## Zakon o zaštiti svjedoka

### NN 163/2003 (16.10.2003.), Zakon o zaštiti svjedoka

if !supportEmptyParas endif

# hrvatski sabor

2340

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAŠTITI SVJEDOKA

Proglašavam
Zakon o zaštiti svjedoka, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 1. listopada
2003.

Broj:
01-081-03-3306/2
Zagreb, 6. listopada 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O ZAŠTITI SVJEDOKA

1. Uvodni dio

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuju uvjeti i postupci za pružanje zaštite i pomoći ugroženim i
njima bliskim osobama, koje su iz­lo­žene ozbiljnijoj opasnosti po život,
zdravlje, tjelesnu nepovredivost, slobodu ili imovinu većeg opsega zbog
iskazivanja u kaznenim postupcima za kaznena djela predviđena u ovom Zakonu.

Za
uključenje u Program zaštite potreban je pristanak ugro­žene osobe.

Primjena
mjera iz ovoga Zakona u odnosu na maloljetne ugrožene osobe ne može se poduzeti
bez pristanka roditelja ili skrbnika. U odnosu na osobe djelomice ili potpuno
lišene poslov­ne sposobnosti odobrenje daje osoba ovlaštena za zastupanje
ugrožene osobe po zakonu ili skrbnik.

Članak 2.

Pojedini izrazi upotrijebljeni u ovom Zakonu imaju
sljedeće značenje:

1. Ugrožena osoba je svjedok ili druga osoba čije je
uklju­čenje u Program zaštite opravdano zbog vjerojatnosti ugrožavanja života,
zdravlja, tjelesne nepovredivosti, slobode ili imovine većeg opsega, poradi
važnosti njihovih saznanja za kazneni postupak.

2. Bliska osoba je član zajedničkog kućanstva
ugrožene osobe, kao i druga osoba koju ona označi i zahtijeva njezino uklju­čivanje
u Program zaštite.

3. Uključena osoba je osoba s kojom je zaključen
ugovor o uključenju u Program zaštite.

4. Jedinica za zaštitu je posebna organizacijska
cjelina u sastavu Ravnateljstva policije Ministarstva unutarnjih poslova
zadužena za provođenje Programa zaštite.

5. Program zaštite su mjere i radnje koje provodi i
organizira Jedinica za zaštitu i nadležno tijelo za zatvorski sustav
ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa na temelju ovoga Zakona, radi
zaštite uključenih osoba.

6. Povjerenstvo je tijelo propisano ovim Zakonom,
koje je ovlašteno za donošenje odluke o uključivanju i prekidu provedbe
Programa zaštite, te drugih poslova određenih ovim Zakonom.

Članak 3.

Ovaj se Zakon primjenjuje ako bi dokazivanje kaznenog
djela bilo povezano s nerazmjernim teškoćama ili se ne bi moglo provesti na
drugi način bez iskaza ugrožene osobe kao svjedoka koji uslijed moguće
ugroženosti neće slobodno iskazivati u kaznenom postupku za kaznena djela:

1. protiv Republike Hrvatske,

2. vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom,

3. organiziranog kriminaliteta,

4. za koja se prema zakonu može izreći kazna zatvora od
5 godina ili teža kazna.

2. Povjerenstvo

Članak
4.

Povjerenstvo
ima pet članova.

Sastav
povjerenstva čine predstavnik Vrhovnog suda Repub­like Hrvatske iz redova
sudaca; predstavnik Državnog odvjet­ništva Republike Hrvatske iz redova
zamjenika Glavnoga državnog odvjetnika; predstavnik uprave za zatvorski sustav
ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa, predstavnik Ministarstva
unutarnjih poslova – Ravnateljstva policije, te rukovoditelj Jedinice za
zaštitu.

Članovi
povjerenstva imaju zamjenike.

Članove
povjerenstva, i njihove zamjenike imenuje i razrješava čelnik tijela iz koje je
predstavnik, odnosno zamjenik predstavnika član Povjerenstva. Rukovoditelj
Jedinice za zaštitu je član povjerenstva po funkciji, a njegovog zamjenika na
prijedlog rukovoditelja Jedinice za zaštitu imenuje ministar unutarnjih
poslova.

