## Strategija razvoja industrijske prerade drva i papira

### NN 114/2004 (18.8.2004.), Strategija razvoja industrijske prerade drva i papira

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

2187

Na teme­lju
članka 30. stavka 3. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br.
101/98, 15/2000, 117/2001, 199/2003 i 30/2004), Vlada Republike Hrvatske je na
sjednici održanoj 4. kolovoza 2004. godine, donijela

## ZAKLJUČAK

1.
Vlada Republike Hrvatske donosi Strate­giju razvoja industrijske prerade drva i
papira, u tekstu koji je sastavni dio ovog Zak­ljučka.

2. Ovaj
Zak­ljučak objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa:
310 – 20/04-02/02
Urbroj: 5030116-04-1
Zagreb, 4. kolovoza 2004.

Predsjednik
**dr. sc.** **Ivo Sanader**, v. r.

## STRATEGIJA

### RAZVOJA INDUSTRIJSKE PRERADE DRVA I PAPIRA

SAŽETAK

Osnove
strate­gije su predlaga­nje mjera i instrumenata, obli­ko­va­nje pretpostavki
koje će potaknuti poduzetnike na izvoz i visoki stupa­nj finalizacije proizvoda
od drva.

Na toj
osnovi postav­ljene su nužne pretpostavke (definira­nje finalnog proizvoda,
tržište, marketing, dizajn, razvoj proizvoda, brand, kvaliteta, kadrovi, sustav
obrazova­nja i organizacija sektora), te sustav mjera i instrumenata (odnosi sa
šumarstvom, cijena energenata, ekološke mjere, funkcionira­nje investicijskih
fondova, zakonska re­gulativa) za potica­nje izvoza konkurentnih finalnih
proizvoda. Na kraju su navedeni očekivani rezultati primjene predloženog
sustava.

1. UVOD

Postoja­nje
gospodarske krize ne treba dokazivati ni argumentirati, ona je očita.

U
industrijskoj preradi drva i preradi papira nema znatnije­g porasta izvoza i
investicija. Struktura izvoza je neprihvat­ljiva. Istodobno uvoz finalnih
proizvoda se povećava i u odnosu na izvoz poprima zabri­njavajuće razmjere. Iz
tih razloga gospodarski sustav u tim granama mora se potaknuti određenim ci­ljanim
mjerama i instrumentima i time omogućiti promjenu i učinkovitost gospodarske
strukture.

Neprijeporno
je da mrežna strukturna rekonceptualizacija hrvatskog drvnog sektora polazi od
zahtjeva za reindustrijalizacijom sektora. Reindustrijalizacija u svojoj
osnovnoj ideji treba riješiti organski strukturni nesklad i osigurati novo
dimenzionira­nje rasta i razvoja kroz izvoz i konkurentnost proizvoda. Cjenovna
nekonkurentnost najveća je prepreka hrvatskog izvoza proizvoda iz drva. Za
poveća­nje izvoza od Vlade se očekuje uvođe­nje stimulativnih (poticajnih)
mjera radi sma­nje­nja troškova proizvod­nje. Te mjere, uz mjere poveća­nja
mogućnosti ulaga­nja za programe izvoza, osnov su strate­gije. Sudeći prema
organiziranosti sustava državne pomoći i poticaja s kojima se suočavaju
hrvatski izvoznici finalnih proizvoda od drva, te slabe razvijenosti tog
sustava u Hrvatskoj, zahtjev je opravdan.

Sustavi
pomoći poduzećima u konkurenciji na svjetskom tržištu razvijeni su u zem­ljama
Europske unije (u da­lj­njem tekstu EU). Izvoz se potiče raznim načinima:
kreditima, poreznim olakšicama, subvencijama određenim proizvodnim sektorima
itd.

Iskustva
zema­lja (koje su se zad­njih godina uk­ljučile u EU) ukazuju da se
drvnoprerađivačke tvrtke, ukoliko prije ulaska zem­lje u EU nisu bile
gospodarski priprem­ljene, ne mogu ravnopravno održati u novoj konkurentskoj
situaciji.

Uk­ljučiva­nje
Hrvatske u WTO, pripreme za prik­ljučiva­nje EU, pristupa­nje drugim globalnim
organizacijama sigurno otvara drugačije političke, ekonomske i gospodarske
horizonte. Te proširene vizije  moraju
biti ugrađene u strateški razvojni okvir industrije prerade drva i papira.

Treba
imati u vidu da razvitak modernih tehnologija u industrijskoj preradi drva,
burne promjene u financijskom sektoru, sveobuhvatna globalizacija, kao i druge
fundamentalne promjene, čiji će se dinamizam da­lje ubrzavati u narednim godinama,
proširuju okvire za formira­nje nove razvojne strate­gije. Zato su danas
pretpostavke i podloge strate­gije razvoja bitno drugačije ne­goli su bile
prije samo nekoliko godina.

Na
osnovi toga, izrađena je strate­gija razvoja (mjere, instrumenti i pretpostavke).

2. POSTOJEĆE STANJE

Industrijska
prerada drva značajan je se­gment gospodarstva naše zem­lje. Svoj razvoj osniva
na korište­nju domaćih prirodnih resursa i tradicionalno je izvozno usmjerena.
U utvrđiva­nju strate­gije i revitalizacije industrijske prerade drva osobitu
važnost imaju ­njene značajke:

1. vrlo visok udjel domaće sirovine u proizvodima
svih faza preradbe,

2. trajna izvozna usmjerenost,

3. dugoročna tendencija porasta potraž­nje proizvoda
svih faza prerade drva u svijetu,

4. široka disperzija poduzeća i profitnih centara u
svim županijama Hrvatske,

5. mogućnost visokog stup­nja zapoš­ljava­nja u malim
mjestima gdje je to često i jedini izvor prihoda stanovnika i gdje nema
infrastrukture, drugih sirovina, stručnog osob­lja i sl., da bi se organizirala
neka druga proizvod­nja (model kombinacije individualne po­ljoprivrede i perade
drva),

6. relativno niska vrijednost ulaga­nja u pojedinačne
proizvodne objekte i po zaposlenom,

7. relativno ekološki prihvat­ljiva djelatnost.

