## Odluka o donošenju Prostornog plana Parka prirode "Kopački rit"

### NN 24/2006 (1.3.2006.), Odluka o donošenju Prostornog plana Parka prirode "Kopački rit"

# HRVATSKI SABOR

**571**

Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o
prostornom uređenju (»Narodne novine«, br. 30/94.,
68/98., 61/00., 32/02. i 100/04.) i članka 69. stavka 2. Zakona o zaštiti
prirode (»Narodne novine«, br. 70/05.) Hrvatski sabor
na sjednici 17. veljače 2006., donio je

## ODLUKU

### O DONOŠENJU PROSTORNOG PLANA PARKA PRIRODE »KOPAČKI RIT«

I.

Donosi se Prostorni plan Parka prirode »Kopački
rit« (u daljnjem tekstu: Plan).

II.

Plan se sastoji od tekstualnog i grafičkog
dijela.

Tekstualni dio Plana sadrži:

I. OBRAZLOŽENJE:

Uvod,

1. Polazišta,

2. Ciljevi prostornog razvoja i uređenja,

3. Plan prostornog uređenja.

II. ODREDBE ZA PROVOĐENJE:

1. Uvjeti razgraničenja prostora,

2. Uvjeti određivanja prostora građevina od
važnosti za državu i županiju,

3. Uvjeti gradnje i korištenja područja gradnje,

4. Uvjeti gradnje i korištenja izgrađenih
struktura izvan područja gradnje,

5. Uvjeti gradnje prometnih i drugih
infrastrukturnih sustava u prostoru,

6. Mjere zaštite prirodnih vrijednosti i posebnosti
i kulturno povijesnih cjelina,

7. Postupanje s otpadom,

8. Mjere provedbe plana.

Grafički dio plana sadrži:

KARTOGRAFSKE PRIKAZE U MJERILU 1:25 000, 1:10
000, 1:5 000 i 1:2 000

1. Korištenje i namjena prostora (M 1:25 000),

2. Infrastrukturni sustavi (M 1:25 000),

3. Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite
prostora (1: 25 000),

4. Područja gradnje (M 1:5 000),

5. Izgrađene strukture izvan područja gradnje (M
1:10 000,1:5 000, 1:2 000).

III.

Plan je izrađen u pet izvornika koji se čuvaju u
Hrvatskom saboru, ministarstvima nadležnima za poslove prostornog uređenja i
zaštitu prirode, Županijskom zavodu za prostorno uređenje Osječko--baranjske
županije te Javnoj ustanovi Park prirode »Kopački rit«.

IV.

Svi prostorni planovi koji su na snazi do dana
stupanja na snagu ove Odluke na području obuhvaćenom ovim Planom moraju se
uskladiti s ovim Planom najkasnije do 31. prosinca 2006.

V.

Odredbe za provođenje Plana sastavni su dio ove
Odluke i objav­ljuju se u
»Narodnim novinama«.

VI.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 350-02/06-01/01

Zagreb, 17. veljače 2006.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

ODREDBE ZA PROVOĐENJE
PROSTORNOG PLANA

1. UVJETI RAZGRANIČENJA
PROSTORA

*Uvjeti razgraničenja prostora prema namjeni*

Članak 1.

U Prostornom planu Parka prirode »Kopački rit«
(u daljnjem tekstu: Prostorni plan) prostor Parka prirode određuje se za
sljedeće namjene:

1. mješovita,

2. društvena i javna,

3. uslužna,

4. gospodarska,

5. rekreacija,

6. poljoprivredno tlo isključivo osnovne namjene
– vrijedno obradivo tlo,

7. poljoprivredno tlo isključivo osnovne namjene
– ostala obradiva tla,

8. šuma isključivo osnovne namjene –
gospodarska,

9. šuma isključivo osnovne namjene – šuma
posebne namjene,

10. ostalo šumsko i neobradivo zemljište,

11. vodne površine – vodotoci,

12. vodne površine – jezero,

13. vodne površine – ribnjak,

14. ostale vodne površine – fokovi,
bare, rukavci, prirodni kanali,

15. promet (ceste, staze za posjetitelje,
pristupni putevi i parkirališta, međunarodni plovni
put).

Članak 2.

Namjena prostora prikazana je na kartografskom
prikazu br. 1. »Korištenje i namjena prostora«, a
prostori različitih namjena detaljnije se razgraničavaju na sljedeći način:

1. područje gradnje s izgrađenim i neizgrađenim
dijelom prikazano je na kartografskom prikazu br. 4.
»Područja gradnje«, u mjerilu 1:5.000,

2. površine javne i društvene, uslužne i
gospodarske namjene izvan područja gradnje detaljnije su određene u kartografskom
prikazu br. 5. i članku 23. ovih Odredbi za
provođenje (u daljnjem tekstu: Odredbe),

3. rekreacijsko područje Grabovačka
jezera određeno je sjevernim rubom staze za posjetitelje (postojeći šumski put)
i sjevernom granicom Parka prirode, a rekreacijsko područje »Podunavlje –
Kozjak« između županijske ceste i melioracijskog kanala istočno od ceste, od
lokacije »Kormoran« do naselja Kozjak,

4. površina poljoprivrednog tla isključivo
osnovne namjene (vrijedno obradivo tlo i ostala obradiva tla) smatra se
orijentacijskom i moguća je njezina djelomična prenamjena sukladno Odredbama,

5. gospodarske šume utvrđuju se šumskom
gospodarskom osnovom, uz suglasnost Ministarstva zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva (u daljnjem tekstu: Ministarstvo),

6. šume posebne namjene jesu sve šume u Posebnom
zoološkom rezervatu i šume u sklopu zaštićenoga kulturnog dobra (kompleks
Dvorca Tikveš). Površine ostalih šuma posebne namjene
(u sklopu rekreacijskog područja Grabovačka jezera i
istočno od Vemeljskog Dunavca)
smatraju se orijentacijskim i detaljno će se utvrditi sukladno posebnom zakonu,
uz suglasnost Ministarstva,

7. površine ostaloga šumskog i močvarnog
zemljišta te vodne površine približne su i mijenjaju se sukladno prirodnim
promjenama,

8. trase cesta, staza za posjetitelje i
pristupnih puteva utvrđene su postojećim trasama
cesta i puteva te krunom nasipa Drava – Dunav i Zmajevac – Kopačevo. Za novu stazu za posjetitelje od
naselja Kozjak do naselja Tikveš i novu jahačku stazu
od farme Eblin do kanala Čarna
osigurava se koridor širine 25,0 m obostrano od osi trase naznačene u
kartografskom prikazu,

9. lokacije parkirališta i privezišta
za plovila, te platoa za stacionirane balone koje su označene simbolom u
kartografskim prikazima br. 1. »Korištenje i namjena
površina«, 3. »Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite prostora«, br. 4. »Područja gradnje« i br.
5. »Izgrađene strukture izvan područje gradnje«, smatraju se približnima, a
detaljno se utvrđuju u postupku ishođenja lokacijske dozvole, sukladno uvjetima
iz Prostornog plana i uz suglasnost Ministarstva kulture.

*Uvjeti razgraničenja prostora prema obilježjima*

Članak 3.

Park prirode i okolno područje se prema
temeljnim obilježjima prostora razgraničava na:

1. PRIRODNU ZONU KOJA OBUHVAĆA:

– temeljnu zonu poplavnog područja (»Core zone«) i

– zaštitnu zonu (»Buffer
zone«)

2. KULTURNU ZONU KOJA OBUHVAĆA:

– zonu etnoloških lokaliteta i

– zonu zaštićene kulturno-povijesne cjeline.

Članak 4.

(1) Temeljna zona poplavnog područja (»Core zone«) obuhvaća prirodno poplavno područje Parka
prirode istočno od nasipa Drava –Dunav i Zmajevac –
Kopačevo, do nasipa na lijevoj obali Dunava, koje ima sve osobitosti vlažnih
područja i glavnim je razlogom proglašenja Parka prirode.

(2) Zaštitna zona (»Buffer
zona«) obuhvaća područje Parka prirode zapadno od nasipa Zmajevac
– Kopačevo i istočno od nasipa na lijevoj obali Dunava te područje zapadno od
Posebnoga zoološkog rezervata i sjeverno od Parka prirode, koje je Prostornim
planom predloženo za zaštitu. Ovo je područje dijelom branjeno od poplava i
kultivirano.

Upotpunjava područje Parka prirode i povezuje ga
u cjelinu te štiti poplavno područje od neposrednih vanjskih utjecaja.

(3) Zona Posebnoga zoološkog rezervata nalazi se
u okviru zone temeljnog prirodnog fenomena, na njezinom južnom dijelu i
obuhvaća područje koje je, sukladno posebnom zakonu, izdvojeno zbog osobitih
vrijednosti i raznolikosti životinjskog svijeta.

(4) Zona poljoprivrednog krajobraza obuhvaća
kompleks poljoprivrednih površina u zapadnom i sjeveroistočnom dijelu Parka
prirode.

(5) Zone etnoloških lokaliteta obuhvaćaju
naselja Kozjak i Tikveš u okviru utvrđenih područja
gradnje.

(6) Zona zaštićene kulturno-povijesne cjeline
obuhvaća kompleks Dvorca Tikveš.

(7) Zaštitna zona izvan Parka prirode mora se
utvrditi u prostornom planu uređenja jedinica lokalne samouprave.

*Uvjeti razgraničenja prostora prema načinu korištenja*

Članak 5.

Prema načinu korištenja prostora, Park prirode
razgraničava se na:

1. područje ograničenog korištenja,

2. područje selektivnog korištenja i

3. područje višenamjenskog korištenja.

Članak 6.

(1) Područje ograničenog korištenja je Posebni
zoološki rezervat.

(2) Područje selektivnog korištenja je poplavno
područje izvan Posebnoga zoološkog rezervata.

(3) Područje višenamjenskog korištenja je
područje zapadno od nasipa Zmajevac – Kopačevo i
istočno od nasipa na lijevoj obali Dunava.

Članak 7.

(1) Na području ograničenog korištenja dopušteno
je ograničeno, organizirano i kontrolirano posjećivanje i razgledavanje
plovilima na kanalu Čonakut, Hulovskom
kanalu, Kopačkom jezeru i kanalu koji ga povezuje s Vemeljskim
Dunavcem te na kanalu Sakadaš.
Dopušteni su i posjeti manjih skupina postojećim kopnenim putevima
(šumskim stazama).

(2) Na području iz stavka 1. ovoga članka,
također su dopušteni šumsko-uzgojni radovi, radovi na zamjeni alohtonih vrsta drveća autohtonim vrstama te radovi na
održavanju optimalnoga vodnog režima, izgradnja regulacijskih građevina u cilju
održavanja plovnog puta rijekom Dravom i Dunavom te tehničko i gospodarsko
održavanje vodotoka, regulacijskih i zaštitnih građevina.

Članak 8.

(1) Na području selektivnog korištenja dopušteno
je ograničeno, organizirano i kontrolirano posjećivanje, razgledavanje vodnim i
kopnenim stazama te boravak na lokacijama utvrđenim u Prostornom planu.

(2) Na području iz stavka 1. ovoga članka,
također su dopušteni radovi na zamjeni alohtonih
vrsta s autohtonim vrstama drveća i odgovarajućim šumskim zajednicama u šumama
posebne namjene, korištenje gospodarskih šuma sukladno šumskogospodarskoj
osnovi i zamjena postojećih plantaža stranih vrsta drveća autohtonim vrstama i
njihovim pripadajućim biljnim zajednicama.

(3) Šumama na području iz stavka 1. ovoga članka
treba gospodariti što je moguće više tako da se pored ekonomskih, uvažavaju i
elementi zaštite prirodnih vrijednosti. Stoga šume ovog prostora treba postupno
isključivati iz gospodarenja na ekonomskim osnovama. Uz vodne turističke staze
ne treba obavljati gospodarsku sječu, izuzevši alohtone
vrste drveća. Prostore uz vodotoke koji su ogoljeni treba što je moguće prije
pošumiti.

(4) Na području iz stavka 1. ovoga članka
dopušteni su radovi s ciljem uspostavljanja i održavanja optimalnoga vodnog
režima i izgradnja regulacijskih građevina u cilju održavanja plovnog puta
rijekom Dunav te tehničko i gospodarsko održavanje vodotoka, regulacijskih i
zaštitnih građevina. Uređenje plovnih staza treba ograničiti na radove
održavanja.

(5) Na području iz stavka 1. ovoga članka
dopušten je lov koji će se obavljati sukladno lovnogospodarskoj
osnovi, uz usklađivanje s ostalim programima posjećivanja Parka prirode, te
tradicijski i rekreacijski ribolov koji će se obavljati sukladno Pravilniku o
unutarnjem redu i posebnim propisima, na područjima utvrđenim Prostornim
planom. Tradicijski ribolov dopušten je na Dunavu te istočno od Vemeljskog Dunavca. Rekreacijski
ribolov dopušten je na Dunavu te ustavi Tikveš i
ustavi Zlatna Greda.

Članak 9.

(1) Na području višenamjenskog korištenja dopušteno
je posjećivanje, razgledavanje i boravak posjetitelja na područjima utvrđenim
Prostornim planom.

(2) Na području iz stavka 1. ovoga članka
dopušteno je korištenje gospodarskih šuma i šuma posebne namjene sukladno
šumskogospodarskoj osnovi i uvjetima iz Prostornog plana, osim šuma u
rekreacijskoj zoni »Grabovačka jezera« koje treba
izuzeti iz gospodarskih šuma, te šuma oko Dvorca Tikveš.

(3) Na području iz stavka 1. ovoga članka
poljoprivredne dje­latnosti
mogu se obavljati isključivo na poljoprivrednim površinama, uz prijelaz na
ekološku proizvodnju. Poljoprivredne površine ne mogu se proširivati.

