## Kolektivni ugovor za graditeljstvo (pročišćeni tekst)

### NN 98/2005 (10.8.2005.), Kolektivni ugovor za graditeljstvo (pročišćeni tekst)

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**1923**

Na
temelju članka 6. Kolektivnog ugovora o izmjenama i dopunama Kolektivnog ugovora
za graditeljstvo – treće izmjene i dopune za 2005. godinu, koji je sklopljen 7.
srpnja 2005. godine, ugovorne strane Sindikat graditeljstva Hrvatske, Zagreb,
Trg kralja Petra Krešimira IV broj 2, Nezavisni sindikat građevinara Hrvatske,
Zagreb, Trg kralja Petra Krešimira IV broj 2 i HUP-Udruga poslodavaca
graditeljstva, Zagreb, Pavla Hatza 12 su 7. srpnja
2005. godine utvrdile Pročišćeni tekst kolektivnog ugovora za graditeljstvo.

I.
Pročišćeni tekst Kolektivnog ugovora za graditeljstvo obuhvaća:

1.
Kolektivni ugovor za graditeljstvo sklopljen 7. prosinca 2001. godine, Evid. broj 23/01 (»Narodne novine« broj 04/02);

2.
Kolektivni ugovor o izmjenama i dopunama Kolektivnog ugovora za graditeljstvo –
prve izmjene i dopune za 2003. godinu, sklopljen 21. svibnja 2003. godine, Evid. broj 23/01, (»Narodne novine« broj 91/03);

3.
Kolektivni ugovor o izmjenama i dopunama Kolektivnog ugovora za graditeljstvo –
druge izmjene i dopune za 2004. godinu, sklopljen 2. lipnja 2004. godine, Evid. broj 23/01, (»Narodne novine« broj 93/04);

4.
Kolektivni ugovor o izmjenama i dopunama Kolektivnog ugovora za graditeljstvo –
treće izmjene i dopune, sklopljen 7. srpnja 2005. godine.

II.
Na temelju članka 211. st. 1. Zakona o radu (»Narodne novine« broj 137/04 –
Pročišćeni tekst), ministar nadležan za rad, donio je:

1.
Dana 24. travnja 2002. godine Odluku o proširenju primjene Kolektivnog ugovora
za djelatnost graditeljstva (»Narodne novine« broj 56/02). Ova Odluka je
stupila na snagu 25. svibnja 2002. godine.

2.
Dana 16. srpnja 2003. godine Odluku o proširenju primjene Kolektivnog ugovora o
izmjenama i dopunama Kolektivnog ugovora za djelatnost graditeljstva (»Narodne
novine« broj 120/03). Ova Odluka stupila je na snagu 3. kolovoza 2003. godine.

3.
Dana 6. lipnja 2005. godine Odluku o proširenju primjene Kolektivnog ugovora za
graditeljstvo – druge izmjene i dopune za 2004. godinu (»Narodne novine« broj
75/05). Ova Odluka stupila je na snagu 28. lipnja 2005. godine.

Odlukama
ministra nadležnog za rad iz točke II. 1., 2. i 3. proširuje se primjena
navedenih kolektivnih ugovora na sve poslodavce i radnike u djelatnosti
graditeljstva u Republici Hrvatskoj.

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA GRADITELJSTVO

### (Pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

*1. Teritorijalno važenje*

Članak 1.

Ovaj
Kolektivni ugovor (u daljnjem tekstu: Ugovor) važeći je na cijelom teritoriju
Republike Hrvatske.

Na
inozemnim gradilištima Ugovor se primjenjuje kad to nije u suprotnosti s
propisima ili kolektivnim ugovorom zemlje rada.

*2. Važenje Ugovora u djelatnostima*

Članak 2.

Ugovor
se primjenjuje na sve fizičke ili pravne osobe (u daljnjem tekstu: poslodavac)
koje obavljaju djelatnosti visokogradnje, niskogradnje i hidrogradnje,
montažerskih radova, instalacijskih i završnih radova u građevinarstvu,
projektiranja i srodnih tehničkih usluga koje su klasificirane u područja, podpodručja, odjeljke, skupine, razrede i podrazrede
gospodarskih djelatnosti sukladno Odluci o nacionalnoj klasifikaciji
djelatnosti, i na radnike svih struka kod tih pravnih osoba (poslodavaca) kada
ih Ugovor obostrano obvezuje.

*3. Osobe koje obvezuje Ugovor*

Članak 3.

Ugovor
obvezuje ugovorne strane, te sve osobe koje su u vrijeme sklapanja Ugovora bile
ili su naknadno postale članovi stranaka Ugovora, i osobe koje naknadno
pristupe Ugovoru, te sve osobe koje su naknadno postale članovi udruge koja je
pristupila ovom Ugovoru.

Ugovor,
po punomoći Hrvatske udruge sindikata za zastupanje u kolektivnom pregovaranju
obvezuje i radnike – članove podružnica HUS-a zaposlene u djelatnostima iz
članka 2. kod poslodavaca koje obavezuje ovaj Ugovor.

Pravna
pravila sadržana u Ugovoru primjenjuju se neposredno i obvezno na sve osobe na
koje se ovaj Ugovor primjenjuje.

Članak 4.

Ugovor
se primjenjuje na sve radnike, neovisno o tome jesu li ugovorom o radu zasnovali
radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme, s punim ili nepunim radnim
vremenom.

Članak 5.

Ugovor
se ne odnosi na radnike s posebnim ovlastima čija se prava i obveze uređuju
posebnim ugovorom.

II. SKLAPANJE UGOVORA O
RADU

*1. Ugovor o radu*

Članak 6.

Radni
odnos zasniva se ugovorom o radu.

Ugovor
o radu mora sadržavati sve uglavke propisane zakonom.

Osim
bitnih uglavaka propisanih zakonom, ugovor o radu
mora sadržavati:

–
naznaku grupe složenosti poslova odnosno tarifne skupine u koju su razvrstani
poslovi koje će obavljati radnik,

–
naznaku poslovne banke kod koje je otvoren račun na koji treba doznačiti plaću
radnika.

*2. Posebni uvjeti za sklapanje ugovora o radu*

Članak 7.

Poslodavac
samostalno utvrđuje svoj organizacijski ustroj, organizacijske i radne
dijelove, strukturu i broj radnika i uvjete koje radnici moraju ispunjavati za
obavljanje pojedinih poslova ako to zakonom ili drugim propisom nije propisano.

Kad
smatra da je za sklapanje ugovora o radu na pojedinim poslovima potrebno da
radnik ispunjava posebne uvjete, te će uvjete poslodavac utvrditi Pravilnikom o
radu i popisom poslova – radnih mjesta (katalog) u zavisnosti od vrste posla
koje pojedini radnici trebaju obavljati za poslodavca.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA I
ZDRAVLJA

Članak 8.

Poslodavac
je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada
i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu
života i zdravlja radnika.

Članak 9.

U
organizaciji rada poslodavac će se pridržavati načela prevencije:

–
u procjenjivanju i izbjegavanju opasnosti koje se mogu izbjeći,

–
u prilagođavanju rada pojedinih radnika u pogledu oblikovanja rada, izbora
opreme i načina rada potrebi otklanjanja štetnih utjecaja,

–
u prilagođavanju tehnologije i organizacije rada potrebi zaštite radnika i
zaštite radne okoline,

–
u davanju prednosti kolektivnim mjerama zaštite nad individualnim, i

–
u davanju odgovarajućih uputa radnicima za izbjegavanje opasnosti.

Prilikom
planiranja i uvođenja novih tehnologija poslodavac će se savjetovati s
radničkim vijećem i povjerenikom radnika za zaštitu na radu u svezi s izborom
opreme, uvjetima rada i radne okoline koje utječu na sigurnost i zdravlje
radnika.

Članak 10.

Poslodavac
će imenovati stručnjaka zaštite na radu sukladno Zakonu o zaštiti na radu, a u
slučaju nedostatka dovoljno osposobljenog osoblja za ustrojstvo zaštitnih mjera
i obavljanje poslova na njihovom provođenju, koristit će se uslugama izvanjskih
službi ili osoba.

Radnici,
službe ili osobe koje će obavljati poslove iz stavka 1. ovog članka moraju
imati potrebne sposobnosti i moraju im se staviti na raspolaganje potrebna
sredstva za provođenje zaštite.

Poslodavac
će organizirati provedbu mjera zaštite od požara, pružanja prve pomoći i
osiguranje mjera pomoći za evakuaciju u slučajevima ozbiljne i moguće
opasnosti.

Radnik
koji u slučaju ozbiljne i neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili
opasno područje, osim u slučaju kada je po pravilima struke dužan izložiti se
opasnosti, ne smije biti u nepovoljnijem položaju zbog svojeg postupka i mora
biti zaštićen od bilo kakvih neopravdanih posljedica.

Članak 11.

Obveze
su poslodavca:

–
da procijeni rizike za sigurnost i zdravlje radnika na radu, uključujući i one
kojima su izvrgnute skupine radnika,

–
da odluči o zaštitnim mjerama koje će se primijeniti i, ako je potrebno, o
zaštitnoj opremi koja će se upotrijebiti,

–
da vodi popis radnika o nesrećama na radu koje su uzrokovale nesposobnost za
rad u trajanju duljem od tri radna dana,

–
da za odgovorna tijela sastavlja izvješća o nesrećama na radu.

Poslodavac
će primijeniti odgovarajuće mjere da radnici i njihovi predstavnici (radničko
vijeće i povjerenik radnika za zaštitu na radu) budu obaviješteni o opasnostima
za sigurnost zdravlja, o zaštitnim mjerama općenito i na radnom mjestu i o
mjerama koje poslodavac poduzima da bi radnici bili pravodobno obaviješteni o
ozbiljnim i neizbježivim opasnostima i potrebi hitnog napuštanja radnog mjesta
u takvim slučajevima.

Članak 12.

