz odredište u
drugoj državi obvezno se upisuje i među­narodna automobilska oznaka države u
kojoj se to odredište nalazi.

Članak 4.

Prometni znakovi koji se postavljaju na isti nosač moraju biti istih
reflektirajućih svojstava.

Članak 5.

Prometni znakovi postavljaju se s desne strane ceste uz kolnik, u smjeru
kretanja vozila.

Ako na mjestu na kojem se postavlja prometni znak prijeti opasnost da ga
sudionici u prometu neće na vrijeme primijetiti zbog gustoće prometa ili zbog
drugih razloga, prometni se znak iznimno može postaviti i na suprotnoj, lijevoj
strani ceste ili iznad kolnika.

Prometni znakovi postavljaju se tako da ne ometaju kretanje vozila i
pješaka.

Članak 6.

Uz ovaj Pravilnik otiskani su prilozi koji čine njegov sastav­ni dio, i
to: kazalo boja (prilog 1), crteži slova i znamenaka (prilog 2), dodatni
simboli koji se mogu koristiti na znakovima obavijesti i dopunskim pločama
(prilog 3) te dimenzije nekih znakova koji su najčešće u upotrebi (prilog 4).

Kazalo boja (prilog 1) ne odnosi se na oznake na kolniku i drugim
površinama (poglavlje II., točka 5. ovog Pravilnika).

Dimenzije prometnih znakova prema oblicima (prilog 4) dane su za tri
odnosno četiri veličine znakova, i to: mali (I), normalni (II), veliki (III) i
izuzetno znakovi minimalne veličine (IV).

II. PROMETNI
ZNAKOVI

|  |
| --- |
| **[*1. Znakovi opasnosti*](dodatni/374252.htm)** |

|  |
| --- |
| **[*2. Znakovi izričitih naredaba*](dodatni/374253.htm)** |

|  |
| --- |
| **[3. Znakovi obavijesti](dodatni/374254.htm)** |

|  |
| --- |
| **[*4. Dopunske ploče*](dodatni/374255.htm)** |

|  |
| --- |
| **[*5. Oznake na kolniku i drugim površinama*](dodatni/374256.htm)** |

|  |
| --- |
| **[*6. Prometna svjetla i svjetlosne oznake*](dodatni/374257.htm)** |

|  |
| --- |
| **[7. Promjenjivi prometni znakovi](dodatni/374258.htm)** |

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportEmptyParas endif

III. PROMETNA OPREMA CESTA

1. Oprema za označivanje ruba kolnika

Članak 59.

Oprema za označivanje ruba kolnika je:

1) smjerokazni stupić (slika 701) služi za označavanje ruba kolnika.

Smjerokazni stupić u vidljivom smjeru mora imati reflek­tira­juću oznaku
od reflektirajućeg stakla ili plastični element s ugrađenim reflektirajućim
tvarima.

Reflektirajuća oznaka u smjeru vožnje s desne strane je crvene boje, a s
lijeve strane bijele boje.

Na kolniku s jednosmjernim prometom reflektirajuća oznaka je s obje
strane crvene boje.

![](dodatni/374149.gif)

2) smjerokazni stupići za tunele, označuju rub kolnika u tunelu.

 Tijelo smjerokaznog stupića u
cijelosti mora biti reflek­tirajuće, osim dijela koji nosi dio stupića.

Smjerokazni stupići za tunele moraju reflektirati crveno svje­t­lo na
desnoj strani i bijelo svjetlo na lijevoj strani ceste gledano u smjeru vožnje
(slika702);

Na kolniku s jednosmjernim prometom reflektirajuća oznaka je s obje
strane crvene boje.

![](dodatni/374150.gif)

3) reflektirajuće tvari, označuju rub kolnika i koje se postav­ljaju,
odnosno nanose na objekte na mjestima na kojima nije moguće postaviti
smjerokazne stupiće (slika 703);

![](dodatni/374151.gif)

4) štapovi za snijeg u zimskim uvjetima, označuju rub kolnika i
naznačuju pružanje ceste.

Štapovi za snijeg su obojeni naizmjenično crveno i žuto i po mogućnosti
reflektirajućim tvarima (slika 704);

![](dodatni/374153.gif)

5) ostale reflektirajuće oznake koje služe za označivanje ruba i ostalih
dijelova kolnika te drugih oznaka na kolniku, a čiji oblik, veličina i boja
ovise o mjestu postavljanja (na zaštitnoj ogradi, na bočnim stranicama tunela,
na potpornom zidu i slično te na uzdužnim i poprečnim oznakama na kolniku).

2. Oprema, znakovi i oznake za označavanje radova,
zapreka i oštećenja kolnika

Članak 60.

Oprema, ostali znakovi i oznake za označivanje radova, zapreka i
oštećenja kolnika jesu:

1) ploča za označivanje prometnog otoka (slika 705a i 705b), označuje
vrh prometnog otoka na križanju;

![](dodatni/374154.gif)
![](dodatni/374155.gif)

2) ploče za označivanje zapreka na cesti (slike 706, 707, 708, 709, 710
i 711) označuju radove ili zapreke na cestama, objektima i ostalim prometnim
površinama;

![](dodatni/374156.gif)

![](dodatni/374157.gif)

![](dodatni/374158.gif)

![](dodatni/374160.gif)

![](dodatni/374159.gif)

3) stožac (slika 712), služi za obilježavanje kratkotrajnih radova na
cesti;

![](dodatni/374161.gif)

4) branik za označivanje zapreka (slika 713), služi za označivanje
zapreka na prometnoj površini;

![](dodatni/374162.gif)

5) ploča za označivanje zapreka s treptačem (slika 714) služi za
obilježavanje radova na cesti.

