## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-3305/2006 od 13. veljače 2008.

### NN 26/2008 (29.2.2008.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-3305/2006 od 13. veljače 2008.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**898**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Aldo Radolović, predsjednik Vijeća, te suci Marko
Babić, Mario Kos, Davor Krapac, Jasna Omejec i Nevenka Šernhorst, članovi
Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula N. M. iz V., koju zastupa
S. R., odvjetnik iz V., na sjednici održanoj 13. veljače 2008. godine,
jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.
II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Ustavna tužba podnesena je protiv presude Županijskog suda u Vukovaru broj:
Gž-2756/06-3 od 7. rujna 2006. godine, kojom je odbijena žalba podnositeljice i
potvrđena presuda Općinskog suda u Vukovaru broj: P-58/06 od 5. srpnja 2006.
godine.
Prvostupanjskom presudom odbijen je tužbeni zahtjev podnositeljice, kojim je
zatražila da joj tužena Republika Hrvatska zbog nesavjesnog obnašanja sudačke
dužnosti sudaca Općinskog suda u Vukovaru u predmetu broj: P-809/02 i
Županijskog suda u Vukovaru u predmetu broj: Gž-2320/03, s osnova naknade štete
isplati iznos od 9.565,06 kuna sa zakonskim zateznim kamatama.
2. Podnositeljica smatra da su osporenim odlukama povrijeđena ustavna prava
zajamčena člancima 14. stavkom 2., 26. i 29. stavkom 1. Ustava Republike
Hrvatske.
U ustavnoj tužbi ponavlja razloge iznesene tijekom žalbenog postupka, ističući
da je činjenično stanje nepravilno i nepotpuno utvrđeno slijedom čega je i
materijalno pravo pogrešno primijenjeno.
U bitnome navodi da su joj Općinski sud u Vukovaru u predmetu broj: P-809/02 i
Županijski sud u Vukovaru u predmetu broj: Gž-2320/03 *»pogrešnom interpretacijom
pravnih propisa – Zakona o područjima posebne državne skrbi, nanijeli znatnu
materijalnu štetu a što su nadležni sudovi u predmetnom postupku propustili
utvrditi«.*

