## Pravilnik o tehničkim i mjeriteljskim zahtjevima za mjerne sustave za mjerenje mase goriva u obliku stlačenog prirodnog plina za motorna vozila

### NN 78/2011 (8.7.2011.), Pravilnik o tehničkim i mjeriteljskim zahtjevima za mjerne sustave za mjerenje mase goriva u obliku stlačenog prirodnog plina za motorna vozila

DRŽAVNI ZAVODA ZA MJERITELJSTVO

1663

Na temelju članka 16. stavka 3. Zakona o mjeriteljstvu (»Narodne novine« br. 163/03, 194/03 i 111/07) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

PRAVILNIK

O MJERITELJSKIM I TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA ZA MJERNE SUSTAVE ZA MJERENJE MASE GORIVA U OBLIKU STLAČENOG PRIRODNOG PLINA ZA MOTORNA VOZILA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom propisuju mjeriteljski i tehnički zahtjevi koje moraju ispunjavati mjerni sustavi za mjerenje mase goriva u obliku stlačenog prirodnog plina za motorna vozila (u daljnjem tekstu: agregati).

II. MJERITELJSKI I TEHNIČKI ZAHTJEVI

Članak 2.

Agregati iz stavka 1. ovoga članka podliježu tipnom ispitivanju i ovjeravanju na način opisan u Dodatku ovoga Pravilnika.

Mjeriteljski i tehnički zahtjevi kojima moraju udovoljavati agregati opisani su u Dodatku ovoga Pravilnika.

Ovjeravanje sadrži ocjenu sukladnosti s odobrenim tipom mjerila i provjeru točnosti.

III. ZAVRŠNA ODREDBA

Članak 3.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/11-03/06

Urbroj: 558-01/1-11-1

Zagreb, 30. lipnja 2011.

Ravnatelj
dr. sc. Krešimir Buntak, v. r.

POJMOVI I ZNAČENJA

1. Mjerni sustav i njegovi sastavni dijelovi

1.1. Mjerilo

Uređaj konstruiran za mjerenje, pamćenje i pokazivanje količine plina koji je prošao kroz mjerni pretvornik pri mjerenju.

Napomena: Mjerilo uključuje barem mjerni pretvornik, računalo (uključujući uređaj za podešavanje ili uređaj za korekcije, ako postoji) i pokazni uređaj.

1.2. Mjerni pretvornik

Dio mjerila koji protok mjerenog plina pretvara u signal koji se šalje u računalo. Taj dio mjerila može imati vlastito nezavisno napajanje ili koristiti vanjski izvor napajanja.

Napomena: mjerni pretvornik uključuje osjetilo protoka ili osjetilo mase.

1.3. Računalo

1.3.1. Računalo mjerila

Dio mjerila koji prima izlazne signale pretvornika signala i eventualno iz mjernih pretvornika, obrađuje ih i ako je to prikladno, sprema rezultate u memoriju do korištenja.

1.3.2. Računalo sustava

Opcijski dio mjerila koji prima digitalni signal iz računala mjerila i, moguće, iz pridruženih mjernih uređaja. Računalo sustava obrađuje te podatke za pokazni uređaj.

Napomena: Računalo mjerila i računalo sustava smiju biti dva zasebna elementa ili tvoriti jedinstveni uređaj.

1.4. Pokazni uređaj

Dio mjerila koji kontinuirano prikazuje rezultate mjerenja.

Napomena: Ispisni uređaj koji osigurava ispis na kraju mjerenja nije pokazni uređaj.

1.5. Pomoćni uređaj

Uređaj namijenjen za provedbu određene funkcije izravno uključen u obradu, prijenos ili prikaz rezultata mjerenja. Glavni pomoćni uređaji su:

– uređaj za postavljanje nule;

– uređaj za ispis;

– memorijski uređaj;

– pokazni uređaj za jediničnu cijenu;

– pokazni uređaj za ukupan iznos;

– uređaj za prednamještanje;

1.6. Dodatni uređaj

Dio agregata ili uređaj, koji nije pomoćni uređaj, a potreban je da osigura ispravno mjerenje ili je namijenjen da olakša postupak mjerenja, ili dio agregata koji bi na bilo koji način mogao utjecati na mjerenje.

Glavni dodatni uređaji su:

■ filter;

■ uređaj koji se koristi za točku primopredaje;

■ uređaj protiv vrtloga;

■ grane ili premosnice;

■ ventili, i općenito, sve plinske cijevi.

1.7. Mjerni sustav

Sustav koji se sastoji od samog mjerila, svih pomoćnih uređaja i dodatnih uređaja.

