## Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja štetnim tvarima

### NN 15/1992 (25.3.1992.), Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja štetnim tvarima

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODOPRIVREDE

Na temelju odredbe članka 6. stavka 4. Zakona o poljoprivrednom zemljištu
("Narodne novine", br. 34/91), ministar poljoprivrede, šumarstva
i vodoprivrede donosi

## PRAVILNIK

### o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja štetnim tvarima

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom se određuje koje se tvari smatraju štetnim za poljoprivredno
zemljište (u daljem tekstu: poljoprivredno tlo), dozvoljene količine štetnih
tvari u tlu, mjere za sprečavanje onećišćenja tla i kontrola onečišćenja
tla s ciljem da se poljoprivredno tlo zaštili od kemijske i biološke degradacije
i održi u stanju koje ga čini povoljnim staništem za proizvodnju zdravstveno
ispravne hrane.

Članak 2.

Pojedini pojmovi upotrijebljeni u ovom pravilniku imaju slijedeće znaćenje:

Štetna tvar je svaka tvar koja se u potjoprivrednom tlu nađe u koncentraciji
koja privremeno ili trajno dovodi u pitanje njegovu osnovnu ulogu povoljnog
staništa za kulturno i prirodno bilje. U štetne tvari spadaju teški metali
i potencijalno toksični elementi (Cd, Hg, Mo, As, Co, Ni. Cu, Pb. Cr i
Zn) te policiklički aromatski ugljikovodici - PAH. Štetne tvari su i tvari
koje se uobičajeno unose u poljoprivredno tlo, ali zbog nestručne primjene
u neprimjerenim količinama, u krivo vrijeme ili na neprikladnim tlima,
mogu prouzročiti štete po okoliš.

Zagađenje poljoprivrednog tla je stanje koje nastaje izravnim unošenjem
ili postupnim rasprostranjenjem (transportom ili taloženjem) štetnih tvari,
zrakom ili vodom i njihovim nakupljanjem u tlu iznad maksimalno dozvoljene
koncentracije po odredbama ovog pravilnika.

Poljoprivredno tlo je tlo koje se koristi za poljoprivrednu proizvodnju
pod čime se podrazumijeva površinski obrađeni sloj tla, kao i dulji horizont
koji nije zahvaćen obradom, uključujući rastresite dijelove supstrata s
podzemnom vodom koji mogu također biti zagadeni štetnim tvarima unijetim
u tlo na opisani način.

Integralna proizvodnja bilja je ekološki prihvatljiva proizvodnja uz
racionalno korištenje agrotehničkih mjera obrade, gnojidbe i zaštite bilja
bez štete po okoliš.

Gradski mulj je ostatak od čišćenja otpadnih komunalnih voda u prirodnom
- izvornom stanju, bez dodavanja hraniva, u kojem su razgrađene lako razgradive
organske tvari.

Kompost iz gradskog mulja i otpada je tvar slična humusu, nastala kao
produkt mikrobiološke razgradnje iz otpada i mulja koji nije isključivo
biološke naravi, i bez dodavanja hraniva iz drugih izvora.

Gnojovka je smjesa krutih i tekućih izlučina domaćih životinja prikupljena
tzv. tekućim izgnojavanjem.

Sredstva za popravak poljoprivrednog tla su materijali za kalcifikaciju,
kondicioneri tla, različiti organski i organsko-mineralni proizvodi koji
se na tržištu pojavljuju pod razlićitim trgovačkim nazivima.

Članak 3.