Članak 5.

Članovi povjerenstva, osim rukovoditelja Jedinice za
zaštitu i njihovi zamjenici imenuju se na vrijeme od pet godina i mogu biti
ponovno imenovani.

Iznimno nakon prvog izbora, protekom roka od tri
godine, izvršit će se ponovno imenovanje članova povjerenstva i njihovih
zamjenika iz redova sudaca Vrhovnog suda i Državnog odvjet­ništva.

Članak 6.

Članstvo u Povjerenstvu prestaje:

1. prestankom rada u tijelu iz kojeg je imenovan član
ili zamjenik člana,

2. iz opravdanih razloga na traženje samog člana ili
za­mjenika člana,

3. zbog kršenja odredbi o radu Povjerenstva.

Odluku o prestanku članstva u Povjerenstvu donosi
čelnik tijela koji je imenovao člana ili zamjenika po službenoj dužnosti iz razloga
navedenih u stavku 1. točki 1. ovoga članka; na pri­jedlog člana ili zamjenika
člana Povjerenstva iz razloga navedenog u stavku 1. točki 2. ovoga članka; te
na prijedlog Povjerenstva iz razloga navedenih u stavku 1. točki 3. ovoga
članka.

Članak 7.

Radom povjerenstva rukovodi predsjednik. Predsjednik
povjerenstva je predstavnik Vrhovnog suda Republike Hrvatske iz redova sudaca,
u slučaju njegove spriječenosti mijenja ga njegov zamjenik.

Rad povjerenstva je tajan.

Povjerenstvo donosi poslovnik o svojem radu.

Članak 8.

Povjerenstvo odlučuje na sjednici.

Povjerenstvo može donijeti odluku ako su na sjednici
prisutna najmanje četiri člana ili njihovi zamjenici.

Za donošenje odluke o primjeni i prekidu mjera
potrebna je suglasnost četiri člana Povjerenstva, a za ostale odluke većina
glasova.

3. Jedinica za zaŠtitu

Članak
9.

Jedinica
za zaštitu provodi i organizira Program zaštite, provodi i organizira hitne
mjere, te obavlja sve druge poslove vezane uz zaštitu ugroženih osoba, ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno. Jedinica za zaštitu odgovorna je za provedbu
Programa zaštite.

Jedinica
za zaštitu odlučuje o vrsti mjere koja će se provoditi, osim mjere promjene
identiteta (članak 17. stavak 1. točka 4.), a u odnosu na osobe lišene slobode
u dogovoru s nadležnim tijelom za upravljanje sa zatvorskim sustavom pri
ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.

Tijela
državne vlasti, državna tijela, jedinice područne (regionalne) i lokalne
samouprave, te druge pravne osobe koje obav­ljaju javne ovlasti dužne su pružati
pomoć Jedinci za zaštitu, te na traženje Jedinice za zaštitu bez posebnih
naknada izvršiti nužne radnje iz svoje nadležnosti za potrebe provođenja mjera
iz ovog Zakona.

Članak
10.

Kada se
na drugi način ne mogu provesti mjere iz članka 17. stavka 1. točke 1. – 4.
ovoga Zakona u obavljanju poslova iz svog djelokruga Jedinica za zaštitu može
prikriti stvarni identitet svojih zaposlenika, kao i prikriti vlasništvo nad
stvarima kojima se služi u provođenju određene mjere.

4. Postupak i naČIn ukljuČivanja u Program zaŠtite

Članak 11.

Glavni državni odvjetnik može na prijedlog nadležnoga
dr­žavnog odvjetnika ili ugrožene osobe podnijeti zahtjev Povjerenstvu za
uključivanje ugrožene osobe u Program zaštite, ako se na drugi način ne bi
mogao osigurati slobodan iskaz svjedoka u kaznenom postupku.

Ako nakon proteka vremena trajanja Programa zaštite
nazna­čenog u Ugovoru i dalje postoji potreba zaštite uključene osobe, Glavni
državni odvjetnik podnijet će Povjerenstvu zahtjev za produženje trajanja
Programa.