Nesum­ljivo je da su do sada ostvareni rezultati u
sektoru industrijske prerade drva dobrim dijelom pos­ljedica ­njezinih
komparativnih prednosti (velik udio domaćih sirovina, relativno niska ulaga­nja
u pojedine objekte itd.). No, te tzv. komparativne prednosti nisu dovo­ljne za
da­lj­nji opstanak i razvoj. Otuda i potreba za poticajem ­njezinih
konkurentskih i izvoznih sposobnosti, u budućnosti, orijentiranih na finalnu
proizvod­nju.

Prema službenoj klasifikaciji, trgovačka društva koja
obuhvaćaju sektor industrijske prerade drva i papira, razvrstana su u tri
osnovne skupine – prerada drva i proizvoda od drva (DD – 20), proizvod­nja
namještaja i ostala prerađivačka industrija (DN – 361) i proizvod­nja celuloze,
papira i proizvoda od papira (DE – 21). Prema navedenoj klasifikaciji ili
razdiobi po granama prikazani su neki relevantni podaci o poslovnim rezultatima
i drugoj problematici vezanoj za ­njihovu međusobnu interakciju.

2.1.
Prerada drva i proizvod­nja namještaja

Tablica 1.
Broj, struktura i dinamika promjene trgovačkih društava

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Grana | 1994. | 2002. | Index |
| 1) DD-20 | 244 | 707 | 289,7 |
| 2) DN-361 | 421 | 308 | 73,2 |
| Ukupno | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| industrijska prerada | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| drva | 665 | 1015 | – |

Izvor: Statističko izvješće RH

if !supportEmptyParas endif

Tablica 2.
Prihodi, rashodi, gubici – dobici grana DD-20 i
                                                 DN-361

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukupno | 1994. | 2002. | Index |
| if !supportEmptyParas endif | 103 kn | | 2002/1994 |
| Ukupan prihod | 3.377.319 | 5.113.163 | 151,3 |
| Ukupan rashod | 3.606.315 | 5.237.430 | 145,2 |
| Ukupan gubitak | -278.565 | -321.848 | 115,5 |
| Ukupni dobici | +49.569 | +184.198 | 371,6 |
| Korigirani | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| gubitak/dobitak | -228.996 | -124.268 | 54,3 |
| GRANA DD-20 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Ukupan prihod | 1.375.946 | 2.789.558 | 202,7 |
| Ukupan rashod | 1.460.633 | 2.891.356 | 198,0 |
| Ukupan gubitak | -108.902 | -221.634 | 203,5 |
| Ukupni dobici | +24.215 | +119.836 | 494,9 |
| Korigirani | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| gubitak/dobitak | -84.687 | -101.798 | 120,2 |
| GRANA DN 361 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Ukupan prihod | 2.001.372 | 2.323.604 | 116,1 |
| Ukupan rashod | 2.145.682 | 2.346.074 | 109,3 |
| Ukupan gubitak | -169.663 | -100.210 | 58,9 |
| Ukupni dobici | +25.353 | +77.740 | 306,6 |
| Korigirani | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| gubitak/dobitak | -144.310 | -22.420 | 15,6 |

if !supportEmptyParas endif

Tablica 3.
Vrijednost izvoza i uvoza grana DD-20 i DN-361
                          (u mil. USD)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| IZVOZ-grana | 1994. | 2002. | Index |
| 1) DD-20 | 140.061 | 194.315 | 138,7 |
| 2) DN-361 | 173.503 | 175.481 | 101,1 |
| Ukupno drvni | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| sektor | 313.564 | 369.796 | 117,9 |
| UVOZ-grana | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 1) DD-20 | 27.698 | 152.138 | 549,3 |
| 2) DN-361 | 55.376 | 304.704\* | 550,0 |
| Ukupni drvni | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| sektor | 83.074 | 456.778 | 542,6 |

Izvor – Statističko izvješće RH

if !supportEmptyParas endif

2.2.
Proizvod­nja celuloze, papira i kartona

Sta­nje domaće industrije papira

Kao nas­lijeđe prošlih društveno-političkih i
gospodarskih odnosa u 20. sto­ljeću u Hrvatskoj je razvijena industrija papira,
koja je 80-tih godina imala kapacitet 340.000 t/god. i ostvare­nje proizvod­nje
301.000 t/god. (1985. god.) u tvornicama Zagreb, Plaški i Rijeka.

Struktura te proizvod­nje
papira je bila s­ljedeća:

–
ambalažni papiri                                87,6%

–
pisaći i tiskarski papiri                         8,0%

–
higijenski papiri                                   0,5%

–
cigaret-papir i spec. papiri                   3,3%

–
sivi karton                                          0,6%.

Danas se papir najviše
proizvodi u tvrtkama »Belišće« d.d. i »PAN« d.o.o., kapaciteta 300.000 t/god. i
ostvarene proizvod­nje 235.000 t/god. (2003. god.). Struktura te proizvod­nje
je s­ljedeća:

–
amabalažni papiri                              95,0%

–
pisaći i tiskarski papiri                         0,8%

–
novinski papir                                     3,8%

–
kartoni                                               0,4%.

Novi društveni odnosi, tržišno gospodarstvo i
sposobnost stručnih ­ljudi, djelovali su selektivno i postavili su teme­lje
današ­nje industrije papira, te naznačili smjer ­njenog da­lj­nje­g razvoja. To
je razvoj proizvod­nje ambalažnih papira i drugih vrsta papira kojima je
osnovna sirovina stari papir.