1.8. Mjerni sustav za mjerenje mase goriva za motorna vozila u obliku stlačenog prirodnog plina

Mjerni sustav namijenjen za punjenje rezervoara motornih vozila gorivom u obliku stlačenog prirodnog plina. Takav se mjerni sustav u daljnjem tekstu naziva »agregat«.

1.9. Pridruženi mjerni uređaji

Mjerni uređaji pridruženi računalu ili uređaju za korekciju, za mjerenje veličina karakterističnih za plin, a bitnih za obavljanje korekcije.

1.10. Uređaj za korekciju

Uređaj povezan ili ugrađen u mjerilo za automatsku korekciju mase, koji uzima u obzir veličinu protoka i/ili karakteristike plina koji se mjeri (viskoznost, temperatura, pritisak, itd.) i unaprijed utvrđene kalibracijske krivulje.

1.11. Točka primopredaje

Točka u kojoj definiramo da je plin isporučen.

1.12. Mjeriteljske značajke

1.12.1. Prikaz rezultata mjerenja na mjerilu

Prikaz (pokazan, ispisan ili zapamćen), koji podliježe nadzoru zakonskog mjeriteljstva.

Napomena: Pokazivanja osim prikaza rezultata mjerenja na mjerilu često se nazivaju sekundarna pokazivanja.

1.12.2. Najmanja mjerena količina

Najmanja mjerena količina plina za koju je, za taj agregat, mjerenje mjeriteljski prihvatljivo.

Napomena: Ova najmanja masa naziva se također najmanja isporuka

1.12.3. Najmanje specificirano odstupanje mase

Apsolutni iznos najveće dopuštene pogreške za najmanju mjerenu količinu agregata.

1.12.4. Pogreška ponovljivosti

Razlika između najvećih i najmanjih rezultata uzastopnih mjerenja iste veličine provedenih pod isti uvjetima.

1.12.5. Svojstvena pogreška

Pogreška agregata određena pri referentnim uvjetima.

1.12.6. Neispravnost

Razlika pogreške konkretnog mjerenja i svojstvene pogreške agregata.

1.12.7. Značajna neispravnost

Za masu, neispravnost je veličina koja je veća od veće od ove dvije vrijednosti:

■ jedna desetina veličine najveće dopuštene pogreške za agregat i za odmjerenu masu,

■ minimalno određeno odstupanje mase. Za cijenu koju treba platiti, cijena koja odgovara značajnoj neispravnosti za masu.

Napomena: Nije dopuštena neispravnost za jediničnu cijenu.

Sljedeće se ne smatra značajnim neispravnostima:

■ neispravnosti koje proizlaze iz istovremenih i međusobno neovisnih uzroka u samom mjernom uređaju ili u njegovoj opremi za provjeru,

■ prijelazne neispravnosti, koje su trenutačne varijacije u pokazivanju, koje se ne može interpretirati, zapamtiti ili prenijeti kao rezultat mjerenja,

■ neispravnosti koje podrazumijevaju nemogućnost izvođenja bilo kojeg mjerenja.

1.13. Ispitivanja i uvjeti ispitivanja

1.13.1. Utjecajna veličina

Utjecajna veličina je veličina koja nije mjerena veličina, ali utječe na mjerni rezultat ili na prikaz rezultata mjerenja agregata.

1.13.2. Utjecajni faktor

Utjecajna veličina čiji je iznos unutar nazivnih radnih uvjeta agregata.

1.13.3. Smetnja

Utjecajna veličina čiji je iznos izvan nazivnih radnih uvjeta mjernog sustava.

Napomena: Utjecajna veličina je smetnja ako za tu utjecajnu veličinu nisu specificirani nazivni radni uvjeti.

1.13.4. Nazivni radni uvjeti

Uvjeti korištenja koji daju raspon vrijednosti utjecajnih veličina za koje su mjeriteljske značajke agregata unutar granica najveće dopuštene pogreške.

1.13.5. Referentni uvjeti

Skup navedenih vrijednosti za utjecajne faktore koji su određeni da bi osigurali valjanu međuusporedbu rezultata mjerenja.

1.13.6. Ispitivanje djelotvornosti

Ispitivanje je namijenjeno provjeri da li agregat koji se ispituje može izvršiti funkcije za koje je namijenjen.

1.13.7. Ispitivanje izdržljivosti

Ispitivanje je namijenjeno provjeri da li agregat koji se ispituje može održati svoje radne karakteristike tijekom predviđenog razdoblja uporabe.

1.13.8. Ispitne posude

Ispitni rezervoar ili skup ispitnih rezervoara u zajedničkom sklopu koji sačinjavaju dio multi-segmentnog sustava za pohranu plina. Segmenti rade na različitim razinama tlaka u sustavu punjenja gorivom sa sekvencijalnim kontrolnim uređajem (pogledati 1.3.9 niže).

