## Metodologija za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti - NKD 2002.

### NN 123/2003 (31.7.2003.), Metodologija za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti - NKD 2002.

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

1745

Na
temelju članka 43. Zakona o službenoj statistici (»Narodne novine«, br.
103/03.) Državni zavod za statistiku određuje

## METODOLOGIJU

### ZA STATISTIČKU PRIMJENU NACIONALNE KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI – NKD 2002.1)

I.
UVOD (OPĆI DIO)

Nacionalna
klasifikacija djelatnosti – NKD2 ) klasifikacija je svih ekonomskih djelatnosti RH, a
izrađena je potkraj 1994. na temelju statističke klasifikacije ekonomskih
djelatnosti Europske unije (EU) – NACE Rev. 1, s kojom je sukladna na razini
razreda i svim agregatnim višim razinama. Stupila je na snagu Zakonom o NKD-u (»Narodne novine«, br. 98/94.) i Odlukama o NKD-u »Narodne novine«, br.
6/95., 3/97. i 7/97.), koje predstavljaju pravnu podlogu za njezinu sustavnu i
istodobnu primjenu od 1. siječnja 1995., a ustanovljeno je i prijelazno
razdoblje u trajanju dvije godine. Konačna sustavna statistička primjena NKD-a
počela je 1. siječnja 1997. NKD predstavlja statistički standard koji se prema
članku 9. spomenutog Zakona o NKD-u treba obvezatno koristiti za prikupljanje,
upisivanje, obradu, objavu i diseminaciju statističkih podataka RH važnih za
ukupni gospodarski razvitak, njegovu analizu i projekciju razvoja.NKD
je obvezatan standard i za razvrstavanje poslovnih subjekata (pravnih i fizičkih
osoba) i za vođenje poslovnih registara RH. Za potrebe razvrstavanja poslovnih
subjekata prema NKD-u doneseni su statistički akti kojima se propisuje način i
pravila razvrstavanja poslovnih subjekata te njihovo vođenje u poslovnim
registrima. Za administrativni dio poslovnog registra donesen je Pravilnik o
razvrstavanju poslovnih subjekata prema NKD-u, a za statistički dio poslovnog
registra (koji se tek treba ustrojiti) donesene su Metodološke osnove za
primjenu NKD-a.

S
obzirom na to da je NKD preuzeta klasifikacija NACE-a Rev. 1 EU-a, a preuzeta
je zbog osiguravanja usporedivosti statističkih standarda RH s EU-om (preko
toga i s UN-om), stupanjem na snagu revidirane verzije NACE-a Rev. 1.1 imalo je
neposredan utjecaj i na odluku Državnog zavoda za statistiku (DZS) da već 2002.
počne s pripremom izrade prijedloga revidirane verzije NKD-a. Osim toga, s
potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Republike
Hrvatske (RH) i Europske unije (EU) i donesenim Mjerama Vlade RH u okviru Plana
provedbe SSP-a za razdoblje od 2001. do kraja 2006. usklađivanje službene
statistike RH sa statistikom EU-a postaje obveza DZS-a.

Iako se
NKD na temelju Zakona o NKD-u donosi Odlukom Vlade RH, prijedlog njegove
revizije izrađuje DZS jer je NKD isključivo statistička klasifikacija koja se
na temelju spomenutog Zakona može koristiti isključivo u statističke svrhe.
Prijedlog nove revidirane verzije NKD-a izrađen je potkraj 2002., a stupio je
na snagu početkom 2003. pod nazivom NKD 20023 ). Donošenjem i stupanjem na snagu nove verzije
NKD-a 2002. bilo je nužno pristupiti i reviziji sve one statističke legislative
koja je na snazi za primjenu prve verzije NKD-a, a koju donosi DZS u okviru
svoje nadležnosti kako bi se omogućila primjena NKD-a 2002. na sustavan način i
istodobno u svim statističkim istraživanjima RH, a posebno u Poslovnom registru
kao polaznoj osnovi svih statističkih istraživanja RH. Da bi se postigli
navedeni ciljevi, trebalo je ažurirati i Metodološke osnove za statističku
primjenu NKD-a i uskladiti ih s izvršenim promjenama. Rezultat tog rada izrada
je ove Metodologije za primjenu NKD-a 2002., koja je usklađena s Uvodom u NACE
Rev. 1.1 i Uredbom o statističkim jedinicama za promatranje i analizu
proizvodnog sustava EU-a.

if !supportEmptyParas endif

1) Metodološke osnove usklađene
su s definicijama i pravilima iz Statističke klasifikacije ekonomskih
djelatnosti u Europskoj zajednici – ACE Rev. 1.1 *(Statistical Classification
of Economic Activities in the European Community,* Rev. 1.1), koja je u
primjeni u zemljama članicama Europske unije od 1. siječnja 2003.

2) Nacionalna klasifikacija djelatnosti – NKD, uvedena u statistički
sustav Republike Hrvatske 1. siječnja 1995. (temelji se na Zakonu o NKD-u –
»Narodne novine«, br. 98/94., Pravilniku o razvrstavanju poslovnih sub­jekata
prema NKD-u, »Narodne novine«, br. 22/95. i Odluci o NKD-u, »Narodne novine«,
br. 3/97. i 7/97.), u obvezatnoj je primjeni od 1. siječnja 1997. Temelji se i
sukladna je na razini četveroznamenkaste brojčane oznake (razreda) s
Klasifikacijom gospodarskih djelatnosti Europske unije – NACE Rev. 1, u
obvezatnoj primjeni za sve države članice od 1. siječnja 1995.

3) Odluka o NKD-u 2002., NN, br. 13/03. i Pravilnik o razvrstavanju
poslovnih subjekata prema NKD-u 2002. (sadrži objašnjenja NKD-a 2002.), NN, br.
52/03.

if !supportEmptyParas endif

1.
Pojam i definicija klasifikacije djelatnosti

Pod
djelatnošću se podrazumijeva kombinacija resursa kao što su oprema, rad,
tehnika proizvodnje, informativne mreže ili proizvodi čiji je rezultat određena
roba ili usluge. Djelatnost je određena inputom proizvoda (dobara ili usluga),
proizvodnim procesom i outputom proizvoda.

Klasifikacija
djelatnosti jedan je od osnovnih statističkih normativa koji se koristi pri
evidentiranju, prikupljanju, obradi, analizi, diseminaciji i prikazivanju
podataka važnih za stanje određenog gospodarstva te za analizu i usmjeravanje
društvenog i gospodarskog razvoja i njegovih strukturnih promjena. Prema
klasifikaciji djelatnosti razvrstavaju se poslovni subjekti (pravne i fizičke
osobe) po djelatnostima koje obavljaju u skladu s propisima.

Osnovni
kriterij za razvrstavanje poslovnih subjekata mora biti funkcionalan. To znači
da se poslovni subjekti razvrstavaju u svoju glavnu djelatnost prema
djelatnosti koju stvarno obavljaju, a ne prema vlastitom ustrojstvenom obliku,
statusu, vlasništvu, načinu proizvodnje i slično.

Međutim,
statističke klasifikacije nisu statička kategorija. Razlog je u činjenici da se
gospodarstvo i njegova struktura u tijeku vremena mijenja, nove tehnologije
stvaraju nove djelatnosti i proizvode koji dobivaju sve veću važnost, dok neke
druge djelatnosti sve više gube na važnosti. Kako bi statističke informacije o
strukturi gospodarstva zadržale svoju aktualnost, nužno je s vremena na vrijeme
revidirati klasifikacije. To ne smije biti prečesto i u kratkim intervalima jer
svaka revizija klasifikacija ima negativan učinak zato što izaziva prekid
vremenskih serija i zahtijeva njihovu rekonstrukciju.

2. Pregled razvoja klasifikacije djelatnosti u RH

ü Prva Privremena klasifikacija djelatnosti u Republici Hrvatskoj
prihvaćena je 1947. i koristila se do 1962.

ü Od 1962. kao sastavni dio Pravilnika o razvrstavanju korisnika
društvene imovine prema njihovim djelatnostima upotreb­ljava se Nomenklatura za
razvrstavanje gospodarskih i drugih organizacija te državnih organa prema
djelatnostima. Koristila se i bila je na snazi uz određene manje promjene i
dopune do 1976.

ü Jedinstvena klasifikacija djelatnosti – JKD stupila je na snagu i
primjenjivala se od 1. siječnja 1977. do 31. prosinca 1995., a za statističke i
analitičke potrebe primjenjivala se do 31. prosinca 1996.

ü Nacionalna klasifikacija djelatnosti – NKD stupila je na snagu i
primjenjuje se od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 2002., a za statističke i
analitičke potrebe primjenjivat će se do 31. prosinca 2003.

ü Nacionalna klasifikacija djelatnosti – NKD 2002. obvezatno će se
primjenjivati od 1. siječnja 2004. u svim statističkim istraživanjima i
poslovnim registrima, a predviđen je i krajnji rok do 31. prosinca 2006.

ü Sljedeća revizija i stupanje na snagu revidiranog NKD-a 2007. planirano
je 1. siječnja 2007., u skladu s rokovnikom stupanja na snagu revidiranih
svjetskih i europskih statističkih klasifikacija djelatnosti, koje već
pripremaju međunarodna statistička tijela pod radnim nazivom »Operacija 2007.«.

II.
NACIONALNA KLASIFIKACIJA DJELATNOSTI – NKD 2002.

1. Struktura i sustav oznaČavanja NKD-a 2002.

Nacionalna klasifikacija
djelatnosti – NKD 2002. ima 17 područja, 31 potpodručje, 62 odjeljka, 224
skupine, 514 razreda i 585 podrazreda.

Tablica 1. Hijerarhijske razine Nacionalne klasifikacije djelatnosti –
NKD 2002.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Naziv razina | Sustav označavanja | Vrsta i broj oznaka | UKUPNO |
| područje | A – Q | jednoslovne | 17 |
| potpodručje | CA – DN | dvoslovne | 31 |
| odjeljak | 01 – 99 | dvoznamenkaste | 62 |
| skupina | 01.1 – 99.0 | troznamenkaste | 224 |
| razred | 01.11 – 99.00 | četveroznamenkaste | 514 |
| podrazred | 01.11.1 – 99.00.0 | peteroznamenkaste | 585 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Šifarski
sustav NKD-a 2002. (prikazan je u tablici 1.) obuhvaća:

ü *prvu razinu* – područje *(section)*, označenu jednoslovnom
abecednom šifrom

ü *međurazinu* – potpodručje *(subsection)*, označenu
dvoslovnom abecednom šifrom

ü *drugu razinu* – odjeljak *(division)*, označenu dvoznamenkastom
brojčanom šifrom

ü *treću razinu* – skupinu *(group)*, označenu troznamenkastom
brojčanom šifrom

ü *četvrtu razinu* – razred *(class)*, označenu
četveroznamenkastom brojčanom šifrom

ü *petu razinu* – podrazred *(subclass)*, označenu
peteroznamenkastom brojčanom šifrom.

Formiranje
i brojčano označavanje *peteroznamenkastih podrazreda NKD-a 2002.* izvršeno
je konzistentno kako bi se zadržala ukupnost preuzete strukture i sadržaja iz
NACE-a Rev. 1.1 na svim razinama i u nacionalnoj klasifikaciji. Pri tom je korišten
je sljedeći postupak: a) raščlanjenim izvornim razredima NACE-a Rev. 1. 1 iza
četveroznamenkaste brojčane oznake dodijeljena je još jedna brojčana oznaka od
1, 2 …n, ovisno o broju formiranih podrazreda, i b) za razrede NACE-a Rev. 1.1
koji su preuzeti u NKD 2002. bez raščlambe dodijeljena je dodatna oznaka «0»
iza četveroznamenkaste razine razreda iz praktičnih razloga (obrada podataka).

Postupak
utvrđivanja šifarskog sustava bio je konzistentan kako bi se zadržala ukupnost
preuzete strukture i sadržaja iz izvornog NACE Rev. 1.1 na svim razinama i u
nacionalnoj klasifikaciji.

