### NN 83/2017 (24.8.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije tehničar za vozila i vozna sredstva (011224) u obrazovnom sektoru promet i logistika

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

2004

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/09, 24/10 i 22/13) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE TEHNIČAR ZA VOZILA I VOZNA SREDSTVA (011224) U OBRAZOVNOM SEKTORU PROMET I LOGISTIKA

I.

Ovom Odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA VOZILA I VOZNA SREDSTVA u obrazovnom sektoru PROMET I LOGISTIKA, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

(1) U skladu sa strukovnim kurikulumom, koji je sastavni dio ove Odluke, obrazuju se učenici koji upisuju prvi razred srednje škole u programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za vozila i vozna sredstva počevši od školske godine 2017./2018.

(2) Učenici koji su u školskoj godini 2017./2018. upisali prvi razred srednje škole u eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za vozila i vozna sredstva, obrazuju se po strukovnom kurikulumu koji je sastavni dio ove Odluke.

(3) Iznimno od stavka 1. ove točke, učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2017./2018. sukladno nastavnom planu i programu za zanimanje tehničar za vozila i vozna sredstva (010304), objavljenom u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 7, Zagreb, listopad 1996. godine, mogu se obrazovati po programu koji su upisali.

(4) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za zanimanje tehničar za vozila i vozna sredstva (010304), objavljenom u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 7, Zagreb, listopad 1996. godine, nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

(5) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za vozila i vozna sredstva, nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

III.

Stupanjem na snagu ove Odluke prestaje važiti nastavni plan i program za zanimanje tehničar za vozila i vozna sredstva (010304), objavljen u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 7, Zagreb, listopad 1996., osim za učenike iz točke II. stavka 3. i 4. ove Odluke.

IV.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00070

Urbroj: 533-25-17-0005

Zagreb, 27. srpnja 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE
 TEHNIČAR ZA VOZILA I VOZNA SREDSTVA

Popis kratica

ABS – Anti-lock braking system, sustav protiv blokiranja kotača

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

ASR – Anti Slip Regulation, sustav protiv klizanja pogonskih kotoča

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

BAS – Brake Assist System, sustav za maksimalnu silu kočenja

CAD – Computer-Aided Design, računalom potpomognuti dizajn

CAM – Computer-Aided Manufacturing, računalom potpomognuta izrada

CIH – Camshaft in Head, bregasta osovina u glavi motora

CMS – Classroom Management Software, programska potpora za upravljanje učionicom

CR – Common-rail, sustav sa zajedničkim vodom

DGU – Državna geodetska uprava

DOHC – Double overhead camshaft, dvostruka bregasta osovina u glavi motora

DZS – Državni zavod za statistiku

EDC – Electronic Diesel Control, elektronička regulacija rada Diesel motora

EN – Europske norme

EU – European Union, Europska unija

GPS – Global Positioning System, globalni pozicijski sustav

HRN – Hrvatske norme

ICT – Information and Communication Technology, informacijsko--ko­munikacijska tehnologija

ISO – International Organization for Standardization, međunarodna organizacija za normiranje

IT – Information Tehnology, informacijska tehnologija

LCD – Liquid Crystal Display, zaslon s tekućim kristalima

MPI – Multi point inejection, ubrizgavanje goriva iz više točaka

MSUI – Motori s unutarnjim izgaranjem

MUP – Ministarstvo unutarnjih poslova

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

OS – Operacijski sustav

PDE – Pumpe-Düse Einheit, sustav pumpa-brizgaljka

PSE – Periodni sustav elemenata

RH – Republika Hrvatska

SUI – s unutarnjim izgaranjem

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive strukovnih kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Tehničar za vozila i vozna sredstva

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Cilj strukovnog kurikuluma stjecanje je kompetencija propisanih standardom kvalifikacije tehničar za vozila i vozna sredstva.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129858/images/22456.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129858/images/22465.jpg)

