## Zakon o vodama (prečišćeni tekst)

### NN 10/1990 (13.2.1990.), Zakon o vodama (prečišćeni tekst)

# ZAKONODAVNO-PRAVNA KOMISIJA SABORA SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 10. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama ("Narodne
novine", br. 57/89) Zakonodavno-pravna komisija Sabora Socijalističke
Republike Hrvatske, na sjednici održanoj 6. ožujka 1990. godine utvrdila
je

## prečišćeni tekst

## Zakona o vodama

Prečišćeni tekst Zakona o vodama obuhvaća Zakon o vodama ("Narodne
novine", br. 32/84) te njegove izmjene i dopune objavljene u "Narodnim
novinama", br. 26/87, 47/89 i 57/89 u kojima je naznačeno vrijeme
njihova stupanja na snagu.

Broj: 6305-90-66

Zagreb, 6. ožujka 1990.

Predsjednica Zakonodavno-pravne komisije Sabora Socijalističke
Republike Hrvatske

**Zrinjka Ščirković, v. r.**

---

## ZAKON

### o vodama

### (prečišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Član 1.

Ovim se zakonom uređuje gospodarenje vodama, utvrđuju uvjeti i mjere
za zaštitu od štetnog djelovanja voda, zaštitu voda od zagađivanja i za
korištenje voda, uređuju druga pitanja od značenja za osiguranje jedinstvenog
vodnog režima; utvrđuje obaveza osnivanja samoupravnih interesnih zajednica
u oblasti vodoprivrede i uređuju načela za njihovu organizaciju i za međusobne
odnose u njima te propisuje obaveza plaćanja doprinosa tim zajednicama;
propisuju uvjeti i način obavljanja djelatnosti i poslova u oblasti vodoprivrede
i uređuju osnovni društveno-ekonomski odnosi u vodoprivredi.

Član 2.

Odredbe ovoga zakona odnose se na sve površinske i podzemne vode, uključujući
i vodu za piće, termalnu i mineralnu vodu.

Odredbe ovoga zakona odnose se i na vode obalnog mora, međunarodne i
međurepubličke vode u granicama Socijalističke Republike Hrvatske, ako
posebnim zakonom nije drukčije određeno.

Član 3.

Vode, vodotoci, more i morska obala kao dobra od općeg interesa pod
posebnom su društvenom zaštitom i mogu se koristiti pod uvjetima i na način
koji su propisani ovim ili drugim zakonom.

Dobrima iz stava 1. ovoga člana može se na osnovi zakona odrediti posebna
namjena ili ograničiti njihovo korištenje.

Član 4.

Vodoprivredna djelatnost je, prema ovom zakonu, djelatnost uređenja
voda i vodotoka, zaštite od štetnog djelovanja voda, zaštite voda od zagađivanja
i osiguravanja vodnih zaliha, kojom se osigurava jedinstveni vodni režim
na određenom području.

U vodoprivrednoj djelatnosti od posebnog su društvenog interesa ovi
poslovi:

1. obrana od poplava i leda i zaštita od erozije i bujica;

2. uređivanje i održavanje vodotoka i održavanje i obnavljanje zaštitnih
vodoprivrednih objekata;

3. preventivna zaštita voda od zagađivanja i poduzimanje mjere za uklanjanje
ili smanjenje zagađenosti voda

4. uređivanje, održavanje i obnavljanje hidromelioracijskih objekata
i uređaja;

5. osiguravanje zaliha vode;

6. izrada vodoprivrednih osnova.

Član 5.

Javna vodoprivredna poduzeća su društvena poduzeća koja trajno obavljaju
pošlove iz člana 4. stava 2. ovoga zakona i druge poslove odredene ovim
zakonom.

Član 6.

Radi trajnog zadovoljavanja osobnih i zajedničkih potreba u vodoprivredi
radnici i drugi radni ljudi i građana preko svojih organizacija udruženog
rada i drugih samoupravnih organizacija i zajednica odnosno mjesnih zajednica
kao korisnici vodoprivrednih usluga (u daljem tekstu korisnici usluga),
zajedno s radnicima javnih vodoprivrednih poduzeća kao davaocima usluga
(u daljem tekstu: davaoci usluga), osnivaju samoupravne vodoprivredne interesne
zajednice za slivna područja i samoupravne vodoprivredne interesne zajednice
za vodna područja.

Samoupravne vodoprivredne interesne zajednice za vodna područja obavezno
se udružuju u Republičku vodo privrednu interesnu zajednicu.

Član 7.

Pojedini izrazi upotrijebljeni u ovom zakonu imaju ova značenja:

1. vodni režim je kvalitativno i kvantitativno stanje voda i vodoprivrednih
objekata na određenom području i određenom vremenu;

2. korito je terensko udubljenje kroz koje stalno ili povremeno teku
vode ili u kojem se nalaze stajaće vode;

3. obala je pojas zemljišta koji se proteže od razine vode do ruba korita
za veliku vodu, a u područjima koja su vodoprivrednim objektima zaštićena
od poplava do vanjskog ruba nasipa odnosno linije obrane od poplave;

4. morska je obala pojas kopna uz more do kojeg dopiru najveći valovi,
udaljen najmanje šest metara od crte najviše plime;

5. uređeno inundacijsko područje je pojas kopna između korita za malu
vodu i vanjskog ruba zaštitnog nasipa;

6. neuređeno inundacijsko područje je pojas kopna između korita za malu
vodu i poplavne linije na području na kojem nisu izgrađeni zaštitni vodoprivredni
objekti.

II. VODNA I SLIVNA PODRUČJA

Član 8.

Radi jedinstvenog uređenja vodnog režima u Republici utvrđuju se vodna
i slivna područja.

Član 9.

Vodno područje obuhvaća područje jednog ili više slivova ili njihovih
dijelova, koji čine prirodnu hidrografsku cjelinu.

Utvrđuju se ova vodna područja;

1. Vodno područje sliva Save;

2. Vodno područje slivova Drave i Dunava;

3. Vodno područje primorsko-istarskih slivova;

4. Vodno područje dalmatinskih slivova.

Granice pojedinih vodnih područja utvrđuju se odlukom Izvršnog vijeća
Sabora.

Član 10.

Slivno područje obuhvaća, u okviru vodnog područja dio sliva ili jedan
ili više slivova unutrašnjih vodotoka za koje se utvrđuje jedinstveni režim
hidrotehničkog uređenja i korištenja.

Slivno područje obuhvaća izgrađeno i neizgrađeno građevinsko zemljište,
poljoprivredno i šumsko zemljište, površine pod saobraćajnicama i drugo
zemljište:

- za koje se hidromelioracijskim odnosno zaštitnim vodoprivrednim objektima
neposredno ili posredno omogućava brže i pogodnije otjecanje površinskih
ili podzemnih voda i osiguravaju povoljniji uvjeti korištenja zemljišta,
obavljanja privrednih i drugih djelatnosti i uvjeti za život i rad građana,

- sa kojeg otječe voda na zemljište koje se hidromelioracijskim odnosno
zaštitnim vodoprivrednim objektima štiti od suvišnih voda,

- za koje se dovodi i raspodjeljuje voda za navodnjavanje.

Član 11.

Slivno područje utvrđuje općinska skupština.

Ako se slivno područje prostire na području više općina, slivno područje
utvrđuju sporazumno skupštine tih općina.

Odlukom o utvrđivanju slivnog područja određuju se i njegove granice.

Ako općine na slivnom području koje se prostire na području više općina,
ne postignu sporazum o utvrđivanju slivnog područja, odluku o utvrđivanju
slivnog područja donosi Sabor Socijalističke Republike Hrvatske.

III. VODNI REŽIM

Član 12.

Vodni režim se utvrđuje na osnovi dugoročnog praćenja kretanja i svojstava
voda u prirodi kvantitativnih i kvalitativnih promjena vode pod utjecajem
prirodnih činilaca i ljudskog rada.

Vodni režim se održava i unapređuje izgradnjom i održavanjem vodoprivrednih
objekata i uređaja i primjenom mjera za zaštitu od štetnog djelovanja voda,
upotrebu i iskorištavanje voda i zaštitu voda od zagađivanja.

Vodni režim se održava i unapređuje u skladu s vodoprivrednom osnovom
i planovima razvoja samoupravnih vodoprivrednih interesnih zajednica.

Pod promjenama vodnog režima podrazumijevaju se sve promjene kojima
se uslijed ljudske djelatnosti ili djelovanja prirodnih sila mijenja količina
ili kvaliteta vode odnosno prostorni ili vremenski raspored voda.

1. Vodoprivredna osnova

Član 13.

Vodoprivredna osnova je dugoročni plan unapređivanja i održavanja vodnog
režima na određenom području i predstavlja osnovu za planiranje razvoja
vodoprivrede.

Vodoprivredna osnova sadrži osobito: postojeće stanje vodnog režima;
osnovne elemente i uvjete održavanja i razvoja vodnog režima kojima se
osiguravaju najpovoljnija tehnička i ekonomska rješenja za zaštitu od štetnog
djelovanja voda, zaštitu voda od zagađivanja, osiguravanje zaliha voda
i za kompleksno gospodarenje vodama.

Vodoprivredna osnova je sastavni dio prostornog plana društveno-političke
zajednice.

Član 14.

Vodoprivrednu osnovu Republike sačinjavaju vodoprivredne osnove vodnih
područja.

Vodoprivrednu osnovu za vodno područje donosi Sabor na prijedlog Republičke
vodoprivredne interesne zajednice.

Član 15.

Vodoprivrednu osnovu za slivno područje donose skupštine društveno-političkih
zajednica koje su utvrdile slivno područje (član 11) na prijedlog samoupravne
vodoprivredne interesne zajednice za slivno područje.

Vodoprivredne osnove za slivna područja koja međusobno graniče obavezno
se usklađuju.

Vodoprivredne osnove za slivna područja s istog vodnog područja usklađuju
se s vodoprivrednom osnovom za vodno područje.

Član 16.

Javno vodoprivredno poduzeće je stručni nosilac pripreme vodoprivredne
osnove.

U pripremi vodoprivredne osnove sudjeluju zainteresirane organizacije
i zajednice, a osobito iz oblasti prostornog planiranja, zaštite čovjekove
okoline i zaštite prirode, elektroprivrede, prometa, komunalnih djelatnosti,
poljoprivrede i šumarstva.

Na postupak pripreme i utvrđivanja vodoprivredne osnove na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe Zakona o prostornom planiranju i uređivanju
prostora.

2. Vodoprivredni uvjeti, vodoprivredne suglasnosti i vodoprivredne dozvole

Član 17.

Radi osiguravanja jedinstvenog vodnog režima i ostvarivanja utvrđene
vodoprivredne politike utvrđuju se vodoprivredni uvjeti i izdaju vodoprivredne
suglasnosti i vodoprivredne dozvole.

Član 18.

Kad prema ovom zakonu vodoprivredne uvjete utvrđuje odnosno vodoprivrednu
suglasnost ili vodoprivrednu dozvolu izdaje javno vodoprivredno poduzeće,
o žalbi rješava republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede.

Član 19.

Kad javno vodoprivredno poduzeće u skladu s odredbama ovoga zakona daje
mišljenje odnosno utvrđuje vodoprivredne uvjete ili izdaje vodoprivredne
suglasnosti, naknadu za obavljanje tih poslova utvrđuju samoupravnim sporazumom
javno vodoprivredno poduzeće i samoupravna vodoprivredna interesna zajednica
za vodno područje. Ovom naknadom podmiruju se redovni izdaci za rad javnog
vodoprivrednog poduzeća na tim poslovima.

Posebne troškove i izdatke u vezi s obavljanjem poslova iz stava 1.
ovoga člana podmiruje podnosilac zahtjeva u skladu s odredbama Zakona o
općem upravnom postupku.

Član 20.

Republički organ nadležan za poslove vodoprivrede donijet će bliže propise
o utvrđivanju vodoprivrednih uvjeta i davanju vodoprivrednih suglasnosti
i dozvola.

a) Vodoprivredni uvjeti

Član 21.

Vodoprivrednim se uvjetima, prije početka izrade tehničke ili druge
dokumentacije za izgradnju nekog objekta, za izvođenje regionalnih ili
detaljnih geoloških istraživanja i za izvođenje drugih radova koji mogu
utjecati na promjene u vodnom režimu, utvrđuju uvjeti i mjere kojima se
osigurava odgovarajući vodni režim.

Vodoprivredni uvjeti se ne utvrđuju

1. za građenje stambenih objekata, manjih poslovnih objekata (trgovinske
i ugostiteljske radnje, zanatske radionice za obavljanje djelatnosti kojima
se ne zagađuju vode), objekata društvenih djelatnosti (škole, dječji vrtići,
objekti za kulturnu djelatnost i sl.), uredskih prostorija, ako se ti objekti
grade na području za koje je donesen provedbeni urbanistički plan odnosno
plan uređenja manjeg naselja, te ako se navedeni objekti priključuju na
javnu vodoopskrbnu mrežu i sanitarno ispravnu kanalizaciju;

2. za iskop i kaptažu zdenaca, građenje nakapnih površina i cisterni
za potrebe domaćinstava.

Član 22.

Vodoprivredne uvjete utvrđuje javno vodoprivredno poduzeće.

Izuzetno, od odredbe stava 1. ovoga člana, republički organ uprave nadležan
za poslove vodoprivrede, po prethodno pribavljenom mišljenju javnog vodoprivrednag
poduzeća utvrđuje vodoprivredne uvjete za:

1. građenje zaštitnih vodoprivrednih objekata od značenja za Republiku;

2. građenje regionalnih vodovoda i javnih kanalizacijskih sustava s
uređajima za pročišćavanje voda za naselja i industriju;

3. građenje objekata kemijske, tekstilne, kožarske i prehrambene industrije;
industrije aluminija i glinice, kokjsa, cementa, celuloze i papira; željezara
i rafinerija nafte, brodogradilišta, stočnih farmi kapaciteta preko 500
uvjetnih grla, klaonica kapaciteta preko 50 uvjetnih grla i drugih industrijskih
objekata s količinom otpadnih voda preko 10 l/sek ili tehnološkim otpadnim
vodama opterećenim opasnim odnosno štetnim tvarima;

4. građenje magistralnih naftovoda, plinovoda i produktovoda, te naftovoda
i plinovoda za međunarodni transport;

5. gradenje hidroelektrana i termoelektrana, koje se uključuju u elektroenergetski
sustav; nuklearnih elektrana, rasklopnih postrojenja, trafostanica i dalekovoda
napona 110 kV i više,

6. građenje magistralnih cesta i autocesta, željezničkih pruga, mostova
raspona preko 30 m, aerodroma za javni zračni promet, riječnih plovnih
putova, prevodnica, luka i pristaništa;

7. regionalna geološka istraživanja.

Vodoprivredni uvjeti ponovo se utvrđuju ako se u vezi s obavljanjem
privredne ili neprivredne djelatnosti mijenja tehnologija rada, koristi
nova sirovina ili na drugi način mijenjaju uvjeti od utjecaja na vodni
režim.

Član 23.

Vodoprivredni uvjeti se utvrđuju na traženje organa nadležnog za utvrđivanje
uvjeta uređenja prostora.

Organ nadležan za utvrđivanje uvjeta uređenja, prostora dužan je u slučajevima
iz člana 21. ovoga zakona prethodno zatražiti vodoprivredne uvjete.

Izuzetno od odredaba stava 1. i 2. ovoga člana vodoprivredni uvjeti
za regionalna i detaljna geološka istraživanja utvrđuju se na traženje
investitora.

Akt kojim se utvrđuju vodoprivredni uvjeti iz stava 3 ovoga člana je
samostalan upravni akt.

Član 24.

Vodoprivrednim uvjetima se polazeći od člana 21. stava 1. ovoga zakona
određuje kada se obavezno izdaje vodoprivredna suglasnost.

b) Vodoprivredna suglasnost

Član 25.

Vodoprivredna suglasnost je potrebna za izgradnju novih i rekonstrukciju
postojećih objekata i postrojenja i promjenu tehnologije, ako to može utjecati
na promjenu kvalitete ili kvantitete voda odnosno ako se time mogu trajno,
povremeno ili privremeno prouzročiti promjene u vodnom režimu.

Vodoprivredna suglasnost je potrebna i za radove koji se ne smatraju
građenjem, a koji mogu utjecati na promjene u vodnom režimu (radovi za
zaštitu od erozija i bujica. hidromelioracijski radovi, izgradnja šumskih
putova i dr.), za organizaciju deponija krutog i tekućeg otpada, rudarske
radove kao i za vađenje pijeska, šljunka i kamena na području iz člana
92. ovoga zakona.

Vodoprivredna suglasnost nije potrebna za izgradnju objekata iz člana
21. stava 2. ovoga zakona, kao i za radove koji se prema odredbama ovoga
zakona smatraju radovima održavanja vodoprivrednih objekata, ako se ti
radovi izvode na osnovi plana samoupravne vodoprivredne interesne zajednice.

