## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uređivanju šuma

### NN 150/2003 (23.9.2003.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uređivanju šuma

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

2172

Na
temelju članka 100. Zakona o šumama (»Narodne novine«, broj 52/90 – pročišćeni
tekst 5/91, 9/91, 61/91, 26/93, 76/93, 29/94, 76/99, 8/00 i 13/02) ministar
poljoprivrede i šumarstva donosi

## PRAVILNIK

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O UREĐIVANJU ŠUMA

Članak 1.

U Pravilniku o uređivanju šuma (»Narodne novine«
broj: 11/97, 121/97, 132/97 i 52/01) učlanku 3. stavak 3. mijenja se i
glasi:

»U uređajne razrede zaštitnih šuma mogu se izlučiti šume
na osjetljivim staništima (nagibi veći od 50%, plitka skeletna tla, rječni
otoci – ade i sl.), šume s velikom biološkom raznolikošću, rijetke ili
reprezentativne šumske zajednice te šume za zaštitu tla, prometnica i drugih
objekata od erozije i poplava.«

Članak 2.

U članku 7. stavku 1. točki 5. alineji b) riječ
»srednjih« zamjenjuje se rječju »srednjedebelih«.

Članak 3.

U članku 8. iza točke 4. dodaje se točka 5. koja
glasi:

»5. kulture – umjetno podignute sastojine vrstama
drveća izvan područja prirodnog rasprostranjenja«.

Članak 4.

U članku 16. stavku 1. riječi »i bolesna« briše se.

U stavku 3. riječi »nasumce odabranih« briše se.

Iza stavka 6. dodaje se stavak 7. koji glasi:

»Drvna zaliha zaštitnih i radno nedostupnih šuma te
privatnih šuma čija površina ne prelazi 1 ha može se utvrditi nekom poznatom
metodom procjene«.

Članak 5.

U članku 20. iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4.
koji glasi:

»Ophodnja i sječiva dob u pravilu su istovjetni kod
normalnih sastojina«.

Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 5., mijenja se i
glasi:

»Sječiva dob i promjeri sječive zrelosti mogu biti
iznimno niži u sastojinama:

1. loše kakvoće, zaostale u razvoju i lošeg
zdravstvenog stanja,

2. obrasta ispod 0,5.

Sječiva dob i promjeri sječive zrelosti mogu biti i
viši radi potrajnosti prihoda.«

Članak 6.

U članku 22. stavku 1. točki 1. iza riječi
»rekonstrukciju« umjesto riječi »i« stavlja se zarez.

Članak 7.

Članak 28. mijenja se i glasi:

»Etat se određuje na sljedeći način:

I. Etat glavnog prihoda visokih regularnih šuma po
metodi razmjera dobnih razreda, usporedbom stvarnog i normalnog raz­mjera
dobnih razreda za svaki uređajni razred posebice, uzimajući u obzir ekološke i
gospodarske prilike. Sastojine za sječu glavnog prihoda odabiru se temeljem
sljedećih kriterija:

1. sastojine loše kakvoće i lošeg zdrastvenog stanja;

2. sastojine obrasta ispod 0,5;

3. sastojine zadnjeg dobnog razreda;

4. sastojine predzadnjeg dobnog razreda kada je
znatno poremećen razmjer dobnih razreda na velikim šumskim kompleksima istog
uređajnog razreda i to:

– kada stabla glavne vrste drveća imaju srednji
promjer jednak ili veći od srednjeg promjera normalne sastojine odgova­rajućeg
boniteta u dobi ophodnje, prema prirasno-prihodnim tablicama domaćih autora;

– u mješovitim sastojinama hrasta lužnjaka i poljskog
jasena s udjelom jasena većim od 1/3 te se pouzdano utvrdi da bi daljnje
gospodarenje bilo gospodarski neučinkovito.

Sveukupni površinski 10 – godišnji etat iz točke 4.
može iznositi do 60 % normalne površine dobnog razreda.

II. Etat prethodnog prihoda visokih regularnih šuma
(proreda) na temelju njege šuma prorjeđivanjem za svaku sastojinu po odjelima
odnosno odsjecima, uspoređujući stojbinske prilike, drv­nu zalihu, strukturu i
dob sastojine s normalnim stanjem, a iznim­no:

1. etat prethodnog prihoda u odsjecima čije su
sastojine starije od 2/3 ophodnje, a koje su u prethodnom polurazdoblju prorjeđivane,
ne mora se utvrđivati ukoliko je njihov obrast manji od normalnog;

2. u sastojinama slabog obrasta (do 0,5) koje su
starije od 1/3 ophodnje, proreda se u pravilu ne propisuje. Najmanje 25%
takovih površina u gospodarskoj jedinici treba predvidjeti za obnovu u 1/I
polurazdoblju.

III. Etat prebornih šuma određuje se za svaki odjel
odnosno odsjek na osnovi normalne drvne zalihe i prirasta te strukture stvarne
drvne zalihe po debljinskim stupnjevima. Intenzitet sječe ne može biti veći od
25 % drvne zalihe u odjelu odnosno odsjeku, a u sastojinama slabog obrasta (do
0,5) etat se u pravilu ne propisuje.

IV. U šumama srednjeg uzgojnog oblika etat se određuje
posebice za stabla iz sjemena, a posebice za stabla iz panja.

V. U šumama niskog uzgojnog oblika etat se određuje
za svaki odjel odnosno odsjek na način:

1. u panjačama kojima je cilj gospodarenje panjačama,
kao za visoke regularne šume;

2. površinski u ostalim oblicima niskih sastojina u
kojima su predviđene konverzija ili rekonstrukcija, a sječiva drvna zaliha
iskazuje se orijentacijski.

Etat prethodnog prihoda u odsjecima panjača čije su
sastojine starije od drugog dobnog razreda, a koje su u prethodnom
polurazdoblju prorjeđivane, ne mora se utvrđivati ukoliko cilj gospodarenja
nije prirodno prevođenje u viši uzgojni oblik.

VI. Za zaštitne šume i šume s posebnom namjenom određuje
se usmjereni etat, u skladu sa svrhom zbog koje su takvima proglašene, radi
osiguranja obnove i održavanja stabilnosti ekosustava, uz obrazloženje metode
obračuna etata.

VII. U šumama koje nisu obuhvaćene osnovom ili
programom gospodarenja smije se godišnje odobriti sječa do visine 50% prirasta
odnosno 1,5% drvne zalihe.«

Članak 8.

U članku 29. stavak 7. mijenja se i glasi:

»Za količinu užite drvne zalihe slučajnog prethodnog
prihoda umanjuje se redoviti prethodni prihod u odsjeku«.

Članak 9.

U članku 33. stavak 2. mijenja se i glasi:

»Oplodna sječa može početi pet godina prije utvrđene
ophod­nje, ali i ranije i kasnije u uvjetima iz članaka 20. stavka 5. ovoga
Pravilnika.«

Članak 10.

U članku 50. stavak 2. briše se.

Članak 11.

U članku 64. stavku 5. riječi: »radovi izvan propisa«
za­mjenjuju se riječima: »nepredviđeni radovi«.

Iza stavka 7. dodaje se stavak 8. koji glasi:

»Podaci o izvršenim radovima koji su predviđeni
programom gospodarenja u privatnim šumama evidentiraju se po odsjecima i česticama.«

Članak 12.

U članku 68. dodaju se stavci 2. i 3. koji glase:

»Ukoliko su zaštitne šume i šume posebne namjene obuh­vaćene
gospodarskom jedinicom ne izrađuje se program gospodarenja, osim za priznate
sjemenske sastojine.

 Važnost
programa njege i genetske melioracije može iznimno biti manja od 10 godina
ukoliko se vrijeme njegove izrade nije podudaralo s vremenom izrade osnove ili
programa gospodarenja čiji je sastavni dio.«

 Članak 13.

U članku 69. dodaje se stavak 3. koji glasi:

»Sastavni dio programa njege i genetske melioracije
su obras­ci Š-1 do Š-5 i F1SSS otisnuti uz ovaj Pravilnik.«

Članak 14.

U poglavlju »VIII. UTVRĐIVANJE NAKNADE ZA PRENESENA I
OGRANIČENA PRAVA NA ŠUMI I ŠUMSKOM ZEMLJIŠTU« u podnaslovu »Utvrđivanje naknada
za prenesena prava na šumi« riječi »za prenesena prava na šumi« brišu se.

Članak 15.

Članak 80. mijenja se i glasi:

 »Naknade se
utvrđuju prema ovim grupama sastojina:

1. plantaže, kulture i mlade sastojine,

2. srednjedobne i dozrijevajuće sastojine - sastojine
starosti od 1/2 ophodnje do početka zadnjeg dobnog razreda,

3. približno zrele sastojine – sastojine starosti od
početka zadnjeg dobnog razreda do pet godina prije ophodnje,

4. zrele sastojine – starosti od pet godina prije
ophodnje i nadalje.«

Članak 16.

U članku 81. stavku I. riječi: »sastojine prvog
dobnog razreda« zamjenjuju se riječima: »mlade sastojine«.

U
stavku II. iz riječi: »Naknada za« dodaju se riječi: »srednjedobne i«, a
alineja 1. »- *m* – starost sastojine, u« briše se.

Članak 17.

U članku 89. dodaju se stavci 2. i 3. koji glase:

»Naknada za služnost koja je vremenski ograničena
obra­čunava se tako da se od naknade obračunate po stavku 1. ovoga članka uzme
postotni iznos koji je jednak broju godina služnosti.

U slučaju ustanovljenja služnosti u svrhu podizanja
višego­dišnjih nasada ne obračunava se naknada za šumsko zemljište.«

Članak 18.

Članak 100. mijenja se i glasi:

»Smanjene općekorisne funkcije šume izračunavaju se
kao razlika vrijednosti općekorisnih funkcija šume prije zahvata u šumi i općekorisnih
funkcija novopodignute šume, odnosno kulture, nakon obavljenog zahvata u šumi
(vidljivo iz projektne dokumentacije).

Općekorisne funkcije ne utvrđuju se ako se zahvat u
prostoru obavlja na neplodnom ili neobraslom šumskom tlu, te u iznimnim slučajevima
ustanovljenja služnosti radi podizanja višegodišnjih nasada.

O iznimnim slučajevima iz stavka 2. ovoga članka odlučuje
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.«

Članak 19.

U članku 102. stavku 1. riječi »Upravni odbor
»Hrvatskih šuma«, p.o. Zagreb« zamjenjuju se riječima »Skupština društva
»Hrvatske šume« d.o.o. Zagreb«.

Članak 20.

Dosadašnji obrazac O-10 odnosno ŠGO-15 zamjenjuje se
s obrascem O-10 odnosno ŠGO-15 koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je
sastavni dio.

Članak 21.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
321-03/03-01/14

Urbroj:
525-01-03-1

Zagreb, 15. rujna 2003.

Ministar
poljoprivrede i šumarstva
**mr. sc. Božidar Pankretić,** v. r.

![](dodatni/375834.gif)

Pravilnik, NN 150/2003-2172