\*Napomena: U trećem razredu polaznik bira dva od četiriju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta. U četvrtom razredu polaznik bira dva od triju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  ■ steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  ■ steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskoga jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku pomoću bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju |
|  | 7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje – opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje – pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje – opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje – pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznicitijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvješće |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvješće |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje – dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskoga jezika  Hrvatski jezik – službeni jezik Europske unije |
| Pisanje – dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje – upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznicičitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznicičitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznicičitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje |
|  | Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje – upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst o temi prema osobnom interesu  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ usvojiti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  ■ uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu A2+, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, sukladnoNastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezana s novim kontekstom i strukom. |
|  | Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  ■ ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti |
|  | ■ ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  ■ VEZNICI: and, or, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  ■ BROJEVI: glavni i redni  ■ PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena  ■ SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena  ■ GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova -s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom -ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continous za budućnost), pojam aktiva i pasiva. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnome pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  Ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  ■ PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  ■ TVORBA RIJEČI: compounds  ■ PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici  ■ SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena  ■ GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense – Simple Continous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova |
|  | Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola, pasivne rečenice. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ pasivne rečenice, bezlični oblici, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola; causative have. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst o temi od osobnog interesa  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči kroz sve jezične djelatnosti  ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  ■ uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskog jezičnog portfolia iNacionalnogaokvirnog kurikulumaza predškolski odgoj i obrazovanje teopće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvog stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom. |
|  | Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj  ■ ČLANOVI: određeni, neodređeni  ■ ZAMJENICE: osobne, pokazne i posvojne, deklinacija zamjenice, bezlična man |
|  | ■ PRIDJEVI: komparacija, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  ■ SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u zavisnoj objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (dass, weil, wenn, denn)  ■ GLAGOLI: pomoćni, modalni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu; povratni glagoli; preterit pomoćnih glagola, perfekt, imperativ |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnoga sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja između osoba iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje i proširivanje  ■ IMENICE: složenice  ■ PRIDJEVI: komparacija, deklinacija pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama  ■ GLAGOLI: pregled konjugacije u prezentu, preterit modalnih glagola, konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola i uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I.; pasiv; rekcija glagola. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte |
|  | Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju…)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu; odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser); neupravni govor. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja i oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moje zanimanje u suvremenom društvu i europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  ■ Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava,  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta kroz šest povijesnih razdoblja  ■ vrjednovati dokaze  ■ razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  ■ interpretirati povijesne podatke  ■ konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b) razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  ■ povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  ■ vještina kronološkog razmišljanja  ■ vještina razumijevanja povijesne naracije  ■ vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  ■ vještina povijesnog istraživanja  ■ vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina kumulativnog je karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti strukturirano je tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj, već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane, što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane. |
|  | Duhovni i moralni razvoj polaznika, u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba, sastavni je dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem naslijeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postanu dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | | | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevni život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na današnjemu hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad starog svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama  3. raspravljati o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najvažnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskom vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućeg europskog nasljeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na tri kontinenta  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene između triju kontinenata  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društava i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća |
| Razrada | | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | | |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti | | |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada | | |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija | | |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura | | |
| Prijelomna vremena – inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i Židovska država | | |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracija u grčkim polisima  Grčka i Stari istok između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura | | |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina | | |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonog grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskog grada na istočnoj obali Jadrana | | |
| Susret i suživot triju svjetova na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju | | |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) | | |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet | | |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeuropskog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja | | |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad starog svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine. Također će razumjeti pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na tri kontinenta, te kako su te nove države i različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. | | |
| Ostalo | | | |
| Metode i oblici rada: | | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, grupni rad (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). | |
| Literatura | | | |
| Literatura za polaznike: | | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| Kroz ovaj predmet u drugomrazredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture, te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspraviti o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva između velikih sila kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, raspad socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka – Uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanskog Carstva – teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| »Novi imperijalizam« moćnih nacionalnih država 1850. – 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta – problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskom ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva, kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva, kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, grupni rad (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  ■ osobito se usredotočiti na značenje kršćanske vjere za cjeloviti rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicimaomogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući, dakako, svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek – religiozno biće | Vjera – iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist  – vrhunac objave | Isus – povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist – pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja  – govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznikće steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzor vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomu  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima – dominikanci i franjevci (13. – 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretni život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek – polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest – norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek – žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba – sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj – odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenog čovjeka s Bogom – izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Starog zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novog zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnog Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvorenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnog normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  ■ razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina kao što su filozofska antropologija, politička, pravna i socijalna filozofija. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice, psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju, bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama. |
|  | Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja;pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko-religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtjeva (egoizam i altruizam, težnja ka sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja. Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva. Etičke krjeposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije, borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa  Račun užitka  Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti; razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealni zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealni zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike:normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  ■ osposobiti ih za zanimanja u određenom strukovnom području |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet geografija ciljevima i obrazovnim ishodima pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije geografija ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja.  Budući da geografija primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizaciju prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevan život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. Nastavni sadržaji koji će se poučavati u prvoj i drugoj godini za zanimanje tehničar za vozila i vozna sredstva prilagođeni su dobi polaznika i strukturirani po načelu od bližeg prema daljem. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unapređenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. izdvojiti posebnosti među elementima prirodne osnove na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini i na slijepoj karti imenovati primjere |
|  | 2. razlikovati prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. prepoznati interakcije među prirodnim pojavama pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. objasniti utjecaj prirodno-geografskih faktora na organizaciju prostora  5. predstaviti rezultate samostalnog istraživanja stanja okoliša (zraka, vode obližnjega vodenog toka, tla)  6. navesti primjere mogućeg povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  7. navesti primjere racionalnog korištenja tla, pitke vode i drugih prirodnih bogatstava  8. objasniti koncept održivog razvoja i nužnost pravedne raspodjele prirodnih i stečenih dobara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Led na Zemlji  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. istražiti demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  2. analizirati prirodno, prostorno i opće kretanje stanovništva u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu |
|  | 3. analizirati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  4. usporediti organizaciju prostora i odnose među naseljima u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  5. izdvojiti prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  6. istražiti temeljne gospodarske pojmove, sustave i razvojne trendove  7. analizirati nejednaki regionalni razvoj na nacionalnoj i svjetskoj razini  8. analizirati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  9. istražiti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija te njihovo političko i gospodarsko značenje  10. obrazložiti važnost poznavanja i pozitivnog vrjednovanja naslijeđa te vlastitog identiteta kao hrvatskog i europskog građanina, ali i građanina svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  ■ razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  ■ usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  ■ usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  ■ usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  ■ razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  ■ usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  ■ prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  ■ shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona i aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. prepoznati različite političke sustave – demokracija, tiranija, aristokracija, diktatura, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje EU |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava | |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija | |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija- neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj | |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske | |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast,  izvršna vlast i sudska vlast | |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava | |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija | |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika | |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj EU i institucije EU | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  ■ provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik/djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  ■ poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje provodi se u sjedećem i stojećem položaju. Leđa i noge najopterećeniji su dio tijela.  Preporučuje se da postupci unaprjeđenja kinantropoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju.  Vježbe jačanja i istezanja bilo bi dobro provoditi u ležećem položaju radi rasterećenja leđa, nogu i zdjelice.  Sjedenje zahtijeva malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluje na rad dišnog i krvožilnog sustava te su osobe koje pretežno sjede sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog se preporučuje posebnu pozornost usmjeriti na razvoj aerobnih kapaciteta.  Osjećaj za timski rad jedna je od temeljnih osobina za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj sposobnosti timskog rada posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučuje se plivanje. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju |
|  | 3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje supovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela – povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnog tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortexa u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika |
|  | VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi barai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1; 2 : 2; 3 : 3)  37. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6 : 6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje) |
|  | X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen«  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti – timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20' intenzitetom 50%)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20' s izmjenama intenziteta 2' 40% i 2' 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 × 20" s odmorom 10") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su:1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja.Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor |
|  | 4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi |
|  | 4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali,voda postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga  nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 – 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje) |
|  | II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi barai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana  38. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana »oštrih« lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji – pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6 : 6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku » polueret«  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5 : 1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8' 10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1' 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 × 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2')  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 × 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2')  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 × 400 m, intenzitet 80 – 90%, odmor 4')  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 × 6, 30 maksimalni intenzitet, 30 50%, odmor 5')  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12', 1' maksimalni intenzitet, 1' 50%) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom. |
|  | Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja.Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I.Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu |
|  | 3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu. |
|  | II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući |
|  | 8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 – 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) – sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) – sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI |
|  | 25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok  VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  35. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2 : 1 i 2 : 2 s udarcima na vrata (vratar), te oduzimanja lopte  38. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom »kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »skokšut polueret«  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5 + 1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40)  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed inatraške 6 × 5m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 × 5 m, odmor 30)  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnog masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30 niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20, 2 visoki intenzitet, 2 50%)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60, a oporavak 20) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja.Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima |
|  | ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug. |
|  | Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu. |
|  | II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu, uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju |
|  | 7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane |
|  | 3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije – Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 – 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom – motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5 : 5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2 i 5 : 2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 4 i 5 : 5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4 + 1: 4 +1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 – 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1 : 2: 3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2 : 3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela – povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, () Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja.Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu |
|  | 3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice:  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena |
|  | VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski)  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  ■ biti osposobljen za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  ■ razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  ■ prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  ■ biti osposobljen za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  ■ učinkovito primjenjivati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju  ■ steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja.  Matematičko obrazovanje polaznicimaomogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere  2. rabiti potencije s cjelobrojnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i jednostavnijim razlomcima  4. riješiti linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihove sustave te prikazati linearnu funkciju i funkciju apsolutne vrijednosti  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti tražene podatke uz raspravu o valjanosti metode  2. rasporediti prikupljene podatke po izabranom kriteriju  3. predočiti prikupljene podatke pomoću linijskog, stupčastog i kružnog dijagrama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu odobrenih udžbenika i drugih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. primijeniti kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. rabiti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. protumačiti prikupljene i prikazane podatke |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja | |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba | |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora | |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam | |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka | |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. odrediti vrijednost trigonometrijskih funkcija pomoću trigonometrijske kružnice ili džepnog računala  2. rabiti n! (n faktorijela) u jednostavnijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. prikazati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. primijeniti binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. proračunati srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka  2. odrediti vjerojatnost događaja za prikupljene i analizirane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. zapisati broj u različitim brojevnim sustavima  Algebra i funkcije  1. koristiti nizove  2. istražiti elementarne funkcije  Podatci  1. analizirati utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  2. usporediti srodne skupove podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti limes niza koristeći teoreme o limesima  2. izračunati limes funkcije u točki  3. derivirati funkciju  4. primijeniti derivaciju funkcije pri određivanju jednadžbe tangente u točki grafa funkcije, ekstrema i točaka infleksije  5. prikazati graf racionalne funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći tablicu derivacija  7. izračunati površinu ispod grafa kvadratne funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznikau području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za zanimanje. |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj za primijenjene znanosti kao što su prometne znanosti. Važan i karakterističan u fizici je eksperimentalni pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje. Stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti opći zakon gravitacije i gibanje satelita oko Zemlje  5. prosuditi ravnotežu krutog tijela  6. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  7. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona |
|  | 8. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila  Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. primijeniti zakon očuvanja energije  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima  8. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodni pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Tlak  Uzgon  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima. |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela Plinski zakoni  Prijenos topline  Prvi zakon termodinamike  Rad u termodinamici  Drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  4. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  5. prikazati i objasniti Oerstedov pokus  6. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  7. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  8. izložiti primjenu elektromagnetske indukcije  Titranje, valovi i zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i interferencije valova  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova  Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svijetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  5. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  6. primijeniti jednadžbu leće  7. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti)  Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad te opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja kod nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Titranje, valovi, zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Ravno zrcalo  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ upoznati kemijske elemente, kemijske spojeve, sirovine i produkte  ■ objasniti kemijske promjene, povezati ih s pojavama u prirodi te ih prikazati jednadžbama kemijske reakcije  ■ razvijati vještinu eksperimentiranja, sposobnost opažanja promjena, opisivanja i donošenja zaključaka izvođenjem pokusa  ■ uočiti uzajamne veze između pokusa, pojava u prirodi i teorije  ■ prepoznati štetne i opasne kemikalije te objasniti način njihova obilježavanja, pravila rukovanja, postupanja i zbrinjavanja  ■ razvijati svijest o neophodnosti očuvanja prirodnih uvjeta, a pritom ne odričući se dobrobiti civilizacije i napretka  ■ osvijestiti socijalnu osjetljivost u smislu iskazane empatije prema svakom pojedincu i njegovim potrebama |
| Opis predmeta: | Kemija je znanost o tvarima i njihovim kemijskim promjenama. Cilj je nastave kemije steći znanja o temeljnim kemijskim teorijama, prvenstveno atomskoj teoriji i njezinim popratnim konceptima i modelima kako bi na osnovi njih mogli opisati i razumjeti svojstva i promjene tvari. Jedna od temeljnih zadaća nastave kemije jest razviti interes polaznikaza prirodne znanosti predstavljajući ih dijelom opće kulture. U strukovnim školama zadatak nastave kemije jest stjecanje znanja i sposobnosti potrebnih u budućem zanimanju te svakodnevnom životu. Nastavom kemije polaznici trebaju steći znanja i sposobnosti koje će omogućiti daljnje samoobrazovanje, odnosno usavršavanje u struci. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čestična građa tvari  1. opisati strukturu atoma  2. navesti podatke koji se mogu iščitati iz PSE-a  3. razlikovati fizikalna svojstva metala i nemetala  4. odrediti valenciju atoma nekoga kemijskog elementa na osnovi njegova položaja u PSE-u  5. navesti osnovna svojstva kemijskih veza  Osnove elektrokemije  1. povezati reakcije oksidacije i redukcije s promjenom oksidacijskog broja  2. razlikovati oksidacijsko i redukcijsko sredstvo  3. predvidjeti moguće ishode oksido-redukcijskih procesa na elektrodama pri elektrolizi vode i taljevine kemijskog spoja  4. protumačiti pomoću shematskog prikaza Daniellova članka sastavne dijelove članka  5. usporediti kemijske reakcije u galvanskom članku i elektroliznom članku  6. povezati kemijsku reaktivnost metala i predznak standardnoga elektrodnog potencijala  7. predvidjeti razliku potencijala galvanskog ili elektroliznog članka  Metali i nemetali  1. pokazati važnost tehnički važnih metala i njihovih legura  2. prikupiti najvažnije činjenice o svojstvima nemetala po skupinama u periodnom sustavu elemenata  3. izabrati spojeve nemetala koji imaju utjecaj na biosferu  4. prikazati važnost vode u svakodnevnom životu i svim ljudskim aktivnostima  5. prikazati vrste pesticida koji se upotrebljavaju u poljoprivredi  6. izložiti važnost primjene umjetnih gnojiva  7. otkriti važnost zbrinjavanja otpada  Ugljikovodici  1. razlikovati ugljikovodike po strukturi, formuli i nomenklaturi  2. usporediti fizikalna i kemijska svojstva ugljikovodika prema njihovoj strukturi odnosno zasićenosti  3. izvesti jednostavne pokuse kao podlogu za upoznavanje svojstava i jednostavnih kemijskih reakcija ugljikovodika  4. protumačiti postupak dobivanja ugljikovodika iz prirodnih izvora – nafte i zemnog plina odnosno frakcijskom destilacijom nafte  5. protumačiti svojstva i primjenu te štetnost za zdravlje aromatskih ugljikovodika  6. opisati primjenu ugljikovodika u industriji i svakodnevnom životu te utjecaj na ekosustav  7. diskutirati o smanjenju zaliha nafte i zemnog plina i nužnosti iskorištavanja obnovljivih izvora energije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Struktura atoma i periodni sustav elemenata | Sastav tvari  Građa atoma  Periodni sustav elemenata |
| Veze između atoma | Osnovna svojstva kemijskih veza |
| Osnove elektrokemije | Oksidacija i redukcija  Galvanski članci  Elektroliza |
| Metali | Metalna veza  Tehnički važni metali i njihove legure |
| Nemetali | Halogeni elementi  Halkogeni elementi  Dušikova skupina elemenata  Ugljikova skupina elemenata |
| Ugljikovodici | Alkani  Alkeni  Alkini  Areni |
| Napomene: | Nastavni se proces izvodi skladnom izmjenom teorije i praktičnog rada s ciljem ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živome svijetu, kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao svojinu i alat građanina suvremenoga demokratskog društva  ■ proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  · stečena znanja staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstva prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Polaznici stječu znanja i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje predmeta Biologija ciljano utječe i na afektivnu domenu razvoja polaznika usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornost za očuvanje prirode, okoliša, vlastitog i tuđeg zdravlja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čovjek i zdravlje  1. raspraviti zdrave stilove življenja te važnost pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. protumačiti putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u tijelo čovjeka i mjere prevencije  3. povezati najčešće virusne i bakterijske bolesti s načinima njihova liječenja  4. diskutirati o djelovanju sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravljena primjerima različite ovisnosti  6. prikupiti informacije o opasnostima za zdravlje povezane sa specifičnošću zanimanja za koje se školuje  7. prikazati zahvate prve pomoći koji mogu spasiti život ugroženoj osobi  8. predvidjeti posljedice poremećaja ravnoteže u organizmu  Spolnost i sazrijevanje čovjeka  1. protumačiti povezanost sazrijevanja i životnih razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s njihovom građom i higijenom  3. razlikovati prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće  4. protumačiti proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja.  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice  6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornome spolnom ponašanju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmorirekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Pružanje prve pomoći (zahvati koji spašavaju život)  Individualni rad i rad u skupini:  Primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  Poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  Utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  Odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  Rizici za zdravlje povezani sa specifičnostima zanimanja i načinom života |
| Spolnost i  sazrijevanje  čovjeka | Životni ciklus čovjeka i razvoj spolnosti  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskog spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porod, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni rad i rad u skupini:  Odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  Utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  ■ obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  ■ usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  ■ komunicirati posredstvom različitih medija  ■ usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija  ■ analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  ■ razviti logičke misaone procese  ■ razviti algoritamski način razmišljanja  ■ osposobiti za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  ■ steći osnovna znanja i vještine kako bi se moglo usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  ■ poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  ■ steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti te njezinu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijske i komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvu društvu, temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, potrebno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata svog rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. opisati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati osnovne logičke sklopove  3. razlikovati i opisati komponente računalnog sustava (središnja jedinica, memorije, ulazno-izlazne jedinice)  4. koristiti operacijski sustav računala i napraviti osnovnu prilagodbu svojim potrebama  5. rukovati datotekama i mapama u grafičkome korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. sigurno koristiti računalo, mrežu i internet  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će se prilagoditi slika, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju  4. radom u timu modelirati problem iz struke i svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | Prikaz podataka u računalu:  ■ binarni brojevni sustav  ■ veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  ■ operacije s binarnim brojevima  ■ pojam količine podataka  ■ prikaz znakova te cijelih i realnih brojeva u računalu.  Logički sklopovi:  ■ osnovne logičke operacije i pripadajući sklopovi  ■ tablice istinitosti  ■ logički izrazi i minimizacija  ■ opis i crtanje logičkih sklopova.  Građa računala:  ■ osnovni dijelovi računala  ■ ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  ■ centralna procesorska jedinica  ■ vanjske memorije. | |
|  | Operacijski sustav:  ■ pojam i svojstva OS-a  ■ grafičko sučelje  ■ postavke korisničkog sučelja  ■ rad s datotekama i mapama  ■ osnovno uređivanje crteža. | |
| Računalne mreže i internet | Mreže računala:  ■ mreže računala (definicija i vrste)  ■ dijelovi mreže računala  ■ brzina prijenosa podataka  ■ internet,načini spajanja na internet  ■ protokoli – vrste i podešavanje  ■ davatelj usluga  ■ korisnički račun  ■ usluge interneta.  Elektronička pošta:  ■ e-pošta klijent, web-pošta  ■ poštanski sandučić – osnovne postavke  ■ komunikacija pomoću elektroničke pošte.  Usluga WWW-a:  ■ web preglednik – korištenje, postavke  ■ učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  ■ procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu.  Računalna sigurnost i etičnost:  ■ sigurnost i zaštita osobnih podataka  ■ štetni programi i zaštita  ■ kultura ponašanja na internetu  ■ autorska prava i njihova zaštita. | |
| Obrada i prikaz podataka | Obrada teksta:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  ■ unos teksta i osnovne postavke stila pisanja  ■ oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  ■ jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  ■ umetanje i oblikovanje tablice  ■ umetanje i oblikovanje slika  ■ pisanje matematičkih izraza  ■ izradba tablice sadržaja  ■ oblikovanje cijelog dokumenta  ■ priprema dokumenta za ispis  ■ izradba zadanog dokumenta.  Obrada slike, zvuka i videa:  ■ slika  ■ zvuk  ■ video.  Prezentacije:  ■ slajd, predložak, dizajn  ■ korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  ■ efekti na slajdu i prezentaciji  ■ izrada prezentacije na zadanu temu.  Projektni zadatak:  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Obrada i prikaz podataka  1. koristiti i primijeniti program za oblikovanje web-stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  2. radom u timu modelirati problem iz struke i iz svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnošću određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. opisati postupak nastajanja programa  2. objasniti pojam algoritma  3. opisati dijagram toka, njegove simbole i pseudokod  4. analizirati program zapisan u konkretnom programskom jeziku, dijagramu toka ili pseudokodu  5. osmisliti te kreirati program u konkretnom programskom jeziku koji rješava određeni problem uporabom slijedne strukture, strukture grananja i strukture ponavljanja  6. koristiti i primijeniti program tabličnog računanja za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  7. osmisliti cjelokupno rješenje jednostavnijeg problema iz struke |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Obrada i prikaz podataka | Web stranice:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za izradu web-stranice  ■ osnovne postavke  ■ povezivanje stranica  ■ organizacija sadržaja  ■ postavljanje stranice na internet.  Projektni zadatak:  ■ izrada projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam:  ■ programski jezici  ■ koraci u programiranju  ■ algoritam – pojam i uloga  ■ dijagram toka i pseudokod  ■ slijedna struktura  ■ naredba grananja  ■ naredbe ponavljanja  ■ analiza algoritma.  Osnovna obilježja odabranoga programskog jezika:  ■ upis i ispis podataka  ■ naredba pridruživanja  ■ tipovi podataka  ■ standardne funkcije  ■ naredba grananja  ■ naredbe ponavljanja  ■ osnovni algoritmi za rad s brojevima i znakovima.  Tablično računanje:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  ■ unos i izmjena podataka  ■ oblikovanje ćelija i tablica  ■ adresiranje ćelija  ■ formule i osnovne funkcije  ■ izdvajanje podataka  ■ grafikoni  ■ priprema za ispis i ispis dokumenta.  Projektni zadatak:  ■ analiza problema  ■ izrada projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEHNIČKO CRTANJE I ELEMENTI STROJEVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehničko crtanje i nacrtna geometrija  Elementi strojeva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ izraditi tehničke crteže elemenata strojeva u svrhu grafičkog komuniciranja  ■ opisati funkciju tehničkih crteža elemenata strojeva u svrhu grafičkog komuniciranja  ■ prepoznati elemente strojeva te njihovu funkciju u sklopovima i uređajima |
| Opis modula: | Tijekom nastave polaznik će se upoznati sa standardima tehničkog crtanja te njihovom primjenom pri projiciranju elemenata strojeva te konstruiranju elemenata i sklopova. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehničko crtanje i nacrtna geometrija (1. razred, 3 sata, 5 bodova)  Tehničko crtanje i nacrtna geometrija (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Elementi strojeva (2. razred, 3 sata, 5 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO CRTANJE I NACRTNA
 GEOMETRIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prikazati projekcije tijela  2. primijeniti standarde tehničkog crtanja  3. opisati osnovne geometrijske konstrukcije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehničko crtanje | Zadatci i primjena tehničkog crtanja  Pribor za crtanje |
| Standardi za izradu crteža | Vrste crta  Mjerilo  Formati papira  Zaglavlje i sastavnica  Tehničko pismo  Kotiranje, svrha i elementi kote  Raspored projekcija |
| Osnovne geometrijske konstrukcije | Osnovni geometrijski pojmovi  Konstrukcija pravilnih višekutnika  Konstrukcija zaobljenosti – kružnih prijelaza |
| Tehničke krivulje | Krivulje koje imaju primjenu na strojnim elementima(elipsa, hiperbola, parabola, cikloida, evolventa, sinusoida, zavojnica) |
| Projiciranje predmeta | Vrste projiciranja (centralno i paralelno projiciranje)  Pravokutna(ortogonalna projekcija)  Projekcija na 3 ravnine  Europski raspored projekcija  Ortogonalna projekcija tijela (uglatih, oblih, složenih)  Prostorno prikazivanje tijela (izometrija, dimetrija, kosa projekcija) |
| Presjeci i prodori geometrijskih tijela | Presjeci geometrijskih tijela ravninama  Prodori geometrijskih tijela |
| Crtanje pomoću računala u ravnini | Karakteristike računalne grafike  Postavke crteža  Koordinatni sustavi u ravnini  Naredbe za crtanje  Uređivanje crteža  Crtanje osnovnih elemenata  Crtanje složenoga geometrijskog lika  Iscrtavanje crteža |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO CRTANJE I NACRTNA
 GEOMETRIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati osnovne geometrijske konstrukcije  2. izraditi skice jednostavnih strojarskih dijelova i sklopova  3. raščlaniti sastavni crtež na detalje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Presjeci | Primjena i predočavanje presjeka  Vrste presjeka prema položaju presječne ravnine (uzdužni i poprječni)  Vrste presjeka prema veličini presječne površine (pun, povičan, djelomičan, zaokrenut)  Presjek s više ravnina |
| Kotiranje | Pravila i pogrješke pri kotiranju  Kotiranje dužina, kuta, promjera i radijusa  Načini kotiranja predmeta (redno, paralelno, kombinirano, koordinatno) |
| Predočavanje oblika odstupanjem od pravila nacrtne geometrije | Nepravilan smještaj projekcija  Zaokrenute projekcije  Razvijeni pogledi  Prikazi pomoću prekida i detalja  Pojednostavljeni prikazi strojnih dijelova |
| Hrapavost površine i tolerancije | Veza kvalitete i obrade površine  Označivanje hrapavosti na crtežu  Vrste tolerancija, ISO sustav tolerancija  Označivanje tolerancija na crtežu  ISO sustav dosjeda  Izbor i označavanje dosjeda |
| Izrada crteža i shema | Podjela tehničkih crteža  Izradba radioničkih crteža  Izradba sastavnih crteža  Izradba shema |
| Skiciranje i detaljiranje | Postupak pri skiciranju predmeta  Crtanje detalja iz sastavnog crteža |
| Crtanje pomoću računala u prostoru | Koordinatni sustavi u prostoru  Definiranje korisničkog koordinatnog sustava  Naredbe za crtanje u prostoru  Crtanje osnovnih tijela  Crtanje složenih tijela  Izrada prostornog modela iz radioničkog crteža |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom proces.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ELEMENTI STROJEVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati elemente strojeva  2. opisati funkciju elemenata strojeva  3. objasniti pojam tolerancije dužinskih mjera  4. razlikovati dosjede strojnih dijelova  5. nabrojiti elemente za rastavljive spojeve  6. prepoznati elemente za okretno gibanje i prijenos snage |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u elemente strojeva | Zadatak i značenje elemenata strojeva u strojogradnji  Podjela elemenata strojeva |
| Tolerancije i dosjedi strojnih dijelova | Pojam i značenje tolerancije  Tolerancije dužina  ISO sustav tolerancija  Pojam dosjeda i sustavi dosjeda  Tolerancije oblika i položaja |
| Elementi za nerastavljive spojeve | Vrste, materijali i područja primjene:  Zakovanih spojeva  Lemljenih spojeva  Zavarenih spojeva  Lijepljenih spojeva  Steznih i porubljenih spojeva |
| Elementi za rastavljive spojeve | Vrste, materijali i područja primjene:  Vijčanih spojeva  Klinova, zatika, svornjaka  Elemenata za elastično rastavljive spojeve (opruge, gibnjevi, zamašnjak, njihalo) |
| Elementi za kružno gibanje i prijenos snage | Vrste, materijali, osnovni proračuni i područja primjene:  Osovina i vratila  Spojki  Ležaja  Remenskog prijenosa  Konopnog i užetnog prijenosa  Zupčanog prijenosa  Lančanog prijenosa |
| Elementi za pretvaranje gibanja | Vijčani mehanizam  Polužni mehanizam  Krivuljni mehanizam  Stapni mehanizam |
| Elementi i uređaji za podmazivanje | Trenje i podmazivanje  Načini podmazivanja |
| Elementi za protok i brtvljenje | Cijevi i cijevni elementi  Ventili  Elementi za brtvljenje |
| Finomehanički elementi | Podjela i funkcija finomehaničkih elemenata:  Otpornici  Uklopnici  Regulatori  Logički sklopovi |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEHNIČKA MEHANIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehnička mehanika sa čvrstoćom |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ proračunati i dimenzionirati elemente konstrukcije na temelju zakonitosti tehničke mehanike |
| Opis modula: | Polaznik će primijeniti znanja iz tehničke mehanike (sile, opterećenja...) za proračun i dimenzioniranje elemenata strojeva i konstrukcija. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnička mehanika sa čvrstoćom (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Tehnička mehanika sa čvrstoćom (2. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKA MEHANIKA S ČVRSTOĆOM