U
tablici 2. prikazan je broj naslova unutar svake od hijerarhijskih razina NKD-a
2002. po pojedinačnim područjima NKD 2002., sve do najniže nacionalne razine podrazreda
(585), označenih s peteroznamenkastom brojčanom oznakom.

if !supportEmptyParas endif

Tablica 2. Temeljna
struktura i broj naslova NKD-a 2002., po područjima

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznake i nazivi područja NKD-a 2002. | | Broj hijerarhijskih razina NKD-a 2002. | | | | |
| potpod-  ručja | odjeljci | skupine | razredi | podraz-  redi |
| UKUPNO (A – Q) | | 31 | 62 | 224 | 514 | 585 |
| A | Poljoprivreda, lov i šumarstvo | 1 | 2 | 6 | 14 | 19 |
| B | Ribarstvo | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 |
| C | Rudarstvo i vađenje | 2 | 5 | 13 | 16 | 16 |
| D | Prerađivačka industrija | 14 | 23 | 103 | 242 | 255 |
| E | Opskrba električnom energijom, plinom i vodom | 1 | 2 | 4 | 7 | 7 |
| F | Građevinarstvo | 1 | 1 | 5 | 17 | 19 |
| G | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla  te predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo | 1 | 3 | 19 | 79 | 98 |
| H | Hoteli i restorani | 1 | 1 | 5 | 8 | 11 |
| I | Prijevoz, skladištenje i veze | 1 | 5 | 14 | 21 | 31 |
| J | Financijsko posredovanje | 1 | 3 | 5 | 12 | 13 |
| K | Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne usluge | 1 | 5 | 23 | 39 | 44 |
| L | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje | 1 | 1 | 3 | 10 | 15 |
| M | Obrazovanje | 1 | 1 | 4 | 6 | 7 |
| N | Zdravstvena zaštita i socijalna skrb | 1 | 1 | 3 | 7 | 8 |
| O | Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne djelatnosti | 1 | 4 | 12 | 30 | 34 |
| P | Djelatnosti kućanstava | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Q | Izvanteritorijalne organizacije i tijela | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

2.
Usporedba NKD-a 2002. i NACE-a Rev. 1.1

S
obzirom na to da je NKD 2002. izveden iz NACE-a Rev. 1.1, s njim je i potpuno
sukladan do uključujući razine razreda (514), a sa ISIC-om Rev. 3.1 (isto kao i
NACE) do uključujući razine odjeljka, a u tabeli 3. dan je njihov usporedni
prikaz.

if !supportEmptyParas endif

Tablica 3. Struktura i broj
naslova NKD-a 2002. u odnosu na NACE Rev. 1.1

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razina | NKD 2002. | | NACE Rev. 1.1 | |
| klasifikacije | broj | oznaka | broj | oznaka |
| Područja | 17 | A – Q | 17 | A – Q |
| Potpodručja | 31 | CA – DN | 31 | CA – DN |
| Odjeljci | 62 | 01 – 99 | 62 | 01 – 99 |
| Skupine | 224 | 01.1 – 99.0 | 224 | 01.1 – 99.0 |
| Razredi | 514 | 01.11 – 99.00 | 514 | 01.11 – 99.00 |
| Podrazredi | 585 | 01.11.1 – 99.00.0 | – | – |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Sukladnost
na svim razinama NKD-a 2002. s NACE-om Rev. 1.1 istaknuta je i sustavom
vizualnog označavanja NKD-a 2002. (isto kao i prijašnja verzija NKD-a), koji
slijedi onaj u NACE-u Rev. 1.1. Razlike postoje samo pri prezentiranju i
vizualnom razlikovanju podataka na razini podrazreda NKD-a 2002., gdje je
dodana točka između 4. i 5. brojčane oznake. Podrazred je isključivo nacionalno
uvedena razina, kojom se, isto kao u drugim državama EU-a, željelo istaći i
osigurati prezentiranje detaljnije nacionalne strukture gospodarstva od one
koja je u NACE-u Rev. 1.1, a raščlamba se uglavnom temeljila na načelu
homogenosti pojedinih segmenata nacionalnog gospodarstva i njegova tehnološkog
razvoja kako bi nacionalne specifičnosti bile vidljive, dok su istodobno
agregiranije razine iz NACE-a Rev. 1.1 ostale nepromijenjene.

if !supportEmptyParas endif

Tablica 4. Usporedni prikaz
revidiranih verzija NKD-a i NACE-a, hijerarhijske razine i njihov broj

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razina  klasifikacije | Prijašnje verzije | | Revidirane verzije 2002. | |
| NKD | NACE Rev. 1 | NKD 2002. | NACE Rev. 1.1 |
| Područja | 17 | 17 | 17 | 17 |
| Potpodručja | 31 | 31 | 31 | 31 |
| Odjeljci | 60 | 60 | 62 | 62 |
| Skupine | 222 | 222 | 224 | 224 |
| Razredi | 503 | 503 | 514 | 514 |
| Podrazredi | 570 | – | 585 | – |

U tablici
4. uspredno su prikazane revidirane verzije NACE-a Rev. 1 i NACE-a Rev. 1.1 u
odnosu na nacionalne verzije NKD-a i NKD-a 2002., koje su u potpunosti
slijedile izvorne hijerarhijske razine osim na nacionalnoj razini podrazreda.

III.
KONCEPTI I DEFINICIJE NKD-a 2002.

Sustav
klasifikacije djelatnosti ovisi o primjeni propisanih opisa djelatnosti i
statističkih jedinica koje se razvrstavaju u tu djelatnost. Svi koncepti i
definicije koji se koriste u ovom poglav­lju preuzeti su iz koncepta i
definicija NACE-a Rev. 1.1 jer je NKD 2002. preuzeo strukturu i opise izvornika
NACE-a Rev. 1.1 u cjelini, pa tako i izvorne koncepte i definicije, dok je samo
za nacionalno uvedenu kategoriji podrazreda korišten nacionalni koncept.

1.
Pravila koriŠtena u oblikovanju NKD-a 2002.

Glavni
kriteriji korišteni u određivanju odjeljaka i skupina (dvoznamenkaste i
troznamenkaste kategorije) NKD-a 2002. odnose se na osobine djelatnosti
proizvodnih jedinica koje su strateški važne u određivanju stupnja sličnosti u
strukturi jedinica i stanovite veze u gospodarstvu. Glavni aspekti djelatnosti
su:

ü osobine proizvedenih roba i usluga

ü namjene proizvoda i usluga i

ü inputi, proces, tehnologija proizvodnje.

Vrijednost (važnost) koja je dodijeljena ovim kriterijima
razlikuje se od jedne do druge kategorije. U mnogim su slučajevima, npr. u
djelatnostima proizvodnje hrane, industrija tekstila, odjeće i kože,
proizvodnje strojeva i opreme te uslužne industrija, kriteriji vrlo srodni tako
da problem dodjeljivanja vrijednosti nije važan.

U slučaju poluproizvoda fizičkom sastavu i stupnju
proiz­vod­nje proizvoda često je dana najveća vrijednost (važnost).

U slučaju robe sa složenim proizvodnim procesom
krajnjoj namjeni, tehnologiji i organizaciji proizvodnje proizvoda često je dan
prioritet u odnosu na fizički sastav robe.

Kriteriji u vezi s načinom na koji su djelatnosti
povezane unutar i raspoređene između poduzeća zauzimaju središnje mjesto u
definiciji razreda (četveroznamenkaste kategorije). Njihova je na­mjena da u
većini slučajeva osiguraju primjenu razreda NKD-a 2002. pri razvrstavanju
jedinica prema vrsti djelatnosti (JVD) ili poduzeća i da jedinice koje
pripadaju pojedinom razredu budu što je više moguće slične prema vrstama
djelatnosti koje obavljaju.

Razredi NKD-a 2002. definirani su tako da što je više
moguće budu zadovoljena sljedeća dva uvjeta:

ü da proizvodnja određenih kategorija roba ili usluga koje obilježavaju
dani razred odgovara outputu jedinica razvrstanih u taj razred i

ü da razred obuhvaća jedinice koje proizvode
većinu kategorija roba ili usluga koje ga obilježavaju.

Podrazredi NKD-a 2002. raščlanjeni su tako da što je
više moguće budu zadovoljena sljedeća tri uvjeta:

ü da je proizvodnja određenih kategorija roba
ili usluga koje obilježavaju dani podrazred nacionalno homogena i ekonomski
važna

ü da je proizvodnja određenih kategorija roba
ili usluga koje obilježavaju dani podrazred nacionalno specifična, a u
suprotnom ne bi bila vidljiva (ili je predviđen brz razvoj)

ü da se osigura nacionalna usporedivost
podataka o proiz­vod­nji određenih kategorija roba ili usluga koje obilježavaju
dani podrazred s historijskim podacima o proizvodnji određenih kategorija roba
ili usluga (prikupljenih na temelju »središnje« klasifikacije).

2.
Oblik vlasniŠtva

NKD
2002. ne razlikuje oblik vlasništva, vrstu pravne organizacije ili način
poslovanja jer ti kriteriji nisu povezani s karakteristikama same djelatnosti.
Jedinice koje obavljaju istu vrstu ekonomske djelatnosti razvrstavaju se na
isti način neovisno o tome je li riječ o inkorporiranim poduzećima, samostalnim
poduzetnicima ili državi i bez obzira na to obuhvaća li matično poduzeće više
od jedne jedinice.

Razvrstavanja prema obliku vlasništva, vrsti
organizacije ili načinu poslovanja izvode se neovisno o razvrstavanju prema
djelatnosti. Međutim, povezivanje NKD-a 2002. s drugim klasifikacijama osigurat
će korisne dodatne podatke.

Slično, proizvodne jedinice razvrstavaju se prema
glavnoj ekonomskoj djelatnosti koju obavljaju neovisno o tome obavlja li se
posao električnim ili ručnim strojevima ili se radi u tvornici ili kućanstvu;
moderno nasuprot tradicionalnom nije kriterij.

3.
TrŽIŠne i netrŽIŠne djelatnosti

U
strukturi NKD-a 2002. razlika između tržišnih i netržišnih djelatnosti nije
uzeta u obzir kao što je bio slučaj u JKD-u iako i u NKD-u 2002. postoje neki
podrazredi koji su u pravilu netržišni (npr. određeni podrazredi odjeljka 75)
te podrazredi djelatnosti koji mogu biti i tržišni i netržišni.

4.
Djelatnosti opisane proizvodima

Bilo
koja razina klasifikacije ekonomskih djelatnosti može se opisati outputom
svojih karakterističnih roba i usluga. Međutim, uvijek treba prvo uzeti u obzir
opis djelatnosti jer se u nekim slučajevima klasifikacija djelatnosti definira
na temelju procesa ili sirovine a ne samog proizvoda. Stoga se u svakodnev­noj
statističkoj praksi treba koristiti Klasifikacijom proizvoda po djelatnostima –
KPD 2002.4 ),koja određuje karakteristične
proizvode pojedinačnih djelatnosti.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

4) Klasifikacija proizvoda po djelatnostima – KPD 2002. usklađena je sa
Statističkom klasifikacijom proizvoda po djelatnostima u Europskoj ekonomskoj
zajednici – CPA 2002 *(Statistical Classification of Product by Activity in
the European Economic Community, 2002 version),* koja je u primjeni u
zemljama članicama Europske unije od 1. siječnja 2003.

5.
Definicije djelatnosti

Djelatnost*(activity*) je kombinacija resursa kao što su oprema, rad, tehnike
proizvodnje, informacijske mreže ili kombinacija proizvoda kojoj je rezultat
stvaranje specifičnih roba ili usluga. Djelatnost određuju input proizvoda
(roba ili usluga), proizvodni proces i output proizvoda.

U
praksi većina proizvodnih jedinica obavlja nekoliko različitih djelatnosti,
stoga je potrebno odrediti glavnu, sporednu i pomoćnu djelatnost.

