### NN 87/2020 (29.7.2020.), Kolektivni ugovor za trgovačka društva u vlasništvu društva FORTENOVA GRUPA d.d.

KOLEKTIVNI UGOVORI

1666

POSLODAVCI:

1. Jamnica plus d.o.o., OIB: 02233362849, Getaldićeva 3, Zagreb

2. Agrolaguna d.d., OIB: 84196188473, Mate Vlašića 34, Poreč

3. Eko Biograd plus d.o.o., OIB: 49226936693, Matija Gupca 130, Vinkovci

4. Irida d.o.o., OIB: 72383446154, Petra Zrinskog 34, Daruvar

5. Mladina plus d.o.o., OIB: 42886023569, Bana Josipa Jelačića 85, Jastrebarsko

6. PIK Vinkovci plus d.o.o., OIB: 16730830330, Matije Gupca 130, Vinkovci

7. PIK Vrbovec plus d.o.o., OIB: 41976933718, Zagrebačka 148, Vrbovec

8. Solana – Pag d.d., OIB: 34949147151, Svilno b.b., Pag

9. Zvijezda plus d.o.o., OIB: 63603498763, Marijana Čavića 1, Zagreb

koje zastupa po punomoći Vlado Čondić-Galiničić

a za PIK Vinkovci plus d.o.o. po punomoći Fabris Peruško

i

Sindikat zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske, OIB: 01122438757, Ljudevita Posavskog 5, Zagreb, kojeg zastupa predsjednik sindikata Denis Paradiš (dalje u tekstu: sindikat)

sklopili su u Zagrebu 5. lipnja 2020. godine sljedeći

KOLEKTIVNI UGOVOR

UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) uređuju se prava i obveze ugovornih strana u području radnih odnosa, a osobito: zasnivanje radnog odnosa, radno vrijeme, odmori i dopusti, plaće i naknada plaće, materijalna i druga prava radnika, prestanak ugovora o radu, ostvarivanje prava i obveza iz radnog odnosa, prava i obveze ugovornih strana i način rješavanja sporova, sklapanje ugovora, uvjeti, rokovi i način otkazivanja ovog Ugovora, upis Ugovora u registar i njegova javna objava.

Članak 2.

Pod pojmom »radnik« u smislu ovog Ugovora razumijeva se svaka fizička osoba koja u radnom odnosu obavlja određene poslove za poslodavca.

Ovaj Kolektivni ugovor obvezuje ugovorne strane, a primjenjuje se na sve radnike.

Ovaj Ugovor ne odnosi se na radnike koji su sa Poslodavcem sklopili ugovor o radu managera.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se na području Republike Hrvatske.

Pojedini nazivi u ovom Ugovoru nemaju rodno značenje i primjenjuju se jednako na muški i ženski rod.

Članak 3.

Ako će nakon sklapanja ovog Ugovora neko pravo radnika ili uvjeti rada, drugim aktom Poslodavca ili pisanim sporazumom između radničkog vijeća i Poslodavca biti utvrđeni povoljnije od utvrđenih prava ovim Ugovorom, primijenit će se konkretne povoljnije odredbe.

Prava i obveze utvrđene ovim Ugovorom ne mogu se umanjiti jednostranim aktom Poslodavca.

Članak 4.

Ugovorne strane suglasne su da u uređivanju odnosa ovim Ugovorom primjenjuju načela zakonitosti i poštivanja unaprijed utvrđenih pravila.

Ugovorne će se strane posebno zalagati za ostvarivanje sljedećih načela: kontinuiranog ostvarivanja socijalnog dijaloga i partnerstva, uzajamnog uvažavanja i informiranja, rješavanja problema međusobnim pregovorima, pridržavanja preuzetih obveza slijedom odredbi potpisanog Ugovora.

Ugovorne strane dužne su se zalagati za poštivanje odredaba ovog Ugovora i za njegovu pravilnu provedbu.

Ugovorne strane dužne su prvenstveno neposrednim pregovorima riješiti sva međusobno sporna pitanja.

SKLAPANJE UGOVORA O RADU

Članak 5.

Radni odnos zasniva se na temelju ugovora o radu u pisanom obliku.

Ugovor o radu na određeno vrijeme može se sklopiti do najdulje godinu dana, osim u slučaju kada je razlog sklapanja zamjena odsutnog radnika ili rad na projektu.

Svaki je radnik obvezan poslove preuzete ugovorom o radu obavljati savjesno i stručno prema uputama Poslodavca, odnosno ovlaštenih osoba u skladu s opisom poslova, naravi i vrstom radnog mjesta, a Poslodavac je obvezan za izvršeni rad isplatiti plaću te ostala utvrđena novčana prava.

Ugovor o radu je sklopljen kad su se stranke suglasile o bitnim sastojcima ugovora te ga u znak prihvaćanja potpisale.

Ugovor o radu obvezno sadrži podatke sukladno Zakonu o radu, Kolektivnom ugovoru i Pravilniku o radu.

Liječnički pregled prije zaposlenja kao uvjet za sklapanje ugovora o radu obvezan je za radnike u skladu s posebnim propisima. Prigodom stupanja na rad Poslodavac je obvezan radnika upoznati s odredbama ovog Ugovora, mjerama zaštite na radu i drugim aktima kojima su uređena prava i obveze radnika.

Prije zasnivanja radnog odnosa mogu se provjeriti stručne i druge radne sposobnosti radnika, na trošak poslodavca.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti iz ovog članka provodi osoba ili tijelo koje imenuje poslodavac. Pri provjeri stručnih i drugih radnih sposobnosti iz ovoga članka zatražit će se od radnika da praktičnim radom pokaže koliko vlada stručnim i drugim vještinama potrebnim za rad na određenim poslovima.

PROBNI RAD

Članak 6.

Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad koji može trajati najduže 6 mjeseci.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi osoba ili tijelo koje imenuje Poslodavac.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi se nadzorom nad radnikovim radom, uvidom u rezultate njegova rada, praćenjem njegove radne discipline i odnosa prema drugim radnicima te na druge načine pogodne za stjecanje uvida u stručne i radne sposobnosti radnika.

Ocjena probnog rada mora se priopćiti radniku do isteka propisanog ili ugovorenog trajanja probnog rada.

Ako do isteka roka iz stavka 4. ovog članka radniku nije priopćena negativna ocjena njegova rada, smatra se da je zadovoljio na probnom radu.

Nezadovoljavanje radnika na probnom radu predstavlja posebno opravdan razlog za otkaz ugovora o radu.

PRIPRAVNIČKI STAŽ

Članak 7.

Osobu koja se prvi puta zapošljava u zanimanju za koje se školovala Poslodavac može zaposliti kao pripravnika.

Ako zakonom ili drugim propisom nije drukčije određeno, pripravnički staž može trajati najdulje godinu dana.

Trajanje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti s posla ako je ukupna odsutnost trajala dulje od 30 dana.

Ugovorom o radu utvrđuje se program i trajanje stručnog osposobljavanja svakog pripravnika.

Ako zakonom, drugim propisom ili ovim Ugovorom nije utvrđen sadržaj i način polaganja stručnog ispita, utvrđuje ga Poslodavac Pravilnikom o radu.

Pripravniku koji ne položi stručni ispit poslodavac može redovito otkazati ugovor o radu.

Plaća pripravnika ne može biti manja od 80% od osnovne plaće radnika na istom radnom mjestu.

UGOVOR O RADU NA IZDVOJENOM MJESTU RADA

Članak 8.

Poslodavac i radnik mogu sklopiti ugovor o radu za obavljanje poslova kod kuće radnika ili u drugom prostoru koji nije prostor Poslodavca u skladu s odredbama Zakona o radu.

OBAVLJANJE DRUGIH POSLOVA

Članak 9.

Ugovorom o radu može se ugovoriti da je radnik dužan obavljati i druge poslove po nalogu nadležnog rukovoditelja kada potrebe posla zbog objektivnih okolnosti zahtijevaju, ali ne duže od jednog mjeseca. Izuzetno, radnik može, ukoliko je suglasan, raditi dulje od mjesec dana, a najdulje do 6 mjeseci.

Prilikom obavljanja drugih poslova iz stavka 1. i 2. ovog članka, radnik ima pravo na plaću temeljem ugovora o radu, a ako obavlja poslove koji su bolje plaćeni, ima za to vrijeme pravo na povoljniju plaću.

PRIVREMENI PREMJEŠTAJ U DRUGO MJESTO RADA

Članak 10.

Temeljem pisanog naloga, radnika se može privremeno premjestiti u drugo mjesto rada na udaljenost do 50 kilometara ako mu je Poslodavac osigurao prijevoz ili podmirenje troškova javnog prijevoza.

Poslodavac premještaj iz stavka 1. ovog članka ne može izvršiti bez pristanka radnika, a nikako se ne može premjestiti pod ovim uvjetima radnica za vrijeme trudnoće, majka s djetetom do 7 godina starosti, invalid, roditelj ili staratelj djeteta sa smetnjama u psihofizičkom razvoju, samohrani roditelj ili staratelj, član Radničkog vijeća, povjerenik radnika za zaštitu na radu i sindikalni povjerenik.

Djetetom sa smetnjama u psihofizičkom razvoju smatra se svako dijete kojemu je rješenjem nadležnog tijela utvrđena vrsta i stupanj ometenosti u razvoju prema posebnim zakonskim propisima.

RADNO VRIJEME

Članak 11.

Puno radno vrijeme radnika, uključujući i odmor (stanku), iznosi 40 sati tjedno.

Iznimno od stavka 1. ovog članka, puno radno vrijeme mobilnih radnika računa se prema Zakonu o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu.

Nedjelja je u pravilu dan tjednog odmora.

Ako radnik radi u nedjelju, a ne može mu se osigurati da tjedni odmor koristi u danu koji nedjelji prethodi, odnosno iza nje slijedi, mora mu se osigurati korištenje dana tjednog odmora u razdoblju od sljedeća dva tjedna.

Raspored radnog vremena potrebno je u pisanom obliku staviti na uvid radnicima.

Raspored radnog vremena objavljuje se na oglasnim pločama Poslodavca ili se radnici obavještavaju elektroničkim putem ako je moguće.