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. analizirati ravninske sustave sila  2. objasniti načine određivanja težišta  3. usporediti nosače prema izvedbi i opterećenju  4. analizirati vrste gibanja tijela |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Temeljni pojmovi i načela statike | Zadaća mehanike  Sila, određenost i vrste sila  Prikaz sile grafički i analitički  Načela statike |
| Konkurentno – komplanarni sustav sila | Kolinearni sustav sila – grafičko i analitičko određivanje rezultante i ravnoteža  Dvije sile istog i različitog hvatišta – grafičko i analitičko određivanje rezultante  Ravnoteža triju sila  Rastavljanje sila na dvije komponente – grafički i analitički postupak  Sustav konkurentnih sila – grafičko i analitičko određivanje rezultante i ravnoteža |
| Nekonkurentno – komplanarni sustav sila | Statički moment sile  Momentno pravilo – Varignonov poučak  Par ili spreg sila  Sustav paralelnih sila istog i suprotnog smjera  Određivanje rezultante i njenog položaja grafički i analitički  Rastavljanje sile na dvije paralelne komponente istog i suprotnog  smjera grafički i analitički  Grafički i analitički uvjeti ravnoteže |
| Težište | Težište sastavljenih dužina  Težište jednostavnih, sastavljenih i oslabljenih ploha  Pappus-Guldinovo pravilo  Vrste ravnoteže  Statička stabilnost |
| Puni ravni nosači | Prosta greda s koncentriranim, kontinuiranim i kombiniranim opterećenjem  Nosač s jednim prepustom  Ukliješteni nosač koncentrirano i kombinirano opterećen |
| Rešetkasti nosači | Određivanje sila u štapovima – grafička metoda (Cremona)  Određivanje sila u štapovima – analitička metoda (Ritter) |
| Uvod u kinematiku | Osnovni kinematički pojmovi (kruto tijelo, materijalna točka, vrste gibanja, usporedni pregled veličina pravocrtnog i kružnog gibanja) |
| Kinematika složenog gibanja | Apsolutno, prijenosno i relativno gibanje – apsolutna brzina složenog gibanja  Apsolutno ubrzanje složenog gibanja |
| Kinematika krutog tijela | Komplanarno gibanje tijela  Kinematika motornog mehanizma – s, v, a |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKA MEHANIKA S ČVRSTOĆOM

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste opterećenja  2. dimenzionirati elemente na temelju opterećenja, dopuštenog naprezanja i deformacije  3. primijeniti osnovne zakonitosti dinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod i temeljni pojmovi o čvrstoći materijala | Pojam i vrste opterećenja i vrste naprezanja  Dopušteno naprezanje i koeficijent sigurnosti  Utjecaj utora i zamor materijala |
| Aksijalna naprezanja | Hookov zakon  Naprezanje na vlak i tlak  Površinski tlak  Naprezanje uslijed promjene temperature |
| Naprezanje na odrez ili smik | Jednadžba naprezanja na odrez ili smik  Dimenzioniranje elemenata izloženih na odrez ili smik |
| Momenti inercije i otpori ploha | Pojam i vrste momenata inercije i otpora  Momenti inercije i otpora jednostavnih ploha  Steinerov poučak  Momenti inercije složenih i oslabljenih ploha  Momenti inercije i otpora standardnih sastavljenih ploha |
| Naprezanje pri savijanju ili fleksiji | Temeljni pojmovi i vrste savijanja  Elastična crta i jednadžba savijanja  Dimenzioniranje elemenata izloženih savijanju |
| Naprezanje pri uvijanju ili torziji | Temeljni pojmovi i jednadžbe naprezanja pri uvijanju  Dimenzioniranje lakih vratila pri:  ■ dopuštenom naprezanju  ■ dopuštenoj deformaciji. |
| Naprezanje pri izvijanju | Temeljni pojmovi izvijanja i Eulerove jednadžbe  Vitkost štapa i granice primjene Eulerovih jednadžbi  Dimenzioniranje elemenata izloženih izvijanju |
| Složena naprezanja | Ekscentrični vlak i tlak  Savijanje i vlak i tlak  Dimenzioniranje teških vratila |
| Uvod u dinamiku | Temeljni pojmovi i zadaci dinamike  Newtonovi zakoni |
| Dinamika čestice | Sila kao uzrok pravocrtnog gibanja – jednadžba gibanja s trenjem  Inercijalne sile i D'Alambertovo načelo  Impuls sile i veličina gibanja  Mehanički rad i energija  Snaga i koeficijent korisnog djelovanja |
| Dinamika krutog tijela | Dinamički moment inercije  Steinerov poučak za određivanje momenta tromosti  Radijus inercije i reducirana masa  Glavna dinamička jednadžba rotirajućeg tijela  Mehanički rad i energija rotirajućeg tijela  Snaga pri rotacijskom gibanju  Trenje klizanja na horizontalnoj podlozi i kosini – klin  Trenje kotrljanja i vožnje  Trenje užeta – pojasne kočnice |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel se dijeli u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEHNIČKI MATERIJALI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehnički materijali |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ prepoznati elemente strojeva te njihovu funkciju u sklopovima i uređajima |
| Opis modula: | Polaznik treba izvršiti ispitivanje materijala i obraditi rezultate. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnički materijali (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Tehnički materijali (2. razred, 1 sat, 1,5 bod) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKI MATERIJALI

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. navesti podjelu tehničkih materijala  2. razlikovati načine dobivanja tehničkih materijala  3. koristiti standardne oznake materijala (HRN, ISO, EN)  4. definirati osnovna svojstva i primjenu nemetalnih materijala  5. objasniti načine zaštite od korozije  6. argumentirati potrebu zbrinjavanja otpada i zaštite okoliša |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove metalografije | Tehnički materijali u strojarstvu, vrste, važnost i svojstva (općenito)  Osnove kristalografije  Unutarnja građa čistih metala i slitina  Pretvorbe kristalnih rešetki  Kristalizacija i taljenje, dijagrami rastvorbe  Eutektički dijagram  Dijagram željezo-ugljik |
| Željezo i legure željeza | Vrste željeznih ruda  Načini dobivanja željeza  Vrste sirovog željeza (bijelo i sivo sirovo željezo)  Vrste ljevova: sivi i tvrdi, žilavi, kovkasti, čelični, verimikularni  Označavanje ljevova i izbor prema svojstvima  Proizvodnja čelika – načini dobivanja  Vrste čelika prema kemijskom sastavu  Označavanje čelika prema HRN i EN  Vrste čelika prema namjeni:  ■ konstrukcijski  ■ specijalni  ■ alatni.  Izbor čelika prema određenim svojstvima i preporukama namjene  Standardizacija čeličnih poluproizvoda (profili, limovi, cijevi i dr.) |
| Obojeni metali i njihove legure | Podjela obojenih metala: laki, teški, plemeniti, legure obojenih metala  Proizvodnja, svojstva i primjena:  ■ bakar i legure bakra (mjed i bronce)  ■ cink i legure cinka  ■ olovo i legure olova  ■ kositar i legure kositra  ■ ležajne legure  ■ legure za lemljenje  ■ teški obojeni metali (Cr, Ni, Mn, Co, Mo, W,V)  ■ aluminij i njegove legure  ■ magnezij i njegove legure.  Označavanje legura obojenih metala i njihov izbor prema svojstvima |
| Osnove toplinske obrade | Definicija termičke obrade i njena važnost u strojarstvu  Fazne pretvorbe kod željeza  Postupci žarenja:  ■ normalizacijsko  ■ rekristalizacijsko  ■ sferoidizacijsko žarenje  ■ žarenje za redukciju napetosti.  Kaljenje i postupci kaljenja:  ■ TTT dijagrami: izotermički anizotermički  ■ zakaljivost i prokaljivost  ■ utjecaj ugljika  ■ utjecaj unošenja topline.  Popuštanje, vrste i svrha, utjecaj na žilavost  Cementiranje i nitriranje, vrste, svrha (velike tvrdoće)  Ostali termokemijski postupci (informativno)  Izbor režima toplinske obrade i njihove ovisnosti o uporabnim svojstvima |
| Ostali tehnički materijali | Vrste, svojstva i primjena materijala  Tvrdi metali i rezna keramika  Materijali za brušenje i poliranje  Vatrootporni materijali  Polimerni materijali  Kompozitni materijali  Materijali za izolaciju  Sredstva za hlađenje i podmazivanje  Materijali za brtvljenje |
| Korozija metala i zaštita | Osnove korozije:  ■ kemijska i tehnička korozija.  Podjela korozija prema procesu:  ■ kemijska korozija: afinitet tvari, nastanak, brzina  ■ elektrokemijska korozija: korozioni članak, razlika potencijala.  Kisikova i vodikova depolarizacija  Korozijska otpornost metala (legure željeza, bakra, aluminija i dr.)  Zaštitne metalne i nemetalne prevlake:  ■ pocinčavanje  ■ galvanizacija  ■ plastifikacija.  Električne metode zaštite:  ■ anodna i katodna zaštita. |
| Otpad tehničkih materijala i zaštita okoliša | Vrste otpada i upravljanje otpadom  Mogućnost recikliranja, označavanje prema EU i vrste recikliranja  Označavanje utjecaja proizvoda na okoliš |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKI MATERIJALI

