## Pravilnik o osnovama financiranja visoke naobrazbe na javnim visokim učilištima

### NN 25/1996 (29.3.1996.), Pravilnik o osnovama financiranja visoke naobrazbe na javnim visokim učilištima

# MINISTARSTVO ZNANOSTI I TEHNOLOGIJE

Na temelju članka 143. Zakona o visokim učilištima
(»Narodne novine«, broj 96/93; 34/94. i 48/95.), ministar
znanosti i tehnologije donosi

## PRAVILNIK

### O OSNOVAMA FINANCIRANJA VISOKE NAOBRAZBE NA JAVNIM VISOKIM UČILIŠTIMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom propisuju se standardna opterećenja u nastavi,
nastavne obveze, te ostali čimbenici za određivanje
novčane podloge rada javnih visokih učilišta
(u daljnjem tekstu: visoka učilišta), način
na koji ministar znanosti i tehnologije (u daljnjem tekstu: Ministar)
utvrđuje broj radnih mjesta za koja se plaće i druga
primanja osiguravaju u proračunu Republike Hrvatske, te
ostala pitanja u svezi s osnovama financiranja visoke naobrazbe
na visokim učilištima.

Članak 2.

Visoka učilišta stječu sredstva za obavljanje
svoje djelatnosti prema izvorima propisanim odredbom članka
137. Zakona o visokim učilištima (u daljnjem tekstu:
Zakon).

Sredstva za rad visokih učilišta koja se osiguravaju
u proračunu Republike Hrvatske doznačuje Ministarstvo
znanosti i tehnologije (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) za namjene
utvrđene člankom 138. stavkom 2. Zakona.

Sredstva za rad visokih učilišta, koja nisu osigurana
u proračunu Republike Hrvatske, pribavljena obavljanjem
djelatnosti koriste se na način propisan ovim pravilnikom.

Ministarstvo će visokom učilištu doznačavati
sredstva za djelatnost, posebice za nastavne programe koji su
doneseni u skladu sa Zakonom, a Ministarstvo ih je prihvatilo
za financiranje.

Ostali programi mogu se izvoditi ako su doneseni u skladu sa Zakonom
i ako se za njih osiguraju sredstva.

II. DJELATNOST VISOKIH UČILIŠTA

Članak 3.

Visoka učilišta obavljaju djelatnost visoke naobrazbe
i znanstvenoistraživačku djelatnost.

Visoka učilišta mogu obavljati visokostručni,
umjetnički i znanstveni rad, te ostale djelatnosti koje
su u svezi s nastavnom i znanstvenoistraživačkom djelatnošću,
na način propisan Zakonom, ovim pravilnikom i općim
aktima visokog učilišta.

*II.1. Nastavna djelatnost*

Članak 4.

Visoka učilišta ustrojavaju i izvode nastavu na sveučilišnim
i stručnim studijima.

Nastava na studijima izvodi se u skladu s nastavnim programom
kojim se u dijelu utvrđuje i oblik njezina izvođenja (predavanja,
vježbe, seminari, konzultacije, mentorstvo, ispiti i dr.)

Nastava iz stavka 1. ovoga članka izvodi se u nastavnim
grupama čija satnica je propisana nastavnim planom.

Članak 5.

Nastavne grupe ustrojavaju se:

a) za predavanja \_ grupa broji do 150 studenata

b) za seminare \_ grupa broji do 30 studenata

c) za vježbe:

\_ auditorne vježbe, vježbe iz stranog jezika \_ grupa
broji do 30 studenata

\_ vježbe tjelesnog odgoja/rekreacije \_ grupa broji do 40
studenata

\_ metodičke vježbe, vježbe primijenjene kineziologije
\_ grupa broji do 15 studenata

\_ vježbe u praktikumu, laboratorijske, eksperimentalne, terenske,
lektorske i govorne, sekcijske i projektantske \_ grupa broji do
10 studenata

\_ konstrukcijske i kliničke vježbe \_ grupa broji do
6 studenata.

\_ posebne kliničke vježbe (ginekološke, kirurške,
i sl.) do 4 studenta.

Na umjetničkom studiju nastavne grupe ustrojavaju se:

\_ u glazbenom obrazovanju za glavni glazbeni predmet, te obligatne
predmete kod kojih priroda izvođenja nastave zahtijeva individualni
pristup, nastava je individualna, a za ostale programe grupe čine
4-12 studenata;

\_ u likovnom obrazovanju u I i II. godini studija grupu čini
4-6 studenata, a u III. i IV. godini 2-4 studenta;

\_ u studijima dramskih umjetnosti za glavni predmet studija nastava
je individualna, a za ostale predmete u grupi od 4-12 studenata.