Raspored redovnog tjednog radnog vremena na pojedine dane u tjednu, početak i završetak dnevnoga radnog vremena, kao i trajanje i vrijeme odmora utvrđuje poslodavac nakon savjetovanja sa radničkim vijećem odnosno Sindikatom.

Plan godišnjeg fonda sati izrađuje se u skladu s tjednim fondom sati utvrđenim ovim Ugovorom.

Svako odstupanje od utvrđenog radnog vremena a koje nije u preraspodjeli radnog vremena, predstavlja prekovremeni rad koji može iznositi najviše sati tjedno maksimalno dopušteno sukladno Zakonu o radu (do 10 h tjedno).

Poslodavac mora izvijestiti radnike o rasporedu ili promjeni rasporeda radnog vremena najmanje tjedan dana unaprijed, osim u slučajevima hitnog prekovremenog rada, kada neposredni rukovoditelj može usmenim nalogom, ako priroda prijeke potrebe onemogućava poslodavca da uruči radniku pisani zahtjev, može se uvesti prekovremeni rad iz zakonom propisanih razloga. Tako uveden prekovremeni rad treba pisanim nalogom potvrditi u roku od tjedan dana.

PRERASPODJELA RADNOG VREMENA

Članak 12.

Ako narav posla to zahtijeva, puno ili nepuno radno vrijeme može se preraspodijeliti tako da tijekom razdoblja od dvanaest mjeseci u jednom razdoblju traje duže, a u drugom razdoblju kraće od punog ili nepunog radnog vremena, na način da prosječno radno vrijeme tijekom trajanja preraspodijele ne smije biti duže od punog ili nepunog radnog vremena.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono tijekom razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena, uključujući i prekovremeni rad, ne smije biti duže od 48 sati tjedno.

Iznimno od odredbe stavka 3. ovog članka, preraspodijeljeno radno vrijeme tijekom razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati duže od 48 sati tjedno, ali ne duže od 56 sati tjedno, i to samo uz prethodno mišljenje Radničkog vijeća i ako radnik dostavi poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad. Radnik koji u preraspodijeljenom radnom vremenu ne pristane na rad duži od četrdeset osam sati ne smije zbog toga trpjeti štetne posljedice.

Poslodavac je dužan na zahtjev inspektora rada uz plan preraspodjele, priložiti popis radnika koji su dali pisanu izjavu iz stavka 4. ovog članka.

Preraspodijeljeno radno vrijeme u razdoblju u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati duže od četiri mjeseca, ali ne duže od šest mjeseci, samo uz prethodno mišljenje Radničkog vijeća.

Ugovor o radu na određeno vrijeme za poslove koji se obavljaju u preraspodijeljenom radnom vremenu, sklapa se u trajanju u kojem radnikovo prosječno radno vrijeme mora odgovarati ugovorenom punom ili nepunom radnom vremenu.

Zabranjen je rad maloljetnika u preraspodijeljenom radnom vremenu koji bi trajao duže od osam sati dnevno.

Trudnica, roditelj s djetetom do četiri godine starosti i samohrani roditelj s djetetom do sedam godina starosti te radnik koji radi u nepunom radnom vremenu, može raditi u preraspodijeljenom punom ili nepunom radnom vremenu iz stavka 4. ovoga članka, samo ako dostavi Poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

Dodatkom kolektivnom ugovoru može se ugovoriti i veći broj sati za preraspodjelu.

Članak 13.

Preraspodjela radnog vremena može se za pojedine organizacijske jedinice urediti različito ovisno o vrsti djelatnosti koja se u pojedinom dijelu obavlja.

Poslodavac će radničkom vijeću dostaviti plan rada u preraspodijeljenom radnom vremenu koji će sadržavati popis organizacijskih jedinica koje su obuhvaćene preraspodjelom, popis radnih mjesta koji će raditi u preraspodjeli, planirano vrijeme kada će radnici raditi dulje, a kada kraće od redovnog radnog vremena kao i ukupno trajanje preraspodjele.

PRIPRAVNOST

Članak 14.

Vrijeme pripravnosti radnika je vrijeme u kojem je radnik pripravan odazvati se pozivu poslodavca za obavljanje poslova sukladno sklopljenom ugovoru o radu, ako se pokaže takva potreba, pri čemu se radnik ne nalazi na mjestu na kojem se njegovi poslovi obavljaju niti na drugom mjestu koje je odredio poslodavac.

O vremenu pripravnosti poslodavac je dužan izvijestiti radnike najmanje 48 sati unaprijed.

Vrijeme koje je radnik proveo u pripravnosti ne računa se kao radno vrijeme i ne ulazi u mjesečni fond sati.

Za vrijeme koje je radnik proveo u pripravnosti poslodavac će radniku isplatiti naknadu plaće u visini utvrđenoj dodatkom kolektivnog ugovora.

PREKOVREMENI RAD

Članak 15.

Svaki rad duži od punog radnog vremena (osim izuzetka za mobilne radnike iz članka 11. stavka 2. ovog Ugovora), a koji nije preraspodjela radnog vremena, predstavlja prekovremeni rad koji može iznositi najviše sati tjedno sukladno maksimalno dopuštenom iz Zakona o radu (do 10 h tjedno).

Prekovremeni rad pojedinog radnika ne smije trajati godišnje dulje od maksimalno dopuštenog broja sati iz Zakona o radu (do 180 h godišnje).

Nalog za prekovremeni rad mora biti u pisanom obliku, osim ako priroda prijeke potrebe onemogućava poslodavca da prije početka prekovremenog rada uruči radniku pisani zahtjev te se u tom slučaju može i usmenim nalogom neposrednog rukovoditelja uvesti prekovremeni rad. Prekovremeni rad organiziran usmenim nalogom, treba potvrditi pisanim nalogom u roku od tjedan dana od dana kada je usmeno naložen.

U nalogu se utvrđuju radnici koji će obavljati prekovremeni rad i potrebno vrijeme za rad.

U hitnim slučajevima nalog može dati i odgovorna osoba usmeno, što će potvrditi pismeno u roku od tjedan dana.

Prekovremeni rad ne smije se odrediti:

– maloljetnom radniku;

– roditelju ili staratelju koji radi skraćeno radno vrijeme zbog njege teže hendikepiranog djeteta.

Za prekovremeni rad trudnice, roditelja s djetetom do četiri godine starosti i samohranog roditelja ili staratelja s djetetom do sedam godina starosti te radnika koji radi u nepunom radnom vremenu potrebna je njihova pismena suglasnost.

Izjava o pristanku na prekovremeni rad dostavlja se neposrednom rukovoditelju.

NOĆNI RAD

Članak 16.

Rad između 22 sata uvečer i 6 sati ujutro idućeg dana smatra se noćnim radom, ako nije drukčije određeno sporazumom sklopljenim između poslodavca i radničkog vijeća.

Sukladno Zakonu o radu noćni rad za poljoprivredu je od 22 do 5 ujutro.

Ako je rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena, tako da radnik radi noću uzastopce najviše jedan tjedan, te je dan tjednog odmora, u pravilu nedjelja.

Ukoliko je kod poslodavca osigurana mogućnost dnevne prehrane, takva obveza postoji i za vrijeme smjenskog rada noću.

ODMORI I DOPUSTI

Članak 17.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno ima pravo na odmor (stanku) tijekom radnog dana od 30 minuta.

Radnik koji radi dvanaest sati ima pravo na stanku od 45 minuta. Ovaj odmor ne može biti određen na početku niti na završetku radnog vremena.

Ako posebna narav posla ne omogućuje prekid rada radi korištenja odmora iz stavka 1. ovog članka, moguće je sporazumom sklopljenim između Poslodavca i Radničkog vijeća ili ugovorom o radu urediti vrijeme i način korištenja odmora (stanke) i na drugačiji način od propisanog ovim Ugovorom.

Vrijeme odmora/stanke iz ovog članka smatra se kao vrijeme provedeno na radu.

Članak 18.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na dnevni odmor od najmanje 12 sati neprekidno.

Iznimno, punoljetni radnik koji radi na sezonskim poslovima ima pravo na dnevni odmor od najmanje 10 sati neprekidno, pod uvjetom da se tom radniku osigura zamjenski dnevni odmor u trajanju jednakom propuštenim satima odmora iz stavka 1. ovog članka prije početka sljedećeg razdoblja rada.

Članak 19.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u neprekidnom trajanju od najmanje dvadeset četiri sata, kojem se pribraja i dnevni odmor.

Tjedni odmor radnik u pravilu koristi u nedjelju, te u dan koji nedjelji prethodi, odnosno iza nje slijedi.

Ako radnik radi u nedjelju, a ne može mu se osigurati da tjedni odmor koristi u danu koji nedjelji prethodi, odnosno iza nje slijedi, mora mu se osigurati korištenje dana zamjenskog tjednog odmora u razdoblju od dva tjedna.

Iznimno od stavka 1. ovog članka, radnicima koji zbog obavljanja posla u različitim smjenama ne mogu iskoristiti odmor iz stavka 1. ovog članka zbog objektivno nužnih tehničkih razloga ili zbog organizacije rada, pravo na tjedni odmor može biti određeno u neprekidnom trajanju od najmanje 24 sata, uz koji se ne pribraja dnevni odmor.

PLAĆENI DOPUST

Članak 20.

Radnik ima pravo izostati s rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) ukupno do sedam radnih dana tijekom kalendarske godine u sljedećim slučajevima:

1. sklapanje braka, 5 dana

2. rođenje djeteta, 3 dana

3. smrt supružnika, roditelja, djece, smrt pastorka, usvojenika, djeteta bez roditelja uzeto na uzdržavanje, osobe koju je prema zakonu radnik dužan uzdržavat, 7 dana

4. smrti braće, sestara, djedova, baka, roditelja supružnika, braće i sestara supružnika, unuka, 3 dana

5. selidbe u isto mjesto, 2 dana

6. selidbe u drugo mjesto, 3 dana

7. teže bolesti ili liječenja člana uže obitelji, 5 dana

8. elementarne nesreće većih razmjera, 6 dana

9. dobrovoljno davanje krvi za svako davanje, 2 dana

10. školovanje, osposobljavanje, obrazovanje, 6 dana

11. dopust radnika za sistematske i specijalističke preglede prema polici osiguranja koju sklapa poslodavac, 1 dan

12. dopust radi obavljanja pregleda na medicini rada temeljem posebnih propisa ili akata poslodavca, 1 dan.