Poslodavac
će se savjetovati s predstavnicima radnika (radnička vijeća i povjerenik
radnika za zaštitu na radu) o mjerama koje negativno utječu na sigurnost i
zdravlje radnika, o imenovanju odgovornih radnika za poslove zaštite i
prevencije, o pitanjima u svezi s obvezom obavješćivanja predstavnika radnika,
o radu odgovornih radnika za zaštitu i prevenciju i o planiranju i
organiziranju izobrazbe iz područja zaštite.

Predstavnici
radnika imaju pravo tražiti od poslodavca primjenu odgovarajućih mjera kao i
predlagati mu takve mjere koje će ublažiti opasnosti za radnike i ukloniti
izvor opasnosti.

Članak 13.

Poslodavac
ima obvezu osigurati svakom radniku odgovarajuće osposobljavanje za zaštitu
zdravlja i sigurnosti na radu, posebno u obliku obavijesti i naputaka koji se
odnose na njegovo radno mjesto i posao i to:

–
kad radnika prima na posao,

–
ako radnika premješta na drugi posao,

–
ako se uvodi nova radna oprema ili mijenja postojeća, te

–
ako se uvodi nova tehnologija.

Osposobljavanje
se obavlja na teret poslodavca i u pravilu u radno vrijeme.

Članak 14.

Radnik
je obvezan:

–
raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava život ili zdravlje
svoje i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja,

–
na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih i
priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava rada,

–
održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i osobna
zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,

–
upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima,
opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i neredovite
pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti određenu
opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika,

–
upoznati poslodavca ili nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u
tijeku rada, na tjelesne nedostatke ili bolesti koje mogu kod obavljanja
određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili
njegov okoliš,

–
ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebno za rad na siguran način,

–
podvrgnuti se provjeri da li je pod utjecajem alkohola, drugih sredstava
ovisnosti ili bolestan,

–
pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje je uključen.

Članak 15.

Kod
poslodavca koji zapošljava 20 ili više radnika radnici biraju onoliko
povjerenika za zaštitu na radu koliko prema kriterijima zastupljenosti imaju
pravo izabrati članova radničkog vijeća.

Ako
radnici iz prethodnog stavka ne izaberu povjerenike radnika za zaštitu na radu,
te će zadatke obavljati sindikalni povjerenici za zaštitu na radu imenovani od
sindikata.

Imenovani
sindikalni povjerenik zaštite na radu u pravima i obvezama u potpunosti se
izjednačava s izabranim povjerenikom zaštite na radu sukladno odredbama Zakona
o zaštiti na radu.

O
povjerenicima zaštite na radu imenovanim od strane sindikata, sindikat je dužan
obavijestiti poslodavca.

Članak 16.

Povjerenik
radnika iz članka 15. djeluje u interesu radnika na području zaštite na radu te
prati primjenu propisa i naređenih mjera zaštite na radu u radnoj sredini u
kojoj je izabran s pravima i dužnostima utvrđenim Zakonom o zaštiti na radu.

O
svom radu povjerenik je dužan najmanje svaka tri mjeseca izvijestiti radničko
vijeće.

Članak 17.

Poslodavac
je dužan osigurati povjereniku radnika za zaštitu na radu uvjete za nesmetano
obnašanje dužnosti, davati mu sve potrebne obavijesti i omogućiti uvid u sve
propise i isprave.

Povjerenik
koji postupa sukladno svojim ovlastima zaštićen je od postupaka poslodavca
utvrđenih Zakonom o zaštiti na radu.

Članak 18.

Povjerenik
radnika za zaštitu na radu ima pravo na 4 sata tjedno za obnašanje dužnosti iz
zaštite na radu uz naknadu plaće kao da je radio.

Ako
povjerenik na zahtjev poslodavca (sudjelovanje u planiranju unapređenja uvjeta
rada i sl.), ili inspektora rada (prisustvovanje
inspekcijskim nadzorima) radi obnašanja svojih dužnosti izostane s rada više od
vremena utvrđenog stavkom 1. ovog članka ima i za to vrijeme pravo na naknadu
plaće kao da je radio.

Povjerenik
ima pravo na odsustvovanje s rada radi osposobljavanja za zaštitu na radu
(tečajevi, seminari, sastanci i sl.) sedam dana
tijekom kalendarske godine.

Poslodavac
je dužan omogućiti povjereniku pristup svim radnim mjestima i podacima koji su od
značaja za ostvarivanje zaštite na radu.

IV. PROBNI RAD

Članak 19.

Probni
rad za radnike do trećeg stupnja stručne spreme ne može se ugovorom o radu
utvrditi u trajanju dužem od 2 mjeseca, a za ostale radnike do šest mjeseci.

Ako
je ugovoren probni rad otkazni rok je 7 dana.

V. OBRAZOVANJE I
OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak 20.

Poslodavac
će omogućiti radniku, u skladu s mogućnostima i potrebama rada, školovanje,
obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje.

Radnik
je dužan u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada školovati se
obrazovati, osposobljavati i usavršavati za rad.

Tijekom
obrazovanja za potrebe poslodavca radniku pripadaju sva prava kao da je radio.

Međusobna
prava i obveze između radnika koji je upućen na obrazovanje i poslodavca uređuju
se posebnim ugovorom u skladu s ovim Ugovorom, pravilnikom o radu i ugovorom o
radu.

Članak 21.

Poslodavac
može osobu koja se prvi put zapošljava u zanimanju za koje se školovala
zaposliti kao pripravnika.

Radnik
iz stavka 1. ovog članka polaže ispit po posebnom programu nakon provedenog
pripravničkog staža kod poslodavca.

Pripravnički
staž je različit u odnosu na stupanj stručnog obrazovanja i traje:

–
za poslove do zaključno V. stupnja obrazovanja najviše šest mjeseci,

–
za poslove VI. stupnja stručnog obrazovanja najviše devet mjeseci,

–
za poslove VII. stupnja stručnog obrazovanja najviše dvanaest mjeseci.

Pripravništvo
se obavlja po programu koji poslodavac donosi u skladu sa specifičnostima
pojedinih struka i radnih mjesta.

Program
iz stavka 3. ovog članka obuhvaća osnove koje pripravnik treba upoznati tijekom
pripravničkog staža, trajanje pripravničkog staža, stručnu obuku na tim
poslovima u pojedinim odjelima, način stručnog osposobljavanja i slično.

Članak 22.

Pripravnički
staž može se na prijedlog mentora skratiti najviše za polovinu vremena
predviđenog trajanja.

Trajanje
pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti s posla
(bolesti, služenja vojne službe i sl.) ako je ukupna
odsutnost trajala duže od 30 dana.

Članak 23.

Stručni
ispit pripravnika sastoji se od općeg i posebnog dijela.

Općim
dijelom stručnog ispita provjerava se poznavanje materije koja proizlazi iz
struke pripravnika, a posebnim dijelom znanje potrebno za samostalno i uspješno
obavljanje poslova za koje se pripravnik osposobljavao.

Članak 24.

Stručni
ispit polaže se pred stručnom komisijom koju imenuje poslodavac.

Ispitna
komisija pred kojom pripravnik polaže stručni ispit sastoji se od predsjednika
i dva člana. Članovi ispitne komisije u pravilu su i ispitivači iz pojedinih
stručnih predmeta. U slučaju potrebe u ispitnu se komisiju mogu imenovati i
ispitivači koji nisu članovi ispitne komisije.

Predsjednik,
članovi komisije i ispitivači ne mogu imati niži stupanj stručne spreme od
pripravnika koji pred njima polaže stručni ispit.

Članak 25.

Pripravnici
u strukama i zanimanjima za koje je zakonom ili drugim propisom utvrđeno
trajanje pripravničkog staža i način polaganja stručnog ispita, polažu stručni
ispit sukladno tim propisima.

VI. RADNO VRIJEME

*1. Raspored dnevnog i tjednog radnog vremena*

Članak 26.

Puno
radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

Početak
i završetak dnevnog radnog vremena uključujući i vrijeme odmora tijekom rada
(stanke) određuje poslodavac pisanom odlukom ili sporazumom s radničkim
vijećem.

Dnevni
i tjedni raspored radnog vremena i njegovo trajanje u granicama punog radnog
vremena određuje poslodavac pisanom odlukom ili sporazumom s radničkim vijećem.

*2. Preraspodjela radnog vremena*

Članak 27.

Radno
vrijeme može se rasporediti tako da se u pojedinim vremenskim razdobljima radi
duže od punog radnog vremena, a u drugim vremenskim razdobljima kraće s tim da
ukupno radno vrijeme ne prijeđe puno radno vrijeme za to razdoblje.

Preraspodjela
radnog vremena može se izvršiti za razdoblje do šest mjeseci i za kalendarsku
godinu.

O
preraspodjeli radnog vremena za razdoblje do šest mjeseci poslodavac je obvezan
obavijestiti radnike 15 dana prije početka rada po preraspodjeli radnog
vremena. Preraspodjelom se mora odrediti početak radnog vremena, trajanje dnevnog
i tjednog radnog vremena u pojedinim vremenskim razdobljima i dane u koje se
zbog izvršene preraspodjele neće raditi.

Preraspodjela
radnog vremena za razdoblje kalendarske godine mora sadržavati trajanje dnevnog
i tjednog radnog vremena za svaki pojedini mjesec te vrijeme trajanja neradnog
perioda ako je on uveden preraspodjelom.

Preraspoređeno
radno vrijeme ne može biti duže od 52 sata tjedno.

*3. Nepuno radno vrijeme*

Članak 28.

Ako
potrebe poslodavca to zahtijevaju, ugovor o radu može se s radnikom sklopiti i
za nepuno radno vrijeme.

*4. Skraćeno radno vrijeme*

Članak 29.

Poslove,
na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi radnika i
trajanje radnog vremena na takvim poslovima poslodavci će odrediti Pravilnikom
o radu.