Član 26.

Vodoprivrednom suglasnošću se utvrđuje da su izgradnja objekata i uređaja
odnosno izvođenje radova u skladu s propisima o vodama i vodoprivrednom
osnovom.

Vodoprivredna suglasnost za građenje objekata i izvođenje radova za
koje su prethodno utvrđeni vodoprivredni uvjeti daje se u skladu s vodoprivrednim
uvjetima.

Član 27.

Vodoprivrednu suglasnost izdaje javno vodoprivredno poduzeće.

Vudoprivrednu suglasnost za građenje objekata i izvođenje radova iz
člana 22. stava 2. ovoga zakona kao i u slučajevima kad je saveznim zakonom
određeno da vodoprivrednu suglasnost daju suglasno organi zainteresiranih
republika odnosno autonomnih pokrajina, izdaje republički organ uprave
nadležan za poslove vodoprivrede po prethodno pribavljenom mišljenju javnog
vodoprivrednog poduzeća.

Član 28.

Organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole, odnosno načelne suglasnosti,
u slučajevima iz člana 25. stava 1. ovoga zakona, ne može izdati građevinsku
dozvolu ako nije dana vodoprivredna suglasnost na tehničku dokumentaciju
za objekte za koje je davanje vodoprivredne suglasnosti predviđeno u uvjetima
uređenja prostora.

Ako organ, odnosno organizacija ovlašteni za davanje vodoprivredne suglasnosti,
utvrde da nisu ispunjeni uvjeti za davanje vodoprivredne suglasnosti, donijet
će o tome pusebno rješenje na koje investitor ima pravo žalbe u roku 8
dana.

Akt kojim se daje vodoprivredna suglasnost u slučajevima iz člana 25.
stava 2. ovoga zakona je samostalan upravni akt.

Član 29.

Vodopcivredna suglasnost prestaje važiti, ako se u roku dvije godine
od dana njenog izdavanja ne započne s radovima odnosno ako prestane važiti
građevinska dozvola.

c) Vodoprivredna dozvola

Član 30.

Vodoprivredna dozvola je potrebna za korištenje i upotrebu voda, za
ispuštanje otpadnih voda, voda s promijenjenim svojstvima ili otpadnih
tvari u vezi s obavljanjem djelatnosti, i to:

1. za korištenje voda iz izvorišta za javnu vodoopskrbu;

2. za korištenje voda u energetske i druge pogonske svrhe (mlinovi,
pilane i sl.);

3. za korištenje voda za tehnološke i druge privredne svrhe (navodnjavanje,
ribnjaci, separacije i sl.);

4. za ispuštanje otpadnih voda, voda s promijenjenim svojstvima ili
otpadnih tvari (industrija, termoelektrane i nuklearne elektrane, javni
kanalizacijski sustavi, separacije, stočne farme, bolnice i dr.).

Ako se zbog promjene u tehnologiji ili iz drugih razloga naknadno izmijene
opseg odnosno uvjeti korištenja vode odnosno ispuštanja otpadnih voda,
voda s promijenjenim svojstvima ili otpadnih tvari, potrebna je nova vodoprivredna
dozvola.

Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga člana vodoprivredna dozvola nije
potrebna za korištenje voda iz javnog vodoopskrbnog sistema.

Član 31.

Vodoprivrednom dozvolom se određuju namjena, način i uvjeti za korištenje
voda, odnosno način i uvjeti za ispuštanje pročišćenih i nepročišćenih
voda i otpadnih tvari što mogu zagaditi vodu.

Vodoprivredna dozvola se izdaje u skladu s vodoprivrednom osnovom i
vodoprivrednom suglasnošću.

Član 32.

Vodoprivrednu dozvolu izdaje općinski organ uprave nadležan za poslove
vodoprivrede.

Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga člana, republički organ uprave nadležan
za poslove vodoprivrede izdaje vodoprivrednu dozvolu za obavljanje djelatnosti
u vezi s korištenjem objekata za koje prema članu 27. stavu 2. ovoga zakona
izdaje vodoprivrednu suglasnost.

Vodoprivredna dozvola izdaje se po pethodno pribavljenom mišljenju javnog
vodoprivrednog poduzeća.

Općinska skupština može odlukom ovlastiti javno vodoprivredno poduzeće
za izdavanje vodoprivredne dozvole iz stava 1. ovoga člana.

Organ nadležan za donošenje rješenja da je udovoljeno uvjetima za obavljanje
privredne ili druge djelatnosti odbacit će zahtjev za donošenje takvog
rješenja, ako prethodno nije pribavljena vodoprivredna dozvola odnosno
ako aktom organa ili organizacije iz stava 1. ovoga člana nije utvrdeno
da takva dozvola nije potrebna.

Član 33.

Vodoprivredna dozvola izdaje se na određeno ili na neodredeno vrijeme.

Član 34.

Pravo iz vodoprivredne dozvole ne može se prenijeti na drugog korisnika
bez suglasnosti organa koji je izdao vodoprivrednu dozvolu.

Član 35.

Pravo iz vodoprivredne dozvole prestaje istekom roka na koji je vodoprivredna
dozvola izdana;

1. ako se korisnik odrekne prava koje je stekao na temelju vodoprivredne
dozvole;

2. ako se voda prestane koristiti za vrijeme duže od dvije godine.

Prestanak prava iz vodoprivredne dozvole utvrđuje organ koji je izdao
vodoprivrednu dozvolu.

Član 36.

Ako korisnik koristi vodu ili ispušta otpadne vode odnosno tvari protivno
vodoprivrednoj dozvoli, organ koji je izdao vodoprivrednu dozvolu upozorit
će na to korisnika i odrediti mu rok u kojem je dužan korištenje vode odnosno
ispuštanje otpadnih voda ili tvari uskladiti s vodoprivrednom dozvolom.

Ako korisnik u određenom roku ne uskladi korištenje voda ili ispuštanje
otpadnih voda odnosno tvari s vodoprivrednom dozvolom, organ iz stava 1.
ovoga člana oduzet će mu vodoprivrednu dozvolu.

Organ iz stava 1. ovoga člana rješenjem će oduzeti vodoprivrednu dozvolu
ili će privremeno zabraniti korištenje vode ili ispuštanje otpadnih voda
odnosno tvari, ako se izmijene uvjeti pod kojima je dozvola izdana, tako
da dalje korištenje vode ili ispuštanje otpadnih voda ili tvari dovodi
u opasnost život i zdravlje ljudi, životinjski i biljni svijet ili ako
uslijed izmjene vodoprivredne osnove izdana dozvola nije više u skladu
s vodoprivrednom osnovom.

3. Vodoprivredni objekti

Član 37.

Vodoprivrednim objektima, prema ovom zakonu, smatraju se:

1. objekti za zaštitu od poplava i drugih oblika štetnog djelovanja
voda (nasipi, regulacijski objekti, objekti za zaštitu od erozija i bujica,
retencije, akumulacije za zaštitu od poplava, ustave i dr.) - zaštitni
vodoprivredni objekti;

2. objekti za odvodnjavanje odnosno navodnjavanje - hidromelioracijski
objekti;

3. akumulacije voda za pogonske i energetske svrhe, objekti za zahvaćanje
vode za vodoopskrbu, objekti za pročišćavanje zagađenih voda, objekti za
uređenje rijeka za plovidbu, prevodnice, umjetni kanali za plovidbu - posebni
vodoprivredni objekti.

Član 38.

Vodoprivrednim uređajima i opremom, prema ovom zakonu, smatraju se uređaji
i oprema za zaštitu od štetnog djelovanja voda, uređaji i oprema na hidromelioracijskim
objektima i posebni vodoprivredni uređaji i oprema.

Vodoprivredni uredaji i oprema za zaštitu od štetnog djelovanja voda,
vode se kao osnovna sredstva javnih vodoprivrednih poduzeća.

Član 39.

Zaštitni vodoprivredni objekti izgrađuju se u skladu s planom samoupravne
vodoprivredne interesne zajednice u kojoj se osiguravaju odnosno udružuju
sredstva za financiranje njihove izgradnje.

Vodoprivredni objekti iz stava 1. ovoga člana, predaju se nakon izgradnje
javnom vodoprivrednom poduzeću, koje se brine o njihovom redovnom obrazovanju,
obnavljanju, korištenju i funkcioniranju u skladu s njihovom namjenom.

Vrijednost vodoprivrednih objekata iz stava 1. ovoga člana ne uzima
se u obzir pri utvrđivanju ukupnog prihoda i dohotka javnog vodoprivrednog
poduzeća, niti služi kao osnovica za utvrđivanje obaveza odnosno za udruživanje
sredstava za zadovoljavanje općih društvenih odnosno zajedničkih potreba.

Javno vodoprivredno poduzeće ne može objekte iz stava 1. ovoga člana
prenijeti na drugog korisnika. Izuzetno, ako je zbog izmjene u vodnom režimu
ili zbog izgradnje drugih vodoprivrednih objekata prestala svrha zbog koje
su objekti izgrađeni, javno vodoprivredno poduzeće može uz suglasnost samoupravne
vodoprivredne interesne zajednice izmijeniti njihovu namjenu ili ih prenijeti
na drugog korisnika.

Odredbe stava 1. do 4. cvoga člana ne odnose se na vodoprivredne objekte
koji se osim za zaštitu od štetnog djelovanja voda koriste i za druge namjene
(višenamjenske akumulacije i sl.). Način upravljanja i korištenja tim objektima
uređuje se samoupravnim sporazumom koji zaključuju samoupravne vodoprivredne
interesne zajednice, javna vodoprivredna poduzeća i drugi korisnici tih
objekata.

Član 40.

Hidromelioracijski objekti se izgrađuju u skladu s planom samoupravne
vodoprivredne interesne zajednice u kojoj se osiguravaju odnosno udružuju
sredstva za financiranje njihove izgradnje.

Odredbe člana 39. stava 2, 3. i 4. na odgovarajući se način primjenjuju
i na hidromelioracijske objekte.

Član 41.

Posebni vodoprivredni objekti iz člana 37. točke 3. ovoga zakona, koji
su izgrađeni sredstvima udruženim u samoupravnoj vodoprivrednoj interesnoj
zajednici predaju se nakon dovršenja izgradnje na upravljanje komunalnoj
ili drugoj organizaciji udruženog rada koja se brine o njihovom korištenju
i održavanju.

Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga člana objekti za uređenje rijeka
za plovidbu predaju se na održavanje javnom vodoprivrednom poduzeću.

Član 42.

Zaštitni vodoprivredni objekti na rijekama Savi, Dravi, Muri, Dunavu,
Neretvi, Cetini, Krki, Zrmanji, Mirni, Kupi i Uni, njihovim pritocima do
kote uspora velikih voda; oteretni kanali Odra, Kupa - Kupa, Lonja - Strug;
objekti na akumulacijama i retencijama i lateralni kanali utvrdeni republičkim
planom za obranu od poplava - objekti su od značenja za Republiku.

Zaštitni vodoprivredni objekti iz stava 1. ovoga člana izgrađuju se
u skladu s planom Republičke vodoprivredne interesne zajednice.

Član 43.

Radovima na održavanju zaštitnih vodoprivrednih i hidromelioracijskih
objekata smatraju se:

1. održavanje zaštitnih vodoprivrednih objekata; popravci, pojačanje
i obnavljanje nasipa i radovi na zaštiti krune i pokosa nasipa, radovi
na obnavljanju i zamjeni oštećenih dijelova zaštitnih vodoprivrednih objekata:

2. održavanje dna i pokosa prirodnih i umjetnih vodotoka, bujica, akumulacija
i retencija; uređenje korita i bankina, djelomično produbljavanje dna prirodnih
i umjetnih vodotoka, obnavljanje i zamjena dotrajalih objekata, ublažavanje
zavoja. zemljani radovi u inundacijama; krčenje, košnja, obnavljanje i
zamjena oštećenih ili dotrajalih propusta i mostova raspona do 10 m u toku
regulacijskih radova;

3. održavanje hidromelioracijskih objekata: radovi na gospodarskom i
tehničkom uređenju kanala i bankina, pokosa i dna; obnavljanje i zamjena
oštećenih objekata, ublažavanje zavoja i nagiba i drugi zemljani radovi,
manje dopune kanalske mreže, drenažni radovi, izrada tipskih propusta i
sličnih objekata.

Član 44.

Javno vodoprivredno poduzeće svake godine predlaže plan održavanja vodoprivrednih
objekata kojima upravlja i podnosi ga na usvajanje skupštini samoupravne
vodoprivredne interesne zajednice u kojoj ostvaruje slobodnu razmj enu
rada.

Član 45.

Zemljište za izgradnju i obnavljanje zaštitnih vodoprivrednih objekata
osiguravaju općine na čijem se području objekti izgrađuju i općine čije
se područje izgradnjom tih objekata štiti od štetnog djelovanja voda.

Društvena pravna osoba koja upravlja zemljištem odnosno vlasnik ili
posjednik zemljišta (u daljem tekstu; korisnici i vlasnici zemljišta),
koji se vodoprivrednim objektima zaštićuju od poplava ili drugih oblika
štetnog djelovanja voda, dužni su općini naknaditi dio troškova za osiguranje
zemljišta iz stava 1. ovoga člana, ovisno o koristi koju od toga imaju.
Način i visinu učešća u snašanju dijela troškova za osiguranje zemljišta
utvrdit će odlukom općinska skupština.

Član 46.

Prijenos zemljišta iz člana 45. stava 1. ovoga zakona na kojem postoji
pravo vlasništva u društveno vlasništvo vrši se prema propisima o eksproprijaciji.

Član 47.

Ako zemljištem iz člana 45. stava 1. ovoga zakona upravlja organizacija
udruženog rada ili druga društvena pravna osoba, općinska skupština ili
organ koga ona ovlasti prenijet će rješenjem to zemljište na javno vodoprivredno
poduzeće.

Za zemljište koje se prenosi prema stavu 1. ovoga člana općina će u
pravilu dati u zamjenu drugo odgovarajuće zemljište kojim upravlja.

Ako općina ne raspolaže odgovarajućim zemljištem za zamjenu, isplaćuje
se naknada koja odgovara iznosu plaćenom prilikom stjecanja toga zemljišta
i uloženim sredstvima za privođenje zemljišta kultu: i.

Ako je zemljište uvjet rada organizacije udruženog rada ili druge društvene
pravne osobe, ta organizacija odnosno druga društvena pravna osoba ima
pravo na naknadu kojom se osigurava da ti uvjeti ne budu pogoršani. Ova
naknada ne može sadržavati naknadu za očekivani prirast ili drugu očekivanu
dobit nakon isteka godine u kojoj se prijenos obavlja.

Član 48.

Kada je za izgradnju i obnavljanje zaštitnih vodoprivrednih objekata
pntrebno izvršiti prijenos prava na šumi odnosno šumskom zemljištu u društvenom
vlasništvu u sastavu šumskogospodarskog područja, prijenos se obavlja na
način i prema postupku određenom Zakonom o šumama.

Naknada za prijenos prava na šumi i šumskom zemljištu iz stava 1. ovoga
člana ne može biti veća od vrijednosti ulaganja u tu šumu odnosno šumsko
zemljište izvršenih prije prijenosa prava. Ova naknada ne može sadržavati
naknadu za očekivani prirast ili drugu očekivanu dobit nakon isteka godine
u kojoj se prijenos obavlja.

Naknada iz stava 2. ovoga člana utvrđuje se sporazumno, a ako se ne
postigne sporazum, naknadu određuje sud u vanparničnom postupku.

Član 49

Radi sprečavanja štetnog djelovanja voda i zaštite vodoprivrednih objekata
javno vodoprivredno poduzeće koje održava zaštitne vodoprivredne objekte
provodi u inundacijskom području zaštitne mjere uzgoja drveća i drugog
raslinja.

Uzgoj, održavanje i sječu drveća i drugog raslinja iz stava 1. ovoga
člana provodi javno vodoprivredno poduzeće u skladu s planom održavanja
tih površina koji donosi samoupravna vodoprivredna interesna zajednica.

Sredstva ostvarena od prodaje drveća i drugog raslinja iz stava 1. ovoga
člana prihod su samoupravne vodoprivredne interesne zajednice.

Član 50.

Javno vodoprivredno poduzeće koje održava zaštitne vodoprivredne objekte
ima pravo, bez naknade protuvrijednosti, na zemljištu u društvenom vlasništvu
kojim upravlja općina:

1. vaditi pijesak, šljunak i kamen iz korita i s obala vodotoka ako
se koristi za izgradnju i održavanje zaštitnih vodoprivrednih objekata
i uređaja;

2. rezati odnosno sjeći šiblje, pruće i kolje u koritu, na obali i u
inundacijskom području ako se koristi za zaštitu od štetnog djelovanja
voda ili za regulaciju vodotoka.