Pravci razvoja industrije papira u RH

Papirna industrija u RH uk­ljučuje proizvod­nju i
praradu svih vrsta papira u kojem najznačajniji utjecaj ima proizvod­nja papira
i kartona. Kreta­nja na tržištu Hrvatske u toj industriji u zad­njih nekoliko
godina pokazuju znatno poveća­nje konkurencije, posebno iz zapadnih zema­lja.
Na povećan interes stranih proizvođača ukazuju podaci o potroš­nji papira i valovitog
kartona, gdje Hrvat­ska znatno zaostaje za razvijenim zem­ljama što predstav­lja
velik potencijal, ali i povećanu konkurenciju domaćim proizvođačima u
budućnosti. Sadaš­nja proizvod­nja ambalažnih papira u RH daleko nadmašuje
domaće potrebe i najvećim dijelom se izvozi. Svaka izgrad­nja novih kapaciteta
(papirnih strojeva, celuloze) u RH je tržišno-ekonomski nerealna jer je
Hrvatska malo tržište, a s druge strane se radi o ogromnim investicijskim ulaga­njima.
Iz tih razloga takav pothvat ne bi imao apsolutno nikakvu ekonomsku niti bilo
kakvu drugu opravdanost. Upravo stoga, strate­gija razvoja papirne industrije u
Hrvatskoj se treba bazirati na s­ljedećem:

– rekonstrukcija i
modernizacija postojećih kapaciteta za proizvod­nju papira,

– prošire­nje tržaišta papira
akvizicijom prerađivača papira u bližoj okolici (susjednim državama),

if !supportLists–
endifprošire­nje
i razvoj sakup­ljačke mreže starog papira, kao osnovne sirovine za proizvod­nju
papira.

if !supportEmptyParas endif

Tablica 5.
Kumulativni prikaz izvoza i uvoza grana DN-21 (celuloza)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Izvoz | Uvoz |
| Godina | (mil. USD) | |
| 1990. | 292,4 | 23,0 |
| 1991. | 237,7 | 18,0 |
| 1992. | 283,9 | 58,0 |
| 1993. | 342,1 | 56,1 |
| 1994. | 313,6 | 83,1 |
| 1995. | 335,7 | 133,5 |
| 1996. | 296,0 | 170,9 |
| 1997. | 410,9 | 329,9 |
| 1998. | 329,1 | 315,5 |
| 1999. | 333,4 | 261,5 |
| 2000. | 323,3 | 278,3 |
| 2001. | 325,4 | 345,9 |
| 2002. | 369,8 | 456,5 |
| 2003. | 485,1 | 615,3 |

Izvor: Statističko izvješće RH

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Krizne
točke industrijske prerade drva

Posebno
je potrebno istaknuti da zem­lje EU sve više izvoze u Hrvatsku, a ­njihov uvoz
ostaje na istoj (sličnoj) razini, dok je debalans sve veći. To govori da tom
tržištu ili ne pristupamo ozbi­ljno (izvoz radi izvoza) ili ne nudimo nove
proizvode. Naše grane najviše izvoze rad i prirodne resurse što je neprihvat­ljivo
budući da taj koncept znači izvoz vlastite šanse za razvoj. Kao pos­ljedica
realnih okolnosti i ograniče­nja za takvo sta­nje pojav­ljuju se s­ljedeće
krizne točke:

 1.
Nezadovo­ljavajuća veličina i struktura izvoza i uvoza,

 2.
Nezadovo­ljavajuća struktura industrijske prerade drva (od­nos primarne i
finalne proizvod­nje),

 3.
Nepostoja­nje branda hrvatske industrijske prerade drva,

 4.
Nepostoja­nje udruživa­nja u clustere ili okruge (distrikte), usit­njenost i
nepovezanost među poduzećima,

 5.
Institucionalizirana neorganiziranost,

 6.
Potreba promjene postojeće industrijske paradigme u paradigmu zna­nja,

 7.
Potreba stvara­nja mreže istraživačkih razvojnih centara,

 8.
Ne­gativan utjecaj makroekonomske politike i šumarske politike na
drvnoindustrijsku politiku,

 9.
Neusklađenost kapaciteta pilanske prerade i raspoložive (domaće) sirovine,

10.
Osnovni financijski pokazate­lji poslova­nja u kojima gubitak i zaduže­nja dominiraju,

11.
Nema (zaostaje) tehnološkog razvoja i investicija,

12. Ne
postoji strate­gija razvoja sektora.

Opća je
konstatacija da izvoznici nemaju adekvatnu poziciju u poticajima i fiskalnoj
politici. Kod nas ne postoje instrumenti i mjere koji bi favorizirali izvoz
finalnih proizvoda od drva.

Uz to,
ne treba zanemariti, objektivno nizak stupa­nj priprem­lje­nosti strukovnih
institucija za utvrđiva­nje ostvarive razvojne strate­gije. Sve skupa upućuje
na utvrđiva­nje razvojne strate­gije kao urgentne zadaće. U procesu njezina
donoše­nja treba razriješiti nekoliko k­ljučnih kriznih točaka.

Stoga
je teme­ljni zadatak strate­gije promiš­lja­nje i predlaga­nje djelotvornih
mjera, instrumenata i pretpostavki za oblikova­nje nove industrijske politike
drvnog sektora.

3.
VIZIJA, CILJEVI I MISIJA

3.1.
Vizija

Industrijska
prerada drva i papira funkcionira kao moderna, organizirana, međusobno
povezana, složena asocijacija proizvo­đača, trgovaca, uslužnih i konzultantskih
društava i infrastrukturnih ustanova. Ona zauzima važno mjesto prema udjelu u
BDP-u RH. Izvozno je orijentirana s konkurentnim visoko kvalitetnim proizvodima
visokog stup­nja obrade, nadprosječno je profitna, ravnomjerno je disperzirana
po cijeloj Hrvatskoj, te je važno područje zapoš­ljava­nja i zadržava­nja
stanovništva u većini županija. Zasnovana je na jakom razvoju proizvoda,
tehnologije i vođe­nja proizvod­nje. Ona je ekološki prihvat­ljiva i
ekoučinkovita u ekosustavnom gospodare­nju kao općoj koncepciji održivog
razvoja.