(4) Na području iz stavka 1. ovoga članka
dopušteni su radovi na uređenju i održavanju vodozračnog režima.

(5) Na području iz stavka 1. ovoga članka dopušten
je rekreacijski ribolov na kanalskoj mreži od Podunavlja do Kozjaka na Grabovačkim jezerima i ribnjaku »Podunavlje«, sukladno
posebnim propisima i Pravilniku o unutarnjem redu. Područje rekreacijskog
ribolova na ribnjaku »Podunavlje« detaljno će utvrditi Javna ustanova u
suradnji s vlasnikom/korisnikom ribnjaka. Također je dopušteno ribnjačarstvo na ribnjaku »Podunavlje«.

(6) Na području iz stavka 1. ovoga članka
dopušten je lov na isti način kao i na području selektivnog korištenja. U
naselju Kozjak i Tikveš, kompleksu Dvorca Tikveš i na farmi Eblin, koji se
u Prostornom planu nalaze u području gradnje, dopuštena je gradnja na način
propisan ovim Prostornim planom.

(7) Područja lova, tradicijskog i rekreacijskog
ribolova prikazana su na kartografskom prikazu br. 3.
»Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite prostora« i smatraju se orijentacijskim,
a njihova je izmjena moguća u sklopu šumskogospodarskih i lovnogospodarskih
osnova, te utvrđivanjem područja rekreacijskog i tradicijskog ribolova, uz
suglasnost Ministarstva kulture.

*Uvjeti razgraničenja prostora za infrastrukturne koridore i
građevine*

Članak 10.

(1) Telekomunikacijske, energetske i vodnogospodarske građevine označene su na kartografskom
prikazu br. 2. »Infrastrukturni sustavi« kao
postojeći i planirani koridori i lokacije.

(2) Za postojeće građevine prostor je određen
postojećom građevinskom česticom, odnosno koridorom, pri čemu se širina
koridora utvrđuje prema posebnim propisima.

(3) Planirani infrastrukturni koridori određuju
se u zelenom pojasu uz postojeće prometnice. Planirani vodovi izvan
građevinskog područja mogu se graditi na udaljenosti maks.
10,0 m od postojeće prometnice, s obje njezine strane, neovisno o položaju
ucrtanom u kartografskom prikazu br. 2.
»Infrastrukturni sustavi«, koji se smatraju orijentacijskim.

(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, trasa
glavnoga vodoopskrbnog cjevovoda može se promijeniti sukladno položaju
vodocrpilišta, a osnovni uvjet je zadržati pravac od crpilišta prema naselju
Lug.

(5) Vodovi mjesne telekomunikacijske mreže u
pravilu se grade u zelenom pojasu ulica uz nogostup, a za ulice s užim profilom
ispod nogostupa.

(6) Kabelski vodovi distribucijske
elektroenergetske mreže i javne rasvjete u pravilu se grade u zelenom pojasu ulica
uz prometnice po mogućnosti u zajedničkom koridoru. Lokacije planiranih
trafostanica određene su približno, a detaljno se određuju u postupku ishođenja
lokacijske dozvole, sukladno uvjetima iz Prostornog plana.

2. UVJETI ODREĐIVANJA
PROSTORA GRAĐEVINA OD VAŽNOSTI ZA DRŽAVU I ŽUPANIJU

Članak 11.

(1) Građevine od važnosti za državu u obuhvatu
ovoga Prostornog plana jesu:

1. Zaštitne građevine:

Objekti obrane od poplava na rijeci Dunav i
rijeci Dravi:

– obrambeni nasip »Zmajevac-Kopačevo«,

– obrambeni nasip »Drava-Dunav«,

– obrambeni nasip lijeve dunavske obale u
dijelovima državnog teritorija.

2. Regulacijske građevine:

– regulacijske građevine na rijekama Dravi i
Dunavu.

3. Melioracijske građevine:

– sustav melioracijske odvodnje sljevova crpnih postaja
Zlatna Greda, Tikveš i Podunavlje,

– građevine za korištenje voda,

– planirano izvorište vode »Zlatna Greda«,

– Ribnjak »Podunavlje«,

– planirani magistralni cjevovod od izvorišta
»Zlatna Greda«.

(2) Građevine od važnosti za županiju u obuhvatu
ovoga Prostornog plana jesu:

– županijska cesta (Ž4056),

– planirana biciklistička staza: državna granica
s Republikom Mađarskom – Draž – Kneževi Vinogradi – Bilje – Osijek (dio trase
kroz Park prirode krunom nasipa Zmajevac – Kopačevo i
Drava –Dunav),

– mjesne (UPS, UPM) telefonske centrale u
naselju Kozjak i kompleksu Dvorca Tikveš,

– planirane mjesne (UPS, UPM) telefonske
centrale u naselju Tikveš i na lokaciji »Kormoran«.

Članak 12.

(1) Za postojeće infrastrukturne građevine od
važnosti za državu i županiju prostor je određen postojećom građevinskom
česticom, odnosno pri čemu se širina koridora utvrđuje prema posebnim
propisima.

(2) Za biciklistički promet osigurava se koridor
na kruni nasipa Zmajevac – Kopačevo i Drava – Dunav,
u sklopu staze za posjetitelje te uz postojeće ceste (Kopačevo – Kozjak i Lug –
Kozjak – Dvorac –Tikveš – Zlatna Greda).

(3) Mjesna telefonska centrala u naselju Tikveš smjestit će se u naselju, u jednu od građevina
društvene i javne namjene, a na lokaciji »Kormoran« u sklopu građevina uslužne
namjene.

(4) Prostor za vodocrpilište »Zlatna Greda«
odredit će se u okviru vodonosnog područja, u tijeku
daljnjih istraživanja.

(5) Prostor za smještaj glavnoga vodoopskrbnog
cjevovoda utvrđen je u članku 10. Odredbi.

(6) Planira se korekcija županijske ceste (Ž
4056) isključivanjem javnog prometa na dionici od glavnog ulaza »Mali Sakadaš« do lokacije »Kormoran« i izgradnjom nove trase od
naselja Vardarac do lokacije »Kormoran«. Trasa novog
dijela županijske ceste izvan je obuhvata Prostornog plana, a odredit će se u
Prostornom planu Općine Bilje.

3. UVJETI GRADNJE I
KORIŠTENJA PODRUČJA GRADNJE

Članak 13.

(1) Prostornim se planom određuju sljedeća
područja gradnje:

1. područje gradnje kompleksa Dvorca Tikveš,

2. područje gradnje naselja Tikveš,

3. područje gradnje naselja Kozjak,

4. područje gradnje farme Eblin.

(2) Područja gradnje iz stavka 1. ovoga članka
prikazana su u kartografskom prikazu br. 4. »Područja
gradnje«, na katastarskim kartama u mjerilu 1:5000.

(3) Unutar područja gradnje iz stavka 1. ovoga
članka prostornim planovima uređenja općina odredit će se građevinsko područje
naselja.

Članak 14.

(1) Zaštićeni kompleks Dvorca Tikveš planira se kao jedinstvenu cjelinu revitalizirati za
potrebe Europskog centra za okoliš. Za glavne građevine toga kompleksa određuje
se društvena, javna i pretežito uslužna namjena u okviru koje je moguće
realizirati sadržaje centra prema programu Javne ustanove: bioekološku
stanicu, informacijski centar, smještajne kapacitete, muzej, restoran s
dvoranom za bankete i dr.

(2) Prilikom revitalizacije kompleksa iz stavka
1. ovoga članka potrebno je kolni promet izmjestiti na rubne ulazne točke Parka
prirode te potaknuti organizirani prijevoz većih skupina posjetitelja uz
biciklistički, konjički i pješački promet. Prometnice i parkirališta u sklopu
kompleksa trebaju biti sekundarnog značenja, za nužne potrebe posjetitelja koji
ovdje borave duže vrijeme, osoblje i zaposlene.

(3) Sve intervencije u provedbi revitalizacije
kompleksa iz stavka 1. ovoga članka moraju biti podređene uvjetima nadležne
konzervatorske službe, prirodnim obilježjima mikrolokacije
i Parka prirode u cjelini.

Članak 15.

(1) Naselje Tikveš
planira se obnoviti i revitalizirati kao ETNO-naselje u kojem će se prezentirati
zanati, kultura, običaji i glazba ovog područja. Na taj način Tikveš treba postati zanimljiva lokacija koja će se
uključiti u sustav posjećivanja Parka prirode.

(2) Postojeće stambene kuće trebaju obvezatno
sadržavati barem jedan oblik prezentacije etno-obilježja ovog područja (izrada
i prodaja predmeta od trske i drveta, vezova i nošnji, glazbenih instrumenata,
licitara, tradicijskog namještaja i sl.) i na taj se
način otvoriti posjetiteljima. Ostale građevine trebaju biti u funkciji
pružanja usluga posjetiteljima Parka prirode (informacije, iznajmljivanje
prijevoznih sredstava i opreme), kao i javnih i društvenih funkcija (galerija,
škola u prirodi i sl.).

(3) Prioritetni oblici prometa u naselju su:
pješački, biciklistički i konjički promet. Kolni promet treba organizirati samo
kao organizirani transport većih skupina posjetitelja, za potrebe lokalnog
stanovništva te potrebe upravljanja i gospodarenja u Parku prirode.

Članak 16.

(1) Razvoj naselja Kozjak, zbog njegove lokacije
uz poljoprivredno zemljište na kojem se planira ekološka proizvodnja, usmjerava
se u pravcu EKO-naselja.

(2) Dio naselja istočno od prometnice, izgrađen
uglavnom gospodarskim građevinama, namijenjen je formiranju eko-tržnice koja treba
prezentirati i nuditi zdravu hranu proizvedenu u Parku prirode i u bližoj
okolici. Ponuda tržnice treba biti kontinuirana kroz sezonsko razdoblje te
naglašena u vršnim razdobljima godine s godišnjim eko-sajmovima.

(3) Uz smještajne kapacitete u naselju
posjetiteljima treba nuditi i mogućnost sudjelovanja u proizvodnji i obradi
poljoprivrednih proizvoda tradicijskim alatima na tradicijske načine.

(4) Na dijelu naselja sjeverozapadno od
prometnice, koji je u funkciji ulaza u Park prirode, planira se uređenje većeg
parkirališta za automobile i autobuse. Uz tri postojeće građevine uslužne
namjene u tom dijelu naselja koje moraju ostati u izvornom obliku (gabariti,
materijali, organizacija prostora) ovaj prostor treba zadovoljiti sve potrebe
posjetitelja na ulazu u Park prirode (informacije, iznajmljivanje prijevoznih
sredstava i opreme, prodaja karata i suvenira, ugostiteljstvo).

(5) Jugozapadni dio naselja namjenjuje se za
stanovanje, uz ugostiteljstvo, smještaj, zanatstvo i trgovinu.

(6) Niz stambenih građevina zapadno uz
prometnicu nužno treba sadržavati lokale s prezentacijom i ponudom
gastronomskih proizvoda nastalih preradom poljoprivrednih proizvoda uzgojenih u
okolnom području (tradicijska jela i tradicijski običaji u doba crkvenih i
svjetovnih svetkovina).

(7) Dvije građevine na sjevernom i južnom ulazu
označene su javnom, društvenom i uslužnom namjenom u funkciji znanstvene i
kulturne prezentacije Parka prirode.

(8) U prometnom sustavu naselja, pored izgradnje
ulaznog parkirališta, potrebno je dopuniti i urediti mrežu pješačkih
prometnica.

Članak 17.

(1) Farma Eblin i
dalje se planira koristiti u funkciji stočarstva, uz potpun ili djelomičan
prijelaz na uzgoj konja i njezino uključivanje u sustav posjećivanja.

(2) U jugozapadnom dijelu farme predviđa se
gradnja jedne nove građevine uslužne namjene koja će biti u funkciji
iznajmljivanja konja, kočija, saonica i druge opreme, uz pružanje
ugostiteljskih usluga posjetiteljima. Ova lokacija treba funkcionirati i kao
edukacijsko mjesto, kao škola jahanja, te se u južnom dijelu planira uređenje
otvorenog korala i pratećih prostora.

(3) Planirana konjička staza prema istoku
povezuje farmu s mrežom staza za posjećivanje iz kojih je isključen javni
promet i omogućuje prilaz u središnji dio Parka prirode.

Članak 18.

(1) Sve postojeće i planirane građevine
prikazane su na kartografskom prikazu br. 4.
»Područja gradnje« i označene su rednim brojem.