4. Zaštita od štetnog djelovanja voda

Član 51.

Zaštita od štetnog djelovanja voda obuhvaća aktivnosti i mjere za zaštitu
od poplava, zaštitu od leda na vodotocima, zaštitu od erozija i bujica
i za otklanjanje posljedica od takvog djelovanja voda.

a)Zaštita od poplava

Član 52.

Radi sprečavanja poplava i štetnog djelovanja poplavnih voda izgrađuju
se i održavaju objekti za zaštitu od poplava (nasipi, akumulacije, retencije,
odušni kanali, ustave, regulacije vodotoka, uređenje obala i dr.), obavljaju
zaštitni radovi i provode mjere obrane od poplava.

Član 53.

Obrana od poplava može biti redovna i izvanredna Redovna odnosno izvanredna
obrana od poplava proglašava se kada vodostaj dosegne visinu utvrđenu planom
za obranu od poplava uz očekivanje daljnjeg porasta.

Član 54.

Plan za obranu od poplava na vodotocima iz člana 42. stava 1. ovoga
zakona i drugim vodotocima koji čine republičku odnosno državnu granicu
ili su njome presječeni, donosi Izvršno vijeće Sabora (u daljem tekstu:
republički plan za obranu od poplava).

Planove za obranu od poplava na ostalim vodotocima donose općinske skupštine
u skladu s planom iz stava 1. ovoga člana.

Republički plan za obranu od poplava iz stava I. ovoga člana objavljuje
se u "Narodnim novinama".

Plan za obranu od poplava iz stava 2. ovoga člana objavljuje se u službenom
glasilu općine koja ga je donijela.

Član 55.

Plan za obranu od poplava sadrži osobito: mjere koje se moraju poduzeti
prije ili u slučaju opasnosti od poplave, organizacije koje provode obranu
od poplave i imena stručnih rukovodilaca obrane od poplave, vodostaj kada
na pojedinim sektorima počinje redovna odnosno izvanredna obrana, odredbe
o opremi i materijalu koji se moraju pripremiti; dužnosti, odgovornosti
i ovlaštenja u pogledu poduzimanja određenih radnji u vezi s obranom, način
obavještavanja o pojavama i mjerama u toku obrane od popiave.

Planom za obranu od poplava utvrđuje se i obaveza sudjelovanja organizacija
udruženog rada i građana ako nastupi opasnost od poplave u takvom opsegu
da se raspoloživim sredstvima i radnicima javnog vodoprivrednog poduzeća
ne može osigurati obrana od poplave.

Sudjelovanje jedinica Jugoslavenske narodne armije i teritorijalne obrane
dogovara se s nadležnim organima Jugoslavenske narodne armije odnosno teritorijalne
obrane.

Član 56.

O izvršenju plana za obranu od poplava brinu se organi društveno-političkih
zajednica i javna vodoprivredna poduzeća s područja za koje je plan donesen.

Izvanrednom obranom od poplava rukovode štabovi civilne zaštite i drugi
organi civilne zaštite na ugroženom području.

Član 57.

Javna vodoprivredna poduzeća općim aktom utvrđuju mjere i način izvršavanja
zadataka i obavljanja poslova obrane od poplava koje su dužne izvršavati
odnosno obavljati na osnovi ovoga zakona i u skladu s planom za obranu
od poplava.

Općim aktom iz stava 1. ovoga člana utvrđuje se i podjela inundacijskih
područja prema stupnju ugroženosti od poplave.

Član 58.

Organizacije udruženog rada, druge samoupravne organizacije i zajednice
i građani mogu se pozivati da sudjeluju u obrani od poplava kada nastupi
opasnost od poplave u takvom opsegu da se obrana ne može osigurati s radnicima
i sredstvima javnih vodoprivrednih poduzeća.

U obrani od poplava dužni su sudjelovati u prvom redu građani ugroženih
područja, radnici udruženih organizacija udruženog rada i radni ljudi u
drugim ugroženim samoupravnim organizacijama i zajednicama.

Ako sudjelovanje organizacija udruženog rada i drugih samoupravnih organizacija
i zajednica i građana s ugroženog područja predviđenog planom za obranu
od poplava nije dovoljno za otklanjanje neposredne opasnosti od poplave,
rukovodilac određen planom za obranu od poplave može zatražiti obavezno
sudjelovanje i ostalih organizacija, zajednica i građana.

Općinska skupština odredit će potrebne mjere za osiguranje smještaja
i prehranu građana pozvanih da sudjeluju u obrani od poplava izvan njihova
prebivališta odnosno boravišta.

Član 59.

U slučaju opasnosti od poplava republički organ uprave nadležan za poslove
vodoprivrede, u suglasnosti sa republičkim organom uprave nadležnim za
poslove prometa, može na ugroženom području privremeno ograničiti odnosno
zabraniti cestovni, željeznički ili riječni promet.

Član 60.

Korisnici akumulacija i retencija dužni su ih koristiti na način kojim
se osigurava prihvaćanje poplavnog vala.

Veličina zapremine odnosno visina slobodnog prostora koji se mora u
akumulaciji stalno održavati u pojedinim godišnjim razdobljima i pogonski
uvjeti za ispuštanje vode iz akumulacija određuju se općim aktom korisnika
iz stava 1. ovoga člana uz suglasnost organa odnosno organizacije nadležne
za izdavanje vodoprivredne dozvole (član 32):

Član 61.

Sredstva za provođenje preventivnih mjera i pripremnih radova utvrđenih
republičkim planom za obranu od poplava osiguravaju se u Republičkoj vodoprivrednoj
interesnoj zajednici.

Sredstva za provođenje preventivnh mjera i pripremnih radova utvrđenih
planom za obranu od poplava koji donosi općinska skupština osiguravaju
samoupravna vodoprivredna interesna zajednica i općina.

Član 62.

Sredstva za provođenje neposrednih mjera zaštite u toku poplave i za
ublažavanje nastalih posljedica te za naknade organizacijama udruženog
rada i građanima sudionicima u obrani od poplave, osiguravaju se na način
utvrden Zakonom o zaštiti od elementarnih nepogoda i iz drugih izvora utvrđenih
zakonom i odlukama općinskih skupština.

Odlukom općinske skupštine utvrđuje se pravo na naknadu za sudjelovanje
u obrani od poplava, za materijal i opremu korištenu u toku obrane od poplava
i za štete nastale u toku obrane od poplava. Ova naknada ne može biti veća
od visine stvarnih troškova.

Organizacije udruženog rada i druge društvene pravne osobe, građani
i građanske pravne osobe nemaju pravo na naknadu za sudjelovanje u obrani
od poplava radi zaštite sredstava koja koriste i kojima upravljaju odnosno
koja su u njihovom vlasništvu.

b) Zaštita od leda

Član 63.

Ako se zbog nagomilavanja leda stvaraju pregrade koje mogu prouzrokovati
poplavu ili ako zbog pokretanja leda može doći do oštećenja zaštitnih objekata
i uređaja i drugih stalnih ili plovnih objekata na vodotoku, moraju se
poduzeti mjere utvrđene planom za obranu od poplava.

Mjere za obranu od leda poduzima javno vodoprivredno poduzeće.

Sredstva za provođenje mjera za obranu od leda iz stava 1. ovoga člana
osiguravaju se na način utvrđen u članovima 61. i 62. ovoga zakona.

Član 64.

Mjere za obranu od leda radi neposredne zaštite mostova, plovnih i drugih
objekata kojima upravljaju pojedine organizacije udruženog rada, druge
organizacije ili zajednice, poduzimaju te organizacije odnosno zajednice.

c) Zaštita od erozija i bujica

Član 65.

Zemljištem ugroženim od erozije, prema ovom zakonu, smatra se zemljište
na kojem uslijed djelovanja površinskih voda dolazi do ispiranja, podrivanja,
odronjavanja i drugih štetnih pojava.

Bujičnim tokovima, prema ovome zakonu, smatraju se povremeni vodotoci
ili promjene u stalnim vodotocima koje nastaju uslijed kiša ili topljenja
snijega i zbog čijeg djelovanja dolazi do poremećaja u vodnom režimu.

Član 66.

Radi sprečavanja i otklanjanja erozija i djelovanja bujica izgrađuju
se i održavaju zaštitni i drugi objekti, izvode drugi zaštitni radovi i
provode mjere zaštite.

Objektima za zaštitu od erozija i bujica smatraju se: regulacije bujićnih
tokova, objekti za odvodnju površinskih voda, pregrade, ustave, terase,
akumulacije, retencije i slični objekti.

Radovima na zaštiti od erozija i bujica smatraju se pošumljavanje, uzgoj
i održavanje zaštitne vegetacije, terasiranje, krčenje raslinja, čiščenje
korita i slični radovi.

Mjerama za zaštitu od erozija i bujica smatraju se osobito: zabrana
ili ograničenje sječe drveća i grmlja, zabrana ili ograničenje vađenja
pijeska, šljunka i kamena; zabrana odlaganja otpadnih tvari. odgovarajući
način korištenja poljoprivrednog i drugog zemljišta

Član 67.

Objekti za zaštitu od erozija i bujica izgrađuju se u skladu s planom
samouprvne vodoprivredne interesne zajednice za slivno područje.

Ako je ugroženost od erozija i bujica na slivnom području takvog opsega
da značajnije utječe na pogoršanje vodnog režima od značenja za vodno područje,
samoupravna vodoprivredna interesna zajednica za vodno područje udružuje
dio sredstava sa samoupravnom vodoprivrednom interesnom zajednicom za slivno
područje radi izvršenja radova od zajedničkog interesa.

Na području za koje nije osnovana samoupravna vodoprivredna interesna
zajednica za slivno područje, općinska skupština donosi plan za zaštitu
od erozija i bujica i osigurava sredstva za izvršenje toga plana.

Član 68.

Vodoprivredne osnove i odredbe u planovima iz člana 67. stava 1. ovoga
zakona kojima se utvrđuju zadaci i radovi na zaštiti od erozija i bujica
na području na kojem se nalaze šume i šumsko zemljište usklađuju se sa
šumsko-gospodarskom osnovom.

5. Uređivanje i održavanje hidromelioracijskog sustava

Član 69.

Hidromelioracijski sustav, prema ovom zakonu, je skup vodoprivrednih
objekata i uređaja za odvodnjavanje suvišnih voda na poljoprivrednom, šumskom,
izgrađenom i

neizgradenom građevinskom i drugom zemljištu, čijim se funkcioniranjem
neposredno ili posredno omogućava brže i pogodnije otjecanje površinskih
i podzemnih voda, kao i skup vodoprivrednih objekata i uređaja za navodnjavanje
zemljišta

Hidromelioracijskim objektima i uređajima za odvodnjavanje smatraju
se osobito: uređeni prirodni vodotoci, nasipi, lateralni kanali i drugi
objekti za zaštitu od vanjskih voda; osnovna i detaljna kanalska mreža,
crpne stanice, drenaže i drugi objekti za zaštitu od unutrašnjih voda.

Hidromelioracijskim objektima i uređajima za navodnjavanje smatraju
se osobito: uređeni prirodni vodotoci, akumulacije za skupljanje voda,
bunari i kaptaže, kanalska mreža i objekti za skupljanje, dovođenje i raspodjelu
voda.

Član 70.

Hidromelioracijski sustav uređuje se u skladu s planom samoupravne vodoprivredne
interesne zajednice za slivno područje.

Hidromelioracijskim sustavom upravlja javno vodoprivredno poduzeće,
koje se brine o njegovom redovnom održavanju i namjenskom korištenju.

Član 71.

Hidromelioracijski sustav za navodnjavanje koristi se u skladu s pravilnikom
o korištenju hidromelioracijskog sustava koji donosi samoupravna vodoprivredna
interesna zajednica za slivno područje na prijedlog javnog vodoprivrednog
poduzeća. Pravilnikom se utvrđuju osobito: površine zemljišta, korisnici
kojima se osigurava dovođenje vode za navodnjavanje, kriteriji za raspodjelu
vode i kriteriji za utvrđivanje naknade koju plaćaju korisnici ovisno o
količini osigurane i iskorištene vode.

Član 72.

Izuzetno od odredbe člana 70. ovoga zakona organizacije udruženog rada
koje obavljaju poljoprivrednu djelatnost, mogu svojim sredstvima izgrađivati
hidromelioracijske objekte koji služe isključivo za odvodnjavanje odnosno
navodnjavanje površina koje koriste te organizacije. Plan izgradnje tih
objekata obavezno se usklađuje sa vodoprivrednom osnovom i planom razvoja
samoupravne vodoprivredne interesne zajednice za slivno područje.

Organizacije iz stava 1. ovoga člana mogu održavanje hidromelioracijskih
objekata i uređaja povjeriti javnom vodoprivrednom poduzeću s kojim zaključuju
samoupravni sporazum.

Hidromelioracijski objekti za navodnjavanje koje je organizacija iz
stava 1. ovoga člana izgradila za svoje potrebe, koriste se u skladu s
pravilnikom o korištenju hidromelioracijskih objekata, koji donosi ta organizacija
nakon ubaveznog usklađivanja s planovima samoupravne vodoprivredne interesne
zajednice za slivno područje.

6. Zaštita voda od zagađivanja

Član 73.

Zaštita voda od zagađivanja uključujući i zaštitu mora, provodi se radi
omogućavanja neškodljivog i nesmetanog korištenja voda, zaštite zdravlja
ljudi, zaštite životinjskog i biljnog svijeta i zaštite čovjekove okoline.

Zaštita voda od zagađivanja provodi se zabranom, ograničavanjem i sprečavanjem
unošenja u vode opasnih i štetnih tvari, propisivanjem i poduzimanjem drugih
mjera za očuvanje i poboljšavanje kvalitete vode.

Opasnim tvarima, prema ovom zakonu, smatraju se tvari koje svojim sastavom,
količinom, radioaktivnošću ili drugim svojstvima mogu dovesti u opasnost
život i zdravlje ljudi i opstanak životinjskog odnosno biljnog svijeta.

Štetnim tvarima, prema ovom zakonu, smatraju se tvari koje mogu prouzrokovati
promjene kemijskih, fizikalnih, radioaktivnih, bakterioloških ili bioloških
osobina voda, uslijed čega se ograničava ili onemogućava upotreba voda
u korisne svrhe.

lzvršno vijeće Sabora pobliže propisuje koje se tvari prema stavu 3.
i 4. ovoga člana smatraju opasnim odnosno štetnim tvarima.

Član 74.

Opasne i štetne tvari zabranjeno je ispuštati ili unositi u vode ili
odlagati na području gdje postoji mogućnost zagađivanja voda osim pod uvjetima
utvrđenim ovim zakonom ili propisima donesenim na osnovi ovoga zakona.

Član 75.

Radi utvrđivanja upotrebljivosti vode za određene namjene vrši se klasifikacija
voda i kategorizacija voda

Klasifikacijom voda utvrđuje se podjela voda po vrstama, karakteristike
pojedinih voda i svrha za koju se mogu upotrebljavati, te dopušteni stupanj
zagađenosti iznad kojeg je vodu opasno koristiti ili je za pojedine korisnike
onemogućena njihova upotreba odnosno korištenje.

Kategorizacijom voda utvrđuje se kvaliteta i namjena voda u pojedinim
vodotocima, jezerima, akumulacijama, te podzemnih voda i voda obalnog mora.

Klasifikaciju i kategorizaciju voda propisuje Izvršno vijeće Sabora.

Član 76.

Radi sprečavanja pogoršanja kvalitete voda, donosi se plan za zaštitu
voda od zagađivanja.

Plan za zaštitu voda od zagađivanja na vodnim područjima donosi Izvršno
vijeće Sabora na prijedlog republičkog organa uprave nadležnog za poslove
vodoprivrede.

Plan za zaštitu voda od zagađivanja na području općine donosi općinska
skupština.

Planom za zaštitu voda od zagađivanja utvrđuju se osobito: mjere za
sprečavanje ili ograničavanje unošenja u vode opasnih i štetnih tvari,
mjere za sprečavanje odlaganja otpadnih i drugih tvari na područjima na
kojima to može utjecati na pogoršanje kvalitete voda, mjere za pročišćavanje
zagađenih voda, način provođenja interventnih mjera u izvanrednim slučajevima
zagađivanja, organizacije koje su dužne provoditi pojedine mjere, te odgovornosti
i ovlaštenja u vezi s provođenjem zaštite.

Član 77.

Ako uslijed niskog vodostaja prijeti opasnost za pogoršanje kvalitete
voda, republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede može odrediti
poseban režim za ispuštanje opasnih i štetnih tvari odrtosno druge mjere
za očuvanje odgovarajuće kvalitete voda.

Član 78.