Glavna
djelatnost *(principal activity)* određuje se metodom *top down*
(vidi primjer uz poglavlje V.) kao djelatnost koja najviše pridonosi
cjelokupnoj dodanoj vrijednosti jedinice promatranja. Pri tako određenoj
glavnoj djelatnosti nije nužno da ima udjel 50% i veći u ukupnoj dodanoj
vrijednosti te jedinice.

Sporedna
djelatnost *(secondary activity*) je svaka druga djelatnost neke jedinice
kojom se proizvode robe ili usluge.

Glavne
i sporedne djelatnosti obično se obavljaju uz potporu brojnih pomoćnih
djelatnosti (*ancillary activities*) kao što su računovodstvo, prijevoz,
skladištenje, nabava, promidžba prodaje, popravak i održavanje itd. Stoga su
pomoćne djelatnosti one koje postoje isključivo da bi pružale potporu glavnim
proizvodnim djelatnostima neke jednice osiguravajući netrajnu (*non-durable*)
robu ili usluge za potrebe te jedinice.

Međutim, ako se glavne i sporedne djelatnosti
statističke jedinice i uz nju vezane pomoćne djelatnosti (npr. računski centar)
ne obavljaju na istom zemljopisnom području, poželjno je o tim jedinicama
prikupiti posebne podatke kako bi se osigurali podaci na razini zemljopisnih
područja.

Pomoćna djelatnost mora zadovoljiti sljedeće uvjete:

a) da se obavlja samo za jedinicu ili jedinice kojima
pripada, tj. proizvedena roba i usluge ne smiju se prodavati na tržištu

b) da se obavlja slična djelatnost u sličnom rasponu
u sličnim proizvodnim jedinicama

c) da obavlja usluge ili u iznimnim slučajevima
proizvodi netrajnu robu koja nije dio finalnog proizvoda te jedinice (npr.
priručni sitni alat ili građevinske skele)

d) da pridonosi tekućim troškovima jedinice a ne
bruto investicijama u fiksni kapital (*gross fixed capital formation*).

Sljedeće se djelatnosti unatoč gornjoj definiciji ne
mogu smatrati pomoćnim djelatnostima:

a) proizvodnja roba ili obavljen rad koji je dio
investicija (*capital formation*), posebno izgradnja za vlastite potrebe.
To je u skladu s metodom upotrijebljenom u NKD-u 2002., gdje se jedinice koje
obavljaju izgradnju za vlastite potrebe razvrstavaju u djelatnost
građevinarstva ako su podaci raspoloživi

b) proizvodnja čiji se velik dio prodaje na tržištu,
čak i ako se dio utroši u vezi s glavnom djelatnosti

c) proizvodnja robe koja poslije postaje sastavni dio
outputa glavne ili sporedne djelatnosti – npr. proizvodnja kutija za pakiranje
proizvoda u odjelu istog poduzeća

d) proizvodnja energije (elektrana ili toplana), čak
i kad se cjelokupna upotrijebi za glavnu ili sporednu djelatnost nadređene
jedinice

e) kupnja robe za preprodaju u neizmijenjenu stanju

f) istraživanje i razvoj, s obzirom na to da ove
djelatnosti ne pružaju usluge koje se koriste u tekućoj proizvodnji.

U svim
navedenim slučajevima, ukoliko za te djelatnosti postoje raspoloživi podaci,
treba ih izdvojiti u posebne jedinice, tzv. jedinice prema vrsti djelatnosti –
JVD te ih razvrstati prema djelatnosti koju stvarno obavljaju.

IV.
STATISTIČKE JEDINICE ZA PROMATRANJE I ANALIZU PROIZVODNOG SUSTAVA

Pojam
statistiČkih jedinica

Potreban
je širok raspon informacija da bi se stvorila cjelovita statistička slika neke
industrijske djelatnosti. Organizacijska razina na kojoj je moguće prikupiti
podatke ovisi o vrsti podataka. Na primjer, podaci o profitu nekog trgovačkog
društva mogu biti raspoloživi samo iz jedne središnje zemljopisne lokacije u
odnosu na nekoliko različitih lokacija, dok podaci o prodaji proizvoda mogu
biti raspoloživi za svaku izdvojenu lokaciju. Stoga, da bi se na
zadovoljavajući način moglo promatrati i analizirati podatke,nužno je
definirati obitelj statističkih jedinica *(family of statistical units).*
One čine sastavne dijelove za razvrstavanje u odgovarajuću klasifikaciju s
obzirom na podatke koji se trebaju prikupiti.

Različite
vrste statističkih jedinica koriste se za različite potrebe, ali svaka je
jedinica poseban entitet koji je definiran tako da ga je moguće prepoznati i
odrediti te izbjeći zamjenjivanje s bilo kojom drugom vrstom jedinice. To može
biti prepoznatljiva pravna ili fizička jedinica ili, kao u slučaju jedinice
homogene proizvodnje, statistička analitička konstrukcija.

A)
Statističke jedinice za promatranje i analizu proizvodnog sustava

Cjelovito
praćenje zakonitosti i pravila koji vladaju u tržišnom gospodarstvu zahtijeva
definiranje statističkih standarda koji se primjenjuju pri identifikaciji
statističkih jedinica te u prikupljanju, prijenosu i objavljivanju nacionalnih
statističkih podataka s ciljem da se proizvedu pouzdani i međunarodno
usporedivi podaci koji će biti raspoloživi poduzećima, financijskim
institucijama, vladama i svim ostalim subjektima na unutrašnjem tržištu za
potrebe analiza i drugo. Iz tih razloga temeljni je uvjet da sve statistike
upotrebljavaju zajedničke definicije statističkih jedinica kako bi bilo moguće
osigurati cjelovite, pouzdane, brze i detaljne statističke informacije. Zato je
važno da statističke jedinice budu razvrstane prema NKD-u 2002. na isti nači u
svim statističkim istraživanjima.

Ovom
metodologijom utvrđuje se popis statističkih jedinica zajedno s kriterijima za
uporabu, definicijama jedinica i objaš­njenjima, koje je potrebno ugraditi u
statistički sustav zajedno s njihovom primjenom u statističkim istraživanjima i
statističkim registrima.

Definicije
statističkih jedinica u sustavu proizvodnje upotreb­ljavaju se u statističkim
istraživanjima za identificiranje jedinica za prikupljanje, prijenos,
objavljivanje i analiziranje statističkih podataka u vezi s NKD-om 2002.

B)
Vrste statističkih jedinica za promatranje i analizu proizvodnog sustava

ü poduzeće

ü institucijska jedinica

ü skupina poduzeća

ü jedinica prema vrsti djelatnosti – JVD

ü jedinica homogene proizvodnje – JHP

ü lokalna jedinica

ü lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti – lokalni JVD

ü lokalna jedinica homogene proizvodnje – lokalni JHP

C) Kriteriji
za definiranje statističkih jedinica za promatranje i analizu proizvodnog
sustava

Statističke
jedinice definiraju se na temelju triju kriterija čija važnost ovisi o vrsti
jedinice na koju se odnose.

Pravni,
računovodstveni i ustrojstveni kriterij

Da bi
se mogle definirati jedinice koje će se moći prepoznati i odrediti u
gospodarskom sustavu, primjenjuje se pravni ili institucijski kriterij. U nekim
slučajevima pravno odvojene jedinice moraju biti grupirane zajedno jer nisu
samostalne u svojoj organizaciji. Za definiranje nekih vrsta jedinica
primjenjuju se i računovodstveni i financijski kriteriji.

Za
formiranje statističkih jedinica poduzeća koriste se pravne jedinice koje
djelomično ili u cijelosti obavljaju proizvodnu djelatnost.

Pravne
jedinice uključuju:

ü pravne osobe čije je postojanje priznato zakonom neovisno o pojedincima
ili institucijama u čijem su vlasništvu ili čiji su članovi

ü fizičke osobe koje obavljaju ekonomsku djelatnost na osnovi vlastitog
prava.

Pravne
jedinice čine, samostalno ili u kombinaciji s drugim jedinicama, izvor za
formiranje statističkih jedinica nazvanih poduzeća.

Zemljopisni
kriterij

Jedinica
se može identificirati zemljopisno. Razlikuju se lokalna, regionalna5 ), nacionalna, europska i
svjetska područja.

Lokalna
razina ovdje znači teritorij koji odgovara »najmanjem administrativnom
području«: u Hrvatskoj »grad/općina«, a na primjer u Njemačkoj »gemeinde«, u
Francuskoj »commune« i u Velikoj Britaniji »ward«.

Jedinice
za promatranje i analizu definirane su tako da omogućavaju određivanje podataka
po svim teritorijalnim razinama Republike Hrvatske te priključivanje podacima
europskog i svjetskog područja.

Primjena
zemljopisnih kriterija mora omogućiti objedinjavanje podataka i spriječiti
dupliciranje i neobuhvaćenost podataka.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

5) Regionalne razine definirane su Nomenklaturom prostornih jedinica za
statistiku – NUTS *(Nomenclature of Territorial Units for Statistics),*
koja razlikuje tri regionalne razine (I., II. i III.), a koja u Republici
Hrvatskoj još nije u upotrebi.

if !supportEmptyParas endif

Kriterij
djelatnosti

Smatra
se da djelatnost proizvodnje, u daljnjem tekstu djelatnost*,* postoji kada
se međusobno udruže resursi kao što su oprema, rad, proizvodna tehnika, mreže
podataka i kombinacija proizvoda, što rezultira stvaranjem specifičnih roba ili
usluga. Djelatnost se definira kao input proizvoda (roba ili usluga),
proizvodni proces i output proizvoda.

Djelatnosti
se definiraju određenim razinama NKD-a 2002.

Ako jedinica obavlja više od jedne djelatnosti, sve
djelatnosti osim pomoćnih poredane su prema udjelu u bruto dodanoj vrijednosti.
Prema troškovima koje generiraju razlikuju se glavne i sporedne djelatnosti.

Ako za razvrstavanje nisu raspoloživi podaci za
dodanu vrijednost, upotrebljavaju se drugi kriteriji, npr. zaposlenost, plaće i
nadnice, promet i aktiva (*assets*) kako bi se dobila najbliža moguća
aproksimacija.

Jedinice se razvrstavaju prema djelatnostima koje
obavljaju. Ako jedna djelatnost ima udjel veći od 50% dodane vrijednosti, time
je određeno njezino razvrstavanje. U svim ostalim sluča­jevima primijenit će se
i pravila za razvrstavanje po metodi *top down*. Razvrstavanje se provodi
po fazama, od najviše razine agregacije kao što je područje (jednoslovna
oznaka), preko odjeljka (dvoznamenkasta brojčana oznaka), skupine (troznamenkasta
brojčana oznaka) i razreda (četveroznamenkasta oznaka) do podrazreda
(peteroznamenkasta brojčana oznaka).

Razvrstavanje na svakoj razini mora biti sukladno s
prethodnom razinom.

Pojam pomoćnih djelatnosti definiran je u dodatnim objaš­nje­njima
ove metodologije.

D)
Definicije i objašnjenja pojedinačnih vrsta statističkih jedinica

ü Poduzeće (Enterprise)

Poduzeće
je najmanja kombinacija pravnih jedinica koja čini organizacijsku jedinicu za
proizvodnju roba ili usluga. Ima odre­đen stupanj autonomije pri odlučivanju,
posebno pri raspore­đivanju vlastitih resursa. Poduzeće obavlja jednu ili više
djelatnosti na jednoj ili više lokacija. Poduzeće može biti samo jedna pravna
jedinica.

Objašnjenje:

Ovako
definirano poduzeće ekonomski je entitet koji, pod određenim okolnostima,
odgovara skupini od nekoliko pravnih je­dinica. Neke pravne jedinice, u stvari,
obavljaju djelatnosti isklju­čivo za druge pravne jedinice, njihovo se
postojanje može objasniti samo administrativnim razlozima (npr. zbog poreza) i
nemaju nikakvu ekonomsku važnost. Velik broj pravnih jedinica bez ijednog
zaposlenog također pripada ovoj kategoriji. U mnogim slučajevima djelatnosti
takvih pravnih jedinica smatraju se pomoćnim djelatnostima za nadređenu pravnu
jedinicu za koju obavljaju poslove, a kojoj moraju biti pripojene da bi
formirale poduzeće koje se koristi za gospodarsku analizu.

