## Zakon o brdsko-planinskim područjima

### NN 12/2002 (6.2.2002.), Zakon o brdsko-planinskim područjima

# HRVATSKI SABOR

288

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O BRDSKO- -PLANINSKIM PODRUČJIMA

Proglašavam Zakon o brdsko-planinskim područjima, koji je donio Hrvatski
sabor na sjednici 25. siječnja 2002.

Broj: 01-081-02-334/2

Zagreb, 30. siječnja 2002.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O BRDSKO-PLANINSKIM PODRUČJIMA

I. TEMELJNE ODREDBE

 Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju poticajne mjere za demografsku obnovu,
gospodarski rast i održivi razvitak, te stvaranje pred­uvjeta za rješavanje
socijalnih prilika i podizanje životnog standarda stanovnika u
brdsko-planinskim područjima.

Pod brdsko-planinskim područjem u smislu ovoga Zakona razumijeva se
područje čija nadmorska visina, nagib, ekspozicija, efektivna plodnost,
klimatske i druge prirodne osobitosti predstavljaju otežane uvjete za život i
rad stanovnika.

Članak 2.

Brdsko-planinska područja
utvrđuju se kao područja od interesa i pod posebnom zaštitom Republike Hrvatske
radi poticaja demografske obnove, naseljavanja, stvaranja preduvjeta da se
prirodni i ini gospodarski resursi što kvalitetnije koriste za gospodarski
razvoj ovih područja i Republike Hrvatske u cjelini, uz podizanje nivoa ekološke
zaštite prirodnih bogatstava i životnog prostora za ljude i sva živa bića, te
kvalitetnije i ravnomjernije rješavanje socijalnih prilika i gospodarskog rasta
i razvoja svih područja Republike Hrvatske.

Članak 3.

Brdsko-planinska područja
razvrstavaju se u dvije skupine:

– u prvu skupinu ulaze
jedinice lokalne samouprave koje imaju negativan prirodni prirast stanovništva,
nižu stopu gospodarskog rasta i razvoja, veću stopu nezaposlenosti i niži standard
stanovništva od prosječnog u Republici Hrvatskoj niži stupanj izgrađenosti i
opremljenosti krupnom i komunalnom infrastrukturom, te stanje javnih službi na
razini nižoj od prosječne u Republici Hrvatskoj,

– u drugu skupinu ulaze
ostale jednice lokalne samouprave čije stanovništvo zbog nepovoljnog djelovanja
klimatskih i drugih prirodnih osobitosti, koje objektivno djeluju na prostor
brdsko-planinskih područja, imaju otežane i skuplje uvjete življenja od ostalog
stanovništva u Republici Hrvatskoj.

Na temelju objavljenih
statističkih podataka Državnog zavoda za statistiku, i prijedloga predstavničkog
tijela jedinice lokalne samouprave Vlada Republike Hrvatske utvrđuje svojom
odlukom u koju skupinu ulazi pojedina jedinica lokalne samouprave.

Radi donošenja odluke iz
stavka 2. ovoga članka, Vlada Republike Hrvatske, osim mjerila iz stavka 1.
ovoga članka, kao dodatno mjerilo može koristiti:

– pedološki sastav i bonitet
poljoprivrednog i šumskog zemljišta,

– biološku zrelost i
prostornu rasprostranjenost zemljišta te prosječnu šumu za gospodarsko iskorištavanje,

– nadmorsku visinu, nagib,
ekspoziciju, prirodne i gospodarske potencijale te klimatske i druge prirodne
osobitosti, koje utječu na život i rad stanovnika,

– broj stanovnika po km2 u odnosu na
prosjek Republike Hrvatske,

– indeks smanjenja broja
stanovništva u razdoblju posljednjih pedeset godina,

– prosječnu životnu dob
stanovništva.

II. POTICAJNE MJERE ZA RAZVITAK BRDSKO- -PLANINSKIH PODRUČJA

Članak 4.

U brdsko-planinskom području Republika Hrvatska će posebnim mjerama
poticati opstanak i naseljavanje stanovnika.

Članak 5.

Obitelj sa prebivalištem u jedinici lokalne samouprave na
brdsko-planinskom području iz prve skupine ima pravo ubrati i pripremiti 10m3 , a iz druge
skupine 5m3 drveta za ogrjevbez plaćanja naknade, na temelju programa kojeg
donosi javno poduzeće »Hrvatske šume« i prema rasporedu kojeg utvrđuje šumarija
na svom šumsko-gospodarskom području.

Korisnik prava iz stavka 1. ovoga članka podnijet će zahtjev »Hrvatskim šumama«
do 30. travnja svake godine, radi ostvarivanja tog prava u tekućoj godini.