Članak 12.

Istovremeno s podnošenjem zahtjeva iz članka 11.
stavka 1. ovoga Zakona Glavni državni odvjetnik obavijestit će Jedinicu za
zaštitu, radi provođenja hitnih mjera.

Prije poduzimanja hitnih mjera rukovoditelj Jedinice
za zaš­titu pribavit će pismenu suglasnost ugrožene osobe.

Rukovoditelj Jedinice za zaštitu će odmah o poduzetom
iz­vi­jestiti predsjednika Povjerenstva i Glavnoga državnog odvjetnika.

Članak 13.

Prijedlog nadležnoga državnog odvjetnika Glavnom
državnom odvjetniku mora sadržavati:

1. podatke o osobi za koju se predlaže uključivanje u
Program zaštite,

2. opis kaznenog djela i procjenu postojećih dokaza,

3. sadržaj mogućeg iskaza s procjenom važnosti za
postupak,

4. opis i procjenu opasnosti koja prijeti ugroženoj
osobi.

Ako je ugrožena osoba dostavila izravno prijedlog za
pod­nošenje zahtjeva Glavnom državnom odvjetniku, Glavni državni odvjetnik će
prije donošenja odluke o zahtjevu za uključenje u Program zaštite zatražiti od
nadležnoga državnog odvjetnika da mu dostavi podatke iz stavka 1. ovoga članka.

Zahtjev za produženje trajanja Programa mora
sadržavati podatke iz stavka 1. točke 4. ovoga članka.

Članak 14.

Sudac u postupku prijedlog za uključivanje ugrožene
osobe u Program zaštite dostavlja Glavnom državnom odvjetniku. Prije podnošenja
zahtjeva Povjerenstvu Glavni državni odvjetnik pribavit će podatke iz članka
13. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 15.

Nakon primitka zahtjeva predsjednik Povjerenstva
sazvat će odmah, a najkasnije u roku od tri dana, sjednicu vijeća.

Ako je u tijeku provođenje hitnih mjera, one mogu
trajati do odluke Povjerenstva o zahtjevu.

Članak
16.

Povjerenstvo
će nakon razmatranja prijedloga odlučiti o uključivanju osobe u Program zaštite
i o svojoj odluci obavijestiti Glavnoga državnog odvjetnika i Jedinicu za
zaštitu.

Ako je
prihvatilo zahtjev, Povjerenstvo će ovlastiti Jedinicu za zaštitu za sklapanje
Ugovora s ugroženom osobom.

5. Vrste mjera zaŠtite

Članak 17.

Mjere zaštite ugroženih osoba su:

1. tjelesna i tehnička zaštita,

2. premještanje,

3. mjere prikrivanja identiteta i vlasništva,

4. promjena identiteta.

O vrsti mjera iz stavka 1. točke 1., 2., 3. ovoga
članka odluku o primjeni donosi Jedinica za zaštitu, a o mjeri iz stavka 1.
točke 4. ovoga članka odluku o primjeni donosi Povjerenstvo.

U postupku pružanja zaštite ugroženim osobama moguće
je primijeniti jednu ili više mjera iz stavka 1. ovoga članka.

Mjere iz stavka 1. ovoga članka organizira i provodi
Jedinica za zaštitu samostalno, a za osobe lišene slobode u suradnji s Upravom
za zatvorski sustav ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa.

Članak 18.

Tjelesna i tehnička zaštita iz članka 17. stavka 1.
točke 1. ovoga Zakona je neposredno pružanje zaštite u cilju sprječavanja
ugrožavanja života, zdravlja, tjelesne nepovredivosti, slobode ili imovine
ugrožene osobe.

Članak 19.

Premještanje ugrožene osobe iz članka 17. stavka 1.
točke 2. ovoga Zakona je privremeno ili trajno preseljenje s mjesta
prebivališta ili boravišta ugrožene osobe na drugu lokaciju koju odredi
Jedinica za zaštitu. Premještanje je moguće na teritoriju Republike Hrvatske
ili izvan teritorije Republike Hrvatske suk­lad­no međunarodnim ugovorima.