ü Institucijska jedinica (Institutional unit)

Institucijska
je jedinica osnovni centar za odlučivanje koji karakterizira jednoobraznost ponašanja
i samostalnost pri odlučivanju u obavljanju njezine glavne funkcije. Jedinica
je institucijska ako je samostalna u odlučivanju u odnosu na svoju glavnu
funkciju i ako je nadležna za cjelovito računovodstvo.

, Jedinica je samostalna u odlučivanju o glavnoj funkciji ako je odgovorna
za odluke i djelatnosti koje obavlja.

, Jedinica je nadležna za kompletno računovodstvo kad vodi računovodstvo
za sve gospodarske i financijske transakcije koje se provode u računovodstvenom
razdoblju te bilance aktive i pasive.

Objašnjenje:

U
sektoru korporativnih poduzeća poduzeće odgovara institucijskoj jedinici koja
se koristi u sustavu nacionalnih računa. Slične institucijske jedinice također
postoje u općoj upravi i sektoru privatnih neprofitnih institucija. Institucijske
jedinice u sektoru kućanstava obuhvaćaju sve djelatnosti u kućanstvima, dok je
pojam »poduzeće« rezerviran isključivo za njihove proizvodne djelatnosti.

Primjena ovih pravila daje sljedeća rješenja za
entitete koji nemaju obje karakteristike institucijske jedinice.

(a) Kućanstva uvijek imaju samostalnost odlučivanja i
prema tome su institucijske jedinice, čak i ako ne vode cjelovito računo­vodstvo.

(b) Poduzeća koja ne vode cjelovito računovodstvo
pripajaju se institucijskim jedinicama u čije je računovodstvu uključeno i
njihovo.

(c) Entiteti koji pri vođenju računovodstva nemaju
samostalnost u odlučivanju u obavljanju svoje glavne funkcije pripajaju se
jedinicama koje ih nadziru.

(d) Entiteti koji zadovoljavaju definiciju
institucijske jedinice smatraju se takvima čak i ako ne objavljuju svoja
financijska izvješća.

(e) Entiteti koji čine dio skupine poduzeća i vode
cjelovito računovodstvo smatraju se institucijskim jedinicama, čak i ako su dio
svoje samostalnosti u odlučivanju ustupili u praksi (ako ne i pravno)
središnjem tijelu (holding društvu) odgovornom za opće upravljanje skupinom.
Holding društvo samo za sebe smatra se institucijskom jedinicom, za razliku od
jedinica kojima upravlja.

Sljedeće jedinice smatraju se institucijskim
jedinicama:

, jedinice koje vode cjelovito računovodstvo i
samostalne su u odlučivanju:

(a) privatna i javna društva (*private and public
companies*), javne korporacije (*public corporations*)

(b) zadruge (*cooperatives*) i partnerstva (*partnerships*)
priznati kao samostalni pravni entiteti

(c) javna poduzeća *(public enerprises*) koja su
posebnim pravnim propisima priznata kao samostalni pravni entiteti

(d) neprofitne institucije (*non-profit
institucions*) priznate kao samostalni pravni entiteti

(e) tijela opće uprave (*agencies of general
government*).

, jedinice koje vode cjelovito računovodstvo i
koje u skladu s konvencijom samostalno odlučuju:

(f) kvazikorporacijska poduzeća (*quasi-corporate
enterprises*): poduzeća u vlasništvu jedne fizičke osobe (*sole proprietorships*),
partnerstva (*partnerships*) i javna poduzeća (*public enterprises*),
osim onih koji su navedeni u točkama (a), (b) i (c) ako je njihovo ekonomsko i
financijsko djelovanje različito od djelovanja njihovih vlasnika, a slično je
djelovanju korporacijskih poduzeća (*corporate enterprises*).

, jedinice koje nisu obvezne voditi cjelovito
računovodstvo, ali samostalno odlučuju, u skladu s konvencijom:

(g)
kućanstva.

ü Skupina poduzeća (Enterprise group)

Skupina
poduzeća je udruženje poduzeća povezanih pravnim i/ili financijskim vezama.
Skupina poduzeća može imati više od jednog centra odlučivanja, posebno za
politiku proizvodnje, prodaje i profita. Može centralizirati određene aspekte
financijskoga upravljanja i oporezivanja. Ona čini gospodarski entitet koji je
ovlašten za odlučivanje, posebno u odnosu na jedinice koje ju čine.

Objašnjenje:

Za
određena promatranja i analize ponekad je potrebno proučiti veze među određenim
poduzećima i grupirati ona koja imaju međusobne čvrste veze.

Smatra
se da postoji skupina kad 20% kapitala ili glasova ima ili kontrolira drugo
poduzeće. Uzimaju se u obzir odredbe o ovlaštenjima za imenovanje direktora, a
uz financijski nadzor utvrđuje se i gdje se kontrola stvarno nalazi.

Ova definicija
nije pogodna za statističku analizu jer raču­novodstvene skupine ne
konstituiraju međusobno isključive dodatne skupine poduzeća. Statistička
jedinica poznata kao skupina poduzeća temeljena na konceptu računovodstvene
skupine treba se definirati primjenom sljedećih dopunskih kriterija:

ü potrebno je razmotriti računovodstvene skupine na najvišoj
konsolidacijskoj razini (upravitelj skupine)

ü u skupinu poduzeća treba uključiti one jedinice čija su računovodstva
potpuno integrirana u konsolidirano društvo

ü treba dodati jedinice s većinskom kontrolom čiji računi nisu uključeni
u sveukupnu konsolidaciju primjenom jednog od kriterija razlike u vrsti
djelatnosti ili veličini jedinice

ü ne uzimaju se u obzir privremene veze kraće od godine dana.

Skupina
poduzeća je skup poduzeća koje nadzire upravitelj skupine (*group head*).
Upravitelj skupine je nadređena pravna jedinica koju posredno ili neposredno ne
nadzire nijedna druga pravna jedinica. Podružna poduzeća (*subsidiary
enterprise*) nad­ređenoga poduzeća (*parent enterprise*) njihove su
podružnice (*subsidiaries*). Međutim, postoje neki oblici zadružnih ili
zajed­ničkih udruga u kojima je nadređeno poduzeće u vlasništvu jedinica
skupine.

Skupine
poduzeća često su povezane različitim odnosima kao što su vlasništvo,
kontroliranje različitih interesa i uprav­ljanje. Te su jedinice često povezane
s jedinicama iz iste obitelji s nekoliko različitih generacija. Jedinica
skupina poduzeća često odgovara konglomeratu povezanom složenim odnosima i
često obavlja širok raspon djelatnosti. Podskupine se mogu identificirati
unutar skupine poduzeća.

Korisno je prepoznati sve veze između upravitelja
skupine i podređenih poduzeća preko mreže podružnica i potpodružnica (*sub-subsidiaries*),
što omogućava prikaz organiziranosti cijele skupine.

U pogledu različitih računovodstvenih uputa treba
razlikovati među temeljnim jedinicama skupine nefinancijskih poduzeća od
jedinica koje se razvrstavaju kao financijske institucije. U drugom slučaju
treba razlikovati jedinice koje su kreditne institucije i one koje su
osiguravajuća poduzeća. Neke skupine poduzeća protežu se cijelim svijetom, a
treba ih analizirati s nacionalnog i međunarodnog aspekta.

Jedinica skupine poduzeća osobito je korisna za
financijske analize i proučavanje strategije poduzeća, no one su previše
nestalne u svojoj prirodi da bi se prihvatile kao središnje jedinice za
promatranje i analizu. Stoga se za prikupljanje i prikazivanje određenih
podataka koristi jedinica poduzeće.

ü Jedinica prema vrsti djelatnosti – JVD (Kind-of-activity unit – KAU)

Jedinicu
prema vrsti djelatnosti– JVD čine dijelovi podu­zeća koji pridonose
izvođenju djelatnosti na razini podrazreda (peteroznamenakasta brojčana oznaka)
NKD-a 2002. Ona odgovara jednoj operacijskoj potpodjeli poduzeća. Informacijski
sustav u poduzeću mora osigurati izračunavanje, za svaki JVD, vrijednosti
proizvodnje, međufazne potrošnje, troškova radne snage, operativnih viškova i
zaposlenosti te bruto investicije u fiksni kapital (*gross fixed capital
formation*).

Objašnjenje:

Jedinica prema vrsti djelatnosti– JVD
određena je za jedinicu promatranja kako bi se poboljšala homogenost rezultata
statističkih istraživanja prema djelatnosti i međunarodna usporedivost tih
rezultata, dok se na razini poduzeća mogu promatrati različite vrste
horizontalne i vertikalne integracije na nacionalnoj i međunarodnoj razini.
Entiteti koji obavljaju samo pomoćne djelatnosti za poduzeće kojem pripadaju ne
mogu se smatrati samostalnom jedinicom prema vrsti djelatnosti.

Jedinica prema vrsti djelatnosti– JVD unutar
pojedinog naslova NKD-a 2002. može proizvesti proizvode izvan homogene grupe na
račun s njima povezanih sporednih djelatnosti koje se ne mogu izdvojeno
obraditi zbog neraspoloživosti računovodstvenih podataka. Stoga jedinica prema
vrsti djelatnosti razvrstana na temelju glavne djelatnosti ne mora proizvoditi
potpun output homogenih skupina specifičnih proizvoda jer se isti proizvodi
mogu proizvesti u sporednim djelatnostima jedinice prema vrsti djelatnosti koja
pripada nekom drugom naslovu u NKD-u 2002.

Interno računovodstvo poduzeća (npr. profitni ili
troškovni centri) često se razvija prema srodnom kriteriju koji je sličan
konceptu djelatnosti. Ono omogućava davanje podataka na razini jedinice prema
vrsti djelatnosti.

Svi troškovi pomoćnih djelatnosti poduzeća moraju se
raspodijeliti na glavne i sporedne djelatnosti te jedinice prema vrsti
djelatnosti koje se promatraju unutar poduzeća.

ü Jedinica homogene
proizvodnje – JHP (Unit of homogeneous production – UHP)

Jedinica homogene proizvodnje– JHP
okarakterizirana je jednom djelatnosti koja je identificirana svojim homogenim
inputom, procesom proizvodnje i outputom. Proizvodi koji čine input i output
međusobno se razlikuju po svojim fizičkim karakteristikama, stupnju obrade i
tehnici proizvodnje, što ovisi o klasifikaciji proizvoda. Jedinica homogene
proizvodnje može odgovarati institucijskoj jedinici ili njezinu dijelu, ali
nikad ne može pripadati dvjema različitim institucijskim jedinicama.

Za jasnu analizu proizvodnog procesa sustav nacionalnih
računa prihvatio je jedinice homogene proizvodnje – JHP, koje omogućavaju
studiju tehničkih i gospodarskih odnosa. Te analitičke jedinice upotrebljavaju
se posebice za input-output tabele, a u praksi se rekonstruiraju iz podataka
prikupljenih za jedinice promatranja s obzirom na to da se ne mogu izravno
promatrati.

Većina jedinica promatranja u isto vrijeme obavlja
nekoliko djelatnosti. One mogu obavljati glavne djelatnosti, neke sporedne
djelatnosti, tj. djelatnosti koje pripadaju drugim granama i neke od pomoćnih
djelatnosti kao što su uprava, nabava, prodaja na tržištu, skladištenje,
popravci itd. Ako jedinica promatranja obav­lja glavnu djelatnost, isto kao i
jednu ili nekoliko sporednih djelatnosti, to će se podijeliti u odgovarajući
broj jedinica homogene proizvodnje – JHP, a sporedne će djelatnosti biti ponovo
razvrstane pod različite naslove u odnosu na glavnu djelatnost. Pomoćne
djelatnosti jedinice promatranja ne izdvajaju se od glavnih i sporednih
djelatnosti za koje se obavljaju.

Jedinica
homogene proizvodnje – JHP definira se neovisno o lokaciji djelatnosti.

