## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-627/1994 od 4. prosinca 1996.

### NN 108/1996 (23.12.1996.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-627/1994 od 4. prosinca 1996.

# **USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE**

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić, predsjednik
Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje
Momčinović, Ivan Marijan Severinac, Milan Vuković i Mladen Žuvela, odlučujući
o ustavnoj tužbi S. P. iz R., na sjednici održanoj dana 4. prosinca 1996.
godine donio je slijedeću

## **ODLUKU**

1. Usvaja se ustavna tužba i ukidaju se:

- presuda Upravnog suda Republike Hrvatske broj: Us-9551/1993-4 od 21.
listopada 1993. godine, i

- rješenje Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske broj:
511-01-43-48/I-16380/1971-92 od 18. kolovoza 1993. godine.

2. Ova će se Odluka objaviti u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

S. P. iz R. po punomoćniku D. T., odvjetniku iz R., podnio je ustavnu
tužbu radi zaštite ustavnih prava iz članaka 14., 19. i 28. Ustava Republike
Hrvatske, za koja smatra da su mu povrijeđena odlukama naznačenim u izreci.

Naznačenim rješenjem Ministarstva, donesenim po pravu nadzora temeljem
odredaba članka 36. Zakona o hrvatskom državljanstvu ("Narodne novine",
broj 53/91, 70/91, 28/92, 113/93), poništen je nalog Policijske uprave
R. dan Matičnom uredu u R., temeljem kojeg je podnositelj ustavne tužbe
upisan u knjigu državljana Republike Hrvatske po odredbama članka 30. Zakona
o hrvatskom državljanstvu, tj. temeljem izjave da se smatra hrvatskim državljaninom,
pripadnikom hrvatskog naroda.

Osporeno rješenje je doneseno na prijedlog Policijske uprave R. od 7.
lipnja 1993. godine jer je naknadnom provjerom utvrđeno da je Indeks Medicinskog
fakulteta u R. serijski broj 5010 (broj 17/82) od 8. rujna 1982. godine
krivotvoren zbog čega je Policijska uprava R. protiv podnositelja ustavne
tužbe podnijela krivičnu prijavu. Ministarstvo je stoga ocijenilo da je
podnositelj ustavne tužbe, krivotvoreći svoju osobnu ispravu (Indeks) time
što je u rubrici "narodnost" naknadno upisao "Hrvat", doveo u zabludu nadležni
organ glede svoje nacionalne pripadnosti.

Upravni sud Republike Hrvatske, presudom naznačenom u izreci, odbio
je tužbu. Sud je, naime, prihvatio ocjenu tuženog Ministarstva, da je upis
u knjigu državljana bio rezultat nedopuštene radnje tužitelja jer je iz
priložene fotokopije Indeksa vidljivo da je rubrika "narodnost i državljanstvo"
brisana i ponovno ispunjavana, a što predstavlja nedopuštenu radnju.

Ustavna tužba tvrdi da su osporenim aktima povrijeđena u tužbi naznačena
ustavna prava podnositelja ustavne tužbe. Ocjena Ministarstva i Upravnog
suda da je podnositelj ustavne tužbe izvršio ispravak u rubrici "narodnost"
u naznačenom Indeksu Medicinskog fakulteta u R. nije točna jer nikad nije
dokazano da je podnositelj ustavne tužbe izvršio nedozvoljenu kaznenu radnju
krivotvorenja. On je već kao dijete deklariran Hrvatom što je vidljivo
i u Izvodu iz matične knjige rođenih Matičara Općine K. Klasa: 223-02/91-02
od 21. 11. 1991. što se nalazi u spisu gdje je u rubrici državljanstva
upisano "HR". Pogrešan je i zaključak osporenog rješenja i presude da ne
poštuje pravni poredak Republike Hrvatske zbog čega je odbijen njegov zahtjev
za primitak u hrvatsko državljanstvo, jer je to paušalna ocjena, koja bi
mogla stajati tek ako bi podnositelj ustavne tužbe bio osuđen pravomoćnom
sudskom presudom. To nije slučaj pa je takvom ocjenom povrijeđena i odredba
članka 28. Ustava jer se tužitelj smatra krivim bez pravomoćne sudske presude.