Nove grupe mogu se ustrojiti kada se broj studenata u grupama
poveća za najmanje 20% u odnosu na broj propisan stavcima
1. i 2. ovoga članka.

Ministarstvo neće snositi troškove izvođenja nastave
na programima, odnosno predmetima, na koje se upisalo manje od
10 studenata, osim u slučajevima navedenim u ovom članku
i slučajevima kada to posebno odobri ministar.

Članak 6.

Troškove studija za studente koji studiraju uz potporu Ministarstva
u cijelosti snosi Ministarstvo, dok svi ostali studenti troškove
svog studiranja podmiruju plaćanjem školarine.

Visinu školarine za dodiplomske studije utvrđuje Ministarstvo
na prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva,
vodeći računa o troškovima studija.

Visinu školarine za poslijediplomske studije utvrđuje
Ministarstvo na prijedlog Vijeća za novčanu potporu
visokog školstva vodeći računa o troškovima
studija i prijedlogu visokog učilišta koje izvodi
studij.

Prihod od školarina visoka učilišta utrošit
će, sukladno članku 2. stavku 4. i 5. Pravilnika
o mjerilima i načinu korištenja prihoda javnih visokih
učilišta i javnih znanstvenoistraživačkih
instituta ostvarenih na tržištu od obavljanja svoje
djelatnosti (»Narodne novine« 103/95.), (u daljnjem
tekstu: Pravilnik o mjerilima).

Prihode ostvarene od školarina visoka učilišta
će, sukladno Pravilniku o mjerilima, a temeljem posebnog
općeg akta raspodijeliti:

\_ za unapređenje djelatnosti visokih učilišta:
nabavku opreme, literature, investicije i investicijsko održavanje;

\_ za podmirenje troškova izvedbe programa u okviru troškova
poslovanja visokog učilišta:

\_ za plaćanje potrebnog rada izvan normirane djelatnosti
propisane člankom 13 ovoga pravilnika.

*II.2. Programi stalnog usavršavanja*

Članak 7.

Pored studija visoka učilišta mogu ustrojavati i izvoditi
programe stalnog usavršavanja studenata, odnosno polaznika,
u skladu sa statutom visokog učilišta.

Polaznici programa stalnog usavršavanja plaćaju naknadu
u visini koju odredi visoko učilište, ukoliko ovi
troškovi nisu predviđeni Državnim proračunom.
Ako su troškovi predviđeni Državnim proračunom,
visina školarine određuje se na način predviđen
člankom 6. stavak 2 i 3. ovoga pravilnika.

Prihod od programa stalnog usavršavanja visoko učilište
može utrošiti na način propisan člankom
6. ovoga pravilnika.

*II.3. Znanstvenoistraživačka i stručna djelatnost*

Članak 8.

Visoka učilišta mogu ugovarati i izvoditi znanstvene
i stručne programe ili projekte.

Troškovi projekata ili programa iz stavka 1. ovoga članka
moraju se u cijelosti pokriti iz njihova prihoda.

U obračun troškova obvezatno se uračunava radno
vrijeme zaposlenika zaposlenih na ugovorenom projektu odnosno
programu te svi ostali direktni troškovi (putovanja i dnevnica,
sirovina i opreme, energije i dr.).

Prihod od zananstvenoistraživačkih, odnosno stručnih
projekata i programa, visoko učilište utrošit
će sukladno članku 3. stavku 2. i 3. Pravilnika o
mjerilima.

Prihode ostvarene prema stavku 1. visoko učilište
će, sukladno Pravilniku o mjerilima, a temeljem posebnog
općeg akta raspodijeliti:

\_ za unapređenje djelatnosti visokih učilišta:
nabavku opreme, literature, investicije i investicijsko održavanje;

\_ za podmirenje troškova izvedbe programa u okviru troškova
poslovanja visokog učilišta;

\_ za plaćanje potrebnog rada izvan normirane djelatnosti
propisane člankom 13 ovog pravilnika.

Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na ugovore o izvedbi
projekata i programa u svezi s provedbom Nacionalnog znanstvenoistraživačkog
programa a koji se financiraju iz Državnog proračuna.