Poljoprivredno tlo se smatra zagađenim kada sadrži više od slijedećih
količina štetnih tvari, izraženo u mg/kg suhog tla ekstrahirano u zlatotopki,
osim PAH koji se ekstrahira posebnim postupko prema slijedećoj tablici:

```
_________________________________________________________________________________
                                        mg/kg apsolutno suhog poljoprivrednog tla
                                        Teksturna laka tla              Teksturna teža i
Elemenat                                skeletna tla i tla                      teška tla i tla
                                        siromašna humusom               bogata humusom
_________________________________________________________________________________
Kadmij (Cd)                                     1                                       2
Živa (Hg)                                       1                                       2
Olovo (Pb)                                      100                                     150
Molidben (Mo)                           10                                      15
Arsen (As)                                      20                                      30
Kobalt (Co)                                     50                                      50
Nikal (Ni)                                      50                                      60
Bakar(Cu)                                       60                                      100
Krom (Cr)                                       60                                      100
Cink (Zn)                                       200                                     300
_________________________________________________________________________________
Policiklički aromatski ugljikovodici            2                                       2
_________________________________________________________________________________

```

Vrijednosti označene za nikal, bakar i krom u tablici iz stavka 1. ovoga
članka odnose se samo na oranična i vrtna tla te livade i pašnjake.

U karbonatnim tlima vrijednosti naznačene u tablici iz stavka 1. ovoga
članka mogu biti 25% veće od naznačenih u tablici.

Postupak uzimanja, čuvanja, pripreme i ekstrakcije uzorka poljoprivrednog
tla bit će propisan posebnim priručnikom.

II. GRADSKI MULJ I KOMPOST IZ GRADSKOG MULJA I OTPADA

Članak 4.

Gradski mulj i kompost iz gradskog mulja i otpada može se koristiti
na poljoprivrednom tlu samo uz prethodno izvršenu analizu kojom se utvrđuje:

- da je gradski mulj stabiliziran i da su u njemu uništeni patogeni
organizmi, potencijalni uzročnici oboljenja,

- da je sadržaj štetnih tvari ispod dozvoljenih graničnih količina.

Članak 5.

Najviše dozvoljene količine teških metala u gradskom mulju i kompostu
od gradskog mulja i otpada izraženo u mg/kg suhe tvari mogu iznositi:

Kadmij (Cd) 10

Živa (Hg) 10

Olovo (Pb) 500

Molibden (Mo) 20

Arsen (As) 20

Kobalt (Co) 100

Nikal (Ni) 100

Bakar (Cu) 500

Krom (Cr) 500

Cink (Zn) 2.000

Najviše dozvoljene količine organskih štetnih tvari u gradskom mulju
i kompostu od gradskog mulja i otpada, izražene u mg/kg suhe tvari mogu
iznositi:

2. 3. 7. 8 - TCDD 0,002

3, 4, 3', 4' - TCAB 0,01

PCB, PCP, HCH (ukupno bez lindana),

triazinski herbicidi (suma) HCB, heptaklor,

endrin, aldrin i dieldrin 0,05

lindan 0,1

suma izomera DDT + DDD + DDE 0,5

Članak 6.

Dozvoljena je upotreba gradskog mulja i komposta od gradskog mulja i
otpada na ratarskim površinama, livadama i nizinskim pašnjacima čija tla
sadrže nekog od teških metala i perzistentnih organskih štetnih tvari manje
od 50% graničnih vrijednosti određenih u tablici iz članka 3. ovoga pravilnika

Količina gradskog mulja, komposta od gradskog mulja i otpada koja se
unosi u poljoprivredno tlo. određuje se prema sadržaju suhe tvari, tako
da maksimalna količina unijetog gradskog mulja, komposta od gradskog mulja
i otpada ne smije prelaziti 10 tona suhe tvari po hektaru godišnje.

Korisnik gradskog mulja. komposta od gradskog ulja i otpada mora prije
prve upotrebe, ispitati sadržaj tvari u poljoprivrednom tlu, a kod stalne
upotrebe najmanje svake treće godine.

Članak 7.

Zabranjena je primjena gradskog mulja, komposta od gradskog mulja i
otpada:

- u vinogradima, voćnjacima i hmeljarnicama,

- na povrtlarskim površinama namijenjenim za uzgoj jagodičastog voća
i ljekovitog bilja,

- na laganijem pjeskovitom tlu s pH vrijednosti ispod 5 (mjereno elektrometrijski
u otopini KCI).