Članak 6.

Osoba starija od 16 godina koja ima prebivalište i boravi u jedinici
lokalne samouprave na brdsko-planinskom području ima pravo ubiranja, bez
naknade, šumskih plodina, u skladu s propisima.

Najbliža šumarija »Hrvatskih šuma« izdat će, na zahtjev osobe iz stavka
1. ovoga članka, iskaznicu koja služi kao dozvola za ubiranje šumskih plodina.

Iskaznica vrijedi dok osoba kojoj je izdana ima prebivalište na tom
području.

Članak 7.

Prednost za ostvarivanje prava na koncesiju poljoprivrednog i šumskog
zemljišta te drugog prirodnog bogatstva imaju pod istim uvjetima fizičke i
pravne osobe s prebivalištem, odnosno sjedištem u jedinici lokalne samouprave
na brdsko-planinskom području.

Ako više osoba iz stavka 1. ovoga članka ima jednake uvjete prednost se
daje osobi koja svojim programom jamči veće zapošljavanje radnika koji imaju
prebivalište u jedinici lokalne samouprave na brdsko-planinskom području.

Prednost za ostvarivanje prava na koncesiju, odnosno povlasticu za
organiziranje lovišta i ostvarivanje ribolovnog prava na šumskom području,
odnosno ribolovnom području ili ribolovnoj zoni, imaju pod istim uvjetima, fizičke
i pravne osobe s prebivalištem, odnosno sjedištem u jedinici lokalne samouprave
na brdsko-planinskom području.

Članak 8.

Obitelj s prebivalištem u jedinici lokalne samouprave na
brdsko-planinskom području, koja obavlja djelatnost stočarstva ima pravo ispaše,
žiriranja i kosidbe na poljoprivrednom i šumskom zemljištu i pašnjaka u državnom
vlasništvu i vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave bez
naknade, na površinama koje će im utvrditi vlasnik.

Korisnik prava iz stavka 1. ovoga članka može najkasnije do 30. ožujka
tekuće godine podnijeti zahtjev vlasniku zamljišta za utvrđivanje prava i određenje
površina koje može koristiti idućih 12 mjeseci.

Kod utvrđivanja prava i određenje površina vlasnik zemljišta dat će
prednost podnositelju zahtjeva poštujući sljedeća mjerila:

– broj članova obitelji podnositelja zahtjeva,

– obitelji sa troje ili više djece,

– broj stoke,

– slabije imovinsko stanje i niža prosječna primanja,

– ako je to jedina djelatnost podnositelja zahtjeva,

– broj već korištenih površina, te

– već ostvarena ili namjeravana ulaganja radi unaprjeđenja kvalitete pašnjaka
i livada.

Članak 9.

U ostvarivanju prava iz članka 8. ovoga Zakona, nositelj prava dužan je
pridržavati se uvjeta i mjerila utvrđenih u programu, koji će donijeti najbliža
šumarija radi zaštite zaštićenih prirodnih vrsta i biljaka u tom području.

Članak 10.

Obitelj s prebivalištem u
jedinicama lokalne samouprave na brdsko-planinskom području, koje su uvele
porez na neobrađeno poljoprivredno zemljište, ima pravo na novčani poticaj po
hektaru ako počne obrađivati neobrađeno poljoprivredno zemljište u svome vlasništvu.

Vlada Republike Hrvatske
utvrdit će iznose poticaja iz stavka 1. ovoga članka i mjerila za provođenje.

Članak 11.

Fizičkoj i pravnoj osobi koja
obavlja gospodarsku djelatnost na brdsko-planinskom području umanjuje se
porezna osnovica na temelju koje se plaća porez, za sredstva koja je
reinvestirao ili na temelju podnesenog programa iz kojeg je vidljivo da će u
narednoj poslovnoj godini ta sredstva biti reinvestirana za proširenje postojeće
djelatnosti ili investirana za otpočinjanje novih gospodarskih djelatnosti ako
tim programom postiže ostvarivanje, pored gospodarskih, i sljedećih ciljeva:

– povećanje broja radnika,

– usvajanje novih tehnoloških
znanja,

– podizanje razine ekološke
zaštite i zaštite na radu,

– proizvoditi proizvode i/ili
usluge pretežito namijenjene izvozu ili kojih nema ili nema dovoljno za potrebe
Republike Hrvatske.

Članak 12.