Nadležni organ odnosno organizacija odbit će zahtjev za utvrđivanje
vodoprivrednih uvjeta odnosno za davanje vodoprivredne suglasnosti:

1. za izgradnju ili proširenje mreže za odvodnju otpadnih voda u naseljima
ako nisu izgrađeni uređaji za pročiščavanje voda;

2. za izgradnju objekata ili povećanje opsega proizvodnje u organizacijama
udruženog rada koje u vezi sa obavljanjem djelatnosti ispuštaju u vode
opasne ili štetne tvari, ako nemaju ili ne izgrađuju odgovarajući uređaj
za pročiščavanje, a nisu priključene na javnu kanalizacijsku mrežu.

Izuzetno, nadležni organ može utvrditi vodoprivredne uvjete ili dati
vodoprivrednu suglasnost i u slučajevima iz

stava 1. ovoga člana, ako je za područje na kojem je predviđena izgradnja
donesen provedbeni urbanistički plan udnosno plan uređenja manjeg naselja
kujim su utvrđene odgovarajuće mjere za zaštitu voda od zagadivanja i ako
su osigurana sredstva za njihovo provođenje.

Član 79.

Ako je uslijed izvanrednog slučaja, kvara ili iz drugih razloga nastala
opasnost za zagađivanje voda opasnim ili štetnim tvarima, organizacija
udruženog rada, druga društvena pravna osoba ili građanin u vezi s čijim
je djelovanjem ili propustom nastala opasnost, dužni su bez odlaganja o
tome obavijestiti najbližu službu javne sigurnosti.

Osoba koja primijeti da je došlo do većeg stupnja zagađivanja voda ili
da postoji opasnost za nastajanje zagađivanja u slučaju iz stava 1. ovoga
člana ili u drugom slučaju, dužna je bez odlaganja o tome obavijestiti
najbližu stanicu službe javne sigurnosti. Služba javne sigurnosti će o
nastalom zagađivanju odnosno opasnosti za zagađivanje voda obavijestiti
javno vodoprivredno poduzeće koje djeluje na području na kojem je došlo
do opasnosti odnosno zagađivanja voda.

Javno vodoprivredno poduzeće odnosno druga organizacija utvrđena planom
za zaštitu voda od zagađivanja, dužne su neposredno po saznanju o nastanku
opasnosti ili zagađivanju vode poduzeti mjere za otklanjanje opasnosti
odnosno zagađivanja.

Troškove poduzetih mjera dužna je snositi organizacija ili osoba uslijed
čijeg je djelovanja ili propusta došlo do opasnosti odnosno zagađivanja
vode.

Član 80.

Organizacije udruženog rada koje proizvode ili stavIjaju u promet kemijska
sredstva za masovnu upotrebu koja nakon upotrebe dospijevaju u vode (površinske
i podzemne vode i more) dužne su prije puštanja u promet takvih sredstava
pribaviti suglasnost republičkog organa uprave nadležnog za poslove vodoprivrede.

Član 81.

Organizacije udruženog rada i druge organizacije koje ispuštaju u vode
opasne odnosno štetne tvari dužne su voditi evidenciju o učestalosti ispuštanja,
količini i sastavu tih tvari i o tome dostavljati podatke javnom vodoprivrednom
poduzeću odnosno dati takve podatke na zahtjev vodoprivredne ili sanitarne
inspekcije.

Republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede u suglasnosti
s republičkim organom uprave nadležnim za poslove zdravstva donijet će
uputstvo o vođenju evidencije iz stava 1. ovoga člana.

Član 82.

Javna vodoprivredna poduzeća i komunalne organizacije koje obavljaju
djelatnost odvođenja otpadnih voda, prate, ispituju i ocjenjuju kvalitativne
promjene voda; utvrđuju uzročnike, opseg i stupanj zagađivanja i provode
mjere za sprečavanje i sanaciju zagadenja.

Organizacije koje obavljaju stalno i sistematsko ispitivanje kvalitete
voda dužne su dati podatke organizacijama koje se bave zaštitom voda od
zagađivanja.

7. Korištenje voda

Član 83.

Voda se mora koristiti racionalno i elonomično. Korištenje voda za opskrbu
stanovništva vodom za piće, sanitarne potrebe i za potrebe narodne obrane
ima prvenstvo u odnosu na korištenje voda za ostale namjene

Izgradnja objekata i uređaja za svrhe iz stava 2. ovoga člana ima prvenstvo
u udnosu na izgradnju objekata za korištenje voda za ostale namjene.

Član 84.

Ako nastupi nestašica vode u tulikoj mjeri da se ne mogu zadovoljiti
sve potrebe kurisnika vude na određenom području, upćinska skupština ili
organ koji ona udredi može pojedinim korisnicima privremeno ograničiti
ili obustaviti upotrebu odnosno iskorištavanje vode.

U slučaju iz stava 1. ovoga člana općinski urgan uprave nadležan za
poslove vodoprivrede može privremeno ograničiti ili zabraniti korištenje
vode i iz umjetnih vodotoka odnusno umjetnih objekata za skupljanje vode
kojima upravljaju pojedine organizacije udruženog rada ili drugi korisnici.

Član 85.

Voda koja služi ili je namijenjena za piće, za proizvodnju i preradu
živežnih namirnica, za sanitarne putrebe i rekreaciju, mora u pogledu kemijskog,
fizikalnog, bakteriološkog i biološkog sastava i radioaktivnih osobina
odgovarati propisanim uvjetima.

Član 86.

Prilikom davanja vodoprivredne suglasnosti za građenje novih ili obnavljanje
postojećih objekata i uređaja za javnu opskrbu vodom za piće, obavezno
se utvrđuju:

sadašnja i buduća potrebna količina vode za piće;

izdašnost izvorišta;

kemijske, fizikalne, bakteriološke, biološke i radioaktivne osobine
vode;

zaštita izvorišta.

Član 87.

Dozvola za upotrebu i puštanje u rad objekata i uređaja za javnu opskrbu
vodom za piće može se izdati samu ako nadležni sanitarni inspektor utvrdi
da su ispunjeni uvjeti iz člana 85. ovoga zakona.

Član 88.

Područje na kojem se nalaze izvorišta vode, koja se po količini i kvaliteti
mogu koristiti ili se koriste za javnu opskrbu vodom za piće, mora biti
zaštićeno od namjernog ili slučajnog zagađivanja i od drugih utjecaja koji
mogu nepovoljno djelovati na zdravstvenu ispravnost vode ili na izdašnost
izvorišta.

Zaštita izvorišta iz stava 1. ovoga člana provodi se utvrđivanjem i
održavanjem zona sanitarne zaštite, čija se veličina, granice, sanitarni
režim i drugi uvjeti određuju u skladu s rezultatima istražnih radova,
te utvrđivanjem drugih zaštitnih mjera.

Republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede u suglasnosti
s republičkim organom uprave nadležnim za poslove zdravstva i republičkim
organom uprave nadležnim za zaštitu čovjekove okoline utvrđuje uvjete za
određivanje zona sanitarne zaštite izvorišta i propisuje zaštitne mjere.

Zone sanitarne zaštite izvorišta i zaštitne mjere određuje općinska
skupština.

Član 89.

Organizacije udruženog rada i druge organizacije koje obavljaju djelatnost
opskrbe vodom za piće, dužne su organizirati stalni i sistematski pregled
vode i poduzimati mjere za usiguravanje odgovarajuće kvalitete vode i sanitarne
ispravnosti objekata i uređaja za opskrbu vodom za piće i podatke o tome
dati nadležnom organu sanitarne inspekcije.

Republički urgan uprave nadležan za poslove zdravstva propisuje opseg,
vrste i metode pregleda vode, objekata i uređaja za vodoopskrbu te mjere
za zaštitu kvalitete vode za piće.

Član 90.

Organizacije udruženog rada koje koriste vodu, osim vode iz javnog vodoopskrbnog
sistema, dužne su voditi evidenciju o iskorištenim količinama te vode i
o tome dostavljati podatke javnom vodoprivrednom poduzeću.

Član 91.

Općina na čijem se području nalazi akumulacija iz koje se voda koristi
u privredne svrhe ima pravo na naknadu. Visinu naknade utvrđuju općina
i korisnik iz stava 1. uvoga člana sporazumno. Ako se ne dođe do sporazuma
iz stava 2. ovoga člana, visinu naknade utvrđuje nadležni sud uzimajući
u obzir visinu prihoda koji općina gubi zbog izgradnje akumulacije i druge
štete koja zbog toga nastaje. Odredbe ovoga člana ne odnose se na korištenje
voda iz akumulacije za potrebe elektroprivrede, ako je posebnim zakonom
ili u skladu s njim propisana obaveza snošenja naknade.

8. Vađenje pijeska, šljunka i kamena na području od značenja za jedinstveni
vodni režim

Član 92.

Vađenje pijeska, šljunka ili kamena na području od značenja za održavanje
jedinstvenog vodnog režima može se obavljati samo u skladu sa odredbama
ovoga zakona. Područjem od značenja za održavanje jedinstvenog vodnog režima,
u smislu stava 1. ovoga člana, smatraju se more i morska obala, uređena
i neuređena inundacijska područja zajedno s koritom tekućih voda, korita
i obale jezera, retencija i akumulacija.

Područjem iz stava 1. ovoga člana smatraju se nalazišta pijeska, šljunka
i kamena u zonama sanitarne zaštite (član 88. stav 2) te vodonosnim i drugim
područjima od značenja za vodni režim određenim vodoprivrednom osnovom
ili planom uređenja prostora.

Član 93.

Na području iz člana 92. stava 2. ovoga zakona pijesak, šljunak i kamen
mogu vaditi organizacije udruženog rada koje obavljaju takve djelatnosti
i organizacije udruženog rada koje vade pijesak i šljunak prilikom regulacijskih
radova i radova održavanja zaštitnih vodoprivrednih objekata na vodotocima
i drugim vodama kao i radova na uređivanju i održavanju plovnih putova.

Na području iz člana 92. stava 2. ovoga zakona pijesak, šljunak i kamen
mogu vaditi i mjesne zajednice ako to obavljaju isključivo za potrebe izgradnje
i održavanje komunalnih objekata na svom području.

lzuzetno od udredbe stava 1. i 2. ovoga člana, općinska skupština može
propisati da na području mora i morske obale pijesak, šljunak i kamen mogu
vaditi i radni ljudi koji samostalno obavljaju tu djelatnost osobnim radom
sredstvima u vlasništvu građana.

Član 94.

Pijesak, šljunak i kamen na području iz člana 92. ovoga zakona može
se vaditi samo na osnovi vodoprivredne suglasnosti. Za vađenje pijeska,
šljunka i kamena na području iz člana 92 stava 3. ovoga zakona osim vodoprivredne
suglasnosti potrebno je i odobrenje koje se izdaje prema odredbama Zakona
o rudarstvu. Nadležni organ društveno-političke zajednice može izdati odobrenje
samo na osnovi prethodno izdane vodoprivredne suglasnosti.

Član 95.

Vodoprivrednu suglasnost za vađenje pijeska, šljunka i kamena na području
iz člana 92. stava 2. ovoga zakona izdaje javno vodoprivredno poduzeće,
a vodoprivrednu suglasnost za vađenje pijeska, šljunka i kamena iz međudržavnih
i međurepubličkih vodotoka izdaje republički organ uprave nadležan za poslove
vodoprivrede.

Član 96.

Vodoprivrednom suglasnošću iz člana 95. ovoga zakona utvrđuju se eksploatacijsko
polje, uvjeti vađenja i količina pijeska, šljunka ili kamena koja se može
izvaditi.

Eksploatacijsko polje na kojem se vadi pijesak, šljunak odnosno kamen
u skladu s odredbama ovoga zakona, je prostor na površini zemlje, pod vodom
ili u vodi na kojem se nalazi pijesak, šljunak ili kamen koji se može vaditi.

Član 97.

Vodoprivredna suglasnost za vađenje pijeska, šljunka i kamena vrijedi
samo za korisnika kojem je izdana.

Vodoprivredna suglasnost može se oduzeti ako se naknadno ustanovi da
se vađenjem pijeska, šljunka odnosno kamena narušava vodni režim, ugrožava
život, zdravlje ili imovina, te ako se korisnik ne pridržava mjera i ograničenja
utvrđenih u vodoprivrednoj suglasnosti.

Član 98.

Korisnici koji na području iz člana 92. ovoga zakona vade pijesak, šljunak
ili kamen dužni su voditi evidenciju o količini i kvaliteti izvađenog pijeska,
šljunka i kamena i podatke o tome dostaviti organu koji obavlja nadzor
nad vađenjem.

Republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede propisuje oblik
i način vođenja evidencije iz stava 1. ovoga člana.

Član 99.

Organizacija, mjesna zajednica ili građanin koji na području iz člana
92. stava 2. ovoga zakona bez vodoprivredne suglasnosti vade pijesak, šljunak
ili kamen, dužni su nadoknaditi tako učinjenu štetu.

Naplaćeni iznos naknade štete iz stava 1. ovoga člana prihod je samoupravne
vodoprivredne interesne zajednice za slivno područje, a ako je šteta učinjena
na području međudržavnog ili međurepubličkog vodotoka ili voda, naplaćeni
iznos naknade prihod je samoupravne vodoprivredne interesne zajednice za
vodno područje.

9. Ograničenja prava korisnika i vlasnika zemljišta i posebne mjere
radi održavanja vodnog režima

Član 100.

Radi očuvanja i održavanja zaštitnih, hidromelioracijskih i drugih vodoprivrednih
objekata i održavanja vodnog režima, zabranjeno je:

1. na nasipima i drugim zaštitnim vodoprivrednim objektima kopati zemlju,
pijesak ili šljunak; puštati stoku, prelaziti i voziti motornim vozilima
izuzev na mjestima na kojima je to izričito dopušteno, te obavljati druge
radnje kojima se može ugroziti sigurnost ili stabilnost tih objekata;

2. u inundacijskom području i na udaljenosti manjoj od 10 metara od
nožice nasipa orati zemlju, saditi i sjeći drveće i grmlje, osim kada je
to dozvoljeno prema ovom zakonu;

3. u inundacijskom području i na udaljenosti manjoj od 20 metara od
nožice nasipa podizati zgrade, ograde i druge objekte osim zaštitnih vodoprivrednih
objekata, vaditi kamen, glinu i ostali materijal, kopati i bušiti zdence
i obavljati bez vodoprivredne suglasnosti druga bušenja tla;

4. na hidromelioracijskim kanalima i na udaljenosti manjoj od 2 metra
od ruba tih kanala odnosno drugoj udaljenosti utvrđenoj odlukom opštinske
skupštine orati ili kopati zemlju i obavljati druge radnje kojima se mogu
oštetiti hidromelioracijski kanali ili poremetiti njihovo redovno funkcioniranje;

5. u vodotoke, hidromelioracijske i druge kanale, akumulacije, retencije
i druge vode odlagati zemlju, kamen ili druge tvari odnosno obavljati druge
radnje kojima se može utjecati na promjenu toka, vodostaja ili količine
vode.

Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga člana javno vodoprivredno poduzeće
koje održava vodoprivredne objekte može na zahtjev vlasnika odnosno korisnika
zemljišta, odobriti obradu zemljišta, sađenje drveća ili drugih nasada,
sječu drveća, ispašu ili obavljanje drugih radnji, ako se time ne ugrožava
stabilnost i sigurnost vodoprivrednih objekata odnosno postojeći vodni
režim.

Odredba stava 1. točke 2. ovoga člana ne odnosi se na uzgoj i sječu
koju obavljaju organizacije udruženog rada iz djelatnosti šumarstva prema
šumskogospodarskoj osnovi, ako je ta osnova usklađena s vodoprivrednom
osnovom.

Član 101.

Ako radnjom iz člana 100. stava 1. ovoga zakona nastane šteta koja se
može popraviti, društvena pravna osoba odnosno građanin odgovorni za štetu,
dužni su uspostaviti prijašnje stanje u roku koji odredi organ vodoprivredne
inspekcije na prijedlog javnog vodoprivrednog poduzeća koje održava vodoprivredne
objekte.

Ako društvena pravna osoba ili građanin prema odredbi stava 1. ovoga
člana ne uspostave prijašnje stanje, potrebne radove će izvršiti javno
vodoprivredno poduzeće na teret odgovornog počinitelja.

Ako štetu nije moguće popraviti na način iz stava 1. i 2. ovoga člana,
odgovorna društvena pravna osoba odnosno građanin dužni su naknaditi štetu
prema cjeniku koji utvrđuje samoupravna vodoprivredna interesna zajednica
iz čijih se sredstava osigurava održavanje vodoprivrednih objekata na prijedlog
javnog vodoprivrednog poduzeća.

Član 102.

Ceste, putovi i prijelazi na nasipima i drugim zaštitnim vodoprivrednim
objektima moraju se održavati u takvom stanju da se na njima ne skuplja
odnosno ne zadržava voda koja može smanjiti njihovu otpornost i funkcionalnu
sposobnost.