3.2.
Osnovni ci­ljevi

a)
Promijeniti postojeću industrijsku strukturu u sektoru u korist izvoza finalnih
proizvoda,

b)
Povećati učešće finalnih proizvoda na tržištu,

c)
Povećati konkurentnost finalnih proizvoda,

d)
Povećati zaposlenost,

e)
Osigurati zadržava­nje stanovništva u većini županija,

f)
Poticati razvoj i zaštitu industrije prerade drva, proizvod­nje namještaja i
proizvod­nje i prerade papira ne dovodeći u pita­nje ­njezinu otvorenost,

g) Re­gulirati
tržište pi­ljene građe u Hrvatskoj.

3.3.
Misija

Razraditi
i ostvariti strate­giju kao skup mjera, instrumenata i pretpostavki, kojima se
re­gulira (potiče) ostvare­nje vizije i postav­ljenih osnovnih ci­ljeva.

Predložena
strate­gija razvoja zamiš­ljena je kao početak sustavnog i sveobuhvatnog
oblikova­nja razvojnih mogućnosti drvo­pre­rađivačkog sektora.

4.
OSNOVE PRISTUPA NOVOJ KONCEPCIJI RAZVOJA I IZVOZA FINALNIH PROIZVODA

Središ­nje
pita­nje koje treba teme­ljito razriješiti je postoja­nje nove razvojne
paradigme, odnosno model razvitka. Hrvatska je pred velikim izazovima, jer se
zgusnulo mnoštvo političkih, ekonomskih, ekoloških, tehnoloških i drugih
izazova bitnih za izbor smjerova i dinamike ekonomskog razvitka. U tim uvjetima
mora se tražiti novi (specifični) razvojni model.

Budući
razvojni model mora respektirati više različitih faktora. Polazi se od premise
da je globalna ekonomska paradigma definirana samim izborom tržišnog
gospodarstva, slobodne kon­ku­rencije i privatnog vlasništva. Tome treba dodati
usmjere­nje pre­ma europskim ekonomskim inte­gracijama i uk­ljučiva­nje u glo­bal­ne
međunarodne sporazume. Međutim, i u tako široko defini­ra­nom području moguće
su različite varijacije u rješava­nju problema.

Da bi
se definirala prihvat­ljiva razvojna paradigma (za naredno deset­ljeće),
ponajprije se mora imati u vidu današ­nje sta­nje hrvatske industrijske prerade
drva, ­njezina struktura i dinamika, tehnološka razina, akumulativnost, uk­ljučenost
u svjetsku trgovinu, internacionalna konkurentnost, zaposlenost, prirodni, ­ljudski
i kapitalni potencijali. Izrazito je nepovo­ljno postojeće sta­nje većine
nabrojenih sastavnica drvnog sektora.

Dosadaš­nji
je pristup osnovan na staroj paradigmi – od trupaca do finalnog proizvoda i
građe­nja cijene. Potrebno je prihvatiti novu paradigmu – od tržišta i finalnog
proizvoda do trupaca i ostalih inputa. Teorijski se zadatak svodi na što
potpunije aktivira­nje šumskih potencijala u izradi proizvoda iz drva što veće­g
stup­nja finalizacije i izvoza.

Nova
koncepcija mora stvoriti novo ozračje za stvara­nje mogućnosti spaja­nja
(poveziva­nja) poduzeća po srodnim djelatnostima (organizirane na izvozne
proizvodne programe), koji su konkurentni na svjetskom tržištu. Nova koncepcija
postav­lja se radikalno nasuprot koncepcije: sanacija, državna jamstva itd.,
koje podstiču postojeću usit­njenu i neučinkovitu industrijsku strukturu
sektora.

Pristup
i djelova­nje kojima se re­guliraju (potiču) industrijski razvoj tih grana i
novi sustav mjera, instrumenata i pretpostavki moraju biti sustavni, a ne i parcijalni
kao do sada. Očekivani rezultat je nova industrijska politika sektora, koja je
u funkciji izvoza i razvoja finalnih proizvoda od drva i učinkovito usu­glašena
sa šumarskom politikom.

Na
takvoj osnovi, nova industrijska politika mora sadržavati mjere, instrumente i
pretpostavke kojima se re­gulira (potiče) industrijski rast i razvoj ovih
grana.

5.
PRETPOSTAVKE, MJERE I INSTRUMENTI ZA POVEĆANJE KONKURENTNOSTI I IZVOZA FINALNIH
PROIZVODA KOJIMA SE POTIČE INDUSTRIJSKI RAZVOJ

5.1.
Problematika definira­nja finalnog proizvoda

Osnovni
problem svih dosadaš­njih pokušaja izrade prijedloga mjera i instrumenata za
potica­nje konkurentnosti izvoza bio je u definiciji i sadržaju finalnog
proizvoda. Pogotovo se ukazuje da postojeći pristup, korišten pri ugovara­nju
godiš­njih (više­godiš­njih) količina trupaca, nije stručno održiv – naprotiv
štetan je. Stoga u praksi do sada nije doživio eksplicitnu primjenu.

Iz tih
razloga zalažemo se za definiciju finalnih proizvoda putem carinskih tarifnih
brojeva. Posebno se ističe potreba stručnosti izrade podloge pri definira­nju
strukture pojedinih tarifnih brojeva koja se mora usuglasiti unutar sektora.

Na
osnovi toga uskladit će se proizvodni programi šumarstva s poduzećima drvnog
sektora koja su u funkciji razvoja industrijske prerade drva.