VII. ODMORI I DOPUSTI

*1. Stanka*

Članak 30.

Radnik
koji radi u punom radnom vremenu ima svakoga radnog dana pravo na odmor
(stanku) od 30 minuta.

Ugovorom
o radu uredit će se način ostvarivanja prava na odmor tijekom rada – stanku,
radnika koji radi na poslovima čija posebna narav ne omogućuje prekid rada radi
korištenja tog odmora.

Ugovorom
o radu može se urediti da se stanka iz stavka 1. ovog članka koristi na kraju
dnevnog radnog vremena ili da se trajanje dnevnog radnog vremena posljednjeg
radnog dana u tjednu skrati za vrijeme neiskorištenih stanki tijekom radnog
tjedna.

*2. Tjedni odmor*

Članak 31.

Tjedni
odmor radnik će koristiti nedjeljom, a kad je prijeko potrebno da radnik radi
nedjeljom, dan neiskorištenog tjednog odmora mora mu se omogućiti u razdoblju
od dva tjedna.

*3. Godišnji odmor*

Članak 32.

Najkraće
trajanje plaćenog godišnjeg odmora na kojeg radnik ima pravo svake kalendarske
godine je 18 radnih dana.

Malodobnik
ima pravo za svaku kalendarsku godinu na godišnji odmor u trajanju od najmanje
24 radnih dana.

Radnik
koji radi na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije
moguće zaštiti ga od štetnog utjecaja ima pravo na plaćeni godišnji odmor u
trajanju od najmanje 30 radnih dana.

Trajanje
godišnjeg odmora utvrđenog stavkom 1. i 2. ovog članka povećava se:

–
za svake navršene dvije godine radnog staža za jedan radni dan;

–
radniku invalidu rada i invalidu Domovinskog rata s preko 50% invaliditeta za 5
radnih dana;

–
radnici majci s dvoje ili više djece do 7 godina života za 3 radna dana;

Ukupno
trajanje godišnjeg odmora radnika iz stavka 1., 2. i 4. ovog članka ne može
iznositi više od 30 radnih dana.

Povećanje
trajanja godišnjeg odmora radnika iz stavka 3. ovog članka poslodavci će
urediti Pravilnikom o radu.

U
dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se blagdani i neradni dani utvrđeni
Zakonom kao i razdoblje privremene nesposobnosti za rad.

Članak 33.

Poslodavac
će vrijeme korištenja godišnjih odmora za sve radnike utvrditi planom
korištenja godišnjih odmora kojeg će obznaniti do 31. svibnja tekuće godine. Do
toga roka poslodavac će, kad to organizacija rada dopušta, odobravati godišnje
odmore na pojedinačni zahtjev radnika.

Do
31. ožujka tekuće godine radnici koji se žele koristiti svojim pravom da
godišnji odmor koriste u dva dijela, obvezni su o tome obavijestiti poslodavca.
U obavijesti mogu predložiti i vrijeme u koje žele koristiti godišnji odmor, o
čemu će poslodavac, ako to organizacija rada omogućava, voditi računa.

Radnici
koji žele koristiti jedan dan godišnjeg odmora po vlastitoj želji dužni su o
tome obavijestiti poslodavca prije donošenja plana godišnjih odmora, a o točnom
datumu korištenja tog odmora poslodavca obavijestiti dva dana prije početka
korištenja.

*4. Plaćeni dopust*

Članak 34.

Tijekom
kalendarske godine radnik ima pravo na oslobođenje od obveze rada uz naknadu
plaće (plaćeni dopust) do ukupno najviše sedam radnih dana za važne osobne
potrebe, a osobito:

– sklapanje braka                                                                                     3
radna dana

– rođenje djeteta                                                                                       2
radna dana

– smrti bračnog supružnika, djeteta ili
roditelja                                           4
radna dana

– smrti roditelja bračnog supružnika,
djedova i                                             1
radni dan
   baka, braće i sestara

– selidbe u drugo mjesto udaljeno više od
50 km                                       3
radna dana

– selidbe u istome mjestu ili u drugo
mjesto do 50 km                                2
radna dana
   udaljenosti

– uklanjanje štetnih posljedica
elementarnih nesreća na
   stambenim i gospodarskim objektima                                                     4
radna dana

– teške bolesti člana uže obitelji
(roditelji djeca)
    izvan mjesta stanovanja                                                                         2
radna dana

– radi smještaja prognanih ili izbjeglih
osoba                                                 1
radni dan

– radi traženja članova obitelji – djece,
supruž­nika, roditelja,                     5 radnih dana
   braće i sestara nestalih u ratu ili
obavljanja poslova radi pomoći
   članovima obitelji zarobljenih od
strane neprijatelja

– u slučaju dobrovoljnog darivanja krvi                                                       1
radni dan.

Ukoliko navedene okolnosti nastupe kada se
radnik nalazi izvan procesa rada zbog korištenja godišnjeg odmora, bolovanja,
neplaćenog dopusta ili drugih opravdanih razloga, prava iz stavka 1. ne mogu se
prenositi.

Članak 35.

Za vrijeme stručnog ili općeg školovanja uz rad,
osposobljavanja ili usavršavanja na koje je radnik upućen od poslodavca ili uz
njegovu suglasnost, te za vrijeme obrazovanja za potrebe radničkog vijeća,
radnik ima pravo:

– na plaćeni dopust radi pripremanja i polaganja
ispita u srednjoj školi u trajanju od 5 radnih dana za svaki razred,

– na plaćeni dopust radi pripremanja i polaganja
ispita na višoj, visokoj školi i fakultetu u trajanju od 7 radnih dana za svaku
godinu studija,

– na plaćeni dopust do 3 rada dana za
obrazovanje za potrebe radničkog vijeća prema programu osposobljavanja
usvojenom na radničkom vijeću za svaku kalendarsku godinu,

– na plaćeni dopust za vrijeme trajanja
osposobljavanja ili usavršavanja na koje je upućen od poslodavca.

*5. Neplaćeni dopust*

Članak 36.

Radniku se može odobriti neplaćeni dopust do 30
dana u slučajevima:

– njege člana obitelji,

– gradnje ili popravka kuće ili stana,

– liječenja na vlastiti trošak,

– obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili
specijalizacije na vlastiti trošak, te u drugim opravdanim slučajevima.

Kada to okolnosti zahtijevaju i dopuštaju
neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog članka može se odobriti u
trajanju dužem od 30 dana.

VIII. PLAĆA

Članak 37.

Poslodavac je dužan radniku za njegov rad
isplatiti plaću, koja se sastoji od:

– osnovne plaće utvrđene po osnovi složenosti
poslova radnog mjesta na koje je radnik raspoređen i normalnih uvjeta rada na
tom radnom mjestu,

– stimulativnog dijela plaće po osnovi
ostvarenih rezultata rada radnika,

– dodataka na plaću po osnovi radnog staža,

– dodatka za otežane uvjete rada.

Članak 38.

Plaća
se isplaćuje za razdoblje od mjesec dana, a može se isplaćivati i za razdoblja
od 15 dana.

Plaću
je poslodavac dužan isplatiti najkasnije 15 dana nakon obavljenog rada za
razdoblje za koje se plaća isplaćuje.

*1. Osnovna plaća*

Članak 39.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i
normalni učinak utvrđena na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalne
uvjete rada na tom radnom mjestu, a u skladu s odredbama ovog Ugovora
predstavlja najniži iznos kojega je poslodavac dužan isplatiti radniku.

Normalnim učinkom smatra se puno izvršenje
utvrđene norme, odnosno ostvareni planirani doprinos u radu utvrđen aktom
poslodavca ili uobičajenim za obavljanje pojedinih poslova.

Složenost poslova radnog mjesta u smislu odredbi
ovog Ugovora sadrži: značaj radnog mjesta u poslovanju, potreban stupanj
obrazovanja za obavljanje poslova radnog mjesta, stupanj odgovornosti radnog
mjesta, potrebno radno iskustvo, zahtijevani stupanj kreativnosti i inicijativnosti, kao i ostale psihofizičke osobine potrebne
za rad na određenom radnom mjestu.

Normalni uvjeti rada na pojedinom radnom mjestu
su uvjeti koji su u pravilu prisutni tijekom cijelog radnog vremena, koje
određuje tehnološki proces i njemu odgovarajuća organizacija rada, odnosno koji
su uobičajeni za to radno mjesto.

Članak 40.

Najniža osnovna plaća za najjednostavnije
poslove utvrđuje se u mjesečnom iznosu od 2.100,00 kuna.

Svaka ugovorna strana može podnijeti prijedlog
za korekciju najniže osnovne plaće u slučaju porasta troškova života ili
inflacije veće od 5% i u drugim opravdanim razlozima, koji je druga ugovorna
strana dužna razmotriti i ocijeniti njegovu opravdanost. Postupak pregovaranja
mora biti okončan u roku od 30 dana od dana podnijetog prijedloga.

Članak 41.

U tarifnom dijelu ovog Ugovora izvršeno je
razvrstavanje i vrednovanje pojedinih poslova odnosno radnih mjesta na osnovi
složenosti i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima, a svi poslovi
odnosno radna mjesta razvrstana su u 10 grupa složenosti (prilog 1).

Poslodavac Pravilnikom o radu ili sporazumom s
radničkim vijećem može utvrditi veće osnovne plaće od onih utvrđenih tarifnim
dijelom ovog Ugovora.

Za sve poslove i radna mjesta koja nisu
obuhvaćena tarifnim dijelom Ugovora (prilog 1) poslodavac će, u dogovoru sa
sindikatom, utvrditi tarife poslova poštujući pri tome utvrđene odnose
složenosti poslova.

*2. Stimulativni dio plaće*

Članak 42.