*Ustavna tužba nije osnovana.*

3. Prema odredbi članka 62. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u
daljnjem tekstu: Ustavni zakon), svatko može podnijeti Ustavnom sudu ustavnu
tužbu ako smatra da mu je pojedinačnim aktom tijela državne vlasti, tijela
jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili pravne osobe s javnim
ovlastima, kojim je odlučeno o njegovim pravima i obvezama ili o sumnji ili
optužbi zbog kažnjivog djela, povrijeđeno ljudsko pravo ili temeljna sloboda
zajamčena Ustavom, odnosno Ustavom zajamčeno pravo na lokalnu i područnu
(regionalnu) samoupravu.
Ustavni sud u postupku u povodu ustavne tužbe, u granicama zahtjeva istaknutog u
ustavnoj tužbi, utvrđuje je li u postupku odlučivanja o pravima i obvezama
podnositelju povrijeđeno ustavno pravo, pri čemu se, u pravilu, ne upušta u
pitanje jesu li sudovi pravilno i potpuno utvrdili činjenično stanje i ocijenili
dokaze. Za Ustavni sud mjerodavne su samo one činjenice od čijeg postojanja
ovisi ocjena o povredi ustavnog prava.
4. Odredbom članka 106. stavka 1. Zakona o sudovima (»Narodne novine«, broj
3/94., 100/96., 115/97., 131/97., 129/00., 67/01., 5/02., 101/03., 117/03.,
17/04. i 150/05.), propisano je da Republika Hrvatska odgovara za štetu koju u
obnašanju sudačke dužnosti nanese sudac stranci svojim nezakonitim ili
nepravilnim radom.
5. Za potrebe ustavnosudskog postupka zatražen je spis predmeta Općinskog suda u
Vukovaru broj: P-58/06 iz kojeg je razvidno da je raniji postupak vođen kod
istog suda pod brojem: P-809/02, a u kojem je podnositeljica (kao jedna od
tužitelja) tužbom od IV. Osnovne škole u V. za razdoblje od 1. rujna 1999.
godine do 29. srpnja 2000. godine pozivom na članak 19. Zakona o područjima od
posebne državne skrbi (»Narodne novine«, broj 44/96., 57/96., 124/97., 73/00. i
87/00.) zatražila isplatu uvećane plaće (50%), vođen u skladu s odredbama Zakona
o parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91., 91/92. i 112/99.) te da u
tom postupku ne postoji nepravilnost u postupanju suda s voljom da bi se
oštetila prava i interesi podnositeljice kao stranke.
Na temelju tako utvrđenog činjeničnog stanja, prvostupanjski sud je primjenom
odredbe članka 106. stavka 1. (prije 67. stavka 1.) Zakona o sudovima, odbio
podnositeljicu s tužbenim zahtjevom kao neosnovanim.
Županijski sud u Vukovaru ispitujući prvostupanjsku presudu u smislu odredbe
članka 365. stavka 2. Zakona o parničnom postupku, nije utvrdio postojanje niti
jedne od bitnih povreda odredaba parničnog postupka propisanih odredbom članka
354. stavka 2. točaka 1. do 13. Zakona o parničnom postupku. U cijelosti je
drugostupanjski sud prihvatio činjenična utvrđenja i pravno stajalište suda u
prvom stupnju.
6. Ocjenjujući razloge ustavne tužbe sa stajališta članka 14. stavka 2. Ustava,
Ustavni sud je utvrdio da osporenom presudom podnositeljici, u konkretnom
slučaju, nije povrijeđeno ustavno pravo jednakosti pred zakonom.
Pravna stajališta, navedena u osporenoj presudi nadležnog suda, zasnivaju se na
pravilnoj primjeni mjerodavnog materijalnog prava i na ustavnopravno
prihvatljivom tumačenju tog prava. Ustavni sud utvrđuje da je nadležni sud,
polazeći od činjeničnog stanja utvrđenog u provedenom dokaznom postupku,
obrazložio svoja stajališta iznesena u osporenoj presudi, za koja je nedvojbeno
da nisu posljedica proizvoljnog tumačenja i samovoljne primjene mjerodavnog
materijalnog prava.
7. Podnositeljica se u ustavnoj tužbi poziva i na povredu ustavnog prava
zajamčenog člankom 26. Ustava, kojim je propisano da se svim državljanima
Republike Hrvatske i strancima jamči jednak položaj pred sudovima i drugim
državnim i inim tijelima koja imaju javne ovlasti. Navedena odredba nije
mjerodavna u ovom slučaju (stav Ustavnog suda izražen u odluci broj:
U-III-884/2004, objavljenoj u »Narodnim novinama«, broj 2/05.).
8. U ustavnoj tužbi podnositeljica je istaknula i povredu ustavnog prava na
pravično suđenje, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava. Pozivajući se na taj
članak, podnositeljica se u osnovi žali na ishod postupka.
Sadržaj ustavnog prava na pravično suđenje ograničen je na postupovna jamstva
pravičnog suđenja pa Ustavni sud, ocjenjujući navode ustavne tužbe sa stajališta
tog ustavnog prava, ispituje eventualno postojanje postupovnih povreda u
postupcima pred sudovima te na temelju toga, sagledavajući postupak kao
jedinstvenu cjelinu, ocjenjuje je li postupak bio vođen na način koji je
podnositeljici osigurao pravično suđenje.
Uvidom u spis Općinskog suda u Vukovaru, Ustavni sud je utvrdio da su osporene
presude donijela zakonom ustanovljena tijela sudbene vlasti unutar svoje
nadležnosti, u pravilno i zakonito provedenom postupku. Podnositeljici je bilo
omogućeno sudjelovati u postupku i pratiti tijek postupka, ulagati pravni lijek
i poduzimati druge zakonom dopuštene postupovne radnje.
Sagledavajući postupak koji je prethodio ustavnosudskom kao jedinstvenu cjelinu,
Ustavni sud utvrđuje da je isti vođen na način koji je podnositeljici osigurao
pravično suđenje.
9. Slijedom navedenog, temeljem odredbi članaka 73. i 75. Ustavnog zakona,
odlučeno je kao u točki I. izreke. Odluka iz točke II. izreke temelji se na
odredbi članka 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-3305/2006
Zagreb, 13. veljače 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Aldo Radolović**, v. r.

Odluka, NN 26/2008-898
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)