Napomena: Ispitivanje korištenjem višesegmentnih ispitnih posuda stvara kratkotrajne nagle promjene jačine protjecanja plina.

1.13.9. Sekvencijalni kontrolni uređaj

Uređaj koji omogućuje preusmjeravanje toka plina između ispitnih rezervoara. Sekvencijalni kontrolni uređaj može biti dio mjernog sustava ili dio stanice za punjenje gorivom.

1.14. Elektronička ili električna oprema

1.14.1. Elektronički uređaj

Uređaj koji koristiti elektroničke podsklopove za obavljanje specifične funkcije. Elektronički uređaji obično se proizvode kao izdvojene jedinice i moguće ih je neovisno testirati.

1.14.2. Elektronički podsklop

Dio elektroničkog uređaja koji koristi elektroničke komponente i ima prepoznatljivu vlastitu funkciju.

1.14.3. Elektronička komponenta

Najmanji fizički entitet koji koristi provođenje struje elektronima ili šupljinama u poluvodičima, plinovima, ili u vakuumu.

1.14.4. Oprema za provjeru

Oprema ugrađena u agregat koja omogućava otkrivanje značajnih neispravnosti i postupak u skladu s time.

Napomena: Provjera prijenosnog uređaja ima za svrhu provjeru da je cjelokupna predana informacija (i samo ta informacija) potpuno primljena od prijemne opreme.

1.14.5. Automatska oprema za provjeru

Oprema za provjeru rada bez pomoći poslužitelja.

1.14.6. Stalna automatska oprema za provjeru

Automatska oprema za provjeru koja djeluje za vrijeme cijelog postupka mjerenja.

1.14.7. Intermitentna automatska oprema za provjeru

Automatska oprema za provjeru koja djeluje barem jednom, bilo na početku ili na kraju svakog postupka mjerenja.

1.14.8. Uređaj za napajanje

Uređaj za opskrbu elektroničkih uređaja potrebnom električnom energijom, koji koristi jedan ili više AC ili DC izvora.

2. Opći zahtjevi

2.1. Sastavni dijelovi mjernog sustava

Samo mjerilo nije agregat. Agregat uključuje najmanje:

■ mjerilo,

■ točku primopredaje,

■ plinske cijevi koje imaju određene značajke koje mogu utjecati na mjeriteljsku djelotvornost i koje se mora uzeti u obzir.

Agregat smije biti opremljen drugim pomoćnim i dodatnim uređajima (pogledati točku 2.2).

Ako nekoliko mjerila namijenjenih za odvojena mjerenja protoka plina imaju zajedničke elemente (računalo, filter, itd.), svako mjerilo se smatra da čini, sa zajedničkim elementima, agregat.

Agregat smije uključivati samo jedno mjerilo.

2.2. Pomoćni i dodatni uređaji

2.2.1. Pomoćni uređaji smiju biti dio računala ili mjerila, ili smiju biti periferna oprema, spojena preko sučelja s računalom.

U pravilu ovi pomoćni uređaji su neobvezni.

2.2.2. Kada su ovi pomoćni uređaji obavezni, oni se smatraju sastavnim dijelovima mjernog sustava, podložni su mjeriteljskom nadzoru i moraju ispunjavati uvjete ovog pravilnika.

2.2.3. Po definiciji, dodatni uređaji koje se može instalirati u agregat ne smiju moći falsificirati mjeriteljsko ponašanje mjerila.

2.3. Područje rada

2.3.1. područje rada agregata mora biti specificirano od strane proizvođača i određeno je sljedećim značajkama:

■ najmanja mjerena veličina,

■ mjerno područje, ograničeno najmanjom veličinom protoka, Qmin i najvećom veličinom protoka, Qmax,

■ najveći pritisak plina u spremniku plina stanice za punjenje gorivom, Pst,

■ najveći pritisak plina pri brzom punjenju vozila na stlačeni plin, Pv,

■ ako je kritičan, najmanji pritisak plina, Pmin,

■ ako je to prikladno, priroda i značajke plinova koje agregat može mjeriti,

■ najveća temperatura plina, Tmax,

■ najmanja temperatura plina, Tmin,

■ kategorija okoliša.

Najveća i najmanja temperatura plina su temperature plina u pretvorniku signala pri mjerenju.

Kategorija okoliša može biti različita, prema napravama agregata, uz uvjet da je svaki uređaj korišten u skladu s vlastitom kategorijom okoliša.

2.3.2. Najmanja mjerena veličina agregata mora biti oblika 1 × 10n,
2 × 10n ili 5 × 10n kg, gdje je n pozitivni ili negativni cijeli broj, ili nula.

Najmanja mjerena veličina mora zadovoljavati uvjete primjene agregata.