Radnik može koristiti plaćeni dopust isključivo u vrijeme nastupa okolnosti na osnovi kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Odluku o plaćenom dopustu donosi Poslodavac na osnovu zahtjeva radnika koji može biti priopćen odmah po nastanku određenih okolnosti usmenim putem, a nakon toga u primjerenom roku radnik je dužan Poslodavcu dostaviti dokument kojim će opravdati pravo na korištenje plaćenog dopusta.

Ako je radnik odsutan s rada temeljem drugog pravnog osnova (godišnji odmor, bolovanje, neplaćeni dopust i/ili sl.), a nastupi jedna od okolnosti iz članka 20. Kolektivnog ugovora, isti nema pravo na korištenje plaćenog dopusta, osim u slučaju smrti člana uže obitelji te rođenja djeteta kada stječe pravo naknadnog korištenja odmah po prestanku drugog osnova zbog kojega je bio odsutan s rada.

Radnik je dužan pravodobno i prema okolnosti slučaja izvijestiti Poslodavca o vremenu korištenja plaćenog dopusta, a za slučajeve iz točke 9. i 10. prethodnog stavka dužan je korištenje dopusta dogovoriti s Poslodavcem.

Korištenje prava na plaćeni dopust u slučajevima utvrđenim stavkom 1. ovog članka, radnik ostvaruje u trenutku nastanka tih određenih važnih osobnih potreba, te u slučaju ponavljanja istih ili drugih slučajeva iz stavka 1. ovog članka u jednoj godini ima pravo na plaćeni dopust predviđen za svaki slučaj.

Ako se tijekom kalendarske godine ponovi neki slučaj iz stavka 1. ovog članka, radnik može ostvariti pravo na plaćeni dopust do ukupno sedam dana, osim u slučaju da se tijekom kalendarske godine ponovi smrt člana uže obitelji ili rođenje djeteta kada će imati pravo na više od 7 dana, a najdulje 10.

Članak 21.

Poslodavac je dužan sukladno mogućnostima i potrebama rada radniku omogućiti: školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje, a radnik se dužan sukladno svojim sposobnostima i potrebama rada školovati, obrazovati, osposobljavati i usavršavati za rad.

Međusobna prava i obveze između radnika koji je upućen na (obrazovanje, školovanje, osposobljavanje ili usavršavanje) i Poslodavca će se urediti posebnim ugovorom ili općim aktom Poslodavca.

Radnik za vrijeme osposobljavanja, obrazovanja, školovanja ili usavršavanja na koje je upućen od Poslodavca ima pravo na:

– naknadu troškova školarine, tečaja ili stručnog ispita;

– naknadu putnih troškova i dnevnica za službena putovanja ako se obrazovanje, osposobljavanje, školovanje ili usavršavanje odvija izvan sjedišta Poslodavca i njegovih organizacijskih jedinica.

Radniku za vrijeme stručnog ili općeg osposobljavanja, školovanja ili usavršavanja na koje je upućen od Poslodavca može se odobriti plaćeni dopust za pripremu i polaganje ispita u trajanju do 3 dana po semestru, a maksimalno 7 dana u kalendarskoj godini.

Odredbe ovog članka ne odnose se na edukacije koje organizira i obavlja Poslodavac za potrebe izvršavanja radnih zadataka koje će se regulirati posebnom odlukom.

GODIŠNJI ODMOR

Članak 22.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji odmor od najmanje četiri tjedna odnosno 20 radnih dana.

Radnik koji nije ispunio uvjet za stjecanje prava na godišnji odmor na način propisan Zakonom o radu, ima pravo na razmjeran dio godišnjeg odmora, koji se utvrđuje sukladno odgovarajućim prisilnim propisima.

Maloljetni radnik i radnik koji radi na poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, nije moguće zaštititi radnika od štetnih utjecaja, ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godišnji odmor od najmanje pet tjedana.

Godišnji odmor više od četiri tjedna odnosno 20 radnih dana utvrđuje se sljedećim kriterijima:

prema duljini radnog staža:

|  |  |
| --- | --- |
| – radnik sa stažem od 5 do 10 godina | 2 radna dana; |
| – radnik sa stažem od 10 do 15 godina | 4 radna dana; |
| – radnik sa stažem od 15 do 20 godine | 6 radnih dana; |
| – radnik sa stažem od 20 do 30 godina | 8 radnih dana; |
| – radnik sa stažem preko 30 godina | 10 radnih dana; |

– prema ocjeni Poslodavca (uzimajući u obzir uvjete rada, djelotvornost i kvalitetu rada, složenost poslova, rad u smjenama i socijalni uvjeti): do 7 radnih dana, što će se regulirati pravilnikom.

Ukupno trajanje godišnjeg odmora iznosi maksimalno 30 radnih dana.

Radnik ima pravo koristiti jedan puta po jedan dan godišnjeg odmora po želji uz obvezu da o tome izvijesti Poslodavca najmanje tri dana ranije.

Članak 23.

U dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se blagdani, subota, neradni dani određeni zakonom i privremena nesposobnost za rad.

Poslodavac će vrijeme korištenja godišnjih odmora za sve radnike utvrditi planom korištenja godišnjih odmora, koji donosi uz savjetovanje s radničkim vijećem.

Članak 24.

Ukupno trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se zbrajanjem dana, a prema kriterijima i mjerilima iz ovog Ugovora, a ne može biti dulje od 30 radnih dana.

Obavijest o godišnjem odmoru uručuje se radniku 15 dana prije korištenja godišnjeg odmora, a sadrži trajanje godišnjeg odmora i razdoblje njegova korištenja.

NEPLAĆENI DOPUST

Članak 25.

Radniku se može odobriti neplaćeni dopust za važne osobne potrebe.

Za vrijeme neplaćenog dopusta prava i obveze iz radnog odnosa miruju, ako zakonom nije drugačije određeno.

RADNI STAŽ KOD ISTOG POSLODAVCA

Članak 26.

Neprekinutim stažem kod istog Poslodavca smatra se staž ostvaren kod Poslodavca, u članicama koncerna Fortenova grupa, i članicama koncerna Agrokor d.d.

Godine neprekidnog staža smatraju se kao godine staža ostvarene kod Poslodavca prilikom ostvarivanja prava na:

– jubilarnu nagradu;

– otpremninu u slučajevima kad radnik ima pravo na otpremninu;

– otkazni rok.

U slučaju promjene Poslodavca temeljem prijenosa ugovora o radu u pogledu materijalnih prava primjenjivat će se Zakon o radu.

Kao neprekinuti staž iz stavka 1. ovog članka, smatra se i razdoblje prekida ako nije trajao dulje od osam radnih dana.

PRESTANAK UGOVORA O RADU

Članak 27.

Ugovor o radu prestaje na način utvrđen Zakonom o radu.

OTKAZNI ROKOVI KOD REDOVITOG OTKAZA UGOVORA O RADU

Članak 28.

Otkazni rokovi u slučaju redovitog otkaza ugovora o radu od strane Poslodavca određuju se u skladu sa Zakonom o radu.

U vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo na odsutnost s rada, radi traženja zaposlenja 4 sata tjedno.

OTPREMNINE

Članak 29.

Poslodavac kod kojeg bi u razdoblju od devedeset dana mogla prestati potreba za radom najmanje dvadeset radnika, od kojih bi poslovno uvjetovanim otkazom prestali ugovori o radu najmanje petorici radnika, dužan je pravodobno i na način predviđen Zakonom o radu savjetovati se s radničkim vijećem radi postizanja sporazuma u svrhu otklanjanja ili smanjenja potrebe za prestankom radnika.

Pri odlučivanju o poslovno uvjetovanom otkazom, poslodavac mora voditi računa o trajanju radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržavanja koje terete radnika.

Radnik kojem Poslodavac otkazuje ugovor o radu u skladu s odredbama zakona i ovog članka nakon dvije godine neprekidnog rada radi osobno ili poslovno uvjetovanih razloga, ima pravo na otpremninu u visini polovine prosječne mjesečne neto plaće koju je ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu za svaku navršenu godinu rada kod Poslodavca.

ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA, DOSTOJANSTVA I PRIVATNOSTI RADNIKA I SIGURNOST NA RADU

Članak 30.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu i alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu zdravlja i života radnika te primjenjivati pravila zaštite na radu sukladno Zakonu o zaštiti na radu.

Poslodavac i njegovi ovlaštenici moraju biti osposobljeni iz područja zaštite na radu, ako se radi o tehnologijama u kojima postoji opasnost od ozljeda na radu, profesionalnih oboljenja i poremećaja u tehnološkom procesu koji bi mogli ugroziti sigurnost radnika.

Poslodavac ne smije dozvoliti samostalno obavljanje poslova radnicima koji prethodno nisu osposobljeni da ih obavljaju bez ugrožavanja vlastitog života i zdravlja te života i zdravlja drugih radnika, osim ako iz procjene opasnosti proizlazi da ne postoje opasnosti za njihovu sigurnost i zdravlje.

Radnicima dok još nisu osposobljeni za rad na siguran način Poslodavac će osigurati rad pod nadzorom radnika osposobljenih za rad na siguran način.

Poslodavac ne smije rasporediti radnika na poslove s posebnim uvjetima rada ukoliko radnik u pogledu zdravstvene i psihičke sposobnosti ne ispunjava uvjete propisane od strane ministra nadležnog za rad.

Članak 31.

Poslodavac ima obvezu svakom radniku osigurati odgovarajuće osposobljavanje za zaštitu zdravlja i sigurnost na radu, posebno u obliku obavijesti i naputaka koji se odnose na radnikovo radno mjesto i posao: prije početka rada, prilikom zasnivanja radnog odnosa, ako radnika premješta na drugo radno mjesto, ako se uvodi nova radna oprema ili mijenja postojeća te ako se uvodi nova tehnologija.

Osposobljavanje se obavlja na teret Poslodavca.

Poslodavac može utvrditi obvezu povremene provjere znanja iz zaštite na radu za radnike koji su raspoređeni na poslove s posebnim uvjetima rada, ili na poslove na kojima učestalo dolazi do ozljeda na radu.