(2) Za građevine u području gradnje utvrđuje se
sljedeća detaljna namjena i uvjeti gradnje:

*Tablica 1*: NAMJENA GRAĐEVINA U
PODRUČJU GRADNJE

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| GRAĐEVINA | NAMJENA | OPIS NAMJENE |
| OSNOVNA | M1 – pretežito stambena | stanovanje, zanatstvo, trgovina |
| M2 – stambena i uslužna | stanovanje, smještaj, ugostiteljstvo, zanatstvo, trgovina |
| D1 – javna, društvena i uslužna | znanost, obrazovanje, kultura, ugostiteljstvo, uprava, smještaj, stanovanje, |
| D2 – javna i ugostiteljska | boravak nadzorne i čuvarske službe, ugostiteljstvo |
| D3 – vjerska | vjerska, kulturna |
| D4 – javna | vatrogasna služba, ambulanta |
| U1 – uslužna | informacije, iznajmljivanje prijevoznih sredstava i opreme, prodaja karata i suvenira, ugostiteljstvo, trgovina |
| U2 – pretežito uslužna | ugostiteljstvo, smještaj, stanovanje, boravak nadzorne i čuvarske službe |
| G1 – stočarstvo | uzgoj krupne stoke, iznajmljivanje konja, škola jahanja, ugostiteljstvo |
| G4 – lovstvo | obrada divljači, prodaja lovačkog pribora |
| G5 – poljoprivreda i trgovina | uzgoj i prodaja bilja, tržnica |
| G6 – administrativna | uprava i administracija u gospodarstvu |
| POMOĆNA | P – pomoćna | spremište, garaža, energetska, proizvodno-zanatska, komunalna |

*Tablica 2*: DETALJNA NAMJENA I
UVJETI GRADNJE GRAĐEVINA U PODRUČJU GRADNJE

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv lokacije | K.O. i broj građevinske čestice | | Oznaka građevine | | Namjena građevine | Maks. bruto razvijena površina (m²) | Etažnost | Dopušteni zahvati |
| postojeća | planirana | planirana (maks) |
| Dvorac Tikveš |  | 1772 | 1 | - | D1 | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 2 | - | P | postojeća | postojeća | A |
|  |  | - | 3 | D1 | izvorna | postojeća | A |
|  |  | 1773 | 4 | - | D1 | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 1774 | 5 | - | U2 | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 6 | - | U2 | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 7 | - | U2 | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 8 | - | P | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 9 | - | P | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 1775 | 10 | - | P | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 1776 | 11 | - | D3 | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 1777 | 12 | - | D1 | postojeća | postojeća | A |
|  | K.O. LUG | 1778 | - | 13 | D1 | prema kon-zervatorskim uvjetima | prema kon-zervatorskim uvjetima | A |
|  |  | - | 14 | D1 | prema kon-zervatorskim uvjetima | prema kon-zervatorskim uvjetima | A |
|  |  | 1779 | - | - | - | - | - | A |
|  |  | 1780 | 15 | - | D1 | postojeća | postojeća | A |
|  |  | 1781 | - | - | - | - | - | A |
| Naselje Tikveš |  | 1869/1 | 1 | - | G5 | 160 | Po+P+Pot | D |
|  | - | 2 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1869/2 | 3 | - | G4 | 160 | Po+P+Pot | D |
|  |  | - | 4 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1868 | 5 | - | D1 | postojeća | Po+P+pot | B |
|  |  | 6 | - | P | postojeća | Po+P | D |
|  |  | 7 | - | P | postojeća | Po+P | D |
|  |  | 8 | - | P | postojeća | Po+P | D |
|  |  | 1863 | 9 | - | U1 | postojeća | postojeća | D |
|  |  | - | 10 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1865 | 11 | - | D1 | 270 | Po+P+Pot | D |
|  |  | 1867 | 12 | - | D1 | postojeća | postojeća | C |
|  |  | - | 13 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1881 | - | 14 | M1 | 160 | Po+P+Pot | E |
|  |  | - | 15 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1882 | - | 16 | M1 | 160 | Po+P+Pot | E |
|  |  | - | 17 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1883 | 18 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | - | 19 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1884 | 20 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | - | 21 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1885 | 22 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | - | 23 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1886 | 24 | - | M1 | 160 | P+P+Pot | C |
|  |  | - | 25 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1887 | 26 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | 1888 | 27 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | D |
|  |  | 28 | - | P | postojeća | postojeća | D |
|  |  | 1889 | 29 | - | U2 | 270 | Po+P+Pot | D |
|  |  | - | 30 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1891 | 31 | - | U2 | 270 | Po+P+Pot | D |
|  |  | - | 32 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1892 | - | 33 | D4 | 100 | Po+P+Pot | E |
|  |  | - | 34 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1873 | 35 | - | U1 | 100 | Po+P+Pot | D |
|  |  | - | 36 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1874 | 37 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | 38 | - | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1875 | 39 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | - | 40 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1876 | 41 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | - | 42 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1877 | 43 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | - | 44 | P | 80 | Po+P | E |
|  |  | 1878 | 45 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | - | 46 | P | 80 | Po+P | E |
| Naselje Kozjak |  | 1904 | - | 1 | U1 | 100 | Po+P | E |
|  |  | 2 | - | D1 | postojeća+ 20% | postojeća | D |
|  |  | 1905 | 3-7 | - | G5 | postojeća+ 20% | postojeća | D |
|  |  | - | 8 | G5 | 160 | postojeća | E |
|  |  | - | 9 | G5 | 160 | postojeća | E |
|  | K.O. LUG | 1934/1 | 10 | - | D1 | postojeća | izvorna | B |
|  |  | 1934/2 | 11 | - | D3 | postojeća+ 50% | Po+P+Pot | D |
|  |  | 12 – 14 | - | U1 | postojeća | Po+P | B |
|  |  | 15 | - | D4 | postojeća | postojeća | B |
|  |  | 1936 – 1937 | 16 – 17 | - | D1 | postojeća | postojeća | C |
|  |  | 1938 – 1945 | 18 – 25 | - | M1 | 160 | Po+P+Pot | C |
|  |  | 1948 – 1957 | 26 – 35 | - | M2 | 270 | Po+P+Pot | D |
|  |  | 1959 – 1968 | 36 – 45 | - | M2 | 270 | Po+P+Pot | D |
|  |  | 1974/3 | 46 | - | D1 | postojeća | postojeća | C |
|  |  | 1974/2 | - | 47 | U1 | 100 | Po+P | E |
| Farma Eblin |  | 1136 | 1 | - | G1 | postojeća | postojeća | D |
|  |  | 2 | - | G1 | postojeća | postojeća | D |
|  |  | 3 | - | G1 | postojeća | postojeća | D |
|  | K.O. VARD. | 4 | - | G1 | postojeća | postojeća | D |
|  |  | 5 | - | G6 | postojeća | postojeća | E |
|  |  | 1151 | - | 6 | U1 | 100 | Po+P | E |
|  |  | 7 – 11 | - | P | postojeća | postojeća | D |

(3) Oznake namjena građevina u tablici 1. iz
stavka 2. ovoga članka imaju sljedeća značenja:

M1
=     pretežito stambena namjena (stanovanje,
zanatstvo, trgovina),

M2
=   stambena i uslužna namjena (stanovanje, smještaj, ugostiteljstvo,
zanatstvo, trgovina),

D1
=   javna, društvena i uslužna namjena (znanost, obrazovanje,
kultura, uprava, ugostiteljstvo, smještaj, stanovanje),

D2
=  javna i ugostiteljska namjena (boravak nadzorne i čuvarske službe,
ugostiteljstvo),

D3
=   vjerska namjena (vjerska, kulturna),

D4
=   javna namjena (vatrogasna služba, ambulanta),

U1
=   uslužna namjena (informacije, iznajmljivanje prijevoznih
sredstava i opreme, prodaja karata i suvenira, ugostiteljstvo, trgovina),

U2
=   pretežito uslužna namjena (ugostiteljstvo, smještaj,
stanovanje, boravak nadzorne i čuvarske službe),

G1
=   stočarstvo (uzgoj krupne stoke, iznajmljivanje konja, škola
jahanja, ugostiteljstvo),

G4
=    lovstvo (obrada divljači, prodaja lovačkog pribora),

G5
=    poljoprivreda i trgovina (uzgoj i prodaja bilja,
tržnica),

G6
=    administrativna namjena (uprava i administracija u
gospodarstvu),

P
=    pomoćna namjena (spremište, garaža,
proizvodno-zanatska, energetska, komunalna).

(4) Oznake dopuštenih zahvata u tablici 2. iz
stavka 2. ovoga članka imaju sljedeće značenje:

A
=     zahvati sukladni konzervatorskim uvjetima,

B
=  adaptacija/rekonstrukcija postojeće građevine u iz­vornom obliku (zadržavanje postojećih gabarita, pročelja i
vrsta materijala),

C
=    adaptacija/rekonstrukcija postojeće građevine ili iz­gradnja
zamjenske u postojećim gabaritima uz mogućnost minimalne dogradnje postojećih ulaza
i trijemova i korištenje postojećih podruma i
potkrovlja (s ležećim krovnim prozorima i izvedbom prozora na zabatu),

D
=    adaptacija/rekonstrukcija postojeće građevine ili iz­gradnja
zamjenske s mogućnošću promjene tlocrtnih gabarita i dogradnja potkrovlja s maks. nadozidom od ˝ visine
prizemne etaže mjereno od gornjeg ruba stropne konstrukcije prizemlja do visine
vijenca,

E
=    nova izgradnja, sukladno uvjetima iz tablice br. 2. u članku 18. Odredbi.

Članak 19.

Za pojedine građevine u naselju Kozjak određuju
se sljedeće detaljne namjene:

– građevina broj 1, za koju je utvrđena namjena
U1, namjenjuje se za smještajni kapacitet – minihotel,

 građevina broj 2, za koju je utvrđena
namjena D1, namjenjuje se za servisiranje hotelskih sadržaja i sadržaja Parka
prirode (koral za konje, povrtlarstvo, najam kočija, konja i bicikala),

 građevine broj 3 – 7, za koje su utvrđene
namjene G5, imaju namjenu proizvodnog i tržišnog centra »zdrave hrane« i mogu
povećati tlocrtnu površinu do maks. 20% više od
postojeće, sukladno potrebama ove proizvodnje i njezine trgovačke ponude
(proizvodnja i prodaja cvijeća i povrća, prodaja suvenira, bilja i alata),

 građevina br.
15, za koju je utvrđena namjena D4, namjenjuje se za vatrogasnu službu,

 u svim područjima gradnje u jednoj od
građevina uz javna parkirališta označenoj namjenom U1
mora se osigurati sanitarna jedinica za posjetitelje.

Članak 20.

Za gradnju građevina i uređenje naselja Kozjak i
Tikveš utvrđuju se sljedeći uvjeti:

1. Građevinske čestice:

 postojeće građevinske čestice za gradnju
građevina mješovite namjene ne mogu se mijenjati,

 parcele s građevinama društvene, javne i
uslužne namjene, na kojima je izgrađeno više glavnih građevina, mogu se
parcelirati na način da se osnovnom objektu utvrdi pripadajući dio parcele
sukladno posebnom propisu, pod uvjetom da do svake građevinske čestice mora
biti osiguran javni pristup.

2. Smještaj građevina na građevinskoj čestici:

 smještaj osnovne građevine na građevinskoj
čestici, u slučaju rekonstrukcije ili zamjenske gradnje, definiran je položajem
postojeće građevine, a zamjenska građevina se mora izgraditi u građevinskom
pravcu postojeće građevine,

 oznaka rednog broja novih građevina ne
predstavlja položaj nove građevine na parceli, nego se on utvrđuje u
građevinskom pravcu susjednih građevina iste namjene,

 sve osnovne građevine moraju biti
samostojeće, udaljene min. 3,0 m od bočnih međa,

 pomoćne građevine moraju se graditi
odvojeno od glavne građevine, u stražnjem dijelu parcele, osim u naselju
Kozjak, u kojem nije dopuštena gradnja pomoćnih građevina na građevinskim
česticama mješovite namjene.

3. Oblikovanje građevina:

 građevni materijal za rekonstrukciju i
novu gradnju mora biti izvoran (opeke, slama, biber crijep, žbukana pročelja,
drvene konstrukcije, obloge i stolarija),

 prozori, vrata i trijemovi
moraju se izvesti po predlošcima i rasterima postojećih prozora i vrata, u
drvetu,

 motive drvoreza na sačuvanim trijemovima nastojati ponoviti ili primijeniti u izradi
novih,

 nagib krovišta mora biti sukladan
postojećoj građevini koja se zamjenjuje ili postojećim građevinama u okruženju,

 postojeće intervencije na građevinama
izvedene salonitom, fasadnom opekom, PVC i
ALU-stolarijom, treba ukloniti i zamijeniti izvornim materijalima,

 preporučuje se zadržati izvorne i
tradicijske elemente interijera; peći za drva i ugljen, kaljeve i krušne peći,
petrolejske lampe, umivaonike s bokalima, tradicijski namještaj i sl.

4. Uređenje građevinskih čestica:

 ograde se moraju izvesti u drvetu, po
postojećim predlošcima,

 pješačke staze i pristupe na parceli mogu
se popločiti isključivo opekom,

 građevinske čestice je potrebno ozeleniti,
a za uređenje koristiti autohtonu vegetaciju.

5. Uređenje naselja:

 uz postojeću glavnu asfaltiranu prometnicu
u naselju Tikveš i Kozjak izvesti pješačke staze
minimalne širine 1,20 m (jednostrano ili obostrano),

 sve kolne pristupe, stajališta, kolna
proširenja i okretišta za transportna vozila posjetitelja (vozilo za skupinu
posjetitelja, bicikli, konji, kočije, zaprežna vozila) obvezatno je popločiti
proizvodima od pečene opeke po postojećem načinu postavljanja u Tikvešu i Kozjaku ili izvesti nasipom od tucanika,

 sve javne pješačke površine moraju se
popločiti opekom,

 u sklopu javnih površina preporučuje se
sadnja drvoreda od autohtonih vrsta i postavljanje drvenih klupa tradicijskog
oblikovanja i izrade,

 sva javna parkirališta u okviru
građevinskih područja moraju se ozeleniti autohtonim vrstama drveća i opremiti
elementima urbane opreme (drveni koševi, klupe, opekom popločene pješačke
staze). Parkirališta se mogu izvesti od opeke ili betonskih prefabrikata.
Položaj javnih parkirališta označen je u kartografskim prikazima simbolom i
smatra se orijentacijskim,

 na javnim površinama dopuštena je izgradnja
montažnih, otvorenih nadstrešnica, stajališta i ostale urbane opreme prema
uvjetima koje utvrđuje Javna ustanova,

 sva urbana oprema (klupe, koševi za
otpatke, rasvjeta, nadstrešnice, čekaonice, odmorišta) mora prezentirati
tradicijske materijale i zanate (drvodjelstvo, slaganje trske i dr.),

– postojeće tri građevine (br.
12., 13. i 14.) u naselju Kozjak potrebno je međusobno povezati širim pješačkim
stazama i rekonstruirati postojeće predvrtove
(ograđene površine s nasadima povrća i cvijeća, uz drvene klupe),

– postojeće bunare potrebno je rekonstruirati i
osposobiti za korištenje. »Kosi« bunar u središtu stambenog dijela naselja
Kozjak ne smije se ukloniti, već osposobiti za korištenje,

– u naselju Kozjak, na k.č.br.
1934/1, 1934/2 i 1974/3 k.o. Lug treba urediti tri parka kao samostalne parkovne površine, uređene autohtonim zelenilom, po uzoru
na parkovne površine obližnjih dvoraca,

– postojeći drveni mostovi preko kanala, zapadno
od središnje prometnice u naselju Kozjak, trebaju se rekonstruirati i po
njihovom obrascu izvesti ostali koji vode prema građevinama u tom nizu.