III. INVESTICIJE

Članak 9.

Investicijski radovi (izgradnja objekata i veći popravci)
provode se prema godišnjem, ili višegodišnjem planu
koji uz suglasnost Ministarstva donosi visoko učilište.
Sredstva za invensticijske radove doznačuje Ministarstvo
ili se osiguravaju iz vlastitih prihoda visokog učilišta.

Dio sredstava za tekuće održavanje objekata i opreme
Ministarstvo doznačuje (prema procjeni stvarne situacije
i veličini visokog učilišta) bez posebne naznake
u okviru doznaka za troškove poslovanja.

IV. TROŠKOVI POSLOVANJA

Članak 10.

Ministarstvo doznačuje visokom učilištu sredstva
za troškove poslovanja u skladu s troškovima studija,
odnosno troškovima ostvarenja znanstvenih i nastavnih programa.

Polazna osnova za utvrđivanje iznosa sredstava iz stavka 1.
ovoga članka temelji se na visini prosječnih mjesečnih
troškova u zadnje dvije godine.

Vijeće za novčanu potporu izvršit će uz
pomoć stručnih povjerenstava prosudbu stvarnih troškova
izvedbe programa studija visokih učilišta te predložiti
Ministarstvu usklađeno doznačavanje sredstava visokim
učilištima prema stvarnim troškovima poslovanja.

Doznaka sredstava na način propisan stavkom 3. ovoga članka
umanjuje se za 20% od prihoda u prethodnoj školskoj godini
koje je visoko učilište ostvarilo od studenata dodiplomskog
studija koji sami plaćaju svoj studij.

Ušteđena sredstva iz prethodnog stavka ovoga članka
utrošit će se na poboljšanje materijalnog položaja
visokih učilišta koja zbog objektivnih okolnosti ne
mogu ostvariti vlastite prihode.

V. ZAPOSLENICI NA VISOKIM UČILIŠTIMA

Članak 11.

U izvođenju nastave sudjeluju nastavnici i suradnici.

U nastavi mogu sudjelovati i zaposlenici koji pod neposrednim
stručnim nadzorom nastavnika i suradnika sudjeluju u pripremi
ili izvođenju dijela nastave (stručni suradnici, laboranti,
instruktori, programeri, i ostalo pomoćno nastavno osoblje),
u skladu s nastavnim planom i programom.

Zaposlenici iz stavka 2. ovoga članka moraju imati najmanje
srednju stručnu spremu.

Članak 12.

Obveze zaposlenika na visokim učilištima (nastavni,
znanstveni i stručni rad) utvrđuju se u okviru 42-satnog
radnog tjedna (puno radno vrijeme).

Ispunjavanje obveza nastavnika i suradnika utvrđuje se u skladu
s opterećenjem u direktnoj nastavi, temeljem satnice iz
nastavnog plana i programa.

Obveze zaposlenika koji rade nepuno radno vrijeme proporcionalno
se umanjuju.

Člalnak 13.

Puno nastavno opterećenje nastavnika izabranih u znanstveno-nastavna
zvanja i suradnika izabranih u jedno od asistentskih zvanja iznosi
300 norma sati godišnje.

Puno nastavno opterećenje nastavnika izabranih u jedno od
nastavnih zvanja iznosi 450 norma sati godišnje.

Puno nastavno opterećenje stručnih suradnika, laboranata,
te pomoćnog nastavnog osoblja iznosi 600 norma sati godišnje.

Za izračun norma sati vrednuje se:

\_ jedan sat predavanja kao 2 norma sata

\_ jedan sat seminara kao 1,5 norma sati

\_ jedan sat vježbi kao 1 norma sat

\_ jedan sat pomoći kod izvođenja vježbi i ostalih
oblika izvođenja nastave kao 1 norma sat.

Odstupanje od vrijednosti propisanih stavkom 1. ovoga članka,
a koja iznose do 20% smatraju se punim nastavnim opterećenjem.

Pod punim opterećenjem nastavnika koji obavljaju dužnost
dekana i prodekana smatra se 20% odnosno 50% vrijednosti propisanih
stavkom 1. ovoga članka.

Ostali oblici izvođenja nastavne djelatnosti (pripreme predavanja,
vježbi ili seminara, ispiti, korekcije programa, konzultacije
sa studentima, kolokviji, mentorstvo diplomskih radova, terenska
nastava, pisanje udžbenika), kao i sudjelovanja u radu stručnih
vijeća i ostalih tijela visokih učilišta, te
sudjelovanja u radu povjerenstava, sastavni su dio nastavnog opterećenja
i posebno se ne vrednuju.