- u parkovima prirode i drugim zaštićenim područjima.

- u priobalnom i vodozaštitnom području,

- na tlu krških polja. plitkom i skeletnom tlu krša.

- na tlu zasićenom vodom, pokrivenim snijegom i na smrznutom poljoprivrednom
tlu.

Gradski mulj i kompost od gradskog mulja i otpada ne smije se koristiti
na tlu na kojem se koristi gnojovka, niti se smije miješati s gnojovkom
prije upotrebe.

Članak 8.

Isporučitelj i korisnik gradskog mulja, komposta od gradskog mulja i
otpada, obavezan je poljoprivrednom inspektoru pružiti sve podatke o njihovoj
proizvodnji i upotrebi, kao i omogućiti pristup u postrojenja i na poljoprivredne
površine.

III. GNOJOVKA

Članak 9.

Maksimalno dozvoljena količina primjene gnojovke u poljoprivrednom tlu
je do 60 m3/ha godišnje, a u izvanvegetacijskom razdoblju (listopad - travanj)
dozvoljeno je trošiti do 30 m3/ha.

Članak 10.

Zabranjeno je korištenje gnojovke:

- na područjima izloženim velikom riziku od zagađenja.

- na poljoprivrednom tlu zasićenom vodom, pokrivenim snijegom i smrznutom
poljoprivrednom tlu,

- u proizvodnji povrća, jagodičastog voća i ljekovitog bilja unutar
30 dana prije zriobe i berbe,

- s gospodarstava na kojima su utvrđene bolesti s uzročnicima otpornim
na uvjete u gnojišnoj jami,

- u priobalnom pojasu, uz vodotoke do 10 m udaljenosti, uz stajaće vode
do 70 m udaljenosti te na vodozaštitnom području.

- pomiješane s gradskim muljem, kompostom od gradskog mulja i otpada.

IV. MINERALNO GNOJIVO

Članak 11.

Gnojidba mineralnim gnojivom mora se temeljiti na načelima integralne
biljne proizvodnje, osobinama staništa, stupnju opskrbljenosti poljoprivrednog
tla hranivima, potrebama pojedinih kultura za hranivima i planiranim prinosima
te mora biti u skladu s preporukama poljoprivredne službe.

Kod gnojidbe se mora uzeti u obzir potreba zaštite površinske i podzemne
vode, posebice na dreniranom tlu.

V. SREDSTVA ZA POPRAVAK POLJOPRIVREDNOG TLA

Članak 12.

Sredstva za popravak poljoprivrednog tla i ostala sredstva koja je unose
u tlo ili se koriste u staklenicima i plastenicima kao supstrat ili kao
komponenata u pripremi supstrata mogu se koristiti ako na originalnom pakiranju
imaju i podatke o sadržaju teških metala i drugih toksičnih elemenata.

Sadržaj štetnih tvari u sredstvima za popravak tla, koja se koriste
uz miješanje sa tlom, ne smije prelaziti peterostruku količinu iz članka
3. ovog pravilnika, a ako se sredstva koriste kao supstrat za proizvodnju
bez miješanja s tlom, sadržaj štetnih tvari ne smije prelaziti vrijednosti
određene u članku 3. ovog pravilnika.

VI. SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA

Članak 13.

Sredstva za zaštitu bilja moraju se primjenjivati u skladu s dozvolom
za stavljanje u promet i drugim važećim propisima koji se na njih odnose.

VII. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 14.

Ispitivanje i trajno promatranje onečišćenosti poljoprivrednog tla štetnim
tvarima obavljat će se na temelju posebnog programa koga će donijeti ministar
poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.

Članak 15.

Ovaj pravilnik stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 320-02/92-01/26

Urbroj : 525-02-92-1

Zagreb, 9. ožujka 1992.

Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede

**Ivan Tarnaj, dipl. ing., v. r.**

Pravilnik, NN 15/1992-333
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)