Izuzev u iznimnim slučajevima, agregat ne smije biti korišten za mjerenje količine manje od ove najmanje mjerene veličina.

Agregati kojima je najveća veličina protoka ne veća od 30 kg/min moraju imati najmanju mjerenu veličinu jednaku ili manju od 2 kg.

Agregati kojima je najveća veličina protoka veća od 30 kg/min ali ne veća od 70 kg/min, moraju imati najmanju mjerenu veličinu jednaku ili manju od 5 kg.

Agregati kojima je najveća veličina protoka veća od 70 kg/min moraju imati najmanju mjerenu veličinu jednaku ili manju od 10 kg.

2.3.3. Mjerno područje mjerila protoka plina mora zadovoljiti uvjete primjene agregata; agregat mora biti projektiran tako da veličina protoka bude između najmanje veličine protoka i najveće veličine protoka mjerila protoka plina, osim na početku i na kraju mjerenja i prilikom prekida.

U normalnim uvjetima korištenja, sustav za upravljanje toka plina mora sprečavati isporuku pri iznosima protoka manjim od najmanje veličine protoka agregata. Mjerno područje agregata mora biti unutar mjernog područja svakog od njegovih elemenata. Omjer između najveće veličine protoka i najmanje veličine protoka mora biti najmanje 10.

2.3.4. Agregat smije biti korišten isključivo za mjerenje plina koji ima značajke unutar područja rada agregata, kako je navedeno u potvrdi o odobrenju tipa. Područje rada agregata mora biti unutar mjernog područja svakog od njegovih sastavnih dijelova, posebice mjerila protoka plina.

2.4. Pokazivanja

2.4.1. Agregat mora imati pokazni uređaj koji prikazuje masu isporučenog plina

Ako je sustav opremljen pokaznim uređajem za cijenu, moraju biti ispunjeni ovi uvjeti:

■ pokazivanja jedinične cijene i cijene isporučenog plina povezana su isključivo s masom isporučenog plina,

■ ova pokazivanja su prikazana samo kada se prikazuje i masa isporučenog plina.

2.4.2. Masa smije biti navedena isključivo u kilogramima. Oznaka ili ime jedinice mora se prikazati u neposrednoj blizini prikaza.

2.4.3. Agregat smije imati nekoliko uređaja koji pokazuju istu veličinu. Svaki uređaj mora ispunjavati uvjete ovog Pravilnika. Podjeljci ljestvice raznih pokaznih uređaja moraju biti isti.

2.4.4. Za bilo koju mjernu veličinu koja se odnosi na isto mjerenje, pokazivanja koja daju razni uređaji ne smiju odstupati jedno od drugoga.

2.4.5. Primjena istog pokaznog uređaja za prikaz nekoliko agregata (koji tada imaju zajednički pokazni uređaj) dopuštena je pod uvjetom da nije moguće koristiti bilo koja dva agregata istovremeno, kao i da je jasno određen agregat koji daje pokazivanje.

2.4.6. Podjeljak ljestvice mora biti u obliku 1 × 10n, 2 × 10n ili 5 × 10n kg, gdje je n pozitivni ili negativni cijeli broj, ili nula.

Podjeljak ljestvice mora biti jednak ili manji od polovice najmanjeg specificiranog odstupanja mase (vidi 3.1.3).

Ovo ne vrijedi za pokazivanja cijene.

2.4.7. Kada je relevantno, odredbe koje se odnose na pokazivanja mase, primjenjuju se po analogiji na pokazivanja cijene i sekundarna pokazivanja drugih veličina.

2.5. Prikladnost dodatnih uređaja

2.5.1. Agregat mora uključivati točku primopredaje. Ova točka primopredaje se mora nalaziti iza mjerila.

2.5.2. Tijekom odvijanja isporuke plina ne smije biti moguće preusmjeravanje mjerenog plina nakon prolaska kroz mjerilo protoka.

2.5.3. Dvije ili više točaka primopredaje za isporuku plina smiju biti trajno instalirane i korištene istovremeno ili naizmjence pod uvjetom da ne može biti izvršeno bilo koje skretanje plina osim u namijenjen primajući spremnik, ili da to bude očigledno. Takva sredstva uključuju, na primjer, fizičke prepreke, vidljive ventile ili pokazivanja koji objašnjavaju koje točke primopredaje su u uporabi, i, ako je potrebno, oznake objašnjenja.

2.5.4. Kada tijekom isporuke može biti korištena samo jedna točka primopredaje, nakon promjene točke primopredaje sljedeća isporuka mora biti onemogućena sve dok pokazni uređaj ne bude resetiran na nulu.