5.1.1.
Tržište (marketing, dizajn, razvoj proizvoda i brand)

Predložena
strate­gija fokusira se na stvara­nje što veće dodane vrijednosti s
orijentacijom na proizvod­nju finalnih proizvoda, konkurentnih i izvozno
usmjerenih. Da bi se taj ci­lj ostvario potrebno je osigurati stvara­nje
pretpostavki za marketing, dizajn, razvoj proizvoda i novi brand.

Na
osnovi toga predlaže se realizacija s­ljedećih pretpostavki:

– U
okviru Hrvatske gospodarske komore (HGK) osnovat će se Informativni centar koji
će pružati informacije o stranim tržištima i propisima koristeći
diplomatsko-konzularna predstav­ništva u zem­lji i inozemstvu, predstavništva
HGK, kao i mrežu inozemnih komora i Euro info komunikacijskih centara. Na teme­lju
interesa tvrtki iz industrijske prerade drva i papira HGK će organizirati
nastupe na inozemnim sajmovima za koje će Ministarstvo po­ljoprivrede,
šumarstva i vodoprivrede osigurati financijsku potporu.

– Poticat će se hrvatske proizvođače finalnih
proizvoda od drva da njihovi proizvodi steknu znakove »Hrvatska kvaliteta« *(Croatian
Quality)* i »Izvorno hrvatsko« *(Croatian Creation)* koje dodje­ljuje
HGK proizvodima koji zadovo­ljavaju visoke svjetske kriterije i rezultat su
razvojno-istraživačkog rada, inovacija i invencija.

– Osim Hrvatskih šuma d.o.o. u Hrvatskoj ima 16
certifikata za industrijsku preradu drva (tzv. *COC certifikata),* a pet
ih je u pripremi. Či­njenica je da je većina hrvatske drvne sirovine
certificirana znatno olakšava i stjeca­nje *COC certifikata* za
industrijsku preradu drva. To je pogodnost koju naša industrijska prerada drva
treba prepoznati i iskoristiti, kao značajnu konkurentnu pogodnost, na
europskom tržištu.

– Potrebno je izraditi projekt *co-brandinga,*
koji pokriva više aspekata *brandinga,* poput združenih projekata,
zajedničkog programa surad­nje, zajedničkih proizvoda ili promovira­nja zajed­ničke
vrijednosti udruženih hrvatskih drvoprerađivača radi izvoza.

– Potrebno je osigurati učinkovitost prodaje putem
privile­giranog odnosa s maloprodajom na domaćem tržištu.

– Budući da mnoga hrvatska drvna poduzeća nemaju
direktan pristup va­njskim tržištima, postaju ozbi­ljan rizik u da­lj­njim
naporima u izvozu. Iz tih razloga potrebno je izabrati nekoliko respektabilnih
trgovačkih kuća kao partnere u lancu stvara­nja dodane vrijednosti (domaćih ili
va­njskih). Kao alternativa moguć­nosti predlaže se osniva­nje izvoznog
konzorcija, koji predstav­lja stratešku udrugu više trgovačkih društava, koji
se udružuju radi izvoza vlastitih finalnih proizvoda i razvoja izvoznih
tržišta.

– Osniva­nje dizajn centara za finalne drvne
proizvode (poticaji preko Ministarstva znanosti, obrazova­nja i športa). Centar
je u osniva­nju.

5.1.2.
Kvaliteta proizvoda i procesa proizvod­nje

Predlažu
s­ljedeće mjere:

–
uspostaviti europske norme u funkciji izvoza i zaštite hrvatskih proizvoda,

–
uspostaviti kontrolu kvalitete uvonih proizvoda kao zaštitu domaćih proizvođača
uvođe­njem EU-normi (mjera se prvenstveno odnosi na uvozne finalne proizvode),

–
obveza certifikata i atesta (ISO) za proizvode i procese u industrijskoj
preradi drva,

–
uspostaviti odgovarajuće ustanove za sprovođe­nje kontrole kvalitete proizvoda,
koje su umrežene sa sličnim europskim partnerima.

5.1.3.
Kadrovi i sustav obrazova­nja kao pretpostavka razvoja i rasta

Postojeći
obrazovni sustav u Hrvatskoj od predškolskog, primarnog, sekundarnog,
tercijarnog, pa do cijeloživotnog obrazova­nja, treba reformirati u smislu
potreba tržišta rada.

Fakulteti
se moraju kontinuirano podvrgavati unutraš­njoj i va­njskoj evaluaciji. Treba
stvarati i razvijati prostorne i kadrovske uvjete te opremu. Posebnu pozornost
va­lja obratiti osuvre­me­njava­nju studijskih programa i osmiš­ljava­nju
novih, u skladu s interesima promje­njivog tržišta. Također, pri implementaciji
Bolognske deklaracije, treba prilagoditi strukturu studijskih programa.

Potrebno
je uvesti stalan i organiziran sustav permanentnog (specijalističkog) obrazova­nja
putem tehnoloških centara, instituta i fakulteta.

Potrebno
je izraditi prijedlog primje­njivih znanstveno-istraživačkih i razvojnih
projekata financiran od Ministarstva znanosti, obrazova­nja i športa.

Potrebno
je izraditi prijedlog za reformu visokoškolskog obrazova­nja u industrijskoj
preradi drva i papira.

Potrebno
je izraditi prijedloge za reformu obrtničkih zanima­nja.

Potrebno
je izraditi prijedloge za reformu sred­njih strukovnih škola.

Potrebno
je izraditi novu nomenklaturu zanima­nja.

5.1.4.
Organizacija sektora u funkciji vizije razvoja

Hrvatska
gospodarska scena u industrijskoj preradi drva rascjepkana je i razjedi­njena,
pa se zalažemo za ujedi­nje­nje i bo­lju koordinaciju među poduzetnicima.