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. interpretirati utjecaj strukture na svojstva tehničkih materijala  2. objasniti svojstva tehničkih materijala i postupke ispitivanja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| VJEŽBE | |
| Svojstva materijala | Vrste ispitivanja  Mehanička i tehnološka svojstva  Ispitivanje unutarnjih pogrešaka i mikrostrukture |
| Ispitivanje mehaničkih svojstava | Ispitivanje modula elastičnosti materijala  Ispitivanje rastezne i tlačne čvrstoće i granice razvlačenja  Ispitivanje odrezne čvrstoće  Ispitivanje savojne čvrstoće čelika i sivoga lijeva  Ispitivanje tvrdoće po metodi Brinellu  Ispitivanje tvrdoće po Rockwellu  Ispitivanje tvrdoće po Vickersu i dr.  Ispitivanje tvrdoće po Poldyju  Ispitivanje udarnog rada loma |
| Ispitivanje tehnoloških svojstava | Ispitivanje pregibom |
| Ispitivanje kemijskog sastava i unutarnjih pogrješaka i mikrostrukture | Ispitivanje iskrenjem  Ispitivanje ultrazvučnom metodom  Magnetska i penetrantska ispitivanja  Ispitivanje mikrostrukture metalografskim mikroskopom |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | STROJARSKE TEHNOLOGIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehnologija obrade materijala  Tehnologija obrade materijala  Mjerenja i kontrola kvalitete |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ opisati postupke obrade materijala i mogućnosti njihove primjene te definirati elemente tehnološkog procesa  ■ stjecati temeljna znanja i vještine mjerenja u strojarstvu  ■ upoznati važnost kontrole kvalitete tehnoloških postupaka |
| Opis modula: | Tijekom nastave polaznik će upoznati i uvježbati neke postupke obrade materijala (ručna obrada odvajanjem čestica, strojna obrada odvajanjem čestica, obrada deformacijom, lijevanje, zavarivanje, montaža). Upoznat će načine mjerenja i primijeniti odgovarajuća mjerila u strojarskoj praksi. Definirat će elemente tehnološkog procesa, napraviti kalkulaciju i izraditi tehnološku dokumentaciju. Primijenit će postupke održavanja strojeva i opreme te otkriti i otkloniti jednostavnije kvarove. Steći će temeljna znanja i vještine o kontroli proizvoda i tehnoloških procesa. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnologija obrade materijala (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Tehnologija obrade materijala (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Mjerenja i kontrola kvalitete (3 razred, 1 sat, 2,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA OBRADE MATERIJALA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. nabrojiti postupke mehaničke i toplinske obrade materijala  2. odabrati elemente tehnološkog procesa  3. izračunati troškove proizvodnje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u obradu tehničkih materijala | Značenje i podjela postupaka obrade tehničkih materijala |
| Lijevanje | Osnovni principi i postupci lijevanja metala  Značenje proizvodnog procesa lijevanja  Lijevanje u jednokratne kalupe  Lijevanje u stalne kalupe (kokile)  Specijalni postupci lijevanja  Pogrješke u odljevcima  Kontrola i dorada odljevaka |
| Teorijske osnove obrade odvajanjem čestica | Osnovni principi i postupci obrade odvajanjem čestica  Geometrija rezne oštrice (osnovni kutovi reznog alata)  Oblici odvojenih čestica i uvjeti njihovog nastajanja  Razvoj topline kod odvajanja čestica  Hlađenje i podmazivanje kod odvajanja čestica  Materijali za izradbu reznih alata  Režimi rada |
| Ručna obrada odvajanjem čestica | Rezni alati  Sječenje  Piljenje  Turpijanje  Bušenje  Grecanje  Izradba navoja |
| Strojna obrada odvajanjem čestica | Vrste strojne obrade  Gibanja alata i obratka u obradi odvajanjem čestica  Tokarenje – podjela i karakteristike  Glodanje – podjela i karakteristike  Blanjanje  Bušenje i obrada provrta  Provlačenje  Brušenje  Sredstva za hlađenje, ispiranje i podmazivanje |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA OBRADE MATERIJALA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izraditi tehnološke postupke nerastavljivih spojeva  2. predvidjeti postupke sastavljanja  3. protumačiti postupke površinske zaštite materijala  4. izračunati troškove proizvodnje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Toplinska obrada | Važnost i ciljevi toplinske obrade materijala  Parametri toplinske obrade  Postupci toplinske obrade:  ■ Žarenje  ■ Kaljenje  ■ Popuštanje  ■ Poboljšavanje  ■ Cementiranje  ■ Nitriranje |
| Obrada deformacijom | Rezanje lima  Ravnanje lima  Savijanje lima  Probijanje lima  Previjanje lima  Kovanje i prešanje  Valjanje, vučenje i istiskivanje |
| Zavarivanje i ljepljenje | Važnost zavarivanja i osnovni postupci  Plinsko zavarivanje, opis postupka, oprema i pribor  Ručno elektrolučno zavarivanje, opis postupka, oprema i pribor  Zavarivanje u zaštitnoj atmosferi – MIG/MAG, TIG, EPP, opis postupaka, oprema i pribor  Greške pri zavarivanju i ispitivanje zavarenih spojeva  Lemljenje: vrste lemljenja i primjena  Opis postupaka lemljenja, oprema i pribor  Lijepljenje, opis postupka, oprema i pribor |
| Površinska zaštita | Korozija i njezine ekonomske posljedice  Uzročnici korozije  Vrste korozije  Svrha i postupci zaštite od korozije  Metalne zaštitne prevlake  Kemijske zaštitne prevlake  Nemetalne zaštitne prevlake |
| Sastavljanje proizvoda | Značenje tehnološkog postupka sastavljanja  Organizacijski oblici sastavljanja  Operacije sastavljanja  Shema i redoslijed sastavljanja  Tehnološki postupak sastavljanja  Priprema dijelova za sastavljanje  Tehnološka dokumentacija pri sastavljanju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MJERENJA I KONTROLA KVALITETE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati postupke mjerenja dužine, oblika i položaja  2. izvoditi strojarska mjerenja dužina  3. razlikovati ostala nedužinska mjerenja u strojarstvu  4. objasniti utjecaj pogrješke mjerenja i dopuštena odstupanja  5. navesti načela planiranja i provedbe sustava upravljanja kvalitetom  6. usporediti metode kontrole kvalitete |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mjerenje dužina, oblika i položaja | Osnovne mjerne jedinice  Izvedene mjerne jedinice  Uspoređivanje i mjerenje dužine: kalibrom, račvom, etalonskim pločicama, komparatorom, pomičnim mjerilom, visinomjerom, mikrometrom  Mjerenje i označavanje oblika  Mjerenje i označavanje položaja  Mjerenje i označavanje kvalitete obrađene površine  Pogrješke mjerenja  Planiranje i provedba sustava mjerenja |
| Ostala mjerenja | Mjerenje tlaka (barometar, manometar, vakuummetar, vakuummanometar)  Mjerenje temperature (tekućinski, živin, bimetalni, termopar, pirometar)  Mjerenje brzine vrtnje (mehanički, indikativno, stroboskop) |
| Osnovni pojmovi o kvaliteti i kontroli kvalitete | Razvoj kontrole kvalitete  Karakteristike kvalitete  Troškovi kontrole kvalitete  Optimalna i ekonomična kontrola kvalitete  Integrirana kontrola kvalitete |
| Poslovi kontrole kvalitete | Analiza stanja kvalitete  Definiranje kvalitete  Planiranje kvalitete  Poslovnik i odgovornost za kvalitetu |
| Služba za kontrolu kvalitete | Organizacija i djelatnost službe za kontrolu kvalitete  Kontrola proizvodnih sredstava i procesa  Informiranje o stanju kvalitete |
| Metode kontrole kvalitete | Metode kontrole  Poluautomatska i automatska kontrola  Kontrolni sustavi bez i s dodirom predmeta obrade  Relejni i hidraulični kontrolni sustavi |
| Statistička kontrola kvalitete | Teorija vjerojatnosti  Serija, srednja aritmetička vrijednost  Zakon normalnog rasipanja i slučajne pogrješke  Primjer primjene teorije vjerojatnosti |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima i individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | STROJARSKA ENERGETIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Termodinamika  Toplinski strojevi  Hidraulika i pneumatika |
| Cilj modula: | ■ stjecanje znanja o termodinamičkim veličinama i procesima, te o konstrukciji, značajkama i primjeni toplinskih strojeva i uređaja u svrhu njihova učinkovitog korištenja u radu i pravilnog održavanja tijekom životnog vijeka  ■ stjecanje temeljnih znanja o pneumatskim i hidrauličkim shemama i sustavima te njihova funkcionalna primjena u vozilima i voznim sredstvima |
| Opis modula: | Polaznik će moći opisati elemente pneumatskih i hidrauličkih sustava te objasniti pretvorbu, prijenos i upravljanje pneumatske i hidrauličke energije. Izradit će odgovarajuće pneumatske i hidrauličke sheme te povezati elemente na bazi razrađenih shema. Moći će objasniti osnovne procese termodinamike i izračunati osnovne veličine vezane uz prijelaz topline te opisati toplinske strojeve i uređaje, kao i toplinske procese u njima. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Termodinamika (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Toplinski strojevi (3.razred, 2 sata, 4 boda)  Hidraulika i pneumatika (3. razred, 3 sata, 6 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Nazivnastavnog predmeta: TERMODINAMIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati osnovne veličine stanja i toplinsko širenje krutih tijela i fluida  2. interpretirati osnovne termodinamičke zakone  3. objasniti kružne procese  4. objasniti zakonitosti prijelaza i prolaza topline |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovne veličine stanja | Temperatura, tlak, volumen |
| Toplinsko rastezanje krutih tijela i tekućina | Linearno rastezanje, površinsko rastezanje i prostorno rastezanje |
| Količina topline i specifični toplinski kapacitet | Toplina i temperatura  Specifični toplinski kapacitet  Temperatura izjednačenja |
| Toplinsko rastezanje plinova | Molekularno-kinetička teorija topline  Plinski zakoni  Plinska konstanta i jednadžba stanja idealnih plinova  Normno stanje i pojam mola  Opća plinska konstanta |
| Prvi glavni stavak termodinamike | Odnos topline i mehaničkog rada: zakon o održanju energije i metode izračunavanja rada u pv dijagramu  Specifični toplinski kapacitet za kg i kmol i njihova ovisnost o temperaturi  Prva glavna jednadžba termodinamike, unutarnja energija, entalpija |
| Promjena stanja idealnih plinova | Izohora, izobara, izoterma, adijabata, politropa |
| Drugi glavni stavak termodinamike | T-s dijagramom  Povratni i nepovratni procesi, bit entropije  Kružni procesi u toplinskom dijagramu |
| Vodena para | Isparavanje i kondenzacija  Toplinski dijagrami za vodenu paru  Promjene stanja mokre pare  Kružni procesi parnih strojeva |
| Primjena tehničkih para | Van der Waalsova jednadžba stanja  Prigušivanje i Joule – Thomsonov efekt  Rashladni uređaji |
| Prijelaz topline | Provođenje topline  Prijenos topline  Prolaz topline  Zračenje topline  Tehnički izmjenjivači topline |
| Strujanje plinova i para | Oblici i brzine strujanja  Jednadžba kontinuiteta  Energija strujanja  Strujanje kroz cijevi  Strujanje kroz sapnice sa i bez trenja  Strujanje kroz okretno lopatično kolo, transformacija energije  Gubici pri transformaciji |
| Vlažni zrak | Vlažnost zraka  h-x dijagram za vlažni zrak  Sušenje zraka  Ishlapljivanje |
| Izgaranje | Temperatura zapaljenja i izgaranja  Stehiometrija izgaranja  Gornja i donja ogrjevna vrijednost  Određivanje količine zraka za izgaranje  Sastav i količina dimnih plinova |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TOPLINSKI STROJEVI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste i izvedbe toplinskih strojeva i uređaja  2. nabrojiti područja primjene toplinskih strojeva i uređaja |
| Razrada | |
| Nastavne  cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Parni i toplovodni kotlovi | Vrste kotlova i njihova primjena  Radni parametri kotla  Glavni dijelovi kotlovskog postrojenja i procesi  Pomoćni uređaji kotlovskog postrojenja  Toplinska bilanca  Izmjena energije u kotlu  Materijali za gradnju kotlova  Razvoj i suvremena primjena generatora pare i tople vode |
| Parne i plinske turbine | Strujanje plinova i para  Vrste i svojstva parnih turbina  Izvedbe turbina prema namjeni  Kondenzatori parnih turbina  Proračun glavnih parametara parnih turbina  Regulacija rada parnih turbina  Plinske turbine |
| Uređaji i instalacije za grijanje | Osnove tehnike grijanja  Energenti u sustavima grijanja  Vrste grijanja (pojedinačna, centralna, daljinska)  Dijelovi sustava za grijanja  Osnove toplinskog proračuna  Posebni oblici grijanja i obnovljivi izvori energije |
| Uređaji za provjetravanje i klimatizaciju | Zadaća i osobine klimatizacije i provjetravanja  Vrste uređaja za pripremu zraka  Dijelovi instalacija  Klima uređaji  Osnove proračuna |
| Rashladni uređaji | Zadaća i osobine rashladih uređaja  Kružni procesi i stupanj učinka rashladnog uređaja  Vrste rashladih uređaja  Elementi rashladnih uređaja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HIDRAULIKA I PNEUMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati pneumatske uređaje  2. protumačiti hidrauličke uređaje i njihovu funkciju  3. izraditi jednostavne pneumatske i elektropneumatske sheme spajanja sa specifikacijom elemenata  4. spojiti odabrane pneumatske i elektropneumatske elemente prema shemama uz provjeru funkcionalnosti  5. definirati jednostavne hidrauličke i elektrohidrauličke sheme spajanja sa specifikacijom elemenata |
|  | 6. povezati odabrane hidrauličke i elektrohidrauličke elemente prema shemama uz provjeru funkcionalnosti  7. objasniti hidrauličke strojeve  8. razlikovati hidroenergetske uređaje |
| Razrada | |
| Nastavne  cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove pneumatike | Uvod u pneumatiku, svojstva zraka  Dobivanje stlačenog zraka (kompresor, vrste kompresora, klipni kompresor)  Razdioba stlačenog zraka (razvod mreže, cijevi i cijevni materijali)  Priprema stlačenog zraka  Pripremna grupa elemenata (odvajač kondenzata, regulator tlaka, zauljivač) |
| Pneumatski izvršni elementi | Podjela pneumatski izvršnih elemenata (rotacijski, translacijski)  Jednoradni cilindri  Dvoradni cilindri  Specijalni cilindri  Rotacijski cilindri |
| Pneumatski upravljački elementi | Pneumatski upravljački elementi  Razvodnici (vrste razvodnika, načini aktiviranja i povrata, konstrukcija razvodnika)  Zaporni ventili (brzoispusni ventil, I i ILI ventil, nepovratni ventil)  Tlačni i protočni ventili  Cijevni zatvarači  Vremenski član (kašnjenje ukapčanja, kašnjenje iskapčanja) |
| Elektropneumatski elementi | Elektromehanički elementi  Elektropneumatski elementi |
| Pneumatsko upravljanje | Pneumatsko upravljanje  Elektro-pneumatsko upravljanje  Pneumo-hidraulički uređaji  Pneumatske sheme kod vozila i voznih sredstava |
| Osnove hidraulike | Dobivanje hidrauličke energije  Hidrauličke crpke  Spremnici ulja  Zakoni hidrostatike  Zakoni hidrodinamike |
| Hidraulički izvršni i upravljački elementi | Hidraulički cilindri  Hidromotori  Cilindri  Razvodnici  Ventili |
| Hidrauličko i elektrohidrauličko upravljanje | Hidrauličke sheme  Povezivanje energetskog sklopa  Sheme s povratnom spregom  Elektrohidrauličko upravljanje  Elektrohidraulički elementi  Hidrauličke sheme kod vozila i voznih sredstava |
| Hidraulički strojevi | Stapne crpke (sastavni dijelovi i način rada, podjela i količina dobave)  Centrifugalne crpke (sastavni dijelovi i način rada, visina dobave i kavitacija, svojstva i konstrukcijske izvedbe)  Crpke specijalnih konstrukcija (zupčaste, vijčane, krilne, rotacijske) |
| Vodne turbine | Vrste vodnih turbina  Izbor tipa turbine  Peltonova turbina  Francisova turbina  Kaplanova turbina  Regulacija  Trošenje dijelova turbine |
| Hidroenergetski uređaji | Stapni kompresor (način rada i podjela)  Proračun snage  Regulacija rada  Turbokompresor (način rada i teorijske osnove, stupanj djelovanja i snaga)  Konstrukcija turbokompresora  Ventilator (način rada i teorijske osnove, gubitci)  Aksijalni i vijčani ventilator |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MOTORI I VOZILA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Motori i pogonski agregati  Prijenosnici snage  Vozila i vozna sredstva  Održavanje vozila |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ Stjecati temeljna znanja o motorima i pogonskim agregatima te njihovu ulogu u vozilima i voznim sredstvima, u eksploataciji i održavanju.  ■ Primijeniti elemente strojeva u prijenosu snage te konstrukciji, primijeniti princip rada iprijenosnike snage.  ■ Stjecati znanja o vozilima i voznim sredstvima, njihovoj konstrukciji, značajkama i svrsi te njihovom učinkovitom korištenju u radu.  ■ Organizirati postupke održavanja.  ■ Provoditi postupke održavanja. |
| Opis modula: | Tijekom nastave polaznik će biti upoznat s načinima rada, konstrukcijama i sustavima motora s unutrašnjim izgaranjem te postupcima njihovoaodržavanja. Upoznat će ulogu i važnost prijenosnika snage. Sve navedeno i objedinjeno pomoći će mu u razumijevanju konstrukcije cestovnih, gospodarskih i tračničkih vozila. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Motori i pogonski agregati (3. razred, 4 sata, 8 bodova)  Prijenosnici snage (3. razred, 3. sata, 6 bodova)  Vozila i vozna sredstva (4. razred, 5 sati, 9,5 bodova)  Održavanje vozila (4. razred, 5 sati, 9,5 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MOTORI I POGONSKI AGREGATI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati principe rada prema vrsti motora SUI  2. opisati konstrukciju i sustave motora SUI  3. razlikovati načine održavanja motora SUI  4. navesti vrste pogonskih agregata  5. pratiti tendencije u razvoju motora i pogonskih agregata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove toplinskih motora | Toplinski motor i toplinski procesi  Motori s vanjskim i unutarnjim izgaranjem  Povijesni razvoj MSUI  Podjela MSUI |
| Otto motor | Toplinski proces, radni (pV) dijagram rada motora, taktovi, karakteristične točke  Princip rada četverotaktnog (4T) Otto motora  Princip rada dvotaktnog (2T) Otto motora, konstruktivne karakteristike dvotaktnog (2T) motora  Volumeni motora i stupanj kompresije  Samozapaljenje i detonativno izgaranje – uzroci i posljedice |
| Wankelov motor | Nastanak, primjena i razvojni pravci Wankel motora  Konstrukcija, dijelovi i princip rada  Karakteristike motora, usporedba s Otto motorom |
| Motorni mehanizam i cilindri motora | Kinematika i dinamika motornog mehanizma  Kućište motora i cilindri – materijal, izradba, konstruktivne izvedbe  Trošenje, mjerenje i remont cilindara motora  Sklop klipa i klipnjače – materijal, izrada, konstruktivne izvedbe  Radilica i uležištenje radilice – materijal, izradba, konstruktivne izvedbe  Remont sklopa klipa i radilice motora  Zamašnjak i uravnoteženje motora – uloga, konstruktivne izvedbe i karakteristike  Glava motora – materijal, izradba, sklopovi, konstruktivne izvedbe |
| Snaga i pogonski moment motora | Indicirana i pogonska snaga motora  Pogonski moment motora  Dijagram snage i momenta, puno i djelomično opterećenje, elastičnost motora  Stupnjevi djelovanja motora, iskoristivost motora  Utjecaj konstruktivnih veličina motora na snagu |
| Goriva za Otto motor | Vrste goriva  Karakteristike goriva  Oktanski broj goriva |
| Konvencionalni sustav napajanja i sustav pripreme smjese | Uređaji dobave goriva kod Otto motora  Spremnik, dobavne cijevi, dobavne pumpe, filter goriva – konstrukcija, princip rada i karakteristike  Goriva smjesa zrak-benzin, stehiometrijska smjesa, omjer zraka λ  Rasplinjač – dijelovi i osnovni princip rada |
| Suvremeni sustavi napajanja i pripreme smjese | Karakteristike suvremenih sustava ubrizgavanja, usporedba s rasplinjačem  Povijesni razvoj sustava ubrizgavanja  Pregled sustava ubrizgavanja, SPI, MPI, GDI-ustavi  Mehaničko-hidraulički i hidrauličko-elektronički sustavi ubrizgavanja K-Jetronic i KE-Jetronic – glavni dijelovi i sklopovi, princip rada, karakteristike  Regulacija sustava K-Jetronic i KE-Jetronic kod različitih režima rada  Sastav ispušnih plinova i sustav zašite okoliša, postupci smanjivanja emisije štetnih plinova  Katalizator i λ-sonda – konstrukcija i princip rada  Elektronički sustav ubrizgavanja L-Jetronic – uređaji sustava, princip rada i karakteristike  Regulacija L-Jetronic sustava ubrizgavanja kod različitih režima rada motora |
| Sustav razvoda gorive smjese i ispušnih plinova | Načini razvođenja gorive smjese – ventilski i kanalski razvod  Razvod ventilima – pogon, smještaj bregastog vratila, konstruktivne izvedbe mehanizma (SV, OHV, OHC, CIH, DOHC)  Razvodni mehanizam s ventilima – dijelovi, princip rada, konstruktivne karakteristike, viševentilske tehnike  Razvodni (kružni) dijagram rada ventila  Sustavi s varijabilnim otvaranjem i zatvaranjem ventila  Zračnost ventila  Sustav ispuha motora – dijelovi, konstrukcija, karakteristike  Dodatni uređaji sustava ispuha: povrat ispušnih plinova (AGR/EGR ventil), DENOX-cat, motorna kočnica (usporivač) – zaklopka ispušnih plinova |
| Konvencionalni sustavi paljenja Otto motora | Povijesni razvoj sustava paljenja  Vrste sustava paljenja  Baterijsko indukcijsko paljenje – dijelovi, princip rada, karakteristike  Magnetsko paljenje |
| Elektronički sustavi paljenja Otto motora | Razvoj i vrste suvremenih elektroničkih sustava paljenja  Sheme pojedinih sustava – dijelovi, princip rada i karakteristike  Beskontaktno paljenje, davači – induktivni i Hallov davač  Elektronička regulacija kuta zatvaranja i kuta paljenja |
| Diesel motor | Toplinski proces, radni (pV) dijagram rada motora, taktovi, karakteristične točke  Princip rada 4T Diesel motora, usporedba s Otto motorom  Izvedbe Diesel motora – direktno i indirektno ubrizgavanje, komorni i pretkomorni sustavi, konstrukcija i karakteristike  2T Diesel motori, karakteristike i primjena |
| Dobava goriva kod Diesel motora | Konvencionalni sustav dobave goriva kod Diesel motora – dijelovi, sklopovi, princip rada, karakteristike  Visokotlačne pumpe – vrste, konstrukcija i princip rada: klipne, rotacione, mehanička regulacija  Suvremeni sustavi ubrizgavanja Diesel motora  Common rail sustav (CR), dijelovi, princip rada, karakteristike  Sustav pumpa-brizgaljki (PDE), dijelovi, princip rada, karakteristike  Elektronička regulacija rada Diesel motora – EDC |
| Goriva za Diesel motor | Vrste i karakteristike goriva, fosilno i biodizel gorivo  Cetanski broj goriva |
| Sustav hlađenja motora | Svrha hlađenja motora, radna temperatura motora  Vrste sustava hlađenja motora  Hlađenje zrakom – konstruktivne izvedbe, karakteristike sustava  Hlađenje tekućinom – vrste sustava, dijelovi, princip rada, karakteristike sustava  Regulacija radne temperature motora  Rashladne tekućine, antifrizi – razvoj, vrste i svojstva |
| Sustav podmazivanja motora | Vrste i svojstva motornih ulja i ulja za prigone  Načini podmazivanja motora i sklopova̶ zapljuskivanje, tlačno, mješavina goriva i ulja  Sustav podmazivanja motora pod tlakom – dijelovi, konstruktivne izvedbe i princip rada |
| Turbosustavi prednabijanja zraka | Punjenje cilindra – načini i karakteristike punjenja  Povjesni razvoj prednabijanja motora  Dinamičko prednabijanje  Turbopunjači – konstrukcija, princip rada, karakteristike i regulacija (Root-puhalo, G-punjač, Comprex, TP na ispušne plinove) |
| Opskrba potrošača električnom energijom | Izvori struje na motornom vozilu  Akumulator, dinamo, alternator – konstrukcija, princip rada, karakteristike  Elektropokretač – konstrukcije, princip rada  Regulatori struje  Električni potrošači i električne instalacije |