Mjera premještanja u odnosu na ugrožene osobe –
pritvorenike ili zatvorenike primjenjuje se u okviru zatvorskog sustava
Republike Hrvatske.

Članak 20.

Mjera prikrivanja identiteta obuhvaća izradu i
uporabu osobnih isprava u kojima su privremeno promijenjeni osobni podaci, kao
i izradu i uporabu isprava o vlasništvu ugrožene osobe.

Mjere prikrivanja identiteta i vlasništva nemaju za
posljedicu stvarnu izmjenu osobnih podataka i podataka o vlasništvu u od­govarajućim
evidencijama.

Članak 21.

Promjena identiteta iz članka 17. stavka 1. točke 4.
ovoga Zakona je izmjena dijela ili svih osobnih podataka osobe uklju­čene u
Program.

Dobivanje novog identiteta nema utjecaja na statusna
i druga prava i obaveze osobe uključene u Program.

Nakon promjene identiteta pristup izvornom identitetu
odobrava i nadzire Jedinica za zaštitu.

U
slučajevima iz članka 20. i 21. ovoga Zakona, originalne isprave osobe
uključene u Program pohranjuju se u Jedinici za zaštitu.

Članak 22.

Svi
kontakti uključene osobe koji se odnose na njegova statusna i druga prava i
obveze obavljaju se posredstvom Jedinice za zaštitu.

Članak 23.

Mjere
iz članka 17. stavka 1. točke 1., 2. i 3. ovoga Zakona mogu se primjenjivati
kao hitne mjere u smislu članka 12. stavka 2. ovoga Zakona.

6. Primjena mjere prikrivanja i promjene identiteta

Članak 24.

Bez prethodne suglasnosti Jedinice za zaštitu,
ugrožena osoba ne može se koristiti ispravama iz članka 20. stavka 1. ovoga
Zakona, prilikom sklapanja pravnih poslova koji mogu imati utjecaja na treće
osobe.

U slučajevima kada Jedinica za zaštitu nije suglasna
sa sklapanjem pravnih poslova iz stavka 1. ovoga članka, ugrožena osoba može
imenovati, uz suglasnost Jedinice za zaštitu, puno­moćnika koji će u njezino
stvarno ime zaključiti te poslove.

Članak 25.

Ako se sigurnost ugrožene osobe ne može osigurati
proved­bom mjera iz članka 17. stavka 1. točke 1. – 3. ovoga Zakona, iznimno se
uz odobrenje Povjerenstva može primijeniti mjera promjene identiteta.

Promjena identiteta može se odnositi na sve osobne
podatke ugrožene osobe. Osobni podaci uneseni u nove isprave o identitetu ne
smiju biti istovjetni podacima druge osobe.

Istekom ove mjere uključena osoba će se izjasniti o
pitanju zadržavanja novog identiteta.

Uključena osoba ne može dobiti svoj izvorni identitet
ako je promjena identiteta značajno utjecala na status druge osobe (zaključenje
braka, očinstvo ili materinstvo i dr.).

Članak 26.

Ako je odobrena mjera promjene identiteta, Jedinica
za zaštitu će pozvati ugroženu osobu da izvrši svoje dospjele obveze prema
trećim osobama.

Ako uključena osoba ne ispuni svoje obveze navedene u
stav­ku 1. ovoga članka mjere promjene identiteta neće se primijeniti dok se ne
ispune te obveze.

Na zahtjev Jedinice za zaštitu i na temelju podataka
koje ona da, nadležna tijela izdat će nove potrebne isprave o identitetu za
ugroženu osobu najkasnije u roku od 15 dana.

Istovremeno će tijela nadležna za izdavanje osobnih
isprava i vođenje drugih evidencija unijeti u evidencije napomenu da se o svim
daljnjim upitima u svezi sa izvornim identitetom mora izvi­jestiti Jedinica za
zaštitu.

Jedinica za zaštitu će voditi evidencije o svim
preuzetim i pohranjenim ispravama o izvornom identitetu uključene osobe.

Članak 27.

