## Državni pedagoški standard osnovnoškolskog sustava odgoja i obrazovanja

### NN 63/2008 (2.6.2008.), Državni pedagoški standard osnovnoškolskog sustava odgoja i obrazovanja

# HRVATSKI SABOR

**2129**

Na temelju članka 10. Zakona o osnovnom školstvu (»Narodne novine«, br. 59/90.,
26/93., 27/93., 29/94., 7/96., 59/01., 114/01. i 76/05.), Hrvatski sabor je na
sjednici 16. svibnja 2008., donio

## DRŽAVNI PEDAGOŠKI STANDARD

### OSNOVNOŠKOLSKOG SUSTAVA ODGOJA I OBRAZOVANJA

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Državnim pedagoškim standardom osnovnoškolskog sustava odgoja i obrazovanja
u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu: Standard) utvrđuju se minimalni
infrastrukturni, financijski i kadrovski uvjeti za ostvarivanje i razvoj
djelatnosti i podjednaki uvjeti za ujednačeni razvoj osnovnog školstva na
čitavom području Republike Hrvatske.
(2) Ovaj Standard primjenjuje se na sve osnovne škole u Republici Hrvatskoj,
osim škola koje rade po alternativnome programu.

*Pojmovnik*
Članak 2.

U smislu ovoga Standarda pojedini pojmovi znače:
– *Škola* – odgojno-obrazovna institucija u kojoj se obavlja službeni odgoj i
obrazovanje.
– *Osnovna škola* – odgojno-obrazovna ustanova u kojoj se provodi odgoj i
obrazovanje, a ima najmanje po jedan razredni odjel od I. do VIII. razreda.
– *Područna škola* – odgojno-obrazovna podružnica škole, smještena izvan sjedišta
matične škole, a s kojom je programski i kadrovski povezana. Ustrojava se
ukoliko upisnom kvotom osigurava broj učenika za najmanje po jedan razredni
odjel od I. do IV., odnosno od V. do VIII. razreda te ukoliko ispunjava Standard
za obavljanje djelatnosti.
– *Područni odjel* – dislocirani razredni odjel/odjeli koji se formiraju izvan
sjedišta matične škole i ne ispunjavaju uvjete za osnivanje područne škole.
– *Osnovne škole s otežanim uvjetima rada* – odgojno-obrazovne ustanove na
otocima, u brdsko-planinskim i slabo prometno povezanim područjima te škole koje
posebnim propisima ministarstva nadležnog za obrazovanje imaju ili dobiju taj
status.
– *Mreža osnovnih škola* – skup osnovnoškolskih ustanova, matičnih i područnih
škola i područnih odjela koje obavljaju osnovnoškolsku djelatnost na lokalnome i
regionalnome području, a određuje ga definiranje pripadajućega upisnog područja.
– *Upisno područje* – područje s kojega učenici koji na njemu imaju prijavljeno
prebivalište, odnosno boravište imaju pravo pohađati određenu školu, odnosno
ustanovu koja obavlja osnovnoškolsku djelatnost.
– *Učenik* – sudionik odgojno-obrazovnog procesa, osoba koja je formalno upisana u
osnovnu ili srednju školu i stječe znanja te razvija sposobnosti i vještine,
navike i odgojne vrijednosti pohađajući obveznu i neobveznu osnovnu školu.
– *Učenik s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama* – učenik s teškoćama ili
potencijalno daroviti učenik:
– *učenik s teškoćama* – učenik s utvrđenim stupnjem i vrstom teškoća po propisima
iz socijalne skrbi što podrazumijeva učenika s oštećenjem vida ili sluha, ili s
poremećajem govorno-glasovno-jezične komunikacije i specifične teškoće u učenju,
ili motoričkim smetnjama, ili sa sniženim intelektualnim sposobnostima, s
poremećajem u ponašanju, ili autizmom, ili postojanjem više vrsta i stupnjeva
teškoća u psihofizičkom razvoju, koji je uključen u redovitu ili posebnu
osnovnoškolsku ustanovu, a nastavu prati po redovitom, individualiziranom ili
posebnom programu ovisno o vrsti i stupnju oštećenja.
– *darovit učenik* – učenik iznadprosječnih intelektualnih, ili(i) akademskih,
ili(i) stvaralačkih, ili(i) psihomotornih sposobnosti.
– *Učitelj* – stručno osposobljena osoba za poučavanje, odgoj i obrazovanje
učenika u odgojno-obrazovnoj ustanovi.
– *Učitelj za provođenje nastave u posebnim razrednim odjelima/skupinama i
skupinama produženoga stručnog postupka*: – stručno osposobljena osoba
edukacijsko-rehabilitacijskog profila za poučavanje, odgoj i obrazovanje učenika
s teškoćama.
– *Učitelj-mentor* – stručno osposobljena osoba koja je voditelj studenata tijekom
praktične poduke studenata visokog učilišta za obrazovanje učitelja/nastavnika
ili učitelj za rad s potencijalno darovitim učenicima u osnovnoj školi.
– *Razredni odjel* – skupina učenika približne životne, obrazovne i emotivne dobi
istog razreda.
– *Posebni razredni odjel* – skupina učenika istog razreda, približne životne
dobi, s posebnim obrazovnim potrebama koji su uključeni u poseban program za
učenike s većim teškoćama u učenju.
– *Kombinirani razredni odjel* – skupina učenika sastavljena iz dva, tri ili
četiri razreda uobičajena u školama s malim brojem učenika.
– *Odgojno-obrazovna skupina* – određeni broj relativno stalnog sastava učenika iz
jednog, dva ili više razreda koji se ustrojava za provedbu izborne, dopunske i
dodatne nastave, izvannastavnih aktivnosti ili za drugi oblik školskog rada.
– *Učionica* – školska prostorija u kojoj se provodi razredna ili predmetna
nastava, kao i drugi oblici školskog rada.
– *Nastavni plan* – isprava s propisanim nazivima i brojem nastavnih predmeta i
drugih školskih aktivnosti te s tjednim i godišnjim brojem sati za svaki predmet
i svaki razred.
– *Nastavni program* – isprava kojom se propisuje cilj, sadržaj i opseg svakog
nastavnog predmeta te sadržaj i opseg svih drugih nastavnih i školskih
aktivnosti.
– *Alternativni program* – drugi raspoloživi nastavni plan i program.
– *Nastava* – planska i organizirana odgojno-obrazovna djelatnost u školi ili
drugoj odgojno-obrazovnoj ustanovi.
– *Redovita nastava* – nastavom predviđena odgojno-obrazovna djelatnost u školi
koja obvezuje na pohađanje, odnosno sudjelovanje u odgojno-obrazovnom i školskom
radu prema propisanome nastavnom planu i programu i koja je definirana školskom
godinom u punome trajanju.
– *Predmetna nastava* – nastava organizirana po predmetima koji su sastavljeni
prema obrazovnim područjima.
– *Izvannastavna aktivnost* – oblik aktivnosti koji škola planira, programira,
organizira i realizira, a u koju se učenik samostalno, neobvezno i dobrovoljno
uključuje.
– *Dopunska nastava* – individualizirani oblik rada u skupinama za učenike koji ne
prate redoviti nastavni program s očekivanom razinom uspjeha.
– *Dodatna nastava* – individualizirani oblik rada za potencijalno darovite
učenike.
– *Smjena* – organizacija dnevnog rasporeda nastave u dva ili tri vremenska
termina s ciljem osiguravanja održavanja nastave za sve učenike s pripadajućega
upisnog područja.
– *Poludnevna nastava* – nastava organizirana u jednoj smjeni.
– *Cjelodnevna nastava* – nastava koja se ostvaruje tijekom dana, u pravilu od 9
do 16 sati za iste učenike, s intervalima izvanškolske i izvannastavne
aktivnosti.
– *Produženi boravak* – organizirani boravak djece u školi nakon redovite, obvezne
nastave i školskih aktivnosti, s prehranom.
– *Produženi stručni postupak* – program stručne pomoći učenicima s posebnim
obrazovnim potrebama koji uključuje pomoć u svladavanju odgojno-obrazovnih
sadržaja, rehabilitacijske programe i interesne skupine za poticanje
kreativnosti učenika.
– *Stručni suradnik* – stručno osposobljena osoba za pomoć u nastavnome i
školskome radu, koja obavlja poslove koji proizlaze iz pedagoškog rada ili su s
njime u svezi te pruža edukacijsko-rehabilitacijsku potporu.
– *Rad s djecom smještenom u zdravstvene ustanove* – »nastava u bolnici« –
privremeni ili trajni oblik provedbe osnovnoškolskog programa koji je namijenjen
učeniku smještenom u bolnici i na dulje vrijeme spriječenom u redovitom
pohađanju nastave u matičnoj školi. Nastavu organizira najbliža osnovna škola.
– *Rad s djecom oboljelom od kroničnih bolesti* – »nastava u kući« – oblik
provedbe osnovnoškolskog programa namijenjenog učeniku koji je zbog bolesti
dulje vrijeme spriječen redovito pohađati nastavu. Nastavu organizira najbliža
osnovna škola.
– *Stručno usavršavanje učitelja i stručnih suradnika* – trajni stručni razvoj
učitelja i stručnih suradnika kroz službene i neslužbene, skupne ili pojedinačne
oblike obrazovanja i stjecanja dodatnih znanja i vještina s ciljem unapređenja
osobnih sposobnosti i vještina iz svoje struke i sveukupnoga odgojno-obrazovnog
rada.
– *Napredovanje učitelja i stručnih suradnika* – mogućnost stjecanja viših zvanja
u odgojno-obrazovnome radu učitelja, mentora i učitelja savjetnika kroz
vrednovanje uspješnosti rada s učenicima, izvannastavnoga stručnog rada i
stručno usavršavanje.
– *Udžbenik* – temeljno odgojno-obrazovno školsko i nastavno sredstvo koje sadrži
sustav znanja iz određenoga nastavnog predmeta i koje je pedagoško-psihološki i
didaktičko-metodički primjereno zakonitostima učenja i poučavanja u školi i
izlaže gradivo utvrđeno nastavnim planom i programom.
– *Razredna nastava* – organizacijski oblik nastave u nižim razredima osnovne
škole u kojima jedan učitelj izvodi većinu nastavnih sadržaja.