*V. 1. Rad iznad nastavne norme*

Članak 14.

Nastavnici izuzetno mogu izvoditi nastavu na teret Ministarstva
više od punog nastavnog opterećenja.

Nastavniku za rad iznad punog nastavnog opterećenja iz članka
16. ovoga pravilnika, pripada, na teret Ministarstva, naknada
najviše do 30% sredstava iznosa propisanog općim aktom
visokog učilišta.

*V.2. Rad ispod nastavne norme*

Članak 15.

Nastavnici i suradnici čije je nastavno opterećenje
manje od punog opterećenja iz članka 13. ovoga pravilnika
dužni su obveze do punog radnog vremena ispuniti radom u
ostalim djelatnostima visokih učilišta, kao što
su to ugovorni projekti, izvođenje nastave na poslijediplomskom
studiju ili dodiplomskom studiju koje visoko učilište
izvodi na drugom visokom učilištu i dr.

Nastavnici i suradnici koji ne ostvaruju pravo na punu plaću
iz svoje nastavne djelatnosti dužni su, u postotku neostvarene
norme, razliku do punog iznosa osnovne plaće nadoknaditi
iz rada u ostalim djelatnostima visokog učilišta,
iz stavka 1. ovoga članka.

*V. 3. Znanstveni novaci*

Članak 16.

Uz osobe izabrane u suradnička zvanja u izvođenju dijela
nastave (vježbe, seminari i dr.) sudjeluju i znanstveni novaci
koji sklapaju ugovor o radu na način propisan posebnim
zakonom i na visokom učilištu mogu se birati u jedno
od istraživačkih ili suradničkih zvanja.

Mlađi asistenti i asistenti (izabrani u suradnička
ili istraživačka zvanja, odnosno znanstveni novaci)
ne smiju raditi u nastavi iznad punog nastavnog opterećenja
propisanog člankom 13. ovoga pravilnika.

*V. 4. Vanjski suradnici*

Članak 17.

U izvođenju nastave na visokom učilištu mogu sudjelovati
osobe koje nisu sklopile ugovor o radu (vanjski suradnici), ali
su u skladu s odredbama Zakona izabrani u naslovno zvanje na visokom
učilištu, ili su nastavnici ili znanstvenici iz drugog
visokog učilišta ili znanstvenoistraživačkog
instituta.

Temelj obračuna troškova vanjskih suradnika je puno
nastavno opterećenje od 600 norma sati godišnje.

*V. 5. Zaposlenici koji obavljaju stručne i opće
poslove*

Članak 18.

U obavljanju djelatnosti visokih učilišta sudjeluju
i zaposlenici koji obavljaju stručne i opće poslove
(pravne, stručno-administrativne, financijsko-računovodstvene,
tehničke i ostale poslove).

*V. 6. Zaposlenici za koje se sredstva za plaće, druga
primanja i naknade osiguravaju u proračunu Republike Hrvatske*

Članak 19.

Na temelju elemenata propisanih ovim pravilnikom (veličina
nastavnih grupa i broja norma sati), te broja sati propisanih
nastavnim programima koje je Ministarstvo prihvatilo za financiranje,
visoko učilište izradit će ustroj radnih mjesta,
a Ministar će utvrditi uvjete kojima će se odrediti
broj zaposlenika na visokom učilištu za koje će
se sredstva za plaće i ostala primanja i naknade osiguravati
u proračunu Republike Hrvatske.

Broj nastavnika, broj suradnika i broj zaposlenika iz stavka 2.
članka 11. ovoga pravilnika utvrdit će se na način
da se broj sati propisan za izvedbu nastavnog programa (predavanja,
seminari, vježbe), pretvoren u norma sate na način
utvrđen u stavku 4. članak 13. ovog pravilnika, pomnoži
sa brojem grupa potrebnih za njihovo izvođenje i podijeli
s punim nastavnim opterećenjem izvoditelja, prema njihovoj
strukturi i nastavnim opterećenjima navedenim u članku
13. i članku 17. ovog pravilnika.

Broj nastavnika, broj suradnika i broj ostalih zaposlenika utvrđen
na način iz prethodnog stavka, pomnožit će se
prosječnim koeficijentom za svaku grupu zvanja navedenu
člankom 13. ovog pravilnika, kako bi se dobio zbroj koeficijenata
zaposlenika koji sudjeluju u izvođenju i pripremi nastave.