Ako se za obilježavanje radova na cesti primjenjuje više od jednog
treptača, tada treptači moraju biti električki povezani i raditi sinkronizirano
u režimu tzv. “svjetlosnog niza”;

![](dodatni/374163.gif)

6) pokretna ploča s treptačima i znakovima (slika 715a i slika 715b)
označuje mjesto izvođenja radova ili oštećenja na cesti;

![](dodatni/374165.gif)

7) pokretna ploča s treptačima i svijetlećim strelicama, us­mje­renima
prema dolje, i prometnim znakom (slika 716), ozna­čuju mjesto na cesti gdje je
prometni trak zatvoren pa se promet preusmjeruje;

![](dodatni/374166.gif)

8) pokretna signalna ploča s promjenjivim sadržajem (slike 717a, 717b i
717c), upozorava na blizinu mjesta na cesti na kojemu se izvode radovi ili gdje
se preusmjeruje promet na jedan prometni trak;

![](dodatni/374167.gif)
![](dodatni/374168.gif)

![](dodatni/374169.gif)

9. Svjetlosni znakovi za označivanje radova, drugih
zapreka i oštećenja kolnika

Članak 61.

Svjetlosni znakovi za označivanje radova na cesti, drugih zapreka i
oštećenja kolnika jesu:

1) crveno svjetlo, koje se upotrebljava na pločama za označivanje
zatvorenog dijela ceste (slika 718);

2) trepćuće žuto svjetlo koje se upotrebljava za naglašavanje prometnog
znaka iznad kojeg je postavljeno (slika 719);

![](dodatni/374170.gif)

![](dodatni/374171.gif)

3) niz žutih, međusobno povezanih svjetala koja se izmje­­nično
pale/gase u smjeru vožnje. Niz svjetala upozorava da je jedan ili više
prometnih trakova zatvoren i da je promet preusmjeren “putovanjem svjetla”
(slika 720).

![](dodatni/374172.gif)

Članak 62.

Promjer svjetala iz točkaka 2. i 3. članka 61. ne smije biti manji od
210 mm.

Razmak između svjetala, ovisno o situaciji, iznosi od 5,0 do 10,0 m.

3. Oprema za vođenje i usmjerivanje prometa u zoni radova na cesti,
zapreka i oštećenja kolnika

Članak 63.

U opremu za vođenje i usmjerivanje prometa u zoni radova na cesti,
drugih zapreka i oštećenja kolnika pripadaju:

1) montažni rubnjaci koji
služe za usmjeravanje prometa vozila po prometnim trakovima.

Na rubnjaku moraju biti
utisnuta reflektirajuća tijela radi bolje vidljivosti u noćnim uvjetima i pri
smanjenoj vidljivosti (slika 721).

Radi bolje vidljivosti na
rubnjaku se može dodati usmjera­vajuća oznaka tzv. marker (slika 722);

![](dodatni/374173.gif)

2) markeri za razdvajanje smjerova vožnje, postavljaju se u slučaju uvođenja
dvosmjernog prometa na jednosmjernoj cesti.

Površina markera mora biti izvedena od reflektirajuće tvari (slika 723).

Markeri mogu stajati samostalno ili pričvršćeni na montažne rubnjake.
Kad su markeri pričvršćeni na montažne rubnjake, moraju biti izvedeni tako da
su crvene i bijele trake usmjerene od vrha prema dolje u smjeru vožnje (slika
724);

![](dodatni/374174.gif)

3) zavjesice i trake služe za ograđivanje manjih prostora (slika 725);

![](dodatni/374175.gif)

4) razdvajajuće ograde (plastične prepreke - New Jersey), koje fizički
razdvajaju površine namijenjene prometu suprotnih smjerova (slika 726);

![](dodatni/374176.gif)

5) rastezljive i složive ograde za zatvaranje manjih prometnih površina
(slika 727).

![](dodatni/374177.gif)

*4. Zaštitne ograde*

Članak 64.

Zaštitna ograda je tehnička sigurnosna konstrukcija kojoj je osnovna
svrha spriječiti klizanje vozila s (planuma) ceste odnos­no zadržati vozila
skrenuta s kolnika.

Zaštitne ograde se izrađuju od željeza, betona, drveta ili kom­­bi­nirano.

Članak 65.

Zaštitna ograda mora biti opremljena reflektirajućim tvarima, na desnoj
strani u smjeru vožnje crvene boje, a s lijeve strane bijele boje.Na kolniku s
jednosmjernim prometom reflektirajuća oznaka je s obje strane crvene boje.

Zaštitna ograda postavlja se u skladu s važećim normama, međunarodnim
preporukama i tehničkim uvjetima.

*5. Ograde protiv
zasljepljivanja*

Članak 66.

Ograde protiv zasljepljivanja
od svjetala vozila iz suprotnog smjera u pravilu se postavljaju u razdjelni
pojas ceste s dva kolnika za promet suprotnih smjerova.

Članak 67.

Ograde
protiv zasljepljivanja izvode se od metala, drveta, polimernih mreža, sadnjom
šiblja i dr.

Ograde
protiv zasljepljivanja postavljaju se u skladu s va­že­ćim normama,
međunarodnim preporukama i tehničkim uvjetima.

*6. Zaštitne
žičane ograde*

Članak 68.

Zaštitne žičane ograde jesu:

1)
ograde namijenjene zaštiti prometa na cesti od divljači i drugih životinja,

2) ograde na nadvožnjacima za
zaštitu prometa ispod nad­vožnjaka.

Članak 69.