II. MJERILA ZA USTROJ MREŽA ŠKOLA NA PODRUČJIMA ŽUPANIJA

Članak 3.

(1) Mreža osnovnih škola na područjima županija obuhvaća ustanove koje obavljaju
osnovnoškolsku djelatnost, sa svim objektima matičnih i područnih škola kao i
izmještenim objektima, u kojima se provodi obvezno osnovno školovanje, uz
određivanje pripadajućega upisnog područja s kojega je djeci omogućeno pohađanje
osnovne škole.
(2) Pod mrežom škola iz stavka 1. ovoga članka podrazumijevaju se:
– škole za učenike s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama,
– škole s posebnim odjelima,
– škole na jeziku i pismu nacionalnih manjina i škole s posebnim odjelima na
jezicima nacionalnih manjina,
– umjetničke škole: glazbene i plesne,
– športske škole,
– škole s produženim boravkom,
– škole za obrazovanje odraslih,
– škole s klasičnom grupom predmeta,
– škole bez prostornih prepreka,
– škole sa športskim vježbalištem,
– škole s bazenima,
– škole otvorene tijekom ljetnih školskih praznika,
– ogledne škole.
(3) Mreža osnovnih škola ustrojava se na način da zadovoljava iskazane potrebe
utvrđene sustavnim praćenjem i predviđanjem demografskih, gospodarskih i
urbanističkih kretanja na području županije, udovoljava zahtjevima dostupnosti i
racionalnog ustroja upisnih područja te ispunjava uvjete i mjerila propisana
ovim Standardom.
(4) Pod dostupnost iz stavka 3. ovoga članka podrazumijeva se da je mrežom
osnovnih škola, svakome osnovnoškolskom obvezniku dana mogućnost redovitoga
osnovnog školovanja u osnovnoj školi, ili drugoj ovlaštenoj ustanovi, ili
objektu škole uz primjerenu udaljenost od mjesta stanovanja i prometnu
povezanost koja ne ugrožava sigurnost učenika.
(5) Za učenike razredne nastave kad god je to moguće, školovanje se osigurava u
objektu čija udaljenost od mjesta stanovanja ne zahtijeva prijevoz.
(6) Za učenike s teškoćama pod primjerenom udaljenošću podrazumijeva se ona
udaljenost koja ne zahtijeva izdvajanje iz obitelji. U iznimnim slučajevima
učenika se može uputiti u posebnu odgojno-obrazovnu ustanovu izvan mjesta
stanovanja ako rehabilitaciju nije moguće ostvariti u najbližoj osnovnoj školi.
(7) Dostupnost škola koje provode neobvezne programe osnovnog školovanja,
glazbene, plesne, športske, obrazovanje odraslih, mora biti takva da udovoljava
interesima i potrebama stanovništva određenog područja.
(8) Racionalnim ustrojem upisnih područja iz stavka 3. ovoga članka
podrazumijeva se takav ustroj upisnih područja koji omogućuje optimalno
zadovoljavanje potreba učenika vodeći računa o postojećim školskim kapacitetima.
(9) Upisno područje je područje s kojega učenici koji na njemu imaju prijavljeno
prebivalište ili boravište imaju pravo pohađati određenu školu odnosno ustanovu
koja obavlja osnovnoškolsku djelatnost. Upisno se područje utvrđuje za svaku
osnovnoškolsku ustanovu i uključuje sve podružnice i objekte te ustanove.
(10) Moguće je utvrditi i zajedničko upisno područje za dvije osnovnoškolske
ustanove istog osnivača čija upisna područja graniče i to ujedinjenjem
cjelokupnih ili dijelova tih upisnih područja, ukoliko se na temelju
demografskih podataka o broju budućih školskih obveznika, odnosno na temelju
broja upisanih učenika, utvrdi da bi se ravnomjernim rasporedom učenika
racionalnije iskoristili kapaciteti obiju ustanova, odnosno omogućio rad u
jednoj smjeni.
(11) O rasporedu u škole školskih obveznika iz zajedničkoga upisnog područja
odlučuje osnivač škole najkasnije godinu dana prije upisa obveznika u prvi
razred te o tome obavještava roditelje, odnosno skrbnike obveznika. Utvrđivanjem
zajedničkoga upisnog područja ne smiju se narušiti zahtjevi dostupnosti.
(12) Veličinu upisnog područja određuju smještajne mogućnosti škole utvrđene na
temelju mogućnosti rada u jednoj, a najviše dvije smjene, demografski
pokazatelji i prometna povezanost.
(13) Pravo roditelja, odnosno skrbnika da školskog obveznika upiše u školu kojoj
po upisnom području ne pripada ograničeno je mogućnostima pojedine škole.
(14) Upisom djece iz drugih upisnih područja ne smije se narušiti optimalni
ustroj rada škole i ne smije se onemogućiti upis obveznicima koji pripadaju
upisnome području škole.

III. MJERILA ZA USTROJ OSNOVNE ŠKOLE KAO JAVNE USTANOVE, ZA USTROJ PODRUČNE
ŠKOLE I ZA USTROJ NASTAVE U DISLOCIRANOME OBJEKTU OSNOVNE ŠKOLE

Članak 4.

(1) Osnovne škole mogu biti redovite, posebne, umjetničke i škole na jeziku i
pismu nacionalnih manjina.
(2) Redovite osnovne škole su odgojno-obrazovne ustanove koje rade prema
redovitome nastavnom planu i programu namijenjenome djeci čija kronološka,
obrazovna, socijalna i emotivna dob odgovara razrednome stupnju kojim su
obuhvaćena.
(3) Posebne odgojno-obrazovne ustanove rade prema posebnim nastavnim planovima i
programima i ustrojavaju se za obvezno osnovno školovanje djece s teškoćama.
(4) Posebne programe mogu provoditi i redovite osnovne škole kao dio svoje
djelatnosti. Škola može ustrojiti razredne odjele za učenike s teškoćama.
(5) Osnovno obrazovanje odraslih provode redovite osnovne škole kao dio
djelatnosti te druge ovlaštene javne ustanove kao primarnu djelatnost ili kao
dio djelatnosti.

Članak 5.

(1) Osnovna škola je ustanova koja:
– provodi cjeloviti redoviti ili posebni nastavni plan i program propisan za
obvezno, odnosno neobvezno osnovno školovanje u umjetničkim školama,
– zadovoljava propisima utvrđene kadrovske, prostorne, tehničke i druge uvjete.
(2) Osnovna škola može imati područne škole i područne odjele.
(3) Područna škola organizacijska je jedinica koja se nalazi izvan sjedišta
škole, a ustrojava se ako ima upisno područje koje osigurava postojanje najmanje
po jedan razredni odjel od I. do IV. razreda te ako ispunjava osnovne kadrovske,
prostorne i tehničke uvjete za obavljanje djelatnosti.
(4) Područni odjeli dislocirani su u objektima u kojima se izvodi nastava, a
koji se nalaze izvan sjedišta škole te ne ispunjavaju uvjete za područnu školu
osim kadrovskih, prostornih i tehničkih uvjeta nužnih za obavljanje djelatnosti.

IV. MJERILA ZA BROJ RAZREDNIH ODJELA U OSNOVNOJ ŠKOLI KAO SAMOSTALNOJ USTANOVI

Članak 6.

(1) Osnovna škola ima najmanje osam razrednih odjela, najmanje po jedan razredni
odjel od I. do VIII. razreda, što osigurava cjelovitost osmogodišnjega obveznog
školovanja.
(2) Iznimno, zbog posebnih okolnosti, škola s otežanim uvjetima rada i posebna
odgojno-obrazovna ustanova može imati manji broj razreda, odnosno može ustrojiti
kombinirane razredne odjele.
(3) Optimalna škola koja radi u jednoj smjeni prema ovome je Standardu osnovna
škola od 16 do 20 razrednih odjela s podjednakim brojem razrednih odjela svakog
razreda.
(4) Rad osnovne škole ostvaruje se u jednoj smjeni: poludnevno, produljeno ili
cjelodnevno. Taj rad omogućuje optimalno ostvarivanje odgojno-obrazovnih ciljeva
različitim oblicima nastavnih, izvannastavnih i slobodnih aktivnosti, dopunske i
dodatne nastave te pravilnom izmjenom rada, odmora i prehrane učenika.
(5) Škola u kojoj se odgojno-obrazovni rad ostvaruje u dvije smjene može imati
najviše 32 razredna odjela.

V. MJERILA ZA BROJ UČENIKA U RAZREDNOME ODJELU I ODGOJNO-OBRAZOVNOJ SKUPINI

*Organizacija nastave*
Članak 7.

(1) Nastava se izvodi, ovisno o nastavnom predmetu, u redovitom, posebnom i
kombiniranom razrednom odjelu, ili u odgojno-obrazovnim skupinama.
(2) Nastava se izvodi u školskom prostoru i izvan prostora škole.
(3) Za nastavu izvan prostora škole potreban je jedan pratitelj iz redova
učitelja ili stručnih suradnika škole za skupinu do najviše 14 učenika.
(4) Za učenike s teškoćama za izvođenje nastave izvan prostora škole potrebno je
osigurati pratitelja za:
– 1 učenika s oštećenjem vida, sluha, s motoričkim oštećenjima, s autizmom ili
značajno sniženim intelektualnim sposobnostima ili organski uvjetovanim
poremećajima u ponašanju,
– do 5 učenika sniženih intelektualnih sposobnosti,
– do 5 učenika s poremećajima u ponašanju koji su smješteni u odgojne domove.

*Razredni odjel*
Članak 8.

(1) Optimalan je broj učenika u razrednom odjelu 20, a najmanji 14, najviši 28
učenika.
(2) Razredni odjel ustrojava se od učenika istog razreda, a kombinirani razredni
odjel od učenika dvaju ili iznimno više razreda, za provedbu redovite nastave po
redovitome ili posebnom nastavnom planu i programu.
(3) Broj učenika u razrednom odjelu u nastavi na jeziku i pismu nacionalnih
manjina može se ustrojiti i s manjim brojem učenika iz stavka 1. ovoga članka.
(4) U razredni odjel mogu biti uključena najviše 3 učenika s teškoćama, a razred
ima sveukupno najviše 20 učenika.
(5) Broj učenika u razrednom odjelu smanjuje se za 2 učenika kod uključenja
jednoga učenika s ostalim posebnim odgojno-obrazovnim potrebama.