Ako tijela nadležna za izdavanje isprava i vođenje
drugih evidencija utvrde da bi izmjena podataka u evidencijama bila protivna
zaštiti javnog interesa, obavijestit će o tome Jedinicu za zaštitu koja će
proslijediti te podatke Povjerenstvu.

Članak
28.

U cilju
ispunjenja svojih prava i obveza koje nisu prestale nakon promjene identiteta
uključena osoba može imenovati punomoćnika koji će ju zastupati.

Ako
nakon promjene identiteta Jedinica za zaštitu dobije saznanja o obvezi koja je nastala
ranije, dok je uključena osoba još imala svoj izvorni identitet i za koju
obvezu nije znala, Jedinica za zaštitu će pozvati uključenu osobu da, njezinim
posredstvom, ispuni svoju obvezu. Ako uključena osoba ne može ili ne želi
ispuniti svoje obveze Jedinica za zaštitu će zatražiti od Povjerenstva da
odluči o prekidu provođenja mjere.

Članak 29.

U slučaju progona za kazneno djelo koje je uključena
osoba počinila prije promjene identiteta, na poziv suda, Jedinica za zaštitu će
osigurati njezin pristup.

U slučaju progona za kazneno djelo koje je uključena
osoba počinila poslije promjene identiteta, Jedinica za zaštitu će obavijestiti
Glavnoga državnog odvjetnika i Povjerenstvo.

Uključena osoba sudjeluje sa svojim izvornim
identitetom u kaznenom postupku za kaznena djela počinjena prije njezinog
uključivanja u Program.

Kada se uključenu osobu poziva kao svjedoka u
kaznenim postupcima za kaznena djela počinjena prije uključivanja u Program,
pozivi će mu biti uručeni posredstvom Jedinice za zaštitu, koja će uključenoj
osobi osigurati dolazak pred sud.

Članak 30.

Uz dozvolu Jedinice za zaštitu, i u skladu s uputama
o sigurnosti, uključena osoba može sudjelovati sa svojim izvornim osobnim
podacima u službenom postupku u kojem je upotreba izvornih osobnih podataka
neizbježna.

Članak 31.

Jedinica za zaštitu će uz suglasnost uključene osobe
pred­ložiti Povjerenstvu prekid mjere promjene identiteta uključene osobe ako
utvrdi da se sigurnost te osobe može osigurati proved­bom bilo koje druge mjere
opisane u članku 17. stavku 1. točke 1. – 3. ovoga Zakona, osim u slučaju
opisanom u članku 25. stavku 4. ovoga Zakona.

Članak 32.

Na zahtjev Jedinice za zaštitu, upravna tijela i
pravne osobe koje vode evidencije građanskih stanja, podatke i upisnike o
osobnim podacima, statusnim i drugim pravima građana, te druge evidencije na
osnovi kojih se mogu utvrditi podaci o identitetu i prebivalištu neke osobe
uskratit će davanje tih podataka bilo kojem tijelu ili osobi. U slučaju
traženja ovih podataka nadležno tijelo ili pravna osoba će o tome bez odgode
obavijestiti Jedinicu za zaštitu.

Podaci iz stavka 1. ovoga članka mogu se dati samo na
osnovu prethodnog odobrenja Jedinice za zaštitu.

Članak 33.

Izrada i uporaba isprava koje se koriste u skladu s
ovim Zakonom, a u cilju ostvarenja mjera prikrivanja i promjene identiteta ne
predstavlja kazneno djelo.

7. PruŽanje pomoĆi osobi ukljuČenoj u Program

 Članak 34.

Jedinica
za zaštitu će uključenoj osobi osigurati potrebnu psihološku, socijalnu i
pravnu pomoć.

Jedinica
za zaštitu će ekonomskom i socijalnom potporom pomagati toj osobi do trenutka
njezinog osamostaljenja.

Ekonomska
i socijalna potpora koja se daje ugroženoj osobi ne smije biti veća od iznosa
koji je dovoljan da se pokriju životni troškovi i uključenje u novu životnu
okolinu.

8. UkljuČivanje u Program i Ugovor

Članak 35.

