## Zakon o odvjetništvu

### NN 9/1994 (10.2.1994.), Zakon o odvjetništvu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temeIju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ODVJETNIŠTVU

Proglašavam Zakon o odvjetništvu, koji je donio Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske na sjednici dana 27. siječnja 1994. godine.

Broj: PA4-11/1-94. Zagreb, 2. veljače 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O ODVJETNIŠTVU

1. TEMELJNE ODREDBE

Sadržaj Zakona

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju ustrojstvo i djelovanje odvjetništva kao neovisne
i samostalne službe koja osigurava pružanje pravne pomoći fizičkim i pravnim
osobama u ostvarivanju i zaštiti njihovih prava i pravnih interesa.

Samostalnost i neovisnost odvjetništva

Članak 2.

Samostalnost i neovisnost odvjetništva ostvaruje se osobito: - samostalnim
i neovisnim obavljanjem odvjetničkog posla kao slobodne djelatnosti, -
ustrojstvom odvjetništva u Hrvatsku odvjetničku komoru (u daljnjem tekstu:
Komora) kao samostalnu i neovisnu organizaciju odvjetnika na teritoriju
Republike Hrvatske, - donošenjem statuta i drugih općih akata Komore, -
odlučivanjem o stjecanju i prestanku prava na obavljanje odvjetništva.

Ovlasti odvjetnika

Članak 3.

Odvjetnici smiju pružati sve oblike pravne pomoći, a osobito: - davati
pravne savjete, - sastavljati isprave (ugovore, oporuke, izjave i dr.),
- sastavljati tužbe, žalbe, prijedloge, zahtjeve, molbe, izvanredne pravne
lijekove i druge podneske, - zastupati stranke.

Obavljanje odvjetništva

Članak 4.

(1) Odvjetnik je dužan obavljati odvjetničku djelatnost stvarno i stalno.

(2) Odvjetnik ne smije obavljati djelatnosti koje su nespojive s ugledom
i neovisnošću odvjetnika.

Pružanje pravne pomoći za nagradu

Članak 5.

(1) Pružanjem pravne pomoći kao zanimanjem smiju se baviti samo odvjetnici,
ako zakonom nije drugačije određeno.

(2) Profesori i docenti pravnih predmeta na sveučilištima u Republici
Hrvatskoj smiju za nagradu davati pravne savjete i mišljenja. Druge oblike
pravne pomoći nisu ovlašteni pružati.

(3) Pravnim savjetom i pravnim mišljenjem iz stavka 2. ovoga članka
ne smatra se sastavljanje isprava (ugovora, oporuka, izjava i dr.) niti
sastavljanje tužbi, žalbi prijedloga, zahtjeva, molbi, izvanrednih pravnih
lijekova i drugih podnesaka.

(4) Osobe iz stavka 2. ovoga članka dužne su o svojoj nakani pružanja
pravne pomoći obavijestiti Komoru radi evidentiranja.

(5) Osobe iz stavka 2. ovoga članka dužne su se u pružanju pravne pomoći
pridržavati odredaba zakona, općih akata Komore i Kodeksa odvjetničke etike.

Neovlašteno pružanje pravne pomoći

Članak 6.

Komora je ovlaštena i dužna poticati postupke u slučaju neovlaštenog
pružanja pravne pomoći, ako posebnim zakonom nije drugačije određeno.

Način pružanja pravne pomoći

Članak 7.

(1) Odvjetnici su dužni pružati pravnu pomoć savjesno, sukladno Ustavu
Republike Hrvatske, zakonima, statutu i drugim općim aktima Komore, te
Kodeksu odvjetničke etike.

(2) Odvjetnici imaju pravo i dužnost u granicama zakona i dobivenih
ovlasti poduzimati sve što po njihovoj ocjeni može koristiti stranci kojoj
pružaju pravnu pomoć.

Zamjena u zastupanju

Članak 8.

U zastupanju stranaka odvjetnika smije zamijeniti drugi odvjetnik (supstitucija)
i, uz uvjete predviđene zakonom, odvjetnički vježbenik koji radi u njegovom
uredu ili uredu odvjetnika koji ga zamjenjuje.

Uskrata pravne pomoći

Članak 9.

(1) Odvjetnik je dužan pružiti pravnu pomoć stranci koja mu se obrati,
a smije je uskratiti samo zbog razloga koje propisuju zakon, statut Komore
i Kodeks odvjetničke etike.

(2) Odvjetnik je dužan uskratiti pružanje pravne pomoći:

- ako je on ili koji drugi odvjetnik koji je radio ili radi u istom
uredu u istoj stvari ili stvari koja je s njome pravno povezana zastupao
protivnu stranku ili obje stranke, dao im pravni savjet ili od njih primio
uputu,

- ako je u istoj stvari ili stvari koja je s njome pravno povezana radio
kao odvjetnički vježbenik kod odvjetnika koji je zastupao protivnu stranku,

- ako je u istoj stvari ili stvari koja je s njome pravno povezana radio
kao sudac, državni odvjetnik ili kao službena osoba u upravnom ili drugom
postupku,

- u drugim slučajevima predviđenim zakonom, statutom Komore i Kodeksom
odvjetničke etike.

(3) Odvjetnik kojemu je Komora odobrila pružanje specijalizirane pravne
pomoći smije uskratiti pružanje svih oblika pravne pomoći koji ne spadaju
u njegovu specijalnost.

Otkaz punomoći

Članak 10.

(1) Odvjetnik je dužan otkazati punomoć za zastupanje zbog istih razloga
zbog kojih prema članku 9. stavku 1. ovoga Zakona smije uskratiti pružanje
pravne pomoći, a dužan je otkazati punomoć za zastupanje ako ustanovi da
postoje razlozi zbog kojih je prema članku 9. stavku 1. ovoga Zakona dužan
uskratiti pružanje pravne pomoći.

(2) Odvjetnik je dužan nastaviti s pružanjem pravne pomoći i nakon što
je otkazao zastupanje ako je potrebno da se od stranke otkloni kakva šteta,
ali najviše 30 dana nakon otkaza punomoći.

Čuvanje i povrat spisa

Članak 11.

(1) Odvjetnik je dužan nakon prestanka zastupanja predati stranci, na
njen zahtjev, sve njene spise i isprave.

(2) Odvjetnik je dužan čuvati spise najmanje deset godina po pravomoćnom
okončanju postupka u kojemu je stranku zastupao.