Fizička i pravna osoba, koja
osniva trgovačko društvo za obavljanje gospodarske djelatnosti ili otvara obrt
u skladu sa Zakonom o obrtu i Zakonom o trgovačkim društvima radi postizanja
ciljeva iz članka 11. ovoga Zakona i zapošljava više od 5 novih radnika, oslobađa
se plaćanja poreza na dobit, odnosno dohodak koji ostvari za prvu godinu
poslovanja, u drugoj godini poslovanja plaća 25%, trećoj godini 50%, u četvrtoj
godini 75%, a u petoj godini 100% pripadajućeg poreza.

Članak 13.

Porezni obveznici, koji
obavljaju djelatnost na brdsko-planinskim područjima i zapošljavaju više od 5
radnika, pri čemu više od 2/3 (dvije trećine) od ukupnog broja zaposlenih ima
prebivalište i boravi u jedinici lokalne samouprave na brdsko-planinskom području,
u prvoj godini od dana početka primjene ovoga Zakona oslobađa se plaćanja
poreza na dobit u visini od 50% od propisane stope.

Smatra se da porezni obveznik
iz stavka 1. ovoga članka zapošljava na neodređeno vrijeme radnike, ako je
radnik u radnom odnosu kod poreznog obveznika i ima prebivalište te boravi u
jedinici lokalne samouprave na brdsko-planinskom području najmanje deset
mjeseci u poslovnoj godini.

Članak 14.

Obveznicima poreza na
dohodak, koji obavljaju samostalnu djelatnost na brdsko-planinskim područjima,
ostvareni dohodak od tih djelatnosti na tim područjima umanjuje se za 50% od
osnovice poreza na dohodak utvrđene ovim Zakonom.

Iznimno, ako obveznik poreza
na dohodak iz stavka 1. ovoga članka zapošljava više od pet radnika u radnom
odnosu na neodređeno vrijeme, pri čemu više od 2/3 (dvije trećine) ima
prebivalište i boravi u jedinici lokalne samouprave na brdsko-planinskom području,
oslobađa se plaćanja poreza na dohodak u prvoj i sljedećih pet godina od dana
početka primjene ovoga Zakona.

Članak 15.

Poreznim obveznicima na dohodak iz članka 14. ovoga Zakona, osnovica
poreza na dohodak može se u poreznom razdoblju dodatno umanjiti za iznos isplaćenih
plaća i isplaćenih doprinosa na plaću novim radnicima te za iznos isplaćenih
nagrada učenicima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja.

Porezni obveznik može pravo na umanjenje porezne osnovice za isplaćene
plaće i doprinose na plaću novih radnika koristiti godinu dana od dana njihovog
zaposlenja, a ako se radi o radnicima s invaliditetom tada to pravo može
koristiti tri godine računajući od dana njihovog zaposlenja.

Ako porezni obveznik tijekom poreznog razdoblja sklopi ugovor o radu s
novim radnicima, a u istom poreznom razdoblju raskine ugovor o radu s određenim
brojem radnika, porezna osnovica se smanjuje za razliku između obračunatih i
isplaćenih plaća novim radnicima i obračuna plaća koji bi u istom poreznom
razdoblju primili radnici s kojima je raskinut ugovor o radu.

III. Poticaji ulaganja

Članak 16.

Na dobit ostvarenu od ulaganja koja iznosi najmanje 10 milijuna kuna,
porez na dobit plaćat će se po stopi od 7% za vrijeme od 10 godina od godine početka
ulaganja, uz uvjet da se u tom razdoblju osigura zapošljavanje najmanje 30
zaposlenika, otpočevši od isteka prve godine ulaganja.

Na dobit ostvarenu od
ulaganja u iznosu većem od 20 milijuna kuna, porez na dobit plaćat će se po
stopi od 3% za vrijeme od 10 godina od godine početka ulaganja, uz uvjet da se
u tom razdoblju osigura zapošljavanje najmanje 50 zaposlenika, otpočevši od
isteka prve godine ulaganja.

Na dobit ostvarenu od
ulaganja u iznosu većem od 60 milijuna kuna, porez na dobit plaćat će se po
stopi od 0% za vrijeme od 10 godina od godine početka ulaganja, uz uvjet da se
u tom razdoblju osigura zapošljavanje najmanje 75 zaposlenika, otpočevši od
prve godine ulaganja.

Ukupan iznos porezne
povlastice, koju ulagatelj može iskoristiti tijekom trajanja roka plaćanja
povlaštene stope poreza na dobit, ne može prelaziti iznos samog ulaganja. Iznos
porezne povlastice utvrđuje se kao razlika obračunatog poreza na dobit izračunanog
primjenom propisane stope i stopa iz ovoga članka.