Zaštitne žičane
ograde postavljaju se uz:

a) autoceste;

b) ceste
namijenjene isključivo prometu motornih vozila,

c) ostale ceste
prema potrebi.

Zaštitne žičane ograde
postavljaju se u skladu s važećim normama, međunarodnim preporukama i tehničkim
uvjetima.

*7. Prometna zrcala*

Članak 70.

Prometna zrcala su namijenjena osiguranju minimalne duljine preglednosti
potrebne za sigurno uključivanje iz sporedne ceste na cestu s prednošću
prolaska ili u drugim sličnim sluča­jevima.

Vanjski rub prometnog zrcala
mora biti obojen reflek­tirajućom tvari izmjeničnim poljima crvene i bijele
boje.

Prometna zrcala mogu biti
pravokutnog ili kružnog oblika (slika 728).

![](dodatni/374179.gif)

*8. Oprema i mjere za smirivanje prometa*

Članak 71.

U opremu za smirivanje
prometa pripadaju fizička, svjetlosna ili druga pomagala te zapreke kojima se
utječe na smanjenje brzine na ugroženom dijelu ceste.

Članak
72.

Fizičke zapreke za
smirivanje prometa u pravilu se postavljaju samo na lokalnim i nerazvrstanim
cestama u naselju.

Zapreke iz
prethodnog stavka postavljaju se pored javnih objekata i prostora (škole, dječji
vrtići, bolnice, igrališta i sl.) zbog čije se djelatnosti na cesti i uz cestu
u većem broju okupljaju djeca i pješaci.

Članak 73.

Fizičke zapreke
moraju se razlikovati od kolne površine po materijalu i po boji. Moraju biti
označene odgovarajućom prometnom signalizacijom (okomitom i vodoravnom).

Članak 74.

Mjere za
smirivanje prometa provode se na kolniku i površinama uz kolnik ceste.

U mjere iz
prethodnog stavka pripadaju tehnička rješenja koja uključuju:

a) samo prometnu
signalizaciju;

b) samo mjere
upozorenja;

c) fizičke mjere,

d)
urbanističko-arhitektonsko-građevinske mjere.

Članak 75.

Mjere za
smirivanje prometa poduzimaju se onda kada se želi:

a) smanjiti
brzina;

b) smanjiti broj i
posljedice prometnih nezgoda;

c) povećati
prostor za pješake i bicikliste;

d) smanjiti
zagađenje okoliša;

e) povećati
prostor i zelene površine za igru djece;

f) povećati
upotrebu javnih prijevoznih sredstava,

g) promijeniti
navike vozača.

Članak 76.

Kriteriji na temelju kojih se
odlučuje o izboru mogućih mjera za smirivanje prometa jesu:

a) funkcija ceste u prostoru;

b) prometno opterećenje (količina prometa);

c) željena brzina kretanja,

d) urbanistički zahtjevi.

Članak 77.

Najčešće mjere koje se
koriste za smirivanje prometa na kolniku jesu:

1. *optičke bijele crte upozorenja*,
upozoravaju vozača na potrebu smanjivanja brzine. Crte se postavljaju poprečno
na smjer vožnje preko cijele širine prometnog traka, širine 40-80 cm. Razmak
između crta je ovisan o početnoj (npr. 80 km/h) i konačnoj brzini (npr. 40
km/h) koju vozilo postiže prije opasnog dijela ceste.

Optičke bijele crte
postavljaju se ispred križanja, pješačkih prijelaza, ispred opasnog dijela
ceste, ispred ploče “naziv naseljenog mjesta” i tome slično - slika 729;

![](dodatni/374180.gif)

2. *trake za zvučno
upozoravanje* vozača (“zvučna traka”), koje pri prijelazu vozila proizvode
tihe vibracije i zvučne efekte i time upozoravaju vozača da smanji brzinu
(slika 730).

Trake se izvode u paru na
udaljenosti 1,8 m (2,0 m). Izvode se preko prometnog traka, visine 5-12 mm,
širine 15-40 cm i na međusobnom razmaku kao i optičke bijele crte upozorenja.

Zvučne trake su
reflektirajuće bijele trake ili trake od eruptivne kamene granulacije 8-12 mm,
koje se zaljepljuju na kolnik epoksi ljepilom.

Zvučne trake se u pravilu
postavljaju ispred škola, vrtića, željezničkih prijelaza, pješačkih prijelaza,
cestarinskih naplatnih prolaza, križanja i opasnih zavoja gdje su velike brzine
kretanja i gdje se želi zvukom i malim vibracijama vozila, upozorenjem, postići
smanjivanje brzine na propisanu.

![](dodatni/374181.gif)

3. *vibracijske trake,* koje pri prijelazu vozila proizvode jače
vibracije i zvučne efekte i time upozoravaju vozača da smanji brzinu (slika
731). Trake su položene u paru na međusobnoj udaljenosti 1,8 m (2,0 m).

Vibracijske trake izvode se preko cijele širine kolnika, širine 20-40 cm
i visine 18-25 mm. Razmak para traka “a” je zavisan od najveće dozvoljene
brzine, što u pravilu predstavlja vremenski prolaz od 1 sekunde odnosno 2
sekunde.

Vibracijske trake postavljaju se na mjestima gdje se želi upozoriti
vozača na vožnju po uspostavljenom ograničenju brzina.

Vibracijske trake izvode se od eruptivne kamene granulacije 8-12 mm
priljepljene na kolnik s epoksi ljepilom.

![](dodatni/374182.gif)

4. *izbočine*, koje pripadaju u fizičke zapreke, namijenjene su za
prisilno smanjivanje brzine u onim slučajevima kada vozači ne poštuju znakove
ograničenja brzine (slika 732).