Obilježavanje podnesaka i isprava

Članak 12.

Svaki podnesak i ispravu koje sastavi odvjetnik mora potpisati i na
njih staviti pečat svog odvjetničkog ureda, a ako odvjetništvo obavlja
u odvjetničkom društvu, uz pečat odvjetničkog društva mora staviti i svoj
pečat.

Odvjetnička tajna

Članak 13.

(1) Odvjetnik je dužan, sukladno zakonu, čuvati kao odvjetničku tajnu
sve što mu je stranka povjerila ili što je u zastupanju stranke na drugi
način saznao.

(2) Odvjetničku tajnu dužne su čuvati i druge osobe koje rade ili su
radile u odvjetničkom uredu.

Pribavljanje podataka

Članak 14.

Državna tijela, pravne i fizičke osobe koje imaju javne ovlasti dužni
su odvjetniku dati podatke koji su mu potrebni u obavljanju odvjetničke
djelatnosti u konkretnom predmetu, ako to nije u protivnosti s dužnošću
čuvanja službene ili profesionalne tajne.

Odgovornost za dano mišljenje

Članak 15.

Odvjetnik ne smije biti pozvan na kaznenu odgovornost za pravno mišljenje
izraženo u pružanju pravne pomoći u postupku pred sudom ili drugim tijelima
državne vlasti.

Pritvor

Članak 16.

Odvjetnik ne smije biti pritvoren zbog kaznenog djela počinjenog u pružanju
pravne pomoći bez prethodnog odobrenja vijeća nadležnog suda sastavljenog
od trojice sudaca.

Pretraga odvjetnika i odvjetničkog ureda

Članak 17.

(1) Pretragu odvjetnika i odvjetničkog ureda može odrediti samo nadležni
sud ako su za to ispunjeni uvjeti predviđeni zakonom kojim se propisuje
kazneni postupak.

(2) Kada se odredi pretraga odvjetnika i odvjetničkog ureda, sud će
o tome odmah obavijestiti Komoru i odvjetnički zbor na čijem se području
nalazi ured u kojemu pretragu treba obaviti. Pretraga se ne smije započeti
ni provesti bez nazočnosti ovlaštenog predstavnlka Komore ili područnog
zbora, osim ako se oni bez opravdanog razloga ne odazovu pravodobnom pozivu
da prisustvuju pretrazi.

(3) Pretrazi je dužan prisustvovati sudac koji je izdao nalog za pretragu
ili drugi sudac kojeg on na to ovlasti, koji će odlučiti o tome koje će
se isprave i predmeti pregledati.

(4) Kod pretrage odvjetnika i odvjetničkog ureda ne smije biti povrijeđena
tajnost isprava i predmeta na štetu stranaka.

(5) Pretraga odvjetnika i odvjetničkog ureda ograničit će se na pregled
samo onih isprava i samo onih predmeta koji su u izravnoj svezi s kaznenim
djelom zbog kojega se vodi postupak.

(6) Dokazi pribavljeni u protivnosti s odredbama ovoga članka ne mogu
se upotrijebiti u postupku protiv odvjetnika i njegovih stranaka.

II. NAGRADA I NAKNADA TROŠKOVA

Odvjetnička tarifa

Članak 18.

(1) Odvjetnici imaju pravo na nagradu za svoj rad te na naknadu troškova
u svezi s obavljenim radom sukladno tarifi koju utvrđuje i donosi Komora.

(2) Za obrane po službenoj dužnosti, visinu nagrade za rad odvjetnika
utvrđuje Ministarstvo pravosuda. (3) Tarifa se objavljuje u "Narodnim
novinama".

Ugovaranje nagrade prema uspjehu u pružanju pravne pomoći

Članak 19.

(1) U imovinsko-pravnim stvarima odvjetnici mogu sa strankom ugovoriti
nagradu za rad i u razmjeru s uspjehom u postupku odnosno u pravnim radnjama
koje će za stranku poduzeti. sukladno odvjetničkoj tarifi.

(2) Gornja granica postotka nagrade koja se može ugovoriti utvrđuje
se u odvjetničkoj tarifi.

(3) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka valjan je samo ako je zaključen
u pismenoj formi.

Pravo namire i zaloga

Članak 20.

(1) Za troškove i dospjelu nagradu odvjetnik se može namiriti iz gotovine
koju je njegova stranka položila kod njega ili koju je za nju primio ili
naplatio, ako izmedu odvjetnika i stranke nije drugačije ugovoreno, ali
je u tom slučaju dužan bez odgađanja obaviti obračun sa strankom.

(2) Na novčanim sredstvima koje primi u ime stranke odvjetnik ima pravo
zaloga radi osiguranja naplate nagrade i naknade troškova.

Besplatno pružanje pravne pomoči

Članak 21. Komora je dužna osigurati besplatno pružanje pravne pomoći
žrtvama domovinskog rata i socijalno ugroženim osobama u pravnim stvarima
u kojima te osobe ostvaruju prava koja su u svezi s njihovim položajem,
kao i u drugim slučajevima predviđenim općim aktima Komore.

III. ODVJETNIČKI UREDI

Uredi i pisarnice

Članak 22.

(1) Odvjetnik može imati samo jedan ured.

(2) Zajednički uredi i odvjetnička društva mogu imati više pisarnica,
uz uvjet da u svakoj pisarnici stalno radi barem jedan odvjetnik.

(3) Sjedište odvjetničkog ureda je u mjestu na području kojega se nalazi
pisarnica koja je u prijavi Komori označena kao sjedište ureda.

Promjena sjedišta ureda i pisarnice

Članak 23.

(1) Odvjetnik slobodno bira i mijenja sjedište svoga ureda na teritoriju
Republike Hrvatske.

(2) Svaka namjeravana promjena sjedišta ureda i pisarnice mora se prijaviti
Komori.

(3) Do promjene sjedišta ureda, odnosno pisarnice dolazi upisom promjene
u odgovarajući upisnik Komore.

(4) Upis iz stavka 3. ovoga članka Komora je dužna obaviti u roku od
15 dana.

Dostava pismena

Članak 24.

Dostava pismena odvjetniku u sudbenim, upravnim i drugim postupcima
obavlja se preko pisarnice u kojoj radi opunomoćeni odvjetnik.

Zajednički uredi

Članak 25.