Pravilnikom o radu ili sporazumom s radničkim
vijećem, odlukom poslodavca i ugovorom o radu utvrđuju se mjerila za
vrednovanje ostvarenih rezultata rada i stimulacija radnika za ostvarenje većih
rezultata rada. Za vrednovanje rezultata rada mogu se primijeniti uobičajeni
normativi, a stimulativni elementi mogu se odrediti i radnim nalogom za
obavljanje posla.

Radnik mora biti unaprijed upoznat s kriterijima
i mjerilima za vrednovanje rezultata rada.

Na zahtjev radnika, poslodavca ili sindikata
može se izvršiti stručna arbitraža normi ili drugih mjerila, a do završetka
arbitražnog postupka radnik ostvaruje stimulativni dio plaće po do tada važećim
mjerilima.

*3. Dodatak za radni staž*

Članak 43.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku
navršenu godinu radnog staža 0,5 posto.

Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1.
ovog članka pripada radniku za radni staž koji je upisan u radnu knjižicu,
uvećan za tekući radni staž kod poslodavca.

*4. Dodatak za otežane uvjete rada*

Članak 44.

Osnovna plaća radnika povećat će se za sate rada
kada radnik povremeno radi u uvjetima rada težim od normalnih uvjeta rada
radnog mjesta na koje je stalno raspoređen i za koje mu je utvrđena osnovna
plaća.

Elementi težih uvjeta rada koji se uzimaju u
obzir kod uređivanja ovih pitanja u Pravilnicima o radu orijentacijski mogu
biti sljedeći i njima slični:

I – UTJECAJ OKOLINE – dodatak na osnovnu plaću
najmanje                                           5%

– rad na temperaturi ispod -5şC ili iznad 35şC,

– rad u uvjetima nagle i učestale promjene
okolne temperature,

– rad uz buku veću od dozvoljene i kada su
propisana zaštitna sredstva,

– rad na strojevima s jačom vibracijom u radu,

– rad sa sredstvima ili u okolini s pojačanim
zračenjem, a gdje su propisana zaštitna sredstva,

– rad u okolini zasićenoj štetnim parama,
plinovima, prašinom, a gdje su propisana osobna zaštitna sredstva.

II
– FIZIČKA i PSIHIČKA OPTEREĆENJA – dodatak na osnovnu plaću najmanje            10%

–
rad vozača teških motornih vozila u javnom prometu,                                                           10%

–
rad na teškim građevinskim strojevima,                                                                                10%

–
rad na visini iznad 25 m,                                                                                                      15%

–
rad na dubini u uskim kanalima i rovovima dubljim od 3 m,                                                  10%

–
rad na visećim skelama,                                                                                                      25%

–
rad na izbijanju i pograđivanju tunela gdje je pograđa potrebna                                            40%

–
radovi u tunelu kada je postavljena pograđa ili ona
nije potrebna,                                         30%

–
punjenje i paljenje mina,                                                                                                      25%

–
kesonski i ronilački radovi.                                                                                                  50%

U slučaju rada u uvjetima koji se po više osnova
smatraju težim od normalnih za dotično radno mjesto, osnovna plaća radnika
povećat će se za najveći utvrđeni dodatak.

*5. Prekovremeni rad*

Članak 45.

Prekovremenim radom smatra se rad duži od punog
radnog vremena, a može se narediti pod uvjetima utvrđenim zakonom.

Za
prekovremeni rad cijena sata rada radnika povećava se za 50 posto.

*6. Noćni rad*

Članak 46.

Noćnim radom smatra se rad između 22 sata uvečer
i 06 sati ujutro idućeg dana.

Ako je rad organiziran u smjenama mora se
osigurati izmjena smjena tako da radnik radi noću uzastopce najviše jedan
tjedan.

Za noćni rad cijena sata rada radnika povećava
se za 30 posto.

*7. Rad nedjeljom i blagdanom*

Članak 47.

Rad nedjeljom ili blagdanom je onaj rad koji je
u te dane obavljen između 00 i 24 sata.

Za rad nedjeljom cijena sata rada radnika
povećava se za 35 posto, a za dan Uskrsa za 50 posto.

Za rad na dane blagdana i u neradne dane
utvrđene zakonom cijena sata rada radnika povećava se za 50 posto i nadoknađuje
za taj dan.

*8. Smjenski rad*

Članak 48.

Smjenskim
radom se smatra rad u najmanje dvije smjene s punim dnevnim radnim vremenom.

Za
rad u drugoj smjeni cijena sata rada radnika povećava se za 10 posto.

*9. Jednokratni dodatak plaći*

Članak 49.

Radnik
ima pravo na jednokratni dodatak na plaću u iznosu od 1.200,00 kuna godišnje.

Jednokratni
dodatak na plaću iz prethodnog stavka isplaćuje se s plaćom za mjesec u kojem
se koristi godišnji odmor, ali ne prije 30. lipnja za tekuću godinu.

*10. Sudjelovanje u dobiti*

Članak 50.

Ugovorom
o radu mogu se ugovoriti uvjeti za sudjelovanje radnika u dobiti poslodavca.

IX. NAKNADA PLAĆE

Članak 51.

Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme
korištenja godišnjeg odmora u visini njegove prosječne plaće isplaćene za rad u
tuzemstvu u prethodna tri mjeseca ili za prethodni mjesec ako je to za njega
povoljnije. Naknada se isplaćuje s plaćom za mjesec u kojem se koristi godišnji
odmor.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini
njegove prosječne plaće isplaćene za rad u tuzemstvu u prethodna tri mjeseca
ili za prethodni mjesec, ako je to za njega povoljnije, za vrijeme kad ne radi
zbog:

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih
zakonom,

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom, sporazumom
sa radničkim vijećem i ovim Ugovorom, kada njime za pojedine slučajeve nije određena
visina naknade u drugom iznosu.

Članak 52.

Za rad u radničkom vijeću predstavnik radnika
ima pravo na naknadu plaće za broj sati utvrđen zakonom ili sporazumom
poslodavca i radničkog vijeća u visini prosječne satnice ostvarene za sate rada
u mjesecu za koji mu pripada naknada.

Članak 53.

Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme
kada ne radi zbog:

– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog
osposobljavanja u skladu s potrebama poslodavca najmanje u visini njegove
osnovne plaće,

– prekida rada do kojeg je došlo krivnjom
poslodavca ili uslijed drugih okolnosti za koje radnik nije odgovoran kao npr. u slučaju nedostatka sirovina, pogonske energije i
slično, u visini osnovne plaće.

Članak 54.

U slučaju odsutnosti s posla zbog bolovanja do
42 dana radniku pripada naknada plaće u visini utvrđenoj propisima o
zdravstvenom osiguranju.

Naknada u 100 postotnom iznosu od osnovice iz
stavka 1. ovoga članka radniku pripada za slučaj bolovanja zbog profesionalne
bolesti ili ozljede na radu i drugih slučajeva određenih zakonom.

X. MATERIJALNA PRAVA
RADNIKA

*1. Dnevnice i troškovi prijevoza*

Članak 55.

Radnik koji je upućen na službeno putovanje u
zemlji ima pravo na dnevnicu i na naknadu putnih troškova. Puni iznos dnevnice
je 150,00 – 170,00 kuna.

Radniku na službenom putovanju u zemlji pripada
dnevnica u punom iznosu za svaka 24 sata provedena na službenom putovanju i za
ostatak vremena preko 24 sata a duže od 12 sati. Pola dnevnice priznaje se ako
je službeno putovanje trajalo 8 do 12 sati.

Radniku se priznaju putni troškovi u iznosu
ostvarenog prijevoza sredstvima javnog prometa od mjesta stanovanja odnosno
sjedišta poslodavca do mjesta u koje je upućen na službeno putovanje.

Radnik na službenom putovanju ima pravo i na
naknadu punog iznosa hotelskog računa za spavanje do visine cijene noćenja u
hotelu s tri zvjezdice (\*\*\* kategorije) u istom mjestu. Poslodavac svojom
odlukom može odobriti smještaj i u hotelu više kategorije.

Troškovi i dnevnice za službena putovanja u
inozemstvu obračunavaju se na način kako je to regulirano za tijela države
uprave.

*2. Terenski dodatak*

Članak 56.

Za vrijeme rada i boravka izvan sjedišta
poslodavca ili sjedišta izdvojene poslovne jedinice poslodavca i izvan mjesta
radnikovog prebivališta ili uobičajenog boravišta, radnik ima pravo na terenski
dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove prehrane i ostalih troškova
na terenu.

Terenski dodatak iznosi od 80,00 – 170,00 kuna
dnevno.

Poslodavac utvrđuje pripadajući iznos terenskog
dodatka srazmjerno troškovima prehrane koje imaju
radnici na pojedinim gradilištima.

Akontacija za terenski dodatak isplaćuje se
radniku najkasnije posljednji radni dan u mjesecu za sljedeći mjesec, odnosno
prilikom upućivanja na terenski rad. Ako su radniku od strane poslodavca
osigurani smještaj i prehrana uz odgodu plaćanja do isplate terenskog dodatka,
terenski se dodatak može obračunati i isplatiti zajedno s isplatom plaće za
mjesec u kojem su usluge smještaja i prehrane korištene.

Dnevnice i terenski dodatak međusobno se
isključuju.

*3. Odvojeni život*

Članak 57.

Pravilnikom o radu ili ugovorom o radu utvrdit
će se slučajevi kad radniku koji radi u sjedištu poslodavca pripada pravo na
naknadu za odvojeni život od obitelji.

Naknada za odvojeni život od obitelji isplaćuje
se zbog pokrića povećanih troškova života ili djelomičnog pokrića tih troškova,
a može se odobriti u visini od 400,00 do 1.500,00 kuna mjesečno.

Iznos naknade određuje poslodavac u zavisnosti
od visine troškova koje ima radnik.

Naknada za odvojeni život i terenski dodatak
međusobno se isključuju.

*4. Troškovi prijevoza na posao*

Članak 58.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza
na posao i s posla u visini stvarnih troškova prijevoza javnim prometom prema
cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte.