Ako porezni obveznik nositelj
poreznih povlastica smanji broj zaposlenika utvrđen odredbama ovoga članka,
prestaje mu pravo korištenja tih povlastica za cijelo razdoblje za koje su
odobrena, uz obvezu povrata sredstava ostvarenih korištenjem odobrenih
povlastica uvećanih za iznos zakonske zatezne kamate.

Poreznom obvezniku nositelju
poreznih povlastica kojemu je ukinuto pravo njihova korištenja ne može se
ponovo odobriti njihovo korištenje.

U iznos ulaganja iz stavka
1., 2. i 3. ovoga članka ne uračunava se vrijednost zemljišta i građevina koje
su starije od jedne godine, i ranije korištena oprema, što se unose kao ulog.

Porezne povlastice mogu
koristiti samo nositelji poticajnih mjera iz Zakona o poticanju ulaganja.
Iznimno, ako se ulaže u stočarstvo, mljekarstvo i turističku djelatnost, na
temelju zahtjeva ulagatelja, a na prijedlog Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
i Ministarstva turizma, Vlada Republike Hrvatske može odlučiti da nositelj
poreznih povlastica može biti već postojeće društvo.

Članak 17.

Kod uvoza stoke (krupnog i sitnog zuba) radi obnove stočnog fonda, matičnih
stada i razvoja djelatnosti stočarstva, krajnji korisnik oslobađa se carinskih
davanja.

Članak 18.

Radi razvoja i unaprjeđivanja poljoprivredne djelatnosti, kod uvoza poljoprivrednih
strojeva i alata, poljoprivrednik u brdsko-planinskim područjima oslobađa se
plaćanja carinskih davanja pod uvjetom da se ti strojevi i alati ne proizvode u
Republici Hrvatskoj.

Članak 19.

Poljoprivrednik u obavljanju poljoprivredne djelatnosti na
brdsko-planinskom području oslobađa se na teret proračunskih sredstava
Republike Hrvatske plaćanja poreza na sjemenske sorte namijenjenih sjetvi tipičnih
plodoreda za to područje.

Cijena goriva i maziva namijenjenih za radne i druge strojeve u obavljanju
poljoprivredne djelatnosti smanjuje se za 50% od tržišne cijene na teret
sredstava proračuna Republike Hrvatske.

Članak 20.

Na brdsko-planinskom području shodno se primjenjuju odgovarajuće odredbe
Zakona o područjima posebne državne skrbi u svezi s prodajom, darovanjem, služnostima
i zakupom poljoprivrednog zemljišta.

Članak 21.

Fizička i pravna osoba s prebivalištem, odnosno sjedištem u jedinici
lokalne samouprave na brdsko-planinskom području koja obavlja djelatnost obrade
i prerade drveta pod jednakim uvjetima ima pravo prvenstva u nabavljanju različitih
tipova i vrsta drveta iz drvne mase, koja je namijenjena tržištu, iz šuma sa
brdsko-planinskih područja.

Članak 22.

Porezni obveznik koji ima prebivalište, odnosno sjedište u jedinici
lokalne samouprave koja u skladu s ovim Zakonom ulazi u prvu skupinu, plaća
porez umanjen za:

– porez na dohodak 50%,

– porez na dobit 50%,

– porez na promet nekretnina 50%.

Porezni obveznik iz stavka 1. ovoga članka koji ulazi u drugu skupinu
plaća poreze umanjene za:

– porez na dohodak 20%,

– porez na dobit 20%,

– porez na promet nekretnina 20%.

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 23.

Ako je odredbama drugih zakona utvrđen povoljniji položaj pravnih i fizičkih
osoba na nekom dijelu brdsko-planinskih područja, na te pravne i fizičke osobe
primijenit će se taj zakon.

Članak 24.

Vlada Republike Hrvatske donijet će odluke propisane ovim Zakonom u roku
od 90 dana od dana početka primjene ovoga Zakona.

Predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave podnosi prijedlog iz članka
3. stavka 2. najkasnije u roku od 45 dana od dana početka primjene ovoga
Zakona.

Javno poduzeće »Hrvatske šume« donijet će programe iz članka 5. ovoga
Zakona u roku od 90 dana od dana početka primjene ovoga Zakona.

Članak 25.

Za provođenje ovoga Zakona sredstva se osiguravaju u Fondu za regionalni
razvoj Republike Hrvatske, Fondu za razvoj i zapošljavanje te iz sredstava
namijenjenih poticanju razvoja obrtništva, malog i srednjeg poduzetništva i
poljoprivrede.

Članak 26.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 304-01/01-01/02

Zagreb, 25. siječnja 2002.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 12/2002-288