Predlaže
se:

–
ostvariti ekonomsku i proizvodnu surad­nju među podu­ze­ćima osniva­njem
strateških saveza (clustera, distrikta, grupa…),

–
organizirati clustere oko *core businessa*, koji je osiguran izvo­zom
(finalni proizvod). Oni bi imali pravo ugovarati sa Hrvatskim šumama dugogodiš­nje
ugovore o kupoprodaji drva. Na taj način moguće je ispuniti njihov interes za
kospecijalizacijom, kooperacijom i koopcijom,

–
definirati potencijalne cluster-managere (imenovati nosite­lje razvojnih i
izvoznih programa),

–
osnovati re­gionalni centar za tehnološke inovacije i kooperacijske inicijative
(financira­nje preko »Galilea« i inicijalnih sred­stava od HGK)

–
osnovati nacionalno udruže­nje prerađivača drva RH čije članice su izvozno
orijentirane na finalne proizvode kao neprofitnu organizaciju umjesto dosadaš­nje­g
GIU-a, koji je trgovačko društvo.

Važnost
poslovnih udruže­nja i ­njihovog razvoja mora biti u funkciji izvoza i
konkurentnosti finalnih proizvoda. Stoga je jedna od osnovnih pretpostavki
redefinirati uloge komora i restruk­turira­nje postojeće gospodarske interesne
udruge u industrijskoj preradi drva. Europska komisija financirala je iz
programa PHARE projekt pod nazivom *»Business Support Programme«* kojim je
uspostav­ljena surad­nja i razmjena iskustava udruže­nja industrijske prerade
drva između postojećih i budućih zema­lja članica EU. Projekt je, također,
omogućio upoznava­nje industrijske prerade drva zema­lja sred­nje i istočne
Europe s relevantnim zakonodavstvom EU. Hrvatska se mora učlaniti u te
asocijacije.

Posebno
se ističe potreba licencira­nja stručnih zanima­nja i tvrtki i mogućnost obav­lja­nja
te djelatnosti kroz inže­njersku komoru.

5.2.
Mjere i instrumenti

5.2.1.
Odnosi šumarstvo – industrijska prerada drva i papira

Spoznavajući
različite strate­gije razvoja, posebice šumarstva, a posebno industrijske
prerade drva i papira u svijetu i u nas, stvaraju se određene postavke koje
govore o zajedništvu, ali i o suprotnostima, koje treba imati na umu i
respektirati ih pri utvrđi­va­­nju strate­gija tih gospodarskih grana i njihovu
međudjelova­nju u budućnosti.

Iz tih razloga navode se s­ljedeći stavovi i
prijedlozi mjera:

– Potrebno je promatrati šumarstvo i industrijsku
preradu drva kao povezani lanac u stvara­nju dodane vrijednosti.

– Potrebno je osigurati potrajnost i pouzdanost
snabdijeva­nja finalnih proizvođača izvozno orijentiranih (clustera) dugogodiš­njim
ugovorima (npr. 10-godiš­njih)

– Potrebno je uvesti tržišne odnose u formira­nju
cijena roba i usluga

– Potrebno je definirati uvjete i načine prodaje roba
i usluga »HŠ« d.o.o. (primjena EU-normi za šumske sortimente, izrada prijedloga
kontrolira­nja u primjeni, edukacija i dr.).

– Potrebno je stvoriti nov model prodaje šumskih
sortimenata u funkciji izvoza finalnih proizvoda, koji karakterizira:

a) I. faza: »HŠ« upućuju javni poziv na dugogodiš­nje
ugovara­nje prodaje šumskih sortimenata

– kondicije koje se definiraju ugovorom,

Kriteriji:

1.) pravo sklapa­nja ugovora (prednost) imaju
clusteri *(core business – finalni izvozni proizvodi)* – dokaz je
strateški ugovor saveza. Izvoz finalnih proizvoda tih poduzeća mora biti
minimalno 60% naturalne proizvod­nje u prethodnoj godini, a količina sirovine
proporcionalna je ­njenom udjelu u finalnom proizvodu.

2. dokaz o financijskom i količinskom izvozu finalnih
proizvoda kao osnova za izražava­nje potreba sirovine,

3. dokaz o eventualno gotovom razvojnom programu finalne
proizvod­nje

4. sposobnost plaća­nja,

5. bonitet,

6. uvjet je da ta poduzeća ne mogu izvoziti pi­ljenu
građu od sirovine osigurane ugovorima.

Za navedeno je potrebito izraditi odgovarajuće
pravilnike.

b) ostali prerađivači (preostale količine)

II. faza – »HŠ« upućuju javni poziv na preostale
godiš­nje količine šumskih sortimenata.

Uvjeti:

– slobodno natjeca­nje,

– mogu se natjecati i članice clustera (alt. finalnih
poduzeća),

– sposobnost plaća­nja,

– bonitet.

Posebno se ističe potreba izrade dugoročne bilance
raspoložive šumske biomase radi različitih tendencija ­njena moguće­g koriš­te­nja
(celuloza, energija, ploče i dr.). Bez pouzdanih dugo­roč­nih bilanci
drvoproizvodnih mogućnosti šuma (svih sortime­na­ta) nema ekonomski opravdanog
(ili ekonomski sigurnog) ulaga­nja u proizvodne kapacitete i kontinuirani
razvoj drvopre­rađivačkog sektora.

5.2.2.
Energija

Industrijske
tvrtke kao posebno značajna pita­nja naglašavaju – Tarifni sustav za prodaju
električne energije te status povlaštenog kupca električne energije.

Prema
miš­lje­nju industrijskih tvrtki, velika razlika između starog i novog tarifnog
sustava je u tome što se u novom sustavu odgovarajuće ne vrednuju racionalni
potrošači, tj. veliki potrošači koji imaju kontinuiranu potroš­nju radne energije
i visok koeficijent iskorište­nja angažirane snage.