Postavljaju se prije zone smirivanja prometa tj. u stambenim ulicama,
odnosno u rezidencijalnim zonama obilježenima prometnim znakom 314a (zona u
kojoj je ograničena brzina) ili znakom 316a (područje smirenog prometa).

Međusobna udaljenost izbočina može iznositi 40 do 60 m.

Izbočine koje se najčešće koriste mogu biti trapeznog ili polukružnog
oblika. Visina i širina za određeni oblik i za odgova­rajuće brzine vožnje
određuje se iz slike 732.

Izbočine moraju biti izrađene na takav način i od takvog materijala da
ne proizvode prekomjernu buku. Moraju biti označene reflektirajućim tvarima na
onoj strani s koje se vozilo približuje;

![](dodatni/374183.gif)

5. *uzdignute plohe* pripadaju u fizičke zapreke i namijenjene su za
prisilno smanjivanje brzine. Izvode se za jednosmjerni ili dvosmjerni
promet  (slika 733).

Uzdignute plohe se ne izvode na prometnicama kojima se kreću autobusi.

Visina plohe je 7-12 cm, a dužina 4-6 m. Nagib
rampi za visinu od 12 cm iznosi 1 : 10, a za visinu od 7 cm 1 : 20.

![](dodatni/374184.gif)

6. Osim spomenutih mjera za smirenje prometa mogu se
koristiti i druge mjere.

IV. TURISTIČKA I OSTALA SIGNALIZACIJA

Članak 78.

Turističku i ostalu signalizaciju čine:

1. znakovi obavijesti o kulturnim, povijesnim, prirodnim i turističkim
znamenitostima;

2. znakovi za usmjerivanje ka kulturnim, povijesnim, prirodnim i
turističkim znamenitostima;

3. znakovi za pružanje turističkih i drugih obavijesti na prometnim
površinama;

4. znakovi za izraz dobrodošlice na ulazu u državu, županiju, grad ili
općinu.

Članak 79.

Znakovi iz članka 78. kojima se upućuje na spomenike kulture, povijesne
i prirodne znamenitosti te na turističke prostore i objekte, imaju podlogu
smeđe boje s bijelim rubom, natpisima i simbolima.

V. POSTAVLJANJE PROMETNIH
ZNAKOVA I PROMETNE OPREME CESTA

Članak 80.

Prometni se znakovi na
cestama izvan naselja postavljaju na visini 1,2 do 1,4 m, osim znakova 265, 266
i 267 (obvezno obilaženje) kada se postavljaju na razdjelni otok, 344 (rijeka),
392 (broj međunarodne ceste), 393 (broj autoceste), 394 (broj državne ceste),
395 (broj županijske ceste), 396 (oznaka dionice državne ceste), 397 (oznaka
dionice županijske ceste) i 398 (kilometarska oznaka ceste) koji se postavljaju
na visini 80 - 120 cm.

Prometni znakovi u naseljima,
smješteni uz kolnik, postav­ljaju se na visini 0,30-2,20 m, a prometni znakovi
smješteni iznad kolnika postavljaju se na visini 4,5 m, iznimno i na većoj.

Visina iz stavaka 1. i 2.
ovog članka računa se od površine kolnika do donjeg ruba prometnog znaka, a ako
se prometni znak postavlja zajedno s dopunskom pločom, računa se do donjeg ruba
dopunske ploče. Visina i položaj prometnog znaka moraju biti takvi da ne
ugrožavaju kretanje pješaka i da ih pješaci i vozila ne zaklanjaju.

Članak 81.

Radi bolje uočljivosti
prometni znakovi mogu se postaviti na kontrasnim pločama bijele boje. U tom
slučaju, na ploči se može ispisati tekst koji pojašnjava znak.

Članak 82.

Na isti se stup ne smije
postaviti više od dvaju prometih zna­kova.

Znakovi kojima se označuju
privremeni radovi i sl. (privremena regulacija) mogu biti postavljeni na
postolja i uzdignuti najmanje 0,30 m iznad zemlje.

Stupovi na kojima se
postavljaju znakovi kojima se ozna­čuju privremeni radovi i sl. (privremena
regulacija) moraju biti obojeni izmjeničnim poljima crvene i bijele boje, tako
da su polja široka po 25 cm.

Članak 83.

Stup prometnog znaka postavlja se, u pravilu, najviše 2 m od ruba
kolnika. Vodoravni razmak između ruba kolnika i najbližeg ruba prometnog znaka
mora iznositi najmanje 0,30 m.

Članak 84.

Prometni znak, iznimno, može biti postavljen:

1) na konzolni nosač ako je tako postavljen znak bolje uočljiv za
sudionike u prometu.

2) na semaforski stup, i to:

- znak 201 (križanje s cestom s prednošću prolaza);

- znak 202 (obvezno zaustavljanje);

- znak 204 (zabrana prometa u jednom smjeru);

- znakovi 256, 257, 258, 259, 260 i 261 (obvezan smjer);

- znak 267 (kružni tok prometa);

- znakovi 305a i 305b (cesta s jednosmjernim prolazom);

- znak 307a (cesta s prednošću prolaza),

- znak 378 (ploča za označavanje naziva ulica).

3) na ostale stupove.

*1. Znakovi opasnosti*

Članak 85.

Znakovi se opasnosti postavljaju, u pravilu, izvan naselja na
udaljenosti 150 do 250 m ispred opasnog mjesta na cesti.

Znakovi opasnosti na cestama
u naselju mogu se postavljati i na udaljenosti manjoj od 150 m ispred opasnog
mjesta.