*Razredni odjel s posebnim programom*
Članak 9.

U razrednom odjelu s posebnim programom može biti najviše:
– 7 učenika s oštećenjem vida, sluha, glasovno-govorno-jezičnim teškoćama,
motoričkim poremećajima ili organski uvjetovanim poremećajima u ponašanju te
učenika s poremećajima u ponašanju koji su smješteni u odgojne domove,
– 9 učenika sniženih intelektualnih sposobnosti,
– 3-5 učenika s autizmom i značajno sniženim intelektualnim sposobnostima.

*Kombinirani razredni odjel*
Članak 10.

(1) Kombinirani razredni odjel ustrojava se za učenike razredne nastave.
Kombinirani razredni odjel od dva razreda ima najviše 16 učenika, kombinirani
razredni odjel od tri razreda najviše 14 učenika, a od četiri razreda najviše 12
učenika.
(2) Iznimno se može ustrojiti kombinirani razredni odjel i za učenike predmetne
nastave, u pravilu s najviše 10 učenika.
(3) Kombinirani razredni odjel od dva razreda u koji su uključeni učenici s
teškoćama može se ustrojiti u pravilu s najviše 10 učenika s jednim učenikom s
oštećenjem vida, oštećenjem sluha, motoričkim poremećajima ili s organski
uvjetovanim poremećajem u ponašanju.
(4) Broj učenika u kombiniranom razrednom odjelu smanjuje se za 4 učenika za
svakog učenika s teškoćama.
(5) U kombinirani razredni odjel od tri i četiri razreda ne mogu biti uključeni
učenici s teškoćama.

*Broj učenika u odgojno-obrazovnoj skupini*
Članak 11.

(1) Odgojno-obrazovna skupina ustrojava se od učenika istog ili dvaju i više
razreda za provedbu izborne, dopunske i dodatne nastave, izvannastavnih
aktivnosti ili za drugi oblik neposrednoga odgojno-obrazovnog rada.
(2) Odgojno-obrazovni rad odgojno-obrazovne skupine za izbornu nastavu
informatike, vjeronauka i drugoga stranog jezika izvodi se po mjerilima redovite
nastave, a izborna nastava iz vjeronauka izvodi se u odgojno-obrazovnim
skupinama koje imaju i manje od 14 učenika.
(3) Odgojno-obrazovna skupina učenika pripadnika nacionalnih manjina koji uče
materinski jezik i kulturu (model C) organizira se za razrednu i predmetnu
nastavu.
(4) Dodatna nastava je individualizirani oblik rada u skupinama, u pravilu do 8
učenika.
(5) Dopunska nastava individualizirani je oblik rada u skupinama, u pravilu do 8
učenika.
(6) Produženi stručni postupak provodi se u skupini do najviše 10 učenika s
istom vrstom i stupnjem teškoća ili do najviše 5 učenika s različitim vrstama i
stupnjevima teškoća
(7) Za sve učenike s teškoćama koji se školuju po redovitom ili
individualiziranom nastavnom programu obvezno se organizira dopunska nastava u
skupini do najviše 5 učenika.
(8) Produženi boravak oblik je odgojno-obrazovnog rada namijenjen učenicima
razredne nastave. On je prijelazni oblik rada k cjelodnevnomu odgojno-obrazovnom
radu. Organizira se s najmanje 14 učenika, a u pravilu s 20 učenika. Produženi
boravak učenika uredit će se posebnim propisom.

VI. MJERILA ZA UČITELJE, STRUČNE SURADNIKE, RAVNATELJE I DRUGE RADNIKE U
OSNOVNOJ ŠKOLI

Članak 12.

(1) Za izvedbu nastave i drugih poslova škola mora imati odgovarajući broj
radnika, sukladno postojećim propisima.
(2) Učitelji, stručni suradnici i ravnatelji zasnivaju radni odnos sukladno
propisima za rad u osnovnoj školi.

*Učitelji*
Članak 13.

(1) Broj učitelja utvrđuje se na temelju broja sati neposrednoga
odgojno-obrazovnog rada propisanih nastavnim planom, a sukladno provedbenom
propisu nadležnog ministarstva.
(2) Odgojno-obrazovni rad obuhvaća izvođenje: redovite nastave, izborne nastave,
dopunske i dodatne nastave, izvannastavnih aktivnosti i sata razrednika.
(3) Tjedno zaduženje učitelja odgojno-obrazovnim radom utvrđuje se sukladno
provedbenom propisu nadležnog ministarstva.
(4) Ukupni tjedni broj sati dodatne i dopunske nastave te izvannastavnih
aktivnosti u pojedinoj školi utvrđuje se godišnjim planom i programom škole.

*Stručni suradnici*
Članak 14.

(1) Stručni suradnici potrebni za odgojno-obrazovni rad osnovne škole jesu:
pedagog, psiholog, stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila, knjižničar i
zdravstveni radnik.
(2) Svaka redovita osnovna škola koja ima do 180 učenika zapošljava 2 stručna
suradnika od kojih jedan mora biti pedagog.
(3) Osnovna škola koja ima više od 180, a manje od 500 učenika zapošljava 3
stručna suradnika. Škola koja ima više od 500 učenika zapošljava 4 stručna
suradnika.
(4) Osnovna škola koja ima od 15 do 20 učenika s rješenjem o primjerenom obliku
školovanja, integriranih u redovite razredne odjele, ima pravo na stručnog
suradnika edukacijsko-rehabilitacijskog profila.
(5) Zdravstveni radnik zapošljava se sukladno potrebama učenika škole uz
odobrenje ministarstva nadležnog za obrazovanje.

*Ostali radnici*
Članak 15.

(1) Osnovna škola zapošljava tajnika i voditelja računovodstva. Popis i opis
poslova koji obavljaju, broj izvršitelja i dužina radnog vremena utvrđuju se
provedbenim propisom nadležnog ministarstva.
(2) Broj izvršitelja na pomoćno-tehničkim poslovima utvrđuje se na temelju
raspoloživoga zatvorenog i vanjskog prostora škole te vrste grijanja i broja
obroka učeničke prehrane.
(3) Broj izvršitelja na poslovima spremačice utvrđuje se na temelju površine
zatvorenog prostora i vanjskog okoliša koji se koristi primjenom normativa od
najmanje 450 m2 prostora po izvršitelju u školama u kojima se loži na kruto
gorivo ili loživo ulje, a najmanje 600 m2 u školama s centralnim grijanjem.
Ukoliko je prostor škole za 25% veći, odnosno manji od prethodno utvrđenog, broj
izvršitelja utvrđuje se u odgovarajućem omjeru.
(4) Broj izvršitelja na poslovima domara, ložača, odnosno školskog majstora
utvrđuje se na temelju ukupne površine zatvorenog prostora primjenom normativa
od 3000 m2 po izvršitelju te na temelju broja područnih škola i dislociranih
objekata škole i na temelju potreba koje proizlaze iz rada škole. Ukoliko je
prostor škole za 25% veći, odnosno manji od prethodno utvrđenog, broj
izvršitelja utvrđuje se u odgovarajućem omjeru.
(5) Broj izvršitelja na poslovima kuhara utvrđuje se na osnovi količine objeda
ili mliječnih obroka koji se priređuju učenicima, s time da minimalna količina
po izvršitelju iznosi najmanje 70 objeda ili 270 mliječnih obroka dnevno. Za
broj obroka koji je za 25% veći, odnosno manji od prethodno utvrđenog broja,
broj izvršitelja utvrđuje se u odgovarajućemu omjeru.
(6) Redovite osnovne škole i posebne odgojno-obrazovne ustanove koje provode
osnovno školovanje za učenike s teškoćama imaju pravo na vozača, ako posjeduju
vlastito vozilo za prijevoz učenika.
(7) Škola može osigurati pomoćnika u nastavi, prevoditelja znakovnog jezika i
osobnog pomoćnika učenicima kojima je rješenjem o primjerenom obliku školovanja
potrebna pomoć u učenju, kretanju i obavljanju školskih aktivnosti i zadataka.

VII. MJERILA ZA OPTEREĆENOST UČENIKA SATIMA NASTAVNOG PLANA I PROGRAMA

Članak 16.

(1) Osnovno školovanje ostvaruje se na temelju nastavnog plana i programa za
osnovnu školu.
(2) Nastavnim planom za osnovnu školu propisuje se tjedni i godišnji broj sati
po razredima za:
– obvezne i izborne predmete,
– ostale oblike neposrednoga odgojno-obrazovnog rada kao što su dopunska nastava
i dodatni rad, izvannastavne aktivnosti i sat razrednika,
– produženi stručni postupak za učenike s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama.
(3) Opseg, sadržaj i realizacija izvannastavnih aktivnosti ovisi o organizaciji
nastavnog procesa u školi, odnosno o mogućnostima izvođenja cjelodnevnoga
odgojno-obrazovnog rada.
(4) U suradnji s tijelima lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave,
civilnim društvom, roditeljima/skrbnicima te ostalima osiguravaju se uvjeti za
provedbu programa i aktivnosti izvannastavnih sadržaja koje škola provodi u
skladu s mogućnostima škole i interesima učenika.

Članak 17.

(1) Nastavni sat u redovitim osnovnim školama u pravilu traje 45 minuta.
(2) Odmor između dva nastavna sata traje najmanje pet minuta, a veliki odmor
najmanje 15 minuta i obvezan je nakon dva nastavna sata za učenike razredne
nastave. Odmori u provedbi cjelodnevnoga odgojno-obrazovnog rada prilagodit će
se oblicima rada, boravka i prehrane učenika.
(3) Učenici razredne nastave mogu biti opterećeni redovitom, izbornom, dodatnom
i dopunskom nastavom i satom razrednika s najviše 25 sati, ravnomjerno
raspoređenih tjedno, a učenici predmetne nastave s najviše 30 sati, ravnomjerno
raspoređenih tjedno. Učenici razredne i predmetne nastave na jeziku i pismu
nacionalnih manjina mogu biti dodatno opterećeni s još pet sati.
(4) Odmore između obrazovnih razdoblja propisuje ministarstvo nadležno za
obrazovanje.