| Razvojni pravci upravljanja radom motora | Integralni elektronički sustav upravljanja – Motronic sustav  Shema sustava – dijelovi, princip rada  Senzori i aktori sustava  Regulacija sustava kod različitih režima rada motora |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRIJENOSNICI SNAGE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati elemente za prijenos snage  2. nabrojiti vrste uređaja za prijenos snage  3. opisati konstrukciju i primjenu prijenosnika snage  4. povezati načine održavanja prema vrstama prijenosnika snage  5. prezentirati nove tehnologije i konstrukcije za prijenos snage |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Prijenosnici snage | Zadaci i podjela prijenosnika snage. |
| Osovine i vratila | Funkcija i oblikovanje  Proračun na savijanje i uvijanje, čvrstoća oblika  Deformacije  Kritična brzina vrtnje |
| Ležaji | Trenje,podmazivanje i maziva  Osnovni proračuni kliznih ležaja  Konstrukcija i karakteristike valjnih ležaja  Pravila ugradnje,nosivost i vijek trajanja |
| Spojke | Zadatak i funkcija spojki  Spojke za uključivanje  Rastavljive spojke  Spojke za puštanje u rad |
| Remenski prijenosnici | Načini djelovanja, izvedbe i proračun (prijenos plosnatim, klinastim i zupčastim remenom)  Konstruktivni oblici remenica |
| Lančani prijenosnici | Izvedbe prijenosa člankastim i zupčanim lancima  Značajke prijenosa i proračun |
| Tarni prijenosnici | Podjela i značajke tarnog prijenosa (tarenice stalnog prijenosnog omjera,tarenice za promjenu prijenosnog omjera, tarenice za promjenu smjera okretanja)  Konstrukcija i proračun tarnih prijenosnika |
| Zupčani prijenosnici | Podjela zupčanih prijenosnika i njihova primjena  Trenje,iskoristivost i podmazivanje  Proračuni i konstrukcija različitih vrsta prijenosa (čelnici s ravnim i kosim zupcima, stožnici, pužnici, zavojni zupčanici, planetarni prijenos)  Bučnost u radu zupčanika i mogućnosti njezina smanjivanja |
| Prijenosnici snage na cestovnim vozilima | Spojke:  ■ funkcija spojki u vozilima  ■ tarne, hidrodinamičke, automatske spojke (princip rada i konstrukcija).  Mehanički prijenosnici snage:  ■ zadatci i podjela mjenjača  ■ konstrukcija i princip rada ručnog mjenjača  ■ planetarni mjenjač  ■ radovi održavanja i dijagnostika kvarova.  Hidrodinamički pretvarač okretnog momenta:  ■ princip rada i konstrukcija  ■ provjera ispravnosti.  Automatski mjenjači:  ■ 3-stupanjski automatski mjenjač s hidrauličnim upravljanjem.  Diferencijal:  ■ princip rada i konstrukcija.  Zglobni prijenosnici:  ■ kardanski prijenos, poluvratila, zglobovi.  Zagonski prijenosnici |
| Prijenosnici snage na željezničkim vozilima | Pojmovi i funkcija – osovinski prijenosnici i međuprijenosnici  Mehanički prijenosnici snage  Hidraulički prijenosnici snage:  ■ hidrostatički prijenosnici(rotacijski,klipni zupčasti)  ■ hidrodinamička spojka  ■ hidrodinamički tranformator  ■ hidrodinamički mjenjač Voith.  Električni prijenosnici snage:  ■ istosmjerno-istosmjerni prijenosnik (DC-DC)  ■ izmjenično-istosmjerni prijenosnik (AC-DC)  ■ izmjenično-izmjenični prijenosnik (AC-AC). |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za  polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: VOZILA I VOZNA SREDSTVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. navesti podjelu vozila i voznih sredstava  2. prepoznati vrste karoserija  3. razlikovati vrste ovjesa  4. opisati sustave za upravljanje  5. protumačiti sklop kotača  6. identificirati važnost i konstrukcije kočnica na vozilima i voznim sredstvima  7. nabrojiti sigurnosne sustave i mjere  8. opisati sustave za komfornu elektroniku  9. razlikovati specifičnosti gospodarskih vozila u odnosu na ostala cestovna vozila  10. usporediti specifičnosti tračničkih vozila u odnosu na cestovna vozila |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovno o vozilima | Važnost vozila  Povijesni razvoj  Podjela vozila  Konstrukcija vozila |
| Mehanika  Vožnje | Otpori vožnje  Izračun potrebne pogonske snage  Kočni put  Pogon vozila (vrste i osobine) |
| Karoserija | Vrste karoserija  Materijali  Sigurnosni uređaji i zahvati  Popravci  Antikorozivna zaštita |
| Opruge | Zadaća  Djelovanje  Vrste |
| Prigušnici  Vibracija | Uloga  Način rada  Vrste  Radovi održavanja |
| Sustavi ovjesa  Kotača | Dinamika vožnje  Geometrija kotača  Mjerenje i podešavanje geometrije  Elementi i vrste ovjesa |
| Sustav upravljanja  Vozilom | Konstrukcioni dijelovi  Vrste sustava |
| Kočnice na vozilima | Vrste kočnih sustava  Ustroj kočnog sustava vozila  Sustavi za prijenos snage kočenja (hidraulički, mehanički)  Bubanj kočnice  Disk kočnice  Upravljanje kočionom silom  Kontrola i održavanje kočnica |
| Kotači | Elementi kotača  Pneumatici – vrste i označivanje  Balansiranje i popravci |
| Električni uređaji | Izvori električne energije  Elektropokretači  Sustavi paljenja  Svjetla na vozilu  Protuprovalni sustavi  Navigacijski sustavi |
| Motorkotači | Vrste  Okviri  Ovjesi  Kotači |
| Privredna vozila | Vrste  Ovjes  Pneumatske kočnice |
| Željeznička vozila | Vrste  Okretna postolja  Kočnice  Zahvati održavanja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za  polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ODRŽAVANJE VOZILA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati potrebu i važnost održavanja  1. prepoznati vrste održavanja  2. razlikovati postupke održavanja  3. poštivati regulative i procedure održavanja  4. planirati aktivnosti održavanja  5. uskladiti planiranje aktivnosti s raspoloživošću resursa  6. voditi postupke održavanja  7. voditi tehničku dokumentaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u održavanje vozila | Važnost održavanja  Cestovna vozila |
| Organizacija održavanja | Organizacija službe održavanja  Metode održavanja |
| Uređaji i alati za održavanja vozila | Univerzalni alati  Specijalni alati  Mjerni, dijagnostički i ostali uređaji |
| Zahvati rastavljanja vozila | Rastavljanje nerastavljivih spojeva (zavareni spojevi, zakovični spojevi, lijepljeni i lemljeni spojevi)  Rastavljanje rastavljivih spojeva (vijčani, spojevi zaticima i klinovima)  Rastavljanje elastičnih spojeva (opruge, osigurači, elastični zatici)  Rastavljanje pokretnih spojeva (svornjaci, osovinice i ostali spojevi)  Rastavljanje spojeva s čvrstim dosjedom |
| Provjera i ugradnja dijelova | Čišćenje i odmašćivanje  Kontrola i mjerenje  Ugradnja |
| Okvir i nadgrađe (karoserija) | Elementi okvira i karoserije  Ispravljanje nosača nadgrađa  Ravnanje limova  Zamjena dijelova |
| Popravak plastičnih dijelova | Postupci i materijali  Popravak zavarivanjem  Popravak dvokomponentnim masama  Popravak laminiranjem |
| Zaštita nadgrađa i podvozja | Kitanje, brušenje i bojanje  Održavanje nadgrađa i podvozja (poliranje, bitumenska zaštita i ostali postupci) |
| Motor | Kvarovi, kontrola, popravci bloka motora  Kvarovi, kontrola, popravci glave motora  Kvarovi, kontrola, popravci klipnog mehanizma  Kvarovi, kontrola, popravci razvodnog mehanizma  Kvarovi, kontrola, popravci sustava za napajane gorivom  Kvarovi, kontrola, popravci sustava za paljenje smjese Otto motora  Kvarovi, kontrola, popravci sustava za hlađenje  Kvarovi, kontrola, popravci sustava za podmazivanje  Kvarovi, kontrola, popravci električnih sustava motora  Kvarovi, kontrola, popravci ispušnih sustava  Zamjena motora |
| Vozilo | Kvarovi, kontrola, popravci ovjesa  Kvarovi, kontrola, popravci sustava za upravljanje  Kvarovi, kontrola, popravci kočnih sustava  Kvarovi, kontrola, popravci kotača  Kvarovi, kontrola, popravci električnih sustava  Kvarovi, kontrola, popravci sustava komfora (klima uređaj, podizači stakala na prozorima ...)  Kvarovi, kontrola, popravci sigurnosnih sustava (zračni jastuci, sigurnosni pojasevi ...) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel se dijeli u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima i individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za  polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ELEKTRONIKA I AUTOMATIZACIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Elektrotehnika i elektronika  Automatizacija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ samostalno rješavati jednostavne zadatake automatskog nadzora i vođenja korištenjem upravljanja i/ili regulacije i primjenom senzora  ■ upoznati osnovne zakonitosti i elemente elektrotehnike i elektronike te opisati konstrukciju, princip rada i primjenu električnih strojeva. |
| Opis modula: | Polaznik će moći opisati osnovne veličine i zakonitosti na području elektrotehnike i elektronike, opisati električne strojeve i uređaje te mogućnosti njihove primjene. Prepoznat će i razlikovati upravljačke i regulacijske procese, njihove elemente te primjenu senzora kod različitih vozila. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Elektrotehnika i elektronika (2. razred, 2 sata, 3 boda)  Elektrotehnika i elektronika (3. razred, 2 sata, 3 boda)  Automatizacija (3. razred, 2 sata, 3 boda)  Automatizacija (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: AUTOMATIZACIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati elemente i funkcije upravljanja  2. prepoznati elemente i funkcije regulacijskog kruga  3. usporediti djelovanje i karakteristike različitih vrsta senzora (binarnih, analognih i digitalnih)  4. odabrati odgovarajuće senzore za automatizaciju procesa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi | Osnovni pojmovi i definicije  Povijest automatizacije  Područje primjene  Statičke karakteristične veličine  Dinamičke karakteristike jedinica |
| Regulacija | Temeljni pojmovi  Elementi regulacijskog kruga  Mjerni slogovi  Mjerna osjetila i pretvornici  Regulatori i regulacijski slogovi  Izvršni slogovi |
| Upravljanje | Temeljni pojmovi  Vrste signala  Upravljački lanci (otvoreni i zatvoreni)  Algebra logike  Vrste upravljanja |
| Senzorika | Osnovne vrste senzora  Senzori blizine  Magnetski senzor  Indukcijski senzor  Kapacitivni senzor  Optički senzor  Ultrazvučni senzor  Ostale vrste senzora |
| Projektiranje shema upravljanja | Vrste upravljanja – slijedno i programsko upravljanje  Dijagram korak-put (vrijeme)  Metode projektiranja shema upravljanja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: AUTOMATIZACIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati senzore sustava paljenja  2. razlikovati senzore motora na vozilima  3. prepoznati kvar na senzoru sa zamjenom neispravnih senzora  4. opisati osnove vođenja proizvodnih procesa  5. analizirati strukturu i građu robota ili manipulatora |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Senzori sustava paljenja | Indukcijski senzor  Hall-senzor |
| Senzori motora | Senzor pozicije radilice  Senzor bregastog vratila  Senzor protoka zraka  Senzor pritiska zraka  Senzor temperature zraka motora  Senzor vibracija unutar motora  Senzor kisika – Lambda sonda  Senzor temperature rashladne tekućine  Senzor pozicije leptira za gas |
| Dijagnostika senzora | Dijagnostika senzora te zamjena neispravnih senzora |
| Osnovni pojmovi vođenja proizvodnih procesa | Razvoj automatike i vođenje proizvodnih procesa  Podjela automatiziranih sustava  Otvoreni sustavi  Zatvoreni sustavi |
| Osnove robotike | Definicija i namjena robota  Klasifikacija robota i njihove karakteristike  Način funkcioniranja robota |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ELEKTROTEHNIKA I ELEKTRONIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. protumačiti osnovne pojave, zakone i pravila iz područja elektrotehnike i njihovu povezanost  2. razlikovati osnovne elektrotehničke veličine i grafički ih predočiti  3. objasniti osnovne strujne krugove  4. analizirati način mjerenja osnovnih električnih veličina |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada nastavne teme |
| Osnovne veličine i zakoni u elektrotehnici | Električni strujni krug, elementi  Električna struja, napon i otpor  Mjerenje napona i struje  Mjerne jedinice  Djelovanje električne struje, kemijsko, toplinsko i ostalo  Ohmov zakon  Ohmov zakon, zadatci  Serijski i paralelni spoj otpora  Mješovito spajanje otpora  Kirchoffovi zakoni  Električna snaga i energija |
| Električno polje | Električno polje  Gustoća i jakost električnog polja  Dielektrična polarizacija  Dielektričnost  Kondenzatori, vrste  Kapacitet kondenzatora  Serijski i paralelni spoj kondenzatora |
| Magnetsko polje | Magnetsko polje ravnog vodiča  Magnetsko polje petlje i zavojnice  Osnovne veličine i jedinice (magnetska uzbuda, tok, indukcija, jakost polja)  Permeabilnost  Magnetizam tvari  Magnetiziranje željeza  Magnetske sile  Elektromagnetska indukcija  Induktivitet |
| Izvori istosmjernog napona | Kemijski izvori  Sunčani izvori  Termočlanak |
| Izmjenični napon i struja | Osnovni pojmovi  Parametri izmjeničnog napona  RLC spojevi |
| Mjerenja u elektrotehnici | Uvod u mjernu tehniku  Mjerni instrumenti  Mjerenje struje  Mjerenje napona  Mjerenje otpora  Mjerenje induktiviteta  Mjerenje kapaciteta  Multimetar  Mjerenje snage  Mjerenje utroška električne energije  Osciloskop |
| Niskonaponske mreže | Izolirani vodovi i kabeli  Sklopni aparati NN  Instalacije u objektima  Zaštita električnih trošila i instalacija |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ELEKTROTEHNIKA I ELEKTRONIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati konstrukciju, princip rada i primjenu električnih uređaja  2. zamijeniti i/ili popraviti elektronički element ili sklop  3. objasniti primjenu elektromotornog pogona  4. navesti svojstva i primjenu osnovnih elektrotehničkih i elektroničkih elemenata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Električni strojevi | Transformatori  Sinkroni strojevi  Asinkroni strojevi  Istosmjerni strojevi  Izmjenični kolektorski motori  Mali električni strojevi |
| Elektronika  Analogni sklopovi | Osnove elektronike  Sklopovi s diodama  Sklopovi s tranzistorima  Stabilizatori napona  Sklopovi s tiristorima  Sklopovi s optoelektroničkim elementima |
| Digitalni elektronički sklopovi | Brojevni sustavi i kodovi  Osnovni digitalni sklopovi  Multivibratori  Registri brojila i memorije  Složeni logički sklopovi kodiranje i dekodiranje  Digitalno analogna i analogno digitalna pretvorba |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ZAŠTITE I KOMUNIKACIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Zaštita na radu, zaštita od požara i zaštita okoliša  Poslovno komuniciranje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ Primijeniti propise zaštite na radu, zaštite od požara i zaštite okoliša za siguran i zdrav način rada, odnosno primijeniti znanja skrbi za ljude i okoliš u svrhu sigurnog i zdravog načina rada.  ■ Primijeniti komunikacijske tehnologije i vještine.  ■ Poslovno komunicirati s tržištem.  ■ Upravljati ljudskim resursima. |
| Opis modula: | Tijekom nastave polaznik će primjenjivati naučene propise i propisana sredstva za zaštitu na radu, zaštitu od požara i zaštitu okoliša. Provodit će načela društveno odgovornog poslovanja i principe održivog razvoja. Koristit će se različitim oblicima poslovnog komuniciranja, uz usvojeni kodeks poslovnog ponašanja. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Zaštita na radu, zaštita od požara i zaštita okoliša (1. razred, 1 sat, 1 bod)  Poslovno komuniciranje (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ZAŠTITA NA RADU, ZAŠTITA OD POŽARA I ZAŠTITA OKOLIŠA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati pravila, dužnosti i odgovornosti u sustavu zaštite na radu  2. primijeniti postupke provođenja zaštite na radu  3. prepoznati postupke protupožarne zaštite  4. koristiti zakonsku regulativu o zaštiti okoliša  5. povezati izvore opasnosti i odgovarajuće mjere zaštite  6. protumačiti mehanizme izbijanja požara i protupožarne mjere  7. objasniti uzroke onečišćenja okoliša i posljedice  8. provoditi društveno odgovorno poslovanje i principe održivog razvoja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u zaštitu na radu | Uloga i važnost zaštite na radu  Normativno reguliranje zaštite na radu  Opasnosti na radu i njihovo otklanjanje |
| Opasnosti na radu | Mehanički izvori opasnosti:  ■ kod ručnog alata  ■ kod uređaja i mehaniziranih alata.  Opasnosti od padova i rad na visini  Opasnosti od električnog udara  Opasnosti od štetnih i otrovnih tvari  Opasnosti od buke i vibracija  Opasnosti od štetnih zračenja  Opasnosti od nepovoljnih mikroklimatskih uvjeta rada  Opasnosti od požara i eksplozija |
| Zaštita na radu | Opća zaštita na radu  Osobna zaštitna sredstva |
| Medicinski aspekti zaštite na radu | Pružanje prve pomoći pri ozljedama na radu  Medicinska pomoć  Profesionalna oboljenja  Bolesti ovisnosti |
| Uvod u zaštitu od požara | Zakonodavni okvir zaštite od požara  Osposobljavanje za zaštitu od požara |
| Teorija gorenja | Mehanizmi nastajanja požara  Vrste plamena  Vrste požara (električne instalacije, zapaljive tekućine, plinovi, krute tvari, eksplozivi i sl.) |
| Zaštita od požara | Preventivne mjere (građevinske mjere, mjere u okolišu)  Sredstva za gašenje  Oprema za gašenje požara, mobilna  Rukovanje vatrogasnim aparatima  Vatrogasna oprema  Stabilni sustavi za dojavu i gašenje požara |
| Ciljevi zaštite okoliša | Trajno očuvanje izvornosti  Očuvanje biološke raznolikosti  Očuvanje ekološke stabilnosti  Očuvanje kakvoće žive i nežive prirode  Racionalno korištenje prirode i njenih dobara  Očuvanje i obnavljanje kulturnih i estetskih vrijednosti krajolika  Unaprjeđenje stanja okoliša i osiguravanje boljih uvjeta života |
| Postupci zaštite okoliša | Predviđanje, praćenje, sprječavanje, ograničavanje i uklanjanje nepovoljnih utjecaja na okoliš  Sprječavanje rizika i opasnosti po okoliš  Poticanje korištenja obnovljivih prirodnih izvora i energije  Uporaba proizvoda i postupaka najpovoljnijih za okoliš  Razvijanje svijesti o zaštiti okoliša |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POSLOVNO KOMUNICIRANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati važnost uspješne komunikacije  2. usvojiti kodeks ponašanja  3. koristiti vještine ciljane argumentacije  4. upotrijebiti informacijsko-omunikacijske tehnologije u poslovnoj komunikaciji  5. primijeniti korisničke programe za uredsko poslovanje  6. koristiti obrasce elektroničkog poslovanja  7. poznavatiprednosti timskog rada  8. razlikovati stilove upravljanja i rukovođenja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove poslovnog dopisivanja | Dijelovi i izgled poslovnog pisma  Vrste poslovnih dopisa  Oblikovanje poslovnog pisma |
| Osnovni pojmovi ekonomije | Dobit  Trošak  Izračun |
| Izrada poslovne prezentacije | Korištenje multimedije |
| Poslovanje putem web-a | e-pošta  Pretraživanje  e-servisi |
| Osnove komunikacije | Elementi komunikacijskog procesa  Komunikacijski kvadrat  Marketinška komunikacija  Interpersonalna komunikacija u poslu  Timski rad  Uspješna komunikacija |
| Upravljanje i rukovođenje | Upravljanje  Stilovi rukovođenja  Osobine voditelja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | DIZAJNIRANJE POMOĆU RAČUNALA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Dizajniranje pomoću računala |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ oblikovati 3D model pomoću računala  ■ provesti simulaciju opterećenja i gibanja na modelu  ■ izraditi tehničku dokumentaciju iz 3D modela |
| Opis modula: | Polaznik će pomoću računala, odgovarajućih programa i kataloga moći izraditi tehničku dokumentaciju modela i strojnih elemenata. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Dizajniranje pomoću računala (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: DIZAJNIRANJE PROIZVODA POMOĆU RAČUNALA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti računalni program za izradu 3D modela  2. sastaviti sklopove i jednostavne proizvode pomoću računalnih programa  3. koristiti katalog normiranih elemenata  4. analizirati mehanička svojstva i opterećenje modela  5. protumačiti gibanja pojedinih elemenata u sklopu  6. izraditi tehničku dokumentaciju iz 3D modela |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Izrada 3D modela pomoću računala | Izraditi 3D model pojedinačnih pozicija |
| Sastavljanje sklopova i proizvoda pomoću računala | Sastaviti sklopove i proizvode iz pojedinačnih 3D modela  Primijeniti standardne elemente pri sastavljanju |
| Analiza mehaničkih svojstava, opterećenja i gibanja u sklopu | Simulacija opterećenja na zadanoj konstrukciji  Simulacija gibanja pojedinih elemenata u sklop |
| Izrada tehničke dokumentacije iz 3D modela | Izradba radioničkih crteža generiranjem pogleda iz 3D modela  Izradba sastavnog crteža generiranjem pogleda iz 3D modela |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima i individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | CAM TEHNOLOGIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | CAM tehnologije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ izraditi tehnički crtež  ■ izraditi tehnološku dokumentaciju i generirati program  ■ simulirati zadani proces obrade |
| Opis modula: | Ovim izbornim modulom polaznik će moći izraditi tehnički crtež te odgovarajuću tehnološku dokumentaciju potrebnu za simulaciju i generiranje programa tokarenja i glodanja na numerički upravljanim alatnim strojevima. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | CAM tehnologije (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Naziv nastavnog predmeta: CAM TEHNOLOGIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. dizajnirati 2D i 3D crtež pomoću CAD programa  2. sastaviti tehnološki postupak tokarenja CAM programom  3. sastaviti tehnološki postupak glodanja CAM programom  4. simulirati proces i generirati program tokarenja  5. simulirati proces i generirati program glodanja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi CAD i CAM | Temeljni pojmovi CAD i CAM  Mogućnosti primjene CAD/CAM programa |
| CAM program tokarenja | Crtanje skice  Modeliranje 3D objekta  Tehnološki postupak CAM tokarenja:  ■ operacije i zahvati  ■ stezanje  ■ režimi obrade  ■ alati za obradu.  Generiranje CNC programa  Simulacija programa |
| CAM program  Glodanja | Crtanje skice  Modeliranje 3D objekta  Tehnološki postupak CAM glodanja:  ■ operacije i zahvati  ■ stezanje  ■ režimi obrade  ■ alati za obradu.  Generiranje CNC programa  Simulacija programa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima i individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ALTERNATIVNI POGONI VOZILA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Alternativni pogoni vozila |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ stjecanje temeljnih znanja o alternativnim pogonima vozila, njihovoj konstrukciji, značajkama te njihovom korištenju i održavanju. |