ü Lokalna jedinica (Local
unit)

Lokalna jedinica je poduzeće ili dio poduzeća (npr.
radionica, tvornica, skladište, ured, rudnik, stovarište) smješteno na
zemljopisno određenom mjestu. Na svakom od tih mjesta obavlja se neka ekonomska
djelatnost za koju je zaposlena jedna ili više osoba (nekad i samo dio radnoga
vremena), za jedno te isto poduzeće.

Objašnjenje:

Ako je neka osoba zaposlena na jednom ili više mjesta
(održavanje ili nadzor) ili kod kuće, lokalna jedinica je mjesto s kojeg se
daju upute ili s kojeg se organizira rad. Mora biti mo­guće odrediti broj
zaposlenih za svaku lokalnu jedinicu. Među­tim, sve pravne jedinice koje čine
pravnu osnovu poduzeća ili jednog njegova dijela moraju imati lokalnu jedinicu
koja je registrirani ured, čak i ako tamo nema nijednog zaposlenog. Štoviše,
lokalna jedinica može obavljati samo pomoćne djelatnosti.

Zemljopisno identificirano mjesto mora biti striktno
opisano: dvije jedinice koje pripadaju istom poduzeću na različitim lokacijama
(čak i unutar najmanje administrativne jedinice), smatraju se dvjema lokalnim
jedinicama. Jedna lokalna jedinica može se protezati kroz nekoliko susjednih
administrativnih područja, a u tom je slučaju, prema konvenciji, poštanska
adresa odlučujuća.

Granice jedinice određuju se granicama lokacije, što
znači npr. da autocesta koja ide kroz lokalnu jedinicu ne narušava granice
lokalne jedinice. Kriterij za zaposlene osobe u lokalnoj jedinici također se
uzima u obzir.

ü Lokalna jedinica prema vrsti
djelatnosti – lokalni JVD (Local kind-of-activity unit – local KAU)

Lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti – lokalni
JVD dio je jedinice koji prema vrsti djelatnosti odgovara lokalnoj jedinici.

Objašnjenje:

Svaki JVD mora imati najmanje jedan lokalni JVD.
Međutim, JVD se može formirati od dijelova jedne ili više lokalnih jedinica. S
druge strane, lokalna jedinica može u određenim okolnostima obavljati samo
određeni broj pomoćnih djelatnosti. U tom slučaju treba dodatno razvrstati
lokalne jedinice. Osim toga, svako poduzeće mora imati najmanje jedan lokalni
JVD.

ü Lokalna jedinica homogene
proizvodnje – lokalni JHP (Local unit of homogenous production – local UHP)

Lokalna jedinica homogene proizvodnje – lokalni JHP
dio je jedinice homogene proizvodnje koji odgovara lokalnoj jedinici.

E)
Dodatna objašnjenja za specifične slučajeve

ü Upravna i neprofitna tijela (Government and non-profit bodies)

Za opća
upravna tijela različite su odgovarajuće statističke jedinice za koje se prikupljaju
statistički podaci (npr. središnja uprava, socijalno osiguranje, lokalna uprava
županije, općine/grada itd.). Ta različita tijela zajednički planiraju,
nadgledaju i uprav­ljaju financijama svojih konstituirajućih tijela (to mogu
biti ministarstva, uredi, zavodi, agencije, odjeli itd.). S obzirom na vrstu
djelatnosti, neka od tih tijela, posebno lokalne vlasti, heterogenija su nego
korporativna poduzeća (*corporate enerprises*).

Djelatnosti
ovih tijela često pripadaju području L NKD-a 2002.: Javna uprava i obrana:
obvezno socijalno osiguranje, iako druga tijela obavljaju djelatnosti koje u
osnovi pripadaju ostalim područjima uključujući Obrazovanje (područje M),
Zdravstvenu zaštitu i socijalnu skrb (područje N) i Ostale društvene socijalne
i osobne uslužne djelatnosti (područje O).

Kad se
serije podatka o entitetima privatnog sektora moraju spojiti s podacima o općim
upravnimtijelima i privatnim neprofitnim institucijama, razvrstanima
prema vrsti ekonomske djelatnosti, njihova identifikacija i razvrstavanje mora
se provesti uporabom statističkih jedinica koje odgovaraju entitetima koji su
najbliži statističkim jedinicama definiranima u privatnom sektoru. Zato se svi
kriteriji koji se upotrebljavaju u privatnom sektoru analogno primjenjuju na
opća upravna tijela. Isto se primjenjuje na privatne neprofitne institucije.

ü Pomoćne djelatnosti (Ancillary activities)

Razlika
između pomoćnih, glavnih i sporednih djelatnosti može se prikazati na
primjerima:

, proizvodnja sitnog alata za upotrebu u jedinici jest pomoćna djelatnost
(u skladu sa svim kriterijima)

, vlastiti je prijevoz obično pomoćna djelatnost (u skladu sa svim
kriterijima)

, prodaja vlastitih proizvoda pomoćna je djelatnost zbog općeg pravila da
nije moguće proizvoditi bez prodaje. Međutim, ako je moguće identificirati
maloprodaju unutar proizvodnoga poduzeća (direktna prodaja krajnjem korisniku),
što može biti npr. lokalna jedinica, ova maloprodaja – osim onih u svrhu
analiza – može se smatrati jedinicom prema vrsti djelatnosti. Ta jedinica promatranja
predmet je dvostruke klasifikacije u smislu djelatnosti (glavne ili sporedne)
koju obavlja unutar poduzeća i u smislu vlastite djelatnosti (maloprodaja).

Opće je
pravilo, budući da proizvodni proces obično nije moguć bez pomoćnih
djelatnosti, da te pomoćne djelatnosti ne smiju biti posebno izdvojeni
entiteti, čak i ako se obavljaju u posebnim pravnim jedinicama ili na posebnim
mjestima iako vode odvojeno računovodstvo. Pomoćne djelatnosti ne uzimaju se u
obzir pri razvrstavanju entiteta koji ih obavljaju. Najbolji je primjer
entiteta koji obavlja pomoćne djelatnosti glavni upravni odjel ili registrirani
ured.

Ako se pomoćne djelatnosti obavljaju u korist samo
jednog entiteta, te su djelatnosti i utrošena sredstva predstavljaju sastavni dio
djelatnosti i sredstava te jedinice. Međutim, ako se djelatnosti statističke
jedinice i odgovarajuće pomoćne djelatnosti ne obav­ljaju na istom zemljopisnom
području (definirano prema zonama za potrebe statističkih istraživanja),
preporučljivo je posebno prikupiti dodatne podatke o tim jedinicama za
kategorije podataka koji moraju biti raspoređeni po zemljopisnim područjima,
čak i ako jedinice obavljaju samo pomoćne djelatnosti.

Ako se pomoćne djelatnosti većinom obavljaju u korist
dviju ili višejedinica prema vrsti djelatnosti, troškovi tih pomoćnih
dje­latnosti moraju se raspodijeliti na sve jedinice prema vrsti djelatnosti za
koje se obavljaju. Ako su podaci o razmjeru troškova za svaku posebnu
djelatnost raspoloživi, troškovi se moraju rasporediti prema tome. Međutim, ako
nema tih podataka, troškovi pomoćnih djelatnosti moraju se rasporediti u glavnu
i sporedne djelatnosti proporcionalno vrijednosti outputa umanjenoj za me­đu­fazne
troškove isključujući troškove samih pomoćnih djelatnosti. Ako je ova metoda u
praksi prekomplicirana, troškovi po­moćne djelatnosti jednostavno se mogu
rasporediti proporcionalno vrijednosti outputa.

Ako su
pomoćne djelatnosti organizirane tako da su namijenjene za dva ili više
entiteta u poduzeću s više jedinica, one mogu činiti skupinu pomoćnih
djelatnosti na pojedinoj lokaciji. U ovom slučaju, na isti način kao što je
poželjno potpuno obuhvatiti određene djelatnosti, čak i ako se one obavljaju
neovisno ili ih obavljaju entiteti koji obavljaju isključivo pomoćne djelatnosti
(npr. računalne usluge), korisno je dopustiti dodatno razvrstavanje po
djelatnostima. Za tu svrhu pomoćni entiteti mogu biti razvrstani prema
djelatnostima koje oni obavljaju i prema djelatnosti jedinice kojoj pripadaju.

Moguće je da neka djelatnost u početku bude pomoćna,
a poslije počne prodavati usluge drugim entitetima. Takva djelatnost može se
razviti do te mjere da prestaje biti pomoćna djelatnost i mora se smatrati
jednom od glavnih ili sporednih djelatnosti entiteta. Jedini način određivanja
djelatnosti kao pomoćne, glavne ili sporedne jest ocjenjivanje njezine uloge u
poduzeću kao cjelini. Odnosi među različitim vrstama statističkih jedinica
ilustrirani su u sljedećoj tabeli:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Jedna ili više lokacija | Jedna lokacija |
| Jedna ili više | Poduzeće | Lokalna jedinica |
| djelatnosti | Institucijska jedinica | if !supportEmptyParas endif |
| Jedna ili više | JVD | Lokalna jedinica |
| djelatnosti | JHP | Lokani JHP |

V.
PRAVILA ZA RAZVRSTAVANJE STATISTIČKIH JEDINICA PREMA NKD-u 2002.

Statističke
jedinice razvrstavaju se prema NKD-u 2002. Pri interpretaciji NKD-a 2002. treba
se koristiti dodatnim objaš­nje­njima NKD-a 2002., tablicama pretvorbe,
klasifikacijom KPD-a 2002., Carinskom tarifom RH6 ) itd.

Svaka
se jedinica razvrstava na temelju djelatnosti koje obav­lja. U nekim slučajevim

a
jedinica se ne može razvrstati bez uzimanja u obzir njezinih veza s drugim
jedinicama.

Jedinice
se razvrstavaju do najdetaljnije razine djelatnosti NKD-a 2002. (razina
podrazreda).

Jedinice
treba razvrstati prema kategoriji koja najbolje opisuje njezinu djelatnost
uzimajući u obzir ne samo strukturu outputa nego i strukturu inputa te
proizvodni proces.

\_\_\_\_\_\_\_
6)
Carinska tarifa Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 113/01.) usklađena je
s Harmoniziranim sustavom UN-a – HS 2002 i Kombiniranom nomenkla­turom EU-a –
CN 2002 do šesteroznamenkaste brojčane oznake.

if !supportEmptyParas endif

1. Temeljna pravila razvrstavanja prema NKD-u 2002.

Dodana
vrijednost je temeljni koncept kojim se određuje razvrstavanje jedinice prema
ekonomskim djelatnostima. Budući da postoji razlika između outputa
(proizvodnje) i intermedijarne potrošnje, dodana vrijednost je dodatna mjera
udjela svake ekonomske jedinice u bruto domaćem proizvodu (BDP). Važan koncept
vrednovanja je bruto dodana vrijednost po bazičnim cijenama. Bruto dodana
vrijednost po bazičnim cijenama definira se kao razlika između outputa
(proizvodnje) vrednovanog po bazičnim cijenama i intermedijarne potrošnje
vrednovane po kupovnim cijenama. Stoga se dodana vrijednost po bazičnim
cijenama sastoji od ostalih poreza na proizvodnju, neto dobiti, naknade
zaposlenicima, potrošnje fiksnog kapitala i izravnavajuće stavke poslovnog
viška (profita).

Ekonomske su djelatnosti definirane u NKD-u 2002.
Jedinica može obavljati jednu ili više ekonomskih djelatnosti koje pripadaju
jednoj ili nekoliko pozicija u NKD-u 2002. Jedinice se razvrstavaju prema
svojoj glavnoj djelatnosti. Glavna je djelatnost ona u kojoj je ostvaren
najveći udjel u dodanoj vrijednosti jedinice po bazičnim cijenama.

U jednostavnom slučaju, ukoliko jedinica na razini
podrazreda obavlja samo jednu djelatnost, razvrstavanje djelatnosti te jedinice
određeno je onom pozicijom u NKD-u 2002. koja obuhvaća djelatnost te jedinice.
Ukoliko jedinica na razini podrazreda obavlja više od jedne djelatnosti, ali
sve pripadaju istoj poziciji u NKD-u 2002., razvrstavanje djelatnosti te
jedinice određeno je onom pozicijom u NKD-u 2002. u kojoj su obuhvaćene sve te
djelatnosti.