VIII. MJERILA ZA TRAJNO PROFESIONALNO USAVRŠAVANJE, NAPREDOVANJE RAVNATELJA,
UČITELJA I STRUČNIH SURADNIKA TE MJERILA ZA OSPOSOBLJAVANJE I STRUČNO
USAVRŠAVANJE OSTALIH RADNIKA

*Trajno profesionalno usavršavanje ravnatelja, učitelja i stručnih suradnika*
Članak 18.

(1) Ravnatelji, učitelji i stručni suradnici imaju obvezu trajnoga
profesionalnog usavršavanja:
– najmanje jednom u dvije godine sudjelovati na profesionalnom usavršavanju na
državnoj razini,
– najmanje tri puta godišnje sudjelovati na profesionalnom usavršavanju na
županijskoj razini,
– redovito sudjelovati na profesionalnim usavršavanjima u školi u kojoj rade,
– osobno se profesionalno usavršavati u skladu s poslovima i obvezama za koje su
zaduženi.
(2) Sadržaje obveznoga profesionalnog usavršavanja odobrava ministarstvo
nadležno za obrazovanje sukladno nacionalnoj strategiji odgojno-obrazovnog
sustava, a organiziraju ih i provode: nadležne ustanove za odgoj i obrazovanje,
i drugi subjekti koji za to imaju odobrenje ministarstva nadležnog za
obrazovanje.
(3) Programe profesionalnog usavršavanja na državnoj i županijskoj razini za
sljedeću školsku godinu objavljuje ministarstvo nadležno za obrazovanje
najkasnije do kraja tekuće nastavne godine.
(4) Učiteljsko vijeće godišnje usvaja plan trajnoga profesionalnog usavršavanja
i on postaje obveza za sve odgojno-obrazovne radnike.
(5) Godišnji plan i program stručnog usavršavanja učitelja i stručnog suradnika
sastavni je dio godišnjega plana i programa rada škole.
(6) U godišnjemu planu i programu stručnog usavršavanja za svakog učitelja i
stručnog suradnika navedeni su oblici stručnog usavršavanja i predviđeni broj
sati po pojedinom obliku.
(7) Svaki učitelj i stručni suradnik dužan je barem jednom godišnje podnijeti
izvješće o svome profesionalnom usavršavanju.
(8) Sudionicima trajnoga profesionalnog usavršavanja na državnoj i županijskoj
razini izdaje se potvrda o stručnome usavršavanju. Sudjelovanje na stručnim
usavršavanjima učitelja i stručnih suradnika vrednuje se prema provedbenim
propisima nadležnog ministarstva.

*Napredovanje učitelja i stručnih suradnika*
Članak 19.

Postupak, način i uvjete napredovanja u učiteljska zvanja propisuje ministar
nadležan za obrazovanje.

*Osposobljavanje i usavršavanje ostalih radnika*
Članak 20.

(1) Pravo i obvezu osposobljavanja i usavršavanja imaju i ostali radnici koji
rade u školi te se za tu svrhu osiguravaju sredstva u proračunu.
(2) Osposobljavanje i usavršavanje ostalih radnika u školi: tajnika, računovođe,
domara, osobe zadužene za zaštitu na radu i zaštitu od požara, radnika u
školskoj kuhinji i ostalih, provodi se u skladu sa zakonom.

IX. MJERILA ZA PROSTOR I OPREMU U OSNOVNOJ ŠKOLI

Članak 21.

(1) Osnovne škole grade se i opremaju prema ovome Standardu, normativima za
izgradnju i opremanje prostora osnovnih škola te svim zakonima, pravilnicima i
tehničkim propisima u građenju i drugim područjima važnima za rad i boravak u
školskom prostoru.
(2) Osnovni standard školskog prostora u pravilu treba osigurati rad škole u
jednoj smjeni do stvaranja potrebnih uvjeta, a iznimno u dvije smjene.
(3) Školska zgrada treba osigurati funkcionalnu organizaciju prostora primjerenu
suvremenim oblicima nastave, zadovoljiti sve higijensko-tehničke zahtjeve i
osnovna ekološka i estetska mjerila.
(4) Površina potrebnog zemljišta za izgradnju školske zgrade i školske dvorane
te formiranje školskog trga, školskih igrališta, prostora za rekreaciju i
školskog vrta, zelenih površina i drugog, po učeniku iznosi 30-40 m2, a iznimno
zbog guste izgrađenosti naselja površina potrebnog zemljišta može biti 20 m2 po
učeniku.
(5) Zbog sigurnosti učenika te održavanja i čuvanja, vanjski školski prostor
mora biti ograđen.
(6) Normative za izgradnju i opremanje prostora osnovnih škola u skladu s ovim
Standardom donosi ministarstvo nadležno za obrazovanje.

Članak 22.

1. Prostorni uvjeti škole za izvođenje nastave:
1.1. RAZREDNA NASTAVA
– učionice od I. od IV. razreda,
– kabinet.
1.2. PREDMETNA NASTAVA
1.2.1. Jezično-umjetničko područje
– učionica za hrvatski jezik,
– kabinet za hrvatski jezik,
– učionica za manjinski jezik,
– kabinet za manjinski jezik,
– učionica za strani jezik,
– kabinet za strani jezik,
– učionica za glazbenu kulturu,
– kabinet za glazbenu kulturu,
– učionica za likovnu kulturu,
– kabinet za likovnu kulturu.
1.2.2. Prirodoslovno-matematičko područje
– učionica za matematiku,
– kabinet za matematiku,
– informatička učionica,
– informatički kabinet,
– učionica za fiziku i kemiju,
– kabinet za fiziku i kemiju,
– spremišni prostor za kemikalije,
– učionica za prirodu i biologiju s vivarijem,
– kabinet za prirodu i biologiju,
– spremišni prostor za prirodoslovne zbirke.
1.2.3. Društveno područje
– učionica za povijest,
– kabinet za povijest,
– učionica za geografiju,
– kabinet za geografiju,
– geografska promatračnica.
1.2.4. Radno-tehničko područje
– učionica za tehničku kulturu – radionica,
– kabinet,
– spremište.
1.2.5. Izborna nastava
– učionica za izborne predmete.
1.2.6. Prostorije za provođenje edukacijsko-rehabilitacijskih programa za
učenike s teškoćama.
2.0. TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA
2.1. Dvorana za tjelesno-zdravstvenu kulturu
– dvorana – jednodijelna, dvodijelna, trodijelna,
– dvorana za korektivnu gimnastiku,
– zatvoreni bazen,
– spremište sprava,
– skupna svlačionica,
– skupna praonica s WC-ima,
– kabinet tjelesno-zdravstvene kulture,
– ambulanta – za zdravstvenog radnika,
– svlačionice učitelja tjelesno-zdravstvene kulture sa sanitarijama,
– prostorija za kondicioniranje zraka,
– prostorija za pribor i sredstva za čišćenje i održavanje,
– ulaz za vanjske korisnike s klupskim prostorom,
– sanitarije uz ulaz za vanjske korisnike,
– gledališni prostori uz dvodijelnu i trodijelnu dvoranu,
– prostorija za režiju uz dvodijelnu i trodijelnu dvoranu,
– spremište sprava i rekvizita za vanjske terene.
3.0. DRUŠTVENI PROSTORI
– višenamjenski prostor,
– školska knjižnica,
– prostor za učenički klub,
– blagovaonica.
4.0 PROSTORI ZA ORGANIZACIJU I KOORDINACIJU RADA ŠKOLE
– zbornica,
– soba ravnatelja škole,
– soba tajnika,
– sobe za stručne suradnike – pedagog, psiholog, defektolog, socijalni radnik,
– voditelj programa, informatičar, satničar,
– soba administracije,
– soba računovodstva,
– soba za prijem roditelja/skrbnika,
– arhiv,
– čajna kuhinja.
5.0. GOSPODARSKI PROSTORI
5.1. Kuhinjski pogon
– kuhinja sa spremištem,
– spremišta,
– sanitarije i garderoba kuhinjskog osoblja.
5.2. Energetsko-tehnički blok
– kotlovnica za centralno grijanje,
– radionica kućnog majstora,
– garderoba i sanitarije tehničkog osoblja,
– opće gospodarsko spremište,
– garderoba i sanitarije spremačica,
– prostor za odlaganje smeća.
6.0. OSTALI PROSTORI
6.1. Ulaz
– trijem,
– vjetrobran,
– ulazni prostor,
– vratarnica,
– garderoba za učenike – garderobni ormarići u komunikacijskim prostorima.
6.2. Komunikacije
– hodnici,
– stubišta.
6.3. Sanitarije
– sanitarije za učenike,
– sanitarije prilagođene potrebama učenika s većim motoričkim smetnjama,
– sanitarije za učitelje.
7.0. VANJSKI PROSTORI
7.1. Opći prostori
– pješački prilazni put,
– školski trg,
– parkiralište za školski autobus i automobile,
– gospodarsko dvorište.
7.2. Prostori nastavnih područja
– razredna nastava na otvorenom,
– školski didaktički prostor,
– školsko dvorište i školski park,
– vježbalište – vanjski prostori za nastavu tjelesno-zdravstvene kulture,
– ostale parkovne površine u skladu s mogućnošću lokacije.

*Mjerila za prostore u osnovnim školama*
Članak 23.