U slučajevima kada postoji mogućnost korištenja
više alternativnih sredstava javnog prometa različite cijene, radnik ima pravo
na nadoknadu troškova prijevoza s posla i na posao u visini cijene one vrste
javnog prometa koja je najpogodnija za poslodavca.

*5. Upotreba privatnog automobila u službene svrhe*

Članak 59.

Ukoliko radnik ima pravo na korištenje privatnog
automobila u službene svrhe nadoknadit će mu se troškovi u visini 30 posto
cijene litre benzina (eurosuper 95) po prijeđenom kilometru.

*6. Nagrada učenicima i studentima*

Članak 60.

Učenicima i studentima na obveznoj praksi
pripada za vrijeme prakse nagrada u visini od 600,00 – 1.250,00 kuna mjesečno
odnosno srazmjerno vremenu provedeno na praksi.

7. Otpremnina za
umirovljenje

Članak 61.

Kad
radnik stekne uvjete i ostvari pravo na mirovinu pripada mu pravo na otpremninu
u visini od 8.000,00 kuna.

*8. Solidarne pomoći*

Članak 62.

Radnik
ili njegova obitelj ima pravo na solidarnu pomoć u sljedećim slučajevima:

1. smrti radnika u visini od najmanje                                      7.500,00
kuna

2. smrti člana uže obitelji u visini od
     najmanje                                                                        3.000,00
kuna.

Poslodavac može, ako se za to steknu svi
uvjeti, isplatiti solidarnu pomoć u slučajevima:

1. nastanka invalidnosti radnika ori-
    jentaciono
do                                                      2.500,00
kuna godišnje

2. bolovanja radnika dužeg od 90
    dana radi nabave medicinskih
    pomagala i pokrića  participacije
    pri kupnji lijekova orijentaciono do                      2.500,00 kuna godišnje

3. otklanjanja štetnih posljedica nas­talih
    elementarnim nepogodama na objektima
za

stanovanje radnika orijentaciono do                   2.500,00
kuna godišnje.

*9. Jubilarne nagrade*

Članak 63.

Radnik
ima pravo na jubilarnu nagradu za neprekidni radni staž navršen kod istog
poslodavca za navršenih:

–
10 godina radnog staža         od najmanje
1.500,00 kuna

–
15 godina radnog staža         od najmanje
2.000,00 kuna

–
20 godina radnog staža         od najmanje
2.500,00 kuna

–
25 godina radnog staža         od najmanje
3.000,00 kuna

–
30 godina radnog staža         od najmanje
3.500,00 kuna

–
35 godina radnog staža         od najmanje
4.000,00 kuna

–
40 godina radnog staža         od najmanje
5.000,00 kuna.

*10. Poklon djeci*

Članak 64.

Poslodavac
može jednom godišnje, radnikovom djetetu do 15 godina starosti, osigurati
poklon orijentaciono do visine 400,00 kuna.

XI. IZUMI I TEHNIČKA
UNAPREĐENJA

Članak 65.

Izum je novoostvareno
rješenje nekog tehničkog problema koje poslodavac može upotrijebiti u svom
poslovanju i koje ispunjava zakonske uvjete za dobivanje patenta.

Tehničko unapređenje je tehničko rješenje kojim
se proizvodni postupak unapređuje svrsishodnijom upotrebom
poznatih tehničkih sredstava i tehnoloških postupaka i time postiže veća
učinkovitost, bolja kakvoća proizvoda, ušteda materijala i energije, bolje
korištenje strojeva i uređaja, bolji nadzor proizvoda i veća sigurnost na radu
ili dobivanje novog proizvoda koji nije predmet patenta.

Članak 66.

Radnik je dužan o izumu ostvarenom na radu i u
svezi s radom obavijestiti poslodavca. Izum pripada poslodavcu.

Radnik
može predložiti poslodavcu prihvaćanje tehničkog unapređenja.

Članak 67.

Za izume i unapređenje iz članka 65. ovog
Ugovora radnik ima pravo na nadoknadu u visini koju će utvrditi stručna
komisija poslodavca prema prosudbi korisnosti izuma odnosno tehničkog
unapređenja uzimajući u obzir:

– tehnički i gospodarski značaj izuma odnosno
tehničkog unapređenja,

– gospodarsku korist koja će se ostvariti
upotrebom

– vrijednost sredstava koje je poslodavac uložio
ili će uložiti u ostvarenje izuma odnosno tehničkog unapređenja,

– druge okolnosti od značenja za određivanje
nadoknade.

Na osnovu prosudbe rezultata koji će se
ostvariti primjenom izuma odnosno tehničkog unapređenja i vrijednosti sredstava
koje je poslodavac uložio ili mora uložiti u primjenu izuma odnosno tehničkog
unapređenja komisija će prosuditi koju gospodarsku korist može poslodavac očekivati
primjenom izuma odnosno tehničkog unaprjeđenja u narednih 5 godina.

Članak 68.

Na osnovu procjene korisnosti iz članka 67. ovog
Ugovora izumitelju odnosno predlagatelju tehničkog unapređenja utvrdit će se
postotak od procijenjene korisnosti izuma odnosno tehničkog unapređenja i
posebnim ugovorom utvrditi iznos koji pripada izumitelju odnosno predlagatelju
tehničkog unapređenja.

Novčani iznos nadoknade iz stavka 1. ovog članka
isplatit će se izumitelju u visini jedne trećine tog iznosa tri mjeseca nakon podnošenja
patenta Državnom zavodu za patente, a preostali iznos nadoknade u pet jednakih
godišnjih dijelova koji dospijevaju za isplatu u mjesecu veljači tekuće godine
za prethodnu godinu.

Predlagatelju tehničkog unapređenja nadoknada se
isplaćuje u pet jednakih godišnjih iznosa koji dospijevaju za isplatu u mjesecu
veljači za prethodnu godinu.

Članak 69.

Ugovorom o radu može se ugovoriti drugačiji
način utvrđivanja nadoknade za izume ostvarene na radu ili u svezi s radom i za
tehnička unapređenja.

Članak 70.

Ako nadoknada za izume ostvarene na radu ili u
svezi s radom i za tehnička unapređenja nije ugovorena ugovorom o radu ili
posebnim ugovorom, radnik može od nadležnog suda zahtijevati da odredi pravičnu
nadoknadu, može od nadležnog suda zahtijevati da sud utvrdi iznos nadoknade.

Članak 71.

O izumu koji nije ostvaren na radu ili u svezi s
radom, ali je u svezi s djelatnošću poslodavca radnik je dužan obavijestiti
poslodavca, te mu pismeno ponuditi ustupanje prava u svezi s tim izumom.

Poslodavac je dužan u roku od mjesec dana
očitovati se o ponudi radnika iz stavka 1. ovog članka.

XII. ZAŠTITA PRAVA
RADNIKA

*1. Zaštita prava*

Članak 72.

Radnik
koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku
od 15 dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo odnosno od dana
saznanja za povredu prava zahtijevati od poslodavca ostvarenje tog prava.

Pisane
odluke o ostvarivanju prava i obveza radnika neposredno se uručuju radniku ili
dostavljaju preporučenom poštom na posljednju adresu koju je radnik prijavio
poslodavcu.

*2. Pritužbe na odnos prema radniku*

Članak 73.

Neovisno
od postupka za zaštitu prava iz članka 72. ovog Ugovora radnik koji smatra da
je prema njemu nepravedno postupljeno od strane
nadređenog djelatnika, suradnika ili uprave društva, može se na postupanje
prema njemu žaliti nadređenom djelatniku ili upravi društva, a može se obratiti
za posredovanje i radničkom vijeću.

*3. Zaštita starijih radnika*

Članak 74.

Radnik kojem do stjecanja prava na starosnu
mirovinu nedostaje pet godina staža ili godina života, zadržava do odlaska u
mirovinu plaću koju je ostvario ili bi pod normalnim radnim uvjetima ostvario u
mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle spomenute okolnosti.

Plaća
iz stavka 1. ovog članka uvećava se u razmjeru s rastom prosječnih plaća kod
poslodavca.

*4. Zaštita dostojanstva radnika*

Članak 75.

Poslodavac će Pravilnikom o radu utvrditi
postupak i mjere zaštite dostojanstva radnika sukladno odredbama Zakona o radu.

XIII. UVJETI ZA RAD
SINDIKATA

Članak 76.

Sindikat kod poslodavca djeluje u skladu sa
sindikalnim pravilima.

Sindikat je dužan odluku o izboru odnosno
imenovanju sindikalnog povjerenika dostaviti poslodavcu.

Sindikalnom povjereniku za vrijeme obavljanja
njegove funkcije i 6 mjeseci nakon prestanka njenog obavljanja ne može se bez
prethodne suglasnosti sindikata otkazati ugovor o radu, rasporediti na drugo
radno mjesto, niti ga na bilo koji način dovesti u manje povoljan ili podređen
položaj.

Poslodavac će omogućiti sindikalnom povjereniku
izostanak s rada uz naknadu plaće kao da radi, radi prisustvovanja sindikalnim
sastancima, tečajevima osposobljavanja, seminarima, kongresima, skupštinama ili
konferencijama, sjednicama radničkog vijeća te za ostale potrebe sindikalnog
rada, i to tako da za svakog člana sindikata ima pravo na jedan sat aktivnosti
godišnje, ali ne manje od 56 sati, niti više od 750 sati.

Članak 77.

Poslodavac će primiti i saslušati sindikalnog
povjerenika odnosno predstavnika sindikata kada on to traži ili po dogovoru.

Poslodavac će sindikalnom povjereniku omogućiti
rad radi ostvarivanja prava na zaštitu i promicanje prava i interesa članova
sindikata.

Stavove
i prijedloge sindikata poslodavac će razmotriti i o njima se izjasniti.

Članak 78.