Ako istovremeno ili izmjenično mogu biti korištene dvije ili više točaka primopredaje, nakon promjene točke primopredaje sljedeća isporuka mora biti spriječena dok pokazni uređaj ne bude resetiran na nulu.

Nadalje, izvedbom agregata moraju biti ispunjeni zahtjevi točke 2.5.3.

2.5.5. Sustav mora biti projektiran tako da osigura da se isporuči izmjerena količina plina. Konkretno, ako je vjerojatno da će se između dviju isporuka plina u cijevi iza mjerila smanjiti pritisak plina, ovo može zahtijevati na primjer sustavni ispravak ili vraćanje tlaka cijevi prije odmjeravanja za sljedeću isporuku.

Bez obzira na načelo ispravljanja pogreške punjenja cijevi (tlak u cijevi se smanjuje, ili ne smanjuje), posebice bez obzira na spoj cijevi i točke primopredaje, u najlošijim uvjetima mjerenja, masa izmjerenog plina koji nije isporučen mora biti manja od ili jednaka polovici najmanjeg specificiranog odstupanja mase, ako se ne korigira.

Napomena: Svrha ove odredbe je sprječavanje sustavnog odstupanja. Ovaj se zahtjev provjerava pregledom projekta, ispitivanjem i/ili izračunom.

2.5.6. Ako postoji rizik da uvjeti isporuke mogu omogućiti veličinu protoka preko Qmax agregata, mora biti osiguran uređaj za ograničavanje protoka, kojega mora biti moguće zapečatiti.

2.5.7. Agregat mora imati priključak za spajanje i uklanjanje manometra tako da je moguća provjera pritiska Pmax i, ako je kritičan, Pmin.

3. Mjeriteljski zahtjevi za agregate i mjerila

3.1. Najveće dopuštene pogreške i druge mjeriteljske značajke

3.1.1. Ne dovodeći u pitanje točku 3.1.3, najveća dopuštena relativna pogreška za prikaz mase, pri ispitivanju radi odobrenja tipa jednaka je:

± 1% mjerene veličine za samo mjerilo i,

± 1.5% mjerene veličine za cjelokupni agregat.

Ovi iznosi NDP vrijede i za ispitivanja za prvu ovjeru provedena u laboratoriju.

Naime, najveće dopuštene pogreške od 1.5% mjerene veličine primjenjuju se kada je cjelokupni mjerni sustav opremljen s cijevi duljine kraće od ili jednake 5 m.

Kada je duljina cijevi veća od 5 m, iznos najveće dopuštene pogreške za cjelokupni agregat je 2% mjerene veličine.

Izvješće o ispitivanju i rješenje o odobrenju tipa moraju jasno pokazati najveću dopuštenu duljinu cijevi. U svim slučajevima gdje duljina cijevi nije navedena, primjenjuje se iznos najveće dopuštene pogreške od 1.5%.

3.1.2. Najveće dopuštene relativne pogreške mjerenja mase plina kod prve ovjere provedene pri nazivnim radnim uvjetima na mjestu primjene agregata kao i pri ponovnim ovjerama za cjelokupni agregat iznose ± 2% mjerene veličine.

3.1.3. Najveće dopuštene pogreške koje se primjenjuju na najmanju mjerenu veličinu imaju dvostruki iznos u odnosu na pogreške navedene u točki 3.1.1.

Prema tome, najmanje određeno odstupanje mase (Emin) agregata je određeno formulom:

Emin = 3 × Mmin/100

Pri tome Mmin je najmanja mjerena veličina koja ima formu specificiranu u točki 2.3.2.

Napomena: Najmanje specificirano odstupanje mase je apsolutni iznos najveće dopuštene pogreške.

3.1.4. Kolika god bila mjerena veličina mase plina, iznos najmanjeg navedenog odstupanja mase za cjelokupni sustav nikad ne smije biti veći od iznosa najveće dopuštene pogreške (izražene kao apsolutna pogreška).

3.1.5. Za bilo koju veličinu jednaku ili veću od 1000. podjeljaka ljestvice mjerila, pogreška ponovljivosti mjerila testirana pri stalnoj veličini protoka ne smije biti veća od 0.6%.

3.1.6. Za bilo koju veličinu jednaku ili veću od 1000. podjeljaka ljestvice mjerila, pogreška ponovljivosti agregata ili mjerila protoka ispitana u dinamičkim uvjetima protoka ne smije biti veća od 1%.

3.1.7. Unutar njihovog područja rada, mjerila ne smiju prikazati razliku između početne svojstvene pogreške i pogreške nakon ispitivanja izdržljivosti veću od ± 1%. Zahtjev ponovljivosti primjenjuje se također i za mjerenja provedeni nakon ispitivanja izdržljivosti.