(1) Više odvjetnika može imati zajednički ured. U tom slučaju međusobna
prava i obveze odvjetnici uređuju u pisanom obliku.

(2) Odvjetnici koji namjeravaju imati zajednički ured dužni su o zaključenju
ugovora iz stavka 1. ovoga članka podnijeti prijavu Komori.

(3) Do osnivanja zajedničkog ureda dolazi upisom u odgovarajući upisnik
Komore.

(4) Upis iz stavka 3. ovoga članka Komora je dužna obaviti u roku od
15 dana.

Odgovornost odvjetnika u zajedničkom uredu

Članak 26.

Odvjetnici u zajedničkom uredu solidarno odgovaraju za obveze odvjetnika
nastale u obavljanju poslova zajedničkog ureda.

Odvjetnička društva

Članak 27.

(1) Dva ili više odvjetnika upisanih u imenik odvjetnika Komore mogu
osnovati odvjetnički ured sa svojstvom pravne osobe (odvjetničko društvo).

(2) Odvjetničko društvo osniva se kao javno trgovačko društvo.

Članak 28.

(1) Članom odvjetničkog društva može biti samo odvjetnik.

(2) Pisanim ugovorom o osnivanju društva moraju biti uređena prava i
obveze članova društva, odnosno preostalih članova društva u slučaju smrti
kojega od članova društva te prava nasljednika umrlog člana društva.

Članak 29.

(1) Pravnu pomoć u odvjetničkom društvu mogu pružati samo odvjetnici
i odvjetnički vježbenici.

(2) Odvjetnici koji rade u odvjetničkom društvu ne moraju biti članovi
društva.

Članak 30.

(1) Odredbama općih akata društva ne smiju biti dovedeni u pitanje samostalnost
i neovisnost odvjetnika u obavljanju odvjetništva.

(2) Odvjetnik koji radi u društvu dužan je pružati one oblike pravne
pomoći koje mu odredi društvo, ako ugovorom sklopljenim između društva
i odvjetnika nije drugačije određeno.

Članak 31.

(1) Za osnivanje odvjetničkog društva odvjetnici osnivači su dužni pribaviti
prethodnu suglasnost Komore koja ocjenjuje je li ugovor o osnivanju sukladan
zakonu, statutu i drugim općim aktima Komore, te Kodeksu odvjetničke etike.
Bez te suglasnosti društvo se ne može upisati u registar trgovačkih društava.

(2) Odvjetničko društvo je dužno obavijestiti Komoru o izvršenom upisu
u registar trgovačkih društava, najkasnije u roku od 3 dana od primitka
rješenja nadležnog suda.

(3) Komora je dužna novoosnovano odvjetničko društvo upisati u upisnik
odvjetničkih društava najkasnije u roku od 3 dana od dana primitka obavijesti
o upisu u registar trgovačkih društava. (4) Odvjetničko društvo niti njegovi
pojedini članovi odvjetnici ne mogu pružati pravnu pomoć prije nego što
bude izvršen upis u upisnik odvjetničkih društava.

Članak 32.

(1) Ako Komora utvrdi da se djelovanjem odvjetničkog društva, ugovorima
sklopljenim između odvjetničkog društva i njegovih članova te uvjetima
pod kojima odvjetnici obavljaju svoju djelatnost teže povređuju odredbe
zakona, statuta Komore ili Kodeksa odvjetničke etike, može rješenjem zabraniti
rad društva te ga po pravomoćnosti rješenja brisati iz upisnika odvjetničkih
društava.

(2) Rješenje o zabrani rada odvjetničkog društva upravni je akt protiv
kojega se može pokrenuti upravni spor.

(3) Komora može rješenjem odlučiti da se do pravomoćnosti rješenja iz
stavka 1. ovoga članka obustavi rad društva. Žalba protiv takvog rješenja
ne odgađa njegovo izvršenje.

(4) O donošenju rješenja iz stavka 1. i 3. ovoga članka Komora je dužna
bez odgađanja obavijestiti nadležni registarski sud radi provođenja odgovarajuće
zabilježbe.

(5) Na temelju pravomoćnog rješenja Komore o brisanju odvjetničkog društva
iz upisnika odvjetničkih društava, nadležni registarski sud pokrenut će
postupak redovne likvidacije ili stečaja.

Članak 33.

Za pruženu pravnu pomoć strankama odvjetnici u odvjetničkim društvima
odgovaraju po općim pravilima o odgovornosti. Članovi odvjetničkog društva
solidarno odgovaraju za obveze društva i odvjetnika koji u njemu obavljaju
poslove pravne pomoći nastale u vezi s pružanjem te pomoći.

Članak 34.

Glede obveza čuvanja tajni, disciplinske odgovornosti i odnosa prema
Komori i njenim tijelima, odvjetnici u odvjetničkim društvima imaju ista
prava i dužnosti kao i odvjetnici koji imaju vlastite urede.

Članak 35.

Komora vodi posebni upisnik odvjetničkih društava.

Povezivanje odvjetničkih ureda

Članak 36.

(1) Odvjetnički ured može se pisanim ugovorom povezati s drugim domaćim
ili inozemnim odvjetničkim uredom radi obavljanja određenih poslova od
zajedničkog interesa, pružanja međusobne pomoći i sl.

(2) Uvjeti i način povezivanja iz stavka 1.ovoga članka uredit će se
statutom Komore. (3) Primjerak ugovora iz stavka 1. ovoga članka odvjetnički
uredi su dužni bez odgađanja dostaviti Komori. (4) Komora je ovlaštena
upozoriti odvjetničke urede o uočenim nedostacima ili nesukladnosti ugovora
iz stavka 1. ovoga članka sa zakonom, statutom Komore ili Kodeksom odvjetničke
etike.

IV. ORGANIZACIJA ODVJETNIŠTVA

Obvezatnost udruživanja u Komoru

Članak 37.

(1) Odvjetnici se obvezatno udružuju u Komoru kao samostalnu i neovisnu
organizaciju sa svojstvom pravne osobe.

(2) Komora predstavlja odvjetništvo Republike Hrvalske kao cjelinu.

Tijela Komore

Članak 38.

(1) Tijela Komore su Skupština, Upravni odbor, Izvršni odbor, predsjednik
i druga tijela utvrđena statutom Komore.

(2) Ustrojstvo, nadležnost, sastav, način izbora, prava i dužnosti tijela
Komore uređuju se statutom i drugim općim aktima Komore.