Znakovi iz stavka 1. ovog
članka mogu se postavljati i na udaljenosti manjoj od 150 m, ispred opasnog
mjesta na cesti, ako to zahtijevaju okolnosti na dijelu ceste na kojemu se znak
postav­lja. Ako sigurnost prometa zahtijeva, osobito brzina kojom se vozila
kreću ili nepreglednost ceste, ti će se znakovi opasnosti postaviti i na udaljenosti
većoj od 250 m ispred opasnog mjesta na cesti.

Znakovima opasnosti koji su postavljeni na udaljenosti manjoj od 150 m
ili većoj od 250 m moraju biti pridružene i dopunske ploče na kojima se
označuje udaljenost od opasnog mjesta zbog kojeg se ti znakovi postavljaju.

Na cestama koje nisu
pregledne ili na kojima je dopuštena veća brzina vožnje te u drugim slučajevima
u kojima postoji opasnost da vozač iznenada i nepripremljen naiđe na opasno
mjesto na cesti, postavit će se između znaka opasnosti postavljenog na
udaljenosti iz stavaka 1. i 2. ovog članka i toga opasnog mjesta na cesti jedan
znak ili više istih znakova, uz koje će se postaviti i dopunske ploče s
naznakom udaljenosti do opasnog mjesta.

Članak 86.

Privremene opasnosti na cesti (radovi na cesti, odron kamenja i dr.)
označit će se prometnim znakovima predviđenim ovim Pravilnikom za označivanje
trajnih opasnosti iste vrste.

Članak 87.

Od načina postavljanja znakova opasnosti razlikuje se način postavljanja
sljedećih znakova:

1) znak 120 (radovi na cesti) postavlja se i neposredno ispred mjesta na
kojem se izvode radovi, a pokraj njega postavlja se i poseban branik koji noću
i kad je vidljivost smanjena mora imati propisan svjetlosni znak;

2) znak 121 (promet u oba smjera) postavlja se upravo na mjestu na kojem
počinje promet u oba smjera, a prema potrebi, postavlja se i na dijelu ceste na
kojem se odvija promet u oba smjera;

3) znak 102 (križanje cesta iste važnosti) postavlja se, u pravilu, na
cestama izvan naselja;

4) znakovi 103 (križanje sa sporednom cestom pod pravim kutom), 104a
(spajanje sa sporednom cestom pod pravim kutom s lijeve strane), 104b (spajanje
sa sporednom cestom pod pravim kutom s desne strane), 105a (spajanje sa
sporednom cestom pod oštrim kutom s lijeve strane) i 105b (spajanje sa
sporednom cestom pod oštrim kutom s desne strane) smiju se postavljati samo ako
je na sporednoj cesti, koja se križa s cestom s prednošću prolaza, ispred
križanja postavljen znak 201 (križanje s cestom s prednošću prolaza) ili znak
202 (obvezno zaustavljanje);

5) znak 135 (tramvajska pruga) postavlja se, u pravilu, izvan naselja, a
iznimno se može postaviti i na cestama u naselju ako to zahtijeva sigurnost
prometa;

6) znakovi 140a, 140b i 141a, 141b (Andrijin križ) postav­ljaju se samo
na prijelazima ceste preko željezničke pruge u razini koji su potpuno
nezaštićeni ili koji su zaštićeni samo uređajima za davanje svjetlosnih i
zvučnih znakova, bez branika ili polubranika, i to na udaljenosti 5 m od
najbliže željezničke tračnice, a ako okolnosti to zahtijevaju, i na manjoj
odnosno većoj udaljenosti, ali ne bliže od 3 m odnosno ne dalje od 10 m od
željezničke tračnice.

Ako je prijelaz ceste preko željezničke pruge u razini zašti­ćen
uređajem za davanje svjetlosnih znakova, znak Andrijin križ postavlja se na
istom stupu, i to iznad svjetlosnih znakova. Znak Andrijin križ mora biti
uočljiv na cesti na kojoj je postavljen s udaljenosti najmanje 50 m;

7) znak 142 (približavanje
prijelazu ceste preko željezničke pruge s branicima ili polubranicima) i znak
143 (približavanje prijelazu ceste preko željezničke pruge bez branika odnosno
polubranika) postavljaju se tako što se znak u obliku pravokutnika s tri kose
pruge i odgovarajućim znakom opasnosti postavlja na 240 m ispred mjesta
križanja ceste i željezničke pruge u razini, znak s dvije kose pruge na 160 m,
a znak s jednom kosom prugom na 80 m ispred mjesta križanja ceste i željezničke
pruge u razini.

Niža strana kosih pruga bliža
je kolniku. Znak opasnosti može biti postavljen i iznad znaka u obliku
pravokutnika koji se postavlja na 80 m od prijelaza ceste preko željezničke
pruge u razini.

*2. Znakovi
izričitih naredaba*

Članak 88.

Znakovi izričitih naredaba postavljaju se neposredno na mjesta na kojima
za sudionike u prometu počinje obveza da se drže naredbe izražene prometnim
znakom.

Ako je zbog slabe
preglednosti ceste, ili zbog drugih razloga sigurnosti, sudionike u prometu
potrebno unaprijed obavijestiti o izričitoj naredbi, znak izričite naredbe može
biti postavljen i na odgovarajućoj udaljenosti od mjesta od kojega naredba
vrijedi.

Znakovima izričitih naredaba,
koji se prema odredbi stavka 2. ovog članka postavljaju na određenoj
udaljenosti ispred mjesta na kojem je postavljen znak izričite naredbe i od
kojeg vrijedi, moraju se dodati dopunske ploče s naznakom udaljenosti od mjesta
od kojega naredba vrijedi.