Članak 32.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu, a ona obuhvaća mjere i sredstva za stvaranje sigurnih uvjeta za rad radnika.

Poslodavac je dužan uzimajući u obzir znanstvene spoznaje i suvremena dostignuća: osigurati rad na način na koji se osigurava sigurnost na radu i zaštita zdravlja radnika te poduzeti mjere i utvrditi normative kojima se osigurava psiho-fizičko zdravlje i osobna sigurnost, a naročito: utvrditi mjere zaštite na radu posebnim općim aktom Poslodavca i to na način da se na minimum svedu mogućnosti povreda, profesionalnih oboljenja i zdravstvenih tegoba.

Izvješćivati povjerenika radnika za zaštitu na radu i radničko vijeće o svim povredama na radu, nesrećama, profesionalnim bolestima i sl.

Radnicima koji rade na poslovima štetnim za zdravlje moraju se osigurati zaštitna sredstva, ograničiti radno vrijeme na tim poslovima uz zaštitnu prehranu i napitke tijekom rada, obvezno provoditi prethodne i periodične zdravstvene preglede, radnicima se mora omogućiti edukaciju o zaštiti na radu, a posebice u području zaštite zdravlja.

Radnik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće opasnosti po život i zdravlje napusti svoje poslove ili opasno područje ne smije biti doveden u lošiji položaj zbog svog postupka te uživa zaštitu od bilo kakvih posljedica, osim ako je po posebnim propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi ili imovine.

U slučaju prethodnog stavka ovog članka, radnik je dužan obavijestiti povjerenika zaštite na radu, odnosno sindikalnog povjerenika.

Članak 33.

Radnik ima pravo odbiti raditi ako mu prijeti neposredna opasnost za život i zdravlje jer nisu poduzete mjere zaštite na radu.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka nadležno tijelo Poslodavca mora odmah pristupiti uklanjanju neposredne opasnosti za život i zdravlje radnika, a radnika se može za to vrijeme premjestiti na radno mjesto koje odgovara njegovoj stručnoj spremi odgovarajućeg zanimanja.

Radnicima koji rade sa štetnim tvarima ili na poslovima na kojima je obvezno korištenje radne odjeće zbog prljavštine, neugodnih mirisa, opasnosti od zaraze i slično, moraju se osigurati uvjeti za pranje i čišćenje tijekom radnog vremena.

Članak 34.

Radnik je obvezan:

– raditi s dužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava svoj život ili zdravlje svoje i drugih radnika te sigurnost opreme i uređaja;

– na radnom mjestu znati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava rada;

– održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje;

– upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim zaštitnim sredstvima kao i na izvanredne pojave pri radu i postupke drugih osoba koji mogu oštetiti, uništiti određenu opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika;

– ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran način;

– pristati da se provjeri je li pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti;

– pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje je upućen;

– o privremenoj nesposobnosti za rad izvjestiti Poslodavca te u roku od tri dana dostaviti liječničku potvrdu o privremenoj nesposobnosti za rad i njenom očekivanom trajanju. Ukoliko radnik nije iz objektivnih razloga izvršio ovu obvezu u navedenom roku, dužan je to učiniti najkasnije u roku od tri dana od dana prestanka razloga koji ga je onemogučio da o svojoj privremenoj nesposobnosti za rad izvjesti Poslodavca.

Poslodavac je dužan sklopiti ugovor s liječnikom medicine rada radi zaštite radnika i provedbu mjera prevencije.

Ukoliko se radnik ne pridržava odredaba ovog članka ili odbija pristupiti kontrolnim pregledima i provjerama koje Poslodavac obavlja zbog zaštite radnika sukladno ovom članku, Poslodavac može izvanredno ili redovno otkazati ugovor o radu radniku zbog skrivljenog ponašanja.

Radniku koji je na radnom mjestu pod utjecajem alkohola ili bilo kojeg drugog nezakonitog opojnog sredstva Poslodavac može izvanredno otkazati ugovor o radu zbog skrivljenog ponašanja.

Članak 35.

Trudnice ne smiju obavljati poslove:

– za koje se traže posebni uvjeti, tjelesno i psihofizičko stanje;

– koji imaju štetan utjecaj na zdravlje trudnice i na trudnoću.

Naporni i za zdravlje štetni poslovi koji se ne smiju raditi za vrijeme trudnoće su naročito:

– poslovi koji izazivaju stalne i snažne vibracije tijela ili buku te izazivaju duži pritisak na tijelo,

– poslovi s opasnim i za zdravlje štetnim tvarima;

– poslovi u prostorijama u kojima nastaju opasna zračenja;

– poslovi kod kojih treba dizati i prenositi terete;

– poslovi koji se obavljaju pretežito u nefiziološkom i prisilnom položaju.

Članak 36.

Kada se tijekom radnoga vijeka radniku smanji njegova radna sposobnost, što treba biti utvrđeno rješenjem ovlašetnog tijela u skladu s posebnim propisima, Poslodavac je dužan za tog radnika osigurati jedno od prava:

– povoljniju normu,

– rad s umanjenim fondom sati,

– rad na jednostavnijim poslovima,

– drugo odgovarajuće pravo koje odgovara konkretnim prilikama.

Poslodavac može radniku kojemu do stjecanja prava na starosnu mirovinu nedostaje pet godina staža ili godina života, isplaćivati najmanje plaću koju je ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojemu su nastale spomenute okolnosti, a do odlaska u mirovinu.

Naknada plaće koja pripada invalidu rada od dana nastanka invalidnosti ili od dana utvrđene opasnosti od invalidnosti, po ocjeni ovlaštene osobe ili nadležnog tijela, odnosno od dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće radno mjesto ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Radnik iz stavka 1. ovog članka zadržava plaću svog prethodnog radnog mjesta i nakon raspoređivanja na drugo radno mjesto, ukoliko je to za njega povoljnije.

POVJERENIK RADNIKA ZA ZAŠTITU NA RADU

Članak 37.

Radi praćenja i provođenja propisa naređenih mjera zaštite na radu kod Poslodavca se bira/biraju povjerenik/povjerenici radnika za zaštitu na radu.

Ukupan broj povjerenika radnika za zaštitu na radu kod određenog Poslodavca ne može biti veći od broja članova radničkog vijeća kod određenog Poslodavca.

Povjerenik/povjerenici radnika za zaštitu na radu djeluje/djeluju na način utvrđen Zakonom o zaštiti na radu i ovim Ugovorom.

Ako je kod Poslodavca imenovano više povjerenika radnika za zaštitu na radu, oni imenuju svog koordinatora.

Članak 38.

Poslodavac je dužan osigurati povjereniku/povjerenicima radnika za zaštitu na radu uvjete za nesmetano obnašanje te dužnosti, davati potrebne obavijesti i omogućiti uvid u propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu te ga/njih ne smije tijekom obnašanja dužnosti bez pristanka Radničkog vijeća premjestiti na drugo radno mjesto ili k drugom Poslodavcu, otkazati ugovor o radu, smanjivati plaću ili na drugi način dovoditi u nepovoljniji položaj niti protiv pokretati postupak za naknadu štete, ukoliko je/su povjerenik/povjerenci postupao/postupali sukladno svojim ovlastima.

Članak 39.

Povjerenik/povjerenici radnika za zaštitu na radu djeluje/djeluju sukladno Zakonu o zaštiti na radu i ovom Ugovoru.

Povjerenik/povjerenici poslove povjerenika za zaštitu na radu obavlja/obavljaju za vrijeme svog radnog vremena sukladno broju sati iz Zakona o zaštiti na radu uz naknadu plaće kao da rade.

Povjerenici za zaštitu na radu ne mogu prenositi sate na koordinatora povjerenika.

Poslodavac će osigurati osposobljavanje povjerenika radnika za zaštitu na radu i snositi troškove osposobljavanja, koji su nužni za poslovanje Poslodavca.

Izostanak s posla radi osposobljavanja za zaštitu na radu može iznositi najviše pet dana godišnje.

Članak 40.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu povjerenik/povjerenici radnika za zaštitu na radu ima/imaju pravo:

– biti obaviješten/obaviješteni o svim promjenama koje utječu na sigurnost i zdravlje radnika;

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite na radu;

– biti nazočan/nazočni kod inspekcijskih pregleda i obavješćivati inspektora o zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je/su povjerenik/povjerenici;

– pozvati inspekciju kada ocijeni/ocijene da su ugroženi životi i zdravlje radnika, a Poslodavac propušta ili odbija otkloniti uzroke temeljem obavijesti povjerenika;

– obrazovati se za obavljanje poslova povjerenika, stalno proširivati i unapređivati znanje, pratiti i prikupljati informacije značajne za rad;

– stavljati prigovore na inspekcijski nalaz i mišljenje;

– svojim djelovanjem poticati ostale radnike na rad na siguran način;

– djelovati u interesu radnika u radnoj sredini iz područja zaštite na radu;

– sudjelovati u planiranju unapređenja uvjeta rada, uvođenja nove tehnologije, uvođenja novih tvari u radni i proizvodni proces te poticati Poslodavca i njegove ovlaštenike na provedbu mjera zaštite na radu;

– obavještavati radnike o mjerama koje Poslodavac poduzima u cilju osiguranja zaštite na radu i zdravstvene zaštite;

– podnositi prijedloge vezane uz donošenje odluka iz područja zaštite zdravlja i sigurnosti na radu;

– zahtijevati od Poslodavca da poduzme odgovarajuće mjere u cilju smanjenja i otklanjanja izvora opasnosti.

ZAŠTITA PRIVATNOSTI I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 41.

Podaci o radniku koji se u Društvu prikupljaju radi ostvarivanja prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom su: navedeni u Evidenciji aktivnosti obrade koju je poslodavac dužan ustrojiti sukladno Općoj uredbi o zaštiti osobnih podataka, te drugim pozitivnim propisima RH (Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja evidencije o radnicima).