4. UVJETI GRADNJE I
KORIŠTENJA IZGRAĐENIH STRUKTURA IZVAN PODRUČJA GRADNJE

Članak 21.

Izvan područja gradnje zadržavaju se građevine ili
se omogućuje gradnja na 21 lokaciji, na kojoj se nalaze ili su postojale
izgrađene strukture. To su sljedeće lokacije:

1. Šumska kuća »Siget«

2. Šumska kuća »Dvorac 1«

3. Šumska kuća »Dvorac 2«

4. Crpna postaja »Tikveš«

5. Šumska kuća »Tikveš
1«

6. Šumska kuća »Tikveš
2«

7. Kuća »Kod kompe«

8. Crpna postaja »Zlatna Greda«

9. Šumska kuća »Kormanj«

10. Šumska kuća »Ulnaci«

11. Lovačka kuća »Menteš«

12. Šumska kuća »Petreš«

13. Lovačka kuća »Nađhat«

14. Ribarska kuća »Kolonca«

15. Lovačka kuća »Ćošak šume«

16. Crpna postaja »Podunavlje«

17. »Kormoran«

18. »Ribnjačarstvo«

19. Šumska kuća »Hulovo«

20. Šumska kuća »Mali Bajar
1«

21. Šumska kuća »Mali Bajar
2«.

Članak 22.

(1) Sve postojeće i planirane građevine koje se nalaze
izvan područja gradnje označene su rednim brojem na kartografskom prikazu br. 5. »Izgrađene strukture izvan građevinskog područja«.

(2) Izgrađene strukture izvan područja gradnje u
pravilu su pojedinačne glavne građevine s pomoćnom građevinom, koje se
rekonstruiraju ili izgrađuju na postojećim lokacijama po uzoru na šumske,
lovačke i ribarske kuće, kao građevine malog gabarita, uklopljene u prirodni
krajobraz.

(3) Za građevine izvan područja gradnje utvrđuje
se sljedeća detaljna namjena i uvjeti gradnje:

*Tablica 3*: NAMJENA GRAĐEVINA
IZVAN PODRUČJA GRADNJE

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| GRAĐEVINA | NAMJENA | OPIS NAMJENE |
| OSNOVNA | D2 – javna i ugostiteljska | boravak, nadzorne službe ugostiteljstvo i čuvarske službe, |
| U1 – uslužna | informacije, iznajmljivanje prijevoznih sredstava i opreme, prodaja karata i suvenira, ugostiteljstvo, trgovina |
| U2 – pretežito uslužna | ugostiteljstvo, smještaj, boravak nadzorne službe stanovanje |
| G2 – ribnjačarstvo | spremišta i prateći sadržaji u funkciji ribnjačarstva |
| G3 – vodno-gospodarstvo | crpna postaja |
| G6 – administrativna | uprava i administracija u gospodarstvu |
| POMOĆNA | P – pomoćna | spremište, garaža, energetika, komunalne djelatnosti |

*Tablica 4*: DETALJNA NAMJENA I
UVJETI GRADNJE GRAĐEVINA IZVAN PODRUČJA GRADNJE

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Red. br. | Naziv lokacije | K.O. i broj građevinske čestice | | Oznaka građevine | | Namjena građevina | Maks. (\*) bruto razvijena površina (m²) | Etažnost (\*) | | Dopušteni zahvati |
| postojeća | planirana | maks. | |
|  |  |  |  | 1 | - | U1 | 100 | | Po+P+Pot | C |
| 1 | Šumska kuća »Siget« | K.O. LUG | 1919 | 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
|  |  |  |  | 3 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 2. | Šumska kuća »Dvorac 1« | K.O. KNEŽEVI VINOGRADI | 1844 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | D |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 3 | Šumska kuća »Dvorac 2« | K.O. KNEŽEVI VINOGRADI | 2842 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | D |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 4. | Crpna postaja »Tikveš« | K.O. VARDARAC | 1054/1 1053 | 1 | - | G3 | postojeća | | postojeća | B |
| 2 | - | U2 | 160 | | Po+P+Pot | D |
| 3 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 5 | Šumska kuća »Tikveš 1« | K.O. VARDARAC | 1057 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | D |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 6 | Šumska kuća »Tikveš 2« | K.O. VARDARAC | 1408 | 1 | - | U2 | 270 | | postojeća | C |
| 2 | - | P | 80 | | D |
| 7 | Kuća »Kod kompe« | K.O. VARDARAC | 1408 | 1 | - | D2 | 80 | | postojeća | D |
| 8 | Crpna postaja »Zlatna Greda« | K.O. KNEŽEVI VINOGRADI | 1902 | 1a) |  | G3 | postojeća | | postojeća | B |
| 1b) |  | G3 | 700 | | postojeća | D |
| 2 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | D |
| 3 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 4 | - | P | 80 | | Po+P+Pot | D |
| 5 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | D |
| 6 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| - | 7 | U1 | 100 | | Po+P+Pot | E |
| 8 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 9 | Šumska kuća »Kormanj« | K.O. LUG | 2237 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | C |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 10 | Šumska kuća »Ulnaci« | K.O. KOPAČEVO | 3021 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | C |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 11 | Lovačka kuća »Menteš« | K.O. KOPAČEVO | 3000 | 1 | - | U2 | 270 | | postojeća | C |
| 2 | - | P | 80 | | D |
| 3 | - | P | 80 | | D |
| 12 | Šumska kuća »Petreš« | K.O. KOPAČEVO | 2902  2905 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | C |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 13 | Lovačka kuća »Nađhat« | K.O. KOPAČEVO | 2804/2 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | C |
| - | 2 | P | 80 | | Po+P | E |
| 14 | Ribarska kuća »Kolonca« | K.O. KOPAČEVO | 2968 | 1 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | C |
| - | 2 | P | 80 | | Po+P | E |
| 15 | Lovačka kuća  »Ćošak šume« | K.O. VARDARAC | 1180 | 1 | - | U2 | 270 | | postojeća | C |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
|  |  |  | 1191 | 1 | - | G3 | postojeća | | postojeća | B |
|  |  |  |  | 2 | - | U1 | 100 | | Po+P+Pot | C |
|  |  |  | 1192 | 3 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | C |
| 16 | Crpna postaja »Podunavlje« | K.O. VARDARAC | 1190 | 4 | - | U1 | 100 | | Po+P+Pot | D |
|  |  |  | 1194 | 5 | - | U1 | 100 | | Po+P+Pot | D |
|  |  |  | 1187 | 6 | - | P | 80 | | Po+P+Pot | D |
|  |  |  |  | 7 | - | U2 | 270 | | Po+P+Pot | D |
|  |  |  |  | - | 8 | P | 80 | | Po+P | E |
| 17 | »Kormoran« | K.O. VARDARAC | 1211  1210 | 1 | - | U2 | 270 | | postojeća | D |
| 2 | - | U2 | 270 | | postojeća | D |
| 3 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 4 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 5 | - | U2 | 270 | | postojeća | D |
| - | 6 | U1 | 100 | | Po+P | E |
| 18 | »Ribnjačarstvo« | K.O. VARDARAC | 1216 | 1 | - | G2 | postojeća | | postojeća | D |
| 2 | - | G2 | postojeća | | postojeća | D |
| 3 | - | G2 | postojeća | | postojeća | D |
| 4 | - | G2 | postojeća | | postojeća | D |
| 5 | - | G2 | postojeća | | postojeća | D |
| 6 | - | G2 | postojeća | | postojeća | D |
| 19 | Šumska kuća »Hulovo« | K.O. KOPAČEVO | 2646 | 1 | - | D2 | 80 | | Po+P+Pot | C |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 20 | Šumska kuća »Mali Bajar 1« | K.O. KOPAČEVO | 2658 | 1 | - | D2 | 80 | | Po+P+Pot | C |
| 21 | Šumska kuća  »Mali Bajar 2« | K.O. KOPAČEVO | 2687 | 1 | - | D2 | 270 | | Po+P+Pot | C |
| 2 | - | P | 80 | | postojeća | D |
| 3 | - | D2 | 80 | | Po+P+Pot | C |
| 4 | - | P | 80 | | postojeća | D |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
endif

 (4) Oznake namjene građevina u tablici 3.
iz stavka 3. ovoga članka imaju sljedeća značenja:

D2
=          javna i ugostiteljska
namjena (boravak nadzorne i čuvarske službe, ugostiteljstvo),

U1
=          uslužna namjena
(informacije, iznajmljivanje prijevoznih sredstava i opreme, prodaja karata i
suvenira, ugostiteljstvo, trgovina),

U2
=          pretežito uslužna
namjena (ugostiteljstvo, smještaj, stanovanje, boravak nadzorne službe),

G2
=          ribnjačarstvo
(spremišta i prateći sadržaji u funkciji ribnjačarstva),

G3
=          vodno gospodarstvo
(crpna postaja),

G6
=          administrativna namjena
(uprava i administracija u gospodarstvu),

P
=          pomoćna namjena
(spremište, garaža, energetika, komunalne djelatnosti).

(5) Oznake dopuštenosti zahvata u tablici 4. iz
stavka 3. ovoga članka imaju značenje određeno u članku 18. stavku 4. ovih
Odredbi.

(6) Postojeća građevina koja ima veću površinu ili
etažnost od maksimalno dopuštene u tablici 4. iz
stavka 3. ovoga članka može se zadržati ili se može izgraditi zamjenska
građevina iste površine i etažnosti kao postojeća.

Članak 23.

Za gradnju struktura i uređenje građevinskih
čestica izvan područja gradnje, utvrđuju se sljedeći uvjeti:

1. Građevinske čestice:

– postojeće parcele na kojima su izgrađene
građevine smatraju se građevinskim česticama, osim na lokacijama: Šumska kuća
»Siget«, Kuća »Kod kompe«, Šumska kuća »Kormanj«, Šumska kuća »Ulnaci«, Šumska
kuća »Petreš«, Lovačka kuća »Nađhat«,
Ribarska kuća »Kolonca«, Šumska kuća »Hulovo«, Šumska kuća »Mali Bajar
1« i Šumska kuća »Mali Bajar 2«, za koje je potrebno
formirati građevinsku česticu na način utvrđivanja dijela parcele koji pripada
postojećoj građevini/građevinama. Površina nove građevinske čestice ne može
biti veća od 1.300 m2,

– do građevinskih čestica mora se osigurati
pristup sa staza za posjetitelje ili šumskih staza, osim za Šumsku kuću »Hulovo« i Lovačku kuću »Nađhat«,
do kojih je pristup moguć samo vodnim putem.

2. Smještaj građevina na građevinskoj čestici:

– smještaj osnovne građevine na građevinskoj
čestici određen je položajem postojeće osnovne građevine, pri čemu je
mjerodavno utvrđeno stanje na terenu, a ne položaj oznake rednog broja na
kartografskom prikazu br. 5.,

– pomoćna građevina mora biti samostojeća, mora
se smjestiti iza glavne građevine u odnosu na pristupni put i ne smije
zaklanjati vizure s pristupnog puta na osnovnu građevinu i iz osnovne građevine
prema vrijednim dijelovima okolnoga krajolika. Potrebno je poštivati princip
postojeće organizacije skupine građevina na svakoj lokaciji. U pravilu pomoćna
građevina smještena je nasuprot glavnoj i s njom zatvara dvorišni prostor, a u
neposrednoj blizini se nalazi bunar,

– sve osnovne i pomoćne građevine su
samostojeće.

3. Oblikovanje građevina:

– pri oblikovanju građevina potrebno je voditi
računa o njihovu prostornom položaju u Parku prirode; na uzdignutim dijelovima
terena u pravilu se grade kao ožbukane zidane konstrukcije, a u poplavnom
području kao drvene kolibe, uzdignute od terena,

– građevine izvesti od izvornih materijala
baziranih na pečenoj glini (opeka, crijep), drvetu (stolarija, obloge pročelja dašćanjem, ograde, konstrukcije dijelova ili cijelih
građevina) i trsci (obloge trijemova, pokrovi).
Raster pregrada na postojećoj stolariji, kao i motive drvoreza na sačuvanim trijemovima nastojati ponoviti ili primijeniti u izradi
novih.

4. Uređenje građevinskih čestica:

– dopušteno je samo djelomično ograđivanje ako
je nužno kao zaštita od divljači. U tom slučaju ograde mogu biti drvene ili
zelene,

– uz svaku lokaciju planirano je manje
parkiralište s najviše 5 parkirališnih mjesta, koje se može izvesti opekom,
kamenim zastorom ili sl. (asfalt i beton nisu
dopušteni),

– postojeće bunare potrebno je obnoviti i
osposobiti za korištenje,

– pješačke staze izvesti popločenjem od opeka,

– nije dopuštena promjena prirodnog okoliša
(sječa stabala ili sadnja novih vrsta i sl.).