Tijekom provođenja hitnih mjera, Jedinica za zaštitu
zatražit će od ugrožene osobe popunjavanje upitnika o osobnim podacima, o
imovinskim prilikama, obvezama, krugu bliskih osoba kao i drugim podacima, te podvrgavanje
liječničkim pregledima.

Članak 36.

Na temelju dobivenih podataka Jedinica za zaštitu
daje preporuku za uključivanje ugrožene osobe u Program zaštite, te pri­jedlog
za uključenje u Program zaštite bliske osobe, kao i miš­ljenje o vrsti mjera
koje će se primijeniti, o čemu upoznaje Povjerenstvo.

Članak 37.

Na temelju ovlaštenja iz članka 16. stavka 2. ovoga
Zakona, rukovoditelj Jedinice za zaštitu sklopit će Ugovor s ugroženom osobom i
njoj bliskom osobom o provedbi Programa zaštite.

Program zaštite započinje po zaključenju Ugovora.

Članak 38.

Ugovor se sklapa u jednom primjerku koji se
pohranjuje u Jedinici za zaštitu, te je za vrijeme trajanja Programa zaštite
dostupan jedino Povjerenstvu.

Ugovor mora sadržavati:

1. Ugovorne strane,

2. Izjava ugrožene osobe o dobrovoljnom uključenju u
Program zaštite, izjavu da su podaci navedeni u upitniku istiniti te da u
slučaju neistinitosti navedenih podataka Ugovor može biti raskinut,

3. Obveze ugrožene osobe:

– da će dati potpuni iskaz u točno određenom postupku
ili postupcima u bitnome sukladan sadržaju izjave koja je poslužila kao osnova
za uključenje u Program (članak 13. stavak 1. točka 3.),

– da će se pridržavati uputa Jedinice za zaštitu koje
su pretpostavka za uspješno ostvarivanje sigurnosti i zaštitu ugro­žene osobe,

– da u cilju zaštite pristaje da se bez posebne
odluke suda, provodi nadzor i tehničko snimanje sredstava za komuniciranje na
daljinu, na nadzor i tehničko snimanje prostorija u kojima boravi, te na tajno
praćenje i snimanje,

– da je po uključenju dužan postići financijsku
samostalnost do isteka ugovora,

– da će neodgodivo izvijestiti Jedinicu za zaštitu o
svim promjenama okolnosti koje su od utjecaja na ostvarenje cilja programa
zaštite,

4.
Obveze prema uključenoj osobi:

– da će
provoditi ugovorene mjere zaštite samo uz nužna ograničenja njegove osobne
slobode i prava,

– da će
joj pružati potrebnu psihološku, socijalnu i pravnu pomoć tijekom Programa
zaštite,

–
vrijeme trajanja i opseg nužne ekonomske pomoći.

5.
Vrijeme trajanja provedbe Programa, kao i razloge za raskid Ugovora,

6.
Klauzula da je Ugovor sačinjen u jednom primjerku, da se čuva kod Jedinice za
zaštitu, da ugovorne obveze proistekle iz Ugovora ne podliježu građanskom ili
nekom drugom sudskom sporu, izjava ugrožene osobe da razumije sadržaj Ugovora,
te da je upoznata s međusobnim pravima i obvezama.

7.
Datum i potpis stranaka.

Članak
39.

Ugovor
u ime maloljetnih i poslovno nesposobnih ugroženih osoba zaključuje roditelj,
osoba ovlaštena po zakonu ili skrbnik.

9. Prestanak i prekid Programa zaŠtite

Članak 40.

Program zaštite uključene osobe prestaje:

1. istekom Ugovora,

2. smrću uključene osobe,

3. ako se uključena osoba, njezin skrbnik ili njezin
zakonski zastupnik odrekne zaštite,

4. ako Povjerenstvo donese odluku o prekidu Programa
zaštite.

 Članak 41.

Na prijedlog Glavnoga državnog odvjetnika ili
Jedinice za zaštitu Povjerenstvo može donijeti odluku o prekidu Programa
zaštite uključene osobe:

1. ako više ne postoje uvjeti koji su opravdavali
zaštitu,

2. ako uključena osoba ne ispuni ugovorne obveze
vezane uz kazneni postupak, ako tijekom razdoblja zaštite bude pokrenut kazneni
postupak protiv uključene osobe radi počinjenja kaznenog djela,

3. ako uključena osoba bez razloga odstupi od pravila
ponašanja navedenih u Ugovoru ili dobivenih uputa Jedinice za zaštitu ili
prekrši obvezu obavijestiti Jedinicu za zaštitu i tako ozbiljno ugrozi ili
onemogući zaštitu,

4. ako uključena osoba bez opravdanog razloga odbije
mogućnost zaposlenja koju joj osigura Jedinica za zaštitu ili bez razloga
odbije nastaviti drugu aktivnost za stjecanje dohotka,

5. ako strana država zahtijeva prestanak zaštite
uključene osobe koja je premještena na njen teritorij,

6. ako uključena osoba da neistinite podatke iz
članka 35. ovoga Zakona.

10. MeĐunarodna suradnja

Članak
42.

Međunarodna
suradnja ostvaruje se na temelju preuzetih prava i obveza iz međunarodnih
ugovora koje je potvrdila Republika Hrvatska.

Međunarodnim
ugovorima može se predvidjeti premještaj ugrožene osobe izvan teritorija
Republike Hrvatske ili prihvat na teritorij Republike Hrvatske.

11. Evidencije i zaŠtita podataka

Članak 43.

Jedinica za zaštitu u provedbi Programa zaštite vodi
slijedeće evidencije:

1. o osobnim podacima osobe koja je ušla u Program,
njezinom prebivalištu i informacijama koje se odnose na promjenu identiteta kao
i o svim podacima koji su nastali tijekom provedbe ovoga Zakona,

2. o podacima sadržanim u upitniku,

3. o zaključenim ugovorima,

4. o ugroženim osobama uključenim u Program na
temelju međunarodnih ugovora.

Članak 44.

Svi podaci o radu Povjerenstva, podaci iz evidencija,
kao i drugi podaci koji nastanu u vezi s provedbom ovoga Zakona predstavljaju
službenu tajnu, i označeni su oznakom stupnja tajnosti »Vrlo tajno«.

Odluku o prestanku trajanja tajnosti donosi
Povjerenstvo sukladno članku 8. stavku 2. ovoga Zakona.

Podaci iz članka 43. ovoga Zakona, a koji se odnose
na uključene osobe kojima je promijenjen identitet čuvaju se trajno u
evidencijama Jedinice za zaštitu.

12. Financiranje

Članak
45.

Sredstva
za provedbu ovoga Zakona osiguravaju se u državnom proračunu Republike
Hrvatske.

Ministar
unutarnjih poslova donijet će provedbene propise o načinu korištenja sredstava
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak
46.

Članovima
povjerenstva i njihovim zamjenicima za njihov rad u Povjerenstvu pripada
posebna naknada koju utvrđuje Ured­bomVlada Republike Hrvatske.

13. Prijelazne i zavrŠne odredbe

Članak 47.

Ministar unutarnjih poslova će u roku od 30 dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona donijeti Odluku o osnivanju Jedinice za zaštitu
i imenovati rukovoditelja Jedinice za zaštitu, te izvršiti potrebne izmjene
propisa o unutarnjem redu.

Ministar unutarnjih poslova donijet će u roku od 45
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona podzakonske propise o načinu
provedbe Programa zaštite i podzakonske propise o načinu korištenja sredstava
iz članka 45. ovoga Zakona.

Članak 48.

Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će u
roku od 45 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona podzakonske propise o
načinu provedbe programa zaštite unutar zatvorskog sustava.

Članak
49.

Nadležno
ministarstvo dužno je u roku od 45 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
donijeti provedbene propise u vezi s člankom 26. stavkom 3. i 4. ovoga Zakona.

Članak
50.

Povjerenstvo
se mora konstituirati u roku od 45 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona,
te u daljnjem roku od 30 dana donijeti Poslovnik o svome radu.

Članak
51.

Ovaj
Zakon stupa na snagu 1. siječnja 2004.

Klasa: 740-02/03-01/01

Zagreb,
1. listopada 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 163/2003-2340