Ovisno o radnom mjestu određenog radnika, osobni podatci o radniku i njemu bliskim osobama koje Društvo obrađuje u radno-pravnom kontekstu su sljedeći: ime i prezime radnika, spol, datum rođenja, osobni identifikacijski broj (OIB), broj studentske iskaznice, ID kadrovski broj radnika, fotografija na osobnom identifikacijskom dokumentu, rodni list, država, mjesto i općina rođenja, prebivalište i adresa stanovanja, broj i mjesto izdavanja osobnog identifikacijskog dokumenta, državljanstvo, bračno stanje, ime, prezime, godina rođenja, srodstvo članova obitelji, životnog partnerstva (za osigurane članove obitelji, (životnog partnerstva), datum stjecanja svojstva osiguranika, adresa), podaci o uzdržavanim članovima obitelji, potvrda o školovanju za djecu radnika koji su primatelji stipendije, najviša završena škola, stručna sprema, zvanje, znanje stranih jezika, položeni ispiti, posebna znanja i vještine, broj vozačke dozvole, broj registracije motornog vozila, naziv tečajeva i seminara koje je radnik pohađao, vrsta radnog odnosa, radno mjesto, organizacijska jedinica, radno vrijeme, mjesto rada, datum početka rada, ugovorena plaća, broj tekućeg i drugih računa i naziv banke, IP adresa, podatak o lokaciji prikupljen putem GPS uređaja, osobni podatci prikupljeni videonadzorom mjesta rada (lice, oblik tijela), mrežni podaci o korisnicima, podaci koji otkrivaju aktivnosti logiranja, jedinstveni broj dodijeljen svakom mobitelu te jedinstveni broj za svakog pretplatnika na GSM mobilnim mrežama, arhiva podataka o pozivima, popis poziva, broj zdravstvenog osiguranja, zdravstveni kartoni, datum prestanka rada, članstvo u sindikatu, posebni statusi radnika (član radničkog vijeća, sindikalni povjerenik, povjerenik radnika za zaštitu na radu, status hrvatskog branitelja, roditelj djeteta sa smetnjama u psihofizičkom razvoju i sl.), vrsta invalidnosti, postotak tjelesnog oštećenja i dijagnozi bolesti, ocjena radnog učinka, podaci o kršenju radne obveze, posebna ovlaštenja, vrsta osiguranja, zdravstveni status, broj telefona (osobni i službeni), adresa elektroničke pošte, koeficijent osobnog poreznog odbitka, kao i ostale osobne podatke koje će Poslodavac moguće biti dužan obrađivati sukladno primjenjivim zakonskim i/ili podzakonskim propisima. Osobni podatci radnika prikupljeni videonadzorom i GPS praćenjem lokacije se obrađuju radi smanjenja izloženosti radnika riziku od razbojstva, provala, nasilja, krađa i sličnih događaja na radu ili u vezi s radom te radi zaštite imovine poslodavca.

Radnik je dužan na zahtjev poslodavca dojaviti sve promjene i dostaviti osobne podatke koji se prikupljaju radi ostvarivanja prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom službi ljudskih potencijala u roku od 15 dana, a u istom roku radnik je dužan obavijestiti poslodavca o nastalim promjenama od nastanaka promjene.

Članak 42.

Osobne podatke o radniku prikuplja, obrađuje, koristi i dostavlja trećim osobama Poslodavac ili osoba koju je za to posebno opunomoćio.

Poslodavac će uz suglasnost radničkog vijeća imenovati osobu koja je, osim njega ovlaštena nadzirati je li se osobni podaci radnika prikupljaju, obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama u skladu sa zakonom.

Članak 43.

Svaki radnik dužan je u najkraćem mogućem roku dostaviti Poslodavcu sve informacije i isprave potrebne za ostvarivanje prava iz radnog odnosa i za obračun plaće (primjerice: doznake za bolovanje, poreznu karticu, radnu knjižicu, potvrdu o školovanju djeteta i dr.).

Radnik koji ne dostavi potrebne osobne podatke ili isprave potrebne za ostvarivanje prava iz radnog odnosa sam snosi štetne posljedice toga propusta.

Članak 44.

Svi radnici u Društvu su ravnopravni bez obzira na spol, dob, nacionalnost, etničko podrijetlo, religijsku pripadnost, jezik, socijalni ili ekonomski status. Ovim Kolektivnim ugovorom jamči se zaštita od diskriminacije na osnovi rase ili etničke pripadnosti ili boje kože, spola, jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog stanja, članstva u sindikatu, obrazovanja, društvenog položaja, bračnog ili obiteljskog statusa, dobi, zdravstvenog stanja, invaliditeta, genetskog naslijeđa, rodnog identiteta, izražavanja ili spolne orijentacije. Diskriminacijom u smislu ovoga Kolektivnog ugovora smatra se stavljanje u nepovoljniji položaj bilo koje osobe po osnovi iz stavka 1. i 2. ovoga članka, kao i osobe povezane s njom rodbinskim ili drugim vezama. Izravna diskriminacija je postupanje uvjetovano nekim od osnova iz stavka 1. i 2. ovoga članka kojim se osoba stavlja ili je bila stavljena ili bi mogla biti stavljena u nepovoljniji položaj od druge osobe u usporedivoj situaciji.

Neizravna diskriminacija postoji kada naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa, stavlja ili bi mogla staviti osobe u nepovoljniji položaj po osnovi iz stavka 1. i 2. ovoga članka u odnosu na druge osobe u usporedivoj situaciji, osim ako se takva odredba, kriterij ili praksa mogu objektivno opravdati zakonitim ciljem, a sredstva za njihovo postizanje su primjerena i nužna.

Uznemiravanje je svako neželjeno ponašanje uzrokovano nekim od osnova iz stavka 1. i 2. ovoga članka koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva osobe, a koje uzrokuje strah, neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okružje. Spolno uznemiravanje je svako verbalno, neverbalno ili fizičko neželjeno ponašanje spolne naravi koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva osobe, koje uzrokuje strah, neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okružje.

Svi zaposleni su dužni poštovati opća pravila poslovne komunikacije i profesionalnosti.

Svi oblici diskriminacije, uznemiravanja i povrede dostojanstva radnika su zabranjeni i predstavljaju povredu radne obveze zbog koje se može radniku koji počini povredu izvanredno ili redovno otkazati ugovor o radu.

Članak 45.

Poslodavac štiti dostojanstvo radnika za vrijeme obavljanja posla tako da im osigurava uvjete rada u kojima neće biti izloženi uznemiravanju ili diskriminaciji.

Dostojanstvo radnika štiti se od uznemiravanja nadređenih, suradnika ili osoba s kojima radnik redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih poslova.

Poslodavac će imenovati osobu koja je osim njega, ovlaštena primati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva radnika i zaštitu bilo kojeg oblika uznemiravanja ili diskriminacije.

Navedena osoba će povodom zahtjeva za zaštitu dostojanstva saslušati radnika koji traži zaštitu, po potrebi svjedoke i osobu protiv koje je prijava podnesena te prikupiti isprave i druge eventualne dokaze.

Temeljem svih prikupljenih dokaza i pismenog izvješća osobe iz stavka 3. ovog članka, odluku o tome je li bilo povrede dostojanstva radnika donosi komisija u sastavu: osoba ovlaštene za primanje pritužbi i prikupljanje dokaza povodom zahtjeva za zaštitu dostojanstva, predstavnik Poslodavca, član Radničkog vijeća kojeg predloži predsjednik Radničkog vijeća za konkretan slučaj.

Temeljem odluke komisije o tome je li bilo povrede dostojanstva radnika i prijedloga mjere za zaštitu dostojanstva konkretnu mjeru za zaštitu dostojanstva donosi Poslodavac koji nije u obvezi uvažiti prijedlog mjere komisije.

Mjere za zaštitu dostojanstva radnika, ovisno o težini povrede su:

– usmeno upozorenje počinitelju;

– pisano upozorenje počinitelju;

– otkaz ugovora o radu počinitelju zbog skrivljenog ponašanja;

– druge odgovarajuće mjere kojima se može zaštiti dostojanstvo povrijeđenog radnika.

Sve informacije, dokumenti, izjave bilo koji drugi oblici ili forme sadržaja koji su prikupljeni u ovom postupku su tajna, a svaki sudionik postupka dužan je čuvati sadržaj postupka te isti ne smije otkriti ili učiniti dostupnim trećima. Materijalne sadržaje ovlaštena osoba ispred Poslodavca čuva u kadrovskom dosjeu počinitelja i oštećenog radnika trajno.

Članak 46.

Poslodavac će sindikalnom povjereniku u roku od tri dana od zahtjeva omogućiti uvid u dokumentaciju o obračunu i uplati doprinosa za mirovinsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje i evidenciju o prisutnosti na radu po ovlaštenju člana sindikata za kojeg se podatci traže.

PLAĆE, NAKNADE PLAĆA I DRUGI NOVČANI I NENOVČANI PRIMICI RADNIKA

Članak 47.

Dodatkom kolektivnog ugovora se dogovara plaća. Za puno radno vrijeme, normalan učinak kod Poslodavca, radnik ima pravo na plaću koja se sastoji od:

– osnovne plaće,

– dodataka na plaću koji se dodaju osnovnoj plaći,

– stalnog mjesečnog dodatka.

Plaća i ostala materijalna prava radnika iskazuju se u bruto iznosu, a poreze i doprinose obračunava i uplaćuje Poslodavac.

Članak 48.

Poslodavac kojeg obvezuje ovaj Ugovor ne smije radniku obračunati i isplatiti osnovnu plaću u iznosu manjem od najnižeg iznosa utvrđenog dodatkom ovog Ugovora za svako društvo.

Radniku se uručuje obračun plaće u kojemu se vidi način izračunavanja ukupne plaće, i neto iznos.

DODATCI NA OSNOVNU PLAĆU

Članak 49.

Radnik ima pravo na sljedeće dodatke na osnovnu plaću:

– za rad noću, 40 %

– za prekovremeni rad, 60 %

– za rad nedjeljom, 40 %

za rad u drugoj smjeni, 10 %

– za dvokratni rad s prekidom dužim od jednog sata, 15 %

– za rad blagdanom ili neradnim danom utvrđenim zakonom, 50 %.

Ako je prisutno više uvjeta istodobno, dodatci se kumuliraju.

Međusobno se isključuju rad u dane blagdana i rad nedjeljom kada radnik ostvaruje povoljniji dodatak.

Ako radnik radi na dane blagdana i neradne dane utvrđene zakonom, ima pravo na naknadu plaće i uvećanu plaću.

