## Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2002. godinu

### NN 116/2001 (22.12.2001.), Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2002. godinu

# HRVATSKI SABOR

1951

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU DRŽAVNOG PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2002. GODINU

Proglašavam Državni proračun Repub­like Hrvatske za 2002. godinu, koji
je donio Hrvatski sabor na sjednici 12. prosinca 2001.

Broj: 01-081-01-3921/2
Zagreb, 14. prosinca 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O IZVRŠAVANJU DRŽAVNOG PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2002. GODINU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje struktura prihoda, primitaka, rashoda i izdataka
Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2002. godinu (u daljnjem tekstu: Proračun)
i njegovo izvršavanje, upravljanje državnom imovinom i dugovima, davanje
jamstava, prava i obveze korisnika proračunskih sredstava te kazne za neis­punjavanje
obveza.

II. STRUKTURA PRORAČUNA

Članak 2.

(1) Opći se dio Proračuna sastoji od Bilance prihoda i rashoda te Računa
financiranja/zaduživanja, a Posebni dio sadrži raspored rashoda prema njihovoj
vrsti ekonomske klasifikacije i proračunskim korisnicima.

(2) U Bilanci
prihoda i rashoda iskazani su porezni i neporezni prihodi, drugi prihodi od državne
imovine te sredstva za financiranje javnih rashoda na razini države na temelju
zakonskih propisa.

(3) U Računu
financiranja/zaduživanja iskazani su primici iz financijske imovine i zaduživanja
te izdaci za financijsku imovinu i otplatu zajmova, što je povezano s
financiranjem salda Bilance prihoda i rashoda.

III. IZVRŠAVANJE PRORAČUNA

*1. Upravljanje
prihodima i rashodima*

Članak 3.

(1) Sredstva se u
Proračunu osiguravaju proračunskim korisnicima (u daljnjem tekstu: korisnici),
koji su u njegovu Posebnom dijelu određeni za nositelje sredstava na pojedinim
stavkama.

(2) Proračunska
sredstva koristit će se samo za namjene koje su određene Proračunom, i to do
visine utvrđene u Posebnom dijelu.

Članak 4.

(1) Korisnici
smiju preuzimati obveze najviše do visine sredstava osiguranih u Posebnom
dijelu Proračuna ako je njihovo dospijeće (plaćanje) usklađeno s mjesečnim
dodjelama.

(2) Proračun se
izvršava na temelju mjesečnih dodjela Državne riznice.

(3) Pri utvrđivanju
mjesečnih dodjela korisniku, Državna riznica polazi od visine sredstava utvrđenih
u godišnjim i mjesečnim financijskim planovima korisnika. Državna riznica usklađuje
zahtjeve iz mjesečnih financijskih planova korisnika s planiranom likvidnosti
Proračuna i izvršava mjesečnu dodjelu Proračuna korisniku.

(4) Državna
riznica izvršava mjesečne dodjele po korisnicima i rashodima u skladu s raspoloživim
sredstvima.

(5) Razlika između
odobrenih i manje iskorištenih dodjela korisnik raspoređuje u sljedeće
razdoblje.

Članak 5.

(1) Korisnik je na
temelju iznosa predviđenih Proračunom obvezan sastaviti financijski plan za cijelu
godinu po mjesecima.

(2) Korisnici u
planu iz stavka 1. ovoga članka mogu plaće, nadoknade, invalidnine i socijalna
davanja planirati do jedne dvanaestine (1/12) od godišnjeg plana.

(3) Ministarstva
koja su nadležna za korisnike utvrđuju mjesečne financijske planove svojih
korisnika prema okviru iz stav­ka 1. i 2. ovoga članka.

(4) Država riznica
– Sektor za pripremu proračuna razmatra i odobrava financijske planove
korisnika kako bi se utvrdilo da su u skladu s Proračunom i zakonima.

(5) Odobreni financijski
planovi prosljeđuju se Državnoj riznici – Sektoru za izvršavanje proračuna,
koji izvršava mjesečnu dodjelu sredstava.

(6) Mjesečne
dodjele izvršavaju se najkasnije deset (10) radnih dana prije početka razdoblja
na koje se odnose.

(7) Na temelju mjesečne dodjele korisnik
obavlja korekciju mjesečnoga financijskog plana najkasnije do 20-og u mjesecu
za sljedeći mjesec, a Državna riznica – Sektor za izvršavanje proračuna dužan
je plan odobriti do 25-og u mjesecu.

(8) Ako korisnik
Državnoj riznici ne dostavi mjesečni financijski plan usklađen s dodjelom, ne
smije stvarati i izmirivati obveze za sljedeći mjesec.

(9) Tijekom
mjeseca može se izvršiti naknada dodjela samo na temelju posebnog zahtjeva koji
odobrava Državna riznica.

(10) Manje
dodijeljena sredstva u odnosu na financijski plan za tekući mjesec korisnik
raspoređuje u sljedeće razdoblje.