Članak 24.

(1) Na području Parka prirode izvan područja
gradnje dopuštena je izgradnja pojedinačnih građevina u funkciji posjećivanja i
razgledavanja Parka prirode (natkrivena stajališta za posjetitelje, odmorišta,
vidikovci, sanitarne jedinice, nadstrešnice za izdavanje opreme, konja, kočija,
bicikala, saonica i sl.).

(2) Građevine iz stavka 1. ovoga članka mogu se
graditi isključivo sukladno programima posjećivanja i razgledavanja Parka
prirode i to kao montažne ili polumontažne, od
drveta, opeke (ne fasadne) i trske, a sve osim
sanitarnih jedinica moraju biti otvorene.

Članak 25.

(1) U blizini Šumske kuće »Tikveš
1« predviđa se uređenje platoa za stacionirane balone. Položaj platoa prikazan
je na kartografskom prikazu br. 5 »Izgrađene
strukture izvan područja gradnje«, na crtežu pod rednim brojem 5 i smatra se
orijentacijskim.

(2) Visina platoa ne može biti niža od 1,0 m
ispod krune obrambenog nasipa.

(3) Površina platoa je cca
30x30 m, a uredit će se nasipavanjem i zatravniti. U okviru ove površine moguća
je izgradnja sidrišta i ostalih potrebnih tehničkih elemenata.

Članak 26.

Na području Parka prirode obvezatno je
postavljanje elemenata vizualnih komunikacija s informacijama za kretanje
unutar Parka, na temelju posebnog projekta koji odobrava Ministarstvo.

Članak 27.

(1) Na području Parka prirode izvan Posebnoga
zoološkog rezervata te izvan područja gradnje i utvrđenih pojedinačnih lokacija
s izgrađenim strukturama dopuštena je gradnja građevina lovstva, predviđenih lovnogospodarskom osnovom.

(2) Čeke se mogu postavljati samo na lovno
produktivno zemljište, a moraju biti na sigurnosnoj udaljenosti od turističkih
staza, naselja i pojedinačnih građevina.

(3) Raspored hranilica i njihov broj utvrdit će
se praćenjem potreba životinja na određenom prostoru.

(4) Broj i razmještaj lovnogospodarskih
građevina ne smije narušiti krajobrazne vrijednosti Parka prirode.

Članak 28.

(1) Ograde koje se postavljaju oko mladih šuma
moraju se nakon izrastanja šume ukloniti. Trajno se zadržati može samo ograda
na granici između poljoprivrednog i šumskog zemljišta.

(2) Sve ostale ograde potrebno je ukloniti, ako
nisu predviđene šumskogospodarskom i lovnogospodarskom
osnovom.

Članak 29.

Na k.č. br. 1216 k.o. Vardarac, na kojoj se nalaze građevine »Rib­njačarstva« dopuštena je gradnja novih gospodarskih
građevina u funkciji ribnjačarstva. Građevine moraju
biti prizemne, a površina izgrađenosti građevinske čestice može biti maks. 30%.

Članak 30.

Na području Parka prirode, izvan područja
gradnje, nije dopuštena gradnja gospodarskih građevina u funkciji
poljoprivrede.

Članak 31.

Izvan područja gradnje dopuštena je gradnja
prometnih i drugih infrastrukturnih sustava, sukladno koncepciji razvoja i
uvjetima utvrđenim u Prostornom planu.

5. UVJETI GRADNJE
PROMETNIH I DRUGIH INFRASTRUKTURNIH SUSTAVA U PROSTORU

*Prometni sustav*

Članak 32.

(1) Promet na području Parka prirode definiran
je kao vanjski i unutarnji.

(2) Cilj unutarnjeg prometa je isključivo
posjećivanje gospodarenja, opskrba i upravljanje Parka prirode.

Članak 33.

(1) Određuje se 7 kopnenih ulaza u Park prirode
od kojih je glav­ni ulaz »Mali Sakadaš«,
a ostali ulazi su: »Podravlje«, »Podunavlje«,
»Kozjak«, »Grabovac«, »Sokolovac«
i »Zlatna Greda«.

(2) Određuju se 4 točke pristupa na vodne puteve, i to:

– na jezeru Sakadaš
pristup na vodni put Čonakut – Kopačko jezero – Hulovski kanal i vodni put na kanalu Sakadaš,

– između crpne postaje »Tikveš«
i kuće »Kod Kompe« pristup na Vemeljski
Dunavac,

– kod naselja Tikveš i
crpne postaje »Zlatna Greda« pristup na kanal Čarna.

Članak 34.

Sustav staza za posjećivanje i razgledavanje
sastoji se od sljedećih staza:

1. Kopnene staze:

– staza za obilazak i razgledavanje na kojoj se
kreću vozila za veće skupine posjetitelja, bicikli, konji, kočije, seoska kola,
saonice i pješaci,

– staza za obilazak i razgledavanje na kojoj se
kreću bicikli, konji, kočije i pješaci,

– staza za obilazak i razgledavanje s
periodičnim korištenjem na kojoj se kreću bicikli, konji, kočije, seoska kola,
saonice i pješaci,

– jahačka staza s periodičnim korištenjem,

– međunarodna biciklistička staza,

– pristupni put s periodičnim korištenjem –
šumska staza.

2. Vodne staze:

– kanal Čonakut i Hulovski kanal,

– kanal Sakadaš,

– kanal Kopačko jezero – Vemeljski
Dunavac,

– Vemeljski Dunavac,

– kanal Čarna,

– otvoreni tok Dunava,

– otvoreni tok Drave (izvan Parka prirode).

Članak 35.

(1) Kretanje stazama s periodičnim korištenjem
ovisi o prirodnim uvjetima i uvjetima zaštite životinjskog svijeta (poplave, gniježđenje
ptica, leženje divljači, parenje životinja – osobito
običnog jelena) te o međusobnom usklađivanju programa obilazaka, rekreacije i
lovstva.

(2) Sve staze za posjećivanje i razgledavanje
Parka prirode te pristupi do uslužnih objekata naznačeni su u kartografskim
prikazima br. 1. »Korištenje i namjena prostora« i br. 3. »Uvjeti korištenja uređenja i zaštite prostora«.

(3) Režime kretanja svim stazama utvrđuje Javna
ustanova u suradnji s ostalim korisnicima prostora.

Članak 36.

(1) Na području Parka prirode je, pored staza
naznačenih u kartografskim prikazima, dopuštena gradnja sekundarne mreže
pješačkih staza i kolnih pristupa, sukladno potrebama posjećivanja,
razgledavanja, gospodarenja, upravljanja i stanovanja.

(2) Mrežu sekundarnih prometnica izvan područja
gradnje utvrđivat će Javna ustanova, sukladno programima posjećivanja,
gospodarenja i upravljanja.

(3) Širina sekundarnih pješačkih staza za
posjetitelje mora biti min. 1,20 m, a maks. 1,5 m.

(4) Na području Parka prirode pored vodnih staza
utvrđenih u Prostornom planu, dopušteno je korištenje i drugih vodnih puteva za obilazak i razgledavanje kao sekundarne mreže
koju će utvrditi Javna ustanova sukladno programima posjećivanja, gospodarenja
i upravljanja.

Članak 37.

(1) Uza sve ulaze mora se urediti prostor za
parkiranje vozila posjetitelja i ostalih vozila u funkciji posjećivanja i
upravljanja Parkom prirode.

(2) Na ulazima se osigurava sljedeći minimalni
broj parkirališnih mjesta:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| REDNI  BROJ | ULAZ | BROJ PARKIRALIŠNIH MJESTA | POLOŽAJ U ODNOSU NA PARK PRIRODE |
| 1. | »Mali Sakadaš« | 80 osobnih automobila  12 autobusa  1 vozilo za skupinu posjetitelja  5 zaprežnih kola  100 bicikala | vanjsko |
| 2. | »Podravlje« | 50 osobnih automobila  50 bicikala | vanjsko |
| 3. | »Podunavlje« | 30 osobnih automobila | unutarnje |
| 4. | »Kozjak« | 50 osobnih automobila  3 autobusa  2 zaprežna kola  50 bicikala | unutarnje |
| 5. | »Grabovac« | 50 osobnih automobila  30 bicikala | vanjsko |
| 6. | »Sokolovac« | 20 osobnih automobila  50 bicikala | vanjsko |
| 7. | »Zlatna Greda« | 50 osobnih automobila  2 zaprežna kola  50 bicikala | vanjsko |

(3) Orijentacijski položaj svih vanjskih i
unutarnjih parkirališta naznačen je u kartografskim prikazima br. 1. »Korištenje i namjena prostora« i br. 3. »Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite prostora«.

(4) Vanjska parkirališta moraju se planirati u
prostornim planovima jedinica lokalne samouprave.

(5) Parkirališta za bicikle i zaprežna kola mogu
se na svim lokacijama izvesti kao unutarnja ili vanjska, ovisno o organizaciji
iznajmljivanja.

Članak 38.

(1) Na području Parka prirode, osim parkirališta
navedenih u članku 37. ovih Odredbi, planira se izgradnja sljedećih
parkirališta:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Redni  broj | LOKACIJA | BROJ PARKIRALIŠNIH MJESTA |
| 1. | Dvorac Tikveš | 80 osobnih automobila  3 autobusa |
| 2. | Farma Eblin | 30 osobnih automobila |
| 3. | Naselje Tikveš | 50 osobnih automobila |
| 4. | Crpna postaja »Tikveš« | 30 osobnih automobila |

(2) Uz parkirališta osobnih vozila iz stavka 1.
ovoga članka moguća je izgradnja parkirališta za bicikle i konje, odnosno
seoska kola, sukladno potrebama.

(3) U sklopu izgrađenih struktura izvan područja
gradnje dopuštena je izgradnja parkirališta sukladno članku 23. podstavku 4.
ovih Odredbi.

(4) U naseljima Tikveš
i Kozjak smještaj vozila za potrebe stanovništva osigurava se u okviru
građevinske čestice, a dopušta se izgradnja internih parkirališta sukladno
kartografskom prikazu br. 4. »Područja gradnje«.
Izgradnja parkirališta dopušta se i u sklopu parcela svih građevina gospodarske
namjene ili u njihovoj neposrednoj blizini.

Članak 39.

(1) Širina ceste za vanjski promet i staze za
posjetitelje na pravcu »Mali Sakadaš« – crpna postaja
»Podunavlje« – naselje Tikveš – Dvorac Tikveš – naselje Kozjak – naselje Tikveš,
mora biti širine min. 3,0 m, a maks. 4,0 m, s tim da,
ovisno o preglednosti, na udaljenosti od najviše 500,0 m ima odgovarajuća
proširenja za mimoilaženje.

(2) Širina ostalih staza označenih u kartografskom
prikazu br. 1. »Korištenje i namjena prostora« i br. 3. »Uvjeti korištenja« za posjetitelje pristupnih puteva utvrđenih Prostornim planom mora biti 3,0 m.

Članak 40.

(1) Kolnik cesta za vanjski promet i staze za
posjetitelje na pravcu »Mali Sakadaš« – crpna postaja
»Podunavlje« – naselje Tikveš – Dvorac Tikveš – naselje Kozjak – naselje Tikveš
izvest će se asfaltom.

(2) Ostale staze za posjetitelje i parkiralište
kod šumske kuće »Tikveš 1« izvest će se zastorom od
kamenog materijala, opekom ili zemljanim nabojem.

(3) Uz trasu asfaltirane staze za posjetitelje,
mogu se izvesti jahačke staze. Jahačke staze će se urediti kao zemljani put,
prema uvjetima Hrvatskih voda.

(4) Uz trasu županijske ceste na dionici od
»Kormorana« do parkirališta u naselju Kozjak, staza za kretanje pješaka i
biciklista mora se izvesti izvan kolnika, s istočne strane ceste. Širina staze
za pješake mora biti min. 1,50 m, a maks. 2,0 m, a
biciklistička staza 2,0 m. Pješačka staza se mora izvesti popločenjem, a
biciklistička staza će se izvesti u asfaltu. Pješačku stazu treba izvesti na
istočnoj strani koridora županijske ceste.

Članak 41.

(1) Vodne staze sastavni su dio cjelokupnoga
vodnog sustava Parka prirode stoga i način njihovog uređenja, korištenja i funkcioniranja
mora biti usuglašen s režimom kretanja voda cjelokupnog hidrosustava
Parka prirode.

(2) Uređenje vodnih staza za plovidbu mora se
izvršiti tako da se ne remeti hidrološki režim voda Parka prirode.

(3) Izmuljivanje i
čišćenje plovnog puta mora biti takvog obujma i karaktera da nastale promjene
ne utječu štetno na vodne površine, ne uzrokuju neprimjereno kretanje vodnih
masa ili štetno otjecanje voda iz Parka prirode, a mora se provoditi u skladu s
dopuštenim zahvatima.

(4) Nije poželjno uklanjanje stabala iz rubova
korita ili obala korita radi plovidbe.

(5) Plovidba vodnim stazama, osim otvorenih
tokova rijeka, odvijat će se samo pri povoljnom vodostaju.

Članak 42.

Na otvorenim rokovima nema posebnih ograničenja
za kretanje plovila budući se mogu odvijati po postojećim plovnim putevima. Način utvrđivanja plovnih staza i uvjeti plovidbe
moraju biti u skladu s načinom odvijanja plovidbe na međunarodnom plovnom putu.

Članak 43.

(1) Na jezeru Sakadaš,
Vemeljskom Dunavcu i kanalu
Čarna te na vodnim ulazima planirana su privezišta za plovila. Ostala privezišta
na plovnim stazama utvrdit će Javna ustanova sukladno razvitku sekundarne mreže
staza za posjetitelje.