Pravo je podnositelja ustavne tužbe da se temeljem članka 14. Ustava
slobodno nacionalno opredjeljuje. On je, naime, rođen 1962. godine u K.,
dakle u Hrvatskoj, od majke Hrvatice, tj. M. rođene V. pa i po tom osnovu
ima pravo na hrvatsko državljanstvo.

Da nije osuđen za kazneno djelo krivotvorenja osobne isprave podnositelj
ustavne tužbe dokazuje pravomoćnim rješenjem Općinskog suda u R. broj K-735/93
od 12. rujna 1995. godine.

Ustavna je tužba osnovana.

I Ministarstvo i Sud svoj pravorijek temelje na utvrđenju da je podnositelj
ustavne tužbe nedopuštenom radnjom, tj. krivotvorenjem rubrike "narodnost"
u osobnoj ispravi (Indeksu), doveo u zabludu nadležno državno tijelo o
njegovoj pripadnosti hrvatskom narodu i da se smatra hrvatskim državljaninom
(članak 30. stavak 2.).

Proizlazi da i rješenje Ministarstva i presuda Suda navedeno utvrđenje
temelje na pretpostavci da je podnositelj ustavne tužbe krivotvorenjem
osobne isprave doveo u zabludu nadležno državno tijelo mada je u vrijeme
donošenja osporenog rješenja, a i presude suda, bila podnesena tek krivična
prijava za djelo krivotvorenja isprave.

Pravomoćno rješenje Općinskog suda u R. broj: K-735/93 od 12. rujna
1995. godine, međutim, ne potvrđuje navedenu pretpostavku Ministarstva
i Suda. Iz tog rješenja, naime, proizlazi da je protiv podnositelja ustavne
tužbe pravomoćno obustavljen krivični postupak zbog krivičnog djela krivotvorenja
osobne isprave iz članka 206. stavka 1. i 2. Krivičnog zakona Republike
Hrvatske.

Ustav Republike Hrvatske u članku 3. utvrđuje kao najviše vrednote ustavnog
uređenja Republike Hrvatske, između ostalog, poštivanje nacionalne ravnopravnosti,
prava čovjeka i vladavinu prava.

U svezi s navedenim temeljnim vrednotama ustavnog poretka odredbom članka
28. Ustav je propisao da se nitko ne može smatrati krivim za kazneno djelo
dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.

Bilo je, dakle, ne samo preuranjeno već i pravno nedopustivo temeljiti
upravni akt i presudu na pretpostavci o nedopuštenoj radnji počinjenoj
krivičnim djelom podnositelja ustavne tužbe. Stoga je navedenim aktima
povrijeđena kako temeljna odredba Ustava iz članka 3. tako i odredba članka
28. Ustava koja spada u temeljne slobode i prava čovjeka i građanina.

Ovaj Sud također smatra da iz odredbe stavka 1. članka 14. Ustava Republike
Hrvatske proizlazi i ustavno pravo svakog građanina Republike Hrvatske
da se slobodno nacionalno opredjeljuje.

Osporenim aktima povrijeđene su i odredbe članka 19. Ustava prema kojima
pojedinačni akti moraju biti utemeljeni na zakonu.

Iz navedenih razloga Sud je ukinuo osporenu presudu i osporeni upravni
akt jer je utvrdio da su njima povrijeđena u tužbi navedena ustavna prava
podnositelja ustavne tužbe.

Ukidanjem osporenih akata, ostao je na snazi nalog Policijske uprave
u R., Upravni odjel, broj: 511-09-09/9/6850-22038/1-92 od 11. 6. 1992.
godine temeljem kojeg je izvršen upis podnositelja ustavne tužbe u knjigu
državljana Republike Hrvatske što ju vodi Matični ured R. i to u knjizi
broj 17, stranici 197, pod rednim brojem 61873. Stoga će Matični ured u
R. temeljem ove odluke u naznačenoj knjizi državljana Republike Hrvatske
izvršiti brisanje poništenja upisa provedenog temeljem rješenja Ministarstva
unutarnjih poslova Republike Hrvatske ukinutog ovom odlukom.

Sud je odluku donio temeljem odredbe članka 59. Poslovnika Ustavnog
suda Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 29/94).

Odluka o objavi temelji se na odredbi članka 20. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 13/91).

Broj: U-III-627/1994
Zagreb, 4. prosinca 1996.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crnić,** v. r.

Odluka, NN 108/1996-2135