3.2. Uvjeti za primjenu najveće dopuštene pogreške

3.2.1. Sve najveće dopuštene pogreške primjenjuje se za sve plinove koje se mjeri, sve moguće uvjete okoliša, temperatura i pritisaka, i sve veličine protoka za koje je sustav ili mjerilo odobreno. Agregat ili mjerilo mora biti u stanju ispuniti sve zahtjeve bez podešavanja ili modifikacija za vrijeme relevantnog postupka mjerenja.

4. Zahtjevi za mjerila i pomoćne uređaje agregata

Mjerilo i pomoćni uređaji agregata moraju udovoljiti sljedećim zahtjevima, bilo da se agregat odobrava kao cjelina, ili da imaju odvojena odobrenja tipa.

4.1. Mjerilo

4.1.1. Područje rada

Proizvođač mora specificirati područje rada mjerila tako da odredi barem sljedeće značajke:

■ mjerno područje određeno najmanjom veličinom protoka, Qmin, i najvećom veličinom protoka, Qmax,

■ najveći pritisak plina, Pmax,

■ ako je kritičan, najmanji pritisak plina, Pmin,

■ ako je svrsishodno, priroda i značajke plinova koje se može mjeriti,

■ najviša temperatura plina, Tmax,

■ najniža temperatura plina, Tmin.

Područje rada mora pokriti najmanje raspon radnih temperatura od +10 °C do +40 °C.

Ako nije posebno specificirano, podrazumijeva se da je raspon radnih temperatura od –10 °C do +50 °C. U svakom slučaju, raspon radnih temperatura mora odgovarati uvjetima primjene.

4.1.2. Uređaj za korekciju

Mjerilo smije imati uređaj za korekciju; takav se uređaj uvijek smatra integralnim dijelom mjerila. Svi mjeriteljski zahtjevi koji se postavljaju za mjerilo, posebice najveće dopuštene pogreške određene točkom 3., primjenjuju se na korigiranu masu. U normalnim uvjetima rada ne smije se prikazati nekorigirani iznos mase.

Uređaj za korekciju pogreške smanjuje pogrešku, koliko je to moguće. Uređaj za korekciju ne smije se primijeniti za bilokakav drugi utjecaj na mjerenje, osim za maksimalno smanjivanje pogreške mjerenja, čak i kada je pogreška unutar dopuštenih granica najveće dopuštene pogreške.

Tipnim odobrenjem može se propisati potrebne provjere parametara uređaja za korekciju pri ovjeravanju.

Uređaj za korekciju ne smije omogućiti korekciju pred-procijenjenog pomaka u odnosu na vrijeme ili masu.

Ako agregat ima neki pridruženi mjerni uređaj, on mora udovoljiti mjeriteljskim zahtjevima kao što je specificirano u točki 3.

Pridruženi mjerni uređaj mora biti opremljen uređajima za provjeru, kao što je definirano u točki 5.3.6.

4.2. Pokazni uređaj

4.2.1. Agregat mora imati digitalni pokazni uređaj. Decimalno mjesto mora biti jasno označeno.

4.2.2. Kontinuiran prikaz mase za vrijeme mjerenja je obavezan.

4.2.3. Visina znamenki pokaznog uređaja mora biti jednaka ili veća od 10 mm.

4.3. Uređaj za postavljanje nule

4.3.1. Agregat mora biti opremljen uređajem za vraćanje pokaznog uređaja za masu na nulu.

4.3.1.1. Uređaj za postavljanje nule ne smije dozvoliti promjenu rezultata mjerenja koje prikazuje pokazni uređaj za masu (osim postavljanje nule, kada rezultat mjerenja nestaje i prikazuju se nule).

4.3.1.2. Kada započne postupak vraćanje pokaznog uređaja na nulu, pokazni uređaj za masu ne smije prikazati rezultat različit od rezultata posljednjeg mjerenja, sve do kraja postupka vraćanja na nulu.

Za vrijeme mjerenja (tj. istakanja plina) ne smije biti moguće vraćanje pokaznog uređaja na nulu.

4.3.2. Ako sustav sadrži i pokazni uređaj za cijenu, taj pokazni uređaj također mora imati uređaj za vraćanje na nulu.

Uređaji za postavljanje nule na pokaznom uređaju za masu, kao i na pokaznom uređaju za cijenu moraju biti tako izvedeni da istovremeno nastupi vraćanje oba pokazna uređaja na nulu.

4.3.3 Ako agregat ima ispisni uređaj, bilo koji postupak ispisa ne smije biti moguć za vrijeme istakanja plina, a sljedeća isporuka plina smije biti omogućena tek nakon vraćanja pokaznog uređaja na nulu. Naravno, postupak ispisa ne smije promijeniti iznos količine niti cijene isporučenog plina, prikazanih na pokaznom uređaju.