U slučaju kada jedinica na razini podrazreda obavlja
djelatnosti koje pripadaju različitim pozicijama u NKD-u 2002., nužna je
primjena pravila za određivanje glavne djelatnosti. U jednostav­nom slučaju
kada jedna djelatnost na razini podrazreda ima udjel veći od 50% dodane
vrijednosti, to određuje razvrstavanje jedinice.

Kada jedinica obavlja djelatnosti koje pripadaju
dvjema različitim pozicijama u NKD-u 2002., uvijek će jedna pozicija imati
udjel veći od 50% dodane vrijednosti osim u vrlo rijetkom slučaju kada obje
djelatnosti različitih pozicija u NKD-u 2002. imaju jednake udjele od 50%.

U mnogo složenijem slučaju kada jedinica obavlja više
od dvije djelatnosti koje pripadaju više od dvjema različitim pozicijama u
NKD-u 2002., a nijedna od njih nema udjel veći od 50% dodane vrijednosti,
razvrstavanje jedinice po djelatnosti mora se odrediti uporabom metode t*op
down.*

Metoda *top down* slijedi hijerarhijsko pravilo
prema kojem razvrstavanje jedinice na nižoj razini klasifikacije mora biti u
skladu s razvrstavanjem jedinice na višim razinama. Da bi taj uvjet bio
zadovoljen, proces počinje identifikacijom važnih pozicija na višoj razini i
napreduje prema nižim razinama klasifikacije na sljedeći način:

1. Odredi se područje NKD-a 2002. koje ima relativno
najveći udjel u dodanoj vrijednosti.

2. Unutar tog područja odredi se odjeljak NKD-a 2002.
koji ima relativno najveći udjel u dodanoj vrijednosti unutar tog područja.

3. Unutar tog odjeljka odredi se skupina NKD-a 2002.
koja ima relativno najveći udjel u dodanoj vrijednosti unutar tog odjeljka.

4. Unutar te skupine odredi se razred NKD-a 2002.
koji ima relativno najveći udjel u dodanoj vrijednosti unutar te skupine.

5. Unutar tog razreda odredi se podrazred NKD-a 2002.
koji ima relativno najveći udjel u dodanoj vrijednosti tog razreda. Taj
podrazred određuje glavnu djelatnost.

if !supportEmptyParas endif

Primjer:

Izvještajna jedinica može obavljati sljedeće
djelatnosti:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Područje | Odjeljak | Podrazred | Opis podrazreda | Udjel |
| D | 28 | 28.71.0 | Proizvodnja bačava i sličnih posuda od čelika | 7% |
| if !supportEmptyParas endif | 29 | 29.31.0 | Proizvodnja traktora za poljoprivredu | 8% |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 29.41.0 | Proizvodnja alatnih strojeva | 3% |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 29.53.0 | Proizvodnja strojeva za industriju hrane, pića i duhana | 21% |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 29.55.0 | Proizvodnja strojeva za proizvodnju papira i kartona | 8% |
| if !supportEmptyParas endif | 34 | 34.30.0 | Proizvodnja dijelova i pribora za motorna vozila i njihove motore | 5% |
| G | 51 | 51.14.0 | Posredovanje u industriji strojevima, industrijskom opremom, brodovima | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | i zrakoplovima | 7% |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 51.88.0 | Trgovina na veliko poljoprivrednim strojevima, priključcima i oruđem | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | uključujući traktore | 28% |
| K | 74 | 74.20.0 | Arhitektonske i inženjerske djelatnosti te s njima povezano tehničko savjetovanje | 13% |

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

Glavna se djelatnost određuje na sljedeći način:

1. Odredi se područje

Područje D      Prerađivačka industrija                                                          52%

Područje G      Trgovina na veliko i malo; popravak
motornih vozila i motocikla te
predmeta za osobnu uporabu i
kućanstvo                                                                             35%

Područje K      Poslovanje nekretninama,
iznajmljivanje i osob­ne usluge
13%

2. Odredi se odjeljak

Odjeljak 28     Proizvodnja proizvoda od metala, osim
strojeva i opreme        7%

Odjeljak 29     Proizvodnja strojeva i uređaja, d. n.                                      40%

Odjeljak 34     Proizvodnja motornih vozila,
prikolica i poluprikolica                                                           5%

3. Odredi se skupina

Skupina 29.3   Proizvodnja strojeva za poljoprivredu i
šumarstvo                    8%

Skupina 29.4   Proizvodnja alatnih strojeva                                                     3%

Skupina 29.5   Proizvodnja ostalih strojeva za
posebne namjene                                                                  29%

4. Odredi se razred

Razred 29.53   Proizvodnja strojeva za industriju
hrane, pića i duhana                                                              21%

Razred 29.55   Proizvodnja strojeva za industriju
papira i kartona                                                                      8%

5. Odredi se podrazred

Podrazred 29.53.0 Proizvodnja
strojeva za industriju
hrane, pića i duhana                                                              21%

Podrazred 29.55.0 Proizvodnja
strojeva za industriju
papira i kartona                                                                      8%

Glavna djelatnost je prema tome, podrazred
djelatnosti 29.53.0 – Proizvodnja strojeva za industrijuhrane, pića i
duhana*.* Da je razvrstavanje bilo izvršeno izravno prema podrazredu
djelatnosti s najvećim udjelom u dodanoj vrijednosti, dovelo bi do pogrešnog
rezultata jer bi se poduzeće razvrstalo izvan prerađivačke industrije, u
podrazred 51.88.0 – Trgovina na veliko poljoprivrednim strojevima, priključcima
i oruđem uključujući traktore.

Metoda *top down* zadovoljava
načelo prema kojem je razvrstavanje po djelatnosti na nižim razinama u skladu s
glavnom djelatnosti jedinice s gledišta razvrstavanja po djelatnosti na višim
razinama7). Na nižim razinama
razvrstavanja udjel u dodanoj vrijednosti pozicije NKD-a 2002. koja proizlazi
iz uporabe metode *top down* neće nužno imati udjel veći od 50% ukupne
dodane vrijednosti te jedinice. Što se ide dalje od viših prema nižim razinama
hijerarhijske strukture NKD-a 2002., to će češće biti slučaj. Teoretski,
također je moguće primijetiti da na višoj razini hijerarhijske strukture NKD-a
2002. nijedna pozicija nema udjel veći od 50% dodane vrijednosti jedinice.

U pravilu, metoda *top down* dopušta određivanje
glavne djelatnosti jedinice na najnižoj hijerarhijskoj razini klasifikacije
djelatnosti. U praksi je potrebno primijeniti metodu na onoj najnižoj razini
koja se stvarno koristi u specifičnoj primjeni. To na primjer može biti razina
odjeljka ili grupe u odnosu na pravila te specifične primjene.

Da bi se odredila glavna djelatnost jedinice, moraju
biti poznati podaci o udjelima u dodanoj vrijednosti te jedinice za djelatnosti
koje pripadaju različitim pozicijama u NKD-u 2002. Među­tim, u praksi često
nije moguće dobiti podatke o dodanoj vrijednosti različitih djelatnosti te se
razvrstavanje po djelatnosti obav­lja uporabom zamjenskih kriterija. Ti
kriteriji mogu biti:

ü bruto output jedinice koji se može pridodat
robama ili uslu­ga­ma za svaku pojedinu djelatnost koju obavlja

ü vrijednost prodaje skupine proizvoda za
pojedine djelatnosti

ü plaće i nadnice koje se mogu pridodati
različitim djelatnostima

ü zaposlenost u pojedinim djelatnostima prema
udjelu zaposlenih u tim djelatnostima jedinice.

Takvi dopunski kriteriji mogu se koristiti umjesto
neraspoloživih podataka o dodanoj vrijednosti, čime se dobiva najbolja
aproksimacija u usporedbi s rezultatom koji bi se dobio na temelju podataka o
dodanoj vrijednosti. Uporaba dopunskih kriterija ne mijenja metode određivanja
glavne djelatnosti ili pravila metode *top down*. Oni su samo operativna
aproksimacija podataka o dodanoj vrijednosti.

Međutim,
jednostavna uporaba gore navedenih kriterija ponekad može dovesti do zabune. To
će biti slučaj uvijek kada struktura dopunskih kriterija nije proporcionalna
neraspoloživoj dodanoj vrijednosti.

Problemi
pri korištenju kriterija temeljenih na outputu

Korištenjem kriterija prometa odmah postaje jasno da
u određenim slučajevima razmjer prometa i dodane vrijednosti nije prikladan. Na
primjer, promet trgovine uobičajeno ima mnogo manji udjel u dodanoj vrijednosti
nego djelatnost proizvodnje. Ostali primjeri su promet špeditera ili općih
ugovaratelja. Čak i unutar proizvodnje veza između prometa i rezultirajuće
dodane vrijednosti može varirati između i unutar djelatnosti. U nekim
slučajevima podaci o prometu nemaju smisla ili ne postoje, npr. djelatnosti
financijskog posredovanja ili osiguranja. Ista bi se razmišljanja trebala uzeti
u obzir i pri uporabi bruto outputa kao zamjenskog kriterija.

Mnoge jedinice uz djelatnost trgovine obavljaju i
druge djelatnosti. U tim su slučajevima podaci o prometu trgovine najneprik­lad­niji
pokazatelji nepoznatog udjela u dodanoj vrijednosti za djelatnosti trgovine.
Mnogo je bolji pokazatelj bruto marža (razlika između prometa i nabavki robe za
preprodaju prila­gođenih promje­nama zaliha). Međutim, trgovačka marža može
varirati unutar samo jedne trgovine na veliko i malo, ali i među različitim
djelatnostima trgovine. U vezi s tim, u obzir se moraju uzeti specifična
pravila razvrstavanja za trgovinu na malo.

Problemi
pri korištenju kriterija temeljenih na inputu

Slične
se mjere opreza trebaju uzeti u obzir pri primjeni kriterija temeljenih na
inputu. Razmjer između plaća i nadnica ili zaposlenosti i dodane vrijednosti
nije pouzdan ukoliko je kapitalna intenzivnost raznih djelatnosti različita.
Visoka kapitalna intenzivnost obično pokazuje na visoku amortizaciju i nizak
udjel plaća i nadnica u dodanoj vrijednosti. Kapitalna intenzivnost uvelike se
razlikuje među različitim ekonomskim djelatnostima ali i među djelatnostima
istog podrazreda NKD-a 2002. Na primjer, djelatnost skupljanja otpada
vjerojatno će imati veću kapitalnu intenzivnost nego djelatnost spaljivanja
otpada. Međutim, obje djelatnosti pripadaju istom podrazredu NKD-a 2002. –90.02.0.

\_\_\_\_\_
7) U
jednostavnim se slučajevima, kada jedinica obavlja samo jednu ili dvije
djelatnosti, također može upotrijebiti metoda top down. Međutim, u tim se slučajevima
razvrstavanje takvih jedinica po djelatnosti obavlja neposredno bez izričite
primjene metode top down.

2. Posebna pravila za razvrstavanje statistiČkih
jedinica

Temeljna
pravila za određivanje glavne djelatnosti statističke jedinice objašnjena su u
prijašnjoj točki.

Međutim,
postoje određeni gospodarski procesi i pojave koje treba jasno definirati
ukoliko sa statističkim jedinicama želimo postupati na jedinstven način, a
objašnjeni su pod točkom A) ovog poglavlja, dok su posebna pravila koja se
odnose na određena područja NKD-a 2002. objašnjena i pod točkom B) ovog
poglavlja.

A)
Posebna pravila s aspekta ustrojstva i specifičnih procesa u gospodarstvu

*a)
Vertikalna integracija*

Do **v**ertikalne integracije djelatnosti dolazi
kada ista jedinica obavlja u slijedu različite faze proizvodnje i kada output
iz jednog procesa služi kao input za sljedeći, npr. rušenje stabala u
kombinaciji s proizvodnjom piljene građe, vađenje gline u kombinaciji s
proizvodnjom cigala, proizvodnja sintetičkih vlakana povezana s tkaonicom
tekstila.