(2) Prijelaz preko Vemeljskog
Dunavca predviđen je kompom.

(3) Za pristup posjetitelja do plovila i kompe koristit će se drvene platforme na pontonima, a nužna
stubišta i ograde izvest će se od drveta.

Članak 44.

Svi mostovi na poplavnom području Parka prirode
moraju se izvesti od drveta.

Članak 45.

Razgledavanje Parka prirode iz zraka predviđeno
je balonima usidrenim na području uz šumsku kuću »Tikveš
1«.

Članak 46.

(1) Razvoj prometnog sustava Parka prirode
»Kopački rit« može se provoditi u više faza, što će prvenstveno ovisiti o
gospodarskim mogućnostima te potrebama da se prema interesima posjetitelja
uređuju pojedini dijelovi.

(2) U prvoj fazi najznačajniji zahvat je
izgradnja glavnog ulaza »Mali Sakadaš«, uz
zadržavanje postojećeg stanja na cestovnom sustavu. U toj fazi potrebno je
izvršiti rekonstrukciju i uređenje postojećih moderniziranih cesta, kao i
nasutih poljskih i šumskih puteva (»bijele ceste«), i
to prvenstveno onih koje su u funkciji kretanja posjetitelja. U toj fazi treba
započeti i s uređenjem staze za posjetitelje koja je trasirana krunom nasipa,
prema uvjetima Hrvatskih voda. Uz to je potrebno formirati flotu plovila i
definirati trase plovnih staza koji se mogu staviti u funkciju razgledavanja.

(3) U drugoj fazi potrebno je formiranje svih
planiranih ulaznih točaka, što podrazumijeva izgradnju potrebnih prometnih
površina te objekta za kontrolu ulaza. Treba kontinuirano nastaviti na uređenju
staza za sve oblike prometa s posebnim naglaskom na biciklističke staze i vodne
puteve, gdje treba urediti i mjesta za prihvat
posjetitelja. U navedenoj fazi potrebno je izgraditi i internu cestu od Kozjaka
do Tikveša, uz rekonstrukciju postojećeg mosta na
ulazu u Tikveš. Izgradnju ili uređenje prostora i
staza za razgledavanje treba provoditi tako da se formiraju funkcionalne
cjeline, tj. da se osim prometnih površina urede i
prateći objekti na za to predviđenim točkama.

Članak 47.

(1) Problemi preklapanja vanjskog i unutarnjeg
prometa rješavat će se sukladno porastu intenziteta posjećivanja Parka prirode,
na sljedeći način:

1. proširenjem postojećeg kolnika na širinu od
min. 5,50 m, uz izgradnju posebne staze za kretanje posjetitelja (pješaci i
bicikli) i

2. zatvaranjem postojeće dionice županijske
ceste Ž4056 od Podunavlja do Kozjaka za javni promet i njezino uključivanje u
interni promet Parka prirode.

(2) Prilaz restoranu »Kormoran« i dionica Lug –
Kozjak – Dvorac Tikveš – Zlatna Greda ostaju u
sustavu javnih cesta.

Članak 48.

Kategorija javnih prometnica na području Parka
prirode može se mijenjati sukladno izmjenama Odluke nadležnog ministarstva, bez
promjene Prostornog plana.

*Telekomunikacije*

Članak 49.

Na području Parka prirode planira se izgradnja
sljedećih građevina telekomunikacijskog sustava:

1. izgradnja mjesnih telefonskih centrala
(UPS/UPM) u naselju Tikveš i na lokaciji »Kormoran«,

2. izgradnja spojnih/korisničkih svjetlovoda,

3. izgradnja vodova mjesne telekomunikacijske
mreže,

4. rekonstrukcija postojećeg RR stupa u
kompleksu Dvorca Tikveš.

Članak 50.

(1) Za razvoj mobilne telefonije potrebno je
izgraditi baznu postaju.

(2) Smještaj bazne postaje predlaže se zapadno
od farme Eblin, izvan granica Parka prirode.

(3) Baznu postaju obvezatno je planirati u
Prostornom planu uređenja Općine Bilje.

Članak 51.

(1) Uvjeti za smještaj UPS/UPM utvrđeni su u
članku 12. stavku 3. ovih Odredbi.

(2) Trase spojnih/korisničkih svjetlovoda i
novih korisničkih i spojnih vodova naznačene su u kartografskom prikazu br. 2. »Infrastrukturni sustavi« i smatraju se
orijentacijskim, a utvrdit će se sukladno članku 10. ovih Odredbi.

(3) Telekomunikacijska mreža gradit će se
kabelskim vodovima izravno postavljenim u rov ili distribucijskom
kanalizacijom.

(4) Vodovi mjesne telekomunikacijske mreže
moraju se graditi sukladno članku 10. ovih Odredbi. Ako se grade ispod
nogostupa, moraju se graditi sustavom minikanalizacije
ili mrežnim kabelima.

(5) Pri rekonstrukciji postojećeg RR stupa ne
može se mijenjati njegov položaj niti visina stupa, a obvezno je provođenje
mjera zaštite zdravlja ljudi, sukladno posebnim propisima.

Članak 52.

(1) Na ulazima »Podravlje«,
»Mali Sakadaš«, »Kozjak« i »Zlatna Greda« te u
naselju Tikveš obvezatno je izgraditi javne
telefonske govornice.

(2) Oblikovanje govornice potrebno je riješiti u
sklopu projekta vizualnih komunikacija iz članka 26. ovih Odredbi.

*Elektroenergetika*

Članak 53.

(1) Sustav opskrbe električnom energijom na
području branjenom od poplava obuhvaća distribuciju električne energije.
Prijenosna mreža za potrebe Parka prirode gradit će se izvan obuhvata
Prostornog plana i mora se planirati u prostornim planovima jedinica lokalne
samouprave.

(2) U sustavu distribucije električne energije
planiraju se sljedeći zahvati:

1. izgradnja TS 10(20)/0,4 kV za potrebe šumskih
kuća »Dvorac 1 i 2«,

2. izgradnja KB 10(20) kV dalekovoda od šumske
kuće »Dvorac 2« do PTTS i dalje do KTS u kompleksu Dvorca Tikveš,

3. demontiranje dijela postojećeg nadzemnog 10
kV dalekovoda u skladu s izgradnjom kabelskog voda do i u kompleksu Dvorca Tikveš,

4. izgradnja nadzemnog 10(20) kV dalekovoda od Grabovca do ulaza »Grabovac«,

5. izgradnja TS 10(20)/0,4 kV kod ulaza »Grabovac«,

6. izgradnja KB 10(20) preko građevinskog
područja naselja Kozjak do naselja Tikveš i dalje do
Crpne postaje »Tikveš«,

7. demontiranje dijela nadzemnog 10 kV
dalekovoda u skladu s izgradnjom KB 10(20) od Kozjaka do Crpne postaje »Tikveš«,

8. izgradnja TS 10(20)/0,4 kV kod Ulaza »Mali Sakadaš«,

9. izgradnja KB 10(20) kV iz naselja Kopačevo do
TS »Mali Sakadaš«,

10. izgradnja novih objekata koja ovdje nije
definirana slijedit će potrebe novih sadržaja u građevinskim područjima na
području Parka prirode.

Članak 54.

(1) Za podmirenje elektroenergetskih potreba u
poplavnom području planira se korištenje agregata za proizvodnju električne
energije, na svakoj lokaciji posebno, sukladno važećim propisima. Za pogonsko
gorivo preporučuje se plin (boce ili spremnik), koji se ujedno može koristiti i
u ogrjevne svrhe (kuhinje).

(2) Pri lociranju agregata i spremnika goriva
obvezatno je zaštititi okoliš od zagađenja te spriječiti potapanje agregata i
spremnika kod visokog vodostaja.

Članak 55.

Trase planiranih dalekovoda označene u
kartografskom prikazu br. 2. »Infrastrukturni
sustavi«, smatraju se orijentacijskim i utvrđivat će se sukladno članku 10.
ovih Odredbi.

Članak 56.

(1) Planirane trafostanice označene su simbolima
koji ne predstavljaju njihov točan položaj.

(2) Točan položaj trafostanica utvrdit će se u
postupku izdavanja lokacijske dozvole, uz suglasnost Javne ustanove.

(3) Prilikom lociranja trafostanica potrebno je voditi
računa da ne sprječavaju vizure sa staza za posjetitelje na izgrađene strukture
i osobite prirodne vrijednosti.

Članak 57.

(1) Niskonaponsku 0,4 kV mrežu unutar
građevinskih područja potrebno je u pravilu graditi podzemnim kabelskim
vodovima položenim u zeleni pojas ulica, uz kolnik. Nova mreža gradit će se
sustavom ulaz-izlaz, ili do samostojećih kabelskih ormara postavljenih uz
unutarnji rub regulacijskog pravca tako da bude sastavni dio prednje ograde
građevinske parcele, a od njih kabelske kućne priključke do okolnih potrošača.
U naseljima se niskonaponska mreža može graditi sa SKS vođenim po krovovima s
krovnim stalcima.

(2) Na lokaciji Dvorca Tikveš
niskonaponska mreža se može graditi isključivo podzemnim kabelskim vodovima.

(3) Do izgradnje planirane kabelske
elektroenergetske mreže može se koristiti postojeća uz manje rekonstrukcije što
uključuje i zamjenu golih vodiča SKS-om, te priključenje novih korisnika. Kod
potrebe za veće rekonstrukcije obvezatno je pridržavati se navedenih uvjeta.

Članak 58.

Javna rasvjeta će se graditi podzemnim kabelskim
vodovima i čeličnim cijevnim stupovima javne rasvjete postavljenim u zeleni
pojas ulica uz prometnice na propisanoj udaljenosti od prometnice.

*Plinoopskrba*

Članak 59.

(1) Na plinoopskrbnu
mrežu će se priključiti kompleks Dvorca Tikveš i
naselje Kozjak, a postoji mogućnost priključivanja i ostalih građevina koje se
nalaze uz trasu plinovoda.

(2) Izvor napajanja sustava je
mjerno-redukcijska stanica (MRS) u Bilju, iz koje se razvode lokalni plinovodi,
među ostalim i do naselja Kozjak. Na ove plinovode nadovezuje se mjesna mreža
čiji se jedan krak planira izgraditi do kompleksa Dvorca Tikveš.

(3) Plinovodni sustav gradit će se kao srednjotlačni lokalni plinovodni sustav s tlakom plina u
mjesnoj mreži od 0,1 – 0,3 MPa (1,0 – 3,0 bara) pretlaka.

Članak 60.

Trase plinovoda označene na kartografskom
prikazu br. 2. »Infrastrukturni sustavi« smatraju se
orijentacijskim, a utvrđivat će se sukladno članku 10. ovih Odredbi.

Članak 61.

(1) Mjesni plinovodi unutar područja gradnje
moraju se graditi u zelenom pojasu ulica s obje strane ulica gdje god je to
potrebno zbog širine uličnog profila i postojanja potrošača.

(2) Kućne mjerno-redukcijske stanice gradit će
se u vanjskoj fasadi zgrada ili na unutarnjoj strani regulacijske linije tako
da predstavljaju sastavni dio prednje ograde građevinskih čestica.

Članak 62.

(1) Plinovodi se štite od smrzavanja
ukopavanjem, tako da minimalna visina nadsloja zemlje
iznosi 80 cm.

(2) Prolaz plinovoda ispod prometnica mora biti
uz osiguran minimalan nadsloj od 1,5 m.

(3) Pri križanju plinovoda s kanalom potrebno je
ishoditi vodopravne uvjete koje izdaju Hrvatske vode.

(4) Plinovodi se križaju s drugim instalacijama
pod vodorav­nim kutom
između 45° – 90°.

(5) Pri projektiranju vodove treba
dimenzionirati tako da zadovoljavaju sve planirane potrebe za plinom svih
korisnika sustava na kraju planskog razdoblja.

(6) Pri projektiranju i izvođenju obvezno se
treba pridržavati propisanih udaljenosti od ostalih instalacija.

*Toplinska energija*

Članak 63.

(1) Za grijanje građevina u Parku prirode koje
se neće priključiti na plinoopskrbnu mrežu koristit
će se drvo i biomasa.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, do
izgradnje plinovodne mreže za grijanje kompleksa Dvorca Tikveš
koristit će se vrelovodna kotlovnica.

(3) Pri obnovi i rekonstrukciji građevina treba
voditi računa o tome da će tekuće gorivo bit osnovni energent samo do izgradnje
plinovoda, a poslije samo pričuvni.

Članak 64.

(1) Kotlovnica mora biti opremljena zaštitnim
uređajima i opremom koja će onemogućiti emisije štetnih tvari u izlaznim
plinovima, kao produktima izgaranja, iznad propisom dopuštenih količina.

(2) Spremnici za tekuće gorivo (derivat nafte)
te dovodne cijevi do kotlovnice moraju biti potpuno nepropusni radi zaštite
okoliša (zrak, tlo, nadzemne, podzemne vode).

(3) Također moraju biti predviđene mjere zaštite
u slučaju havarija.

(4) Manipulacijski prostor oko spremnika mora se
izgraditi tako da ne postoji mogućnost zagađenja okoliša pri pretakanju tekućeg
goriva iz kamiona-cisterne u spremnike.

(5) Pri postupku omekšavanja vode za potrebe
kotlovnice valja odabrati tehnologiju i opremu koja ne dopušta onečišćenje
okolnog zraka, nadzemnih i podzemnih voda.

*Vodoopskrba*

Članak 65.