Ako radnik radi na dan Uskrsa, ima pravo na uvećanu plaću za 50 %.

Druga smjena kod Poslodavca je od 14:00 sati do 22:00 sata, ako nije drugačije uređeno Dodatkom Kolektivnom ugovoru.

Članak 50.

Rok za isplatu plaće je najkasnije petnaestog dana nakon isteka razdoblja za koje se plaća isplaćuje. Plaća se može isplaćivati u dva dijela.

Članak 51.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je radio kada ne radi zbog:

– godišnjeg odmora,

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

– obnašanja dužnosti člana Radničkog vijeća, sindikalnog povjerenika i povjerenika radnika za zaštitu na radu,

– za vrijeme izobrazbe, prekvalifikacije, stručnog osposobljavanja u skladu s potrebama Poslodavca,

– prekida rada do kojeg je došlo bez krivnje radnika,

– traženja novog zaposlenja u otkaznom roku.

Naknada plaće iz stavka 1. ovog članka isplaćuje se radniku kad i plaća.

Članak 52.

Radnik koji je uslijed bolesti, liječenja ili oporavka privremeno nesposoban za rad, za vrijeme bolovanja koje se obračunava na teret Poslodavca, ima pravo na naknadu u iznosu od 80 % plaće koju je ostvario u prethodnom mjesecu.

U slučaju da je privremena nesposobnost za rad radnika uzrokovana povredom na radu ili profesionalnom bolešću, radniku pripada naknada u iznosu 100 % plaće koju bi ostvario da je radio.

NAKNADA TROŠKOVA PRIJEVOZA NA POSAO

Članak 53.

Poslodavac će radniku osigurati kartu javnog prijevoza za dolazak na posao i povratak s posla prijevoznim sredstvom koje je najpovoljnije za Poslodavca.

Poslodavac može na prijedlog radnika umjesto karte javnog prijevoza isplatiti troškove prijevoza, ali samo u visini cijene koštanja karte javnog prijevoza koji je najpovoljniji za Poslodavca, a najviše do 900 kuna mjesečno. Iznimno od ovog stavka, radnici koji nemaju mogućnost koristiti javni prijevoz ili im Poslodavac nije osigurao prijevoz, imaju pravo na stvarni trošak u visini cijene prijevoza koju imaju radnici koji rade na sličnoj udaljenosti.

Ako radnik po nalogu Poslodavca obavlja posao na većoj udaljenosti ili ga Poslodavac premjesti u drugo mjesto rada do kojeg je trošak prijevoza veći od 900 kuna mjesečno, Poslodavac će radniku isplatiti stvarni trošak prijevoza u visini troškova javnog prijevoza koji je najpovoljniji za Poslodavca, a sve ukoliko mu nije u mogućnosti omogućiti kartu javnog prijevoza.

Radnik je dužan obavijestiti ljudske potencijale o svakoj promjeni vezanoj za korištenje na naknadu troškova prijevoza u roku od 8 dana od dana nastanka promjene. Ukoliko radnik propusti obavijestiti Poslodavca o promjeni ili ukoliko radnik ne iskazuje istinito svoje stvarno prebivalište, čini povredu radne obveze, radi koje Poslodavac može i otkazati ugovor o radu, uz obvezu povrata neosnovano stečene naknade.

Dodatkom ovom Ugovoru uređuje se naknada troškova prijevoza za svakog Poslodavca posebno.

Ako je naknada troškova prijevoza drugačije uređena dodatkom Ugovoru i ovim Ugovorom, radnik ostvaruje pravo na isplatu naknade troškova prijevoza na način kako je to za njega povoljnije.

DNEVNICA ZA SLUŽBENI PUT

Članak 54.

Radnik koji je po nalogu Poslodavca upućen na službeni put u zemlji ili u inozemstvo, ima pravo na dnevnicu, naknadu troškova prijevoza na službenom putu i naknadu troškova noćenja.

Kada je radnik po nalogu Poslodavca upućen na službeni put u zemlji, ima pravo na naknadu prijevoznih troškova, naknadu za iznos hotelskog računa za noćenje i dnevnicu. U slučaju da službeni put traje do 8 sati, radnik nema pravo na dnevnicu, već se to radno vrijeme računa kao redovno.

U slučaju da radnik provede na službenom putu od 8 do 12 sati pripada mu iznos od 50 % dnevnice, a više od 12 sati puni iznos dnevnice.

Puna dnevnica za službeni put u zemlji iznosi 200,00 kn. U slučaju promjene neoporezivog iznosa na niže, dogovara se dnevnica u iznosu najvišeg neoporezivog iznosa prema Pravilniku o porezu na dohodak.

Iz dnevnice se podmiruju izdaci za prehranu i piće.

Dnevnica za službeni put u inozemstvo isplaćuje se pod uvjetima i u visini propisanoj Pravilnikom o porezu na dohodak.

Iznimno od članka 2. ovog ugovora, osobe/manageri iz članka 2. ovog Ugovora imaju pravo na dnevnicu.

Članak 55.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu pravo na naknadu putnih troškova.

Putni troškovi vlaka i autobusa nadoknađuju se na temelju priložene putne karte ili dokaza o cijeni.

Za korištenje prijevoza avionom ili brodom, potrebno je prethodno odobrenje Poslodavca.

Troškovi korištenja vlastitog automobila u poslovne svrhe nadoknađuju se u visini 2,00 kn po prijeđenom kilometru pod uvjetom da je Poslodavac prethodno odobrio korištenje privatnog automobila u službene svrhe.

POTPORA / SOLIDARNA POMOĆ

Članak 56.

Radnik ili njegova obitelj imaju pravo na pomoć u visini 1 – 3 prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu RH u prethodnom mjesecu u slučajevima:

|  |  |
| --- | --- |
| – smrt radnika | 3 prosječne mjesečne plaće |
| – smrt bračnog druga, djeteta | 3 prosječne mjesečne plaće |
| – smrt roditelja | 1 prosječna mjesečna plaća |
| –     nastanak teške invalidnosti radnika | 1 prosječna mjesečna plaća |
| – novorođeno dijete do maksimalnog neoporezivog iznosa. | |

U smislu odredbe stavka 1. ovog članka teškom invalidnošću smatra se teška invalidnost na način kako je definirana propisima o mirovinsko invalidskom osiguranju.

Radnik ima pravo na solidarnu pomoć u slučajevima:

– privremene spriječenosti za rad dulje od 90 dana neprekidno 2.500,00 kn odnosno u visini neoporezivog iznosa utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak (jednom godišnje)

– otklanjanja štetnih posljedica nastalih elementarnom nepogodom na objektima za stanovanje radnika do 2.500,00 kn.

Solidarne pomoći se ne mogu kumulirati, radnik ili njegova obitelj će imati pravo na solidarnu pomoć u iznosu koji je povoljniji za radnika ili obitelj.

Poslodavac se obvezuje djeci smrtno stradalog radnika na radnom mjestu isplaćivati novčanu pomoć u visini 2.000,00 kuna mjesečno do završetka redovnog srednjoškolskog obrazovanja. U slučaju ponavljanja školske godine dijete gubi pravo na pomoć iz ovog članka za tu godinu.

JUBILARNA NAGRADA

Članak 57.

Poslodavac je dužan radniku isplatiti jubilarnu nagradu u novčanom iznosu.

Radnik ima pravo na jubilarnu nagradu za određeni broj godina neprekidno provedenih kod Poslodavca, a navršenih do kraja kalendarske godine u kojoj se isplaćuje nagrada, u visini maksimalno neoporezivih iznosa iz Pravilnika o porezu na dohodak.

Pravo na jubilarnu nagradu stječe se nakon 10, 15, 20, 25, 30, 35 i 40 godina neprekidnog rada.

Iznimno od stavka 2. ovog članka, Poslodavac će, uz maksimalno neoporezivi iznos iz Pravilnika o porezu na dohodak, radniku dodatno isplatiti:

– za 30 godina neprekidnog rada kod Poslodavca 3.000,00 kn neto

– za 35 godina neprekidnog rada kod Poslodavca 4.000,00 kn neto

– za 40 godina neprekidnog rada kod Poslodavca 5.000,00 kn neto.

Isplata jubilarne nagrade izvršit će se na plaći u sljedećem mjesecu, nakon mjeseca u kojem je radnik ostvario pravo na jubilarnu nagradu.

Članak 58.

Poslodavac će na teret troškova poslovanja osigurati radnike za slučaj nezgode na radu.

Poslodavac može ugovoriti policu dodatnog zdravstvenog osiguranja za radnika, što će se utvrditi dodatkom kolektivnog ugovora.

NAKNADA ZA ODVOJENI ŽIVOT

Članak 59.

Radnik kojemu je odlukom nadležnog tijela Poslodavca određeno mjesto rada različito od mjesta prebivanja njegove obitelji, ima pravo na naknadu za odvojeni život.

Puni iznos naknade iz stavka 1. ovog članka mjesečno iznosi do 60 % od prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu RH u prethodnom mjesecu.

Ako je radniku osiguran smještaj ili prehrana, naknada iz stavka 1. ovog članka umanjit će se za 30 %.

Ako je radniku osiguran smještaj i prehrana, naknada iz stavka 1. ovog članka umanjit će se 60 %.

U slučaju isplate naknade za odvojeni život, radnik ne ostvaruje pravo na dnevnice.

DNEVNICA ZA RAD NA TERENU

Članak 60.

Radnik ima pravo za svaki dan rada na terenu na naknadu u iznosu koji mu pokriva povećane troškove života zbog boravka na terenu.

Puni iznos dnevnice za rad na terenu iznosi 200 kuna neto po danu.

Radom na terenu smatra se rad izvan mjesta rada u kojemu radnik stalno radi i izvan mjesta stalnog boravka radnika, a na koji je rad radnik upućen odlukom nadležnog tijela Poslodavca.

Radniku kojemu je osiguran besplatni smeštaj ili besplatna prehrana, naknada iz stavka 2. ovog članka umanjuje se za 50 %. Radniku koji radi na terenu, a ima osiguran i besplatan smještaj i besplatnu prehranu, naknada iz stavka 2. ovog članka umanjuje se za 70 %.

Pravo na terenski dodatak i pravo na naknadu za odvojeni život međusobno se isključuju.