Općinski organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede zabranit će promet
na cesti, putu osnosno prijelazu na zaštitnom objektu dok se ne provedu
mjere iz stava 1. ovoga člana.

Član 103.

Radi provođenja neposredne obrane od poplave korisnici i vlasnici zemljišta
na ugroženom području dužni su na zahtjev organa odnosno organizacije koja
provodi obranu od poplave:

1. dopustiti korištenje pijeska, šljunka, zemlje ili drugog materijala
sa njihovog zemljišta;

2. dopustiti prijelaz osobama i prijevoznim sredstvima.

Ako korisnik odnosno vlasnik zemljišta iz stava 1. ovoga člana ne dopusti
korištenje materijala ili prijelaz, općinski organ uprave nadležan za poslove
vodoprivrede, rješenjem će naložiti korisniku odnosno vlasniku zemljišta
da postupi u skladu s odredbama stava 1. ovoga člana. Žalba protiv rješenja
ne odlaže izvršenje.

Korisnik odnosno vlasnik zemljišta ima pravo na naknadu za korištenje
materijala u slučaju iz stava 1. točke 1. ovoga člana. Visinu naknade utvrđuju
sporazumno korisnik odnosno vlasnik zemljišta i organ odnosno organizacija
koja provodi obranu od poplave. Ako se ne postigne sporazum o visini naknade,
naknadu utvrđuje komisija nadležna za procjenu štete od elementarnih nepogoda.

Član 104.

Korisnici i vlasnici zemljišta dužni su dopustiti prijelaz preko zemljišta
javnom vodoprivrednom poduzeću ili drugoj organizaciji za potrebe premjeravanja,
snimanja ili obilježavanja zemljišta odnosno voda u vezi s projektiranjem,
izgradnjom ili održavanjem vodoprivrednih objekata i uređaja.

Na zahtjev organizacije iz stava 1. ovoga člana o pravu prijelaza rješava
općinski organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede.

Žalba protiv ovog rješenja ne odlaže izvršenje.

Korisnici i vlasnici zemljišta iz stava 1. ovoga člana imaju pravo na
naknadu štete koja nastaje prijelazom preko njihovog zemljišta. Ako se
ne postigne sporazum o visini naknade štete, naknadu štete utvrđuje sud
u vanparničnom postupku.

Član 105.

Korisnici i vlasnici zemljišta ne smiju na svome zemljištu mijenjati
ili presijecati tok podzemnih voda odnosno iskorištavati te vode u opsegu
kojim se ugrožavaju opskrba pitkom ili tehnološkom vodom, mineralna i termalna
izvorišta, stabilnost tla i objekata.

Ako korisnik odnosno vlasnik zemljišta postupi suprotno stavu 1. ovoga
člana, općinski organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede, na zahtjev
organizacije udruženog rada koja obavlja djelatnost vodoopskrbe, druge
društvene osobe ili građanina čiji je interes povrijeđen, donijet će rješenje
kojim se zabranjuje radnja suprotna stavu 1. ovoga člana i nalaže uspostava
prijašnjeg stanja.

Naknadu štete koja nastane zbog postupanja suprotno odredbi iz stava
1. ovoga člana utvrđuje sud.

Član 106.

Korisnici i vlasnici zemljišta ne smiju na štetu susjednih zemljišta
mijenjati pravac ili jačinu vode koja prirodno otječe preko njihovih zemljišta.

Ako korisnik odnosno vlasnik zemljišta postupi suprotno odredbi stava
1. ovoga člana, društvena pravna osoba ili građanin čiji je interes povrijeđen,
mogu sudskim putem ostvariti zaštitu svoga prava i naknadu nastale štete.

Član 107.

Ako se odvođenje vode sa zemljišta ili dovođenje vode na zemljište ne
može riješiti na drugi povoljniji ili ekonomičniji način, može se, uz naknadu
ustanoviti pravo služnosti odvođenja odnosno dovođenja vode.

Služnost iz stava 1. ovoga člana ustanovljuje se ugovorom.

Ako zainteresirane stranke ne postignu sporazum o ustanovljenju služnosti
i o visini naknade štete što nastaje zbog ustanovljenja služnosti, odluku
donosi sud u vanparničnom postupku.

IV. SAMOUPRAVNE VODOPRIVREDNE INTERESNE ZAJEDNICE

Član 108.

Radi zadovoljavanja osobnih i zajedničkih potreba u oblasti vodoprivrede
u samoupravnim vodoprivrednim interesnim zajednicama se utvrđuju i donose
dugoročni i srednjoročni planovi razvoja i godišnji planski dokumenti te
se za njihovo ostvarivanje udružuju sredstva doprinosa, naknada i druga
sredstva.

Član 109.

Samoupravne vodoprivredne interesne zajednice iz člana 6 ovoga zakona
upisuju se u sudski registar.

1. Samoupravna vodoprivredna interesna zajednica za slivno područje
(vodna zajednica)

Član 110.

Samoupravna vodoprivredna interesna zajednica za slivno područje (u
daljem tekstu: vodna zajednica) osniva se radi uređivanja i održavanja
hidromelioracijskog sustava, uređivanja i održavanja manjih vodotoka i
zaštite od erozije i bujica na slivnom području. U vodnoj zajednici mogu
se ostvarivati i druge potrebe korisnika usluga na slivnom području, a
osobito vodoopskrba (utvrđlvanje zaliha vode i izgradnja vodoopskrbnih
objekata) i zaštita voda od zagađivanja (izgradnja objekata i uređaja za
pročiščavanje voda).

Član 111.

Korisnici usluga u vodnoj zajednici jesu:

1. radnici u osnovnim organizacijama udruženog rada, radnim organizacijama
koje u svom sastavu nemaju osnovnih organizacija udruženog rada i radnim
zajednicama na slivnom području;

2. radni ljudi koji ostvaruju dohodak samostalnim obavljanjem poljoprivredne
djelatnosti i drugi radni ljudi, građani i građanske pravne osobe vlasnici
i korisnici zemljišta i drugih nekretnina na slivnom području;

3. društvene pravne osobe - pored organizacija iz točke 1. ovoga stava
- koje upravljaju zemljištem i drugim nekretninama na slivnom području.

Davaoci usluga u vodnoj zajednici su radnici javnog vodoprivrednog poduzeća
koje obavlja vodoprivrednu djelatnost na slivnom području. Ako je vodna
zajednica osnovana i za obavljanje zadataka iz člana 110. stav 2. ovoga
zakona davaoci usluga su i radnici drugih organizacija udruženog rada,
ako te organizacije, na načelima slobodne razmjene rada obavljaju poslove
koji se utvrđuju planom vodne zajednice.

Član 112.

Funkciju delegacije za vodnu zajednicu obavljaju:

1. za korisnike usluga iz člana 111. stava 1. točke 1. ovoga zakona
- radnički savjet odnosno drugi organ upravljanja;

2. za korisnike usluga iz člana 111. stava 1. točke 2. ovoga zakona
- skupština odnosno drugi organ određen statutom mjesne zajednice;

3. za korisnike usluga iz člana 111. stava 1. točke 3. ovoga zakona
- skupština odnosno drugi organ upravljanja;

4. za davaoce usluga - radnički savjet odnosno drugi organ upravljanja.

Član 113.

Samoupravni sporazum o osnivanju vodne zajednice potvrđuje skupština
društveno-političke zajednice koja je utvrdila slivno područje (član 11).

Član 114.

Planovi razvoja i drugi planski dokumenti vodnih zajednica sa istog
vodnog područja obavezno se uskladuju sa planovima razvoja i drugim planskim
dokumentima koje utvrđuje i donosi samoupravna vodoprivredna interesna
zajednica za vodno područje.

2. Samoupravna vodoprivredna interesna zajednica za vodno područje (zajednica
vodnog područja)

Član 115.

Samoupravna vodoprivredna interesna zajednica za vodno područje (u daljem
tekstu: zajednica vodnog područja) osniva se radi održavanja jedinstvenog
režima voda na vodnom području, a osobito radi izgradnje i održavanja zaštitnih
objekata za obranu od poplava (vodozaštita), uređivanja i održavanja vodotoka,
zaštite voda od zagađivanja i utvrđivanja zaliha voda.

U zajednici vodnog područja mogu se zadovoljavati i druge potrebe korisnika
na vodnom području, a osobito: vodoopskrba od regionalnog značenja, uređivanje
i održavanje plovnih putova i višenamjenskih vodoprivrednih objekata.

Član 116.

Korisnici usluga u zajednici vodnog područja jesu:

1. radnici u osnovnim organizacijama udruženog rada, radnim organizacijama
koje u svom sastavu nemaju osnovnih organizacija udruženog rada i radnim
zajednicama na vodnom području;

2. radni ljudi koji obavljaju zanatsku ili sličnu djelatnost osobnim
radom sredstvima na kojima postoji pravo vlasništva i radni ljudi koji
osobnim radom u obliku zanimanja obavljaju drugu profesionalnu djelatnost.

Davaoci usluga u zajednici vodnog područja jesu radni ljudi u javnom
vodoprivrednom području osnovanim za obavljanje vodoprivredne djelatnosti
na vodnom području.

Član 117.

Funkciju delegacija za zajednicu vodnog područja obavljaju:

1. za korisnike usluga iz člana 116. stava 1. točke 1. ovoga zakona
- radnički savjet odnosno drugi organ upravljanja;

2. za korisnike usluga iz člana 116. stava 1. točke 2. ovoga zakona
- skupština općeg udruženja ili drugog odgovarajućeg udruženja korisnika;

3. za davaoce usluga - radnički savjet odnosno drugi organ upravljanja.

Član 118.

Samoupravni sporazum o osnivanju zajednice vodnog područja potvrđuje
Sabor

3. Republička vodoiprivredna interesna zajednica

Član 119.

U Republičku vodoiprivrednu interesnu zajednicu udružuju se zajednice
vodnih područja radi izvršavanja republičkog plana za obranu od poplava,
izgradnje i održavanja objekata za obranu od poplava (vodozaštita) i drugih
zaštitnih vodoprivrednih objekata od značenja za Republiku, izvršavanja
međurepubličkih i mađunarodnih obveza u vodoprivredi, osiguravanja vodnih
zaliha na područjima za koja je to od osobitog značenja za ravnomjerni
ekonomski razvoj u Republici i ostvarivanja drugih zadataka od značenja
za održavanje jedinstvenog režima voda u republici.

U Republičkoj vodoprivrednoj interesnoj zajednici usklađuje se ostvarivanje
društveno-ekonomskih odnosa u vodoprivredi a osobito odnosa u slobodnoj
razmjeni rada između korisnika i davalaca usluga i rad zajednica vodnih
područja.

Član 120.

U Republičkoj vodoprivrednoj interesnoj zajednici se na načelima uzajamnosti
i solidarnosti korisnika u zajednicama vodnih područlja udružuju i koriste
sredstva za namjene iz člana 119. stava 1 ovoga zakona.

Samoupravnim sporazumom o osnovama plana Republičke vodoprivredne interesne
zajednice utvrđuje se opseg i način ostvarivanja uzajamnosti i solidarnosti
za izvršavanje zadataka iz stava 1. ovoga člana.

Član 121.

Delegate u skupštinu Republičke vodoprivredne interesne zajednice delegiraju
skupštine zajednica vodnih područja.

Član 122.

Zajednice vodnih područja i vodne zajednice dužne su Republičkoj vodoprivrednoj
interesnoj zajednici dostavljati planove i podatke o njihovom izvršavanju,
podatke o sredstvima i druge podatke potrebne za obavljanje zadataka Republičke
vodoprivredne interesne zajednice.

V. JAVNA VODOPRIVREDNA PODUZEĆA

Član 123.

Javno vodoprivredno poduzeće osniva se za trajno obavljanje vodoprivredne
djelatnosti i drugih poslova i zadataka za koje je ovim zakonom propisano
da ih obavlja javno vodoprivredno poduzeće.

Javno vodoprivredno poduzeće osniva se za vodno područje (u daljem tekstu:
javno vodoprivredno poduzeće za vodno područje).

Javno vodoprivredno poduzeće može obavljati i druge djelatnosti ako
raspolaže slobodnim radnim kapacitetima i pod uvjetom da je prethodno osigurala
trajno, stručno i potpuno obavljanje djelatnosti, poslova i zadataka iz
stava 1. ovoga člana.

Član 124.

Javno vodoprivredno poduzeće za vodno područje: 1. organizira pripremu
i priprema vodoprivrednu osnovu vodnog područja, planove razvoja i druge
planove vodoprivrede,

2. organizira i provodi kontrolu, prognoziranje i obavještavanje o stanju
voda, obranu od poplava i leda, redovno održavanje, obnavljanje i čuvanje
zaštitnih vodoprivrednih objekata te obavlja druge poslove zaštite od štetnog
djelovanja voda,

3. prati stanje i kvalitativne promjene voda, priprema i provodi planove
za zaštitu voda, poduzima mjere radi sprečavanja zagađivanja i otklanja
posljedice zagađivanja voda te organizira i provodi druge poslove zaštite
voda od zagađivanja.

4. utvrđuje i prati stanje vodnih zaliha za potrebe stanovništva i privrede,
kontrolira korištenje voda te obavlja druge poslove osiguravanja zaliha
voda.

5. osniva, vodi i čuva vodoprivrednu dokumentaciju,

6. obavlja i druge poslove kojima se osigurava jedinstvo vodnog režima
na vodnom području.

Član 125.

Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje osniva se za obavljanje
poslova od posebnog društvenog

interesa u vodoprivrednoj djelatnosti za koje se sredstva osiguravaju
putem samoupravne vodoprivredne interesne zajednice za slivno područje.

Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje: 1 organizira pripremu
i priprema vodoprivrednu osnovu slivnog područja, planove razvoja i druge
planove vodoprivrede na slivnom području,

2. sudjeluje u provođenju zaštite od poplava i provodi zaštitu od erozija
i bujica,

3. obavlja poslove redovnog održavanja, obnavljanja i čuvanja hidromelioracijskih
objekata i zaštitnih vodoprivrednih objekata od značenja za slivnu područje.

4. organizira izvođenje vodoistražnih i drugih radova potrebnih radi
osiguravanja zaliha voda,

5. osniva, vodi i čuva vodoprivrednu dokumentaciju od značenja za slivno
područje,

6. upravlja uređajima za pročiščavanje za naselja kada mu to povjeri
društveno-politička zajednica.

7. obavlja i druge poslove kojima se osigurava vodni režim na slivnom
području.

Član 126.

Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje može se osnovati za
jedno ili više slivnih područja.

Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje osnivaju općine na slivnom
području.

Ako se na slivnom području ne osnuje javno vodoprivredno poduzeće za
slivno područje, poslove iz člana 125. ovoga zakona obavlja javno vodoprivredno
poduzeće za vodno područje.

Član 127.

Javno vodoprivredno poduzeće obavlja stručne, administrativne i druge
poslove za samoupravnu vodoprivrednu interesnu zajednicu.

Član 128.

Radi obavljanja poslova kojima se osigurava racionalno i efikasno funkcioniranje
vodoprivredne djelatnosti na razini Republike, javna vodoprivredna poduzeća
udružuju se u Zajednicu vodoprivrede Hrvatske.

U Zajednicu vodoprivrede Hrvatske mogu se, u skladu s njezinim statutom
udružiti i druga društvena poduzeća i zajednice.

Član 129.

Zajednica vodoprivrede Hrvatske:

1. osigurava izvršavanje međunarodnih i međurepubličklih obaveza u vodoprivredi
koje se ostvaruju putem javnih vodoprivrednih poduzeća.

2. organizira stručnu pripremu vodoprivredne osnove Republike i sudjeluje
u pripremi vodoprivredne osnove Jugoslavije

3. utvrđuje jedinstvene osnove za planiranje u vodoprivrednoj djelatnosti
i za praćenje ostvarivanja tih planova.

4. priprema prijedloge planova razvoja vodoprivrede na razini Republike,

5. priprema jedinstvene tehničke normative i standarde za poslove koji
se obavljaju slobodnom razmjenom rada u djelatnosti vodoprivrede,

6. organizira jedinstveni informatički sistem i sistem vodoprivredne
dokumentacije,

7. priprema i predlaže osnove za cijene i naknade za poslove koji se
obavljaju slobodnom razmjenom rada u djelatnosti vodoprivrede,

8. obavlja i druge poslove kojima se osigurava racionalno i efikasno
funkcioniranje vodoprivredne djelatnosti od interesa za Republiku.

Član 130.

U javnom vodoprivrednom poduzeću osniva se nadzorni odbor. Nadzolni
odbor ima sedam članova. Četiri člana u nadzornom odboru javnog vodoprivrednog
poduzeća za vodno područje imenuje Sabor Socijalističke Republike Hrvatske,
a tri člana to poduzeće. Odredba stava 2. ovoga člana primjenjuje se i
na Zajednicu vodoprivrede Hrvatske. Četiri člana u nadzorni odbor javnog
vodoprivrednog poduzeća za slivno područje imenuje osnivač tog poduzeća,
a tri člana to poduzeće.