Zakon o tržištu električne energije definira način
organizira­nja i djelova­nja tržišta električne energije, a donoše­njem niza
provedbenih zakonskih propisa trebali bi se konačno stvoriti uvjeti za stvarno
funkcionira­nje elektroenergetskog tržišta u Hrvatskoj. Otvara­nje tržišta
električne energije moglo bi dovesti do snižava­nja cijena energije kao pos­ljedica
konkurencije među isporučite­ljima energije, iako to ne mora uvijek biti slučaj
jer na tržište mogu djelovati i drugi čimbenici. Ipak, industrijske tvrtke su
vrlo optimistične kada je u pita­nju stvara­nje bo­ljih ekonomskih uvjeta
isporuke električne energije, pritom se uglavnom misli na povo­ljniju cijenu,
kao pos­ljedice organizira­nja i djelova­nja tržišta.

Jedno od važnijih pita­nja, koje treba riješiti za
industrijske tvrtke je i granična godiš­nja potroš­nja koja potrošaču-kupcu
daje mogućnost izbora opskrb­ljivača. Sukladno članku 23. Zakona o tržištu
električne energije povlašteni kupac može slobodno izabrati dobav­ljača
električne energije. Status povlaštenog kupca električne energije za sada mogu
dobiti samo kupci s godiš­njom potroš­njom iznad 40 GWh. Ta granica je uzeta
prema uzoru na zem­lje Europske unije u trenutku kada su započele s otvara­njem
svojih elektroenergetskih tržišta. Industrijski potrošači su jedinstveni u
stavu da bi ta granica trebala biti niža, a većina ispitanih tvrtki smatra da
bi ona trebala iznositi 10 GWh.

Ci­ljevi:

1. Izložiti i objasniti proces otvara­nja tržišta
električne energije u Hrvatskoj, te s tim u vezi pojasniti rješe­nja kojima se
definira nov položaj industrijskih tvrtki (potrošača – kupaca) u tržišnim
okolnostima.

2. Uspostaviti dijalog između industrijskog i
energetskog sektora u ci­lju razrješava­nja složenih odnosa između tvrtki
industrijskog sektora – potrošača električne energije s jedne strane i
institucija i subjekata energetskog sektora s druge strane u procesu otvara­nja
tržišta električne energije u Hrvatskoj.

Na osnovi toga potrebno je ostvariti:

– normativni okvir za početak funkcionira­nja tržišta
električne energije,

– restrukturira­nje i priprema Hrvatske
elektroprivrede za otvara­nje tržišta električnom energijom,

– mjesto i ulogu Hrvatskog nezavisnog operatora
sustava i tržišta na tržištu električne energije,

– pravila djelova­nja tržišta električnom energijom,

– uspostaviti dugogodiš­nje poslovne odnose putem
ugovora s poduzećima u državnom vlasništvu s ci­ljem kontinuiranog snab­di­jeva­nja
(plin. el. energija),

– ugovoriti sankcije ako nema kontinuiranog
snabdijeva­nja,

– državna intervencija prilikom izbora modela
obračuna uvo­đe­njem povlaštenih tarifa (niža tarifa),

– financijski poticati uvođe­nje modela korište­nja bio
mase u energetske svrhe. Tu je nužna subvencija za investicije i korište­nja
primjenom modela koji se primje­njuju u EU.

5.2.3. Ekosustavno gospodare­nje i ekoučinkovitost

Ekosustavno
gospodare­nje postaje jedno od prioritetnih djelova­nja svake industrijske
grane našem sektoru a to se prvenstveno odnosi na uvođe­nje s­ljedećih mjera:

–
uvesti takse i poreze na zagađiva­nje i postojeća sredstva Fonda za financira­nje
zaštite okoliša i energetske učinkovitosti koristiti radi financira­nja
pripreme, provedbe i razvoja programa projekata i sličnih aktivnosti u području
očuva­nja, održivog koriš­te­nja, zaštite i unaprjeđiva­nja okoliša, energetske
učinko­vitosti i korište­nja obnov­ljivih izvora energije,

–
uvesti zakonske pretpostavke za organizira­nje prikup­lja­nja starog papira
(poticaji) zbog poveća­nja ekoučinkovitosti,

– uvođe­nje
EKO na­ljepnica (industrija proizvod­nje namješ­taja u EU provodi program
eko-na­ljepnica).

5.2.4.
Investicijski fondovi i razvoj tehnologije

Osuvreme­njiva­nje
postojećih industrijskih kapaciteta je nuž­no iz razloga što se poveća­nje
konkurentnosti proizvod­nje može u najvećem dijelu postići uvođe­njem novih
tehnologija. Da bi se modernizacija postojećih kapaciteta postigla u što kraćem
vre­men­skom razdob­lju, potrebno je osigurati surad­nju istraživač­ko-razvojnih
institucija s tvrtkama (putem oslobođe­nja dijela poreza iz dobiti), uvoza
inovativne tehnologije (sma­njiti carine) i otvara­nja mogućnosti ulaga­nja
racionalizacijom administrativnog odlu­či­va­nja.

Osnovno
je pita­nje razvoja industrijske prerade drva kako dobiti dio financijskih
sredstava šted­nje iz banaka. Zalažemo se da bi u novom (izmije­njenom) zakonu
o investicijskim fondovima trebalo omogućiti da dio imobiliziranog novca iz
banaka bude zamah većem gospodarskom rastu i razvoju.

5.2.5.
Prijedlog mjera za izvoz finalnih proizvoda (subvencije)

Subvencije
nisu rješe­nje, već prijelazni oblik u zadanom vremenu da bi ove grane
gospodarstva ojačale na svjetskom tržištu prije ulaska u EU. Među uvjetima koji
bi se morali ispuniti da bi se omogućilo stvara­nje izvozno orijentiranog
gospodarstva su i državni poticaji izvoza poput participacije u ulaznim
troškovima izvoznika, troškovima razvoja izvoznih proizvoda, konzultantskih
usluga i drugo. Osim subvencija, trebao bi uslijediti i niz reformi sustava
uvođe­njem zaštitnih mjera kod uvoza subvencioniranih proizvoda u EU u
prijelaznom razdob­lju.