Suradnja s drugim tijelima i komorama

Članak 39.

(1) Komora prati i proučava odnose i pojave koji su od interesa za uređenje
i zaštitu sloboda i prava građana i pravnih osoba te za unapređenje odvjetništva.

(2) Komora obavještava Zastupnički i Županijski dom Sabora Republike
Hrvatske, te predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave, po vlastitom
poticaju ili na njihov zahtjev, o stanju i problemima odvjetništva i o
mjerama koje bi trebalo poduzeti radi unapređenja odvjetništva te radi
zaštite sloboda i prava građana i pravnih osoba.

(3) Komora surađuje s državnim tijelima i tijelima jedinica lokalne
samouprave u rješavanju pitanja značajnih za ostvarivanje zadataka odvjetništva.

(4) Komora odlučuje o suradnji s drugim odvjetničkim komorama.

Praćenje rada Komore i odvjetništva

Članak 40.

(1) Ministarstvo pravosuđa prati i proučava rad odvjetništva i uvjete
za njegov rad i radi toga može od Komore tražiti odgovarajuća izvješća
i podatke, vodeći računa o samostalnosti i neovisnosti odvjetništva.

(2) Izvješće i podatke iz stavka 1. ovoga članka Komora je dužna dostaviti
Ministarstvu pravosuda u roku od 30 dana ili u istom roku izvijestiti o
razlozima zbog kojih nije u mogućnosti dostaviti zatražena izvješća ili
podatke.

Opći akti Komore

Članak 41.

(1) Skupština Komore donosi statut.

(2) Statutom se uređuje organizacija Komore, oblici udruživanja odvjetnika
za područje jedne ili više jedinica lokalne samouprave, uvjeti za rad zajedničkih
odvjetničkih ureda i odvjetničkih društava te za povezivanje odvjetničkih
ureda, prava i dužnosti odvjetnika i odvjetničkih vježbenika prema Komori,
disciplinski postupak za utvrđivanje povreda dužnosti i ugleda odvjetništva
tijela za pokretanje i vođenje disciplinskog postupka te druga pitanja
značajna za odvjetništvo.

(3) Statut Komore objavljuje se u "Narodnim novinama".

Kodeks odvjetničke etike

Članak 42.

(1) Skupština Komore donosi Kodeks odvjetničke etike.

(2) Kodeks odvjetničke etike, polazeći od temeljnih vrijednosti društva,
utvrđuje skup načela i pravila kojih su se odvjetnici i odvjetnički vježbenici
dužni pridržavati pri obavljanju odvjetništva.

(3) Kodeks odvjetničke etike objavljuje se u "Narodnim novinama".

Imenici i upisnici

Članak 43.

(1) Komora vodi imenik odvjetnika i odvjetničkih vježbenika, upisnike
zajedničkih odvjetničkih ureda i odvjetničkih društava te druge evidencije
određene zakonom ili statutom.

(2) Imenici, upisnici i evidencije iz stavka I. ovoga članka javne su
knjige. Izvaci iz imenika i drugih evidencija koje vodi Komora te potvrde
izdane na temelju podataka iz tih evidencija javne su isprave.

(3) Pravomočne odluke o upisu i brisanju iz imenika i upisnika Komora
je dužna objaviti u "Narodnim novinama".

Osiguranje od odgovornosti

Članak 44.

(1) Odvjetnik je dužan osigurati se od odgovornosti za štetu koju bi
mogao počiniti trećima obavljanjem odvjetništva. Ugovor o osiguranju od
odgovornosti za odvjetnike članove odvjetničkog društva i za odvjetnike
koji rade u tom društvu zaključuje to društvo.

(2) Uvjetima osiguranja može se predvidjeti da štetu do određenog iznosa
nadoknađuje odvjetnik izravno.

(3) Ako dođe do promjene uvjeta osiguranja, odvjetnik je dužan, nakon
što primi obavijest Komore o tome, bez odgađanja uskladiti svoje osiguranje
s izmijenjenim uvjetima.

(4) Odvjetnik je dužan uredno produživati osiguranje od odgovornosti.

(5) Komora može preuzeti osiguranje od odgovornosti svih odvjetnika
u Republici Hrvatskoj. U tom slučaju odvjetnici su dužni Komori plaćati
naknadu za osiguranje od odgovornosti.

(6) Povreda obveze osiguranja od odgovornosti, odnosno plaćanja naknade
Komori za osiguranje teža je povreda odvjetničke dužnosti.

(7) Osiguravatelji su dužni zaključiti ugovor o osiguranju od odgovornosti
s odvjetnikom koji im se za to obrati, ili s Komorom.

(8) Uvjete osiguranja zajednički utvrđuju osiguravatelji u Republici
Hrvatskoj, u dogovoru s Ministarstvom pravosuđa i Komorom. Osiguravatelji
su dužni za svaku narednu godinu odrediti osiguravatelja koji će ih zastupati.
Ako osiguravatelji tako ne postupe najkasnije do konca listopada tekuće
godine, zastupnikom osiguravatelja smatrat će se osiguravatelj kojega odredi
Ministarstvo. Odluka Ministarstva o tome nije upravni akt.

(9) Ako se dogovor iz prethodnog stavka ovoga članka ne postigne u roku
od trideset dana od postavljanja zahtjeva bilo koje strane drugim dvjema
stranama, o uvjetima osiguranja odlučuje, na prijedlog bilo koje od strana.
Stalno izbrano sudište pri Hrvatskoj gospodarskoj komori. Pravorijek Stalnog
izbranog sudišta kojim se određuju uvjeti osiguranja za narednu godinu
je pravomoćan i djeluje prema svim osiguravateljima, Ministarstvu, Komori
i odvjetnicima, odnosno odvjetničkim društvima.

(10) Smatrat će se da je odvjetnik sklopio ugovor o osiguranju kada
je podnio zahtjev za osiguranje, bez obzira na to je li u to vrijeme već
bio postignut dogovor iz stavka 8. ovoga članka.

(11) Ako je odvjetnik štetu trećemu počinio namjerno ili iz grube nepažnje,
osiguravatelj koji je naknadio štetu trećemu ima pravo regresa preme odvjetniku,
odnosno odvjetničkom društvu.

Plaćanje članarine

Članak 45.

Odvjetnik je dužan uredno plaćati članarinu i podmirivati druge obveze
prema Komori.