(1) Učionica mora osigurati uvjete za rad učitelja s najmanje 14, optimalno 20
te najviše 28 učenika razrednog odjela. Prostor učionice mora biti prilagođen
zahtjevima organizacije i izvođenja suvremene nastave, radu u skupinama,
projektnoj nastavi, vježbama i drugim oblicima nastave. Površina učionice je 2,5
m2 po učeniku, a izračunata prema pretpostavljenome proračunskom broju od 24
učenika u razrednome odjelu, iznosi 60 m2, visine 3,0-3,2 m. Propisani standard
u postojećim školama postiže se prilagođavanjem broja učenika.
(2) Učionica za razrednu nastavu prostorno, funkcionalno i oblikovno omogućava
ostvarenje odgojno-obrazovnih zadataka. Prostor osigurava slobodu kretanja u
učionici i izmjenjivanja različitih oblika rada.
(3) Učionice za predmetnu nastavu s pripadajućim kabinetima moraju biti
odgovarajuće opremljene prema nastavnim područjima.
(4) Specijalizirane učionice za nastavu likovne i glazbene kulture, informatike,
prirode, biologije, kemije, fizike i tehničke kulture dimenzioniraju se s 3,5 m2
po učeniku, a prema pretpostavljenome proračunskom broju učenika iznosi 24 x 3,5
=84 m2.
(5) Prostor za tjelesnu i zdravstvenu kulturu određuje se, organizira i oprema u
skladu s uvjetima utvrđenima nastavnim planom i programom tog predmeta i
standardima koji se propisuju u školstvu i športu. Škola mora imati dvoranu za
nastavu tjelesno-zdravstvene kulture primjerenu broju učenika. Škola od 8
razrednih odjela ima školsku jednodijelnu dvoranu, veličine 15x27x6 m sa svim
pratećim prostorima. Škola od 12 razrednih odjela ima školsku dvodijelnu dvoranu
veličine 30x20x7 m sa svim pratećim prostorima. Škola od 16 razrednih odjela ili
do 800 učenika ima trodijelnu športsku dvoranu veličine 45x27x8 m sa svim
pratećim prostorima. Za športske trodijelne dvorane financijska sredstva
osigurava ministarstvo nadležno za obrazovanje i zainteresirana lokalna
samouprava, s obzirom da takve dvorane zadovoljavaju i športske potrebe lokalne
zajednice. Broj i vrsta vanjskih vježbališta za tjelesno-zdravstvenu kulturu
definirani su normativima. Mrežom škola na razini županije utvrdit će se škole
sa zatvorenim bazenom. Školski bazen ima dimenzije najmanje 8x16,67 m s
promjenjivom dubinom vode od 0,60 do 1,30 m s pratećim prostorima: individualne,
skupne i svlačionice za učitelje, sanitarni čvor s tuševima, prostorije za
nadzor pogona, kondicioniranja zraka i vode, prostor za zadržavanje i prostoriju
za sredstva za čišćenje. Za bazene veće površine od ove financijska sredstva
osigurava ministarstvo nadležno za obrazovanje i zainteresirana lokalna
samouprava, s obzirom da takvi bazeni zadovoljavaju i športske potrebe lokalne
zajednice.
(6) Višenamjenski se prostor koristi za boravak i odmor učenika te povremeno za
manifestacije i određene nastavne i izvannastavne aktivnosti. Dimenzionira se s
0,50 m2 po učeniku, ali ne smije biti manji od 90 m2.
(7) Prostor blagovaonice se dimenzionira s 1,0 m2 po učeniku.
(8) Učenički klub služi za druženje učenika, rad učeničkog vijeća, boravak
učenika putnika i slično.
(9) Školska knjižnica sastavni je dio odgojno-obrazovnog sustava i izravno je
uključena u nastavne i izvannastavne aktivnosti. Na raspolaganju je učenicima,
nastavnome osoblju i drugim korisnicima. Prostor knjižnice treba omogućiti
prilagodbe promjenama u školskome obrazovnom programu i pojavi novih
tehnologija. Veličina prostora knjižnice ovisi o broju učenika, odnosno broju
razrednih odjela. Prilikom dimenzioniranja treba računati da će u čitaonici
istodobno boraviti 5% učenika škole, a radni prostor po jednom korisniku iznosi
2 m². Knjižnica ne može biti manja od 60 m2. Knjižnica se sastoji od prostora za
rad knjižničara u radu s korisnicima i obradi građe veličine do 15 m², prostora
za smještaj knjižnične građe u slobodnom pristupu koji se izračunava kao 5,5 m²
na 1000 knjiga, računajući 15 knjiga po korisniku, računalnih mjesta za
individualni rad korisnika, računajući za 3-5 mjesta = 15 m², prostor za
smještaj učiteljskog fonda od najmanje 5 m², čitaonički prostor za individualni
i skupni rad, izložbeni prostor i spremište za knjižničnu građu. U sklopu
knjižnice, u školi optimalne veličine, multimedijska se učionica dimenzionira za
20 korisnika x 3 m = 60 m2. U sklopu knjižnice nalazi se i kabinet knjižničara
od najmanje 15 m2.
(10) Prostori za upravu, organizaciju i koordinaciju rada objedinjuju pedagošku
i administrativnu službu škole. Poželjno je da ovi prostori imaju jednostavnu i
preglednu vezu s ulaznim prostorom škole.
(11) Zbornica je prostor koji koriste svi učitelji škole za okupljanje, izmjenu
iskustava i rezultata rada te odmor između nastavnih sati. U zbornici se
održavaju učiteljska vijeća i uređuje nastavna i ostala administracija. U školi
sa 16 razrednih odjela zbornica treba imati 30 mjesta za sjedenje, u pravilu oko
spojenih stolova, te je površine od 60 do 80 m2. Zbornica može biti proširena
prostorom za odmor i razgovor.
(12) Soba ravnatelja koristi se za rad i kontakte s učiteljima, učenicima i
roditeljima/skrbnicima, te s trećim osobama, a svojom veličinom mora omogućiti i
manje sastanke.
(13) Gospodarski prostori škole dimenzioniraju se prema vrsti škole, kapacitetu
školske zgrade, načinu opskrbe te osiguranju energetskih potreba.
(14) Ostali prostori. Ukupna širina vanjskih ulaznih vrata dimenzionira se prema
broju učenika. Najmanja širina jednokrilnih ulaznih vrata iznosi 110 cm, a
dvokrilnih 180 cm i moraju se otvarati prema van. Dubina vjetrobrana najmanje je
240 cm. Hodnici se dimenzioniraju prema broju učenika, odnosno učionica.
Najmanja širina hodnika s učionicama s jedne strane za dvije učionice iznosi 180
cm, za četiri učionice 240 cm, a najmanja širina hodnika s učionicama
postavljenim obostrano iznosi 300 cm. Ako se garderoba nalazi u hodnicima,
hodnik se proširuje za dubinu garderobnih ormarića. Najmanja širina stubišnog
kraka za dvije učionice iznosi 120 cm. Za sljedeće dvije učionice širina kraka
se povećava za 30 cm. Visina stube ne smije biti veća od 15 cm, a širina gazišta
stube mora biti najmanje 33 cm. Garderoba učenika može se organizirati kao
središnja garderoba u ulaznome prostoru škole ili kao garderobni ormarići po
hodnicima. Sanitarije za učenike čini prostor s WC-kabinama i pretprostor s
umivaonicima. Svaki sanitarni čvor sastoji se od ženskog i muškog dijela s
odvojenim pretprostorima. Dimenzioniranje potrebnog broja sanitarnih uređaja
provodi se na način:
– za 30 učenica potrebno je osigurati dvije WC-kabine,
– za 30 učenika potrebno je osigurati jednu WC-kabinu i 1,5 pisoar,
– za isti broj učenika potrebno je u pretprostoru osigurati jedan umivaonik,
– potrebno je osigurati jednu WC-kabinu za učenike s motoričkim poremećajima i
prostor za presvlačenje i pranje inkontinentnih učenika.
(15) Vanjski prostori. Školsko je vježbalište vanjski prostor za nastavu
tjelesne i zdravstvene kulture čija veličina i broj športskih borilišta ovisi o
broju razrednih odjela, nastavnom programu, izbornim aktivnostima i športskim
aktivnostima lokalne zajednice.

*Higijensko – tehnički zahtjevi*
Članak 24.

(1) Za stvaranje primjerenih uvjeta rada u školi potrebno je zadovoljiti
higijensko-tehničke zahtjeve koji se odnose na: osvjetljenje, osunčanost,
prozračivanje, toplinsku zaštitu, zaštitu od buke i akustiku, grijanje i
hlađenje, opskrbu vodom, odvodnju otpadnih voda, električne instalacije,
instalacije informatike, zaštitu od požara i zaštitu od provale.
(2) Prirodno osvjetljenje najznačajniji je psihološki i fiziološki čimbenik
radnih uvjeta u školskoj zgradi te je, ovisno o obliku nastave, nužno osigurati
primjerenu kvalitetu i jačinu osvjetljenja. Kvaliteta prirodnog osvjetljenja u
učionici određuje se: orijentacijom učionice, tehničkim sredstvima za raspršenje
dnevnog svjetla i kontrolom odbljeska unutarnjih površina. U svim radnim
prostorima škole osigurava se zamračenje. Učionice razredne nastave trebaju biti
optimalno osunčane, a učionice predmetne nastave i knjižnica osvijetljene ovisno
o sadržaju i obliku nastave. Zaštita od izravnog prodiranja sunčevih zraka,
kojom se sprječava stvaranje odbljeska i pretjeranog zagrijavanja, mora biti
takva da ne smanjuje stvarnu površinu prozora. Za slabovidne učenike potrebno je
osigurati dodatno osvjetljenje sukladno individualnim potrebama pojedinog
učenika.
(3) Svi prostori za rad i boravak trebaju se prirodno prozračivati. U nastavnim
prostorijama treba osigurati četiri izmjene zraka na sat uz najveću brzinu
strujanja zraka 0,2 m/s ili 25-30 m3 zraka/h po učeniku.
(4) U učionicama treba osigurati relativnu vlagu u zraku od 45-55%.
(5) Toplinska zaštita, zaštita od buke i akustika zidnih i stropnih konstrukcija
zajedničkih prostora i učionica mora biti prema važećim propisima i standardima.
Zaštita od buke i akustika trebaju omogućavati dobru slušnost i razgovijetnost
pri govoru, kao i optimalnu jeku pri slušanju glazbe.
(6) Za grijanje i hlađenje prostora i pripremu tople vode mogu se koristiti sve
vrste centralnog sustava. U prostorima za rad i boravak zrak mora biti
ravnomjerno zagrijavan na 20˚C, a:
– u učionicama na 20˚C,
– u prostorijama za organizaciju i koordinaciju rada te u zbornici na 20˚C,
– u športskoj dvorani na 16 – 18˚C, a u svlačionicama i praonicama na 20 – 22˚C,
– u hodnicima i stubištima na 18˚C.
U razdoblju visokih vanjskih temperatura u prostorima škole treba osigurati
optimalnu temperaturu, 5°C nižu od vanjske.
(7) Opskrba vodom ostvaruje se instalacijom vodovodne mreže sa zdravstveno
ispravnom vodom za piće.
(8) Otpadne vode odvode se kućnom kanalizacijom koja se priključuje na komunalnu
kanalizaciju ili na drugi način, prema važećim propisima i standardima.
(9) Električna instalacija mora biti zaštićena i osigurana. Treba predvidjeti
instalacije za TV prijem i instalaciju interneta i intraneta.
(10) Zaštita od požara provodi se uporabom odgovarajućih građevnih materijala,
definiranjem evakuacijskih putova i izlaza te protupožarnom opremom i
signalizacijom.
(11) Zaštita od provale provodi se uporabom alarma i videonadzora.