Svjesni smo da propisi EU ne dopuštaju izvozne
subvencije. Iz tih razloga te mjere su ograničenog vremena. Transparentnost podataka
o strukturi i izvorima državne pomoći jedna su od obveza članica EU. Međutim,
znano je da su Mađarska, Irska i Finska imale sustav poticaja niz godina prije
ne­go su postigle izvozne rezultate u svojoj proizvod­nji i tako su se
pripremile za uspješno poslova­nje i nakon ulaska u EU.

Jedna od glavnih ideja ove strate­gije je zahtjev za
zaštitom (subvencijama) kojim druge države pomažu svoja poduzeća iz
drvoprerađivačkih grana. Sudeći prema organiziranosti sustava državne pomoći i
subvencija s kojima se suočavaju hrvatski izvoznici proizvoda od drva, te slabe
razvijenosti takvog sustava u Hrvatskoj smatramo da bi se trebao i kod nas
uvesti sličan sustav subvencionira­nja izvoza.

Na osnovi toga predlaže se:

– Hrvatska banka za obnovu i razvoj – da putem
Programa kredi­tira­nja financijskog restrukturira­nja, Programa kreditira­nja
potica­­nja razvitka malog i sred­nje­g poduzetništva, Programa krediti­ra­nja
razvitka gospodarskih djelatnosti i Programa kreditira­nja pripreme roba za
uvoz i izvoz omogući razvoj sektora drvne industrije,

–
Subvencije izvoznicima finalnih proizvoda,

– Sma­nje­nje
poreza na dobit za novo zapoš­ljava­nje,

–
Subvencije za uvođe­nje inovativnih tehnologija.

5.2.6.
Definira­nje ostalih mjera

–
Koordinati aktivnosti između ministarstva uk­ljučenih u reali­zaciju
investicijskih projekata,

–
osigurati ujednačenost u primjeni zakona kao mjera protiv sive ekonomije,

–
poveća­nje konkurentnosti domaćih proizvođača finalnih izvoz­nih proizvoda,

– sma­njiva­nje
administrativnih prepreka pojednostav­lje­njem admi­nistrativnih procedura.

6.
ZAKLJUČAK

Prema
prognozama FAO za RH (tablica 6.) očito je da se naša zem­lja svrstava u grupu
zema­lja koje će imati višak pi­ljene građe, što znači da nam se predviđa uloga
izvoznika pi­ljene građe i elemenata, a ne izvoznika finalnih proizvoda od
drva.

if !supportEmptyParas endif

Tablica 6. FAO – perspektiva

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Jedinica | RAZDOBLJA | |
| REPUBLIKA HRVATSKA | mjere | do 2010. | do 2020. |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 103 | |
| PREDVIĐENA POTROŠNJA | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Pi­ljena građa | m3 | 735 | 737 |
| Ploče na bazi drva | m3 | 160 | 165 |
| Papir i karton | t | 626 | 722 |
| Drvo za ogrjev | m3 | 1500 | 1519 |
| PREDVIĐENA PROIZVODNJA | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Pi­ljena građa | m3 | 1394 | 1396 |
| Ploče na bazi drva | m3 | 159 | 163 |
| Papir i karton | t | 114 | 114 |
| Drvo za ogrjev | m3 | 230 | 230 |
| PREDVIĐENA TRGOVINA | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Pi­ljena građa | m3 | 659 | 659 |
| Ploče na bazi drva | m3 | 0 | - 2 |
| Drvna vlakna | t | - 17 | - 17 |
| Papir i karton | t | - 396 | - 492 |
| Trupci | m3 | 206 | 206 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Iz tih
razloga, ovom strate­gijom nastoje zaustaviti ne­gativne tendecije i prognoze u
drvoprerađivačkom sektoru, jača­njem izvo­za, jača­njem poduzetništva i poveća­njem
zaposlenosti.

Strate­gijom
se žele promijeniti predviđa­nja u korist promjene strukture proizvod­nje u
industrijskoj preradi drva u korist finalne prerade drva i njihova izvoza.

Prema
našoj procjeni očekivani rezultati naših grana s predloženim mjerama u narednih
pet godina omogućili bi:

a)
poveća­nje zaposlenosti u finalnoj industriji s 10.500 radnika na 15.000
radnika.

b)
izvoz – poveća­nje finalnih proizvoda sa 175 mil. USA dolara na 230 mil. USA
dolara.

Zalažemo
se za ove mjere i iz razloga što zem­lje koje su upravo ušle u EU nisu
pripremale i osposobile svoja poduzeća iz drvnog sektora za konkurentnu borbu,
te je za očekivati da će imati značajnih problema (npr. Slovenija, Slovačka i
dr.).

Na
kraju je potrebno posebno istaknuti da se navedene mjere i instrumenti odnose
samo na tvrtke čiji se finalni proizvodi izvoze, a od ukupnog prihoda tijekom
poslovne godine tvrtka izvozom ostvaruje najma­nje 60% prihoda. Predloženi
program mjera i instrumenata vrijedio bi do uk­ljučiva­nja Hrvatske u EU.

Na
osnovi proučava­nja statističkih podataka i trendova, analize tržišta i
proizvod­nje te ekspertnih procjena za drvni sektor, miš­lje­nja smo da će u
hrvatskom drvnom sektoru razvoj biti usmjeren prema s­ljedećim prioritetima:

1.
Proizvod­nja i prerada papira i kartona.

2.
Proizvod­nja finalnih hrastovih i bukovih proizvoda.

3.
Proizvod­nja namještaja i oprema­nje objekata za poslovne prostore, stanove i
hotele.

4.
Proizvod­nja podova i parketa.

5. Proizvod­nja furnira i otpresaka.

Ostalo, NN 114/2004-2187