V. STJECANJE I GUBITAK PRAVA NA OBAVLJANJE ODVJETNIŠTVA

Stjecanje prava na obavljanje odvjetništva

Članak 46.

(1) Pravo na obavljanje odvjetništva na teritoriju Republike Hrvatske
stječe se upisom u imenik odvjetnika, a nakon dane svečane prisege.

(2) O upisu u imenik odvjetnika rješenje donosi tijelo Komore određen
statutom.

Odvjetnici upisani u imenike drugih komora

Članak 47.

U postupku pred izbranim (arbitražnim) sudovima u pravnim stvarima s
međunarodnim elementom, stranke mogu zastupati i odvjetnici upisani u odvjetničke
komore drugih zemalja.

Uvjeti za upis u imenik odvjetnika

Članak 48.

Pravo na upis u imenik odvjetnika ima osoba koja ispunjava ove uvjete:

1. da je hrvatski državljanin,

2. da je poslovno sposobna,

3. da je zdravstveno sposobna za obavljanje poslova odvjetništva,

4. da je diplomirala na pravnom fakultetu u Republici Hrvatskoj,

5. da je po završenom studiju najmanje tri godine radila u odvjetničkom
uredu ili na pravnim poslovima u pravosudnim tijelima, ili najmanje pet
godina na drugim pravnim poslovima,

6. da aktivno vlada hrvatskim jezikom,

7. da je položila pravosudni ispit u Republici Hrvstskoj,

8. da protiv nje nije pokrenuta istraga odnosno da se protiv nje ne
vodi kazneni postupak zbog kaznenog djela koje se goni po službenoj dužnosti,

9. da nije u radnom odnosu,

10. da je dostojna za obavljanje odvjetništva,

11. da ne obavlja poslove koji su nespojivi s odvjetništvom.

Nedostojnost za obavljanje odvjetništva

Članak 49.

(1) Nije dostojna za obavljanje odvjetništva osoba osuđena za kazneno
djelo protiv Republike Hrvatske, za kazneno djelo protiv službene dužnosti,
za kazneno djelo izvršeno iz koristoljublja ili za drugo kazneno djelo
izvršeno iz nečasnih pobuda ili koje je čini moralno nedostojnom za obavljanje
odvjetništva. Takva osoba nema pravo na upis u imenik odvjetnika deset
godina poslije izdržane, oproštene ili zastarjele kazne, a ako je osoba
osuđena na novčanu kaznu, pet godina od dana pravomoćnosti presude, osoba
kojoj je izrečena uvjetna osuda nema pravo na upis za vrijeme za koje joj
je pravomoćnom odlukom određen rok kušnje.

(2) Nije dostojna za obavljanje odvjetništva ni osoba čije ranije ponašanje
ili djelatnost ne jamči da će ona savjesno obavljati odvjetničko zvanje.

(3) Ako je zahtjev za upis u imenik odvjetnika odbijen zato što podnositelj
zahtjeva nije dostojan za obavljanje odvjetništva zbog razloga navedenih
u stavku 2. ovoga članka, novi zahtjev za upis ne može se podnijeti prije
isteka roka od dvije godine od pravomoćnosti odluke kojom je zahtjev odbijen.

Posebne pogodnosti za obavljanje odvjetništva

Članak 50.

Profesori i docenti pravnih predmeta na sveučilištima u Republici Hrvatskoj
imaju pravo na upis u imenik odvjetnika i bez propisane prakse, ako imaju
položen pravosudni ispit, te ako ispunjavaju ostale uvjete propisane ovim
Zakonom.

Odvjetnička prisega

Članak 51.

(1) Odvjetnik kome je odobren upis u imenik odvjetnika dužan je u roku
od tri mjeseca, računajući od dana primljene obavijesti o odobrenju upisa,
dati pred tijelom Komore, određenim statutom, ovu svečanu prisegu: "Svečano
prisežem da ću dužnost odvjetnika obavljati savjesno, da ću se u svome
radu pridržavati Ustava Republike Hrvatske, zakona, statuta Hrvatske odvjetničke
komore i Kodeksa odvjetničke etike te da će u svim svojim postupcima paziti
na ugled odvjetništva".

(2) Ako bez opravdanih razloga odvjetnik, kome je odobren upis ne da
svečanu prisegu u roku od tri mjeseca, a u svakom slučaju u roku od šest
mjeseci od dana kada je upisan u imenik odvjetnika, tijelo Komore određeno
statutom, donijet će rješenje o njegovu brisanju iz imenika odvjetnika.

Obnova upisnog postupka

Članak 52.

(1) Ako se poslije odobrenog upisa sazna da za to nisu postojali uvjeti
propisani u članku 48. ovoga Zakona, tijelo Komore određeno statutom obnovit
će postupak za upis u imenik odvjetnika svojim poticajem ili na prijedlog
Ministarstva pravosuda.

(2) U postupku obnove primjenjivat će se na odgovarajući način odredbe
koje važe za upis u imenik odvjetnika.

(3) Na temelju provedenog postupka odlučit će se rješenjem ostaje li
ranija odluka o upisu na snazi ili se ukida i određuje brisanje odvjetnika
iz imenika odvjetnika.

Obustava i mirovanje obavljanja odvjetništva

Članak 53.

(1) Odvjetniku će se obustaviti obavljanje odvjetništva dok je u pritvoru.

(2) Odvjetniku se može obustaviti obavljanje odvjetništva ako je protiv
njega pokrenut kazneni postupak za djelo koje je po svojoj prirodi takvo
da ga čini nedostojnim za obavljanje odvjetništva, ako je protiv njega
pokrenut disciplinski postupak radi teže povrede odvjetničke dužnosti i
ugleda odvjetništva ili ako je obnovljen postupak za upis odvjetnika u
ime odvjetnika.

Članak 54.

(1) Ako je odvjetnik izabran ili imenovan na kakvu plaćenu javnu dužnost,
za vrijeme obnašanja te dužnosti obavljanje odvjetničke djelatnosti miruje.

(2) Ako je odvjetnik izabran ili imenovan na kakvu neplaćenu javnu dužnost
za vrijeme obnašanja te dužnosti obavljanje odvjetničke djelatnosti može
mirovati.