(1) Rješenje vodoopskrbe treba temeljiti na
uspostavi cjelovitog sustava koji će distribucijom vode sa sigurnih izvorišta
osigurati potrebne količine kvalitetne vode za sve korisnike.

(2) Vodoopskrba će se vršiti iz javnoga
vodoopskrbnog sustava i iz lokalnih izvora.

(3) Građevine u branjenom području vodom će se
opskrbljivati iz javnog vodoopskrbnog sustava koji će se razviti na potezu Lug
–Kozjak – Zlatna Greda – Kozjak – Tikveš, Kozjak –
farma Eblin –Kopačevo.

(4) Građevine koje nemaju mogućnost priključka
na javni vodoopskrbni sustav vodom će se opskrbljivati iz lokalnih, vlastitih
izvorišta.

Članak 66.

(1) Kod građevina s lokalnim rješavanjem, koje
se kontinuirano koriste, moguća je primjena malih uređaja za čišćenje vode kojima
bi se voda dovela na razinu potrebnu za uporabu.

(2) Građevine kojima se povremeno koristi manji
broj ljudi vodom će se opskrbljivati dvojako: za potrebe svih oblika potrošnje
vode, osim za piće i pripremu hrane, upotrebljavat će se voda iz bušenih ili
kopanih bunara, dok će se voda za piće, kuhanje i ostale potrebe gdje je
potrebna voda kvalitete vode za piće dovoziti na lokaciju u primjerenim
spremnicima ili flaširana.

Članak 67.

(1) Na prostoru Zlatna Greda rezervira se
prostor za formiranje novog crpilišta vode. Za ovo crpilište potrebni su
dodatni istražni radovi kojima će se utvrditi svi parametri izdašnosti nakon
čega ekonomskom i drugom valorizacijom treba dati odgovor o korištenju i načinu
korištenja izvorišta. Do konačnog razrješenja prostor je rezerviran za
izvorište, a ucrtan kao vodonosno područje.

(2) Nakon što se utvrdi podobnost za vodoopskrbu
oko budućih bunara i cijelog izvorišta nužno je utvrditi zone sanitarne
zaštite, sukladno posebnom propisu.

Članak 68.

(1) Mrežu planiranih transportnih i ostalih
vodoopskrbnih vodova treba polagati u postojeće, a tek iznimno u nove infrastruk­turne koridore.
Ucrtane trase vodova vodoopskrbnog sustava su usmjeravajuće.

(2) Trasa glavnoga opskrbnog cjevovoda od
Kopačeva do naselja Podunavlje treba biti u branjenom području prema posebnim
uvjetima Hrvatskih voda.

*Odvodnja*

Članak 69.

(1) Na cjelokupnom prostoru Parka prirode nužno
je zbrinjavanje i rješavanje otpadnih sanitarnih i oborinskih
voda.

(2) Na području Parka prirode odvodnja otpadnih
voda rješavat će se lokalno, razdjelnim sustavom odvodnje.

(3) Sanitarne i otpadne vode će se prikupljati i
otpremati do najbližeg uređaja za pročišćavanje, izvan Parka prirode, dok će se
oborinske vode, s obzirom na specifičnost prostora,
rješavati na prirodan način upuštanjem u okoliš.

(4) Prikupljanje otpadnih i sanitarnih voda na
području Parka prirode vršit će se u vodonepropusne sabirne jame ili u septičke
jame.

Članak 70.

(1) Za zaštitu voda Parka prirode nije dovoljno
riješiti zbrinjavanje otpadnih voda unutar Parka, već je potrebno riješiti
odvodnju slivnog područja izgradnjom pojedinačnih ili grupnih sustava odvodnje
te osobito uređaja za pročišćavanje.

(2) Sve tehnološke otpadne vode iz industrijskih
pogona, poljoprivrednih farmi i ostalih građevina s velikim izvorima
onečišćenja potrebno je zbrinuti na uređajima za prethodno čišćenje ili
uređajima i načinima kojima se otpadne vode dovode na razinu podobnu za
upuštanje u recipijent.

(3) Pročišćavanje voda sa slivnog područja moguće
je riješiti izvedbom biljnih uređaja u Parku prirode, na mreži melioracijskih
kanala koji dovode otpadne vode do crpnih postaja »Tikveš«,
»Podunavlje« i »Zlatna Greda«, pod uvjetom da se osigura normalno
funkcioniranje sustava melioracijske odvodnje i ako takvo rješenje ne zahtijeva
veće zahvate u okoliš.

*Uređenje vodotoka i voda i melioracijska odvodnja*

Članak 71.

(1) Sustav zaštite od štetnog djelovanja voda
određen je izvedenim zaštitnim i regulacijskim građevinama. Obnova i sanacija
nasipa i ostalih zaštitnih građevina na glavnim vodotocima Dravi i Dunavu,
oštećenim u Domovinskom ratu, prioritetan je zadatak u štićenju naselja,
infrastrukture i ostalih prostora od vanjskih voda.

(2)  Za obranu od unutarnjih voda potrebno je
obnoviti recipijente koji još nisu obnovljeni.

(3) U inundacijskom
pojasu na vodotocima i drugim ležištima voda, određenom sukladno posebnim
propisima, zabranjeno je obavljati radnje kojima se može pogoršati vodni režim
i povećati stupanj ugroženosti od štetnog djelovanja voda.

Članak 72.

(1) Melioracijska odvodnja je realizirana u
smislu pokrivenosti poljoprivrednog zemljišta melioracijskom mrežom.
Prioritetne mjere odnose se na krčenja dna i pokosa
te izmuljivanje zapuštenih kanala radi ponovne uspostave
sustava. Pri ovim radovima na prirodnim vodotocima i rubnim kanalima treba, što
je više moguće, koristiti mehanizaciju za čišćenje s plovila.

(2) U drugom redu prioriteta je određivanje
optimuma svih elemenata sustava, uređenje glavnih recipijenata i održavanje
mreža detaljne odvodnje, te drenažnih sustava.

(3) Potrebno je ispitati mogućnost punjenja
melioracijskih kanala vodom putem crpnih postaja koje bi postale reverzibilne,
uz korištenje voda iz Vemeljskog Dunavca,
a u cilju navodnjavanja poljoprivrednih površina i većih mogućnosti
rekreacijskog ribolova na tom području.

(4) Za rješavanje problema melioracijske
odvodnje potrebno je izgraditi crpnu postaju »Sokolovac«,
koja se nalazi izvan obuhvata Prostornog plana i mora se planirati u Prostornom
planu općine Kneževi Vinogradi.

Članak 73.

Pri rekonstrukciji glavne kanalske mreže treba
posebnu pozornost obratiti na režim podzemnih voda i održavanje na razini
optimalnoj kako za poljoprivrednu proizvodnju, tako i za šume.

Članak 74.

Zahvati na održavanju i poboljšanju vodnog
režima u Parku prirode provode se na temelju dokumenata upravljanja vodama, uz
suglasnost Ministarstva kulture.

6. MJERE ZAŠTITE
PRIRODNIH VRIJEDNOSTI I POSEBNOSTI TE KULTURNO-POVIJESNIH CJELINA

*Mjere zaštite prirodnih vrijednosti*

Članak 75.

(1) U cilju očuvanja prirodnosti ekosustava šuma
potrebno je očuvati sustav autohtonih vrsta, dobnu zastupljenost, te prostornu
rasprostranjenost šuma.

(2) Šume treba koristiti na način usklađivanja
gospodarenja s uvjetima zaštite šuma i šumskog zemljišta te faune Kopačkog rita.

Članak 76.

(1) Šume posebne namjene u području Posebnoga
zoološkog rezervata moraju biti isključene iz šumskog gospodarenja. Dopušteno
je uklanjanje alohtonih vrsta i njihova zamjena s
autohtonim vrstama, za što je potrebno analizirati promjene staništa koje su se
dogodile te na temelju toga odabrati primjerene vrste drveća za pošumljavanje.

(2) Postupno treba iz gospodarenja izuzimati
šume poplavnog područja smanjivanjem visine propisanog etata
glavnog prihoda na način određivanja viših ophodnji glavnih vrsta drveća, a
povećanjem stupnja zaštite bitno povećavati i naglašavati njihovu općekorisnu
funkciju.

(3) Šumama posebne namjene moraju se utvrditi
stare hrastove šume istočno od Vemeljskog Dunavca, čiji je prostorni smještaj načelno utvrđen u
kartografskom prikazu br. 1. »Korištenje i namjena
prostora«, te šume u rekreacijskom području »Grabovačka
jezera«.

Članak 77.

(1) Šumama posebne namjene, koje predstavljaju posebnu
rijetkost, moraju se utvrditi stare hrastove šume u poplavnom području, istočno
od Vemeljskog Dunavca.

(2) Šumama posebne namjene za odmor i rekreaciju
moraju se utvrditi šume uz Grabovačka jezera.

(3) Šumama iz stavka 1. i 2. ovoga članka
potrebno je gospodariti na način uvažavanja temeljnih razloga za njihovo
proglašenje šumama posebne namjene.

Članak 78.

Na čitavom području Parka prirode potrebno je
zamijeniti postojeće plantaže stranih vrsta drveća (osobito euroameričke
topole) i njihovih klonova, autohtonim vrstama drveća i njihovim pripadajućim
biljnim zajednicama.

Članak 79.

Predlaže se zadržavanje postojećih autohtonih
šumskih zajednica te bilja uz Vemeljski Dunavac, i to u pojasu min. 50,0 m s obje strane vodotoka,
što isključuje njihovu sječu i krčenje. U toj zoni dopušteni su šumsko-uzgojni
radovi.

Članak 80.

(1) Na poljoprivrednom zemljištu, gdje je
prirodni krajolik narušen, na područjima koja zbog loših vodozračnih uvjeta nisu
optimalna za ekonomski racionalnu poljoprivrednu proizvodnju, treba povećati
šumovitost ili takva područja prepustiti prirodnim procesima.

(2) Na oranicama i obalama melioracijskih kanala
treba očuvati te odgovarajućim mjerama restaurirati vrijedna i ugrožena rubna
staništa (živice, pojedinačna stabla, skupine stabala, livadne pojaseve).

Članak 81.

U cilju zaštite živog svijeta potrebno je
poduzeti sljedeće mjere:

1. Zahvate i djelatnosti posljedice kojih su
degradacija i smanjivanje raznovrsnosti biljnog i životinjskog svijeta potrebno
je spriječiti, a osigurati uvjete za očuvanje i razvoj svih vrsta koje
nastanjuju područje Parka prirode,

2. Vodni režim je osnovni element održavanja
ekosustava riječnih poplavnih područja. Neprekidne promjene razine površinskih
i podzemnih voda te trajanje, visina, sezonska zastupljenost i frekvencija
poplava određuje sve ekološke promjene u poplavnim područjima. Stoga je osnovna
mjera zaštite biljnog i životinjskog svijeta očuvanje primjerenoga vodnog
režima,

3. Površina ribnjaka »Podunavlje« ne smije se
smanjivati, a najmanje 85% površine mora uvijek biti pod vodom,

4. Plovila za posjetitelje moraju biti takvih
gabarita da ne oštećuju vegetaciju na vodnim stazama,

5. Kako bi se osigurala staništa za gniježđenje
ptica dupljašica, potrebno je sačuvati što više
starih stabala s dupljama,

6. U cilju zaštite ptica grabljivica, poput orla
štekavca i stepskog sokola, treba ostaviti što više
starih i visokih stabala,

7. Kontinuirano pratiti obitavanja životinjskih
vrsta s ciljem evidentiranja pojave novih vrsta, utvrđivanja vremenskog
intervala obitavanja sezonskih, odnosno prolaznih vrsta,

8. Stalno pratiti gniježđenje i leženje životinjskih vrsta te vođenje mladunčadi u cilju
procjene njihova brojnog stanja i ostvarenog prirasta,

9. Stalno pratiti biološke zahtjeve životinjskih
vrsta u pogledu mjesta hranjenja i utvrđivanja izvora podrijetla hrane,

10. Evidentirati svaku jedinku pojedinih vrsta
divljači (po spolnoj i dobnoj pripadnosti) za koju se okularno
ili po ostacima ili tragovima utvrdi da je usmrćena po drugim životinjskim
vrstama, bez obzira je li korištena za hranu ili ne,

11. Redovito pratiti i evidentirati prisustvo pojedinih životinjskih vrsta i njihova broja na
mjestima hranjenja divljači, te vršiti procjenu i evidentiranje količina
konzumirane hrane izložene za divljač,

12. Evidentirati gnijezda orla štekavca, crne rode, stepskog sokola, kao i kolonija
čaplji, te evidentirana gnijezda ucrtati u gospodarske karte i staviti u opis
šumskih odjela i odsjeka,

13. Zabraniti svaku sječu stabala u radijusu od
500 m od utvrđenih pojedinačnih gnijezda od 1. siječnja do 30. lipnja, kada ove
ugrožene i zaštićene ptičje vrste odabiru lokacije gniježđenja, pa do
izlijetanja mladih,

14. Pratiti ponašanje i zdravstveno stanje
životinjskih vrsta i dojavljivati nadležnim ustanovama pojave uginuća i nađene
primjerke uginulih životinjskih vrsta, uz evidentiranje uzroka uginuća,

15. Evidentirati broj žive i uginule mladunčadi
po leglu, odnosno gnijezdu radi praćenja općeg stanja i broja unutar
životinjskih vrsta,

16. Sprječavati uništavanje legla, odnosno
gnijezda i jaja životinjskih vrsta te uništavanje mladunčadi ili odstrela
primjeraka,

17. Pojavom nove vrste ili većeg broja pojedine
životinjske vrste poduzimati odgovarajuće mjere radi sprječavanja šteta na
divljači ili staništu,

18. Spašavati životinjske vrste i poduzimati
ostale mjere zaštite za vrijeme poplava,

19. Kontrolirati kretanje i sprječavati
krivolov, te poduzimati druge aktivnosti zaštite i mjere sukladno Pravilniku o
unutarnjem redu u Parku prirode »Kopački rit«, te posebnim propisima,

20. Unošenje stranih životinjskih i biljnih
vrsta na području Parka prirode nije dopušteno.

Članak 82.