Poslodavac će za potrebe sindikata osigurati:

– odgovarajući prostor za rad i održavanje
sastanaka sindikata,

– stručne, tehničke i administrativne usluge za
rad sindikata u mjeri u kojoj je to nužno za ostvarivanje sindikalne funkcije,

– obračun i naplatu sindikalne članarine putem
isplatih lista, uz prethodnu suglasnost radnika-člana sindikata, koju isti daje
vlastoručnim potpisivanjem pristupnice sindikata.

XIV. PRAVA I OBVEZE
UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

*1. Ponašanje ugovornih stranaka*

Članak 79.

Ugovorne strane dužne su zalagati se za
poštivanje odredaba ovog Ugovora i za njegovu pravilnu provedbu.

Ugovorne strane dužne su se suzdržati od svakog
djelovanja koje bi bilo u suprotnosti s odredbama Ugovora, sprječavalo ili
otežavalo njegovu provedbu.

*2. Socijalni mir*

Članak 80.

Za vrijeme važenja ovog Ugovora stranke će se
suzdržati od industrijskih akcija (štrajka, lock outa i dr.)

Obveza čuvanja socijalnog mira ne odnosi se na
pitanja o kojima je pokrenut zahtjev za otpočimanje
kolektivnih pregovora radi njihovog uređenja niti na postupanje stranaka
Ugovora u slučaju neuspjelog pokušaja mirnog rješavanja kolektivnih sporova iz
ovog Ugovora.

*3. Zaključivanje, izmjene i dopune Ugovora*

Članak 81.

Postupak
za zaključivanje novog Ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje ugovorne strane.

Ugovorne
strane mogu bilo u koje vrijeme predložiti izmjene odnosno dopune ovog Ugovora.

U
zaključivanju, izmjenama i dopunama Ugovora sindikati nastupaju kao jedna
strana na strani radnika.

Svaki
sindikat može uz suglasnost drugog sindikata samostalno zahtijevati izmjenu ili
dopunu Ugovora.

Članak 82.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu
Ugovora predlaže drugoj strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna se je o prijedlogu opredijeljeno
izjasniti u roku od 30 dana od prijema zahtjeva iz prethodnog stavka.

U slučaju da ugovorna strana ne prihvati
prijedlog za izmjenu ili dopunu Ugovora, odnosno da se o prijedlogu ne izjasni
u roku od 30 dana, strana predlagateljica pokreće
postupak pred Mirovnim vijećem.

Odredbe stavka 1. do 3. ovog članka primjenjuju
se i na postupak zaključivanja novog Ugovora.

*4. Rješavanje kolektivnih sporova*

Članak 83.

Za rješavanje sporova među stranama Ugovora koje
nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem provodi se postupak mirenja.

U smislu odredaba ovog Ugovora pod kolektivnim
radnim sporom podrazumijeva se spor o sklapanju, izmjeni ili obnovi Kolektivnog
ugovora ili drugi sličan spor koji može dovesti do štrajka ili drugog oblika
industrijske akcije te neisplate plaće odnosno naknade plaće.

Članak 84.

Postupak mirenja provodi jedan miritelj.

Miritelj je osoba koju stranke koje su u sporu
izaberu s liste miritelja koja se vodi pri Gospodarsko-socijalnom vijeću ili
koju sporazumno odrede.

Članak 85.

Postupak mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje
strane, a mora se završiti u roku pet dana od pokrenutog postupka.

Ako strane u sporu ne dogovore drugačije,
postupak mirenja provodi se sukladno važećem Pravilniku o načinu izbora
miritelja i provođenju postupka mirenja kojeg donosi Gospodarsko-socijalno
vijeće.

Svaki sporazum koji strane postignu mora biti u
pisanom obliku. Sporazum je sastavni dio Ugovora i dopunjuje ga, odnosno
mijenja te ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

Članak 86.

Stranke
mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog miritelja.

Mirenje
je bezuspješno ako bilo koja strana pisano izjavi da mirenje smatra
neuspješnim.

Članak 87.

Ako je mirenje neuspješno stranke spora mogu rješavanje
kolektivnog radnog spora sporazumno povjeriti arbitraži.

Arbitraža ima tri člana. Svaka strana imenuje
jednog člana, a predsjednika obje strane određuju sporazumno.

U slučaju da se strane ne sporazumiju o
imenovanju predsjednika, njegovo imenovanje povjerava se Gospodarsko-socijalnom
vijeću.

Postupak pred arbitražom stranke mogu urediti
posebnim pravilnikom.

Ako stranke postupak pred arbitražom ne urede
posebnim pravilnikom, postupak će se urediti sporazumom stranaka sklopljenim
nakon nastanka spora. U sporazumu o iznošenju spora pred arbitražu stanke će
odrediti pitanja koja iznose pred arbitražu.

Arbitraža može odlučiti samo o pitanjima koja su
pred nju iznijele stranke spora.

Članak 88.

Ako se radi o sporu o tumačenju ili primjeni
zakona, drugoga propisa ili Kolektivnog ugovora, arbitraža će temeljiti svoju
odluku na zakonu, drugom propisu ili Kolektivnom ugovoru.

Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili
obnovi Kolektivnog ugovora, arbitraža će temeljiti svoju odluku na pravičnosti.

Ako stranke spora u Kolektivnom ugovoru ili
sporazumu o iznošenju spora pred arbitražu ne odrede drugačije, arbitražna
odluka mora biti obrazložena.

Protiv arbitražne odluke nije dopuštena žalba.

Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili
obnovi Kolektivnog ugovora, arbitražna odluka ima pravnu snagu i učinke
Kolektivnog ugovora.

*5. Organ za tumačenje Ugovora*

Članak 89.

Ugovorne
strane imenuju zajednički organ za tumačenje odredbi ovog Ugovora i praćenje
njegove primjene.

Zajednički
organ ima šest članova od kojih svaka strana imenuje trojicu.

*6. Otkaz Ugovora*

Članak 90.

U
slučaju da jedna od strana krši obveze koje je preuzela ovim Ugovorom, druga
strana može Ugovor otkazati.

Otkaz
je potrebno drugoj strani prethodno najaviti u roku koji ne može biti kraći od
3 mjeseca.

Po
otkazivanju Ugovora, svaka strana može tražiti zaključivanje novog Ugovora.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 91.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se neposredno,
osim ako za primjenu pojedinih odredbi nije potrebna odgovarajuća razrada u
Pravilniku o radu ili drugom aktu poslodavca.

Ako bi Pravilnikom o radu ili drugim aktom
poslodavca neko pravo bilo utvrđeno u manjem opsegu od prava koja proizlaze iz
ovog Ugovora primjenjuju se odredbe ovog Ugovora.

Članak 92.

Stranke se obvezuju jednom tromjesečno
razmotriti izvješće organa iz članka 89. ovog Ugovora, utvrditi postoje li
sporne odredbe u primjeni Ugovora i ocijeniti da li postoje razlozi zbog kojih
bi trebalo inicirati izmjene i dopune Ugovora.

Svaka stranka ovlaštena je inicirati sastanak za
razmatranje pitanja iz prethodnog stavka.

Članak 93.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja
ovog Ugovora snose potpisnici, svaki u svom dijelu, a troškove pripremanja i
rada miritelja, arbitraže i komisije za tumačenje, potpisnici dijele na
principu da Udruga poslodavaca graditeljstva Hrvatske snosi jednu polovinu, a
sindikati potpisnici Ugovora na jednake dijelove drugu polovinu.

Članak 94.

Ovaj
Ugovor sklapa se na neodređeno vrijeme.

Za
svaku poslovnu godinu provest će se njegova novacija
i prilagođavanje uvjetima gospodarenja u toj poslovnoj godini.

Članak 95.

Smatra se da je ovaj Ugovor sklopljen kada ga
potpišu ovlašteni predstavnici potpisnika, kojim danom stupa na snagu, a
primjenjuje se od 1. siječnja 2002. godine, prve izmjene i dopune za 2003.
godinu od 1. svibnja 2003. godine, druge izmjene i dopune za 2004. godinu od 1.
lipnja 2004. godine i treće izmjene i dopune od 1. lipnja 2005. godine.

Kolektivni ugovor dostavit će se Ministarstvu
rada i socijalne skrbi.

Ugovor će se javno objaviti na način propisan
Pravilnikom ministra nadležnog za rad.

Članak 96.

Stupanjem
na snagu ovog Ugovora prestaje važiti Kolektivni ugovor od 5. veljače 1999.
godine.

Članak 97.

Ugovorne strane su suglasne da se postojeća
zatečena visina plaće pojedinog radnog mjesta, kao i sva druga prava radnika
ugovorena Kolektivnim ugovorom ili određena drugim aktima na razini pravnih i
fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost iz članka 2. Ugovora, neće umanjivati
prilikom usklađivanja s ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 98.

Dodatak Kolektivnom ugovoru za graditeljstvo od
7. prosinca 2001. godine, kojim se uređuju prava i obveze te uvjeti rada
radnika koje poslodavac upućuje na rad na inozemna gradilišta, je sastavni dio
ovog Kolektivnog ugovora

Zagreb, 7. srpnja 2005.

HUP
– UDRUGA                                                                                                     SINDIKAT

POSLODAVACA                                                                   GRADITELJSTVA HRVATSKE

GRADITELJSTVA                                                                                                   Predsjednik

Predsjednik                                                                                                    **Stipe Kirigin, v.
r.**

**Boris Čupić, dipl. ing. građ., v. r.**

                                                                                                          NEZAVISNI
SINDIKAT                                                                                                                                          GRAĐEVINARA HRVATSKE

        Predsjednica

**Ružica Frček, v. r.**

PRILOG 1.