| Opis modula: | Ovim modulom polaznik će upoznati vrste, karakteristike, važnost i primjenu alternativnih pogona. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Alternativni pogoni vozila (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ALTERNATIVNI POGONI VOZILA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati važnost uporabe alternativnih pogona  2. razlikovati vrste alternativnih pogona  3. identificirati utjecaj primjene alternativnih pogona na konstrukciju vozila  4. objasniti utjecaj primjene alternativnih goriva na zaštitu okoliša  5. navesti vrste alternativnih goriva  6. opisati dobivanje alternativnih goriva  7. identificirati karakteristike pojedinih alternativnih pogona u odnosu na klasične pogone  8. komentirati perspektive i razvoj alternativnih pogona |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Alternativni pogoni | Pojam alternativnog pogona motornih vozila  Kratka povijest primjene alternativnih pogona  Važnost uvođenja i korištenja alternativnih pogona (zaštita okoliša, ekopropisi, obnovljivost energije)  Vrste alternativnih pogona |
| Hibridni pogon | Definicija hibridnog pogona vozila  Vrste hibridnih pogona  Karakteristike sklopa elektromotor-generator kod hibridnog pogona  Koncepcija hibridnog pogona MSUI-elektromotor na motornom vozilu  Koncepcija pogona na Dizel-električnim lokomotivama |
| Električni pogon | Primjena i karakteristike električnog pogona  Koncepcija električnog pogona na cestovnim motornim vozilima  Karakteristike pogonskog elektromotora  Sustavi akumuliranja energije: litij ionska baterija – karakteristike  Načini punjenja strujom – kućni priključak, brzi priključak, solarne ćelije, brza izmjena baterija  Koncepcija električnog pogona na tračničkim vozilima |
| Pogon plinom | Karakteristike MSUI pogonjenih plinom  CNG-plin, dobivanje i karakteristike  LNG-plin, dobivanje i karakteristike  Uređaji sustava napajanja MSUI plinom |
| Pogon vodikom | Primjena vodika kao goriva  Vrelo i hladno izgaranje vodika  Karakteristike motora pogonjenih visokotemperaturnim izgaranjem vodika  Proizvodnja vodika elektrolizom izvan vozila  Proizvodnja vodika kemijskim procesom u vozilu  Sigurnosni aspekti primjene vodikove tehnologije kao goriva |
| Gorivi članci | Konstrukcija vodikovih gorivih članaka  Princip rada gorivih članaka  Elementi sustava pogona vozila gorivim člancima  Karakteristike pogona |
| Biogoriva | Vrste biogoriva  Biodizel – dobivanje, primjena i karakteristike  Bioetanol – dobivanje, primjena i karakteristike  Biometanol – dobivanje, primjena i karakteristike  Ekonomski i socijalni aspekti iskorištavanja biomase |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Obnovljivi izvori energije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ doprinijeti podizanju svijesti i mijenjanju navika ljudi u pogledu potrebe poboljšanja energetske učinkovitosti i smanjenja emisije CO2 i stakleničkih plinova stjecanjem temeljnih znanja o obnovljivim izvorima energije i mogućnostima njihova korištenja |
| Opis modula: | Polaznici će uvidjeti važnost korištenja obnovljivih izvora energije u kontekstu zaštite okoliša i održivog razvoja te upoznati neke oblike dobivanja energije na taj način. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Obnovljivi izvori energije (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati svrhu korištenja obnovljivih izvora energije i potrebu podizanja energetske učinkovitosti  2. protumačiti mogućnosti korištenja Sunčevih fotonaponskih i toplinskih sustava  3. objasniti mogućnosti korištenja geotermalne energije i dizalica topline  4. opisati mogućnosti korištenja vjetroelektrana  5. navesti mogućnosti korištenja malih hidroelektrana  6. interpretirati mogućnosti korištenja energije biomase  7. identificirati područje primjene tehnologije vodika i gorivih članaka za efektivno akumuliranje i korištenje energije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Izvori energije | Sunčevo zračenje  Količina dozračene energije Sunca  Geometrijski kutovi upada Sunčeva zračenja |
| Solarne ćelije | Razvoj i nastanak solarnih ćelija  Izrada solarnih ćelija  Vrste fotonaponskih sustava  Sustavi priključeni na mrežu, otočni i hibridni sustavi  Elementi fotonaponskih sustava |
| Solarni toplinski sustavi | Dozračena energija Sunčeva zračenja  Vrste solarnih kolektora  Elementi sustava za proizvodnju toplinske energije |
| Geotermalna energija i dizalice topline | Fizikalne osnove geotermalne energije – direktno i indirektno korištenje  Izvori topline za dizalice topline  Dizalice topline povezane s tlom  Proračun dizalice topline s ekonomskom analizom |
| Energija vjetra | Osnove o prirodi vjetra – nastanak, fizikalne značajke  Tehnologije za korištenje energije vjetra  Vrste vjetroagregata  Utjecaj na okoliš i prostor |
| Male hidro- elektrane | Energija vode  Tipovi malih hidroelektrana  Glavni dijelovi hidroelektrana |
| Biomasa | Fizikalne osnove  Uređaji i sustavi za iskorištavanje biomase  Održivost biomase i utjecaj na okoliš  Ekonomski i socijalni aspekti iskorištavanja energije biomase |
| Gorivni članci | Vodikove tehnologije  Konstrukcija gorivnih članaka  Rad gorivnih članaka  Elementi sustava  Sigurnosni aspekti primjene vodikove tehnologije |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KOČNICE NA VOZILIMA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Kočnice na vozilima |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ stjecati temeljna znanja o kočnicama na vozilima i voznim sredstvima te njihovim konstrukcijama, njihovom održavanju i ispitivanju, što je u izravnoj svezi sa sigurnošću cestovnog i željezničkog prometa |
| Opis modula: | Radi velike važnosti i uloge kočnica na vozilima polazniku se nudi da kroz izborne sadržaje proširi znanja iz tog područja, s primjenom na cestovnim i tračničkim vozilima. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Kočnice na vozilima (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmetipo razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KOČNICE NA VOZILIMA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati temeljne pojmove o procesu kočenja  2. identificirati važnost kočnica na vozilima i voznim sredstvima  3. protumačiti konstrukcije kočnih sustava  4. identificirati elektroničke kočne sustave  5. razlikovati specifičnosti kočnih sustava gospodarskih vozila u odnosu na ostala cestovna vozila  6. usporediti specifičnosti kočnih sustava tračničkih vozila u odnosu na cestovna vozila  7. identificirati načine rukovanja i održavanja kočnica  8. protumačiti način ispitivanja i proba kočnica  9. klasificirati nepravilnosti u radu kočnica |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove o kočnicama | Važnost kočnica na vozilima i voznim sredstvima  Povijesni razvoj kočnica na vozilima |
| Temeljni pojmovi o kočenju | Parametri kočenja  Usporenje vozila u različitim uvjetima  Vrijeme kočenja  Put kočenja  Vrijeme zaustavljanja  Put zaustavljanja |
| Zakonski propisi uređaja za zaustavljanje vozila | Zakon o sigurnosti prometa na cestama  Pravilnik o tehničkim pregledima vozila  Pravilnik o tehničkim uvjetima za sigurnost željezničkog prometa kojima moraju udovoljavati željeznička vozila |
| Mehanički prijenos sile kočenja | Primjena i ugradnja mehaničkog prijenosa kočne sile  Dijelovi i konstrukcije mehaničkog prijenosa |
| Hidrauličke kočnice | Princip rada hidrauličkih kočnica  Izvedbe dvokružnih sustava kočenja  Glavni kočni cilindar  Bubanj kočnice  Disk kočnice  Pojačanje sile kočenja  Kočna tekućina |
| Elektronički regulacijski sustavi kočenja | Sustav protiv blokiranja kotača pri kočenju (ABS)  Sustav protiv klizanja pogonskih kotača (ASR)  Sustav za maksimalnu silu kočenja (BAS)  Sustav za stabilnost vozila (ESP)  Ostali elektronički sustavi kočenja i stabilnosti vozila |
| Pneumatske kočnice | Princip rada pneumatskih kočnica  Izvedba dvokružnog pneumatskog sustava kočenja  Dijelovi pneumatskih kočnica  Kombinirani pneumatsko-hidraulički kočni sustav  Elektronički regulacijski sustavi za pneumatske sustave kočenja (ABS, ASR, EBS i ostali) |
| Usporivači | Motorna kočnica  Elektromagnetska kočnica  Hidrodinamička kočnica |
| Kočioni sustavi tračničkih vozila | Zakonski propisi za kočnice na tračničkim vozilima  Pogonske kočnice  Osovinske kočnice  Tračničke kočnice |
| Održavanje i radovi na kočnicama | Nepravilnosti u radu kočnica  Redoviti pregledi kočnog sustava  Radionički radovi na kočnicama |
| Ispitivanja i načini proba kočnica | Pravilnici o ispitivanju kočnica na cestovnim vozilima  Ispitivanje kočnica s valjcima  Pravilnici o ispitivanju kočnica na tračničkim vozilima |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | IT SUSTAVI NA VOZILIMA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | IT sustavi na vozilima |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ opisati razne sustave  ■ izvršiti osnovne zadatke podešavanja i promjene parametara pojedinih sustava  ■ praćenje trendova u razvoju IT sustava na vozilima |
| Opis modula: | Vrlo razvojno područje, praćeno informacijskim tehnologijama, polazniku pruža mogućnost praćenja primjene novih tehnologija u sustavima kojima se opremaju vozila. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | IT sustavi na vozilima (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: IT SUSTAVI NA VOZILIMA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati simbole elektronskih elemenata i čitati elektronske sheme  2. objasniti rad uređaja za navigaciju  3. protumačiti način rada protuprovalnog sustava  4. opisati način rada sigurnosnih elektronskih sklopova  5. nabrojiti sustave za paljenje smjese i ubrizgavanje goriva |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u IT sustav | Važnost IT sustava  Osnove digitalne elektronike |
| Dijagnostičko računalo | Dijagnostičko računalo  Memorija pogrješaka  Prikaz signala  Vođeno traženje pogrješaka |
| Protuprovalni sustav | Elementi protuprovalnog sustava  Alarmni uređaj  Nadzor unutrašnjeg prostora  Promjena koda ključa |
| Navigacijski sustav | Elementi navigacijskog sustava  Način rada |
| Sustavi komfora | Podizači stakala  Pomični krov  Ostali sustavi komfora |
| Sigurnosni sustavi | Elektronički sustavi stabilnosti vozila  Dijelovi i način rada  Elektronske sheme |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | DIJAGNOSTIKA VOZILA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Dijagnostika vozila |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ samostalno rješavanje jednostavnijih dijagnostičkih problema vozila koristeći dijagnostičke metode i uređaje |
| Opis modula: | Polaznik će moći koristiti različite uređaje za dijagnosticiranje rada vozila te dobivene podatke koristiti u svrhu otklanjanja detektiranih kvarova. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Dijagnostika vozila (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmetipo razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: DIJAGNOSTIKA VOZILA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati osnovne postupke i opremu za dijagnostiku motornih vozila  2. provoditi mjerenja, bilježiti rezultate i usporediti sa zadanim vrijednostima dijagnostičkih veličina  3. povezivati uzročno-posljedične veze disfunkcije dijelova i sklopova s nepravilnostima u radu motornog vozila  4. razvijati svijest o potrebi temeljitog pristupa utvrđivanju kvara i popravku vozila  5. napraviti ekonomsku analizu pojedinih zamjenskih postupaka popravaka  6. koristiti dokumentaciju i računalo u pronalaženju podataka potrebnih za izvršenje dijagnostičkih zadataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u dijagnostiku | Važnost dijagnostike  Dijagnostička oprema  Dijagnostički postupci (podjela) |
| Mehanička ispitivanja | Ispitivanje i čišćenje brizgaljki  Ispitivanje kompresije  Ispitivanje ispušnih plinova  Ispitivanje tlaka goriva, rashladne tekućine i ulja |
| Električna ispitivanja | Univerzalni instrument, stanje akumulatora  Ispitivanje pumpe goriva  Senzori (sklopka, potenciometar, induktivni davač, halov davač, senzor detonacije, senzor temperature, lambda sonda, mjerač mase zraka, senzor tlaka)  Ispitivanje elektropokretača |
| Ispitivanja na sustavima motora vozila | Oscilogram paljenja Otto motora  L-jetronic, analiza i ispitivanje sustava  Motronic, analiza i ispitivanje sustava  Common rail, analiza i ispitivanje sustava  Ispitivanje snage vozila (metode ispitivanja)  CAN sabirnica (kontrola funkcionalnosti)  Klima uređaj (kontrola i ispitivanje punjenja sustava plinom) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima i individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadata. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se na temelju Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  ■ diplomirani kroatolog  ■ profesor hrvatske kulture  ■ diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti, smjer animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. Godine, pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar kroatologije  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor engleskog jezika i književnosti  ■ diplomirani anglist  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor njemačkoga jezika i književnosti  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani povjesničar  ■ profesor povijesti  ■ magistar edukacije povijesti  ■ magistar povijesti  ■ profesor geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i povijesti |
| Etika | ■ Nastavnik općeobrazovnih predmeta | ■ profesor filozofije  ■ magistar edukacije filozofije  ■ diplomirani filozof  ■ magistar filozofije  ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ profesor hrvatske kulture  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ diplomirani kroatolog  ■ magistar kroatologije  ■ profesor religijske kulture  ■ magistar edukacije religijskih znanosti  ■ diplomirani religiolog  ■ magistar religijskih znanosti |
| Geografija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor geografije  ■ profesor geografije i povijesti  ■ profesor geografije i geologije  ■ diplomirani geograf  ■ profesor geografije i drugog predmeta  ■ magistar edukacije geografije  ■ magistar edukacije geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Politika i gospodarstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani pravnik  ■ magistar prava |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar kineziologije  ■ profesor kineziologije  ■ profesor tjelesnog odgoja  ■ profesor fizičke kulture  ■ profesor fizičkog odgoja |
| Matematika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije matematike  ■ magistar matematike  ■ magistar edukacije matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar edukacije matematike i fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike |
| Fizika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije fizike  ■ magistar fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i politehnike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar fizike – geofizike  ■ magistar edukacije fizike i tehnike  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ profesor fizike  ■ diplomirani inženjer fizike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Kemija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor kemije  ■ diplomirani inženjer kemije  ■ diplomirani inženjer kemijske tehnologije  ■ diplomirani kemijski inženjer  ■ diplomirani inženjer biotehnologije  ■ magistar edukacije kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ magistar kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar/inženjer kemijskog inženjerstva  ■ magistar primijenjene kemije  ■ magistar/inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Biologija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor biologije  ■ magistar biologije  ■ profesor biologije i kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  ■ diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  ■ magistar molekularne biologije  ■ magistar eksperimentalne biologije  ■ magistar biologije i ekologije mora  ■ magistar ekologije i zaštite prirode  ■ magistar zaštite okoliša |
| Računalstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta  ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  ■ magistar inženjer računarstva  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer automatike i sustava  ■ magistar profesor matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar informatike  ■ magistar edukacije informatike  ■ magistar edukacije informatike i tehnike  ■ magistar edukacije informatike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ stručni specijalist inženjer računarstva  ■ stručni specijalist inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ profesor matematike i informatike  ■ profesor informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ profesor elektrotehnike  ■ stručni specijalist računarstva  ■ stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija |
|  |  | ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  ■ stručni prvostupnik informatike  ■ inženjer elektrotehnike  ■ inženjer računarstva  ■ inženjer informatike |
| Tehničko crtanje i nacrtna geometrija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor PTO-a  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ profesor matematike i nacrtne goemetrije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer zrakoplovstva |
| Elementi strojeva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer zrakoplovstva |
| Tehnička mehanika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer zrakoplovstva |
| Tehnički materijali | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer zrakoplovstva |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Strojarstvo, brodogradnja i metalurgija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Tehnologija obrade materijala | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Strojarstvo, brodogradnja i metalurgija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Mjerenje i kontrola kvalitete | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Termodinamika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ profesor fizike i pogonskih strojeva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer zrakoplovstva |
| Toplinski strojevi | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ profesor fizike i pogonskih strojeva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Hidraulika i pneumatika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarskih predmeta  ■ profesor strojarstva  ■ profesor fizike i pogonskih strojeva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer zrakoplovstva |
| Motori i pogonski agregati | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| ■ strukovni učitelj | ■ inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer brodogradnje  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer politehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer industrijskog inženjerstva  ■ stručni prvostupnik inženjer održavanja vozila  ■ stručni prvostupnik inženjer strojarstva |
| Prijenosnici snage | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Vozila i vozna sredstva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer cestovnog prometa  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Održavanje vozila | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ profesor strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik strojarstva  ■ magistar inženjer cestovnog prometa  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| ■ strukovni učitelj | ■ inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer brodogradnje  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer politehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer industrijskog inženjerstva  ■ stručni prvostupnik inženjer održavanja vozila  ■ stručni prvostupnik inženjer strojarstva |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Strojarstvo, brodogradnja i metalurgija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Automatizacija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ profesor strojarstva  ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| ■ strukovni učitelj | ■ inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer brodogradnje  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer politehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer industrijskog inženjerstva  ■ stručni prvostupnik inženjer strojarstva |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Strojarstvo, brodogradnja i metalurgija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Elektrotehnika i elektronika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer računarstva  ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer automatike i sustava  ■ magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  ■ stručni specijalist inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer računarstva  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ profesor elektrotehnike |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Poslovno komuniciranje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ magistar pedagogije  ■ magistar komunikologije  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Zaštita na radu, zaštita od požara i zaštita okoliša | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ magistar inženjer cestovnog prometa  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer metalurgije  ■ diplomirani inženjer zrakoplovstva  ■ diplomirani inženjer cestovnog prometa  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Dizajniranje proizvoda pomoću računala | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| CAM tehnologije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| ■ strukovni učitelj | ■ sveučilišni prvostupnik inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer brodogradnje  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer politehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer industrijskog inženjerstva  ■ stručni prvostupnik inženjer strojarstva |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Strojarstvo, brodogradnja i metalurgija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Alternativni pogoni vozila | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Obnovljivi izvori energije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Kočnice na vozilima | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ magistar inženjer cestovnog prometa  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer cestovnog prometa  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| IT sustavi na vozilima | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ magistar inženjer industrijskog inženjerstva  ■ profesor strojarstva  ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer cestovnog prometa  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer cestovnog prometa  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| Dijagnostika vozila | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer brodogradnje  ■ profesor strojarstva  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer brodogradnje  ■ stručni specijalist inženjer strojarstva |
| ■ strukovni učitelj | ■ inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer strojarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer brodogradnje  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer politehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer industrijskog inženjerstva  ■ stručni prvostupnik inženjer strojarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer održavanja vozila |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Strojarstvo, brodogradnja i metalurgija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |

\* Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novoga akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetui potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za povijest |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor i zaslon | standardna učionica, kabinet za etiku |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, računalna tehnologija i multimedijalne prezentacije, internet, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i GPS uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju,  školsko dvorište |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetui potrebnim projektorom,zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala sukladno državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), – sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Kemija | kemijski pribor i kemikalije, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica ili specijalizirana učionica za kemiju, specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Biologija | projektor, zaslon, grafoskop, računalo s pristupom internetu, DVD player, televizor, model unutarnjih organa čovjeka (torzo), slike organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Računalstvo | projektor, zaslon,računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Tehničko crtanje i nacrtna geometrija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom, grafoskop i grafoprozirnice za tehničko crtanje,modeli geometrijskih tijela, zbirka didaktičkih demonstracijskih crteža | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Elementi strojeva | projektor, zaslon,računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, modeli geometrijskih tijela, zbirka didaktičkih demonstracijskih crteža, uzorci elemenata strojeva | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Tehnička mehanika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom i pristupom internetu, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, grafoskop i grafoprozirnice, uzorci elemenata strojeva i mehanizama | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Tehnički materijali | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom i pristupom internetu, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, grafoskop i grafoprozirnice, uzorci materijala i osnovna oprema za ispitivanje | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Tehnologija obrade materijala | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,strojevi, uređaji, alati, pribor i materijali potrebni za određene postupke obrade materijala,alati i pribor za mjerenje | standardna učionica, specijalizirana učionica,  školska radionica za ručnu obradu i montažu,  školska radionica za strojnu obradu |
| Mjerenja i kontrola kvalitete | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Termodinamika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, didaktička oprema | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Toplinski strojevi | grafoskop, računalo s pripadajućim softwerom, projektor i zaslon | standardna učionica |
| Hidraulika i pneumatika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima,didaktička oprema za pneumatiku, elektropneumatiku, hidrauliku, elektorhidrauliku | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Motori i pogonski agregati | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  didaktički modeli motora, sklopova i sustava motora, stvarni uzorci dijelova i sklopovamotora,  mjerni, kontrolni i dijagnostički uređaji za ispitivanje motora,  katalozi i priručnici proizvođača motora, vozila i opreme | specijalizirana učionica |
| Prijenosnici snage | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  didaktički modeli | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Vozila i vozna sredstva | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  didaktički modeli sklopova i sustava vozila, stvarni uzorci dijelova i sklopova vozila,  katalozi i priručnici proizvođača vozila i opreme | standardna učionica |
| Održavanje vozila | računalo s pristupom internetu, didaktički modeli sklopova i sustava vozila, stvarni uzorci dijelova i sklopova vozila,katalozi i priručnici proizvođača vozila i opreme, radionička i mjerna oprema, alati za održavanje vozila | školska radionica s kolnim ulazom |
| Automatizacija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, PLC i razni releji, moduli s različitim vrstama regulatora, didaktička oprema (senzori), mjerno-regulacijska oprema | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Elektrotehnika i elektronika | projektor, zaslon, središnje upravljačko mjesto kojim se upravlja svim priključcima na radnim mjestima polaznika, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Poslovno komuniciranje | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Zaštita na radu, zaštita od požara i zaštita okoliša | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Dizajniranje proizvoda pomoću računala | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom (programski paket CAD-CAM tehnologija), pristup internetu, pisač | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| CAM tehnologije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom (programski paket CAD-CAM tehnologija), pristup internetu, pisač, grafoskop | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Alternativni pogoni vozila | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | specijalizirana učionica |
| Obnovljivi izvori energije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom i pristupom internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Kočnice na vozilima | grafoskop, računalo s pripadajućim softwerom, projektor, zaslon, didaktička oprema (kočnice) | specijalizirana učionica, školska radionica s kolnim ulazom |
| IT sustavi na vozilima | grafoskop, računalo s pripadajućim softwerom, projektor, zaslon, OBD uređaj | specijalizirana učionica, školska radionica s kolnim ulazom |
| Dijagnostika vozila | računalo s pristupom internetu, didaktički modeli sklopova i sustava vozila, stvarni uzorci dijelova i sklopova vozila, katalozi i priručnici proizvođača vozila i opreme, radionička i mjerna oprema, alati za održavanje | školska radionica s kolnim ulazom |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0601/11-01-42/11-02