Jedinicu s vertikalno integriranim lančanim
djelatnostima treba razvrstati u djelatnost u kojoj je ostvaren najveći udjel u
ukupnoj dodanoj vrijednosti proizvedenih roba ili usluga. Međutim, zbog
praktičnih razloga raspoloživosti podataka, s aspekta jedinice promatranja,
često je odlučujući kriterij finalni output koji se u toj jedinici ne može
dalje obrađivati, npr. kod jedinica za proizvodnju prediva, tkanina i odjeće
finalni output je proizvodnja odjeće.

*b) Horizontalna integracija*

Pristup opisan pod a) primjenjuje se također u
posebnim slučajevima horizontalno integriranih jedinica, tj. jedinica u kojima
se nekoliko različitih vrsta djelatnosti obavlja istodobno ko­risteći se istim
proizvodnim čimbenicima koje nije moguće iz­dvo­jiti u posebne statističke
jedinice (npr. proizvodnja pekarskih proizvoda u kombinaciji s proizvodnjom
čokolade i bombona, konzerviranje mesa i proizvodnja limenki, proizvodnja
namješ­taja i ambalaže).

U svim tim slučajevima ima više finalnih proizvoda
različi­tog karaktera, a razvrstavanje treba izvršiti isto kao pod a), prema
finalnom outputu odnosno finalnom proizvodu koji je karakteris­tičan za
cjelokupnu proizvodnju te jedinice.

*c) Djelatnosti koje se obavljaju uz naplatu
ili po ugovoru*

Jedinice koje obavljaju djelatnost uz naplatu ili po
ugovoru razvrstavaju se s jedinicama koje proizvode te iste robe ili usluge za
svoj račun. Postoje dvije temeljne vrste:

, rad temeljen na projektima, kada ugovaratelj
daje podugovaratelju sve tehničke specifikacije potrebne za proizvodnju
proizvoda koji je naručio, što je karakteristično za područje proiz­vodnje
metala i proizvoda od metala (kovanje, rezanje, štancanje i ljevaoničke usluge)

, rad prema narudžbi, kada podugovaratelj
obavlja poseban proces na predmetu koji osigurava ugovaratelj. Predmet može
biti sirovina, strojni mehanički dio ili nešto drugo, a na njemu se mogu obavljati
djelatnosti dorade metala (kromiranje), priprema voća za stavljanje u limenke
itd.

*d) Konverteri*

Konverteri su jedinice koje prodaju robe i usluge u
svoje ime, ali njihovu proizvodnju ugovaraju s drugim jedinicama. Te se jedinice
razvrstavaju u područje G Trgovina na veliko i malo, osim kada posjeduju
zakonsko pravo i koncept. U tim slučaje­vima razvrstavaju se kao da sami
proizvode robu.

*e)
Instaliranje i montaža na licu mjesta*

Jedinice
koje se u prvom redu bave instaliranjem i montažom raznih elemenata ili opreme
potrebne za nesmetanu uporabu građevine razvrstavaju se u građevinarstvo
(odjeljak 45), npr. oprema za grijanje i ventilaciju, dizala i pomične stube,
jedinice za opskrbu električnom energijom, plinom i vodom, ugradnja prozora,
vrata itd.

Instaliranje
i montaža obično uključuju početne usluge uključujući sve nužne radove kako bi
se osiguralo njihovo nesmetano izvođenje na licu mjesta i sve temeljne
instrukcije u vezi s korištenjem i održavanjem opreme.

Instaliranje
koje se izvodi kao usluga identična prodaji opreme ima karakter pridružene
djelatnosti i razvrstava se na isti način kao glavna djelatnost (npr.
instaliranje električne opreme za kućanstvo od strane maloprodaje).

*f)
Popravak i održavanje*

Jedinice
koje se bave popravcima, održavanjem ili remontom opreme razvrstavaju se u isti
podrazred kao i jedinice koje ju proizvode osim u iznimnim slučajevima, a to su
sljedeći:

, jedinice koje popravljaju i održavaju motorna vozila i motocikle razvrstavaju
se u skupine 50.2, odnosno 50.4.

, jedinice koje popravljaju predmete za osobnu uporabu i kućanstvo
razvrstavaju se u skupinu 52.7.

, jedinice koje popravljaju i održavaju bojlere i peći za centralno
grijanje u kućanstvima razvrstavaju se u razred 45.33.

, jedinice koje popravljaju ili održavaju računala i knjigo­vod­stvene
strojeve razvrstavaju se u skupinu 72.5.

B)
Posebna pravila vezana uz određena područja NKD-a 2002.

*a)
Područje G Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila, motocikla te
predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo*

U NKD-u 2002. trgovina na veliko i malo obuhvaća sve
jedinice čija glavna djelatnost uključuje kupnju prenosivih roba (*tran­sportable
goods*) i njihovu preprodaju i/ili obavljanje posre­d­ničke funkcije između
prodavača i kupaca roba. Te robe samo su predmet rukovanja i pakiranja, one se
ne modificiraju u svojoj prirodi, sastavu ili obliku.

Trgovina na veliko i malo obuhvaća ne samo izravno
trgovanje među dvjema stranama nego i trgovanje u ime jedne ili više trećih
strana. Međutim, bitno je da glavna djelatnost bude trgovina proizvodima koji
se nisu izmjenjivali više nego što je to uobičajeno u praksi od strane
prodavača.

Rukovanje robom koje je u običajeno u trgovini ne
utječe na temeljne osobine robe te može uključivati npr. sortiranje, odva­janje,
miješanje i pakiranje.

Uključene su i usluge koje podržavaju prodaju
proizvoda, npr. isporuka i instalacija električnih aparata.

U trgovini na veliko postoje brojne grane ekonomske
djelatnosti u kojima su postupci uobičajeni utrgoviniod velike
važnosti. Tipičan primjer je prepakiravanje proizvoda prije dostave
maloprodaji.

Djelatnosti posredovanja i trgovine na veliko
kombinirane su u jednom odjeljku NKD-a 2002. Podrazredi posredovanja čine jednu
skupinu (51.1), dok su podrazredi trgovine na veliko raščlanjeni u šest skupina
(51.2 – 51.9). Izdvojeni odjeljak obuhvaća trgovinu na malo, a unutar njega je
šest skupina različitih aspekata trgovine na malo i jedna dodatna za popravak
predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo. Trgovina motornim vozilima, zajedno s
održavanjem i popravkom motornih vozila te prodajom goriva na malo, čini
odjeljak 50.

*Posredovanje*

U skupini 51.1 Posredovanje u trgovini na veliko
obuhva­ćene su sve jedinice čija je glavna djelatnost trgovanje robama u ime
trećih osoba. To mogu biti komercijalni agenti, brokeri ili trgovačka
udruženja, koji obavljaju transakcije za račun trećih osoba. Međutim,
posredovanje u trgovini na malo ne iskazuje se izdvojeno, nego se razvrstava u
odgovarajući podrazred odjeljka 52.

*Trgovina na veliko*

U skupinama trgovine na veliko obuhvaćene su sve
jedinice čija se ekonomska djelatnost sastoji ponajprije od preprodaje roba u
vlastito ime maloprodavačima, industrijskim, komercijalnim, institucionalnim
ili profesionalnim korisnicima ili drugim trgovcima na veliko.

Trgovina
na veliko razvrstava se samo prema rasponu proizvoda. Drugi kriteriji ne
uzimaju se u obzir, npr. je li to domaća prodaja na veliko, uvozna i/ili
izvozna trgovina itd.

*Trgovina
na malo*

U
skupinama trgovine na malo, 52.1 do 52.6 NKD-a 2002., obuhvaćene su sve
jedinice čija se ekonomska djelatnost sastoji primarno od prodaje roba za
vlastiti račun ili za račun trećih osoba, pretežito kućanstava.

Trgovina
na malo uglavnom se obavlja na prostorima koji su dostupni svima. Međutim,
postoje i drugi oblici maloprodaje kao što su poštanska, telefonska ili
internetska prodaja, prodaja iz pokretnih vozila i na privremenim lokacijama
ili skladišnim prostorima.

Trgovina
na malo prvo se razvrstava prema vrsti prodavaonice (trgovina na malo u
prodavaonicama: skupine 52.1 do 52.5; trgovina na malo izvan prodavaonica:
skupina 52.6). Trgovina na malo u prodavaonicama dalje je podijeljena na
trgovinu na malo novom robom (skupine 52.1 do 52.4) i trgovinu na malo rab­ljenom
robom (skupina 52.5). Kod trgovine na malo novom robom u prodavaonicama postoji
daljnja razlika između specijalizirane trgovine na malo (skupine 52.2 do 52.4)
i nespecijalizirane trgovine na malo (skupina 52.1). Specijalizirana trgovina
na malo novom robom u prodavaonicama dalje je podijeljena prema rasponu
prodanih proizvoda. Gore navedene agregacije skupina trebaju se smatrati
dodatnim razinama i primijeniti pri korištenju metode *top down*.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Ostali
mogući aspekti maloprodajne djelatnosti u NKD-u 2002. ne reflektiraju se, npr.
vrsta usluge (npr. tradicionalna usluga ili samoposluga), trgovine dobrovoljnih
službi, udruge kupaca ili razlikovanje zadružnih ili drugih oblika maloprodaje.

Jedinice
čija je glavna djelatnost prema udjelu u dodanoj vrijednosti očigledno trgovina
na malo u prodavaonicama mora se razvrstati u jedan od podrazreda 52.11.0 do
52.50.0. Nakon što se odredi raspon prodanih proizvoda po pojedinačnim
jedinicama, razvrstavanje treba izvršiti prema sljedećim pravilima:

1)
Ukoliko prodani proizvodi sadrže samo proizvode iz jednog podrazreda NKD-a
2002., razvrstava se u taj podrazred. Primjer: jedinica koja u svojoj
prodavaonici prodaje samo pića treba se razvrstati u podrazred 52.25.0.

2)
Ukoliko prodani proizvodi predstavljaju robe iz nekoliko podrazreda NKD-a
2002., odredite čini li koji od tih podrazreda udjel od 50% i veći u dodanoj
vrijednosti. U tom slučaju jedinicu treba razvrstati u taj podrazred.

Primjeri:      (a)                 52.41.0
– 20%               (b)        52.21.0 – 10%

                                        52.42.0 – 30%                           52.24.0 – 10%

                                        52.43.0 – 50%                           52.25.0 – 10%

                                                                                          52.33.0
– 15%

                                                                                          52.41.0
– 55%

                                         Razvrstano u 52.43.0                 Razvrstano u
52.41.0

3)
Ukoliko prodani proizvodi predstavljaju robe iz nekoliko podrazreda NKD-a
2002., a nijedan od njih nema udjel od 50% i veći u dodanoj vrijednosti,
potrebna je dodatna analiza za utvrđi­vanje relevantnog podrazreda. Za to se
mora koristiti metoda *top down* uzimajući u obzir naprijed navedene
dodatne razine.

52.42.0  –         25%                     52.42.0      –      15%                 52.42.0            –           5 %

52.43.0  –         10%                     52.43.0      –      20%                 52.43.0            –          10%

52.50.0  –         40%                     52.50.0      –      25%                 52.50.0            –          40%

52.62.0  –         25%                     52.62.0      –      40%                 52.62.0            –          45%

Razvrstano u                                 Razvrstano u                               Razvrstano u

52.50.0                                        52.43.0                                      52.50.0

4) Pri izboru između
specijalizirane trgovine na malo (52.2 – 52.4) i nespecijalizirane trgovine na
malo (52.1) rezultat će ovisiti o broju podrazreda NKD-a 2002. bez obzira na
važnost razine skupine.