Članak 89.

Znakovi izričitih naredaba moraju se ponovno postaviti nakon svakoga
križanja s drugom cestom ako izričita naredba vrijedi i poslije takvoga
križanja.

Izričita naredba izražena znakom zabrane i ograničenja ili znakom obveze
postavljenim na ulazu u naselje na istom stupu na kojem je postavljen i znak za
obilježavanje naseljenog mjesta vrijedi na području cijelog naselja ako na
pojedinim cestama ili dijelovima ceste u naselju nije drugim prometnim znakom
izražena druga naredba.

Ova naredba odnosi se i na prometne cestovne građevine (tuneli, mostovi
i sl.).

Članak 90.

Za označavanje izričitih naredaba koje vrijede samo za određeno vrijeme
tijekom dana ili samo u određene dane, mogu se na cesti postavljati i prometni
znakovi izrađeni tako da su simboli i dopunske ploče kojima je određeno njihovo
značenje uočljivi samo u vrijeme za koje vrijedi izričita naredba izražena
znakom.

Članak 91.

Od načina postavljanja znakova izričitih naredaba odstupa način
postavljanja ovih znakova:

1) znak 202 (obvezno
zaustavljanje) postavlja se, u pravilu, na mjestu na kojem se vozila moraju
zaustaviti kako bi propustila vozila koja se kreću cestom s prednošću prolaza
te na mjestu na kojem se vozila moraju zaustaviti kako bi propustila vozila
koja se kreću prugom. Znaku 202 dodaje se, u pravilu, na kolniku poprečna crta
koja označuje crtu ispred koje se vozilo mora zaustaviti;

2) znak 238 (prednost prolaska za vozila iz suprotnog smjera) postavlja
se na mjestu s kojeg se može vidjeti dio ceste na koji se zabrana odnosi;

3) znak 239 (zabrana zaustavljanja i parkiranja) i znak 240 (zabrana
parkiranja) mogu imati dopunsku ploču s ucrtanom strelicom koja se postavlja ispod
znaka usporedno s uzdužnom osi ceste, a koja upućuje na to da se zabrana
odnosno ograničenje označeno prometnim znakom odnosi samo na dio ceste koji se
proteže u smjeru označenom strelicom i na udaljenosti koja je označena uz
strelicu;

4) znakovi 256, 257, 258, 259, 260 i 261 (obvezan smjer) postavljaju se
na križanju;

5) znak 265 (obvezno obilaženje s desne strane), znak 266 (obvezno
obilaženje s lijeve strane), znak 306 (dopušteno obilaženje) i znak 267 (kružni
tok prometa) postavljaju se na vrh ili rub pješačkog otoka odnosno otoka za
usmjerivanje prometa ili ispred drugih objekata na kolniku ceste.

*3. Znakovi obavijesti*

Članak 92.

Znakovi obavijesti postavljaju se tako da sudionicima u prometu daju
prethodne obavijesti, obavijesti o prestrojavanju, obavijesti o skretanju,
obavijesti o smjeru kretanja te da označe objekt, teren, ulicu ili dijelove
ceste na koje se odnose.

Ako se objekt ili teren na koji se znak obavijesti odnosi ne nalazi na
cesti na kojoj je znak postavljen, potrebna obavijest može biti postavljena na
dopunskoj ploči ili na samom znaku tako da se sudionicima u prometu omogući lak
i brz pronalazak objekata odnosno terena na koji se znak odnosi.

Članak 93.

Postavljanje sljedećih
znakova obavijesti razlikuje se od načina postavljanja ostalih znakova
obavijesti:

1) znak 301 (prednost prolaza
prema vozilima iz suprotnog smjera) postavlja se ispred suženog dijela ceste, a
na suprotnoj se strani suženog dijela ceste postavlja znak 238 (prednost
prolaska za vozila iz suprotnog smjera);

2) znakovi 305a i 305b (cesta
s jednosmjernim prometom) postavljaju se uzduž ceste s jednosmjernim prometom,
i to na mjestima na kojima je vozaču koji se kreće cestom, odnosno koji ulazi
na jednosmjernu cestu, potrebno dati obavijest o jednosmjernom prometu.

Postavljanje znakova iz
stavka 1. ove točke ne utječe na obvezu postavljanja odgovarajućih znakova
zabrane i znakova obveze na mjestima na kojima vozila s drugih cesta ulaze na
cestu s jednosmjernim prometom.

Znak 305a postavlja se tako da
je strelica okomita na uzdužnu os ceste, a znak 305b tako da je strelica
usporedna s uzdužnom osi ceste.

3) znak 307a (cesta s
prednošću prolaza) postavlja se, u pra­v­ilu, na glavnim prometnicama u naselju
i na prilazu naselju i to ispred križanja;

4) znak 302 (obilježen
pješački prijelaz) i znak 304 (podzemni ili nadzemni pješački prolaz)
postavljaju se samo nepo­sred­no ispred obilježenoga pješačkog prijelaza ili
prolaza odnosno iznad njih;

5) znak 358a, 358b
(raskrižje) postavlja se na udaljenosti od najmanje 150 m ispred raskrižja na
koje se odnosi;

6) znak 356 (smjer kretanja
vozila koje namjerava skrenuti ulijevo na križanju na kojem je skretanje
ulijevo zabranjeno) postavlja se na prvo križanje ispred onoga na kojem vozilo
želi skrenuti ulijevo, a na kojem je skretanje ulijevo zabranjeno;

7) znak 350a i 350b (putokaz)
i znak 360 (putokazna ploča) postavljaju se na križanju na mjestu na kojem
počinje cesta na koju se znak odnosi;