Za zaposlenike koji obavljaju stručne i opće poslove
(zaposlenici iz članka 18. ovog pravilnika) odobriti će
se sredstva za njihove plaće u iznosu do 15% od vrijednosti
zbroja koeficijenata zaposlenika (ZKZ) iz stavka 6. ovog članka.
U izuzetnim slučajevima (rad na više lokacija uz posebno
ustrojstvo ustrojbenih jedinica) Ministarstvo može odobriti
veći broj zaposlenika koji obavljaju stručne i opće
poslove.

Za zaposlenike koji rade na poslovima održavanja čistoće
odobrit će se sredstva za njihove plaće i ostala primanja
i naknade na način da na svakih 900 m² dolazi po jedno
plaćeno radno mjesto. U izuzetnim slučajevima (kliničke
ili laboratorijske prostorije) Ministarstvo može odobriti
veći broj zaposlenika za održavanje čistoće.

Zbroj koeficijenata svih zaposlenika iz st. 3, 4. i 5. ovoga članka
čini ukupan zbroj koeficijenata djelatnika (ZKZ) visokog
učilišta.

Članak 20.

Zbroj koeficijenata zaposlenika koji su sklopili ugovor o radu
s ustanovama i drugim pravnim osobama osnovanim prema članku
16. i 17. Zakona, odnosno sa sveučilištem (zaposlenici
rektorata i ostalih ustrojbenih jedinica sveučilišta,
uključujući stalno zaposlene nastavnike i vanjske
suradnike u nastavi) utvrđuje Ministar na temelju akta o ustroju
radnih mjesta.

Članak 21.

Visoko učilište dužno je prije zapošljavanja
novih zaposlenika zatražiti suglasnosti Ministarstva.

Ukoliko Ministarstvo ne odgovori u roku od 30 dana od uredno podnesenog
zahtjeva smatra se da je suglasnost izdana.

Suglasnost iz st. 1. ovoga članka nije potrebna za zamjenu
privremeno odsutnog zaposlenika.

Članak 22.

O svakoj promjeni nastaloj u svezi sa zaposlenim zaposlenicima
(novi zaposlenik, izbor u više zvanje, neplaćeni dopust,
bolovanja, i sl.) visoka učilišta dužna su izvijestiti
Ministarstvo u roku od osam (8) dana od nastale promjene.

Članak 23.

Rad vanjskih suradnika u izvođenju nastave uračunat
je u zbroj koeficijenata iz članka 20. ovoga pravilnika.

Članak 24.

Pri donošenju novih nastavnih programa, odnosno promjeni
postojećih, visoka učilišta dužna su se
uklopiti u ukupni broj koeficijenata.

U slučaju bitnih odstupanja, koja bi zahtijevala promjenu
zajedničkog koeficijenta zaposlenika (ZKZ), potrebna je
prethodna suglasnost Ministarstva o prihvaćanju financiranja
novog programa.

Ministarstvo može u slučaju privremene potrebe za
povećanjem kapaciteta visokog učilišta odobriti
dodatne zajedničke koeficijente zaposlenika (ZKZ) za potrebe
provedbe nastavnog programa kojim se privremeno korigira kapacitet
visokog učilišta.

Ministarstvo će u slučaju bitne promjene programa
ili ustroja visokog učilišta odrediti novi zajednički
koeficijent zaposlenika (ZKZ) visokog učilišta.

VI. NADZOR

Članak 25.

Nadzor nad provedbom ovoga pravilnika provodi Ministarstvo.

Kada Ministarstvo utvrdi da je došlo do povrede ovoga pravilnika,
upozoriti će čelnika visokog učilišta
na uočenu povredu i ostaviti mu rok za njeno otklanjanje.

Ako u ostavljenom roku ne budu otklonjene uočene povrede
Ministarstvo će poduzeti mjere iz svoje nadležnosti.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 26.

Ministar će u roku od mjesec dana od stupanja na snagu ovoga
pravilnika utvrditi privremeni zbroj koeficijenata (ZKZ) za radna
mjesta službenika i namještenika na visokim učilištima
za koja se sredstva za plaće osiguravaju u proračunu
Republike Hrvatske na način propisan člankom 19.
ovoga pravilnika.

Ministar će privremeni zbroj koeficijenata utvrditi na temelju
podataka u nadležnoj službi Ministarstva i podataka
koja su mu visoka učilišta dostavila u svezi s nastavnim
programom za izvođenje nastave u školskoj 1994/95. godini.

Čelnici visokih učilišta dužni su u roku
od 30 dana od dana utvrđivanja privremenog zajedničkog
koeficijenta zaposlenika (ZKZ) iz stavka 1. ovoga članka
uskladiti akte o ustroju radnih mjesta s odredbama ovoga pravilnika,
te rasporediti zaposlenike prema usklađenom aktu o ustroju
radnih mjesta za koja se sredstva za plaće osiguravaju u
proračunu Republike Hrvatske.

Članak 27.

Visoka učilišta koja temeljem podataka iz stavka 2.
članka 26. ovoga pravilnika imaju ukupni manjak nastavnog,
znanstveno-nastavnog i suradničkog osoblja (stalno zaposleni
i vanjski suradnici u nastavi) iznad 20%, moraju do kraja školske
1995/96. godine predložiti nastavne planove i programe usklađene
s raspoloživim brojem nastavnika i suradnika, odnosno korigirati
kapacitet visokog učilišta prema potrebama Republike
Hrvatske za određenim obrazovnim profilima.

Visokim učilištima iz stavka 1. ovoga članka
odrediti će se privremeni zbroj koeficijenata zaposlenika
do visine zaposlenih i vanjskih suradnika u školskoj 1994/95.
godini.

Ministarstvo će, prije donošenja konačnog zbroja
koeficijenata zaposlenika, u zajednici sa sveučilištem
uskladiti financiranje promijenjenih nastavnih programa visokih
učilišta iz stavka 1. ovoga članka.

Visoka učilišta koja temeljem podataka iz stavka 2.
članka 26. ovoga pravilnika imaju ukupni manjak nastavnog,
znanstveno/nastavnog i stručnog osoblja (stalno zaposleni
i vanjski suradnici u nastavi) ispod 20%, temeljem odredbi iz
stavka 2. članka 13 ovoga pravilnika neće mijenjati
ukupni broj zaposlenika, ali mogu predložiti nastavne programe,
ili promjenu kapaciteta, usklađene s raspoloživim brojem
nastavnika i suradnika.

Članak 28.

Ministar će do kraja školske 1995/96. godine utvrditi
konačni zbroj koeficijenata (ZKZ) za radna mjesta službenika
i namještenika na visokim učilištima za koja
se sredstva za plaće osiguravaju u proračunu Republike
Hrvatske na način propisan člankom 19. ovoga pravilnika.

Ministar će konačni zbroj koeficijenata (ZKZ) utvrditi
na temelju detaljne obrade podataka o programu za izvođenje
nastave u školskoj 1994/95. godini, kao i analize za financiranje
prihvaćenih nastavnih programa za školsku 1996/97.
godinu, broja studenata, raspoloživog prostora, broja zaposlenika
i drugih relevantnih pokazatelja.

Čelnici visokih učilišta dužni su u roku
od 30 dana od dana donošenja konačnog zajedničkog
koeficijenta zaposlenika iz stavka 1. ovoga članka uskladiti
akte o ustroju radnih mjesta s odredbama ovog pravilnika, te rasporediti
zaposlenike prema usklađenom aktu o ustroju radnih mjesta
za koja se sredstva za plaće osiguravaju u proračunu
Republike Hrvatske.

Članak 29.

Visoka učilišta mogu zaposliti i veći broj zaposlenika
od broja za koje se sredstva za plaće osiguravaju u proračunu
uz obvezu da im osiguraju plaće i ostale naknade i primanja.

Ukupna sredstva za plaće i ostale naknade i primanja zaposlenika
ne smiju prijeći iznos od 80% ukupnih godišnjih prihoda
visokog učilišta.

U prihode iz stavka 2. ovoga članka ne ubrajaju se sredstva
namijenjena za investicije.

Visoka učilišta dužna su osigurati i sredstva,
iz vlastitih izvora, u svezi s troškovima poslovanja vezanim
uz rad zaposlenika iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 30.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 602-01/96-07/005.
Urudžbeni broj: 533-04-96-1
Zagreb, 20. ožujka 1996.

Potpredsjednik Vlade i
ministar znanosti i tehnologije
**prof. dr. sc. Ivica Kostović,** v. r.

---

Pravilnik, NN 25/1996-471