5) Ukoliko prodani proizvodi
obuhvaćaju do četiri podrazreda NKD-a 2002. iz skupina 52.2, 52.3 i/ili 52.4 od
kojih ni jedan nema udjel od 50% ili veći u dodanoj vrijednosti, nego svaki
podrazred ima udjel od 5% i veći u dodanoj vrijednosti, riječ je o
specijaliziranoj trgovini. Potrebno je samo odrediti fokus djelatnosti na
temelju dodane vrijednosti. Glavna djelatnost najprije se određuje odabirom
glavne skupine, a onda razreda i podrazreda unutar te skupine.

52.21.0  –         30%                     52.21.0      –      30%                 52.21.0            –          20%

52.22.0  –          5%                      52.22.0      –      15%                 52.22.0            –           5%

52.31.0  –         45%                     52.31.0      –      40%                 52.31.0            –          35%

52.43.0  –         20%                     52.43.0      –      15%                 52.43.0            –          40%

Razvrstano u                                 Razvrstano u                               Razvrstano u

52.31.0                                        52.21.0                                      52.43.0

6) Ukoliko prodani proizvodi
obuhvaćaju robe iz pet ili više podrazreda NKD-a 2002. iz skupina 52.2, 52.3 i
52.4, a svaki ima udjel veći od 5% dodane vrijednosti, ali nijedan nema udjel
od 50% i veći u dodanoj vrijednosti, treba se razvrstati kao nespecijalizirana
prodavaonica u skupinu 52.1. Ukoliko hrana, piće i duhan obuhvaćaju udjel od barem
35% dodane vrijednosti, razvrstati treba u NKD 2002. podrazred 52.11.0. U svim
drugim slučajevima treba razvrstati u podrazred 52.12.0.

52.21.0  –
5%                      52.21.0      –      20%                 52.21.0            –           5%

52.22.0  –         10%                     52.22.0      –      15%                 52.22.0            –           5%

52.31.0  –         15%                     52.31.0      –      10%                 52.31.0            –          40%

52.33.0  –         25%                     52.33.0      –      10%                 52.33.0            –          40%

52.44.1  –          5%                      52.44.1      –      45%                 52.44.1            –          10%

Razvrstano u                                 Razvrstano u                               Razvrstano u

52.12.0                                        52.11.0                                      52.12.0

Napomena:

Pravila razvrstavanja uvijek se temelje na maloprodajnoj
djelatnosti jedinice. Ukoliko uz svoju maloprodaju ova jedinica ima sporednu
djelatnost, koja također pruža usluge ili proizvodi robe, razvrstavanje
jedinice u odgovarajući podrazred NKD-a 2002. u odjeljku 52 određeno je samo
sadržajem njezine maloprodajne djelatnosti.

*b) Područje L Javna uprava*

Kriteriji razvrstavanja javne uprave primjenjuju se
analogno i na državna tijela, što znači da se sva državna tijela ne
razvrstavaju u područje L. Jedinice koje obavljaju djelatnosti na nacionalnim,
regionalnim ili lokalnim razinama, koje se mogu izdvojiti i pripojiti drugim
područjima NKD-a 2002., razvrstavaju se u odgovarajuće područje (npr.
obrazovanje u području M; zdravstvena zaštita i socijalna skrb u području N), a
ne u područje L Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje.

Na primjer, podružnica višeg obrazovanja kojim
upravlja središnja ili lokalna vlada razvrstava se u podrazred 80.30.0, a
djelatnosti slične bolničkoj u podrazred 85.11.0.

*c) Odjeljak 95 Djelatnosti kućanstava koja
zapošljavaju poslugu*

Podrazred 95.00.0 obuhvaća samo djelatnost kućanstava
koje zapošljavaju poslugu. Rezultat ove djelatnosti smatra se u sustavu
nacionalnih računa proizvodnjom te je u tu svrhu i za određena istraživanja
ovaj podrazred uključen u NKD 2002. Sami članovi posluge ne smiju se razvrstati
u podrazred 95.00.0.

*d) Odjeljak 96 Djelatnosti privatnih
kućanstava koja pro­izvode različite robe za vlastite potrebe i Odjeljak 97
Djelatnosti privatnih kućanstava koja obavljaju različite usluge za vlastite potrebe*

Na temelju ISIC-a Rev. 3.1, u NKD 2002. uključena su
dva nova odjeljka (odjeljak 96 i odjeljak 97) da bi se obuhvatile sve
proizvodne djelatnosti, čak i ako ih obavljaju samo privatna kućanstva za
vlastite potrebe.

Dakle, ti odjeljci uobičajeno ne bi bili važni u
poslovnim statistikama, ali u prikupljanju podataka obuhvaćaju kućanstva i
djelatnosti kojima se zadovoljavaju osnovne potrebe.

C)
Promjene u razvrstavanju jedinica

Jedinice mogu mijenjati svoju glavnu djelatnost bilo
odjednom bilo postupno tijekom određenoga vremenskog razdoblja. Glavna
djelatnost može se promijeniti unutar godine od jednoga statističkog razdoblja
do sljedećega zbog sezonskih čimbenika ili zbog odluke poslovodstva da
promijeni proizvodnju. U svakom slučaju nastaje vrlo iznenadna promjena u
bilanci djelatnosti. Također može doći do postupne promjene proizvodnje ili
prodaj u tijeku nekoliko godina. Svi ti slučajevi zahtijevaju promjenu u
razvrstavanju jedinica. Međutim, prečeste promjene razvrstavanja jedinica
iskrivljuju podatke u odnosu na njihovu interpretaciju.

Da bi se izbjegle česte promjene u razvrstavanju
jedinica, nužno je uvesti pravilo stabilnosti. Bez takvog pravila nastale bi
evidentne promjene u gospodarskoj demografiji poslovne populacije, koje ne bi
bile ništa drugo do statistički iskrivljena slika stvarnosti. Zato je određeno
operativno pravilo da prije odluke o promjeni razvrstavanja jedinice sporedna
djelatnost treba biti dominantna dvije godine uzastopce u odnosu na glavnu
djelatnost u koju je jedinica razvrstana.

Promjene u razvrstavanju jedinica za svrhe
statističkih istra­živanja ne provode se više od jedanput godišnje ili na odre­đe­ni
datum ili kada informacija postane raspoloživa. Češće pro­mje­ne u
razvrstavanju jedinica rezultirale bi nekonzistentnošću između kratkoročnih
(mjesečnih i tromjesečnih) i dugoročnih podataka.

VI.
POJMOVNIK (GLOSSARY)

Ovaj
pojmovnik detaljnije opisuje neke pojmove koji se koriste u NKD-u 2002. i
Metodologiji za statističku primjenu NKD-a 2002. Pokušala se osigurati
konzistentnost pojmova i njihovih definicija. Treba imati na umu da oni nemaju
definitivno značenje izvan ove metodologije. Pojmovnik predstavlja samo jedan
dopunski alat korisnicima za ispravnu interpretaciju NKD-a 2002.

*Dodana
vrijednost (Value added)*

Bruto
dodana vrijednost je bruto vrijednost proizvodnje umanjena za materijalne
troškove i druge reprodukcijske inpute.

*Finalni
proizvod (Finished product)*

Proizvod
za koji je proizvodnja završena.

*Industrijski
proces (Industrial process)*

Transformacijski
proces (fizički, kemijski, ručni itd.) koji se koristi u proizvodnji novih
proizvoda (potrošačkih, reprodukcijskih ili investicijskih dobara), u preradi
upotrijebljenih proizvoda ili u osiguravanju usluga industriji kao što je
definirano u području C (ekstraktivna industrija), D (prerađivačka industrija),
E (proizvodnja i distribucija električne energije, plina i vode) i F
(građevinarstvo).

*Kapitalna
dobra (Capital goods)*

Kapitalna
dobra su ona koja se, osim materijalnih inputa i goriva, koriste za proizvodnju
drugih roba i/ili usluga. Ona uključuju tvorničke zgrade, strojeve, lokomotive,
kamione i traktore. Zemlja se uobičajeno ne smatra kapitalnim dobrom.

*Nusproizvodi
(By-products)*

*Posebni
nusproizvod (exclusive by-product*) jest proizvod koji je tehnološki povezan s proizvodnjom
drugih proizvoda u istoj skupini, ali se ne proizvodi ni u jednoj drugoj
skupini (npr. melasa u vezi s proizvodnjom šećera). Posebni nusproizvodi
koriste se kao input za proizvodnju drugih proizvoda.

*Obični nusproizvod (ordinary by-product*), tj. nusproizvod koji nije
vezan isključivo za jednu skupinu, jest proizvod tehnološki povezan s
proizvodnjom drugih proizvoda, ali se proizvodi u nekoliko skupina (npr.
hidrogen proizveden rafiniranjem nafte tehnološki je povezan s hidrogenom
proizvedenim u petrokemijskoj proizvodnji i karbonizaciji ugljena i identičan s
onim proizvedenim u skupini koja obuhvaća druge osnovne kemijske proizvode).

*Obrada (Treatment)*

Proces koji se provodi, među ostalim, za zaštitu određenih
proizvoda, za dobivanje određenih osobina ili za sprečavanje svih štetnih
učinaka koji bi mogli proizaći iz njihova korištenja. Primjeri su obrada
usjeva, drva, metala i otpada.

*Poluproizvod (Semi-finished product)*

Proizvodi
koji su prošli fazu obrade, ali zahtijevaju dodatnu obradu kako bi bili pogodni
za korištenje. Mogu biti prodani za daljnju obradu drugim prerađivačima, a
jedan od tipičnih primjera za to su grubi metalni odljevci prodani drugima radi
dovršavanja.

*Proizvod
(Product)*

Proizvod
je posljedica neke ekonomske djelatnosti. Ovo je opći naziv koji se koristi za
dobra i usluge.

*Proizvodnja
(Production)*

Proizvodnja
je djelatnost čiji je rezultat proizvod. Koristi se u vezi s cijelim nizom
ekonomskih djelatnosti. Taj pojam nije rezerviran samo za područja
poljoprivrede, rudarstva ili prera­đivačke industrije. On se također koristi u
svezi s područjem usluga. Može se koristiti i precizniji pojam koji definira
proizvodnju: pružanje usluga, obrađivanje, prerađivanje itd., ovisno o grani
djelatnosti. Proizvodnju možemo mjeriti na različite načine, odnosno u fizičkim
pokazateljima ili vrijednosti.

*Prerađivačka
industrija (Manufacturing industry)*

Sve
djelatnosti unutar područja D. Uključena je i sitna obrtnička djelatnost i
masovna proizvodnja. Treba napomenuti da se velika tvornička postrojenja ne
koriste isključivo u području D.

*Pretvorba
(Transformation)*

Pretvorba
je proces kojim se modificira priroda, sastav ili oblik sirovina, poluproizvoda
ili finalnih proizvoda radi dobivanja novih proizvoda.

*Roba
(Commodity)*

Roba je
dobro koje je moguće razmjenjivati. Ona može biti samo jedan proizvod s
proizvodne linije, jedinstveni primjerak (umjetnička slika) ili materijalni
medij za usluge (softverska disketa). To je pojam koji se koristi u carinskim
klasifikacijama.

*Strojevi:
industrijski (Machinery: industrial)*

Vrste
strojeva i opreme izrađenih ponajprije za korištenje izvan kućanstava, npr.
alatni strojevi, perilice za praonice rublja.

*Strojevi:
za osobnu uporabu ili kućanstvo (Machinery: domestic or household).*

Vrste
strojeva i opreme izrađenih ponajprije za korištenje u privatnim kućanstvima,
npr. kućanske perilice.

VII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem
na snagu ove Metodologije za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije
djelatnosti – NKD 2002. prestaju vrijediti Metodološke osnove za Nacionalnu
klasifikaciju djelatnosti – NKD, objavljene u »Narodnim novinama« br. 12/97. od
5. veljače 1997.

Ova
Metodologija za statističku primjenu Nacionalne klasifikacije djelatnosti – NKD
2002., stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
951-03/01-03/54
Urbroj: 555-08-03-03-54
Zagreb, 24. srpnja 2003.

Ravnatelj

**mr. sc. Marijan Gredelj**, v. r.

Ostalo, NN 123/2003-1745
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)