*Mjerila za opremu škole*
Članak 25.

(1) Oprema prostora mora odgovarati namjeni prostora i omogućiti realizaciju
odgojno-obrazovnog rada s učenicima.
Oprema na razini škole:
– telefonska instalacija, internet, intranet,
– razglasni uređaj sa školskim zvonom,
– školski sat,
– alarmni sustav,
– videonadzor,
– digitalna kamera,
– digitalni fotoaparat,
– fotokopirni aparat,
– interaktivna ploča,
– LCD projektor – stropni s projekcijskim platnom,
– oglasna ploča,
– izložbene vitrine i stolovi,
– oprema prema planu i programu škole.
Oprema na razini učionice:
– radni stolovi za učenike – dvosjedi,
– radni stolovi za učenike – jednosjedi,
– stolci s naslonom za učenike,
– stol za nastavnika s računalom,
– stolac s naslonom za nastavnika,
– trodijelna školska ploča,
– audiolinija,
– zidna ploha za izložbe: ploča s mekom oblogom i magnetna ploča,
– ormari, vitrine i police (pohrana nastavnih sredstva, nastavnih pomagala i
priručnog materijala),
– prva pomoć, komplet.
(2) Oprema i namještaj moraju biti funkcionalni i sigurni, prenosivi, stabilni,
od kvalitetnog materijala, po mogućnosti prirodnog, lakog za održavanje,
postojanih boja, estetskog izgleda i primjerenog učeničkoj dobi. Sav namještaj
treba biti dimenzioniran prema visini i dobi te zadovoljavati ergonomske
zahtjeve. Za učenike s posebnim obrazovnim potrebama treba biti osiguran
prilagođeni namještaj i potrebna pomagala.

*Mjerila za didaktičku opremu*
Članak 26.

Glavna mjerila za nabavu didaktičkog materijala jesu: razvojna primjerenost,
trajnost, lakoća uporabe, ergodidaktičnost, tehnološka suvremenost,
prilagođenost učenicima s teškoćama u razvoju i privlačnost.

X. MJERILA ZA POSEBNE ODGOJNO-OBRAZOVNE POTREBE U OSNOVNOME ŠKOLSTVU

Članak 27.

(1) Posebne odgojno-obrazovne potrebe u osnovnom školstvu odnose se na sve
slučajeve kad se u pogledu specifičnih potreba učenika, veličine škole,
razrednog odjela, uvjeta života i rada učitelja, opsega i složenosti poslova te
organizacijskih oblika rada ne mogu primijeniti mjerila za redovite škole koje
ostvaruju djelatnost pod redovitim, standardnim uvjetima.
(2) Pri ustroju škole potrebno je procijeniti svrhovitost samostalnosti ustanove
glede ukupnog broja učenika, broja područnih odjela, prometne povezanosti,
veličine objekta – školske zgrade, cjelovitosti sredine u kojoj škola djeluje i
drugih posebnosti, o čemu procjenu donosi ministarstvo nadležno za obrazovanje u
dogovoru s tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave.

*Škole s otežanim uvjetima rada*
Članak 28.

(1) Škole s otežanim uvjetima rada jesu: škole na otocima, u brdsko-planinskim i
slabo prometno povezanim područjima te škole na područjima od posebne državne
skrbi prve skupine.
(2) Ove su škole od posebnog značaja za društvenu sredinu i ne moraju
zadovoljavati minimum standarda utvrđenih u člancima od 6. do 10. ovoga
Standarda koji utvrđuju broj učenika ili razrednih odjela.
(3) Status škole s otežanim uvjetima rada utvrđuju se posebnim propisima.
(4) Mrežu škola treba organizirati na način da učenici prva tri razreda do
mjesta održavanja nastave ili prijevoznog sredstva ne pješače više od jedan
kilometar.
(5) Broj radnika u navedenim školama osigurava se u pravilu kao i u školama koje
nastavu ostvaruju u redovitim uvjetima s time da, kada je to nužno, mjerila za
utvrđivanje broja radnika mogu biti i niža od onih propisanih za *škole koje rade
u redovitim uvjetima.*

Odgoj i obrazovanje učenika u umjetničkim programima

Članak 29.

(1) Osnovne glazbene i plesne škole mogu se osnivati i s manjim brojem razrednih
odjela od broja predviđenog ovim Standardom o čemu se odlučuje na osnovi
posebnih propisa.
(2) Broj učenika u razrednome odjelu i odgojno-obrazovnoj skupini određuje se
prema specifičnostima izvođenja nastave.
(3) U glazbenoj školi nastava se izvodi:
– pojedinačno za nastavu glazbala, solopjevanja i korepeticije,
– od 2 do 4 učenika u nastavi partiture, dirigiranja i osnova vokalne tehnike,
– od 4 do 6 učenika u nastavi harmonije, polifonije, glazbenog folklora,
metodike nastave glazbe i rada s dječjim instrumentarijem,
– od 2 do 8 učenika u nastavi komorne glazbe,
– u razrednome odjelu od 10 do 15 učenika u nastavi solfeggia, teorije glazbe
povijesti glazbe, glazbenih oblika i poznavanja glazbala,
– skupno s minimalno od 12 do 15 učenika za nastavu orkestra, odnosno minimalno
20 učenika za nastavu zbora.
(4) U školi za klasični balet nastava se izvodi:
– pojedinačno za nastavu glazbala,
– u razrednome odjelu s od 3 do 10 učenika za nastavne predmete određene planom
i programom.
(5) U školi suvremenog plesa nastava se izvodi:
– pojedinačno za nastavu glazbala,
– grupno od 3 do 5 učenika u nastavi metodike plesne nastave i osnova
koreografije,
– u razrednome odjelu od 8 do 12 učenika za nastavne predmete prema nastavnome
planu i programu.
(6) Nastava općeobrazovne grupe predmeta u glazbenoj, baletnoj i školi
suvremenog plesa izvodi se u razrednim odjelima od 24 do 28 učenika.
(7) Trajanje nastavnog sata u pravilu iznosi 45 minuta osim za izvođenja nastave
specifičnih nastavnih predmeta. U glazbenoj školi:
– nastavni sat obveznog glasovira i korepeticije do drugog razreda srednje
škole, odnosno za učenike solopjevanja do četvrtog razreda, traje 30 minuta,
– prema nastavnom planu i programu Funkcionalne muzičke pedagogije nastavni sat
solfeggia, analize glazbenih oblika i dirigiranja traje 60 minuta.
(8) U umjetničkim školama potrebne su učionice primjerene pojedinačnoj i grupnoj
nastavi, nastavi u razrednom odjelu i nastavi skupnog muziciranja.
(9) Glazbena škola ima dvoranu s oko 80 mjesta za koncerte učenika.
(10) Plesne škole imaju plesnu dvoranu s oko 100 m² s vibrirajućim podom te
ostalom opremom.

*Odgoj i obrazovanje učenika na jeziku i pismu nacionalnih manjina*
Članak 30.

(1) Pravo je pripadnika nacionalnih manjina na odgoj i obrazovanje na svome
jeziku i pismu kojim se služe, a ostvaruje se sukladno Ustavnim zakonom o
pravima nacionalnih manjina (»Narodne novine«, br. 51/00.).
(2) Odgoj i obrazovanje pripadnika nacionalne manjine obavlja se u osnovnim
školama s nastavom na jeziku i pismu kojim se služe pod uvjetima i na način
propisanim programom nadležnog ministarstva o odgoju i obrazovanju na jeziku i
pismu nacionalnih manjina.
(3) Obrazovanje učenika nacionalnih manjina provodi se na temelju tri modela
organiziranja i provođenja nastave:
Model A po kojemu se cjelokupna nastava izvodi na jeziku i pismu nacionalne
manjine, uz obvezno učenje hrvatskog jezika u istom broju sati u kojem se uči
jezik manjine. Učenici imaju pravo i obvezu učiti dodatne sadržaje važne za
manjinsku zajednicu. Ovaj se model nastave provodi u posebnoj ustanovi, ali ga
je moguće provoditi u ustanovama s nastavom na hrvatskome jeziku u posebnim
odjelima s nastavom na jeziku i pismu manjine.
Model B po kojemu se nastava izvodi dvojezično. Prirodna se grupa predmeta uči
na hrvatskome jeziku, a društvena grupa predmeta na jeziku nacionalne manjine.
Nastava se provodi u ustanovi s nastavom na hrvatskome jeziku, ali u posebnim
odjelima.
Model C po kojemu se nastava izvodi na hrvatskome jeziku uz dodatnih dva do pet
školskih sati namijenjenih njegovanju jezika i kulture nacionalne manjine.
Dodatna satnica u trajanju od pet školskih sati tjedno obuhvaća učenje jezika i
književnosti nacionalne manjine, geografije, povijesti, glazbene i likovne
umjetnosti.
(4) Posebni oblici nastave (seminari, ljetne i zimske škole i drugo)
organiziraju se za one učenike za koje ne postoji mogućnost organiziranja
redovite nastave po modelu A, B ili C. Nadležno ministarstvo sufinancira
organiziranje i provođenje posebnih oblika nastave.
(5) Nastavni plan i program odgoja i obrazovanja na jeziku i pismu nacionalne
manjine uz opći dio sadrži i sadržaje u vezi s posebnošću nacionalne manjine, a
odnose se na materinski jezik, književnost, povijest, geografiju, likovnu i
glazbenu kulturu
(6) Materijalne uvjete i prostor za rad školskih ustanova i za izvođenje nastave
osigurava osnivač.