TARIFNI STAVOVI

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupa složenosti | Poslovi – radna mjesta | Koeficijent | Osnovna plaća u kunama | |
| Po satu | Mjesečno |
| I. grupa poslova podrazumijeva jednostavan rutinski rad koji ne zahtijeva posebno obrazovanje | Transportni radnik, čistačice sl. | 1,00 | 12,07 | 2.100,00 |
| II. grupa poslova podrazumijeva manje složene poslove i zadatke, odnosno rad za koji su dovoljna pismena uputstva | Priučeni PKV građevinski radnici, pomoćni priučeni radnici svih struka,  radnik na pripremi namirnica, sobarica, pomoćnik strojarskog montera, autoperač i podmazivač, poslužitelj strojeva i uređaja na proizvodnji građevinskih elemenata, pomoćnik geobušača, figurant, kurir i dostavljač | 1,15 | 13,88 | 2.415,00 |
| III. grupa podrazumijeva srednje složene poslove i zadatke na kojima se rad ponavlja uz povremenu pojavu novih poslova | KV građevinski radnik početnik (zidar, tesar, armirač, betonirac, asfalter), KV radnik svih struka početnik, geobušač, strojar jednostavnog građevinskog stroja, vozač traktora, monter metalnih konstrukcija, rukovalac strojeva za obradu drva, unosilac podataka u računalo, tehnički crtač laborant, daktilograf, telefonist na telefonskoj centrali, skladištar priručnog skladišta. | 1,30 | 15,69 | 2.730,00 |
| IV. a – grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke za čije su obavljanje potrebne konzultacije u njihovu izvršavanju | KV građevinski radnici svih struka (V. grupa tesar, armirač, zidar i dr.), građevinski laborant, vozač teretnog motornog vozila, servisni mehaničar, univerzalni strojarski monter, strojar građevinskih strojeva, skladišta, kuhar, blagajnik, vatrogasac | 1,45 | 17,50 | 3.045,00 |
| IV. b – grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke za čije su obavljanje potrebne konzultacije u njihovu izvršavanju | KV građevinski radnik svih struka (VI. grupa tesar, armirač, zidar, izolater, asfalter), tehničar gradilišta, tehničar geobušenja, laborant, tehničar prerade drva, knjigovođa, operater ERC-a, geometar | 1,52 | 18,34 | 3.192,00 |
| V. a – grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka | VKV građevinski radnik svih struka (VII. grupa tesar, armirač, betornirac, utezač, skelar), strojar teških građevinskih strojeva, monter plinoenergetskih postrojenja, vozač teških teretnih vozila, pećar  – specijalist, tehničar – kalkulant, poslovođa jednostavnih objekata i postrojenja, knjigovođa | 1,64 | 19,79 | 3.444,00 |
| V. b – grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka | VKV građevinski radnik svih struka (VIII. grupa tesar, zidar, armirač, utezač), miner specijalist, vodeći monter, vozač autobusa, strojar građevinskog stroja specijalist, vozač teškog teretnog vozila – specijalist, rukovalac strojeva za obradu drva-specijalist, poslovođa građevinskih objekata, poslovođa montaže, kuhar-specijalist, knjigovođa-kontista | 1,71 | 20,64 | 3.591,00 |
| VI. grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju samostal-nost i veći stupanj kreativnosti u njihovu izvršavanju | VKV građevinski radnik-majstor svih zanimanja, majstor u održavanju strojeva, zavarivač za specijalne postupke, poslovođa gradilišta, poslovođa završnih radova, poslovođa montaže, samostalni referent pratećih službi, kalkulant, geometar-specijalist, rukovoditelj manjeg građevinskog objekta | 1,82 | 21,97 | 3.822,00 |
| VII. grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju dodatno poznavanje užeg područja djelovanja uz samostalnost i kreativnost u izvršavanju poslova tih područja | Rukovoditelj građevinskog objekta, rukovoditelj objekta montaže, rukovoditelj pogona, poslovođa složenog objekta, voditelj odsjeka u pratećim službama, komercijalist, domaćin hotela, projektant metalnih konstrukcija, geodeta, knjigovođa-bilancist, samostalni kalkulant, rukovoditelj mehanizacije i transporta i rukovoditelj održavanja na gradilištu | 1,90 | 22,93 | 3.990,00 |
| VIII. grupa poslova prodrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost radnika, projektiranje poslova i zadataka | Rukovoditelj gradilišta, rukovoditelj građevinskih instalacija, rukovoditelj složenog pogona, geodet-specijalist, samostalni kalkulant,programer, strojarski konstruktor, operativni konstruktor metalnih konstrukcija, voditelj odjela službi knjigovodstva, komercijale, financija, pripremi rada, dipl. inženjeri i drugi stručnjaci i sl. | 2,20 | 26,55 | 4.620,00 |
| IX. grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost radnika, te dodatna specijalistička znanja potrebna za obavljanje tih poslova | Rukovoditelj vrlo složenog gradilišta, dipl. inženjeri i drugi stručnjaci u službama – specijalisti, samostalni projektant, organizator ERC-a, geodetski projektant, arhitektonski projektant metalnih konstrukcija, tehnolog specijalist i drugi | 2,35 | 28,36 | 4.935,00 |
| X. grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i zadatke s najvećim značajem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kreativne poslove i zadatke, istraživački rad, itd. | Odgovorni rukovoditelj poslovanja završnih radova, organizator industrijske proizvodnje građevinskog materijala za ugrađivanje i projektne opreme u građevinarstvu, organizator biroa, organizator geodetske službe, rukovoditelj radnih jedinica, rukovoditelj velikih samostalnih pogona, rukovoditelj sektora komercijale, financija, knjigovodstva, kadrova i sl., savjetnik direktora, rukovoditelj sektora razvoja članovi i rukovoditelji istraživačkih timova. | 2,65 | 31,98 | 5.565,00 |

\*   \*   \*

Sukladno
članku 98. Kolektivnog ugovora za graditeljstvo (pročišćeni tekst), sastavni
dio Kolektivnog ugovora je

### DODATAK

**KOLEKTIVNOM UGOVORU ZA GRADITELJSTVO SKLOPLJENOM 7. PROSINCA
2001.**

Članak 1.

Ovim dodatkom stranke Kolektivnog ugovora
uređuju prava i obveze te uvjete rada i radnike koje poslodavac upućuje na rad
na inozemna gradilišta.

*1. Upućivanje radnika na rad u inozemstvo*

Članak 2.

Poslodavac upućuje radnika na rad u inozemstvo
sukladno uvjetima utvrđenim propisima, ugovorom o radu i pravilnikom o radu.

Kada se radnika upućuje na rad u inozemstvo u
zemlje u kojima je obvezna primjena propisa zemlje rada ili Kolektivnog ugovora
zemlje rada na ugovor o radu primjenjivat će se propisi zemlje rada, odnosno
Kolektivni ugovor zemlje rada.

Kada se radnika upućuje na rad u inozemstvo u
zemlje u kojima je dopušteno uvjete rada urediti neovisno od propisa zemlje
rada na ugovor o radu primjenjivat će se odredbe Kolektivnog ugovora kojima su
određeni uvjeti rada radnika na inozemnom tržištu.

Članak 3.

Ugovor o radu, kojim se sukladno zakonu uređuju
odnosi za vrijeme rada u inozemstvu sklapa se za sve radnike koje poslodavac
upućuje na rad u inozemstvo za razdoblje duže od mjesec dana.

Uz obvezni sadržaj, ugovorom o radu iz
prethodnog stavka mora se utvrditi:

– datum sklapanja ugovora,

– datum sklapanja ugovora o radu kojeg je radnik
sklopio s poslodavcem za rad u zemlji,

– naziv poslova (radno mjesto) na koje se radnik
raspoređuje za vrijeme rada u inozemstvu,

– dan upućivanja na rad u inozemstvo,

– naznaka zemlje u koju se radnik upućuje i
lokacija na kojoj će se raditi,

– način obračuna i isplate plaće za vrijeme rada
u inozemstvu,

– druga primanja u novcu i naravi na koja radnik
ima pravo za vrijeme rada u inozemstvu,

– trajanje rada u inozemstvu,

– uvjeti vraćanja u zemlju.

*2. Radno vrijeme*

Članak 4.

Radno vrijeme radnika upućenog na rad u
inozemstvo prilagođava se radnom vremenu i uvjetima rada države u kojoj se rad
obavlja, te potrebama posla.

Rad u inozemstvu u pravilu se obavlja po
preraspoređenom radnom vremenu.

U okviru preraspoređenog radnog vremena ukupno
radno vrijeme ne može iznositi duže od punog radnog vremena koji je prosječna
radna obveza radnika za razdoblje za koje se vrši preraspodjela.

Preraspodjelu radnog vremena za svaku državu
odnosno gradilište utvrđuje poslodavac u pravilu prije početka radova.

Slobodne dane koji proisteknu iz preraspodjele
radnog vremena radnici koriste u pravilu poslije vraćanja u zemlju povezano s
godišnjim odmorima, vjerskim i drugim blagdanima u koje se u stranoj zemlji ne
radi, ili danima za prekid radova (ratne operacije, obustava rada od strane
investitora, remontni radovi i sl.).

Vrijeme iznad punog radnog vremena određenog
vremenskog perioda za koji nije izvršena preraspodjela smatra se prekovremenim
radom.

*3. Plaće*

Članak 5.

Poslodavac koji izvodi radove u inozemstvu
isplaćuje radnicima za vrijeme rada u inozemstvu plaće i druga osobna primanja
u domaćem novcu i u stranoj valuti.

Visinu, odnose isplate plaće u domaćem i stranom
novcu i način isplate plaće i drugih osobnih primanja radnika iz stavka 1. ovog
članka utvrđuje poslodavac pravilnikom o radu.

Članak 6.

Poslodavac u skladu s pravilnikom o radu
isplaćuje dio plaće i drugih osobnih primanja radnika u valuti zemlje u kojoj
se izvode radovi, radi pokrića životnih troškova za vrijeme rada u inozemstvu.

Iznimno od odredba 1. ovoga članka, ovisno o
životnim i radnim uvjetima u zemlji u kojoj se izvode radovi, poslodavac može
dio plaće i drugih osobnih primanja isplatiti radnicima u konvertibilnoj
valuti, ako u takvoj valuti naplaćuje izvođenje investicijskih radova u
inozemstvu.