4.4. Pokazni uređaj za cijenu

4.4.1. Pokazni uređaj za masu smije biti dopunjen pokaznim uređajem za cijenu, tako da istovremeno prikazuje masu izmjerenog plina i cijenu tog plina.

Korištena novčana jedinica ili njezin simbol se mora nalaziti u neposrednoj blizini prikaza cijene.

4.4.2. Prije početka mjerenja pripadna jedinična cijena mora biti prikazana na pokaznom uređaju. Jedinična cijena mora biti podesiva; promjenu treba biti moguće izvršiti bilo na agregatu ili na vanjskoj opremi.

Jedinična cijena prikazana na početku mjerenja mora ostati nepromijenjena tokom cijele transakcije. Nova jedinična cijena smije biti postavljena tek prije početka novog mjerenja.

Ako se jedinična cijena postavlja na vanjskoj opremi, mora proteći vrijeme duže ili jednako 5 s od postavljanja nove jedinične cijene do početka novog mjerenja.

4.4.3. Dopuštena je samo pogreška zaokruživanja najmanje značajne znamenke cijene isporučenog plina.

4.5. Uređaj za ispis

4.5.1 Ispis mase mora biti izražen u kilogramima.

Uređaj za ispis mora ispisati brojčani rezultat mjerenja (s decimalnim zarezom, ako treba), korištenu jedinicu ili njezin simbol.

4.5.2. Uređaj za ispis smije ispisati i podatke o mjerenju kao što je redni broj mjerenja, datum mjerenja, oznaku agregata, vrstu plina...

Ako je uređaj za ispis spojen na više od jednog agregata, on mora ispisati identifikacijsku oznaku relevantnog agregata.

4.5.3. Ako uređaj za ispis dopušta ponavljanje ispisa prije početka nove isporuke, kopije moraju biti jasno označena kao kopije (npr. natpisom »kopija«)

4.5.4. Uređaj za ispis smije pored izmjerene mase plina ispisati cijenu izmjerenog plina i jediničnu cijenu.

4.5.5. Uređaj za ispis mora ispuniti i zahtjeve točke 5.3.5.

4.6. Uređaj za prednamještanje

Agregati smiju imati uređaj za prednamještanje.

4.6.1 Odabranu količinu se unaprijed postavlja digitalnim uređajem koji prikaže tu količinu. Unaprijed odabrana količina plina mora biti prikazana prije početka mjerenja.

4.6.2. Ako se istovremeno vidi prikaz uređaja za prednamještanje i prikaz pokaznog uređaja za masu, mora ih se moći jasno razlikovati.

4.6.3. Odabranu količinu agregat mora prikazati u kilogramima. Ta jedinica ili njezin simbol (kg) mora biti prikazana na uređaju za prednamještanje.

4.6.4. Podjeljak skale uređaja za prednamještanje mora biti jednak podjeljku skale pokaznog uređaja.

4.6.5. Agregati s pokaznim uređajem za cijenu smiju imati i uređaj za prednamještanje cijene koji zaustavi protok plina kada isporučena količina plina odgovara prednamještenoj cijeni.

4.7. Računalo

4.7.1. Iznos najveće dopuštene pogreške, pozitivne ili negativne, za prikaz plina koji se odnosi na računalo, kada ga se odvojeno ispituje, iznosi 0.05% prave vrijednosti.

4.7.2 Svi parametri potrebni za obradu rezultata mjerenja koji potpadaju pod nadzor zakonskog mjeriteljstva, kao što su jedinična cijena, tablica izračuna, polinom korekcija itd. moraju biti prisutni u računalu prije početka postupka mjerenja.

4.7.3 Računalo može imati sučelje koje omogućava spajanje periferne opreme. Kada se koristi to sučelje, instrument mora nastaviti ispravno raditi i ne smije biti moguć utjecaj na njegove mjeriteljske funkcije.

5. Tehnički zahtjevi za elektroničke uređaje

5.1. Opći zahtjevi

5.1.1. Najveće dopušteno djelovanje smetnja

5.1.1.1. Djelovanje elektromagnetskih smetnja na mjerni sustav:

• ne smije izazvati promjenu mjernog rezultata veću od granične vrijednosti kako je definirana u točki 5.1.1.2,

• kratkotrajna pokazana promjena mjernog rezultata ne smije se tumačiti, pamtiti ili prenositi kao mjerni rezultat,

• u slučaju da je promjena mjernog rezultata veća od granične vrijednosti, mjerni sustav agregata mora omogućiti da se sačuva mjerni rezultat koji je dobiven neposredno prije pojave granične vrijednosti i prekinuti protok.