NAKNADA UČENICIMA I STUDENTIMA NA PRAKTIČNOJ OBUCI

Članak 61.

Učenicima i studentima na praktičnoj obuci koji su marljivo i uspješno ispunili svoje dužnosti, poslodavac može isplatiti nagradu za rad, i to u visini do maksimalno neoporezivih iznosa za učenike na praktičnoj obuci i za godinu više škole ili fakulteta, a što će se definirati ugovorom.

Za vrijeme obavljanja praktične obuke kod poslodavca, učenici i studenti imaju pravo na dodatak za topli obrok, kao i ostali radnici kod poslodavca. Ostala prava i obveze učenika, studenata i poslodavca regulirati će se međusobnim ugovorom u skladu sa zakonom.

DODATAK KOLEKTIVNOM UGOVORU

Članak 62.

Dodatkom koji je sastavni dio ovog Ugovora utvrđuje se:

• najniža osnovica plaće;

• stalni dodatak na plaći;

• dodatci na plaći;

• dodatci za otežane uvjete rada;

• visina stimulativnog dijela plaće;

• dodatak za minuli rad;

• naknada za podmirivanje troškova prehrane;

• nagrada za radni rezultat;

• visina prigodne nagrade (za uskrsne blagdane, za božićne blagdane, za poklon djeci radnika);

• naknada za podmirenje roškova godišnjeg odmora;

• otpremnina za odlazak u mirovinu;

• polica zdravstvenog osiguranja;

• preraspodjela;

• naknada za pripravnost;

• naknada troškova prijevoza za dolazak na posao.

Pravo na isplatu prigodne nagrade imaju radnici koji su u radnom odnosu kod Poslodavca najmanje tri mjeseca prije isplate i rade na dan isplate prigodne naknade.

ODGOVORNOST RADNIKA ZA ŠTETU

Članak 63.

Svaki je radnik obvezan poslove preuzete Ugovorom obavljati savjesno i stručno prema uputama Poslodavca, odnosno ovlaštenih osoba u skladu s opisom poslova, naravi i vrstom radnog mjesta.

Radnik koji na radu ili u vezi s radom namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu Poslodavcu, dužan je štetu nadoknaditi.

Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik odgovara za svoj dio štete koji je uzrokovao.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koji je on uzrokovao, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni i nadoknađuju štetu u jednakim dijelovima.

Pored obveze naknade štete, radniku se zbog skrivljenog ponašanja odn. kršenja radnih obveza može izreći i mjera pisanog upozorenja na kršenje radnih obveza.

Poslodavac može i otkazati ugovor o radu zbog skrivljenog ponašanja radnika zavisno od težine povrede i stava Poslodavca da nastavak radnog odnosa nije moguć uz uvažavanje svih osobito važnih činjenica i okolnosti i interesa obiju ugovornih strana (radnika i Poslodavca).

ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 64.

Radnik koji smatra da mu je Poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku od petnaest dana od dana dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od Poslodavca ostvarenje tog prava.

Ako Poslodavac u roku od petnaest dana od dostave zahtjeva radnika iz st. 1. ovog članka, ne udovolji tom zahtjevu, radnik može u daljnjem roku od 15 dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.

Poslodavac će podatke o eventualnim povredama radne obveze iz evidencije radnika brisati nakon isteka dvije godina od utvrđivanja povrede.

Članak 65.

Službena mjesta za objavu i oglašavanje pravilnika, drugih akata i dokumenata Poslodavca su oglasne ploče u Društvu.

Svi akti (odluke, pozivi, obavještenja i sl.) u svezi s ostvarivanjem prava i obveza radnika iz radnog odnosa dostavljaju se radnicima neposrednim uručivanjem na radnom mjestu, uz naznaku datuma i potpisa radnika.

Ako radnik odbije primitak akta, osoba koja obavlja dostavu napravit će o tome zabilješku s naznakom datuma i najkasnije idućeg radnog dana akt izvjesiti na oglasnoj ploči Poslodavca pa će se smatrati da je protekom trećeg dana od dana stavljanja akta na oglasnu ploču prema lokaciji rada radnika dostava izvršena.

Ako radnik nije na poslu ili je otežano da mu se akt neposredno uruči na radnom mjestu, dostava će se izvršiti preporučenom poštanskom pošiljkom s povratnicom na posljednju poznatu adresu radnika.

Dostava se smatra izvršenom ako je primitak pošiljke potvrdio radnik ili netko od punoljetnih članova njegova domaćinstva.

Ukoliko radnik odbije primitak preporučene poštanske pošiljke, ili koji od punoljetnih članova njegovog domaćinstva te ako se pošiljka vrati iz bilo kojeg razloga ili u slučaju da je adresa radnika nepoznata, akt će se izvjesiti na oglasnoj ploči Poslodavca uz zabilješku dana i razloga izvršenja. Dostava se smatra izvršenom nakon proteka trećeg dana od dana stavljanja akta na oglasnu ploču prema lokaciji rada radnika, a sukladno popisu oglasnih ploča koje donosi Poslodavac.

Ako radnik ima punomoćnika o kojem je obavijestio Poslodavca, dostava se vrši osobi koja je temeljem pisane punomoći određena za punomoćnika.

Dostava akta može se izvršiti i putem javnog bilježnika.

UVJETI ZA RAD SINDIKATA POTPISNIKA OVOG KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 66.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati nesmetan rad Sindikatu u skladu sa konvencijama Međunarodne organizacije rada i svih prava iz područja sindikalnog organiziranja i rada utvrđenih Zakonom o radu i ovim Ugovorom.

Članak 67.

Aktivnost sindikalnog povjerenika u Društvu ne smije biti spriječena ili ometana ako on djeluje u skladu sa zakonom, drugim propisima i ovim Ugovorom.

Sindikat odnosno sindikalni povjerenik ima pravo uvida u dokumente i akte koji su važni za kontrolu primjene Ugovora za članove Sindikata u Društvu.

Sindikalni povjerenik je obvezan čuvati kao poslovnu tajnu dokumente i akte Poslodavca koji su mu predočeni.

Ukoliko zaštićeni sindikalni povjerenik krši obveze iz radnog odnosa, odaje trećim osobama službenu ili poslovnu tajnu koju je saznao obavljajući dužnost sindikalnog povjerenika može odgovarati za povredu radnih obveza.

Članak 68.

Poslodavac će omogućiti potpuno i pravodobno zastupanje prava i interesa članova Sindikata.

Poslodavac će osigurati pristup podacima i informacijama vezanim za ostvarenje prava iz prethodnog stavka.

Članak 69.

Poslodavac odnosno ovlaštena osoba Poslodavca dužna je primiti i saslušati sindikalnog povjerenika kada on to zatraži ili po dogovoru, ali ne kasnije od 5 dana od zaprimljenog zahtjeva.

Članak 70.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće sindikalni povjerenik ostvaruje u ovisnosti o broju članova Sindikata u Društvu, tako da za svakog člana Sindikata ima pravo na 1 sat aktivnosti s naknadom plaće tijekom kalendarske godine.

Osim broja sati sindikalne aktivnosti utvrđene u stavku 1. ovog članka, Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku kao i članovima viših tijela Sindikata, odnosno nacionalne sindikalne središnjice omogućiti izostanak s posla, uz naknadu plaće zbog pohađanja sindikalnih sastanka, tečajeva, osposobljavanja, sjednica te seminara.

Sindikalni povjerenik je dužan Poslodavca obavijestiti o izostanku s posla najmanje tri dana prije i predočiti poziv.

Članak 71.

Kada sindikalni povjerenik dio svoga radnog vremena u Društvu posvećuje Sindikatu, a dio svojim radnim obavezama, tada se njegov radni odnos određuje pisanim sporazumom između glavnog sindikalnog povjerenika i Poslodavca.

Članak 72.

Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti ne može biti doveden u nepovoljan položaj.

Sindikalnom povjereniku kod Poslodavca, za vrijeme obnašanja dužnosti i godinu dana po isteku dužnosti ugovor o radu može se otkazati samo uz prethodnu suglasnost sindikata, ali se ovaj stavak ne odnosi na sindikalnog povjerenika koji je isključen iz članstva u sindikatu.

Ukupan broj zaštićenih sindikalnih povjerenika kod određenog Poslodavca ne može biti veći od broja članova radničkog vijeća kod određenog Poslodavca.

Sindikat je dužan Poslodavcu dostaviti popis sindikalnih i glavnih sindikalnih povjerenika, kao i sve promjene u roku od 15 dana od nastanka promjene.

Sindikalnom povjereniku po isteku obavljanja dužnosti i godinu dana nakon prestanka obavljanja funkcije sindikalnog povjerenika poslodavac ne može bez suglasnosti sindikata smanjiti plaću koju je povjerenik ostvario za vrijeme obavljanja dužnosti.

Sindikalni povjerenik ne može zbog obavljanja sindikalne aktivnosti biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovoljniji položaj u odnosu na druge.

Sindikalni povjerenik koji profesionalno obavlja dužnost nakon prestanka obavljanja sindikalnih poslova ima pravo povratka na poslove na kojima je prethodno radio, a ako je prestala potreba za obavljanjem tih poslova, poslodavac mu je dužan ponuditi obavljanje drugih odgovarajućih poslova.

Članak 73.

Poslodavac je dužan Sindikatu za njegov rad osigurati:

– odgovarajući prostor za rad i održavanje sastanaka Sindikata bez naknade troškova,

– pravo na korištenje telefona, interneta i fotokopirnog aparata;

– stručne, tehničke i administrativne usluge za rad Sindikata;

– slobodu sindikalnog izvješćivanja;

– oglasne ploče koje će postaviti poslodavac o svom trošku u svim proizvodnim pogonima, jednicima i odjelima u dogovoru sa sindikatom;

– obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatnih lista uz suglasnost radnika.

Poslodavac će na svoj trošak u dogovoru sa sindikatom, postaviti oglasne ploče u radnim prostorijama.

Članak 74.

Sva prava (glavnih) sindikalnih povjerenika i sindikata uređena člancima 66. – 73. ovog Ugovora pripadaju sindikatu potpisniku ovog Ugovora.

RADNIČKO VIJEĆE

Članak 75.