VI. DRUŠTVENO-EKONOMSKI ODNOSI

1. Slobodna razmjena rada

Član 131.

U samoupravnim vodoprivrednim interesnim zajednicama ostvaruje se slobodna
razmjena rada između korisnika i davalaca vodoprivrednih usluga.

Opseg, način i uvjeti slobodne razmjene rada utvrđuju se samoupravnim
sporazumom.

Član 132.

Samoupravni sporazum iz člana 131. stava 2. ovoga zakona u vodnoj zajednici
zaključuju korisnici usluga i javno vodoprivredno poduzeće koje obavlja
vodoprivrednu djelatnost na slivnom području za koje je osnovana vodna
zajednica. Izuzetno od odredbe stava 1. ovoga člana, ako je vodna zajednica
osnovana za obavljanje poslova i zadataka iz člana 110. stava 2. ovoga
zakona, samoupravni sporazum o slobodnoj razmjeni rada, pored javnog vodoprivrednog
poduzeća, zaključuju kao davaoci usluga i radnici druge organizacije udruženog
rada, ako ta organizacija trajno obavlja navedene poslove na osnovama slobodne
razmjene rada u vodnoj zajednici. Samoupravni sporazum iz člana 131. stava
2. ovoga zakana u zajednici vodnog područja zaključuju korisnici usluga
i javno vodoprivredno poduzeće na vodnom području. Samoupravni sporazum
iz člana 131. stava 2. ovoga zakona zaključuje se na način utvrđen samoupravnim
sporazumom o osnivanju samoupravne vodoprivredne interesne zajednice.

Član 133.

Odnosi u slobodnoj razmjeni rada moraju se zasnivati na slijedećim načelima:

1. slobodna razmjena rada uspostavlja se radi izvršavanja poslova od
posebnog društvenog interesa iz člana 4. stava 2. ovoga zakona;

2. odnosi u slobodnoj razmjeni rada zasnivaju se na ravnopravnosti i
dogovaranju korisnika i davalaca vodoprivrednih usluga i njihovih delegata
u pogledu planiranja, upravljanja vodoprivrednim objektima i pri donošenju
odluka u organima samoupravne vodoprivredne interesne zajednice;

3. godišnji opseg usluga, poslova i zadataka koje izvršavaju javna vodoprivredna
poduzeća kao davaoci usluga utvrđuje se godišnjim planskim dokumentom u
samoupravnoj vodoprivrednoj interesnoj zajednici, koji se donosi suglasnošću
korisnika i davalaca usluga. U godišnjem planskom dokumentu utvrđuju se:
fizički opseg usluga, poslova i zadataka i iznos sredstava koji odgovara
visini naknade za njihovo izvršavanje;

4. naknada za obavljanje usluga, zadataka i poslova koje u okviru slobodne
razmjene rada izvršavaju radnici javnih vodoprivrednih poduzeća davalaca
usluga utvrđuje se sporazumno uz odgovarajuću primjenu propisa o formiranju
cijena. Naknada sadržava i dogovoreni dio sredstava za proširenje materijalne
osnove rada u opsegu potrebnom za izvršavanje planiranih poslova;

5. iz sredstava vodoprivrednog doprinosa odnosno vodoprivredne naknade
osigurava se dio za amortizaciju vodoprivrednih objekata kojima upravlja
javno vodoprivredno poduzeće davalac usluga, ako je amortizacija tih objekata
uvedena zakonom. Ova sredstva javno vodoprivredno poduzeće koristi u skladu
s godišnjim planskim dokumentom utvrđenim u samoupravnoj vodoprivrednoj
interesnoj zajednici za radove na obnavljanju i zamjeni vodoprivrednih
objekata;

6. javno vodoprivredno poduzeće je dužno svoju organizaciju rada uskladiti
s potrebama potpunog i efikasnog izvršavanja djelatnosti, poslova i zadataka
koje izvršava u okviru slobodne razmjene rada;

7. samoupravna vodoprivredna interesna zajednica, u skladu sa zakonom,
osigurava nadzor nad građenjem vodoprivrednih objekata, te odgovarajuću
kontrolu nad namjenskim korištenjem sredstava za održavanje vodoprivrednih
objekata i za druge namjene koje se financiraju iz sredstava te zajednice.

Član 134.

Republička vodoprivredna interesna zajednica i javna vodoprivredna poduzeća
u Republici, prema odredbi člana 133. ovoga zakona, utvrđuju bliže osnove
za zaključivanje samoupravnih sporazuma iz člana 131. stava 2. ovoga zakona.

2. Materijalna osnova vodoprivrede

Član 135.

Sredstva za izgradnju i održavanje vodoprivrednih objekata i za izvršavanje
drugih poslova i zadataka od interesa za vodoprivredu osiguravaju se udruživanjem
sredstava korisnika vodoprivrednih usluga, iz doprinosa i naknada koje
na načelima uzajamnosti i solidarnosti plaćaju korisnici u samoupravnim
vodoprivrednim interesnim zajednicama te iz drugih izvora, u skladu sa
zakonom.

a) Vodoprivredni doprinos

Član 136.

Vodoprivredni doprinos plaća se zajednici vodnog područja.

Vodoprivredni doprinos plaća se:

1. iz dohotka osnovnih organizacija udruženog rada, radnih organizacija
koje u svom sastavu nemaju osnovnih organizacija udruženog rada i radnih
zajednica;

2. iz osobnih dohodaka radnih ljudi koji samostalno osobnim radom, sredstvima
rada u svom vlasništvu obavljaju zanatsku odnosno drugu profesionalnu djelatnost.

Član 137.

Sredstva ostvarena od vodoprivrednog doprinosa koriste se za financiranje
održavanja, obnavljanja i zamjene zaštitnih vodoprivrednih objekata i drugih
oblika preventivnog djelovanja na zaštiti od štetnog djelovanja voda, provođenja
obrane od poplava i leda. zaštite voda od zagađivanja, utvrđivanja zaliha
vode, učešća u izradi vodoprivrednih osnova, vođenja vodoprivredne dokumentacije,
podmirenja naknade iz člana 19. stava 1. ovoga zakona i zapodmirenje izdataka
u vezi s radom organa zajednica vodnog područja i Republičke vodoprivredne
interesne zajednice.

Član 138.

Visina vodoprivrednog doprinosa koji plačaju korisnici vodoprivrednih
usluga utvrđuje se samoupravnim sporazumom o osnovama plana zajednice vodnog
područja u pravilu za razdoblje od pet godina. Ukupan iznos vodoprivrednog
doprinosa utvrđuje se na osnovi opsega i vrijednosti radova i usluga iz
člana 137. ovoga zakona utvrđenih samoupravnim sporazumom o osnovama plana
zajednice vodnog područja.

Akt kojim se utvrđuje visina vodoprivrednog doprinosa objavljuje se
u "Narodnim novinama".

Član 139.

Zajednice vodnih područja na načelima uzajamnosti i solidarnosti udružuju
dio sredstava vodoprivrednog doprinosa u Republičkoj vodoprivrednoj interesnoj
zajednici za izvršavanje republičkog plana za obranu od poplava, za održavanje
objekata za obranu od poplava od značenja za Republiku i za izvršavanje
međurepubličkih i međunarodnih obaveza u vodoprivredi.

Član 140.

Ako se u zajednici vodnog područja ne postigne sporazum o visini vodoprivrednog
doprinosa, privremeno će se visina vodoprivrednog doprinosa odrediti zakonom.

b) Vodoprivredna naknada

Član 141.

Vodoprivrednu naknadu plaćaju vodnoj zajednici društvene pravne osobe,
građani i građanske pravne osobe koje su korisnici odnosno vlasnici zemljišta
i drugih nekretnina na slivnom području.

Član 142.

Sredstva ostvarena od vodoprivredne naknade koriste se na načelima uzajamnosti
i solidarnosti za financiranje: uređenja, održavanja, obnavljanja i zamjene
hidromelioracijskih objekata za odvodnjavanje; održavanja, obnavljanja
i zamjene zaštitnih vodoprivrednih objekata od značenja za slivno područje
i provođenje drugih mjera zaštite od štetnog djelovanja voda, izrade vodoprivrednih
osnova i za podmirenje izdataka u vezi s radom organa vodne zajednice.

Član 143.

Visina vodoprivredne naknade utvrđuje se samoupravnim sporazumom o osnovama
plana vodne zajednice u pravilu za razdoblje od pet godina.

Ukupan iznos vodoprivredne naknade utvrđuje se na osnovi opsega i vrijednosti
radova i usluga iz člana 142. ovoga zakona utvrđenih samoupravnim sporazumom
o osnovama planova.

Samoupravnim sporazumom o osnovama plana vodne zajednice slivno područje
se rajonizira prema opsegu i stupnju izgrađenosti hidromelioracijskih objekata
za odvodnjavanje i zaštitnih vodoprivrednih objekata, te namjeni i uvjetima
korištenja zemljišta.

Samoupravnim sporazumom o osnovama plana vodne zajednice utvrđuje se
i način usklađivanja visine vodoprivredne naknade u razdoblju do donošenja
novog samoupravnog sporazuma o osnovama plana, s obzirom na promjene u
cijenama materijala i drugih elemenata na osnovi kojih je utvrđena vodoprivredna
naknada.

Član 144.

Samoupravnim sporazumom o osnovama plana vodne zajednice za svaki rajon
iz člana 143. stava 3. ovoga zakona utvrđuje se stopa odnosno visina vodoprivredne
naknade.

Korisnici i vlasnici zemljišta koji koriste zemljište za koje se utvrđuje
katastarski prihod plaćaju vodoprivrednu naknadu prema stopi od katastarskog
prihoda. Korisnici i vlasnici zemljišta i drugih nekretnina za koje se
ne utvrđuje katastarski prihod plaćaju vodoprivrednu naknasdu u iznosu
utvrđenom prema jedinici površine. Visina vodoprivredne naknade koja se
plaća prema jedinici površine utvrđuje se za pojedine djelatnosti odnosno
korisnike ovisno o namjeni i ekonomskom značenju zemljišta odnosno drugih
nekretnina koje koriste.

Akt o utvrđivanju stope odnosno visine vodoprivredne naknade objavljuje
se u službenim glasilima općina na slivnom području.

Član 145.

Ako se u vodnoj zajednici ne postigne sporazum o visini vodoprivredne
naknade, odlukama skupština društveno-političkih zajednica koje su utvrdile
slivno područje (član 11), privremeno će se odrediti visina vodoprivredne
naknade.

c) Posebne vodoprivredne naknade

Član 146.

Posebne vodoprivredne naknade plaćaju društvene pravne osobe, građani
i građanske pravne osobe koje koriste vodu, ispuštaju otpadne vode i druge
tvari kojima se zagađuju vode odnosno koje vade pijesak, šljunak ili kamen.
Posebne vodoprivredne naknade plaćaju se razmjerno, opsegu korištenja odnosno
utjecaja na promjene u vodnom režimu.

Član 147.

Posebne vodoprivredne naknade jesu

1. naknada za navodnjavanje;

2. naknada za korištenje vode iz javnog vodovoda;

3. naknada za korištenje vode u tehnološke i druge privredne svrhe;

4. naknada za zaštitu voda;

5. naknada za vađenje pijeska, šljunka i kamena.

Član 148.

Naknadu za navodnjavanje plaćaju korisnici hidromelioracijskog sustava
za navodnjavanje prema količini iskorištene vode. Naknada za navodnjavanje
prihod je vodne zajednice. Sredstva ostvarena od naknade za navodnjavanje
koriste se za uređenje, održavanje, obnavljanje i zamjenu hidromelioracijskih
objekata za navodnjavanje na slivnom području.

Odredbe člana 143. i 145. ovoga zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na utvrđivanje naknade za navodnjavanje.

Član 148.

Naknada za korištenje vode iz javnog vodovoda plaća se razmjerno količini
iskorištene vode.

Naknada iz stava 1. ovoga člana prihod je vodne zajednice.

Naknada iz stava 1. ovoga člana plaća se zajedrno sa cijenom vode.

Član 150.

Naknada za korištenje vode u tehnološke i druge privredne svrhe plaća
se za korištenje vode iz vodotoka, mora, jezera, akumulacija i podzemnih
voda.

Naknada iz stava 1. ovoga člana plaća se razmjerno količini iskorištene
vode, a elektroprivredne organizacije

- hidroelektrane za iskorištenu vodu za proizvodnju električne energije
plaćaju naknadu razmjerno količini proizvedene električne energije (u kWh).

Naknada iz stava 1. ovoga člana prihod je vodne zajednice.

Vodne zajednice na načelima uzajamnosti i solidarnosti udružuju u zajednicu
vodnog područja sredstva naknade koju plačaju elektroprivredne organizacije
- hidroelektrane prema odredbi stava 2. ovoga člana.

Član 151.

Sredstva ostvarena od naknade za korištenje vode iz člana 149. i 150.
ovoga zakona koriste se za financiranje vodoistražnih radova, zaštite i
osiguravanja vodnih zaliha, izgradnje i proširenja kapaciteta vodoopskrbnih
objekata, u skladu s planom samoupravne vodoprivredne interesne zajednice.

Član 152.

Naknadu za zaštitu voda plaćaju društvene pravne osobe, građani i građanske
pravne osobe koje ispuštaju zagađene vode ili druge vode promijenjenih
svojstava, te druge otpadne tvari kojima se pogoršava kvaliteta ili upotrebljivost
vode.

Član 153.

Naknada za zaštitu voda prihod je zajednice vodnog područja.

Sredstva ostvarena od naknade iz stava 1. ovoga člana koriste se namjenski
za kontrolu kvalitete voda, utvrđivanje i provođenje mjera zaštite voda
od zagađivanja, te sudjelovanja u financiranju izgradnje centralnih uređaja
za pročiščavanje otpadnih voda za naselja u skladu s planom zajednice vodnog
područja.

Član 154.

Naknada za vađenje pijeska, šljunka i kamena plaća se za vađenje pijeska,
šljunka i kamena na području iz člana 92. ovoga zakona.

Naknada iz stava 1. ovoga člana ne plaća se za količine pijeska, šljunka
i kamena koje se koriste za izgradnju i održavanje vodoprivrednih objekata
na vodnom odnosno slivnom području na kojem su izvađene.

Član 155.

Naknada iz člana 154. stava 1. ovoga zakona za vađenje pijeska, šljunka
i kamena na području iz člana 92. stava 2. ovoga zakona prihod je zajednice
vodnog područja.

Naknada iz člana 154. stava 1. ovoga zakona za vađenje pijeska, šljunka
i kamena na području iz člana 92. stava 3. ovoga zakona prihod je vodne
zajednice.

Sredstva ostvarena od naknade iz člana 154. stava 1. ovoga zakona, koriste
se za uređenje plovnih putova i poboljšanje uvjeta plovidbe i za uređenje
vodotoka i morske obale.

Član 156.

Posebne vodoprivredne naknade koje su prihod vodne zajednice na području
na kojem nije osnovana vodna zajednica, prihod su zajednice vodnog područja.

Član 157.

Ukupni iznos i visina posebnih vodoprivrednih naknada iz člana 149.
i 150. ovoga zakona utvrđuju se samoupravnim sporazumom o osnovama plana
samoupravne vodoprivredne interesne zajednice, u pravilu, za razdoblje
od pet godina na osnovi opsega vrijednosti radova i usluga za namjene za
koje se naknade plaćaju.

Samoupravnim sporazumom iz stava 1. ovoga člana utvrđuje se i način
uskladivanja visine posebnih vodoprivrednih naknada, u razdoblju do donošenja
novog samoupravnog sporazuma o osnovama plana, s obzirom na promjene u
cijenama materijala i drugih elemenata na osnovi kojih je utvrđena visina
posebnih vodoprivrednih naknada.

Član 158.

Ukupni iznos i visine posebnih vodoprivrednih naknada iz člana 152.
i 156. kao i način utvrđivanja količina ispuštene zagađene vode, odnosno
druge otpadne tvari iz člana 152. ovoga zakona utvrđuju se odlukom skupštine
samoupravne vodoprivredne interesne zajednice u čiju se korist uplaćuje
naknada, uz suglasnost Sabora za naknade koje su prihod zajednice vodnog
područja, a uz suglasnost skupština društveno-političkih zajednica koje
su utvrdile slivno područje za naknade koje su prihod vodne zajednice.

Član 159.

Naknada za korištenje vode u tehnološke i druge privredne svrhe koju
plaćaju elektroprivredne organizacije hidroelektrane za vodu iskorištenu
za proizvodnju električne energije (član 150) kao i posebne vodoprivredne
naknade iz člana 152. i člana 155. stava 1. ovoga zakona, utvrđuju se u
jedinstvenim iznosima za teritorij Republike usuglašavanjem u Republičkoj
vodoprivrednoj interesnoj zajednici.