Naziv obrazovnog sektora: Strojarstvo, brodogradnja i metalurgija

Šifra obrazovnog sektora: 06

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci, Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

III. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Kemija

Borjanka Smojver, dipl. ing., AZOO, Rijeka

Gordana Cecić-Sule, prof., AZOO, Split

Olgica Martinis, AZOO, Zagreb

Ratka Šoić, dipl. ing., Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Sanja Klubička, dipl. ing., Tehnička škola Daruvar, Daruvar

Biologija

mr. sc. Zrinka Pongrac Štimac, prof., V. gimnazija, Zagreb

Dalibor Sumpor, prof., Srednja škola Tina Ujevića i Tehnička škola, Kutina

Marina Ništ, prof., AZOO, Osijek

prof. dr. sc. Ines Radanović, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za biologiju, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

IV. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

V. Društveno-humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

VI. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Stjepan Krsnik, Strojarska i prometna škola Varaždin

Ivan Miladin, Strojarska tehnička škola Faust Vrančić

Klaudija Mustapić, ASOO, Zagreb

Mirjana Pavlović, Tehnička škola Požega

Darko Rogina, Strojarska tehnička škola Osijek

Ivica Štrlek, Strojarska i prometna škola Varaždin

Damir Zvonar, ASOO, Zagreb

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih