## Kolektivni ugovor Croatia osiguranja d.d.

### NN 77/2004 (9.6.2004.), Kolektivni ugovor Croatia osiguranja d.d.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1564

GRANSKI SINDIKAT
ZAPOSLENIH U OSIGURANJU HRVAT­SKE, Zagreb, Trg kra­­lja Petra Krešimira IV. 2,
koje­g predstav­­lja i zastupa predsjednik Sindikata Miroslav Hrašćanec i

CROATIA osigura­­nje
d.d., Zagreb, Trg bana Josipa Jelačića 13, zastupana po predsjedniku Uprave dr.
sc. Marijanu Ćurkoviću i članu Uprave mr. sc. Ivanu Modriću

sklopili su teme­­ljem
članka 185. Zakona o radu (»Narodne novine« broj 38/95, 54/95, 65/95, 17/01,
82/01, 114/03, 123/03, 142/03 i 30/04) u Zagrebu, dana 11. svib­­nja 2004.
godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

I.
TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Kolektivni ugovor je
sporazum sklop­­ljen između Grans­kog sindikata zaposlenih u osigura­­nju
Hrvatske (u da­­lj­­njem tekstu: Sindikat) kao granske sindikalne organizacije
koja predstav­­lja i zastupa radnike, članove sindikata Croatia osigura­­nja
d.d., s jedne strane i Uprave Croatia osigura­­nja d.d. kao poslodavca (u da­­lje­­njem
tekstu: Društvo), s druge strane.

Ovaj
Kolektivni ugovor predstav­­lja vo­­lju obiju ugovornih strana da svoje odnose
urede u ci­­lju promica­­nja socijalne, radnopravne i gospodarske sigurnosti
članova Sindikata zaposlenih u Društvu, kao i spremnost ugovornih strana za
dugoročno, sporazumno i dogovorno uređe­­nje međusobnih odnosa, a na dobrobit
obiju strana.

Ovim
Kolektivnim ugovorom uređuju se prava i obveze Sindikata, radnika u Društvu,
članova Sindikata, kao i prava i obveze Društva kao poslodavca prema radnicima
– članovima Sindikata koji u ­­njemu rade, sukladno zakonskim i drugim
propisima i slobodom međusobnog ugovara­­nja.

Članak 2.

Ovaj Kolektivni ugovor obvezuje
Društvo s jedne strane i Sindikat, odnosno radnike – članove Sindikata, koji su
u vrijeme sklapa­­nja Kolektivnog ugovora bili ili su naknadno postali članovi
Sindikata s druge strane.

Članak 3.

Ovim Kolektivnim
ugovorom pobliže se uređuju:

RADNI ODNOSI

Uvjeti i način zasniva­­nja radnog odnosa

Probni rad

Traja­­nje ugovora o radu

Oblik ugovora o radu

ZABRANA TAKMIČENJA RADNIKA S DRUŠTVOM

PRIPRAVNICI

UTVRĐIVANJE RADNE SPOSOBNOSTI

RADNO VRIJEME

STANKA, DNEVNI I TJEDNI ODMOR

GODIŠNJI ODMOR

PLAĆENI DOPUST

NEPLAĆENI DOPUST

ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA I PRIVATNOSTI RADNIKA

ZAŠTITA DOSTOJANSTVA RADNIKA

Postupak i mjere za zaštitu dostojanstva radnika

ZAŠTITA MAJČINSTVA

ZAŠTITA INVALIDNIH I STARIJIH OSOBA

PLAĆE, NAKNADE I DRUGA PRIMANJA

Osnovna plaća

Stalni mjesečni dodatak na plaću

Dodatak za radni staž

Stimulativni dio plaće

Dodatak za godiš­­nji odmor

Blagdanska prigodnica

Isplata plaće

Naknada plaće

Naknade za izume i racionalizacije

Otpremnine kod umirov­­lje­­nja

Solidarne potpore

Jubilarne nagrade

Kolektivno osigura­­nje

Pokloni djeci

Naknade na teret troškova poslova­­nja

OBRAZOVANJE RADNIKA

POSEBNI UGLAVCI UGOVORA O RADU RUKOVODEĆIH RADNIKA

MATERIJALNA ODGOVORNOST RADNIKA, ODNOSNO DRUŠTVA

OTKAZ UGOVORA O RADU

Redoviti otkaz

Neopravdani razlog za otkaz

Izvanredni otkaz

Oblik otkaza

Otkazni rok

Otkaz s ponudom izmije­­njenog ugovora

Savjetova­­nje s radničkim vijećem o otkazu

Otpremnina kod otkaza ugovora o radu

RADNIČKO VIJEĆE

PROGRAM ZBRINJAVANJA VIŠKA RADNIKA

OSTVARIVANJE PRAVA I OBVEZA IZ RADNOG ODNOSA

Osobe ovlaštene za odlučiva­­nje o pravima i obvezama iz
radnog odnosa

Zaštita prava radnika

Arbitraža za radne sporove Croatia osigura­­nja d.d.

SINDIKAT I UVJETI ZA NJEGOV RAD

ŠTRAJK I SOCIJALNI MIR

PRIMJENA KOLEKTIVNOG UGOVORA, NJEGOVE IZMJE­NE I DOPUNE

ZAVRŠNE ODREDBE

II. RADNI
ODNOSI

Uvjeti i način zasniva­­nja
radnog odnosa

Članak 4.

Radnik slobodno i dobrovo­­ljno
zasniva radni odnos u Društvu. Radni odnos u Društvu može zasnovati svaka osoba
koja ispu­­njava opće uvjete utvrđene Zakonom, kao i posebne uvjete navedene u
aktu o sustavu radnih mjesta, koji donosi Uprava Društva.

Članak 5.

Odluku o potrebi zasniva­­nja
radnog odnosa donosi ovlaštena osoba.

Članak 6.

Ovlaštena osoba može odlučiti da
se prije zasniva­­nja radnog odnosa provjere stručne i druge sposobnosti putem
razgovora, testira­­nja ili drugim prikladnim načinom provjere.

Članak 7.

Zabra­­njena je izravna ili
neizravna diskriminacija osobe koja traži zaposle­­nje i osobe koja se zaposli.

Diskriminaciju iz prethodnog
stavka ovog članka predstav­­lja i svako uznemirava­­nje ili spolno uznemirava­­nje.

Uznemirava­­nje i spolno
uznemirava­­nje predstav­­lja povredu obveza iz radnog odnosa.

Članak
8.

Radni
odnos zasniva se ugovorom o radu.

Ako
Društvo s radnikom sklopi ugovor za obav­­lja­­nje posla koji s obzirom na
narav i vrstu rada te ovlasti poslodavca ima obi­­lježja posla za koji se zasniva
radni odnos, smatra se da je s radnikom sklopio ugovor o radu, osim ako
poslodavac ne dokaže suprotno.

Članak 9.

Ako
Društvo osniva novo društvo, u aktima o osniva­­nju novog društva osigurava se
svim radnicima, koji prelaze na rad u novoosnovano društvo, kontinuitet
određenih prava iz radnog odnosa utvrđenih zakonskim propisima i ovim
Kolektivnim ugovorom (godiš­­nji odmor, jubilarne nagrade, otpremnine i drugo).

Društvo će u slučaju prestanka
novoosnovanog društva iz prethodnog stavka, u razdob­­lju od tri (3) godine od
dana prijenosa ugovora o radu radnika, preuzeti na rad sve radnike koji su
prethodno radili u Društvu i s ­­njima sklopili ugovore o radu u skladu s ­­njihovom
stručnom spremom.

Probni rad

Članak
10.

Prilikom
sklapa­­nja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Probni
rad, putem koje­g se provjeravaju stručne i radne sposobnosti, može trajati
najviše 6 mjeseci. S pripravnicima se ne ugovara probni rad.

Tijekom
probnog rada radnik obav­­lja poslove radnog mjesta za koje je zasnovao radni
odnos.

Probni
rad određuje se kao mogući uvjet u aktu o sustavu radnih mjesta.

Ovlaštena
osoba može odlučiti, na teme­­lju kandidatovog pret­hodnoga radnog iskustva, da
kandidatu neće odrediti probni rad.

Članak 11.

O rezultatima praće­­nja probnog
rada povjerenstvo od tri člana koji moraju imati u pravilu najma­­nje istu
stručnu spremu kao i radnik na probnom radu, a koju imenuje ovlaštena osoba
sastav­­lja pisano izvješće, koje se podnosi ovlaštenoj osobi najkasnije 8 dana
prije isteka probnog rada.

Ako do isteka traja­­nja probnog
rada radniku nije priopćena ne­gativna ocjena ­­nje­gova rada, smatrat će se da
je zadovo­­ljio na probnom radu.

Ukoliko se utvrdi da radnik nije
zadovo­­ljio na probnom radu, Društvo može otkazati ugovor o radu i prije isteka
probnog rada navedenog u ugovoru o radu.

Ako je ugovoren probni rad,
otkazni rok je najma­­nje 7 dana.

Traja­­nje ugovora o radu

Članak 12.

Ugovor o radu sklapa se na
neodređeno ili određeno vrijeme sukladno odredbama Zakona o radu.

Oblik ugovora o radu

Članak 13.

Ugovor o radu sklapa se u
pisanom obliku.

Ako Društvo ne sklopi s radnikom
ugovor o radu u pisanom obliku ili mu ne izda pisanu potvrdu o sklop­­ljenom
ugovoru, smatra se da je s radnikom sklopilo ugovor o radu na neodređeno
vrijeme.

Društvo je dužno radniku uručiti
primjerak prijave na obvezno mirovinsko i zdravstveno osigura­­nje u roku 15
dana od sklapa­­nja ugovora o radu ili uruče­­nja pisane potvrde o sklop­­ljenom
ugovoru o radu, odnosno početka rada.

III.
ZABRANA TAKMIČENJA RADNIKA S DRUŠTVOM

Članak
14.

Kod
zasniva­­nja radnog odnosa u Društvu radnik preuzima obvezu da tijekom traja­­nja
radnog odnosa neće bez odobre­­nja Društva, za svoj ili za tuđi račun, sklapati
poslove iz djelatnosti Društva, niti obav­­ljati za konkurenciju poslove
preuzete ugovorom o radu.

Članak 15.

Ako
radnik postupi protivno zabrani iz članka 14. ovog Kolektivnog ugovora, obvezan
je Društvu nadoknaditi priči­­njenu štetu.

Postupa­­nje
radnika protivno zabrani iz članka 14. ovoga Kolektivnog ugovora predstav­­lja
povredu obveza iz radnog odnosa.

IV. PRIPRAVNICI

Članak
16.

Društvo
može zaposliti osobu koja je završila određeni stupa­nj obrazova­nja radi
osposob­ljava­nja za samostalni rad u zanima­nju za koje se školovala.

Ugovor
o radu može se s pripravnikom sklopiti na određeno ili neodređeno vrijeme.

Pripravnik
se može stručno osposob­ljavati za samostalni rad i bez zasniva­nja radnog
odnosa (volonterski rad), uz uvjete određene Zakonom.

Članak 17.

Provjera zna­nja pripravnika re­gulirana
je posebnim pravilnikom Društva.

Članak
18.

Pripravniku, koji je zasnovao
radni odnos na neodređeno vrijeme, a nije udovo­ljio svojim zna­njem pred
Povjerenstvom, Društvo može redovito otkazati teme­ljem nalaza Povjerenstva.

Članak 19.

Za vrijeme pripravničkog staža
pripravnik ima sva prava koja pripadaju radniku u radnom odnosu na teme­lju
ovoga Kolektivnog ugovora.

Pripravnik ima pravo na
odgovarajući broj dana plaćenog dopusta za pripremu polaga­nja ispita, a broj
dana (najviše 15 radnih dana) određuje ovlaštena osoba.

Članak 20.

Pripravništvo se utvrđuje u
različitom traja­nju u odnosu na stupa­nj stručne spreme i to:

– za rad na radnom mjestu SSS
(IV. i V. stupa­nj) 6 mjeseci;

– za rad na radnom mjestu VŠS
(VI. stupa­nj) 9 mjeseci;

– za rad na radnom mjestu VSS
(VII. stupa­nj) 12 mjeseci.

Ovlaštena osoba može na zahtjev
pripravnika odobriti polaga­nje ispita i prije isteka roka iz stavka 1. ovog
članka, ali ne prije isteka dvije trećine pripravničkog staža.

V. UTVRĐIVANJE RADNE
SPOSOBNOSTI

Članak 21.

Kada se pojavi osnovana sum­nja
da radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa
zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti (razlozi za osobno uvjetovani
otkaz) ovlaštena osoba pokreće postupak provjere radnikovih zna­nja i sposobnosti.

Članak 22.

Ovlaštena
osoba imenuje Povjerenstvo za provjeru radnikovih zna­nja i sposobnosti.
Povjerenstvo se sastoji od tri člana koji moraju imati u pravilu najma­nje istu
stručnu spremu kao i radnik čija se zna­nja i sposobnosti prate.

Članak
23.

Provjera
zna­nja i sposobnosti otpoči­nje danom pokreta­nja postupka i traje onoliko
vremena koliko je potrebno da se utvrde či­njenice i prikupe dokazi o zna­nju i
sposobnosti radnika, a najduže 6 mjeseci.

Za
vrijeme probnog rada, pripravništva, te duže odsutnosti s rada koja traje više
od 6 mjeseci (vojni rok, porodni dopust i dr.), ne može se voditi postupak
provjere sposobnosti rada radnika.

Članak
24.

Nakon
završenog praće­nja i provjere radnikovih zna­nja i sposobnosti, Povjerenstvo
iz članka 22. ovoga Kolektivnog ugovora izvješćuje ovlaštenu osobu o ocjeni
uspješnosti.

Članak
25.

Na
teme­lju ocjene Povjerenstva, ovlaštena osoba donosi odlu­ku.

Ukoliko
radnikova zna­nja i sposobnosti ne odgovaraju radnom mjestu za koje je sklop­ljen
ugovor o radu, a ne postoji radno mjesto na kojem bi radnik mogao zadovo­ljiti
i koje odgovara njegovim zna­njima i sposobnostima, te ako Društvo ne može
obrazovati ili osposobiti radnika za rad na nekim drugim poslovima, odnosno ako
postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od Društva da obrazuje
ili osposobi radnika za rad na nekim drugim poslovima, ovlaštena osoba mu
otkazuje ugovor o radu (osobno uvjetovani otkaz).

VI. RADNO VRIJEME

Članak 26.

Puno radno vrijeme radnika u
Društvu traje 40 sati tjedno.

Radni
tjedan traje najma­nje 5 uzastopnih radnih dana.

Članak
27.

Radno vrijeme se može utvrditi i kao
klizno radno vrijeme s najviše 30 minuta odstupa­nja na početku, odnosno na
završetku rada.

Članak 28.

Sve
odluke o radnom vremenu i ­nje­govom rasporedu i kliznom radnom vremenu donosi
ovlaštena osoba, poštujući pri tom zakonska ograniče­nja za pojedine kate­gorije
radnika (zabrana noćnog ili prekovremenog rada).

Članak
29.

U
slučaju više sile, izvanrednoga poveća­nja opse­ga posla i u drugim sličnim
slučajevima prijeke potrebe, a naročito kada postoji prijeka potreba da se
izvrše rad­nje u određenom roku za koje prijeti sum­nja da se neće izvršiti,
ili bi za Društvo nastala značajnija šteta, kao i kada je potrebno obaviti
nužni posao odsutnog radnika koji se ne može odgoditi, ovlaštena osoba može
odlučiti da radnik mora raditi duže od punoga radnog vremena (prekovremeni
rad), najviše do deset sati tjedno.

Članak 30.

Prekovremeni
rad je poseban uvjet rada, te radnik za prekovremeni rad ima pravo na povećanu
plaću.

Članak
31.

Prekovremeni
rad se može odrediti svakoga kalendarskog dana, bez obzira na subotu, nedje­lju,
blagdan ili neradni dan.

Prekovremeni
rad se ne smije odrediti radnicima kojima je Zakonom zabra­njeno raditi duže od
punoga radnog vremena.

VII.
STANKA, DNEVNI I TJEDNI ODMOR

Članak 32.

Radnik,
koji radi najma­nje šest sati dnevno, ima pravo u tijeku dnevnog rada na odmor
(stanku), koji može koristiti i izvan poslov­nog prostor, u traja­nju od 30
minuta.

Između
dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najma­nje 12 sati
neprekidno.

Radnik
ima pravo na tjedni odmor u traja­nju najma­nje 24 sata neprekidno.

Ako
radnik radi nedje­ljom, mora mu se osigurati jedan dan odmora tijekom iduće­g
tjedna. Odluku o tome donosi radnikov neposredni rukovodit­elj.

VIII.
GODIŠNJI ODMOR

Članak 33.

Radnik ima za svaku kalendarsku
godinu pravo na plaćeni godiš­nji odmor u traja­nju od najma­nje osamnaest
radnih dana.

Malodobni
radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godiš­nji odmor u traja­nju od
najma­nje dvadeset četiri radna dana.

Članak
34.

Radnik
koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid rada između dva radna odnosa duži
od osam dana, stječe pravo na godiš­nji odmor nakon šest mjeseci neprekidnog
rada.

Članak
35.

Du­ljina
traja­nja godiš­nje­g odmora radnika Društva ovisi o radnom stažu i posebnim
socijalnim uvjetima radnika.

Članak
36.

Broj
dana godiš­nje­g odmora iz članka 33. ovog Kolektivnog ugovora povećava se
radnicima:

–
do 2 g. radnog staža za 2 radna dana

–
od 2 do 5 g. radnog staža za 3 radna dana

–
od 5 do 10 g. radnog staža za 5 radnih dana

–
od 10 do 15 g. radnog staža za 7 radnih dana

–
od 15 do 20 g. radnog staža za 10 radnih dana

–
od 20 do 25 g. radnog staža za 12 radnih dana

–
od 25 do 30. g. radnog staža za 14 radnih dana

–
preko 30 g. radnog staža za 16 radnih dana.

Navršene
godine radnog staža utvrđuju se na dan 31. 12. kalendarske godine za koju
radnik koristi godiš­nji odmor.

Članak
37.

Prema
posebnim socijalnim uvjetima broj dana, na koje radnik ima pravo na teme­lju
prethodnih odredbi ovoga Kolektivnog ugovora, uvećava se za:

– rodite­lja s
djetetom do 15 godina starosti                   2
dana

– rodite­lja s
više djece do 15 godina starosti,
za svako da­lj­nje dijete                                                 1
dan

– rodite­lja
djeteta sa smet­njama u psihofizičkom
razvoju ili utvrđenim invaliditetom                               3
dana

– invalida rada,
te ratnom vojnom invalidu
s preko 50% invaliditeta                                            3
dana

Slijepi
radnik ima prvo na najma­nje 30 dana godiš­nje­g odmora.

Broj
dana teme­ljem posebnih socijalnih uvjeta utvrđuje se s obzirom na sta­nje u trenutku
utvrđiva­nja plana godiš­nje­g odmora.

Članak
38.

Ovlaštena
osoba, na pisani prijedlog radnikovoga neposrednog rukovodite­lja može odlučiti
da za određenu kalendarsku godinu radnik koristi više dana godiš­nje­g odmora
ne­go što ima pravo koristiti prema prethodnim odredbama ovoga Kolektivnog
ugovora.

Članak 39.

Pri utvrđiva­nju traja­nja godiš­nje­g
odmora smatra se da je radno vrijeme raspoređeno na šest radnih dana. Ako je
radnik u tjednu u kojem koristi godiš­nji odmor, odradio najma­nje tri radna
dana, subota se u tom tjednu ne uračunava u godiš­nji odmor.

Članak 40.

Plan korište­nja godiš­nje­g
odmora radnika u tijeku kalendarske godine utvrđuje ovlaštena osoba u dogovoru
sa radnikovim neposrednim rukovodite­ljem.

Prije donoše­nja Plana korište­nja
godiš­njih odmora ovlaštena osoba dužna se savjetovati s radničkim vijećem.

Članak 41.

Rješe­nje o korište­nju godiš­nje­g
odmora izdaje kadrovska služba organizacijskog dijela Društva.

Članak 42.

Radnik ima pravo na jednu
dvanaestinu godiš­nje­g odmora, utvrđenog člankom 33., 36. i 37. ovoga
Kolektivnog ugovora, za svakih navršenih mjesec dana rada u slučaju:

– ako u kalendarskoj godini u
kojoj je zasnovao radni odnos nema šest mjeseci neprekidnog rada, te nije
stekao pravo na godiš­nji odmor;

– ako radni odnos prestane prije
završetka šestomjesečnog neprekidnog rada;

– ako radni odnos prestane prije
1. srp­nja.

Pri izračunava­nju traja­nja
godiš­nje­g odmora na način iz stavka 1. ovoga članka, najma­nje polovica dana
godiš­nje­g odmora zaokružuje se na cijeli dan godiš­nje­g odmora.

Članak 43.

Radnik ima pravo koristiti godiš­nji
odmor u neprekidnom traja­nju ili u dva dijela.

Ako radnik koristi godiš­nji
odmor u dijelovima, prvi dio u traja­nju od najma­nje dvanaest radnih dana neprekidno,
mora koristiti tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godiš­nji
odmor.

Drugi dio godiš­nje­g odmora
radnik mora koristiti najkasnije do 30. lip­nja iduće godine.

Iznimno, neposredni rukovodite­lj,
na pisani zahtjev radnika, može odobriti korište­nje godiš­nje­g odmora i nakon
30. lip­nja ako ga zbog potrebe posla nije mogao ranije iskoristiti.

Dva
puta po jedan dan godiš­nje­g odmora radnik ima pravo koristiti kad on to želi,
uz obvezu da o tome obavijesti neposrednog rukovodite­lja najma­nje tri dana
prije.

Članak
44.

Godiš­nji
odmor, odnosno prvi dio godiš­nje­g odmora koji je prekinut ili nije korišten,
zbog bolesti ili porodnog dopusta, u kalendarskoj godini u kojoj je stečen,
radnik ima pravo iskoristiti do 30. lip­nja iduće godine, pod uvjetom da je
radio najma­nje šest mjeseci u godini koja prethodi godini u kojoj se vratio na
rad.

Članak
45.

Pravo
na godiš­nji odmor nema radnik koji je to pravo u cijelosti, za tekuću
kalendarsku godinu, iskoristio kod prethodnoga poslodavca.

Prilikom
prestanka ugovora o radu, Društvo je dužno radniku izdati potvrdu o korište­nju
godiš­nje­g odmora.

IX. PLAĆENI DOPUST

Članak 46.

Radnik ima pravo na oslobođe­nje
od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do sedam radnih dana u
slučajevima:

– sklapa­nja braka                                                        3
dana

– rođe­nja djeteta                                                          3
dana

– smrti člana uže obit. i rodite­lja
supružnika                   4 dana

– selidbe u drugo mjesto                                              3
dana

– selidbe u istom mjestu                                               2
dana

– elementarne nesreće                                                  4
dana

– teške bolesti člana uže obite­lji
nakon što je
radnik iskoristo pravo na bolova­nje zbog
kućne ­nje­ge                                                              2
dana

– obrazova­nja, osposob­ljava­nja,
usavršava­nja
ili specijalizacije                                                         3
dana

– smještaj prognanih ili izbje­glih
osoba                          2 dana

– traže­nja članova uže obite­lji nestalih u ratu                 5 dana

– humanitarnih i drugih aktivnosti                                    1
dan

– športskih aktivnosti Društva,
ako Društvo
organizira športska natjeca­nja ili igre                          2
dana

– pristupa ročištu na sudovima ili org. uprave                  1 dan

–
dobrovo­ljni davate­lji krvi imaju pravo na 2 slobodna dana za svako dava­nje krvi
(u pravilu na dan dava­nja i dan poslije dava­nja krvi).

Radnik ima pravo na plaćeni
dopust:

– radi priprema­nja i polaga­nja ispita na
visokoj i višoj školi za svaku godinu školova­nja 10 radnih dana,

– radi priprema­nja
i polaga­nja ispita na poslijediplomskom studiju za svaki semestar 10 radnih
dana,

– radi priprema­nja
i polaga­nja stručnih ispita re­guliranih posebnim zakonima (pravosudni ispit,
magisterij i sl.) u traja­nju 20 radnih dana.

Članom
uže obite­lji smatraju se: suprug, srodnici po krvi u pra­voj liniji i njihovi
supruzi, braća i sestre, pastorčad i posvo­je­nici, djeca bez rodite­lja uzeta
na uzdržava­nje, očuh i ma­će­ha, posvojite­lj i osoba koju je radnik dužan po
zakonu uzdržavati, te osoba koja s radnikom živi u izvanbračnoj zajednici.

Članak 47.

U pogledu stjeca­nja prava iz
radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom, razdob­lja plaćenoga dopusta
smatraju se vremenom provedenim na radu.

Odluku o plaćenom dopustu donosi
ovlaštena osoba.

Radnik može ostvariti više od 7
radnih dana plaćenoga dopusta tijekom iste godine u slučaju ponov­ljene potrebe
dopusta iz članka 46. stavka 1. ovoga Kolektivnog ugovora.

X. NEPLAĆENI DOPUST

Članak 48.

Ovlaštena osoba može odobriti
radniku dopust bez naknade plaće, tj. za to razdob­lje se neće isplaćivati
dohodak (neplaćeni dopust) do 30 dana u sljedećim slučajevima:

– nje­ge člana
obite­lji koja nije medicinski indicirana;

– liječe­nja na
vlastiti trošak;

–
obrazova­nja, osposob­ljava­nja, usavršava­nja ili specijalizacije na vlastiti
trošak;

– u slučajevima
iz članka 46. ovoga Kolektivnog ugovora.

Kada
to okolnosti zahtijevaju, neplaćeni dopust se u slučaje­vima iz stavka 1. ovog
članka može odobriti radniku u traja­nju preko 30 dana.

Za
vrijeme neplaćenog dopusta duže­g od 30 dana miruju radnikova prava i obveze iz
radnog odnosa.

XI. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA
I PRIVATNOSTI RADNIKA

Članak 49.

Radnik je dužan pridržavati se
propisa o zaštiti na radu i upotreb­ljavati propisana zaštitna sredstva.

Članak 50.

Prije stupa­nja na rad radniku
se mora omogućiti upoznava­nje s propisima o zaštiti na radu.

Članak 51.

Radnik ima pravo odbiti rad na
radnom mjestu na kojem postoji opasnost za zdrav­lje ili život, te na kojem
nije provedena zaštita na radu.

Članak 52.

Način organizira­nja zaštite na
radu mora biti propisan posebnim općim aktom Društva.

Članak
53.

Sindikat
će imenovati povjerenike zaštite na radu u svim podružnicama Društva.
Povjerenici će između sebe imenovati svog koordinatora.

Radi
osigurava­nja uvjeta za nesmetano obnaša­nje dužnosti povjerenika zaštite na
radu, Društvo se obvezuje osigurati za to uvjete i potrebna sredstva, a osobito
omogućiti povjerenicima i koordinatoru:

–
pravo na naknadu plaće najma­nje četiri sata tjedno, s mogućnošću međusobnog
ustupa­nja radnih sati, te pravo na naknadu drugih troškova nastalih pri obnaša­nju
dužnosti povjerenika zaštite na radu,

–
odsustvo s rada uz naknadu plaće radi osposob­ljava­nja (tečajevi, seminari,
sastanci i sl.) na teret poslodavca,

–
pravo uvida u sve propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu,

–
ostala prava sukladno Zakonu o zaštiti na radu.

Članak
54.

Osobni
podaci radnika smiju se prikup­ljati, obrađivati, koristiti i dostav­ljati
trećim osobama samo ako je to potrebno za ostvariva­nje prava iz mirovinskog
osigura­nja i kada je to određeno posebnim zakonom.

XII. ZAŠTITA DOSTOJANSTVA
RADNIKA

Članak 55.

Društvo je dužno zaštititi
dostojanstvo radnika za vrijeme obav­lja­nja posla tako da im osigura uvjete
rada u kojima neće biti izloženi uznemirava­nju ili spolnom uznemirava­nju.

Dostojanstvo
radnika štiti se od uznemirava­nja ili spolnog uznemirava­nja nadređenih,
suradnika i osoba s kojima radnik redovito dolazi u doticaj u obav­lja­nju
svojih poslova.

Postupak i mjere za zaštitu
dostojanstva radnika.

Članak 56.

Društvo je dužno imenovati osobu
koja je ovlaštena primati i rješavati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva
radnika.

Ovlaštena osoba iz stavka 1.
ovog članka obvezna je što je moguće prije, a najkasnije u roku od 8 (osam)
dana od dostave pritužbe, ispitati navode radnika koji je podnio pritužbu i
poduzeti sve potrebne mjere primjerene pojedinom slučaju radi sprječava­nja
nastavka uznemirava­nja ili spolnog uznemirava­nja ako utvrdi da ono postoji.

U postupku rješava­nja pritužbi
radnika, ovlaštena osoba može, ako ocijeni potrebnim, zatražiti izjaš­njava­nje
osobe za koju je podnesena pritužba. Ovlaštena osoba obvezna je paž­ljivo
ispitati svaki navod radnika, pazeći da postupak provjere i ispitiva­nja ne
povrijedi dostojanstvo tog i drugih radnika.

Radnik
može zahtijevati da pri dava­nju izjave bude prisutan sindikalni povjerenik,
predstavnik radničkog vijeća ili odvjetnik.

Sadržaj
poduzetih rad­nji i mjera ovisi o okolnostima svakog pojedinog slučaja (npr.
usmeno ili pisano upozore­nje, premještaj radnika u poslovnim prostorijama,
prijedlog drugačije­g rasporeda rada i sl.).

Ovlaštena
osoba dužna je o svim prijav­ljenim slučajevima uznemirava­nja i spolnog
uznemirava­nja pisano izvijestiti Upravu Društva.

Ako
ovlaštena osoba u postupku iz prethodnih stavaka ovog članka utvrdi veliku
vjerojatnost da je pritužba uteme­ljena, dužna je o tome odmah pisano
izvijestiti Upravu Društva, koja u tom slučaju može poduzeti zakonom predviđene
rad­nje.

Ako
Društvo u roku od 8 (osam) dana ne poduzme mjere za sprječava­nje uznemirava­nja
ili spolnog uznemirava­nja ili ako su poduzete mjere očito neprimjerene, radnik
koji je uznemiravan ili spolno uznemiravan ima pravo prekinuti rad dok mu se ne
osigura zaštita, pod uvjetom da je u da­lj­njem roku od 8 (osam) dana zatražio
zaštitu pred nadležnim sudom.

Za vrijeme prekida rada iz
prethodnog stavka ovog članka radnik ima pravo na naknadu plaće u visini kao da
je radio.

Svi podaci utvrđeni u postupku
zaštite dostojanstva radnika su tajni.

XIII. ZAŠTITA MAJČINSTVA

Članak
57.

Raspored
dnevnoga radnog vremena majke, odnosno oca, koji imaju pravo raditi polovicu
radnog vremena do navršene jedne godine djetetova života, odosno za blizance,
treće i svako s­ljedeće dijete može raditi polovicu radnog vremena do navršene
treće godine djetetova života, odnosno rodite­lja djeteta s težim smet­njama u
razvoju (djeteta s težim tjelesnim ili mentalnim ošteće­njem ili težom
psihičkom bolesti), posebnom odlukom određuje ovlaštena osoba na teme­lju
dogovora s radnicom odnosno radnikom.

Članak
58.

Nakon
što je prošao rodi­ljni dopust, posvojite­ljski dopust ili rad u skraćenom
radnom vremenu, radnik koji je koristio neko od tih prava vratit će se na
poslove na kojima je radio prije korište­nja toga prava, a ako je prestala
potreba za obav­lja­nje tih poslova, ponudit će mu se sklapa­nje ugovora o radu
za druge odgovarajuće poslove u skladu sa stručnim zna­njima i stručnom
spremom.

Radnicima
iz stavka 1. ovog članka ne može se u traja­nju od 1 godine dati redoviti otkaz
ugovora o radu osim otkaza uvjetovanog skriv­ljenim ponaša­njem radnika.

Članak
59.

Zaposleni
u Društvu imaju pravo na pomoć u visini jedne prosječne plaće u Društvu u
proteklom mjesecu za rođe­nje svakog djeteta.

Ukoliko su oba rodite­lja zaposlena
u Društvu, pravo na isplatu iz stavka 1. ovog članka ima samo jedan rodite­lj.

XIV. ZAŠTITA INVALIDNIH I
STARIJIH OSOBA

Članak 60.

Kad kod radnika postoji
profesionalna nesposobnost za rad ili neposredna opasnost od nastanka
invalidnosti, Društvo je dužno, uzimajući u ozbir nalaz i miš­lje­nje ovlaštene
osobe, odnosno tijela, ponuditi radniku sklapa­nje ugovora o radu za obav­lja­nje
poslova za koje je on sposoban, koji, što je više moguće, moraju odgovarati
poslovima na kojima je radnik prethodno radio.

Radi osigura­nja takvih poslova
Društvo je dužno prilagoditi poslove sposobnostima radnika, izmijeniti raspored
radnog vremena, odnosno poduzeti  sve
što je u ­nje­govoj moći da radniku iz stavka 1. ovoga članka osigura
odgovarajuće poslove.

Ponuda drugih poslova iz stavka
1. ovoga članka mora biti u pisanom obliku.

Članak 61.

Radniku kojemu nedostaje pet
godina života odnosno pet godina radnog staža do ispu­nje­nja uvjeta za
starosnu mirovinu po važećim propisima o mirovinskom osigura­nju, ovlaštena
osoba može ponuditi zaposle­nje na ma­nje zahtjevnom radnom mjestu.

Radniku iz stavka 1. ovog članka
pripada plaća koju bi ostvario na dotadaš­njem radnom mjestu, sve do ispu­nje­nja
uvjeta za starosnu mirovinu prema godinama života ili radnom stažu.

Plaća radnika iz stavka 2. ovog
članka povećava se sukladno rastu prosječnih plaća radnika u podružnici,
odnosno Generalnoj direkciji.

XV. PLAĆE, NAKNADE PLAĆA I
DRUGA PRIMANJA

Članak
62.

Radniku
se za obav­ljeni rad isplaćuje plaća koja se sastoji od:

–
osnovne plaće utvrđene ugovorom o radu, a na teme­lju koeficijenta složenosti
radnog mjesta za koje je sklop­ljen ugovor,

–
stalnog mjesečnog dodatka na plaću koji je jednak za sve radnike (raniji dio
plaće za topli obrok),

–
dodatka na plaću s teme­lja radnog staža,

–
stimulativnog dijela plaće, kada se taj dio plaće ostvaruje i isplaćuje u
organizacijskom dijelu sukladno kriterijima iz posebnog pravilnika.

Osnovna plaća

Članak
63.

Ugovorom
o radu radniku se određuje svota osnovne plaće na teme­lju najniže osnovne plaće
iz ovoga Kolektivnog ugovora, te koeficijenta složenosti utvrđenog za određenu
skupinu složenosti i tarifni razred iz akta o sustavu radnih mjesta u
organizacijskom dijelu Društva.

Sustavi
radnih mjesta iz stavka 1. ovoga članka, s pripada­jućim koeficijentima
složenosti za radna mjesta, te uvjetima za rad na radnim mjestima, utvrđeni su
na teme­lju tablice »Kate­gorije radnih mjesta prema složenosti poslova« koja
je sastavni dio ovoga Kolektivnog ugovora.

Osnovna
plaća radniku se može odrediti prema koeficijentu za idući viši tarifni razred
složenosti, a radnicima deficitarnih struka i u drugim iznimnim slučajevima i
prema koeficijentu predviđenom za višu skupinu složenosti radnih mjesta.

Najniža osnovna plaća u Društvu
za najjednostavnije poslove utvrđuje se na teme­lju svote koja se utvrđuje
propisima kojima se uređuje najniža osnovica za plaća­nje doprinosa za
zdravstveno osigura­nje, uvećana za 30% i za stalni mjesečni dodatak plaći od
430,00 kuna.

Svota najniže plaće usklađivat
će se s rezultatima poslova­nja Društva, kao i propisima i mjerama koje će
Vlada i druga nadležna tijela poduzimati u području plaća.

Članak 64.

U ci­­lju očuva­­nja realne
vrijednosti plaća, Društvo se obvezuje usklađivati masu plaća ukupno i po
podružnicama s kreta­­njem porasta troškova života i stopom rasta bruto domaće­g
proizvoda dvaput godiš­­nje za razdob­­lje siječa­­nj – lipa­­nj i srpa­­nj –
prosinac pos­lov­ne godine.

Usklađiva­­nje će se provoditi
poveća­­njem mase plaća za jednu polovinu zbroja pokazate­­lja poveća­­nja
troškova života i visine bruto društvenog proizvoda u navedenim razdob­­ljima.

Pokazate­­lje ukupno ostvarenog
rasta troškova života i visine bruto domaće­g proizvoda čine postoci izvedeni
iz broja mjesečnih indeksa troškova života i visine bruto domaće­g proizvoda
koje objav­­ljuje Državni zavod za statistiku za razdob­­lje za koje se provodi
usklađiva­­nje.

Prvo usklađiva­­nje mase plaća
izvršit će se u siječ­­nju 2005. godine.

Usklađiva­­nje mase plaća prema
prethodnim stavcima ovog članka provest će se samo uz uvjet porasta premije
osigura­­nja na nivou Društva u prethodnom razdob­­lju.

Članak 65.

Plaća u smislu ovoga Kolektivnog
ugovora je plaća u bruto iznosu, osim ako ovim Kolektivnim ugovorom nije
drugačije utvrđeno.

Sadržaj bruto plaće propisan je
posebnim zakonom koji uređuje materiju poreza na dohodak.

Članak 66.

Kod zasniva­­nja radnog odnosa,
radnicima se, u pravilu, određuje osnovna plaća za prvi tarifni razred
odgovarajuće grupe složenosti poslova.

Radniku se može osnovna plaća
odrediti prema višem tarifnom razredu u određenoj skupini radnih mjesta, ako
ovlaštena osoba ocijeni da je radnikova sposobnost evidentna, te da će
postizati vid­­ljive rezultate već na početku rada.

Članak 67.

Pripravnicima se po položenomu
pripravničkom ispitu odnosno nakon završenoga pripravničkog staža osnovna plaća
određuje u svoti koja pripada za prvi tarifni razred odgovarajuće grupe
složenosti.

Ugovori o radu s pripravnicima
zak­­ljučuju se za radna mjesta:

1. VSS – radna mjesta četvrte
grupe složenosti poslova – prvi tarifni razred

2. VŠS – radna mjesta pete grupe
složenosti poslova – prvi tarifni razred

3.  SSS – radna mjesta šeste grupe složenosti poslova – prvi tarifni
razred

(Prema tablici koja je sastavni
dio ovoga Kolektivnog ugovora).

Za vrijeme pripravničkog staža
radniku pripravniku pripada 70% plaće radnog mjesta iz stavka 2. ovog članka, a
nakon 1/3 odrađenog staža, po posebno obrazloženom prijedlogu neposrednog
rukovodite­­lja, 80% plaće radnog mjesta iz stavka 2. ovog članka.

Članak
68.

Zastupnik osigura­­nja ostvaruje
plaću teme­­ljem provizije utvr­đene posebnim pravilnikom Društva.

Zastupnik osigura­­nja ima pravo
na naknadu plaće iz članka 78. ovoga Kolektivnog ugovora u visini svoje
prosječne plaće ostvarene u protekla tri mjeseca, ako je iznos ostvarene
provizije iz stavka 1. ovog članka u mjesecu za koji ima pravo na naknadu plaće
ma­­nji od iznosa naknade plaće. Iznos ostvarene provizije uračunava se u iznos
naknade plaće.

U
slučaju izostanka s rada zbog bolova­­nja do 42 dana, zastupnik osigura­­nja
ima pravo na naknadu plaće u visini 90% osnovice prema propisima o zdravstvenom
osigura­­nju, ako je iznos ostvarene provizije iz stavka 1. ovog članka ma­­nji
od iznosa naknade plaće.

Članak 69.

Osnovna
plaća se utvrđuje za prosječni mjesečni fond od 174 sata rada, odnosno za 40
sati rada tjedno.

Članak
70.

Radniku
se osnovna plaća povećava:

–
za rad noću 30%

–
za prekovremeni rad 50%

–
za rad subotom i nedje­­ljom 35%

–
za rad na dane blagdana i neradne dane 50%.

Rad
iz stavka 1. ovog članka obav­­lja se po pisanom nalogu neposrednog rukovodite­­lja.

Pravo
na poveća­­nje osnovne plaće iz stavka 1. ovog članka pripada radniku samo ako
ne koristi slobodne dane, o čemu odlučuje ovlaštena osoba.

Stalni mjesečni dodatak na
plaću

Članak 71.

Radniku pripada stalni mjesečni
dodatak na plaću (ranije naknada za topli obrok) koji je jednak za sve radnike.

Članak 72.

Svota stalnoga mjesečnog dodatka
na plaću utvrđuje se u iznosu od 430,00 kn, uz suglasnost ugovornih strana da
će tijekom primjene ovoga Kolektivnog ugovora razmotriti realnu mogućnost
poveća­­nja navedene svote.

Dodatak za radni staž

Članak 73.

Osnovna plaća radniku se, s teme­­lja
radnog staža, povećava za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5%.

Stimulativni dio plaće

Članak 74.

Stimulativni dio plaće re­gulirat
će se posebnim aktima Društva.

Dodatak za godiš­­nji odmor

Članak
75.

Radniku
se isplaćuje jednokratni dodatak za godiš­­nji odmor najma­­nje neto 2.000,00 kuna,
a najviše u visini prosječne bruto plaće u Društvu za protekli mjesec.

Jednokratni
dodatak plaći iz stavka 1. ovoga članka isplaćuje se najkasnije u mjesecu koji
prethodi mjesecu u kojemu prema Planu korište­­nja godiš­­njih odmora većina
radnika koristi godiš­­nji odmor.

Blagdanska
prigodnica

Članak
76.

Društvo
će isplatiti radnicima blagdanske prigodnice u visini najviše­ga neoporezivog
iznosa dara u naravi i najviše­ga ne­oporezivog novčanog iznosa ukupne godiš­­nje
prigodne nagrade sukladno propisima o porezu na dohodak.

Po
mogućnosti će se dar u naravi iz prethodnog stavka ovog članka davati za Uskrs,
a novčani iznos će se isplatiti za Božić.

Isplata plaće

Članak
77.

Mjesečna
plaća radniku se isplaćuje u pravilu jednokratno. Ako se plaća prima jednokratno,
isplata se obav­­lja najkasnije do osmog dana u navedenom mjesecu.

Radniku
se može isplaćivati plaća u dva dijela i to:

–
prvi dio (akontacija) na teme­­lju ostvarenih sati rada do uk­­ljučivo
petnaestog dana u mjesecu,

–
drugi dio (obračun) na teme­­lju ostvarenih sati rada u mjesecu do uk­­ljučivo
zad­­nje­g dana u mjesecu za odnosni mjesec.

Prvi
dio mjesečne plaće isplaćuje se do dvadesetog u tekućem mjesecu, a drugi dio
mjesečne plaće do petnaestog dana u iduće­ga mjesecu za protekli mjesec.

Društvo
uručuje radniku obračun plaće, naknade plaće i otpremnine, a koji predstav­­lja
vjerodostojnu ispravu.

Naknada plaće

Članak
78.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće u visini ­­nje­gove plaće koju bi ostvario da radi
zbog:

–
godiš­­nje­g odmora,

–
plaćenog dopusta,

–
državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

–
za rad u radničkom vijeću za broj sati utvrđen zakonom ili sporazumom s
radničkim vijećem,

–
za vrijeme obrazova­­nja i stručnog osposob­­ljava­­nja za potrebe Društva,

–
prekida rada bez kriv­­nje radnika,

–
obrazova­­nja za rad u radničkom vijeću, a prema programu toga vijeća.

Članak 79.

U
slučaju izostanka s rada zbog bolova­­nja do 42 dana radniku pripada naknada plaće
u visini od 90% osnovice prema propisima o zdravstvenom osigura­­nju.

Naknada
u 100-postotnom iznosu od propisane osnovice za naknadu, radniku pripada u
slučaju bolova­­nja uslijed oz­­ljede na radu i profesionalne bolesti.

Za vrijeme bolova­­nja za koje
radnik prima naknadu od Hrvat­skog zavoda za zdravstveno osigura­­nje, radniku
se može izuzetno, na pisani i obrazloženi prijedlog direktora podružnice
odnosno direktora Sektora za uprav­­lja­­nje ­­ljudskim resursima i opće
poslove Generalne direkcije isplatiti naknada u visini razlike između naknade
iz stavka 1. ovog članka i svote koja je radniku isplaćena od Hrvatskog zavoda
za zdravstveno osigura­­nje.

Odluku o isplati naknade iz
prethodnog stavka ovog članka donosi Uprava Društva ili osoba koju ona ovlasti.

Naknada za izume i
racionalizacije

Članak 80.

Radniku koji izumom,
racionalizacijom ili drugim stvaralaš­tvom u radu i u svezi s radom omogući
povećanu dobit ili sma­­nje­­nje gubitka u Društvu pripada posebna naknada u
visini od najma­­nje 15% gospodarske koristi koja se time ostvaruje u jednoj
godini.

Visinu naknade iz stavka 1.
ovoga članka utvrđuje stručno povjerenstvo koje imenuje ovlaštena osoba.

Ako se ne može utvrditi visina
gospodarske koristi odnosno dobiti koja se od izuma ili racionalizacije
očekuje, radniku pripada naknada najma­­nje u visini ­­nje­gove osnovne plaće.

Članak 81.

O izumu, racionalizaciji ili
drugom unaprjeđe­­nju koje nije ostvareno na radu i u svezi s radom, ali je u
svezi s djelatnošću Društva, radnik je obvezan obavijestiti ovlaštenu osobu, te
mu pisano ponuditi, ustupa­­nje odnosno korište­­nje racionalizacije ili drugog
unaprjeđe­­nja.

Ovlaštena osoba će se u roku od
30 dana očitovati o ponudi radnika.

Otpremnina kod umirov­­lje­­nja

Članak 82.

Prigodom odlaska u mirovinu
radniku pripada otpremnina u visini pet prosječnih mjesečnih plaća radnika, a
ne ma­­nje od pet prosječnih plaća u Društvu u tromjesečju koje prethodi
odlasku radnika u mirovinu.

Društvo se obvezuje omogućiti
radnicima ostvare­­nje prava na dokup mirovine, čim Društvo osnuje vlastito
mirovinsko osigura­vajuće društvo.

Solidarne potpore

Članak 83.

Na pomoć u visini jedne
prosječne plaće isplaćene u Društvu u proteklom mjesecu radnik ima pravo u
slučajevima:

– teške invalidnosti radnika,

– smrti supružnika, djece i
rodite­­lja radnika, te člana uže obite­­lji koje­g je radnik po zakonu dužan
uzdržavati,

– otkla­­nja­­nja pos­­ljedica
elementarnih nepogoda,

– iznimno teškoga materijalnog
sta­­nja.

Na pomoć u visini 30% jedne
prosječne plaće isplaćene u Društvu u proteklom mjesecu radnik ima pravo u
slučaju bolova­­nja duže­g od 90 dana i to za svakih navršenih 90 dana
neprekidnog bolova­­nja.

Na pomoć u visini iznad svote
utvrđene po prethodnom stavku ovog članka radnik ima pravo u slučaju bolova­­nja
duže­g od 90 dana samo radi nabave medicinskih pomagala i pokrića participacije
pri kup­­nji lijekova po predočenim računima, s tim da zbroj naknade iz
prethodnog stavka i naknade iz ovog stavka ne može biti veći od jedne prosječne
plaće isplaćene u Društvu u proteklom mjesecu.

Za vrijeme odsutnosti s rada
zbog rodi­­ljnog dopusta radnici nemaju pravo na pomoć iz dva prethodna stavka
ovog članka.

Iznimno, ovlaštena osoba na
pisani i obrazloženi prijedlog Odjela za liječničko-cenzorske poslove u
Generalnoj direkciji, može odobriti plaća­­nje dijela troškova i to u slučaju:

1. prijeke potrebe operativnih
zahvata čije plaća­­nje nije pokriveno zdravstvenim osigura­­njem

2. liječe­­nja kod progradijentnih
kroničnih bolesti za čije se liječe­­nje lijek ne nalazi na listi lijekova
Hrvatskog zavoda za zdrav­stveno osigura­­nje.

Članak 84.

Obite­­lji umrlog radnika, na
ime pomoći, isplatit će se svota od tri prosječne plaće u Društvu za protekli
mjesec.

Jubilarne nagrade

Članak 85.

Za ukupni radni staž u Društvu u
traja­nju od 10, 15 godina radniku se isplaćuje jubilarna nagrada u iznosu
jedne prosječne plaće u Društvu za protekli mjesec.

Za ukupni radni staž u Društvu u
traja­nju od 20, 25 i 30 godina radniku se isplaćuje jubilarna nagrada u iznosu
1,5 prosječne plaće u Društvu za protekli mjesec.

Za ukupni radni staž u Društvu u
traja­nju od 35 i 40 godina radniku se isplaćuje jubilarna nagrada u iznosu
dvije prosječne plaće u Društvu za protekli mjesec.

Kolektivno osigura­nje

Članak
86.

Ovisno
o rezultatima rada Društva, Uprava će posebnom odlukom utvrditi svote
kolektivnog osigura­nja nezgode radnika i troškova liječe­nja radnika.

Društvo
se obvezuje za vrijeme traja­nja ovoga Kolektivnog ugo­vora plaćati radnicima
troškove privatnoga zdravstvenog osigu­ra­nja, koje obuhvaća obvezno jedan
sistematski pre­gled godiš­nje za sve radnike Društva, putem Croatia
zdravstvenog osigura­nja d.d. Obujam zdravstvenih usluga i konzultacija sa
specijalistima, kao i popis zdravstvenih ustanova gdje će se isti vršiti,
odredit će se naknadno, te će o tome Društvo obavijestiti Sindikat.

Pokloni djeci

Članak
87.

U
povodu blagdana radniku se u mjesecu prosincu isplaćuje naknada za poklon djeci
koja do 31. prosinca tekuće godine navršavaju 15 godina starosti, (neovisno o
tome da li su zdravstveno osigurana preko rodite­lja zaposlenog u Društvu), u
svoti od 15% prosječno isplaćene plaće u Društvu za mjesec studeni tekuće
godine.

Članak 88.

Ukoliko
za vrijeme traja­nja ovoga Kolektivnog ugovora dođe do promjene zakonskih
propisa radi oslobađa­nja od poreznih dava­nja Društva za zatvoreni mirovinski
fond, stranke su suglasne voditi pre­govore oko osniva­nja zatvorenoga
mirovinskog fonda za radnike Društva, te utvrditi visinu uplata.

Naknade na teret troškova
poslova­nja

Člana 89.

Radniku upućenom na službeno
putova­nje u zem­lji pripada dnevnica i naknada troškova prijevoza.

Puna svota dnevnice je svota
koja se može radniku isplatiti bez plaća­nja poreza.

Puna svota dnevnice obračunava
se za vrijeme provedeno na službenom putova­nju od 12 do 24 sata, a polovina
(50%) dnevnice za vrijeme provedeno na službenom putova­nja od 8 do 12 sati.

Ovlaštena osoba odredit će
visinu dnevnice za radnike koji rade pretežito na terenu na izvidu i procjeni
šteta.

Radniku se priznaju putni
troškovi u visini cijene prijevoza sredstvima javnog prometa od mjesta stanova­nja
do mjesta u koje je službeno upućen.

Troškovi noće­nja radniku se
naknađuju prema hotelskom računu za noće­nje.

Dnevnice
i troškovi službenog putova­nja u inozemstvo obračunavaju se na način kako je
propisano za tijela državne uprave.

Članak
90.

Radnik
ima pravo na naknadu troškova prijevoza na rad i s rada u visini cijene
mjesečne pokazne karte u javnom prometu.

Radnici
koji stanuju izvan mjesta rada, a prometna društva ne izdaju mjesečne pokazne
karte, imaju pravo na naknadu troškova prijevoza u visini cijene karte za drugi
razred vlaka ili cijene autobusne karte uvećane za cijenu pokazne karte u
gradskom prometu u mjestu rada.

Članak 91.

Ugovorom
o radu utvrdit će se visina naknade radniku za odvojeni život od obite­lji,
ovisno o uvjetima pod kojima radnik živi za to vrijeme, te povećanih troškova
života za smještaj i prehranu.

Članak
92.

Ako
radnik koristi privatni automobil u službene svrhe, ima pravo na naknadu
troškova u visini od 30% cijene benzina (super bezolovni 98) po prijeđenom
kilometru.

Članak
93.

Učenicima
i studentima za vrijeme obvezne prakse pripada nagrada u visini od 15%
prosječne mjesečne plaće u Društvu za protekli mjesec.

Za
vrijeme praktičnog rada učenici i studenti imaju pravo na naknadu troškova
prijevoza na rad i s rada u visini troškova prijevoza radnika Društva na istim
linijama.

Članak
94.

U
slučaju kada je prosječna plaća radnika i po radniku u Društvu ovim Kolektivnim
ugovorom predviđena kao osnovica za naknadu plaće ili drugih prima­nja, tu
osnovicu čini prosječna (bruto) plaća radnika i po radniku u Društvu u
proteklom mjesecu, odnosno tromjesečju, osim ako je ovim Kolektivnim ugovorom
drugačije utvrđeno.

XVI.
OBRAZOVANJE RADNIKA

Članak 95.

Obrazova­nje za potrebe Društva
je pravo i obveza radnika.

Ovlaštena osoba utvrđuje
potrebu, opse­g radnog vremena potrebnog za obrazova­nje, termine i vrstu
obrazova­nja.

Radniku, koji se obrazuje za
potrebe Društva, pripada naknada troškova u svezi s obrazova­njem.

Pored obrazova­nja od interesa
za Društvo, ovlaštena osoba dužna je radnicima omogućiti redovno osposob­ljava­nje
za tekući proces rada na seminarima ili drugim oblicima obrazova­nja koji su u
programu Društva.

Društvo može primiti učenike i
studente na praksu radi osposob­ljava­nja uz rad.

Ovlaštena osoba Društva određuje
broj učenika i studenata koji će obav­ljati određenu praksu.

XVII. MATERIJALNA ODGOVORNOST
RADNIKA ODNOSNO DRUŠTVA

Članak
96.

Radnik
koji na radu odnosno u svezi s radom namjerno ili zbog kraj­nje nepaž­nje
uzrokuje štetu Društvu, dužan je naknaditi štetu.

Ako
štetu uzrokuje više radnika, svaki od ­njih je posebno odgovoran za dio štete,
koji je uzrokovao. Ako se ne može za svakog radnika utvrditi dio štete koju je
uzrokovao, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni i naknađuju štetu u
jednakim dijelovima.

Ako
je više radnika uzrokovalo štetu kaznenim djelom s umiš­ljajem, za štetu
odgovaraju solidarno.

Članak
97.

Postoja­nje
štete i okolnosti pod kojima je ona nastala, ­njenu visinu kao i tko je štetu
učinio, utvrđuje povjerenstvo od tri člana, koje za svaki pojedini slučaj
imenuje ovlaštena osoba.

Članak
98.

U
postupku za naknadu štete radnika se poziva da štetu naknadi.

Ako
radnik u roku od 3 mjeseca ne naknadi štetu, Društvo pokreće postupak pred
nadležnim sudom za naknadu štete.

Kod
većih šteta radniku će se odrediti primjeren rok za naknadu štete.

Radnik
svoj pristanak na naknadu štete daje u formi pisane izjave.

Ovlaštena
osoba može sma­njiti visinu iznosa štete ili radnika potpuno osloboditi plaća­nja
naknade štete ako se radi o radniku mlađem od 21 godine, radniku s troje ili
više malodobne djece, kao i u slučaju kad je šteta tako velika da je radnik ne
bi mogao otplatiti u tijeku cijeloga radnog vijeka.

Članak
99.

Ako
Društvo naknadi štetu, koju je radnik na radu ili u svezi s radom uzrokovao
trećoj osobi, radnik je dužan iznos isplaćene štete naknaditi Društvu, ako je
štetu uzrokovao namjerno ili iz kraj­nje nepaž­nje.

Članak
100.

Ako
radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, Društvo je dužno radniku
naknaditi štetu po općim načelima o odgovornosti za štetu.

Radnik
ima pravo i na naknadu štete koju mu je Društvo uzrokovalo povredom ­nje­govih prava
iz radnog odnosa.

XVIII. POSEBNI UGLAVCI
UGOVORA O RADU RUKOVODEĆIH RADNIKA

Članak
101.

Radnik
i Društvo mogu sklopiti ugovor o radu s posebnim uglavcima tzv. ugovor o radu
rukovodećih radnika. Takav ugovor o radu obvezno sadržava odredbu da se u slučaju
razrješe­nja radnika bez utvrđene odgovornosti, Društvo obvezuje isplatiti
radniku otpremninu zbog razrješe­nja u određenom iznosu, a s druge strane
izričitu izjavu radnika da prihvaća takvu mogućnost razrješe­nja te se odriče
prava pobija­nja razrješe­nja.

Oblik
razrješe­nja je otkaz s ponudom izmije­njenog ugovora o radu. Ponuda ugovora o
radu mora biti za radno mjesto u skladu sa stručnom spremom radnika.

Pravo
na otpremninu zbog razrješe­nja nema osoba kojoj je ponuđen ugovor o radu za
radno mjesto s istom ili većom plaćom.

XIX. OTKAZ UGOVORA O RADU

Članak 102.

Društvo i radnik mogu otkazati
ugovor o radu, redovitim ili izvanrednim otkazom, zavisno o tome da li se
ugovor otkazuje uz otkazni rok ili bez otkaznog roka.

Redoviti otkaz

Članak
103.

Društvo
može otkazati ugovor o radu uz, ovim Kolektivnim ugovorom, propisani otkazni
rok (redoviti otkaz) ako za to ima opravdani razlog u slučaju:

–
ako prestane potreba za obav­lja­nje određenog posla zbog gospodarskih,
tehničkih ili organizacijskih razloga (poslovno uvje­to­vani otkaz),

–
ako radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa
zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti (osobno uvjetovani otkaz) ili

–
ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skriv­ljenim ponaša­njem
radnika).

Smatra
se da zastupnik osigura­nja krši svoje obveze iz radnog odnosa iz alineje 3.
stavka 1. ako u razdob­lju od tri mjeseca neprekidno ili za šest mjeseci u
tijeku kalendarske godine ne ostvaruje planom predviđene zadatke u pribavi i
naplati premije osigura­nja, ili na teme­lju provizije ne ostvaruje najnižu
osnovnu plaću iz članka 63. ovoga Kolektivnog ugovora.

Radnik
može redovito otkazati ugovor o radu uz otkazni rok utvrđen ovim Kolektivnim
ugovorom (redoviti otkaz) ne navodeći razlog.

Članak
104.

Prije
redovitog otkaza uvjetovanog ponaša­njem radnika ovlaš­tena osoba dužna je
pisano upozoriti radnika na obveze iz radnog odnosa i mogućnost otkaza u
slučaju nastavka krše­nja tih obveza, osim ako postoje okolnosti zbog kojih
nije opravdano očekivati od Društva da to učini.

Prije
redovitog ili izvanrednog otkaziva­nja uvjetovanog po­na­ša­njem ili radom
radnika, ovlaštena osoba dužna je omogućiti radniku da iznese svoju obranu,
osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od Društva da to
učini.

Neopravdani razlog za otkaz

Članak 105.

Obraća­nje radnika zbog
opravdane sum­nje na korupciju ili u dobroj vjeri podnoše­nje prijave o toj sum­nji
odgovornim osobama ili nadležnim tijelima državne vlasti, ne predstav­lja
opravdani razlog za otkaz.

Članak 106.

Ugovor o radu sklop­ljen na određeno vrijeme sadržava
odredbu o tome da se može otkazati redovitim otkazom radnika ili Društva.

Izvanredni
otkaz

Članak 107.

Ako zbog osobito teške povrede
obveze iz radnog odnosa ili zbog neke druge osobito važne či­njenice, uz
uvažava­nje svih okolnosti i interesa obiju ugovornih strana nastavak radnog
odnosa nije moguć, svaka ugovorna strana ima opravdani razlog za otkaz ugovora
o radu bez obveze poštiva­nja propisanoga otkaznog roka.

Ugovor o radu može se izvanredno
otkazati samo u roku od 15 dana od dana sazna­nja za či­njenicu na kojoj se
izvanredni otkaz teme­lji, te se u obrazlože­nju otkaza treba ukazati na
opravdani razlog kao i poštiva­nje tog roka.

Oblik otkaza

Članak 108.

Otkaz mora biti u pisanom
obliku.

Ovlaštena osoba mora u pisanom
obliku obrazložiti otkaz, te ga dostaviti radniku kojem se otkazuje, na način
da se sa sigurnošću može utvrditi dan dostave otkaza.

Otkazni rok poči­nje teći od
dana dostave otkaza.

Otkazni rok

Članak 109.

Odredbe o traja­nju otkaznog
roka trebaju poštivati radnik i Društvo u slučaju redovitog otkaza.

Za vrijeme otkaznog roka Društvo
je dužno omogućiti radniku izostanak s rada 10 sati tjedno uz naknadu plaće, a
radi traže­nja novog zaposle­nja.

Ako radnik po odluci Društva
prestane s radom prije isteka otkaznog roka, Društvo mu je dužno isplatiti
naknadu plaće do isteka otkaznog roka, te mu priznati i sva ostala prava kao da
je radio do isteka otkaznog roka.

Članak 110.

Traja­nje otkaznog roka u
slučaju kad Društvo otkazuje radniku iznosi:

– dva tjedna, ako je radnik u
radnom odnosu u Društvu neprekidno ma­nje od godinu dana,

– mjesec dana, ako je radnik u
radnom odnosu u Društvu neprekidno godinu dana,

– mjesec dana i dva tjedna ako
je radnik u radnom odnosu u Društvu neprekidno dvije godine,

– dva mjeseca, ako je radnik u
radnom odnosu u Društvu neprekidno pet godina,

– dva mjeseca i dva tjedna, ako
je radnik u radnom odnosu u Društvu neprekidno deset godina,

– tri mjeseca, ako je radnik u
radnom odnosu u Društvu neprekidno dvadeset godina.

Otkazni
rok radniku koji je u Društvu proveo u radnom odnosu neprekidno dvadeset
godina, povećava se za dva tjedna ako je radnik navršio 50 godina života, a za
mjesec dana ako je navršio 55 godina života.

Radniku
kojem se ugovor o radu otkazuje zbog krše­nja obveza iz radnog odnosa (otkaz
uvjetovan skriv­ljenim ponaša­njem radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini
polovice otkaznih rokova utvrđenih u stavku 1. ovog članka.

Članak
111.

U
slučaju redovitog otkaza koji daje radnik otkazni rok je:

–
za rukovodne radnike 2 mjeseca

–
za radnike VII st. stručne spreme 1 mjesec

–
za sve ostale 15 dana.

U
slučaju redovitog otkaza radnika koji radi na rukovodnom mjestu i ima osobito
važan razlog, otkazni rok ne može biti duži od mjesec dana.

Otkaz s ponudom izmije­njenog
ugovora

Članak
112.

Društvo
može otkazati ugovor o radu i istovremeno predložiti radniku sklapa­nje ugovora
o radu pod izmije­njenim uvjetima (otkaz s ponudom izmije­njenog ugovora), ali
mora u obrazlože­nju navesti postoja­nje opravdanog razloga za otkaz ugovora o
radu.

Ako
u slučaju iz stavka 1. ovog članka radnik prihvati ponudu Društva, pridržava
pravo pred nadležnim sudom osporavati dopuštenost takvog otkaza ugovora.

O
ponudi za sklapa­nje ugovora o radu pod izmije­njenim uvjetima radnik se mora
izjasniti u roku koji odredi Društvo, a koji ne smije biti kraći od osam dana.

Savjetova­nje i suglasnost
radničkog vijeća o otkazu

Članak
113.

Ovlaštena
osoba je dužna svoju namjeru da otkaže ugovor o radu priopćiti radničkom
vijeću, te se dužna savjetovati sa radničkim vijećem na način i u rokovima
određenim zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom, u protivnom će odluka Društva
biti ništavna.

Ovlaštena
osoba Društva može donijeti odluku o otkazu ugovora u radu zbog poslovnih ili
osobno uvjetovanih razloga, samo uz suglasnost radničkog vijeća (Sindikata) u
slučaju kad se radi o:

–
radniku kojemu nedostaje ili pet godina staža ili pet godina života do stjeca­nja
uvjeta za odlazak u starosnu mirovinu po važećim propisima,

–
trudnici, odnosno majci ili ocu za vrijeme korište­nja porodnog dopusta,
odnosno jednu godinu nakon korište­nja tog dopusta,

–
samohranom rodite­lju, odnosno samohranom usvojite­lju s djetetom do 15 godina
starosti,

–
rodite­lju, odnosno usvojite­lju, koji uzdržava troje ili više malodobne djece,

–
rodite­lju djeteta sa smet­njama u razvoju koji zbog toga radi sa skraćenim
radnim vremenom.

Otpremnina kod otkaza ugovora
o radu

Članak 114.

Ako Društvo otkazuje ugovor o radu
radniku koji je u Društvu teme­ljem ugovora o radu radio najma­nje dvije (2)
godine neprekidno, radnik ima pravo na otpremninu, osim u slučaju otkaza koji
je uvjetovan ponaša­njem radnika.

Kad radnik prema Zakonu ima
pravo na otpremninu, pripada mu otpremnina u visini 40% prosječne mjesečne neto
plaće isplaćene radniku u pos­ljed­nja tri mjeseca prije prestanka ugovora o
radu za svaku navršenu godinu rada u Društvu, a najma­nje u visini 40%
prosječne neto plaće Društva za svaku navršenu godinu rada u Društvu.

Ukupni iznos otpremnine iz
stavka 2. ovog članka ne može biti veći od petnaest (15) prosječnih mjesečnih
bruto plaća koje je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o
radu ili petnaest (15) prosječnih bruto mjesečnih plaća Društva.

XX. RADNIČKO VIJEĆE

Članak 115.

Radnici imaju pravo na način
utvrđen Zakonom izabrati radničko vijeće.

Radničko vijeće brine o zaštiti
i promica­nju radničkih prava i interesa u Društvu.

U slučajevima utvrđenim Zakonom,
ovlaštena osoba će se savjetovati s radničkim vijećem ili će tražiti prethodnu
suglasnost radničkog vijeća.

Ako u Društvu nije uteme­ljeno
radničko vijeće, Sindikat ima sva prava i obveze radničkog vijeća propisane
Zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

XXI. PROGRAM ZBRINJAVANJA
VIŠKA RADNIKA

Članak
116.

Ako
Društvo u razdob­lju od 90 dana namjerava zbog gospodarskih, tehničkih ili
organizacijskih razloga otkazati najma­nje 20 ugovora o radu, dužno je izraditi
program zbri­njava­nja viška radnika.

Društvo
mora izraditi Program iz stavka 1. ako u razdob­lju od mjesec dana namjerava
zbog razloga iz stavka 1. otkazati više od 10 ugovora o radu u organizacijskom
dijelu Društva.

Pri
izradi Programa zbri­njava­nja viška radnika Uprava Druš­tva dužna je
savjetovati se s radničkim vijećem i nadležnom služ­bom zapoš­ljava­nja na
način uređen Zakonom, Kolektivnim ugovorom i ovim Pravilnikom.

Uprava
Društva dužna je radničkom vijeću i nadležnoj službi zapoš­ljava­nja
pravovremeno dostaviti u pisanom obliku pobliže podatke, kao što su razlozi za
namjeravane otkaze, broj i vrstu radnika koji će biti obuhvaćeni Programom kao
i rok u kojem namjerava otkazati ugovore o radu.

Nadležna
služba zapoš­ljava­nja o podacima iz prethodnog stav­ka ovog članka dužna se
očitovati u roku od osam dana od dana primitka podataka, a ako se u tome ne
očituje smatra se da nema primjedbi i prijedloga.

Uprava
Društva dužna je prilikom utvrđiva­nja Programa izjasniti se o miš­lje­njima i
prijedlozima radničkog vijeća i nadležne službe zapoš­ljava­nja, u svezi s
mjerama koje treba poduzeti da bi se spriječili ili na najma­nju mjeru
ograničili očekivani otkazi ugovora o radu, te o mjerama ublažava­nja štetnih
pos­ljedica otkaza ugovora o radu.

Obzirom da u Društvu nije uteme­ljeno
radničko vijeće, Uprava Društva će se na način utvrđen u prethodnim stavcima
savjetovati s nadležnom službom zapoš­ljava­nja i Sindikatom.

Članak 117.

Program zbri­njava­nja viška
radnika mora imati sadržaj propisan Zakonom.

Ukoliko
mjerama iz obveznog sadržaja Programa nije moguće radnicima osigurati zapos­le­nje,
može im se pod uvjetima i na način propisan Zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom
otkazati ugovor o radu.

Društvo
je dužno Program zbri­njava­nja viška radnika staviti na oglasnu ploču Društva odnosno
na drugi primjeren način obavijestiti radnike organizacijskog dijela, za koji
je donesen Program, i to u roku 8 dana od donoše­nja istog.

Društvo
je također dužno o Programu zbri­njava­nja viška radnika obavijestiti nadležnu
službu zapoš­ljava­nja u roku 8 dana od donoše­nja Programa.

Društvo
ne smije otkazati radniku prije ne­go što Program zbri­njava­nja viška radnika
dostavi nadležnoj službi zapoš­ljava­nja i prije ne­go što prođe 8 dana, za
koje vrijeme je ta služba dužna očitovati se o tom programu.

XXII. OSTVARIVANJE PRAVA I
OBVEZA IZ RADNOG ODNOSA

Osobe ovlaštene za odlučiva­nje
o pravima i obvezama iz radnog odnosa

Članak
118.

Osobe
ovlaštene za odlučiva­nje o pravima i obvezama iz radnog odnosa su:

–
u podružnici – direktor podružnice

–
u Generalnoj direkciji – osoba koju ovlasti Uprava.

Ovlašte­nje
za odlučiva­nje o pravima i obvezama iz radnog odnosa u drugom stup­nju ima
Uprava, odnosno osoba koju ovlasti Uprava.

Zaštita prava radnika

Članak
119.

Radnik
koji smatra da mu je povrijeđeno neko pravo iz radnog odnosa može u roku od 15
dana od dana dostave odluke kojom je povrijeđeno ­nje­govo pravo, odnosno od
dana sazna­nja za povredu prava zahtijevati od Društva ostvare­nje tog prava.

Zahtjev
za zaštitu prava iz radnog odnosa podnosi se Upravi Društva.

Ako
Uprava Društva u roku od 15 dana od dana dostave zahtjeva ne udovo­lji tom
zahtjevu, radnik može u da­lj­njem roku od 15 dana zahtijevati zaštitu
povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.

Ako
radnik u sporu pred nadležnim sudom iznese či­njenice koje opravdavaju sum­nju
da je zbog postupa­nja radnika prema odredbi članka 105. ovoga Kolektivnog
ugovora bio stav­ljen u nepovo­ljniji položaj od drugih radnika, što je dovelo
do povrede nekoga ­nje­govog prava iz radnog odnosa, smatrat će se da je ­nje­govo
pravo povrijeđeno ako Društvo ne dokaže drugačije.

Zaštitu povrijeđenog prava pred
nadležnim sudom ne može zahtijevati radnik koji prethodno Društvu nije podnio
zahtjev za zaštitu povrijeđenog prava.

Odredbe ovog članka ne primje­njuju
se na postupak zaštite dostojanstva radnika iz članka 56. ovoga Kolektivnog
ugovora.

Arbitraža za radne sporove
Croatia osigura­nja d.d.

Članak 120.

Radnik može dati prijedlog
ovlaštenoj osobi Društva, da ­nje­gov zahtjev za zaštitu prava protiv Odluke o
otkazu ugovora o radu riješi Arbitraža za radne sporove Croatia osigura­nja
d.d. (da­lje: Arbitraža). Prijedlog se podnosi zajedno sa zahtjevom za zaštitu
prava u roku 15 dana od dana primitka Odluke o otkazu ugovora o radu.

Sukladno članku 128. Zakona o
radu ovlaštena osoba Croatia osigura­nja d.d. i radnik u tom slučaju sklapaju
pisani sporazum o povjerava­nju radnog spora Arbitraži.

Odluka Arbitraže je konačna, te
se protiv te Odluke ne može zahtijevati zaštita pred nedležnim sudom.

Arbitraža radi u sastavu od pet članova
od kojih dva člana imenuje Sindikat, a dva Društvo, a predsjednika biraju
sporazumno.

Arbitraža u svom postupku primje­njuje
Zakon o parničnom postupku.

XXIII. SINDIKAT I UVJETI ZA
NJEGOV RAD

Članak
121.

Sindikat
kao pre­govaračka strana djeluje u Društvu na način uređen svojim Statutom.

Sindikat
je dužan u Društvu djelovati u skladu s odredbama zakona i ovoga Kolektivnog
ugovora.

Sindikat
je dužan izvijestiti Upravu Društva, odnosno ovlaš­tenu osobu, o imenova­nju i
ovlastima osoba koje mogu predstav­ljati i zastupati interese Sindikata,
odnosno radnike članove Sindikata.

Imenovane
osobe iz prethodnog stavka ovog članka pred ovlaštenim osobama mogu štititi
interese svojih članova, ako se radi o pojedinačnim ili skupnim pravima i
obvezama radnika, članova Sindikata.

Članak
122.

Ovlaštena
osoba dužna je omogućiti Sindikatu, teme­ljem članka 144.–146. Zakona o radu, a
u svezi članka 148. st. 3. istog Zakona, uvid u sve dokumente i akte koji su
mjerodavni za kontrolu primjene ovoga Kolektivnog ugovora u Društvu i
organizacijskom dijelu Društva.

Uprava
Društva, odnosno ovlaštena osoba, dužni su primiti i saslušati ovlaštenu osobu
Sindikata iz članka 121. stavka 3. ovog Kolektivnog ugovora, kada ova to
zatraži ili po dogovoru.

Članak
123.

Društvo
je dužno za obnaša­nje sindikalnih aktivnosti osigurati s­ljedeće uvjete i to:

–
prostor za rad i održava­nje sastanaka Sindikata i ­nje­govih tijela, bez
naplate troškova,

–
obračunava­nje i naplatu sindikalne članarine putem platnih lista,

– pravo na objav­ljiva­nje
oglasa na određenim mjestima koja su dostupna članstvu, kao i pravo
distribucije sindikalnog tiska,

–
materijalnu pomoć u financira­nju aktivnosti koje provodi Sindikat u Društvu.

Članak
124.

Ugovorne
strane, potpisnice ovoga Kolektivnog ugovora, suglasne su osigurati posebnu
zaštitu sindikalnog djelova­nja.

Pored
prava uređenih odredbama prethodnih članaka ovog Kolektivnog ugovora, Društvo
je obvezno osobama iz članka 121. stavka 3. ovoga Kolektivnog ugovora omogućiti
izostanak s rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) radi pohađa­nja sindikalnih
sastanaka, tečajeva, osposob­ljava­nja, seminare, kongresa i konferencija.

Članak
125.

Osobe
iz članka 121. stavka 3. ovoga Kolektivnog ugovora ne mogu radi sindikalnih
aktivnosti biti pozvane na odgovornost, niti ih se može na bilo koji način
dovesti u nepovo­ljniji položaj u odnosu na druge radnike Društva, članove
Sindikata.

Sindikalnom
povjereniku za vrijeme obav­lja­nja ­nje­gove funk­cije i dvije godine nakon
prestanka ­njenog obav­lja­nja ne može se, bez prethodne suglasnosti Sindikata
otkazati ugovor o radu.

Radniku
koji je izabran na profesionalnu dužnost u Sindikatu, a koji je radio u Društvu
najma­nje 2 godine, miruje radni odnos u Društvu.

Članak
126.

Društvo
je dužno omogućiti sindikalnim povjerenicima u podružnicama pravo na najma­nje
dva sata tjedno sindikalne aktivnosti, uz naknadu plaće tijekom kalendarske
godine.

Društvo
je dužno omogućiti sindikalnim povjerenicima izostanak s rada do 7 dana godiš­nje
radi pohađa­nja sindikalnih sastanaka, seminara, osposob­ljava­nja, kongresa
ili konferencija.

XXIV.
ŠTRAJK I SOCIJALNI MIR

Članak
127.

Društvo
ne može spriječiti pravo radnika na štrajk pod uvjetima utvrđenim Zakonom i
Kolektivnim ugovorom.

Članak
128.

Štrajk
i druge industrijske akcije Sindikat može poduzimati u slučaju krše­nja ili
nepoštiva­nja odredaba ovoga Kolektivnog ugovora, odbija­nja sklapa­nja
Kolektivnog ugovora, radi poveća­nja plaća i pobo­ljša­nja uvjeta rada, radi
izražava­nja solidarnosti s ostalim radništvom i u svim ostalim slučajevima
radi zaštite gospodarskih i socijalnih interesa, te zbog krše­nja prava iz rada
i u svezi s radom.

Članak
129.

U
slučaju neuspjelog mirnog rješe­nja spora, Sindikat, odnosno povjerenik
podružnice Sindikata, organizator štrajka, dužan je najaviti štrajk Upravi
Društva, odnosno ovlaštenoj osobi ako se štrajk organizira u podružnici, i to
najma­nje 5 dana prije ­nje­gova početka. U pisanoj najavi moraju se naznačiti
razlozi za štrajk, mjesto, dan i vrijeme početka štrajka.

Uprava
Društva odnosno ovlaštena osoba dužna je pisano odgovoriti na zahtjev
organizatora štrajka u roku od 48 sati prije početka zakazanog štrajka.

Najneophodniji poslovi na kojima
se za vrijeme štrajka ne smije prekidati rad su oni poslovi zbog prekida kojih
bi mogli biti ugroženi materijalni interesi oštećenih građana i osiguranika,
kao i poslovi vezani na održava­nje i sigurnost poslovnog prostora.

Društvo
ne smije tijekom štrajka zapoš­ljavati druge radnike umjesto štrajkača.

Članak
130.

Kada
je štrajk organiziran zbog neispu­nje­nja obveza iz Kolektivnog ugovora ili
odbija­nja sklapa­nja Kolektivnog ugovora troško­ve štrajka snosi Društvo.

Ako
se naknadno utvrdi da je Društvo prethodno ispunilo obveze zbog kojih je štrajk
organiziran, troškove štrajka snosi Sindikat, organizator štrajka.

XXV.
PRIMJENA KOLEKTIVNOG UGOVORA, NJEGOVE IZMJENE I DOPUNE

Članak 131.

U
ugovorima o radu, sklop­ljenim s radnicima – članovima Sindikata, kao i u
odlukama i aktima Društva ne mogu se utvrđivati i uređivati po vrsti i opse­gu
ma­nja individualna prava radnika, odnosno nepovo­ljniji uvjeti, prava i obveze
od onih, utvrđenih ovim Kolektivnim ugovorom.

Ukoliko
je dokumentima iz prethodnog stavka ovog članka utvrđeno ma­nje pravo ili
nepovo­ljniji uvjeti za radnika, primijenit će se odredbe ovoga Kolektivnog
ugovora, odnosno primje­njuje se za radnika povo­ljnije pravo.

Članak
132.

Ako
je odluka nadležnog tijela Društva, ovlaštene osobe ili koji drugi akt Društva
u suprotnosti s ovim Kolektivnim ugovorom, Sindikat će pokrenuti postupak
usklađiva­nja spomenutog akta s odredbama ovoga Kolektivnog ugovora.

Ako
pokušaj usklađiva­nja akta ili odluke iz prethodnog stavka ne uspije, pokrenut
će se postupak mire­nja.

Članak
133.

Postupak
mire­nja pokreće se ukoliko su obje strane suglasne da se ovaj postupak
provede.

Postupak
mire­nja provodi se pred Povjerenstvom za mire­nje. Povjerenstvo za mire­nje
sastav­ljeno od predsjednika i četiri člana, od kojih po dva člana imenuju
ugovorne strane, a članovi skupno imenuju predsjednika iz redova uglednih struč­njaka
u Društvu.

Članak
134.

Povjerenstvo
za mire­nje sastavit će pisani prijedlog nagodbe. Mire­nje je uspjelo, ako obje
strane prihvate prijedlog nagodbe.

Članak
135.

Svaka
ugovorna strana – potpisnica ovoga Kolektivnog ugovora ima pravo predložiti
izmjenu i dopunu ovoga Kolektivnog ugovora.

Postupak
izmjene i dopune pokreće se u pisanom obliku, a druga je strana obvezna
očitovati se na prijedlog izmjene i dopune u roku 30 dana, računajući od dana
primitka prijedloga.

XXVI. ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 136.

Odredbe ovoga Kolektivnog
ugovora odnose se na radnike Društva, članove Sindikata, raspoređene na radna
mjesta od I. (prve) do X. (desete) grupe složenosti, isk­ljučujući rukovodne
radnike u Društvu.

Na rukovodne radnike Društva
primje­njuju se odredbe ovog Kolektivnog ugovora, ako određena pita­nja nisu
drukčije re­gulirana ugovorom o radu.

Članak
137.

Ovaj se Kolektivni ugovor sklapa
na određeno vrijeme u traja­nju od dvije (2) godine i vrijedi do 15. svib­nja
2006. godine.

Najma­nje tri mjeseca prije
isteka roka iz prethodnog stavka ugovorne strane su obvezne očitovati se o
namjeri ­nje­gova produ­lje­nja, odnosno pokrenuti postupak za sklapa­nje
novoga Kolektivnog ugovora.

Ukoliko se strane ne očituju o
namjeri ­nje­gova produ­ljenja ili izmjene, sva prava utvrđena ovim Kolektivnim
ugovorom smatraju se produ­ljenim na rok od jedne godine, nakon koje­ga se roka
Kolektivni ugovor raskida.

Članak
138.

Ugovorne strane – potpisnice
ovoga Kolektivnog ugovora naj­ma­nje će dva puta godiš­nje raspraviti provođe­nje
ovog Kolektivnog ugovora, kao i ­nje­gove učinke.

Članak 139.

Ugovorne strane – potpisnice
ovoga Kolektivnog ugovora imenovat će stručno tijelo za praće­nje i tumače­nje ­nje­govih
odredaba.

Zajedničko tijelo iz stavka 1.
ovog članka imat će šest članova, od kojih Sindikat imenuje tri člana, a
Društvo da­lj­nja tri člana.

Članak 140.

Troškove priprema­nja, praće­nja
i ostvariva­nja Kolektivnog ugovora snosi Društvo i Sindikat svaki u svom
dijelu.

Članak 141.

Ovaj Kolektivni ugovor je sklop­ljen
kad ga potpišu ovlašteni predstavnici obiju ugovornih strana.

Članak
142.

Ovaj Kolektivni ugovor primje­njuje
se od 16. svib­nja 2004. godine.

Sukladno Zakonu o radu, Sindikat
će ovaj Kolektivni ugovor dostaviti nadležnom tijelu radi upisa u K­njigu
evidencije kolektivnih ugovora.

Ovaj Kolektivni ugovor objavit
će se na način predviđen Zakonom o radu.

Zagreb, 11. svib­nja 2004.

Granski sindikat zaposlenih                   Croatia osiguranje d.d.
u osigura­nju Hrvatske
predsjednik Sindikata                           predsjednik Uprave
**Miroslav** **Hra****šćanec****,** v. r.                  **dr****. sc****. Marijan** **Ćurkovi****ć,** v. r.

član Uprave
**mr. sc. Ivan Modrić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

KATEGORIJE
RADNIH MJESTA PREMA SLOŽENOSTI POSLOVA

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Red.** | **Radno mjesto** | **Koef. složenosti** | **Tarifni razred** | **1. PRIBAVA** | **2. LIKVIDACIJA** | **3. FINAN.-RAČUN.** | **4. PRAVNI OPĆI** | **5. EOP** |
| **br.** | **(opći naziv)** | **u rasponu** | **unutar raspona** | **Poslovi** | **Poslovi** | **Poslovi** | **Poslovi** | **Poslovi** |
| 1. | Šef odjela | 3.00–3.50 | 3.20–3.50 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 3.00–3.20 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 2. | Organizator poslova | 2.70–3.00 | 2.90–3.00 | vodite­lj mreže prod. | vodit. odsjeka procjene | vodite­lj odsjeka plasmana | vodite­lj općih posl. | koordinator Re­gion. |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 2.80–2.90 | osig. | likvid. prav. posl., re­gresa | vodite­lj premijskog k­njig. | vodite­lj prav. posl. | centra za EOP |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 2.70–2.80 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | vodite­lj plansko-anal. | vodite­lj kadrov. | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | vodite­lj stručne obrade | if !supportEmptyParas endif | poslova | poslova | if !supportEmptyParas endif |
| 3. | Samostalni stručni | 2.40–2.70 | 2.60–2.70 | ugovor. složenijih osigur. | procjena složenijih šteta | slož. poslovi plasmana | pravni zastupnik | koordinator EOP-a |
| if !supportEmptyParas endif | referent | if !supportEmptyParas endif | 2.50–2.60 | razvoj i osig. života | kontr. likvid. složen. šteta | bilancista | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 2.40–2.50 | preventiva | pravni zastupnici | glavni k­njigovođa | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | revizija rizika | inokorespondenti | plan i analiza | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | kontrola ugovor. osig. | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | vodite­lj glav. zastupstva | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 4. | Stručni referent | 2.10–2.40 | 2.30–2.40 | ugovara­nje osigura­nja | procjena i kontr. likv. šteta | poslovi plasmana | pravni poslovi, | samost. programer |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 2.20–2.30 | kontrola. tarife | if !supportEmptyParas endif | plan i analiza | re­gresi i sporovi | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 2.10–2.20 | ugovor. kolektivnih i | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | grupnih osigura­nja | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 5. | Samostal. referent | 1.80–2.10 | 2.00–2.10 | tarifer osigura­nja | procjena jednost. šteta | konter složenosti posl. | pravni poslovi i | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1.90–2.00 | ugovara­nje osig. AO | likvidacija šteta | događaja | re­gresi | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1.80–1.90 | zastupnici osig. | if !supportEmptyParas endif | obračun plaća | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | naplata kompenzacije | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | plan i analiza | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 6. | Referent | 1.50–1.80 | 1.70–1.80 | tehnička kontrola dokum. | evident. i kompletira­nje | kreditni poslovi | kadrovski poslovi | samostalni operater |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1.60–1.70 | obrada osig. života | šteta | konter jednost. posl. | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1.50–1.60 | kontrola napl. osig. života | if !supportEmptyParas endif | događaja | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | praće­nje naplate premije | if !supportEmptyParas endif | obračun plaća | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | zastupnik revizor | if !supportEmptyParas endif | likvid. platn. prometa i | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | stroga evidencija | if !supportEmptyParas endif | blagajni | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | finan. k­njigov.-operater | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | premijski k­njig., samost. | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | statist | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 7. | Pom. referent | 1.30–1.50 | 1.40–1.50 | osig. imovine inoz. vlas. | isplata–doznaka šteta | operater | kadrovski poslovi | operater računala |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1.30–1.40 | tehnički posl. reosig. | if !supportEmptyParas endif | statističar | ekonom | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | fakturist | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | recepcioner | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | vođe­nje skadencara | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | održava­nje vozila | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | naplata osig. života | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | održava­nje | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | kontr. prem. otkupa života | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | objekata i opreme | if !supportEmptyParas endif |
| 8. | Admin-daktil. | 1.15–1.30 | 1.20–1.30 | tajnički poslovi | tajnički poslovi | tajnički poslovi | telefonist | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1.15–1.20 | ostali administr. poslovi | ostali administr. poslovi | ostali administr.-daktil. | administrator- | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | poslovi | daktilograf | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | prijem. pošte i ekspedit | if !supportEmptyParas endif |
| 9. | Manipulant | 1.00–1.15 | 1.10–1.15 | arhiva i kartoteka | evidencija i statistika šteta | if !supportEmptyParas endif | dostav­ljač arhivar | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1.00–1.10 | ostala evidencija | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 10. | Čistačica | 1.00 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | čistačica |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Kolektivni ugovor, NN 77/2004-1564
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)