(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka te u drugim slučajevima
u kojima odvjetnik iz opravdanih razloga dulje vrijeme ne može obavljati
odvjetništvo. Komora postavlja privremenog preuzimatelja ureda, ako odvjetnik
ne dogovori s drugim odvjetnikom zamjenu (supstituciju) i o tome obavijesti
Komoru.

Članak 55.

(1) Rješenje o obustavi, odnosno mirovanju obavljanja odvjetništva donosi
tijelo Komore određeno statutom.

(2) Ako je obustavljeno obavljanje odvjetništva stoga što se protiv
odvjetnika vodi stegovni postupak vrijeme obustave obavljanja odvjetništva
uračunava se u izrečenu kaznu vremenskog gubitka prava na obavljanje odvjetništva.

(3) Po prestanku mirovanja, odnosno obustave obavljanja odvjetništva,
odvjetnik nastavlja obavljanje odvjetništva.

Prestanak prava na obavljanje odvjetništva

Članak 56.

Odvjetniku prestaje pravo na obavljanje odvjetništva:

1. ako izgubi hrvatsko državljanstvo,

2. ako izgubi poslovnu sposobnost,

3. ako postane trajno zdravstveno nesposoban za obavljanje odvjetništva,

4. ako mu je izrečena mjera sigurnosti zabrane obavljanja odvjetništva,

5. ako je disciplinskom kaznom izgubio pravo na obavljanje odvjetništva,

6. ako se sam odrekne obavljanja odvjetništva,

7. ako više od šest mjeseci bez opravdanog razloga ne obavlja odvjetništvo,

8. ako stupi u radni odnos, osim u odvjetničkom uredu,

9. ako je osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora dulju od šest mjeseci.

Članak 57.

(1) Odvjetnik ne smije obavljati odvjetništvo:

1. u slučaju gubitka državljanstva, od dana pravomoćnosti odluke kojom
je utvrđen gubitak državljanstva,

2. u slučaju lišenja poslovne sposobnosti, od dana pravomoćnosti odluke
o lišenju poslovne sposobnosti,

3. u slučaju izricanja mjere sigurnosti zabrane obavljanja odvjetništva,
od dana pravomoćnosti odluke suda,

4. u slučaju izricanja disciplinske kazne gubitka prava na obavljanje
odvjetništva, od dana pravomoćnosti odluke o gubitku prava na obavljanje
odvjetništva,

5. u slučaju stupanja u radni odnos, od dana stupanja na rad,

6. u slučaju osude na bezuvjetnu kaznu zatvora dulju od šest mjeseci,
od dana pravomoćnosti odluke.

(2) U ostalim slučajevima odvjetnik ne može obavljati odvjetništvo od
dana dostavljanja rješenja tijela Komore određenog statutom o prestanku
prava na obavljanje odvjetništva.

Zabrana ponovnog upisa

Članak 58.

(1) Odvjetnik kome je prestalo pravo na obavljanje odvjetništva ne smije
biti ponovno upisan u imenik odvjetnika:

1. ako mu je izrečena mjera sigurnosti zabrane obavljanja odvjetništva,
prije nego što ova mjera bude izdržana ili obustavljena,

2. ako je osuđen na disciplinsku kaznu gubitka prava na obavljanje odvjetništva,
prije nego što ova kazna bude izdržana,

3. ako se odrekao obavljanja odvjetništva, odnosno ako nije obavljao
odvjetništvo bez opravdanog razloga dulje od šest mjeseci, prije nego što
istekne šest mjeseci od dana donošenja rješenja o prestanku prava na obavljanje
odvjetništva.

(2) U ostalim slučajevima odvjetnik kome je prestalo pravo na obavljanje
odvjetništva može zahtijevati ponovni upis u imenik odvjetnika kad prestanu
razlozi zbog kojih je prestalo obavljanje odvjetništva.

Obavještavanje Komore u pokretanju postupaka

Članak 59.

Sud, odnosno drugo državno tijelo dužno je obavijestiti Komoru o pokretanju
prekršajnog, odnosno kaznenog postupka i određivanju pritvora protiv odvjetnika,
izricanju osuđujuće presude odvjetniku i o odluci kojom se pravomoćno završava
kazneni ili prekršajni postupak protiv odvjetnika, prigovor.

Članak 60.

(1) Protiv rješenja koje se odnosi na stjecanje, mirovanje, obustavu
ili gubitak prava na obavljanje odvjetništva, dopušten je prigovor Vrhovnom
sudu Republike Hrvatske. U postupku povodom prigovora Vrhovni sud Republike
Hrvatske odlučuje u vijeću sastavljenom od pet članova, od kojih su predsjednik
i dva člana suci toga suda, a dva člana odvjetnici s liste koju je utvrdila
Komisija.

(2) Prigovor se podnosi u roku osam dana od dana dostave rješenja iz
stavka 1. ovoga članka.

(3) U postupku povodom prigovora iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući
se način primjenjuju propisi o upravnom sporu.

(4) Pobliže odredbe o postupku za stjecanje, obustavu ili gubitak prava
na obavljanje odvjetništva utvrđuju se statutom Komore.

VI. ODVJETNIČKI VJEŽBENICI

Stjecanje svojstva odvjetničkog vježbenika

Članak 61.

(1) Pravo na obavljanje odvjetničke vježbe stječe se upisom u imenik
odvjetničkih vježbenika.

(2) Pravo na upis u imenik odvjetničkih vježbenika ima osoba koja ispunjava
uvjete iz članka 48. ovoga Zakona osim uvjeta iz točke 5. i 7. toga članka.

(3) Odvjetnički vježbenik zasniva s odvjetnikom, odnosno odvjetničkim
društvom radni odnos.

Prava i dužnosti odvjetničkog vježbenika

Članak 62.

(1) Odvjetnički vježbenik dužan je za vrijeme vježbe raditi na svim
odvjetničkim poslovima koji mu budu povjereni od strane odvjetnika i pridržavati
se k tome dobivenih naputaka.

(2) Odvjetnički vježbenik ne može samostalno i za svoj račun obavljati
odvjetničke poslove.

Stručna i praktična obuka

Članak 63.

(1) Komora, odvjetnici i odvjetnička društva u čijim uredima vježbenici
rade dužni su brinuti se za stručnu i praktičnu poduku vježbenika kao i
za usvajanje pravile Kodeksa odvjetničke etike.

(2) Komora utvrđuje obvezatni program poduke vježbenika za vrijeme vježbe
u odvjetničkom uredu.