Radničko vijeće štiti i promiče interese svih radnika kod Poslodavca, savjetovanjem, suodlučivanjem.

Radničko vijeće broji zakonom propisan broj članova.

Radničko vijeće pazi na poštivanje ovog Ugovora, Zakona kao i drugih propisa donesenih u korist radnika.

Radničko vijeće pazi ispunjava li Poslodavac uredno i točno svoje obveze glede naplate i uplaćivanja doprinosa za zdravstveno i mirovinsko osiguranje te u tu svrhu ima pravo uvida u odgovarajuću dokumentaciju.

Svaki član radničkog vijeća dužan je čuvati poslovnu tajnu Poslodavca koju je saznao u obavljanju ovlaštenja danih mu ovim Ugovorom i Zakonom o radu.

Ukoliko član radničkog vijeća krši obveze iz radnog odnosa, odaje trećim osobama službenu ili poslovnu tajnu koju je saznao obavljajući dužnost člana radničkog vijeća, može odgovarati za povredu radnih obveza.

Članak 76.

Poslodavac može samo uz prethodnu suglasnost radničkog vijeća donijeti odluku o:

– otkazu članu radničkog vijeća;

– otkazu kandidatima za članove radničkog vijeća koji nisu izabrani za razdoblje od tri mjeseca nakon ustanovljenja izbornih rezultata;

– otkazu radniku kod kojeg postoji profesionalna nesposobnost za rad ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, radniku-osobi s invaliditetom;

– otkazu radnici starijoj od 55 godina i radniku starijem od 60 godina;

– prikupljanju, obrađivanju, korištenju i dostavljanju trećim osobama podataka o radniku;

– imenovanju osobe koja je ovlaštena nadzirati je li se osobni podaci radnika prikupljaju; obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama u skladu s odredbama Zakona o radu;

– otkazu predstavnika radnika u organu Poslodavca

– uvrštavanju osoba iz članka 34. stavka 1. Zakona o radu u tehnološki višak radnika

– prikupljanju, obrađivanju, korištenju i dostavljanju trećim osobama podataka o radniku.

Članak 77.

Poslodavac će radničkom vijeću osigurati potreban prostor, osoblje, sredstva i druge potrebne uvjete za rad.

Poslodavac će članovima radničkog vijeća omogućiti osposobljavanje za rad u radničkom vijeću sukladno mogućnostima Poslodavca i potrebe posla.

Troškovi osposobljavanja iz stavka 2. ovog članka terete Poslodavca.

Na teret Poslodavca padaju i drugi troškovi koji prema ovom Ugovoru, zakonu ili drugom propisu nastanu djelatnošću radničkog vijeća.

Skupovi radnika koje u skladu sa zakonskim odredbama organizira Radničko vijeće održavat će se dva puta godišnje u podjednakim vremenskim razmacima.

PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

Članak 78.

Ugovorne strane dužne su se zalagati za poštivanje odredaba ovog Ugovora i za njegovu pravilnu provedbu.

Ugovorne strane dužne su prvenstveno neposrednim pregovorima riješiti sva međusobno sporna pitanja.

Za vrijeme važenja ovog Ugovora i Dodatka, te ispunjavanja svih odredbi uređenih istima, Sindikat će se suzdržavati od industrijskih akcija.

Izuzetno dopušten je štrajk solidarnosti ako ga organizira Sindikat. Sindikat organizator štrajka solidarnosti dužan je pravodobno najaviti poslodavcu održavanje štrajka solidarnosti.

SKLAPANJE NOVOG KOLEKTIVNOG UGOVORA I PRODUŽENA PRIMJENA PRAVNIH PRAVILA

Članak 79.

Postupak za sklapanje novog kolektivnog ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje ugovorne strane, najkasnije tri mjeseca prije isteka roka na koji je sklopljen ovaj Ugovor.

Nakon isteka roka na koji je sklopljen ovaj Ugovor ili ukoliko se ovaj Ugovor otkaže te se ne potpiše u otkaznom roku novi, ovaj Ugovor vrijedi još 3 mjeseca.

Nakon proteka roka od 3 mjeseca više ne vrijede odredbe ovog Ugovora već će se primjenjivati odredbe Zakona o radu i Pravilnika o radu koji je u tom slučaju Poslodavac dužan donijeti savjetovanjem s radničkim vijećem.

Ugovorne strane mogu u bilo koje vrijeme predložiti izmjene odnosno dopune ovog Ugovora.

Ugovorna strana koja predlaže izmjene odnosno dopune dostavlja i prijedlog protokola za vođenje pregovora drugoj strani.

Članak 80.

Ako bi zbog promjene okolnosti nastalih nakon sklapanja ovog Ugovora, koje nisu bile poznate ili se nisu mogle predvidjeti u vrijeme sklapanja Ugovora, ispunjenje obveza za jednu ugovornu stranu postalo otežano ili bi joj nanijelo pretjerani gubitak, ona može zahtijevati da se ugovor izmijeni ili dopuni.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu Ugovora predlaže drugoj strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna se o prijedlogu izjasniti u roku od 30 dana od primitka zahtjeva iz prethodnog stavka.

U slučaju da ugovorna strana ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu Ugovora, odnosno da se o prijedlogu ne izjasni u roku od 30 dana, strana predlagateljica može pokrenuti postupak mirenja.

Odredbe stavka 1. i 2. ovog članka primjenjuju se i na postupak sklapanja novog kolektivnog ugovora.

U slučaju da uslijed poteškoća u poslovanju, poslovni rezultat onemogućuje Poslodavcu ispunjenje obveza preuzetih ovim Ugovorom, strane su suglasne da će putem predstavnika sindikata i poslodavca koji je zapeo u poteškoće, bez odgađanja pristupiti pregovorima radi iznalaženja obostrano prihvatljivog rješenja, o čemu će sačiniti pisani sporazum.

MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 81.

Za rješavanje sporova među stranama Ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, određuje se miritelj.

Mirenje iz stavka 1. ovoga članka provodi osoba koju strane u sporu izaberu s liste koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

Smatra se da je među stranama došlo do spora ako se one ne sporazumiju o sklapanju, izmjeni ili obnovi Ugovora.

Postupak mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane, a mora se završiti u roku od 5 dana od podnošenja zahtjeva.

Strane mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog miritelja.

Članak 82.

Svaki sporazum koji strane postignu mora biti u pisanom obliku.

Prijedlog koji prihvate strane ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.

Članak 83.

Ako je mirenje neuspješno, strane spora mogu rješavanje kolektivnog radnog spora sporazumno povjeriti arbitraži.

Imenovanje arbitra, te druga pitanja arbitrarnog postupka uredit će se sporazumom strana.

TIJELO ZA TUMAČENJE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 84.

Ugovorne strane imenuju zajedničko tijelo za tumačenje odredbi ovog Ugovora i praćenje njegove primjene.

Zajedničko tijelo ima šest članova od kojih svaka strana imenuje tri člana.

OTKAZ KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 85.

Svaka ugovorna strana može pisano otkazati ovaj Ugovor.

Poslodavac može otkazati ovaj ugovor ako dođe do bitnog poremećaja na tržištu i poslovanju Društva zbog čega nije više moguće ispunjavati obveze iz ovog ugovora.

Sindikat može otkazati ovaj ugovor ako Poslodavac grubo krši odredbe ugovora.

Otkazni rok iznosi tri mjeseca.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 86.

Strane će razmatrati izvješće tijela za tumačenje i primjenu ovog Ugovora i utvrditi postoje li sporne odredbe u primjeni ovog Ugovora i ocijeniti postoje li razlozi zbog kojih bi trebalo inicirati izmjene i dopune ovog Ugovora.

Svaka strana ovlaštena je inicirati sastanak za razmatranje pitanja iz prethodnog stavka.

Članak 87.

Svaki potpisnik ovoga Ugovora snosi svoje troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovoga Ugovora, kao i pripremanja i rada arbitraže, te Komisije za tumačenje ovoga Ugovora.

Članak 88.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se neposredno.

Ako bi pravilnikom ili odlukom Poslodavca neko pravo radnika bilo utvrđeno u manjem opsegu od prava koja proizlaze iz ovog Ugovora, primjenjuju se odredbe ovog Ugovora.

Članak 89.

Ovaj Ugovor sklapa se na određeno vrijeme od 5 godina, a počinje se primjenjivati od 1. travnja 2020. godine.

Svaki Poslodavac/Društvo zasebno sklapa Dodatak ovom Ugovoru na određeno vrijeme do jedne godine.

Dodatkom iz prethodnog stavka određuju se novčani iznosi materijalnih prava radnika na koja upućuje ovaj Ugovor.

Nakon isteka roka na koje je sklopljen ovaj Ugovor, u njemu sadržana pravna pravila kojima se uređuje sklapanje, sadržaj i prestanak radnog odnosa primjenjivat će se do sklapanja novog kolektivnog ugovora, a najduže 3 mjeseca kao dio prethodno sklopljenih ugovora o radu.

Ovom Ugovoru priložit će se i Dodaci ovom Ugovoru koji čine sastavni dio ovog Ugovora.

Smatra se da je ovaj Ugovor sklopljen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici potpisnika.

Ovaj Ugovor će se objaviti na oglasnim pločama Poslodavca.

Poslodavac će ovaj Ugovor tiskati kao brošuru.

Članak 90.

Ovaj Ugovor sastavljen je u četrnaest istovjetnih primjeraka, za poslodavce deset, dva za MRMS, dva za Sindikat.

|  |  |
| --- | --- |
| ZA POSLODAVCE PO PUNOMOĆI | ZA SINDIKAT |
| Za Agrolaguna d.d. | Za Sindikat PPDIV |
| Vlado Čondić Galiničić, v. r. direktor | Denis Paradiš, v. r.  predsjednik |

Za Eko Biograd plus d.o.o., Irida d.o.o., Jamnica plus d.o.o., Mladina plus d.o.o., PIK Vrbovec plus d.o.o., Solana Pag d.d., Zvijezda plus d.o.o.

|  |  |
| --- | --- |
| Vlado Čondić Galiničić, v. r.  po punomoći | Denis Paradiš, v. r. |
| Za PIK Vinkovci plus d.o.o. |  |
| Fabris Peruško, v. r., po punomoći | Denis Paradiš, v. r. |