5.1.1.2. Granična vrijednost jednaka je većoj od ovih dviju vrijednosti:

a) jedna petina najveće dopuštene pogreške (NDP/5)

b) apsolutna vrijednost najveće dopuštene pogreške najmanje mjerene količine mjernog sustava

5.2. Izvor napajanja

5.2.1. Agregat mora biti opremljen izvorom napajanja za slučaj nužde koji omogućava:

a) da su sve mjerne funkcije štićene tijekom kvara glavnog izvora napajanja, ili

b) da podaci sadržani u trenutku kvara koji je doveo do prekida toka plina budu spašeni i da ih je moguće prikazati na pokaznom uređaju agregata dovoljno vremena do omoguće zaključak tekuće transakcije.

Apsolutna vrijednost najveće dopuštene pogreške za prikazanu masu, u drugom slučaju je povišena za 5% najmanje mjerene veličine.

5.2.2. U slučaju kvara koji bi uzrokovao prekid toka plina, agregat mora biti tako konstruiran da najmanje trajanje rada pokaznog uređaja bude:

■ neprekidno i automatski najmanje 15 min nakon kvara glavne opskrbe električnom energijom, ili

■ zbroj od najmanje 5 minuta u jednom ili u nekoliko razdoblja (ručno upravljanih) tijekom jednog sata nakon kvara.

Napomena: Ako je ispitivanjem tijekom odobrenja tipa neophodno potvrditi da agregat ispunjava ovaj zahtjev, agregat mora biti priključen na električno napajanje u pravilu barem 12 sati koji su prethodili ispitivanju. Prije protoka ovoga vremena akumulatorske baterije (ako ih agregat ima) mogu biti nedovoljno napunjene.

Osim toga, agregat mora biti projektiran tako da prekinuta isporuka plina ne može biti nastavljena nakon ponovno uspostavljenog napajanja ako je nestanak struje je trajao više od 15 sekundi.

5.3. Oprema za provjeru

5.3.1. Djelovanje opreme za provjeru

Otkrivanje značajne neispravnosti kod opreme za provjeru mora rezultirati sljedećim djelovanjima:

■ automatski ispravak neispravnosti, ili

■ zaustavljanje samo neispravnog uređaja, ako agregat može nastaviti raditi u skladu s propisima i bez tog uređaja, ili

■ zaustavljanje toka plina.

6. Natpisi i zaštita od neovlaštena pristupa

6.1. Natpisi

Natpisi na tipno odobrenom agregatu, komponenti agregata ili podsistemu agregata propisani ovim pravilnikom moraju biti jasni, neizbrisivi, nedvosmisleni i nepremjestivi, ispisani na hrvatskom jeziku. Svaki tipno odobren agregat, tipno odobrena komponenta agregata ili tipno odobren podsistem agregata mora nositi sljedeće natpise:

1) službena oznaka tipa,

2) oznaka ili naziv proizvođača,

3) serijski broj mjerila i godinu proizvodnje,

4) najmanja mjerena veličina,

5) mjerno područje, ograničeno najmanjom veličinom protoka, Qmin i najvećom veličinom protoka, Qmax,

6) najveći pritisak plina u spremniku plina stanice za punjenje gorivom, Pst,

7) najveći pritisak plina pri brzom punjenju vozila na stlačeni plin, Pv,

8) ako je kritičan, najmanji pritisak plina, Pmin,

9) ako je to prikladno, priroda i značajke plinova koje agregat može mjeriti,

10) najveća temperatura plina, Tmax,

11) najmanja temperatura plina, Tmin,

12) kategorija okoliša,

13) mjerno područje određeno najmanjom veličinom protoka, Qmin, i najvećom veličinom protoka, Qmax,

Napomena:, Iznosi najviše i najniže temperature plina moraju biti navedeni na natpisnoj pločici samo kada su različiti od –10 °C i +50 °C.

Najmanja mjerena veličina agregata mora uvijek biti korisniku jasno vidljiva na prednjoj strani pokaznog uređaja za vrijeme mjerenja.

6.1.2. Svaka informacija ili natpis, određen ovim pravilnikom (ili, moguće, tipnim odobrenjem) mora biti jasno vidljiva na prednjoj strani pokaznog uređaja ili u njegovoj blizini.

Natpisi na prednjoj strani pokaznog uređaja mjerila koje čini dio mjernog sustava agregata ne smiju biti u suprotnosti s natpisima na natpisnoj pločici agregata.

6.2. Zaštita od neovlaštena pristupa

Neovlaštena promjena parametara agregata, koji utječu na mjeriteljske značajke agregata (promjena parametara agregata, promjena parametara komponenata agregata ili promjena parametara podsistema agregata), mora biti spriječena odgovarajućom zaštitom od neovlaštena pristupa.

Pravilnik, NN 78/2011-1663