*Osnovno školovanje u dopunskoj nastavi djece hrvatskih građana u inozemstvu*
Članak 31.

(1) Za djecu hrvatskih građana u inozemstvu organizira se dopunska nastava na
hrvatskome jeziku, prema posebnome nastavnom programu, u skladu sa zakonom,
međunarodnim ugovorom i s propisima zemlje u kojoj se nastava izvodi.
(2) Za učenike i učitelje dopunske nastave osigurava se besplatno jedan udžbenik
i radna bilježnica za svaki stupanj nastave.
(3) Školama u kojima se održava nastava za djecu hrvatskih građana u inozemstvu
Republika Hrvatska osigurat će potrebna didaktička sredstva namijenjena
provođenju nastave hrvatskog jezika, prirode i društva, povijesti, geografije i
glazbene kulture.

*Odgoj i obrazovanje darovitih učenika*
Članak 32.

(1) Škola je obvezna sustavno tijekom školske godine identificirati darovite
učenike, raditi s njima po posebnome programu, pratiti njihov napredak te o tome
sastaviti izvješće na temelju prosudbe školskog stručnog tima.
(2) Rad s darovitim učenicima provodi se programima različite težine i
složenosti kao diferencirani nastavni program u razrednome odjelu ili
odgojno-obrazovnim skupinama, kreativnim i/ili istraživačkim radionicama, putem
izbornih programa, grupnih ili individualnih, u posebnim izvannastavnim
aktivnostima, usporednim, produbljenim programima ili omogućavanjem pristupa
izvorima specifičnog znanja.
(3) Darovitome učeniku škola može iznimno odobriti odsutnost s nastave dužu od
propisane te potrebama takvih učenika prilagoditi način ispitivanja i
ocjenjivanja.
(4) Program rada s darovitim učenicima obuhvaća:
– povećan rad učitelja s darovitim učenicima,
– nabavu potrebne nastavne opreme i literature,
– pristup posebnim izvorima znanja,
– državna i međunarodna natjecanja darovitih učenika u organizaciji nadležnog
ministarstva za obrazovanje i drugih subjekata koji za to imaju odobrenje
ministarstva nadležnog za obrazovanje,
– poticajna sredstva učenicima za stipendije, nagrade i drugo.

*Odgoj i obrazovanje učenika s teškoćama*
Članak 33.

(1) Odgoj i obrazovanje učenika s teškoćama provodi se u redovitoj školi uz
potpunu ili djelomičnu integraciju prema stupnju i vrsti teškoće, po redovitim,
individualiziranim i posebnim nastavnim programima ili iznimno, ako je učenicima
potrebna i dodatna zdravstvena i socijalna skrb, u posebnim odgojno-obrazovnim
ustanovama.
(2) S istim se učenicima provodi individualizirani ili posebni nastavni program
u redovitim osnovnim školama i odjelima uz sudjelovanje učitelja odgovarajuće
stručne spreme za rad s tim učenicima. S istim se učenicima provodi i produženi
stručni postupak ili edukacijsko-rehabilitacijski postupak, a s njihovim
roditeljima/skrbnicima savjetodavni rad.
(3) Provođenje posebnog nastavnog programa, sukladno utvrđenom primjerenom
programu školovanja, provodi se u razrednom odjelu s posebnim programom, u
redovitoj osnovnoj školi najbližoj mjestu stanovanja učenika ili u najbližoj
posebnoj odgojno-obrazovnoj ustanovi ako vrsta i stupanj teškoća učenika
zahtijeva i dodatne rehabilitacijske, odnosno zdravstvene postupke i tretmane.
Uvjeti za ustroj razrednog odjela posebnog programa su broj učenika s utvrđenim
primjerenim programom školovanja, osigurana primjerena nastavna sredstva i
pomagala i osigurani učitelji i stručni suradnici odgovarajuće stručne spreme za
rad s tim učenicima.
(4) Za učenike s teškoćama koji su integrirani u redovite osnovne škole prema
utvrđenim potrebama u školi osigurava se radni prostor za ostvarivanje dodatne
pomoći za rehabilitacijski tretman i posebne oblike odgojno-obrazovnog rada. U
školama s više od 10 razrednih odjela prostor se osigurava u školskoj zgradi, a
za više manjih škola osigurava se prostor u školi, sukladno mreži škola.
(5) Za učenike sniženih intelektualnih sposobnosti i za učenike sa senzoričkim i
motoričkim oštećenjima vida, sluha, s glasovno-govorno-jezičnim teškoćama,
motoričkim oštećenjima i kroničnim bolestima prema utvrđenim potrebama u školi
se, za produženi stručni postupak za skupinu do 10 učenika, osigurava radni
prostor od 30 m2, a za rehabilitacijske i posebne oblike odgojno-obrazovnog rada
za skupinu do 5 učenika radni prostor od 15 m2.
(6) Za učenike s organski uvjetovanim poremećajima u ponašanju prema utvrđenim
potrebama u školi se za produženi stručni postupak osigurava radni prostor od 30
m2, a za posebne oblike odgojno-obrazovnog rada radni prostor od 15 m2.

*Odgoj i obrazovanje učenika u zdravstvenoj ustanovi i nastava u kući*
Članak 34.

(1) Za učenike oboljele od kroničnih bolesti ili stanjima koja zahtijevaju
boravak ili smještaj u zdravstvenim ustanovama organizira se osnovno školovanje
prema redovitim ili posebnim uvjetima. Odgojno-obrazovni rad s takvim učenikom
provodi ustanova u kojoj je učenik smješten ili najbliža osnovna škola.
(2) Za učitelje koji ostvaruju odgojno-obrazovni program u zdravstvenim
ustanovama potrebno je osigurati posebno stručno usavršavanje sukladno potrebama
učenika s kojima učitelji rade.

Članak 35.

Za učenika koji ne može privremeno ili trajno pohađati nastavu, škola koju
učenik pohađa može organizirati instruktivnu nastavu u kući učenika.

XI. MJERILA UČENIČKOG STANDARDA

*Prijevoz učenika*
Članak 36.

(1) Radi veće sigurnosti učenika u okolnostima posebnih prometnih uvjeta, u
naseljima bez javnog prijevoza, s prometnicama bez nogostupa, može se osigurati
prijevoz učenicima bez obzira na udaljenost.
(2) Za učenike s teškoćama osigurava se prijevoz bez obzira na udaljenost od
mjesta stanovanja do škole te pratitelj kad je on nužan zbog vrste i stupnja
teškoće.

Članak 37.

(1) Dnevno vrijeme koje učenik provede u prijevozu od kuće do škole te u
povratku do kuće ne smije biti dulje od 2 sata.
(2) Škola je dužna osigurati organizirani boravak učenicima koji iz objektivnih
razloga dolaze prijevremeno u školu, odnosno u školi čekaju prijevoz do kuće.
(3) S ciljem racionalizacije prijevoza učenika škola može imati vlastito vozilo
za prijevoz učenika.

*Prehrana učenika*
Članak 38.

(1) Svaka škola dužna je osigurati prehranu za svoje učenike.
(2) Tjedni jelovnik objavljuje se na školskoj oglasnoj ploči. Prehrana se izvodi
u blagovaonici. U cilju očuvanja zdravlja učenika u školi se ne mogu nuditi brza
hrana i gazirana pića.
(3) Učenicima koji su uključeni u produženi boravak ili cjelodnevnu nastavu
potrebno je osigurati minimalno 30 minuta za objed.
(4) Utvrđivanje nutricionističkih zahtjeva, uvjeta i načina organiziranja
prehrane u nadležnosti su osnivača.
(5) Higijensko-sanitarne uvjete nadzire sanitarna inspekcija ureda državne
uprave u županijama, odnosno Gradski ured za obrazovanje i šport Grada Zagreba.

*Udžbenici*
Članak 39.

(1) Odobravanje i nabava udžbenika provodi se prema posebnom propisu.
(2) Udžbenici se izdaju za:
– redovite osnovne škole,
– nastavu na jeziku i pismu nacionalnih manjina,
– učenike s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama,
– nastavu za djecu hrvatskih građana u inozemstvu.
(3) Učitelj ima slobodu izbora udžbenika.
(4) Udžbenik mora udovoljavati znanstvenim, etičkim, didaktičko-metodičkim,
jezičnim i tehničkim standardima koje propisuje ministarstvo nadležno za
obrazovanje.
(5) Udžbenik se zasniva na nastavnom programu i sadržajno se mijenja kad se
mijenja nastavni program, odnosno kad mjerodavna struka utvrdi potrebu unošenja
novih spoznaja u udžbenik.

*Poduka plivanja i vožnje biciklom*
Članak 40.

(1) Škola je za vrijeme osnovnoškolskog obrazovanja dužna omogućiti svim
učenicima poduku plivanja.
(2) Program poduke plivanja propisuje ministarstvo nadležno za obrazovanje, a
provodi se tijekom II. ili III. razreda.
(3) Minimalni program poduke traje 20 sati, a izvodi se u odgojno-obrazovnim
skupinama s najviše 12 učenika.
(4) Za učenike s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama treba osigurati odraslog
pomagača ovisno o vrsti i stupnju teškoće.
(5) U višim razrednim odjelima poduka se osigurava samo za one učenike koji nisu
naučili plivati.
(6) Izvršitelji programa škole plivanja jesu učitelji treneri na bazenima, a
organizira ga škola.
(7) Organizaciju poduke plivanja, osim škola, mogu provoditi i savezi školskih
športskih klubova.
(8) Škola je za poduku plivanja dužna za svakih 14 učenika osigurati jednog
pratitelja učenika i nadzor na bazenu. Pratitelj je osoba koju odredi ravnatelj.

Članak 41.

(1) Poduka vožnje biciklom u pravilu se organizira na školskom vježbalištu.
(2) Poučavanje provodi učitelj tehničke kulture.

*Zdravstvena zaštita učenika*
Članak 42.