Članak 7.

Poslodavac pravilnikom o radu utvrđuje da li se
plaća i druga osobna primanja radnika za vrijeme rada u inozemstvu obračunava u
kunama ili u stranoj valuti.

Članak 8.

Ako se plaća radnika za vrijeme rada u
inozemstvu obračunava u kunama, dio plaće koji se, u skladu s pravilnikom o
radu, isplaćuje u konvertibilnoj valuti preračunava se iz protuvrijednosti u
kunama u iznos konvertibilne valute po srednjem tečaju Hrvatske narodne banke
na zadnji dan u mjesecu za koji se vrši obračun.

Dio plaće koji se radniku isplaćuje u lokalnoj
valuti preračunava se iz protuvrijednosti u kunama u iznos USA dolara po
srednjem tečaju Hrvatske narodne banke na zadnji dan u mjesecu za koji se vrši
obračun, a USA dolari preračunavaju se u lokalnu valutu po tečaju USA dolara u
zemlji izvođenja investicijskih radova.

Članak 9.

Ako se plaća radnika za vrijeme rada u
inozemstvu obračunava u stranoj valuti, dio plaće koji se, u skladu s
pravilnikom o radu, isplaćuje u kunama preračunava se iz strane valute u
protuvrijednost u kunama sukladno odredbi čl. 8. ovog
Ugovora.

Članak 10.

Ako se uz suglasnost radnika, isplata dijela
plaće na koju radnik u skladu s pravilnikom o radu ima pravo u konvertibilnoj
ili lokalnoj valuti isplaćuje se u protuvrijednosti u kunama, preračunavanje
iznosa strane valute u kune vrši se po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske
na dan izvršene isplate.

Članak 11.

Poslodavac je dužan dio plaće radnika za vrijeme
rada u inozemstvu koji se plaća u kunama isplatiti najkasnije 15-og dana u
mjesecu za prethodni mjesec. U istom roku poslodavac je dužan isplatiti radniku
i dio plaće koji se isplaćuje u lokalnoj valuti zemlje u kojoj se izvode
radovi.

Dio plaće koji se radniku za vrijeme rada u
inozemstvu isplaćuje u konvertibilnoj valuti poslodavac je obvezan isplatiti
najkasnije 25-og dana od dana isteka roka za koji se vrši obračun.

Članak 12.

Ako nije drugačije propisano osnovica za obračun
i plaćanje doprinosa iz plaća za radnike upućene u rad u inozemstvo je plaća
koju bi radnik ostvario u tekućoj godini za istovrsne poslove u zemlji.

Članak 13.

U državama Zapadne Europe, odnosno u drugim
državama kada je to određeno međunarodnim ugovorima ili propisima pojedine
države, poštivat će se odredbe Kolektivnog ugovora države u kojoj se izvode
radovi.

*4. Naknada plaće*

Članak 14.

Radnik za vrijeme rada u inozemstvu ima pravo na
naknadu plaće za vrijeme:

– privremene spriječenosti za rad zbog bolesti,

– za dane praznika,

– za korištenje godišnjeg odmora,

– za plaćeni dopust,

– na druge naknade predviđene općim aktima za
radnike u zemlji.

Visina i osnovica za naknade plaća iz stavka 1.
ovog članka utvrđuje se pravilnikom o radu.

Članak 15.

Naknada zbog privremene spriječenosti za rad
isplaćuje se na temelju uvjerenja liječnika o privremenoj nesposobnosti za rad.

Pravo na naknadu plaće za vrijeme bolesti i
liječenja u inozemstvu po odredbama stavka 1. ovog članka u pravilu radnik
ostvaruje do 10 dana, a ako je po mišljenju liječnika za oporavak radnika
potrebno daljnje liječenje ovlaštena osoba u suglasnosti s liječnikom uputit će
radnika na liječenje u zemlju ako troškovi upućivanja u zemlju ne premašuju
troškove naknade plaća radnika za vrijeme bolesti zajedno s troškovima u
inozemstvu.

Za vrijeme spriječenosti za rad zbog bolesti
radnika koji je vraćen radi liječenja u zemlju pripada naknada u visini koje se
isplaćuje u zemlji.

Članak 16.

Za vrijeme blagdana i neradnih dana utvrđenih
propisima zemlje rada, radniku pripada naknada u visini prosječne plaće
ostvarene u prethodnom mjesecu.

Naknada iz stavka 1. ovog članka, pripada
radniku i za Dan državnosti, te za božićne blagdane utvrđene Zakonom o
blagdanima, spomendanu i neradnim danima u Republici
Hrvatskoj.

Članak 17.

Prije odlaska na rad u inozemstvo radnik je u
pravilu obvezan koristiti godišnji odmor za tekuću godinu.

Ukoliko radnik nije mogao koristiti godišnji
odmor prije odlaska na rad u inozemstvo, omogućit će mu se korištenje godišnjeg
odmora u skladu s planom korištenja godišnjeg odmora inozemnoga gradilišta.

Radnik može koristiti godišnji odmor u
inozemstvu najranije nakon šest mjeseci rada u inozemstvu ukoliko to narav
posla dozvoljava.

U godini u kojoj se radnik vraća u zemlju,
godišnji odmor će se koristiti po povratku u zemlju.

Članak 18.

Radnik na radu u inozemstvu ima pravo na plaćeni
dopust do sedam dana u kalendarskoj godini u slučajevima utvrđenim Kolektivnim
ugovorom.

Članak 19.

U slučaju prekida rada do kojeg je došlo bez
krivnje radnika (vremenske nepogode, obustave određene po nadzornom organu ili
investitoru, neskrivljenog kvara stroja ili uređaja, neskrivljenog nedostatka pogodne energije i sl.) radnika se može privremeno premjestiti na odgovarajući
posao na drugo gradilište na kojemu se rad nesmetano odvija.

Ako privremeni raspored nije moguć može se
privremeno izvršiti preraspodjela radnog vremena (zamjena korištenja slobodnih
radnih sati).

Ako se predviđa da će prekid rada trajati duže
od 7 dana i ako radnika nije moguće zaposliti na drugom gradilištu, uputit će
ga se na odgovarajući posao u zemlji ili će mu se obračunati naknada za prekid
rada.

*5. Ostala materijalna prava radnika*

Članak 20.

Radnik upućen na rad u inozemstvo ima pravo na
naknade, potpore i pomoći za slučajeve utvrđene Kolektivnim ugovorom odnosno
pravilnikom o radu u visini koja pripada radnicima u zemlji.

Ostala materijalna prava koriste se u skladu s
odredbama ovog Ugovora o uvjetima za rad u inozemstvu.

Članak 21.

Za službena putovanja unutar zemlje rada radnik
ima pravo na naknadu troškova smještaja, prehrane i pravo naknade troškova
prijevoza.

Članak 22.

Radniku upućenom na rad u inozemstvu poslodavac
u pravilu osigurava organizirani smještaj i prehranu.

Ako nije moguće organizirati besplatni
kolektivni smještaj i prehranu na gradilištu u inozemstvu radniku se isplaćuje
naknada u visini potrebnoj za pokriće troškova i prehrane – terenski dodatak.

Iznos naknade iz stavka 3. ovog članka utvrđuje
poslodavac.

Članak 23.

Radniku na radu u inozemstvu u pravilu se
osigurava organiziran besplatan prijevoz na posao i s posla.

Radniku
kojem nije osiguran organizirani prijevoz isplaćuje se naknada u visini
troškova javnog prijevoza za dane provedene na radu isplativo u lokalnoj
valuti.

*6. Zaštita radnika*

Članak 24.

Radnicima na privremenom radu u inozemstvu
osiguravaju se obvezni oblici zaštite:

– zdravstvena zaštita,

– zaštita na radu,

– osiguranje za slučaj nesreće na poslu.

Zdravstvena zaštita, zaštita na radu i
osiguranje za slučaj nesreće na radu, osigurava se radnik i za vrijeme
putovanja prilikom upućivanja na gradilište u inozemstvo kao i prilikom
povratka s rada iz inozemstva.

Članak 25.

Prilikom upućivanja na rad u inozemstvo, radnim
mora biti liječničko pregledan. Ukoliko prema nalazu zdravstvene komisije
radnik nije sposoban za rad u inozemstvu, isti se ne može rasporediti na rad u
inozemstvu.

Radnik koji se razboli u inozemstvu, dužan je
obratiti se nadležnoj zdravstvenoj ustanovi ili liječniku, a troškove
zdravstvene zaštite – liječenja, ako radnici nisu osigurani kod inozemnog
nosioca zdravstvenog osiguranja, terete poslodavca.

Članak 26.

Zaštita
na radu regulira se u skladu važećim zakonskim propisima u Republici Hrvatskoj
i zemlji rada.

*7. Povratak u zemlju*

Članak 27.

Po završetku potrebe za radom radnika ili
završetku radova u inozemstvu poslodavac je obvezan rasporediti radnika u
pravilu na poslove i radne zadatke na kojima je radio prije odlaska na rad u
inozemstvo.

Ukoliko ne postoji mogućnost rasporeda na
poslove koje je radnik obavljao prije upućivanja na rad u inozemstvo poslodavac
ga je obvezan rasporediti na druge odgovarajuće poslove sukladno propisima o radnim
odnosima.

*8. Završne odredbe*

Članak 28.

Ovaj dodatak stupa na snagu danom potpisa, a
primjenjuje se od 1. siječnja 2002. godine.

Ovaj dodatak javno će se objaviti na način
propisan Pravilnikom ministra nadležnog za rad.

Stupanjem na snagu ovog dodatka prestaje važiti
Dodatak Kolektivnog ugovora za graditeljstvo od 16. siječnja 1997. godine.

Pročišćeni tekst, NN 98/2005-1923
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)