8) znak 365 (putokaz za
razvrstavanje iznad prometnih trakova - na portalu) postavlja se na prilazima i
u zoni križanja u više razina, dviju autocesta odnosno cesta namijenjenih
isklju­čivo prometu motornih vozila;

9) znak 393 (broj autoceste),
394 (broj državne ceste), 395 (broj županijske ceste) i znak 392 (broj
međunarodne ceste), kada se postavljaju kao posebni znakovi, mogu biti
postavljeni ispod ili iznad drugih prometnih znakova;

10) znak 396 (oznaka dionice
državne ceste) i znak 397 (oznaka dionice županijske ceste) mogu se postavljati
s jedne strane ceste sa dva lica znaka;

11) znak 349a (naziv naseljenog mjesta) postavlja se na mjestu ulaza u
naselje i označuje s kojeg se mjesta moraju primjenjivati propisi o prometu u
naselju;

12) znak 309 (prestanak zabrane pretjecanja svih vozila na motorni
pogon, osim mopeda), znak 310 (prestanak zabrane pretjecanja za teretne
automobile), znakovi 311a i 311b (prestanak ograničenja brzine i prestanak
najmanje dopuštene brzine) i znak 312 (prestanak zabrane davanja zvučnih
signala) postavljaju se na mjestima na cesti na kojima prestaju vrijediti
odgovarajuće zabrane izražene prometnim znakovima na toj cesti;

13) znak 313a (prestanak svih
zabrana) postavlja se na mjes­tu na cesti na kojem prestaju vrijediti sve
zabrane izražene prometnim znakovima na toj cesti;

14) znak 366 (potvrda smjera)
postavlja se na udaljenosti najviše 500 m od posljednjeg priključka;

15) znak 378 (ploča za
označavanje naziva ulica) postavlja se na križanju;

16) znak 379a i znak 379b
(ploča za usmjerivanje) postav­ljaju se na mjestu na kojem počinje oštar zavoj
te u samom zavoju;

17) znak 364a i znak 364b
(putokaz iznad kolnika na portalu) postavljaju se na mjestima na kojima počinje
trak za usporavanje vozila;

18) znak 367 (ploča za
označivanje izlaza) postavlja se na vrhu razdjelnog otoka;

19) znak 330a (stajalište
autobusa) postavlja se na prednjem dijelu stajališta odnosno dijela stajališta
koji je paralelan s uzdužnom osi ceste, gledajući u smjeru kretanja.

Članak 94.

Obavješćivanje sudionika u
prometu znakovima obavijesti za vođenje prometa u zoni križanja provodi se u
četiri stupnja.

Ovisno o vrsti ceste,
geometrijskom oblikovanju križanja, kao i o udaljenosti dvaju susjednih
križanja, može se izostaviti ili dodati jedan od stupnjeva.

Članak 95.

Stupnjevi obavijesti iz čl.
94. su: “prethodno obavješ­ći­vanje”, “obavješćivanje o prestrojavanju”,
obavješćivanje o skretanju” i “potvrdno obavješćivanje”.

Članak 96.

Na državnim cestama moraju se
uvijek postaviti prvi, treći i četvrti stupanj, a drugi ako je cesta s više
prometnih trakova.

Na županijskim cestama moraju
se postaviti prvi i treći, a na lokalnim cestama najmanje treći stupanj
obavijesti.

Na autocestama i cestama s
križanjima u više razina moraju se postaviti sva četiri stupnja obavijesti, s
tim da se u drugom stupnju znak postavlja na portalu odnosno poluportalu.

Članak 97.

Simboli na znakovima
prestrojavanje vozila (357a i 357b), prometni trak namijenjen određenoj vrsti
vozila (384a i 384b), predznak za zatvaranje prometnog traka (387a i 387b), zatvaranje
prometnog traka (388a i 388b) i predznak za preusmjeravanje prometa na cesti s
odvojenim kolničkim trakovima (389a, 389b, 389c i 389d) moraju odgovarati
stvarnom broju prometnih trakova i načinu prestrojavanju na njima.

*4. Dopunske ploče*

Članak 98.

Dopunske ploče ističu se zajedno s prometnim znakovima na koje se
odnose, i to ispod donjeg ruba prometnog znaka. Na prometnim znakovima na
autocestama mogu biti postavljeni i iznad gornjeg ruba prometnog znaka.

*5. Oznake na kolniku*

Članak 99.

Poprečne pune crte za zaustavljanje vozila na križanjima moraju biti
povučene tako da vozač zaustavljenog vozila, nad križanjem i drugim cestama
koje se križaju, ima dovoljan pregled prometa vozila i pješaka preko križanja i
tih cesta (slika 510).

Poprečne isprekidane crte na
križanju koje označuju križanje s cestom koja ima prednost prolaza (slika 511a
i 511b) moraju biti povučene tako da udovoljavaju uvjetima iz stavka 1. ovog
članka predviđenim za poprečne pune crte.

*6. Prometna
svjetla*

Članak 100.

Svjetlosni znakovi za
upravljanje prometom na križanjima, koji se postavljaju na stupu pokraj
kolnika, moraju biti postavljeni na visini 2 do 3,5 m iznad površine kolnika.

Na stupu na kojem se nalazi
svjetlosni znak iz stavka 1. ovog članka može se postaviti i svjetlosni
prometni znak na manjoj visini i s manjim svjetlima.

Ako se svjetlosni znakovi
postavljaju tako da vise iznad kolnika, donji rub svjetlosnog znaka ne smije
biti na visini manjoj od 4,5 m ni na višoj od 5,5 m iznad kolnika.

Članak 101.

Na branicima se svjetlosno
trepćuće crveno svjetlo postavlja na sredini branika, a na polubraniku na kraju
polubranika.

Promjer kruga
trapćućeg svjetla je minimalno 210 mm.

Članak 102.

Na prilazima križanju izvan
naseljenog mjesta, na kojem su postavljeni svjetlosni znakovi za upravljanje
prometom, moraju se postaviti prometni znakovi koji označuju nailazak na
prometna svjetla (118 ili 119) s dopunskom pločom 401, raskrižje (358a ili
358b), zabrana pretjecanja svih vozila na motorni pogon, osim motocikla bez
prikolice (232) i ograničenje brzine (231) ako je dopuštena brzina vožnje iznad
60 km/h.

Udaljenost prometnih znakova
od križanja ovisi o dopuštenoj brzini vožnje i stvarnoj situaciji. U pravilu
postavljaju se prema predočenoj tablici.

![](dodatni/374185.gif)

*7. Prometna
oprema cesta*

Članak 103.

Smjerokazni stupići se, u pravilu, postavljaju na udaljenosti 0,75 m od
vanjskog ruba kolnika.

Kada je uz kolnik postavljena sigurnosna ograda, na nju se postavlja
reflektirajuća oznaka na odgovarajućoj udaljenosti kao i smjerokazni stupići.

Štapovi za snijeg postavljaju se uz rub kolnika gdje su pos­tav­ljeni
smjerokazni stupići, na način da se postave s lijeve strane smjerokaznog
stupića gledano u smjeru vožnje kako se ne bi zaklonio reflektirajući dio
smjerokaznog stupića.

Štap za snijeg mora biti postavljen ispred i na završetku sigurnosne
ograde.

Članak 104.

Oprema, znakovi i oznake za označivanje radova, zapreka i oštećenja
kolnika te oprema za vođenje i usmjerivanje prometa u zoni radova na cesti,
zapreka i oštećenja kolnika postavlja se na temelju prometnog projekta.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 105.

Prometni znakovi na cestama
koji nisu u skladu s ovim Pravilnikom, a zateknu se na cestama na dan njegova
donošenja, moraju se zamijeniti odnosno ukloniti do 31. prosinca 2005.

Prometni znakovi koji nisu
predviđeni ovim Pravilnikom, a zateknu se na cestama na dan njegova donošenja,
moraju se ukloniti do 31. prosinca 2001.

Članak 106.

Prometni znakovi se
proizvode, postavljaju i održavaju u skla­du sa Zakonom o sigurnosti prometa na
cestama, ovim Pravilnikom, Zakonom o javnim cestama, Pravilnikom o održavanju i
zaštiti javnih cesta, normama te smjernicama za provedbu ovog Pravilnika i
njegovih pojedinih dijelova.

Smjernice za provedbu ovog
Pravilnika i njegovih pojedinih dijelova, prema potrebi, donosi ministar
Pomorstva, prometa i veza na prijedlog Hrvatske uprave za ceste.

if !supportEmptyParas endif

Članak 107.

Prometni znakovi i prometna
oprema cesta na novoiz­gra­đenim i rekonstruiranim cestama postavljaju se samo
na temelju prometnog projekta.

Za postavljene znakove i prometnu opremu prema stavku 1 ovog članka
potrebno je pribaviti dokaz propisane retrorefleksije.

 Prometni znakovi izvode se s
klasom 1, osim znakova 201 (križanje s cestom s prednošću prolaza), 202
(obvezno zaustav­ljanje), 138 (prijelaz ceste preko željezničke pruge s
branicima ili polubranicima), 139 (prijelaz ceste preko željezničke pruge bez
branika ili polubranika), 140a, 140b, 141a i 141b (Andrijin križ), 142
(približavanje prijelazu ceste preko željezničke pruge s branicima ili polubranicima,
143 (približavanje prijelazu ceste preko željezničke pruge bez branika ili
polubranika, 101 (opasnost na cesti, 120 (radovi na cesti), 126 i 302
(obilježen pješački prijelaz), 127 i 303 (djeca na cesti), 705 (ploča za
označivanje prometnog otoka), 706, 707, 708, 709, 710 i 711 (ploče za
označivanje zapreka na cesti), 712 (stožac), 713 (branik za označivanje
zapreka), 714 (ploča za označivanje zapreka s treptačem), 715a, 715b, 716,
717a, 717b i 717c (pokretne ploče s treptačima i znakovima), 722, 723 i 724
(markeri), 726 (razdvajajuće ograde) i 727 (rastezljive i složive ograde za
zatvaranje manjih prometnih površina) koji su klase 2.

Svi znakovi i prometna signalizacija na autocestama i cestama
namijenjenim isključivo za promet motornih vozila moraju biti najmanje klase 2
retrorefleksije.

Članak 108.

Veličina prometnih znakova u tunelima može odstupiti od dimenzija
utvrđenih ovim Pravilnikom samo ako tehnički razlozi to zahtijevaju, ali ne
mogu biti manjeg promjera od 40 cm.

Znakovi koje privremeno postavlja policija pri upravljanju i kontroli
prometa ne mogu biti promjera manjeg od 50 cm.

Članak 109.

Na dan donošenja ovog Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o prometnim
znakovima na cestama (»Narodne novine« br. 39/93).

if !supportEmptyParas endif

Članak 110.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u
»Narodnim novinama«.

Ministar

pomorstva, prometa
i veza

**mr. sci. Alojz
Tušek, dipl. ing.,**  v. r.

![](dodatni/374186.gif)

![](dodatni/374187.gif)

![](dodatni/374188.gif)

![](dodatni/374190.gif)

Pravilnik, NN 59/2000-1321