Akt o utvrđivanju visine posebnih vodoprivrednih naknada koje su prihod
zajednice vodnog područja objavljuje se u "Narodnim novinama",
a akt o utvrđivanju visine posebnih vodoprivrednih naknada koje su prihod
vodne zajednice objavljuju se u službenom glasilu društveno-političke zajednice
koja je utvrdila slivno područje.

d) Udruživanje sredstava za proširenu reprodukciju u vodoprivredi

Član 160.

U samoupravnoj vodoprivrednoj interesnoj zajednici, u skladu sa samoupravnim
sporazumom o osnovama plana te zajednice, udružuje se dio sredstava društvene
reprodukcije za financiranje izgradnje zaštitnih i drugih vodoprivrednih
objekata. Sredstva društvene reprodukcije iz stava 1. ovoga člana udružuju
se samoupravnim sporazumom.

Član 161.

Sredstva društvene reprodukcije za izgradnju zaštitnih vodoprivrednih
objekata udružuju se na načelima uzajamnosti i solidarnosti korisnika.

Na načelima uzajamnosti i solidarnosti udružuju se i sredstva društvene
reprodukcije za izgradnju odnosno rekonstrukciju ostalih vodoprivrednih
objekata, ako se ti objekti izgrađuju radi ostvarivanja zajedničkog interesa
svih korisnika na određenom području.

Član 162.

U Republičkoj vodoprivrednoj interesnoj zajednici udružuju se sredstava
društvene reprodukcije radi izgradnje zaštitnih vodoprivrednih objekata
od značenja za Republiku i osiguravanja vodnih zaliha na područjima za
koja je to od osobitog značenja za ravnomjerni ekonomski razvoj u Republici.

Član 163.

Samoupravni sporazum iz člana 160. stava 2. ovoga zakona zaključuju
korisnici vodoprivrednih usluga koji ostvaruju sredstva za proširenu reprodukciju.

Sudionici sporazuma iz člana 160. stava 2. ovoga zakona mogu biti i
poljoprivrednici i drugi radni ljudi koji samostalno obavljaju djelatnost
osobnim radom sredstvima u vlasništvu građana, ako su korisnici usluga
u samoupravnoj vodoprivrednoj interesnoj zajednici.

Član 164.

Ako se samoupravnim sporazumom iz člana 160. stava 2. ovoga zakona u
vodnoj zajednici ne osiguraju u cjelini sredstva potrebna za izgradnju
vodoopskrbnih objekata ili uređaja za pročišćavanje voda, odlukom općinske
skupštine na čijem se području udružuju sredstva, može se utvrditi obaveza
udruživanja nedostajućeg dijela sredstava.

Odluka iz stava 1. ovoga člana donosi se dvotrećinskom većinom glasova
delegata nadležnih vijeća skupštine općine.

Član 165.

Javna vodoprivredna poduzeća koja održavaju vodoprivredne objekte mogu
radi izgradnje hidromelioracijskih objekata udruživati vlastita sredstva
društvene reprodukcije sa sredstvima društvene reprodukcije poljoprivrednih
odnosno drugih organizacija udruženog rada.

Sredstva iz stava 1. ovoga člana udružuju se na osnovi samoupravnog
sporazuma o udruživanju sredstava radi ostvarivanja zajedničkog prihoda
odnosno dohotka, u skladu sa zakonom.

e) Obračun i naplata sredstava za financiranje vodoprivrede

Član 166.

U pogledu osnovice, obračuna i plaćanja vodoprivrednog doprinosa iz
člana 136. točke 1. ovoga zakona primjenjuju se propisi o oporezivanju
dohotka osnovnih organizacija udruženog rada i radnih zajednica.

Obračun i naplatu vodoprivrednog doprinosa iz člana 136. točke 2. ovoga
zakona obavlja općinska uprava društvenih prihoda zajedno s obračunom poreza
iz osobnog dohotka od samostalnog obavljanja djelatnosti.

Član 167.

Obračun vodoprivredne naknade koja se plaća prema. katastarskom prihodu
ili prema jedinici površine zemljišta obavlja se na temelju podataka iz
katastra zemljišta. Općinski organi koji obavljaju poslove katastra dužni
su vodnim zajednicama bez naplate staviti na raspolaganje podatke potrebne
za obračun naknade.

Ako evidencije u katastru zemljišta nisu ažurne ili se podaci potrebni
za obračun vodoprivredne naknade ne vode u katastru, mogu se koristiti
i drugi odgovarajući podaci.

Član 168.

Naplatu vodoprivredne naknade koju plaćaju građani i građanske pravne
osobe prema stopi od katastarskog prihoda obavlja općinska uprava društvenih
prihoda primjenom propisa o porezima građana.

Obračun i naplatu vodoprivredne naknade koju plaćaju organizacije udruženog
rada i druge društvene pravne osobe obavlja vodna zajednica.

Obračun i naplatu vodoprivredne naknade koja se plaća prema površini
poslovnog odnosno stambenog prostora vrši se zajedno s obračunom i naplatom
komunalne naknade odnosno najamnine, a od građana koji ne plaćaju komunalnu
naknadu ili najamninu naplatu naknadc obavlja općinska uprava društvenih
prihoda.

Član 169.

Obračun naknade za navodnjavanje obavlja vodna zajednica. Naplatu
naknade za navodnjavanje koju plaćaju organizacije udruženog rada i druge
društvene pravne osobe obavlja vodna zajedrnica, a naplatu ove naknade
od građana i građanskih pravnih osoba obavlja općinska uprava društvenih
prihoda primjenom propisa o porezima grada na Član 170.Obračun i naplatu
naknade za korištenje vode iz javnog vodovoda obavljaju za vodne zajednice
komunaln radne oganizacije koje vrše distribuciju vode.

Obračun i uplatu posebnih vodoprivrednih naknada i člana 150, 152. i
člana 154. ovoga zakona vrše obveznici po postupku i na način utvrđen samoupravnih
općim aktima samoupravne vodoprivredne interesne zajednice.

Kontrolu obračuna i uplatu naknada iz stava 2. ovog člana obavlja samoupravna
vodoprivredna interesna za jednica.

Član 171.

Kada je ovim zakonom određeno da obračun i naplatu vodoprivrednog doprinosa
i vodoprivredne naknade obavlja općinska uprava društvenih prihoda ili
drugi organ i organizacija zajedno s obračunom i naplatom poreza, doprinosa
ili drugih naknada, taj organ odnosno organizacija ima pravo na naknadu
troškova obračuna odnosno naplate. Naknada troškova iz stava 1. ovoga člana
utvrđuje se prema količini i složenosti takvih poslova, odnosno materijalnim
i drugim troškovima, ugovorom koji zaključuju organ odnosno organizacija
koja obavlja obračun i naplatu i samoupravna vodoprivredna interesna zajednica,
time da iznos naknade ne može biti veći od 3% naplaćenih sredstava.

3. Sredstva rezervi samoupravnih vodoprivrednih interesnih zajednica

Član 172.

Samoupravnim sporazumom o osnovama plana razvoja samoupravne vodoprivredne
interesne zajednice utvrđuje se iznos odnosno postotak sredstava koji se
u srednjoročnom razdoblju obavezno izdvaja, za potrebe sredstava rezervi.

VII. VODOPRIVREDNA DOKUMENTACIJA

Član 173.

Vodoprivrednu dokumentaciju sačinjavaju vodna knjiga, katastar voda,
katastar vodoprivrednih objekata i uređaja i katastar zagađivača voda.

Član 174.

Vodna knjiga je evidencija o izdanim vodoprivredn uvjetima, vodoprivrednim
suglasnostima i vodoprivredn dozvolama.

Vodnu knjigu vodi organ odnosno organizacija koja izdaje akte iz stava
1. ovoga člana.

Član 175.

Katastar voda, katastar vodoprivrednih objekata i uređaja, i katastar
zagađivača voda vodi javno vodoprivredno poduzeće.

U katastru voda vode se podaci o površinskim i pdzemnim vodama.

U katastru vodoprivrednih objekata i uređaja vode se podaci o zaštitnim
vodoprivrednim objektima, hidromelioracijskim objektima i posebnim vodoprivrednim
objektima.

U katastru zagađivanja voda vode se podaci o društvenim pravnim osobama
i građanima koji u vezi s obavljanjem djelatnosti ili drugih aktivnosti
ispuštaju štetne tvari kojima se zagađuju vode odnosno opasne ili štetne
tvari kojima se mogu zagaditi vode.

Član 176.

Osim podataka iz člana 175. ovoga zakona javno vodoprivredno poduzeće
vodi evidenciju i podatke o korisnicima voda za tehnološke hidroenergetske
i pogonske namjene; o eksploatacijskim poljima za vađenje pijeska, šljunka
i kamena i druge podatke od značenja za vodni režim.

Član 177.

Naknadu za poslove vođenja vodoprivredne dokumentacije i evidencija
iz člana 175. i 176. ovoga zakona utvrđuju samoupravnim sporazumom samoupravna
vodoprivredna interesna zajednica i javno vodoprivredno poduzeće.

Član 178.

Republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede donijet će
bliže propise o sadržaju, obliku i načinu vođenja vodoprivredne dokumentacije
i korištenju podataka iz te dokumentacije.

VIII. NADZOR I UPRAVNE MJERE

Član 179.

Nadzor nad izvršavanjem odredaba ovoga zakona i propisa donesenih na
osnovi njega obavlja republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivredne
inspekcije (u daljem tekstu: republička vodoprivredna inspekcija) i općinski
organ uprave nadležan za poslove vodoprivredne inspekcije (u daljem tekstu:
općinska vodoprivredna inspekcija).

Član 180.

Organi vodoprivredne inspekcije nadziru osobito:

1. stanje vodoprivrednih objekata i uređaja s obzirom na njihovu funkcionalnu
sposobnost i namjensko korištenje;

2. korištenje i upotrebu voda;

3. stanje zagađenosti voda i provođenje mjera za zaštitu voda od zagađivanja;

4. pripremu i provođenje mjera za obranu od poplava i drugih mjera zaštite
od štetnog djelovanja voda;

5. izvršavanje uvjeta utvrđenih vodoprivrednim suglasnostima i vodoprivrednim
dozvolama;

6. obavljanje vodoprivredne djelatnosti.

Član 181.

Republička vodoprivredna inspekcija nadzire primjenu odredaba ovoga
zakona i drugih propisa i provođenje mjera u oblasti vodoprivrede koje
se odnose na izvršavanje međudržavnih i međurepubličkih obveza, radove
i stanje na međudržavnim i međurepubličkim vodotocima, pripremu i provođenje
obrane od poplava i stanje zaštitnih objekata od značenja za Republiku.

Republička vodoprivredna inspekcija usklađuje rad općinskih vodoprivrednih
inspekcija, utvrđuje smjernice za njihov rad i za provođenje određenih
propisa i mjera, daje upute, organizira i potiče stručno usavršavanje i
poduzima druge mjere za unapređenje njihove organizacije i rada.

Član 182.

Općinska vodoprivredna inspekcija nadzire primjenu odredaba ovoga zakona,
drugih propisa donesenih na osnovi njega i odluka općinskih skupština,
te provođenje mjera i stanje u oblasti vodoprivrede u svim slučajevima
kada prema članu 181. ovoga zakona nije utvrđena nadležnost republičke
vodoprivredne inspekcije.

Ako utvrdi da postoji stanje zbog kojeg je potrebna intervencija republičke
vodoprivredne inspekcije, općinska vodoprivredna inspekcija može sama poduzeti
neophodne mjere radi sprečavanja nastanka štete, o čemu odmah obavještava
republičku vodoprivrednu inspekciju.

Član 183.

Republička vodoprivredna inspekcija može u skladu sa zakonom vršiti
neposredni nadzor iz nadležnosti općinskih vodoprivrednih inspekcija.

Republička vodoprivredna inspekcija može, po potrebi, organizirati zajedničke
akcije s inspekcijama zajednica općina i u tu svrhu formirati ekipe inspektora
i utvrditi im zadatke.

Član 184.

Ako utvrdi da je povrijeđen ovaj zakon ili propis donesen na osnovi
njega, vodoprivredni inspektor će pismeno konstatirati nepravilnosti i
nedostatke i rješenjem odrediti mjere i rok za njihovo otklanjanje.

U slučaju iz stava 1. ovoga člana, vodoprivredni inspektor je ovlašten:

1. narediti privremenu obustavu rada odnosno obavljanja djelatnosti;

2. zabraniti upotrebu odnosno korištenje objekata ili uređaja;

3. zabraniti ili ograničiti korištenje vode;

4. zabraniti ili ograničiti ispuštanje u vode opasnih ili štetnih tvari;

5. zabraniti odlaganje otpadnih i drugih tvari na području na kojem
to može utjecati na pogoršanje kvalitete vode;

6. narediti poduzimanje mjera za pročišćavanje zagađenih voda;

7. poduzeti druge mjere i radnje u skladu s ovim zakonom ili propisima
donesenim na osnovi njega.

Član 185.

Kada je u javnom interesu potrebno poduzeti hitne mjere odnosno spriječiti
štetu koja bi mogla nastati, rješenjem vodoprivrednog inspektora može se
odrediti da žalba ne zadržava izvršenje.

Član 186.

Vodoprivredni inspektor može donijeti rješenje usmeno i odmah narediti
njegovo izvršenje u slučaju kada je potrebno spriječiti radnju zbog koje
može nastati neposredna opasnost za život i zdravlje ljudi, životinjski
ili biljni svijet odnosno veća šteta na društvenoj imovini ili imovini
građana, a osobito:

1. ako bi nastala neposredna opasnost od poplava, izliva vode ili pogoršanja
stanja u toku poplave;

2. ako bi mogla nastati nestašica vode ili teškoće u opskrbi vodom;

3. ako postoji opasnost od zagađivanja vode ili je nastupilo zagađenje
u opsegu u kojem to predstavlja neposrednu opasnost za život i zdravlje
ljudi ili za životinjski ili biljni svijet.

Pismeni otpravak usmenog rješenja mora se dostaviti stranci u roku tri
dana od dana usmenog rješenja.

Član 187.

Republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede može, uz suglasnost
Izvršnog vijeća Sabora, u slučaju potrebe za provođenjem opsežnijih i hitnih
poslova iz djelokruga republičke vodoprivredne inspekcije, za obavljanje
poslova inspekcije ovlastiti radnika javnog vodoprivrednog poduzeća koji
ispunjava stručne i druge uvjete propisane za vodoprivrednog inspektora.
Ta osoba ne može obavljati nadzor nad radom javnog vodoprivrednog poduzeća
u kojem je u radnom odnosu.

Član 188.

Poslove vodoprivrednog inspektora može obavljati radnik koji pored zakonom
utvrđenih uvjeta za rad u organima uprave, ima stručnu spremu sedmog (VII/1)
stupnja građevinskog smjera i pet godina radnog iskustva u vodoprivrednoj
djelatnosti.

Poslove vodoprivrednog inspektora na zaštiti voda od zagađivanja može
obavljati i radnik koji ima stručnu spremu sedmog (VII/1) stupnja kemijskog,
biokemijskog, tehnološkog ili kulturno-tehničkog smjera i pet godina radnog
iskustva na poslovima zaštite voda.

Poslove općinskog vodoprivrednog inspektora može obavljati i radnik
koji ima stručnu spremu šestog (VI) stupnja građevinskog smjera i 2 godine
radnog iskustva.

Član 189.

Radi osiguravanja provođenja odredaba ovoga zakona i propisa donesenih
na osnovi njega, organi uprave nadležni za poslove sanitarne inspekcije
mogu:

1. zabraniti izgradnju ili upotrebu objekata i uređaja, korištenje zemljišta
ili obavljanje privredne i druge djelatnosti u zoni sanitarne zaštite izvorišta
koja služe za javnu opskrbu vodom za piće odnosno za opskrbu mineralnom
vodom, ako se time ugrožava zdravstvena ispravnost vode;

2. zabraniti puštanje u rad ili upotrebu objekata odnosno uređaja za
javnu opskrbu vodom za piće odnosno mineralnom vodom, ako nije pribavljena
dozvola iz člana 87. ovoga zakona;

3. narediti otklanjanje nedostataka na objektima i uređajima za opskrbu
vodom za piće, koji mogu nepovoljno utjecati na količinu ili zdravstvenu
ispravnost vode;

4. zabraniti upotrebu vode za piće koja ne odgovara propisanim uvjetima
u pogledu kemijskih, fizikalnih, bakterioloških, bioloških i radioaktivnih
osobina;

5. narediti pročišćavanje, dezinfekciju i provođenje drugih propisanih
sanitarno-epidemioloških mjera potrebnih radi popravljanja ili poboljšanja
kvalitete vode za piće;

6. narediti poduzimanje drugih mjera koje su potrebne radi zaštite zdravstvene
ispravnosti vode.