Životinjama se tijekom njihova razvojnog ciklusa
mora osigurati što veći mir. Stoga pristup području, uključujući posjećivanje,
mora biti strogo reguliran, usklađen s programima posjećivanja. Režime
posjećivanja utvrdit će Javna ustanova uz suradnju s ostalim korisnicima
prostora.

Članak 83.

(1) Zaštita voda Parka prirode provodi se
zaštitom voda od onečišćenja u Parku prirode i izvan njega.

(2) Zaštitu voda od onečišćenja izvan Parka
prirode nužno je provoditi izgradnjom sustava za odvođenje i čišćenje te
izgradnjom pojedinačnih uređaja za predtretman ili
potpuno čišćenje za sve otpadne vode u slijevu kanalske mreže koja ulazi u Park
prirode.

(3) U slučaju pojave iznenadnih i izvanrednih
zagađenja na Dravi i Dunavu i gravitirajućim vodotocima poduzet će se mjere
sukladne posebnom propisu.

Članak 84.

Onečišćenje kemijskim sredstvima i kemijskim
preparatima, (umjetnim gnojivima i sredstvima za uništavanje korova i zaštitu
bilja) mora se svesti na najmanju mjeru forsiranjem ekološke proizvodnje i
korištenjem navedenih preparata i sredstava na površinama gdje je to nužno i u
količini koja osigurava njihovu potpunu apsorpciju.

Članak 85.

Plovila za turiste moraju imati odgovarajući
način zbrinjavanja otpadnih i sanitarnih voda, jer takve vode nije dopušteno
neposredno upuštati u unutarnje vode Parka prirode.

Članak 86.

(1) Javna izvorišta i vodoopskrbne građevine
moraju biti zaštićeni od slučajnog ili namjernog onečišćavanja i drugih
utjecaja koji mogu ugroziti zdravstvenu ispravnost vode za piće.

(2) Granice i mjere zaštite vodozaštitnog
područja potencijalnog crpilišta »Zlatna Greda« utvrdit će se prema posebnim
propisima, sukladno rezultatima daljnjih istraživanja.

Članak 87.

Na cijelom području Parka prirode zabranjeno je
loženje vatre na otvorenom izuzev na pojedinačnim lokacijama (rekreacija, ugostiteljstvo)
koje se utvrđuju Pravilnikom o unutarnjem redu.

Članak 88.

Postojeće šumske prosjeke treba održavati kao
protupožarne komunikacije i na njima se mogu formirati punktovi za protupožarne
intervencije.

*Mjere zaštite kulturnih dobara*

Članak 89.

(1) Na području Parka prirode nalazi se
preventivno zaštićeno kulturno dobro – kompleks Dvorca Tikveš
(Rješenje Konzervatorskog odjela u Osijeku; klasa: UP-Io-034-03/00-01/01, urbroj:2158-18-01-00-01, od 15. 2. 2002.).

(2) Preventivnom zaštitom iz stavka 1. ovoga
članka obuhvaćene su sljedeće katastarske čestice: 1772, 1773, 1774, 1775,
1776, 1777, 1778, 1779, 1780 i 1781.

(3) Na zaštićenom području dopušteni su zahvati
sukladno posebnom propisu.

Članak 90.

(1) Za obnovu Novog dvorca s dogradnjom i Lovačkog
dvorca obvezna je izrada konzervatorske studije, a za ostale građevine u
kompleksu prije početka obnove treba izraditi potpuni arhitektonski snimak
postojećeg stanja.

(2) Preporučuje se obnova kompleksa Dvorca Tikveš prema cjelovitom rješenju na temelju prethodno
izrađenog programa obnove čitavog kompleksa.

(3) Pretpostavlja se da pravac rimske Limeske ceste Ilok (Cuccium) –
Dalj (Teutoburgium) – Nemetin
(Ad labores) – Osijek (Mursa)
– Batina (Ad militare) prolazi približno zapadnom
granicom Posebnoga zoološkog rezervata što je potrebno istražiti, a u slučaju
nalaza, obilježiti u koridoru staze za posjetitelje, sukladno sustavu mjera
zaštite kulturnih dobara koje će utvrditi nadležno tijelo.

Članak 91.

(1) Prostornim planom se predlaže, sukladno posebnom
propisu, zaštita sljedećih građevina:

1. stambeno-lovačka kuća na k.č. br.1934/1 k.o. Lug, u naselju Kozjak,

2. tri kuće na sjevernom dijelu k.č. br. 1934/2, k.o. Lug, u naselju Kozjak,

3. crpna postaja »Zlatna Greda« (dio izgrađen
1898. godine, s crpkom) na k.č.br. 1902, k.o. Kneževi
Vinogradi.

(2) Do zaštite građevina iz prethodnog stavka
primjenjivat će se uvjeti korištenja i gradnje utvrđeni člankom 18. stavkom 2.
i člankom 22. stavkom 3. ovih Odredbi.

7. POSTUPANJE S OTPADOM

Članak 92.

(1) Na prostoru Parka prirode neće se vršiti
deponiranje ni drugo trajno odlaganje otpada. Otpad se mora prikupljati i
odvoziti ili odnositi na mjesta izvan Parka prirode, na kojima se otpad može
trajno zbrinuti na zakonima propisan način.

(2) Isključivo organski otpad koji ne spada u
skupinu opasnog i štetnog otpada dopušteno je odlagati u okoliš, na za to
primjereno mjesto.

Članak 93.

(1) U građevinama poplavnog područja Parka
prirode kao i pojedinačnim građevinama branjenog dijela u kojima trajno ne borave
ljudi, otpad će se zbrinjavati tako da se on odnosi zajedno s opremom i
stvarima za boravak u tim građevinama. Za privremeno prikupljanje mogu se
upotrebljavati manji spremnici.

(2) Za građevine branjenog dijela s trajnim
boravkom manjeg broja ljudi otpad će se zbrinjavati na već opisani način s tim
što se otpad može prikupljati na posebno uređenom prostoru, do njegovog
odvoženja.

(3) Naselja i punktovi za posjetitelje trebaju
biti uključeni u organizirano zbrinjavanje otpada. Na razini naselja otpad se
može prikupljati u odgovarajuće posude za prikupljanje, iz kojih će otpad
preuzeti specijalizirano vozilo te ga odvesti na daljnje zbrinjavanje općinskog
ili županijskog modela zbrinjavanja otpada.

8. MJERE PROVEDBE PLANA

*Područja primjene posebnih razvojnih i drugih mjera*

Članak 94.

Javna ustanova upravlja područjem Parka prirode
sukladno Pravilniku o unutarnjem redu, Planu upravljanja i Zakonu o zaštiti
prirode.

Članak 95.

(1) U realizaciju planiranih rješenja obnove
naselja i izgrađenih struktura izvan naselja, pored Javne ustanove, nužno je
uključivanje domicilnog stanovništva i ostalih korisnika prostora.

(2) U tom cilju potrebno je osigurati stručnu
pomoć u utvrđivanju mogućnosti uključivanja svake pojedine građevine i njezina
vlasnika/korisnika u programe obilaska i boravka te pružanja usluga
posjetiteljima, sukladno namjeni i uvjetima utvrđenim u Prostornom planu.

Članak 96.

(1) Za posjećivanje, razgledavanje i boravak na
području Parka prirode potrebno je izraditi programe, sukladno utvrđenoj osnovnoj
koncepciji.

(2) Programi iz prethodnog stavka moraju uzeti u
obzir različite skupine i vrste posjetitelja te potrebu usklađivanja
posjećivanja, rekreacije i lovstva. U sklopu Programa potrebno je utvrditi
detaljne lokacije za stanice, odmorišta, promatračnice i druge građevine u
funkciji posjećivanja i razgledavanja Parka prirode.

(3) Također je potrebno izraditi projekt
vizualnih komunikacija i na jedinstven način riješiti njihovo oblikovanje.

(4) Organizaciju i koordinaciju ovih aktivnosti
provodit će Javna ustanova, a programe i projekte će odobravati Ministarstvo
kulture.

Članak 97.

(1) Sukladno Prostornom planu utvrdit će se šume
posebne namjene za dio šuma istočno od Vemeljskog Dunavca i na rekreacijskom području »Grabovačka
jezera«, na temelju prethodno provedene detaljne analize šumskog fonda.

(2) Postupak iz stavka 1. ovoga članka
koordinirat će Javna ustanova, a provodit će se sukladno posebnom propisu.

Članak 98.

Minirana područja Parka prirode moraju se
razminirati.

*Područja i lokaliteti za istraživanje i praćenje pojava i
procesa u prostoru*

Članak 99.

(1) Za područje Parka prirode od osobite su
važnosti vodni režim i kvaliteta voda. Zbog toga je prioritetni zadatak
utvrđivanje optimalnoga vodnog režima te zahvati i radnje u svrhu sanacije i
praćenja stanja te poduzimanja mjera za sprječavanje negativnih utjecaja na
vodni režim i kvalitetu voda.

(2) Organizaciju i koordinaciju istraživanja i
aktivnosti iz stavka 1. ovoga članka provest će Javna ustanova.

Članak 100.

Na prostoru lijeve dunavske obale treba utvrditi
stanje melioracijskog sustava te izraditi odgovarajuću dokumentaciju za
poboljšanje ili uređivanje sustava, u cilju zaštite biološke i krajobrazne
raznolikosti.

Članak 101.

Područje sjevernog dijela Parka prirode treba
istražiti radi utvrđivanja izvorišta voda i mogućnosti njihovog korištenja za
vodo­opskrbu šireg prostora.

Članak 102.

(1) Nakon zamjene alohtonih
šumskih vrsta autohtonim vrstama potrebno je praćenje uspješnosti pošumljavanja
i rasta.

(2) Nužno je kontinuirano praćenje zdravstvenog
stanja šuma.

(3) Istraživanja iz stavka 1. ovoga članka
organizirat će i koordinirati Javna ustanova.

Članak 103.

(1) Živi svijet potrebno je dalje istraživati i
pratiti stanje te poduzimati mjere s ciljem njegove zaštite.

(2) Biljni svijet je, za sada, nedovoljno
istražen te je nužno njegovo osnovno izučavanje te praćenje utjecaja ljudskih
aktivnosti na biljne zajednice i vrste, osobito nakon što se Park prirode počne
intenzivnije posjećivati.

(3) Osobito je značajno istražiti, a zatim
kontinuirano pratiti utjecaj ljudskih aktivnosti na prisutne životinjske vrste.
To se prvenstveno odnosi na mogući negativni utjecaj posjetitelja, lovaca i
ostalih koji posjećuju ili duže borave u Parku prirode.

(4) Organizaciju i koordinaciju aktivnosti iz
stavka 2. i 3. ovoga članka provest će Javna ustanova.

Članak 104.

(1) Poljoprivredne površine prema Prostornom
planu treba koristiti za ekološku proizvodnju te korištenje i uređenje površina
provesti sukladno članku 80. ovih Odredbi. U tom cilju potrebno je izraditi
osnovu gospodarenja i krajobraznog uređenja te uređenja vodnog režima
poljoprivrednog zemljišta.

(2) Organizaciju i koordinaciju aktivnosti iz
stavka 1. ovoga članka provest će Javna ustanova u suradnji s
vlasnicima/korisnicima zemljišta.

Članak 105.

(1) Radi zaštite graditeljske baštine potrebno
je provesti stručnu valorizaciju građevina na području Parka prirode te
registrirati građevine koje su kulturna dobra.

(2) Također je potrebno provesti arheološka
istraživanja pravca Limeske ceste.

(3) Istraživanja i registraciju kulturnih dobara
provest će služba nadležnog ministarstva prema posebnim propisima.

Članak 106.

(1) Za zaštitu Parka prirode od požara obvezatna
je izrada Plana zaštite od požara, sukladno posebnom zakonu.

(2) Organizaciju i koordinaciju izrade Plana iz
stavka 1. ovoga članka provest će Javna ustanova.

Članak 107.

Za područje Parka prirode Javna ustanova će
uspostaviti i voditi informacijski sustav o prostoru.

Članak 108.

(1) Potrebno je provoditi istraživanja i
praćenja prirodnih obilježja i procesa koji se odvijaju u Parku prirode u cilju
poduzimanja mjera zaštite njegovih prirodnih osobitosti.

(2) Organizaciju i koordinaciju istraživanja iz
stavka 1. ovoga članka provodit će Javna ustanova.

Članak 109.

(1) Potrebno je provesti obnovu
zemljišnoknjižnog i katastarskog operata.

(2) Organizaciju i koordinaciju ovih aktivnosti
provest će Ministarstvo.

Članak 110.

(1) Stanje na području Parka prirode na lijevoj
obali Dunava potrebno je detaljnije istražiti i poduzeti mjere za sanaciju i
zaštitu sukladno principima zaštite i polazištima utvrđenim u Prostornom planu.

(2) Organizaciju i koordinaciju radova iz stavka
1. ovoga članka provest će Javna ustanova.

Članak 111.

(1) Radi zaštite kontaktnog područja Parka
prirode potrebno je izvršiti valorizaciju okolnog područja te, sukladno
rezultatima, provesti postupak zaštite prema posebnom zakonu.

(2) Aktivnosti iz stavka 1. ovoga članka provest
će Ministarstvo kulture u suradnji s nadležnom službom Osječko-baranjske
županije.

Odluka, NN 24/2006-571