Udruženje odvjetničkih vježbenika

Članak 64.

(1) Odvjetnički vježbenici udružuju se obvezatno u udrugu odvjetničkih
vježbenika pri Komori.

(2) Odvjetnički vježbenici sudjeluju u radu tijela Komore.

(3) Statutom Komore utvrđuje se broj predstavnika vježbenika u pojedinim
tijelima Komore te njihova prava u tim tijelima.

Zamjenjivanje odvjetnika

Članak 65.

(1) Odvjetnički vježbenik smije zamjenjivati pred sudovima i drugim
tijelima samo odvjetnika kod kojeg se nalazi na vježbi.

(2) Odvjetnički vježbenik smije zamjenjivati odvjetnika kod kojega je
na vježbi i kad je ovaj ovlašten zamijeniti drugoga odvjetnika.

(3) Odvjetnički vježbenik ne smije zamjenjivati odvjetnika u slučajevima
kad je to zakonom isključeno.

Odgovornost odvjetničkih vježbenika

Članak 66.

(1) Za štetu koju odvjetnički vježbenik počini u obavljanju svoje službe
stranci neposredno odgovara odvjetnik, odnosno odvjetnižko društvo kod
kojega vježbenik radi.

(2) Odvjetnički vježbenik odgovara neposredno za štetu koju je počinio
u obavljanju svoje službe samo ako ju je prouzrokovao namjerno ili iz grube
nepažnje.

Gubitak svojstva odvjetničkog vježbenika

Članak 67.

Odvjetničkom vježbeniku prestaje pravo na obavljanje vježbe i mora ga
se brisati iz imenika odvjetničkih vježbenika ako u roku od tri godine
od stjecanja prava na polaganje pravosudnog ispita ne položi taj ispit
ili ako bez opravdanog razloga u roku od dvije godine ne zatraži upis u
imenik odvjetnika nakon što je za to stekao uvjete.

Odgovarajuća primjena odredaba Zakona

Članak 68.

(1) Na odvjetničke vježbenike na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o upisu u imenik odvjetnika, o čuvanju odvjetničke tajne o
stjecanju, obustavi i prestanku prava na obavljanje odvjetništva te druge
odredbe kojima se uređuje položaj odvjetnika, osim ako ovim Zakonom nije
drugačije određeno.

(2) Pobliže odredbe o postupku za upis, obustavu i prestanak vježbe
te za obavljanje vježbe utvrđuju se statutom Komore.

VII. SPECIJALIZACIJA ODVJETNIKA I ODVJETNIČKIH DRUŠTAVA

Specijalizacija odvjetnika

Članak 69.

(1) Odvjetnik može zahtijevati da mu se prizna specijalnost u određenoj
oblasti prava.

(2) Statutom Komore odredit će se oblasti iz kojih se odvjetniku može
priznati specijalnost.

(3) O zahtjevu za priznanje specijalnosti odlučuje tijelo Komore određeno
statutom.

(4) Smatrat će se da ispunjava uvjete za priznanje specijalnosti odvjetnik
koji je najmanje pet godina s uspjehom obavljao pravne poslove u oblasti
iz koje traži specijalnost, odnosno čiji radovi na temelju kojih je u toj
oblasti stekao znanstveni stupanj magistra prava ili doktorat pravnih znanosti
ili čiji drugi objavljeni radovi predstavljaiu značajniji prilog unapređenju
pravne znanosti ili prakse.

(5) Protiv rješenja kojim se odbija zahtjev za priznanje specijalnosti
može se podnijeti žalba najvišem tijelu Komore.

(6) Priznata specijalnost upisuje se u imenik odvjetnika i može se istaknuti
u nazivu odvjetničkog ureda.

Specijalizirana odvjetnička društva

Članak 70.

(1) Odvjetnička društva se već prigodom registracije mogu opredijeliti
za pružanje pravne pomoći samo u određenoj pravnoj oblasti. U tom se slučaju
specijalizacija društva obvezatno ističe u njegovu nazivu.

(2) Odvjetničkom društvu priznat će se specijalizacija ako je barem
kojem od odvjetnika - članova društva ili odvjetnika koji rade u društvu
ona priznata u skladu s odredbama članka 69. ovoga Zakona.

VIII. DISCIPLINSKA ODGOVORNOST ODVJETNIKA I ODVJETNIČKIH VJEŽBENIKA

Disciplinska djela

Članak 71.

(1) Odvjetnici i odvjetnički vježbenici odgovaraju za teže i lakše povrede
dužnosti i ugleda odvjetništva pred disciplinskim tijelima Komore, određenim
statutom.

(2) Težom povredom smatrat će se osobito narušavanje ugleda odvjetništva
kao samostalne i neovisne službe.

(3) Teža povreda je i svako narušavanje dužnosti, ugleda i Kodeksa odvjetničke
etike koje ima teže značenje s obzirom na važnost ugroženog dobra, prirodu
povrijeđene dužnosti, visinu materijalne štete ili druge posljedice te
s obzirom na okolnosti pod kojima je radnja izvršena ili propuštena.

(4) Lakša povreda je narušavanje dužnosti, ugleda i Kodeska odvjetničke
etike koje je lakšeg značenja.

(5) Statutom Komore utvrđuje se što se smatra težom povredom dužnosti,
ugleda i Kodeksa odvjetničke etike.

Disciplinske mjere

Članak 72.

(1) Za teže povrede dužnosti i ugleda odvjetništva mogu se odvjetniku
izreći ove mjere:

- ukor,

- novčana kazna,

- gubitak prava na obavljanje odvjetništva od šest mjeseci do pet godina,

- gubitak prava na obavljanje odvjetništva u trajanju od 5 - 10 godina.

(2) Za teže povrede dužnosti i ugleda odvjetništva mogu se odvjetničkom
vježbeniku izreći ove mjere:

- ukor,

- brisanje iz imenika odvjetničkih vježbenika za vrijeme od šest mjeseci
do tri godine,

- trajno brisanje iz imenika odvjetničkih vježbenika.

(3) Za lakše povrede dužnosti i ugleda odvjetništva može se odvjetniku
izreći opomena ili novčana kazna, a odvjetničkom vježbeniku opomena.

(4) Izvršenje mjere gubitka prava na obavljanje odvjetništva na određeno
vrijeme, odnosno mjere brisanja iz imenika odvjetničkih vježbenika na određeno
vrijeme može se uvjetovati na vrijeme od šest mjeseci do dvije godine.