Član 190.

Odredbe člana 181. do 186. ovoga zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na rad organa uprave nadležnih za poslove sanitarne inspekcije kad poduzimaju
mjere iz člana 189. ovoga zakona.

Član 191.

Ako skupština općine odnosno zajednice općina ili njihovi organi ne
izvršavaju zadatke utvrđene ovim zakonom, republički organ uprave nadležan
za poslove vodoprivrede upozorit će na to skupštinu općine odnosno skupštinu
zajednice općina.

Skupština općine odnosno skupština zajednice općina iz stava 1. ovoga
člana dužna je obavijestiti republički organ uprave o poduzetim mjerama.

IX. KAZNENE ODREDBE

Član 192.

Novčanom kaznom od 250,00 do 10.000,00 dinara kaznit će se za privredni
prijestup organizacija udruženog rada ili druga društvena pravna osoba:

1. ako bez vodoprivredne dozvole obavlja djelatnost za koju je potrebna
vodoprivredna dozvola odnosno ako ne pribavi novu vodoprivrednu dozvolu
kada je to zakonom propisano (član 30);

2. ako nakon prestanka važenja vodoprivredne dozvole koristi vodu ili
ispušta otpadne vode ili druge tvari za što je potrebna vodoprivredna dozvola
(član 35. i 36. stav 2. i 3);

3. ako koristi vodu ili ispušta otpadne vode odnosno druge tvari protivno
vodoprivrednoj dozvoli (član 36. stav 1);

4. ako ne postupi u skladu s privremenim ograničenjem odnosno zabranom
cestovnog, željezničkog ili riječnog prometa (član 59):

5. ako kao korisnik akumulacije odnosno retencije ne provede mjere kojima
se osigurava prihvaćanje poplavnog vala (član 60);

6. ako ne provodi mjere za obranu od leda radi neposredne zaštite objekata
kojima upravlja (član 64);

7. ako unosi u vode opasne ili štetne tvari ili ih odlaže na području
gdje postoji mogućnost zagađivanja voda (član74);

8. ako ne poduzima mjere utvrđene planom za zaštitu voda od zagađivanja
(član 76);

9. ako ne postupi u skladu s ograničenjem ispuštanja opasnih ili štetnih
tvari za vrijeme niskog vodostaja (član 77.);

10. ako ne obavijesti službu javne sigurnosti o nastaloj opasnosti od
zagađivanja vode zbog izvanrednog slučaja, kvara ili iz drugih razloga
(član 79. stav 1);

11. ako ne poduzme mjere za otklanjanje opasnosti od zagađivanja odnosno
za uklanjanje zagađivanja voda u slučajevima iz člana 79. stava 3;

12. ako prije stavljanja u promet kemijskih sredstva za masovnu upotrebu,
koja nakon upotrebe dospijevaju u vodu, ne pribavi suglasnost republičkog
organa uprave nadležnug za vodoprivredu (član 80);

13. ako koristi vodu suprotno privremenim mjerama kojima se ograničava
ili obustavlja upotreba odnosno korištenje vode (član 84);

14. ako ne poduzme propisane mjere za žaštitu izvorišta (član 88);

15. ako organizacija udruženog rada koja obavlja djelatnost opskrbe
vodom za piće ne primjenjuje mjere za osiguranje odgovarajuće kvalitete
vode i sanitarnu ispravnost objekta (član 89);

16. ako bez vodoprivredne suglasnosti vadi pijesak, šljunak ili kamen
na području značenja za održavanje jedinstvenog vodnog režima (član 94);

17. ako ceste, putove i prijelaze na zaštitnim vodoprivrednim objektima
ne održava u skladu s članom 102. ovoga zakona;

18. ako mijenja ili presijeca tok podzemnih voda odnosno ako iskorištava
te vode u opsegu kojim se ugrožavaju opskrba pitkom ili tehnološkom vodom,
mineralna ili termalna izvorišta, stabilnost tla ili objekata (član 105.
stav 1);

19. ako ne održava zaštitne i hidromelioracijske objekte u skladu sa
planom održavanja tih objekata, za koje su osigurana sredstva (član 123.
u vezi s članom 39. stav 2. i članom 40. stav 2).

Za privredni prijestup iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna
osoba u organizaciji udruženog rada ili drugoj društvenoj pravnoj osobi
novčanom kaznom od 50,00 do 500,00 dinara.

Član 193.

Novčanom kaznom od 150,00 do 7.000,00 dinara kaznit će se za privredni
prijestup organizacija udruženog rada ili druga društvena pravna osoba:

1. ako bez vodoprivrednih uvjeta izvodi regionalna ili detaljna geološka
istraživanja (član 21. stav 1. i član 23. stav 3);

2. ako bez vodoprivredne suglasnosti izvodi radove ili obavlja djelatnost
za koje je zakonom utvrdena obaveza pribavljanja posebne vodoprivredne
suglasnosti (član 25. stav 2);

3. ako ne vodi propisane evidencije odnosno ne dostavlja podatke o opasnim
i štetnim tvarima koje ispušta u vodu (član 81. stav 1 );

4. ako ne provodi propisane mjere za ispitivanje kvalitativnih promjena
vode (član 82. stav 1);

5. ako ne vodi evidencije o iskorištenim količinama vode, osim voda
iz javnog vodoopskrbnog sistema, i ne dostavlja podatke vodoprivrednim
organizacijama (član 90);

6. ako vadi pijesak, šljunak ili kamen izvan utvrđenog eksploatacijskog
polja ili u većoj količini od dozvoljene ili na drugi način suprotno vodoprivrednoj
suglasnosti (član 96);

7. ako ne vodi ili uredno ne vodi evidenciju o količini i kakvoci iskorištenih
mineralnih sirovina (član 98).

Za privredni prijestup iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna
osoba u organizaciji udruženog rada ili drugoj društvenoj pravnoj osobi
novčanom kaznom od 30,00 do 300,00 dinara.

Član 194.

Novčanom kaznom u iznosu od 250,00 do 500,00 dinara kaznit će se za
prekršaj organizacija udruženog rada ili druga društvena pravna osoba:

1. ako ne dostavlja podatke o ispitivanju kvalitete vode organizacijama
koje se bave zaštitom voda od zagađivanja (član 82. stav 2);

2. ako ne postupi u skladu·sa obavezom davanja podataka o ispitivanju
kvalitete vode (član 89. stav 1);

3. ako izvodi radove ili obavlja radnje koje mogu ugroziti stabilnost
vodoprivrednih objekata ili održavanja vodnog režima (član 100. stav 1);

4. ako ne dopusti korištenje pijeska, šljunka, zemlje ili drugog materijala
u vezi sa provođenjem obrane od poplave (član 103. stav 1. točka 1);

5. ako ne dopusti prijelaz preko zemljišta u vezi sa provođenjem obrane
od poplave (član 103. stav 1. točka 2);

6. ako na štetu susjednog zemljišta promijeni pravac ili jačinu vode
koja prirodno otječe preko njenog zemljišta (član 106. stav 1).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna osoba u
organizaciji udruženog rada ili drugoj društvenoj pravnoj osobi novčanom
kaznom od 15,00 do 300,00 dinara

Član 195.

Novčanom kaznom od 15,00 do 300,00 dinara kaznit će se za prekršaj građanin
koji samostalno obavlja djelatnost osobnim radom sredstvima u vlasništvu
građana za povrede zakona iz člana 192. stava 1. točke 1, 2, 3, 7. do 10.
točke 13, 16. i 18, člana 193. stava 1. točke 5, 6. i 7. ovoga zakona.

Član 196.

Novčanom kaznom od 15,00 do 300,00 dinara kaznit će se za prekršaj građanin
ili građanska pravna osoba za povrede iz člana 192. stava 1. točke 1, 2,
7, 13, 14, 16. i 18. i člana 193. stava 1. točke 2. ovoga zakona.

Član 197.

Novčanom kaznom od 10,00 do 250,00 dinara kaznit će se za prekršaj građanin
ili građanska pravna osoba za povrede iz člana 194. stava 1. točke 3. do
6. ovoga zakona.

X. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 198.

Samoupravne vodoprivredne interesne zajednice i vodoprivredne organizacije
uskladit će svoju organizaciju, samoupravne opće akte i poslovanje s odredbama
Zakona o vodama ("Narodne novine", br. 32/84) u roku od godine
dana od dana njegova stupanja na snagu.

Član 199.

Ako su ispunjeni uvjeti iz člana 10. Zakona o vodama ("Narodne
novine", br. 32/84), skupštine društveno-političkih zajednica iz člana
11. toga zakona donijet će u roku šest mjeseci od dana njegova stupanja
na snagu odluke o utvrđivanju slivnog područja i pokrenuti postupak za
zaključivanje samoupravnog sporazuma o osnivanju vodne zajednice.

Ako se u roku šest mjeseci od donošenja odluke o utvrđivanju slivnog
područja prema odredbi stava 1. ovoga člana ne zaključi samoupravni sporazum
o osnivanju vodne zajednice, skupštine društveno-političkih zajednica donijet
će odluku o osnivanju vodne zajednice i propisati obavezu plaćanja vodoprivredne
naknade.

Član 200.

Do donošenja vodoprivrednih osnova, osnovni elementi i uvjeti za unapređivanje
i održavanje vodnog režima na pojedinom vodnom ili slivnom području ili
na dijelu vodnog područja mogu se utvrđivati vodoprivrednim planovima.

Odredbe člana 14. do 16. Zakona o vodama ("Narodne novine",
br. 32/84) na odgovarajući način se primjenjuju i na pripremu i donošenje
vodoprivrednih planova.

Privremeno, do donošenja vodoprivrednih osnova odnosno vodoprivrednih
planova, vodoprivredni uvjeti, vodoprivredne suglasnosti i vodoprivredne
dozvole davat će se na temelju postojeće vodoprivredne dokumentacije.

Član 201.

Postupak radi utvrđivanja vodoprivrednih uvjeta ili izdavanja vodoprivrednih
suglasnosti odnosno vodoprivrednih dozvola, koji je pokrenut prema odredbama
Zakona o vodama ("Narodne novine", br. 53/74 i 14/76) dovršit
će organi odnosno organizacije nadležni prema odredbama toga zakona.

Član 202.

Društvene pravne osobe i građani koji obavljaju djelatnost za koju je
prema članu 29. Zakona o vodama ("Narodne novine, br. 32/84) potrebna
vodoprivredna dozvola, a koji takvu dozvolu nemaju, dužni su je zatražiti
u roku šest mjeseci od dana njegova stupanja na snagu.

Član 203.

Izvršno vijeće Sabora donijet će plan za zaštitu voda od zagađivanja
iz člana 75. stava 2. Zakona o vodama ("Narodne novine", br.
32/84) u roku godine dana od dana njegova stupanja na snagu.

Član 204.

Općinske skupštine donijet će planove iz člana 53. stava 2. i člana
75. stava 3. Zakona o vodama ("Narodne novine, br. 32/84) u roku jedne
godine od dana njegova stupanja na snagu.

Član 205.

U roku godine dana od dana stupanja na snagu Zakona o vodama ("Narodne
novine", br. 32/84) donijet će:

1. republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede - propise
iz člana 20, 97. i 170. toga zakona;

2. republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede u suglasnosti
s republičkim organom uprave nadležnim za poslove zdravstva - propis iz
člana 80. stava 2. toga zakona;

3. republički organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede u suglasnosti
s republičkim organom uprave nadležnim za poslove zdravstva i republičkim
organom uprave nadležnim za poslove zaštite čovjekove okoline - propise
iz člana 87. stava 3. toga zakona;

4. republički organ uprave nadležan za poslove zdravstva - propis iz
člana 88. stava 2. toga zakona.

Član 206.

Samoupravne vodoprivredne interesne zajednice donijet će odluke o visini
posebnih vodoprivrednih naknada iz člana 144. i 146. Zakona o vodama ("Narodne
novine", br. 32/84) u roku šest mjeseci od dana njegova stupanja na
snagu.

Privremeno, do donošenja samoupravnog sporazuma o osnovama plana za
srednjoročno razdoblje od 1986. do 1990. godine, iznos i visina posebne
vodoprivredne naknade iz člana 142. Zakona o vodama ("Narodne novine".
br. 32/84), mogu se utvrditi odlukom skupštine vodne zajednice uz suglasnost
skupština društveno-političkih zajednica koje su utvrdile slivno područje.

Član 207.

Vodoprivredne organizacije donijet će opće akte iz člana 56. Zakona
o vodama ("Narodne novine", br. 32/84) u roku od godine dana
od dana njegova stupanja na snagu.

Član 208.

Korisnici akumulacija i retencija donijet će opće akte iz člana 59.
Zakona o vodama ("Narodne novine", br. 32/84) u roku od godine
dana od dana njegova stupanja na snagu.

Član 209.

Općine su dužne organizirati obavljanje vodoprivredne inspekcije najkasnije
do 1. siječnja 1988.

Član 210.

Odluku o slivnom području koje se prostire na području više općina donijet
će sporazumno skupštine općina najkasnije do 30. lipnja 1987. do kada ostaju
na snazi odluke koje su donijele skupštine zajednica općina.

Član 211.

Danom stupanja na snagu Zakona o vodama ("Narodne novine",
br. 32/84) prestaje važiti Zakon o vodama

("Narodne novine", br. 53/74 i 14/76).

Član 212.

U roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu Zakona o vodama ("Narodne
novine", br. 32/84) prestaje važiti Zakon o visini naknada za financiranje
vodoprivrede ("Narodne novine", br. 55/74 i 26/77).

Član 213.

Do donošenja odnosno usklađivanja propisa prema odredbama Zakona o vodama
("Narodne novine", br 32/84) ostaju na snazi :

1. Uredba o kategorizaciji vodotoka ("Narodne novine", br.
15/81);

2. Uredba o klasifikaciji voda ("Narodne novine", br 15/81);

3. Uredba o maksimalno dozvoljenim koncentracijama opasnih tvari u vodama
i obalnom moru ("Narodne novine", br. 2/84);

4. Pravilnik o obliku i načinu vođenja vodnih knjiga i o izvacima iz
vodnih knjiga ("Narodne novine", br. 17/78);

5. Pravilnik o stručnoj spremi i drugim uvjetima koje mora ispunjavati
vodoprivredni inspektor, te o legitimaciji vodoprivrednog inspektora ("Narodne
novine", br. 46/77), izuzev odredbe člana 2. toga pravilnika koja
prestaje važiti na dan stupanja na snagu ovoga zakona;

6. Odluka o utvrđivanju vodnih područja ("Narodne novine",
br. 33/67 i 53/74) i odluke o utvrđivanju slivnih područja koje je donio
Sabor odnosno općinske skupštine;

7. odluke općinskih skupština o zaštiti izvorišta.

Član 214.

Na dan stupanja na snagu Zakona o izmjenarna i dopunama Zakona o vodama
("Narodne novine", br. 57/89)

- Vodoprivredna radna organizacija za vodno područje sliva Save, sa
sjedištem u Zagrebu, nastavlja s radom kao Javno vodoprivredno poduzeće
za vodno područje sliva Save, sa sjedištem u Zagrebu,

- Vodoprivredna radna organizacija za vodno podrućje "Drava - Dunav"
za vodno područje slivova Drave i Dunava, sa sjedištem u Osijeku nastavlja
s radom kao Javno vodoprivredno poduzeće za vodno područje Drave i Dunava,
sa sjedištem u Osijeku,

- Radna organizacija "Vodoprivreda" za vodno područje primorsko-istarskih
slivova, sa sjedištem u Rijeci, nastavlja s radom kao Javno vodoprivredno
poduzeće za vodno područje primorsko-istarskih slivova, sa sjedištem u
Rijeci,

- Vodoprivredna radna organizacija za vodno područje dalmatinskih slivova,
sa sjedištem u Splitu, nastavlja s radom kao Javno vodoprivredno poduzeće
za vodno područje dalmatinskih slivova, sa sjedištem u Splitu;

- Složena organizacija udruženog rada "Vodoprivreda Hrvatske",
sa sjedištem u Zagrebu, nastavlja s radom kao Zajednica vodoprivrede Hrvatske,
sa sjedištem u Zagrebu.

Organizacije iz stava 1. ovoga člana dužne su organizaciju, rad i opće
akte uskladiti s odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama
("Narodne novine", br. 57/89), u roku šest mjeseci od dana stupanja
na snagu toga zakona.

Član 215.

Odluke o organiziranju vodoprivrednih osnovnih organizacija udruženog
rada u sastavu postojećih vodoprivrednih organizacija za vodno područje,
kao javnih vodoprivrednih poduzeća za slivno područje, donijet će općine
u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o vodama ("Narodne novine", br. 57/89).

Zakon, NN 10/1990-126
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)