Oblici i način ostvarivanja zdravstvene zaštite učenika osnovne škole provode se
sukladno propisima iz djelatnosti zdravstva.

*Škola otvorena učenicima tijekom odmora*
Članak 43.

Osnovna je škola otvorena učenicima u vrijeme odmora između dva školska
obrazovna razdoblja i dvije nastavne godine, kako bi se osigurala mogućnost
izvođenja različitih programa, manifestacija i aktivnosti za zainteresirane
učenike. U organizaciji i provođenju programa, koji je sastavni dio godišnjeg
plana i programa rada škole, mogu osim učitelja, stručnih suradnika i ravnatelja
sudjelovati i roditelji/skrbnici, lokalna zajednica, zainteresirane udruge,
pravne osobe i pojedinci.

XII. MJERILA ZA ŠKOLU VJEŽBAONICU I ZA ŠKOLU U KOJOJ SE PROVODE ISTRAŽIVANJA

*Vježbaonice*
Članak 44.

(1) Škola može biti proglašena vježbaonicom za praktičnu poduku studenata
visokog učilišta za obrazovanje učitelja/nastavnika, ako za to ima materijalne i
kadrovske uvjete te opremu.
(2) U vježbaonici na jednome satu nastave može biti skupina od najviše 10
studenata, a u posebnom razrednom odjelu od 2 do 5 studenata.
(3) Učionica u kojoj se održava nastava uz sudjelovanje studenata mora imati
opremu potrebnu za smještaj i rad studenata.

*Znanstvena i druga istraživanja u školi*
Članak 45.

(1) Osnovne škole mogu sudjelovati u istraživanjima za unapređivanje nastave i
drugih oblika rada škole koje provode ustanove koje provode znanstvena i stručna
istraživanja, pojedinci ili mjerodavna državna tijela.
(2) Za provođenje istraživanja potrebni su:
– odobrenje ravnatelja,
– pisana suglasnost roditelja/skrbnika učenika koji su obuhvaćeni istraživanjem,
– odobrenje ministarstva nadležnog za obrazovanje.
(3) Škola koja sudjeluje u istraživanju ima pravo na naknadu troškova
istraživanja koje snosi ustanova koja provodi znanstvena i stručna istraživanja,
pojedinci ili mjerodavna državna tijela.

XIII. SUSTAV KVALITETE OSNOVNOG ŠKOLSTVA

Članak 46.

(1) Osnovnoškolske ustanove i ustanove u kojima se provodi osnovnoškolski odgoj
i obrazovanje dužne su pratiti kvalitetu rada sukladno podzakonskom aktu.
(2) Vanjsko vrednovanje provodi ustanova nadležna za vanjsko vrednovanje
obrazovanja.
(3) Osnovnoškolske ustanove provode samovrednovanje.

XIV. SREDSTVA ZA PROVEDBU PEDAGOŠKOG STANDARDA

Članak 47.

Sredstva za provedbu ovoga Standarda osiguravaju se iz državnog proračuna,
proračuna osnivača, proračuna lokalnih zajednica te donatora.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 48.

(1) Standard će se provoditi postupno.
(2) Akcijskim planom mjera za tekuću godinu Vlada Republike Hrvatske jednom
godišnje utvrđuje dinamiku provedbe ovoga Standarda prema raspoloživim
sredstvima, sukladno Koeficijentu izvodljivosti koji je u prilogu i čini
sastavni dio ovoga Standarda.
(3) Nadzor nad provedbom mjera ovoga Standarda i izrada ukupnoga godišnjeg
izvješća u nadležnosti je Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa.
(4) Godišnje izvješće o provedbi ovoga Standarda nadležno ministarstvo podnosi
Vladi Republike Hrvatske, a Vlada Republike Hrvatske godišnje izvješće podnosi
Hrvatskom saboru.

Članak 49.

Sukladno ovlastima utvrđenim ovim Standardom provedbene propise donijet će
ministar, odnosno Ministarstvo u roku od 6 mjeseci od dana njegova stupanja na
snagu.

Članak 50.

Ovaj Standard stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«,
osim odredaba članka 20. i 29. koje stupaju na snagu 1. siječnja 2011., odredaba
članka 11. stavka 7. i članka 14. stavka 2. i 3. koje stupaju na snagu 1.
siječnja 2013., odredbe članka 6. stavka 4. koja stupa na snagu 1. siječnja
2018., te odredbe članka 3. stavka 2., članka 6. stavka 3. i članka 21. do 26.
koje stupaju na snagu 1. siječnja 2023.

Klasa: 600-01/08-01/02
Zagreb, 16. svibnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić**, v. r.

**PRILOG**

KOEFICIJENT IZVODLJIVOSTI STANDARDA

1) Koeficijent izvodljivosti ovoga Standarda je oznaka postupnih rokova, do
završno 2022. godine, u kojima će se pojedini standard postići:
Ki = 0
= Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '0' stupaju na snagu odmah
po donošenju ovoga Standarda i normativa.

Ki = 1
= Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '1' moraju se postići u
roku od tri godine, po donošenju ovoga Standarda i normativa, odnosno do kraja
2010. godine.

Ki = 2
= Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '2' moraju se postići u
roku od pet godina, po donošenju ovoga Standarda i normativa, odnosno do kraja
2012. godine.

Ki = 3
= Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '3' moraju se postići u
roku od deset godina, po donošenju ovoga Standarda i normativa, odnosno do kraja
2017. godine.

Ki = 0\*
= Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '4' moraju se postići u
roku od petnaest godina, po donošenju ovoga Standarda i normativa, odnosno do
kraja 2022. godine.

Ki = 0\*
odnosno Ki = 1\* odnosno
Ki = 2\* odnosno
Ki = 3\* odnosno
Ki = 4\* = Svi standardi označeni određenim koeficijentom
izvodljivosti sa \* postižu se u rokovima koje označavaju, ali prethodno moraju
biti utvrđeni mrežom škola u suradnji s lokalnom samoupravom.

Standardi utvrđeni mjerilima iz ovoga Standarda realizirat će se prema sljedećim
koeficijentima izvodljivosti:

|  |  |
| --- | --- |
| KOEFICIJENTI IZVODLJIVOSTI PEDAGOŠKIH STANDARDA (obveze koje su utvrđene u tekstu Državnoga pedagoškog standarda osnovnoškolskog sustava odgoja i obrazovanja Republike Hrvatske) | Ki |
| Mreža osnovnih škola (članak 3.) | 0 |
| Mjerila za ustroj osnovne škole kao javne ustanove, za ustroj područne škole (članci 4. i 5.) | 0 |
| Najviše 28 učenika u redovitome razrednom odjelu – počevši od prvih razreda osnovne škole (članak 8. stavak 1.) | 0 |
| Optimalna škola s po 20 učenika u razrednom odjelu koja radi u jednoj smjeni (članak 6. stavak 3.) | 4 |
| Rad osnovne škole u jednoj smjeni (članak 6. stavak 4.) | 3 |
| Jedan učitelj – pratitelj za izvođenje nastave izvan škole na 14 učenika (članak 7. stavak 3.) | 0 |
| Jedan učitelj – pratitelj za izvođenje nastave za učenike s teškoćama izvan škole (članak 7. stavak 4.) | 0 |
| Najveći broj učenika s teškoćama u redovitome razrednom odjelu (članak 8. stavci 3. i 4.) | 0 |
| Broj učenika u razrednom odjelu posebnog programa (članak 9.) | 0 |
| Broj učenika u kombiniranome razrednom odjelu (članak 10.) | 0 |
| Broj učenika u dodatnoj i dopunskoj nastavi (članak 11. stavci 3. i 4.) | 0 |
| Produženi stručni postupak (članak 11. stavak 5.) | 0 |
| Dopunska nastava za učenike s teškoćama (članak 11. stavak 6.) | 0 |
| Produženi boravak (članak 11. stavak 7.) | 2 |
| Stručni suradnici: pedagog, psiholog i knjižničar i zdravstveni radnik (članak 14. stavci 2. i 3.) | 2 |
| Trajno profesionalno usavršavanje učitelja i stručnih suradnika (članak 18.) | 0 |
| Stručno usavršavanje ostalih radnika u školi (članak 20.) | 1 |
| Mjerila za prostor i opremu u osnovnoj školi (članci od 21. do 26.) – za nove škole | 0 |
| Mjerila za prostor i opremu u osnovnoj školi (članci od 21. do 26.) – za dogradnju i rekonstrukciju postojećih škola | 0 |
| Mjerila za prostor i opremu u osnovnoj školi (članci od 21. do 26.) – za sve škole u Republici Hrvatskoj | 4 |
| Mreža škola sa zatvorenim bazenom (članak 3. stavak 2.) | 4 |
| Mreža škola sa športskim vježbalištem (članak 3. stavak 2.) | 4 |
| Mjerila za škole s otežanim uvjetima rada (članak 28.) | 0 |
| Odgoj i obrazovanje učenika u umjetničkim školama (članak 29.) | 1 |
| Odgoj i obrazovanje djece nacionalnih manjina (članak 30.) | 0 |
| Osnovno školovanje u dopunskoj nastavi za djecu hrvatskih građana u inozemstvu (članak 31.) | 0 |
| Odgoj i obrazovanje darovitih učenika (članak 32.) | 0 |
| Odgoj i obrazovanje učenika s teškoćama (članak 33.) | 0 |
| Odgoj i obrazovanje učenika koji boluju od kroničnih bolesti (članak 34.) | 0\* |
| Prijevoz učenika (članci 36. i 37.) | 0 |
| Prehrana učenika (članak 38.) | 0 |
| Udžbenici (članak 39.) | 0 |
| Poduka plivanja i vožnje biciklom (članci 40. i 41.) | 0 |
| Škola otvorena učenicima tijekom odmora između obrazovnih razdoblja (članak 43.) | 0\* |
| Škola vježbaonica (članak 44.) | 0 |
| Znanstvena i druga istraživanja u školi (članak 45.) | 0 |
| Sustav kvalitete osnovnog školstva (članak 46.) | 0 |

 2) Krajnji je rok za usklađivanje sustava osnovnog školstva s ovim Standardom
2022. godine.

Ostalo, NN 63/2008-2129
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)