Članak 73.

Visina i namjena novčanih kazni naveđenih u članku 72. ovoga Zakona
utvrđuje se statutom Komore. Izrečena novčana kazna plaća se Komori.

Pokretanje disciplinskog postupka

Članak 74.

Disciplinski postupak pokreće disciplinsko tijelo određeno statutom,
po službenoj dužnosti ili na zahtjev tijela Komore određenog statutom ili
na zahtjev ministra pravosuđa.

Pravo žalbe u disciplinskom postupku

Članak 75.

Pravo na podnošenje žalbe u disciplinskom postupku za teže povrede dužnosti
i ugleda odvjetništva ima i ministar pravosuđa.

Odgovarajuća primjena zakona

Članak 76.

U disciplinskom postupku protiv odvjetnika ili odvjetničkog vježbenika
na odgovarajući način primjenjuju se odredbe kaznenog materijalnog i postupovnog
zakonodavstva, ako nije drugačije određeno statutom ili drugim općim aktom
Komore donesenim sukladno ovom Zakonu i statutu.

Izvršnost disciplinskih kazni

Članak 77.

Pravomoćne odluke disciplinskih tijela Komore kojima su izrečene novčane
kazne izvršne su isprave i Komora je ovlaštena tražiti njihovo prisilno
izvršenje.

Priziv Vrhovnom sudu Republike Hrvatske

Članak 78.

(1) Protiv drugostupanjske odluke kojom je izrečena disciplinska mjera
gubitka prava na obavljanje odvjetništva od šest mjeseci do pet godina,
kao i gubitka prava na obavljanje odvjetništva od 5 - 10 godina ili brisanje
iz imenika odvjetničkih vježbenika za vrijeme od šest mjeseci do tri godine,
kao i trajno brisanje iz imenika odvjetničkih vježbenika, dopušten je priziv
Vrhovnom sudu Republike Hrvatske.

(2) U postupku u povodu priziva iz stavka 1. ovoga članka Vrhovni sud
Republike Hrvatske odlučuje u vijeću sastavljenom od pet članova, od kojih
su predsjednik i dva člana suci toga suda, a dva člana odvjetnici s liste
koju je utvrdila Komora. Kada Vrhovni sud Republike Hrvatske odlučuje o
prizivu protiv odluke izrečene odvjetničkom vježbeniku, umjesto jednog
odvjetnika, član vijeća je osoba s liste koju je utvrdila udruga od odvjetničkih
vježbenika.

Zastara

Članak 79.

(1) Progon za teže povrede dužnosti i ugleda odvjetništva zastarijeva
nakon dvije godine, a za lakše povrede nakon šest mjeseci od dana izvršene
povrede.

(2) Ako učinjena povreda povlači odgovornost, progon zastarijeva kad
zastarijeva i progon za kazneno djelo.

(3) Izvršenje disciplinske mjere zastarijeva za šest mjeseci od dana
pravomoćnosti rješenja kojim je izrečena disciplinska mjera, odnosno od
dana isteka roka na koji je izvršenje disciplinske mjere odgođeno.

IX. KAZNENE ODREDBE

Članak 80.

Za pružanje pravne pomoći suprotno odredbama ovoga Zakona (članak 5.
i članak 29.) kaznit će se za prekršaj pravna osoba novčanom kaznom u protuvrijednosti
domaće valute od 5.000 do 15.000 DEM. Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka
kaznit će se odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u protuvrijednosti
domaće valute od 500 do 2.500 DEM. Za prekršaj iz stavka ovoga članka počinjenog
drugi put uz novčanu kaznu izreći će se pravnoj osobi mjera oduzimanja
dozvole obavljanja djelatnosti u trajanju do šest mjeseci, a za prekršaj
počinjen treći put uz novčanu kaznu izreći će se mjera trajnog oduzimanja
dozvole za obavljanje djelatnosti.

Članak 81.

Za pružanje pravne pomoći suprotno odredbama ovoga Zakona kaznit će
se za prekršaj fizička osoba novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće
valute od 1.000 do 5.000 DEM.

Članak 82.

Iznosi novčanih kazni iz članka 80. i 81. ovoga Zakona revalorizirat
će se po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan naplate novčane
kazne.

X. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Rok za usklađivanje općih akata Komore

Članak 83.

Komora je dužna uskladiti svoj statut i druge opće akte s odredbama
ovoga Zakona u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Postupci u tijeku

Članak 84.

(1) Postupci pred tijelima Komore i drugim tijelima koji su u tijeku
u vrijeme stupanja na snagu ovoga Zakona, nastavit će se prema odredbama
koje su bile na snazi u to vrijeme.

(2) Osobe koje su do 8. listopada 1991. godine diplomirale na pravnom
fakultetu u kojoj drugoj republici u bivšoj Jugoslaviji, kao i osobe koje
su do toga datuma položile pravosudni ispit u kojoj drugoj republici u
bivšoj Jugoslaviji, imaju pravo na upis u Imenik odvjetnika, ako ispunjavaju
ostale uvjete iz članka 48. ovoga Zakona.

Izuzimanje od obveze plaćanja troškova i naknade za upis

Članak 85.

(1) Na zahtjev osobe kojoj je prestalo pravo na obavljanje odvjetništva
zbog izbora ili imenovanja na javnu dužnost u razdoblju od 30. svibnja
1990. godine do stupanja na snagu ovoga Zakona, odobrit će se ponovni upis
u Imenik odvjetnika, bez obveze plaćanja troškova i naknade za upis.

(2) Zahtjev se podnosi u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga
zakona.

(3) Osobi kojoj je odobren ponovni upis prema stavku 1. ovoga članka,
obavljanje odvjetništva miruje dok obnaša dužnost na koju je izabrana ili
imenovana, a u skladu s odredbom članka 54. ovoga Zakona.

Članak 86.

Odredbe članka 44. ovoga Zakona o osiguranju odvjetnika od odgovornosti
primjenjivat će se od 1. siječnja 1995. godine.

Prestanak važenja zakona

Članak 87.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o odvjetništvu
i službi pravne pomoći ("Narodne novine", br. 53/72., 8/90. i
31/90.)

Stupanje na snagu Zakona

Članak 88.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 701-01/92-01/01

Zagreb, 27. siječnja 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 9/1994-157