## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-320/1997 od 1

### NN 31/1999 (31.3.1999.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-320/1997 od 1

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u Vijeću sastavljenom od suca dr. Velimira
Belajeca, kao predsjednika Vijeća te sudaca mr. Vojislava Kučekovića i
Mladena Žuvele, kao članova Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi dr. Z.
R., zastupanog po punomoćniku A. N., odvjetniku iz Z., na sjednici održanoj
1. ožujka 1999. donio je

## **RJEŠENJE**

1. Ustavna tužba se odbacuje.

2. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Podnositelj ustavne tužbe navodi da mu je rješenjem Trgovačkog suda
u Z., broj: XXII St-31/96 od 26. studenog 1996. i rješenjem Visokog trgovačkog
suda Republike Hrvatske, broj: III Pž-3138/96-2 od 25. veljače 1997. povrijeđeno
zajamčeno ustavno pravo vlasništva iz članka 48. stavka 1. Ustava Republike
Hrvatske ("Narodne novine", broj 8/98 - pročišćeni tekst).

Spomenutim rješenjem Trgovačkog suda u Z., otvoren je stečajni postupak
nad dužnikom K. t. i. iz K., dok je spomenutim rješenjem Visokog trgovačkog
suda Republike Hrvatske odbijena žalba dužnika protiv prvostupanjskog rješenja.

Podnositelj ustavne tužbe u bitnom navodi da je on vlasnik većinskog
paketa dionica stečajnog dužnika, odnosno da je većinski vlasnik tvrtke
nad kojom je otvoren stečajni postupak, čime je faktički onemogućen u nesmetanom
i slobodnom raspolaganju svojom imovinom te da mu je na taj način ugroženo
i grubo povrijeđeno Ustavom zajamčeno pravo vlasništva.

Predlaže ukinuti osporavana rješenja.

Ustavna tužba nije dopuštena.

Prema odredbi članka 28. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske ("Narodne novine", broj 13/91), svatko može podnijeti Ustavnom
sudu ustavnu tužbu ako smatra da mu je odlukom sudbene, upravne vlasti
ili drugih tijela koja imaju javne ovlasti, povrijeđeno jedno od Ustavom
utvrđenih sloboda i prava čovjeka i građanina.

U stavku 2. istoga članka određeno je da ako je zbog povrede ustavnih
prava dopušten drugi pravni put, ustavna se tužba može podnijeti tek nakon
što je taj pravni put iscrpljen.

U konkretnom slučaju podnositelj ustavne tužbe nije sudjelovao u postupku
u kojem su donesena osporavana rješenja.

Stranka u postupku pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske može biti,
redovito, samo osoba koja je sudjelovala u postupku koji prethodi ustavnosudskom
postupku u odnosu na koji on ima pravo na sudsku zaštitu pa je podnositelj
da bi stekao ovlaštenje na podnošenje ustavne tužbe, morao, ako je već
smatrao da se u tom postupku odlučivalo o njegovim pravima i obvezama,
prethodno iscrpiti dopuštena pravna sredstava u tom postupku.

Iz navedenog proizlazi da ustavna tužba nije dopuštena, jer ne postoje
pretpostavke za odlučivanje o biti stvari, odnosno za podnošenje ustavne
tužbe zbog neiscrpljenog dopuštenog pravnog puta.

Stoga je temeljem odredbe članka 58. Poslovnika Ustavnog suda Republike
Hrvatske ("Narodne novine", broj 29/94) odlučeno kao u točki 1. izreke.

Objava ovog rješenja temelji se na odredbi članka 20. stavka 1. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-III-320/1997
Zagreb, 1. ožujka 1999.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
**dr. Velimir Belajec,** v. r.

Rješenje, NN 31/1999-632