*2. Trošenje proračunskih
sredstava*

Članak 6.

(1) Korisnici mogu
imati samo jedan račun.

(2) Korisnici su
dužni izvijestiti Ministarstvo u kojoj su banci otvorili račun iz stavka 1.
ovoga članka.

(3) Računi proračunskih
korisnika iz stavka 1. ovoga članka dio su jedinstvenog računa Državne riznice.

(4) Radi održavanja
tekuće likvidnosti Proračuna, Ministarstvo financija (u daljnjem tekstu:
Ministarstvo) može povlačiti raspoloživa sredstva s računa korisnika Proračuna.

(5) Plaćanje
predujma moguće je samo iznimno i na temelju prethodne suglasnosti
Ministarstva.

Članak 7.

(1) O korištenju
sredstva Tekuće zalihe Proračuna odlučuje Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu : Vlada).

(2) Predsjednik
Vlade može raspolagati sredstvima Tekuće zalihe Proračuna do pojedinačnog
iznosa od 500.000,00 kuna.

(3) Ministar
financija može raspolagati sredstvima Tekuće zalihe Proračuna do pojedinačnog
iznosa od 100.000,00 kuna.

(4) Sredstva Tekuće
zalihe Proračuna mogu se, osim za hitne i nepredviđene izdatke, koristiti i za
izvršavanje sudskih odluka (presuda, rješenja, nagodbi i dr.) o isplati rente
na teret sredstava Proračuna.

(5) O korištenju
sredstava iz stavaka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka Vlada polugodišnje izvješćuje
Hrvatski sabor (u daljnjem tekstu: Sabor).

Članak 8.

Ako se tijekom
godine, na temelju propisa, smanji djelokrug ili nadležnost korisnika, što
zahtijeva smanjena sredstva, ili ako korisnik bude ukinut, neutrošena sredstva
za njegove izdatke prenose se u Tekuću zalihu Proračuna ili na korisnika koji
preuzme njegove poslove.

Članak 9.

(1) Devizna
sredstva koja ostvare korisnici obavljanjem usluga uplaćuju se na posebni
devizni račun Proračuna.

(2) Devizni račun
iz stavka 1. ovoga članka koristi Ministarstvo, a ostali korisnici mogu imati
devizni račun jedino na temelju prethodne suglasnosti ministra financija.

(3) Sredstva na
deviznom računu iz stavka 1. ovoga članka koriste se za plaćanje planiranih
proračunskih izdataka.

Članak 10.

Pogrešno ili više uplaćeni prihodi u Proračun
vraćaju se uplatiteljima na teret tih prihoda. Rješenje o tomu donosi
Ministarstvo.

Članak 11.

(1) Radi
pravodobnog obračunavanja i doznačivanja prora­čun­skih sredstava za 2002.
godinu za plaće i druge rashode, korisnici koji se financiraju iz Proračuna
obvezni su resornom ministarstvu dostaviti rješenje o zasnivanju i o prestanku
radnog odnosa zaposlenika.

(2) Rješenje iz
stavka 1. ovoga članka korisnici su obvezni dos­taviti u roku od osam dana od
dana zasnivanja ili prestanka radnog odnosa.

Članak 12.

Sredstva za ostala
materijalna prava isplaćivat će se korisnicima prema kolektivnim ugovorima i
sporazumima u visini i opsegu utvrđenima između Vlade i sindikata u dijelu za
koji ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 13.

Ovlašćuje se Vlada
da donosi odluke o visini dnevnice za službena putovanja u zemlji, o visini
nadoknada za terenski dodatak i za korištenje osobnog automobila u službene
svrhe, te o visini nadoknade za odvojeni život od obitelji, i to korisnika i
drugih pravnih i fizičkih osoba kojima se ti izdatci isplaćuju iz prora­čunskih
sredstava ili sredstava dobivenih kredita.

Članak 14.

Sredstva osigurana
u proračunu za otplatu ugovorenih inozemnih kredita do 30. travnja 2001., a
koji su namijenjeni za izgradnju cesta, Državna će riznica doznačivati
poslovnoj banci.

Članak 15.

(1) Tekuće potpore
jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave u razdjelu 025 –
MINISTARSTVO FINANCIJA odnose se na potpore županijama te na potpore općinama i
gradovima na područjima posebne državne skrbi.

(2) Potpore županijama
iz stavka 1. ovoga članka odnose se na korekciju fiskalnog kapaciteta proračuna
i ulaganja u kapitalne programe županija, općina i gradova na njihovu području.

(3) Kriterij za
izračun i raspodjelu potpora županijama jesu: broj stanovnika prema popisu iz
2001. godine, prosjek prihoda županijskog proračuna za 2000. godinu po
stanovniku na razini države (državni prosjek) i prihodi županijskog proračuna
za 2000. godinu po stanovniku županije, te prosjek rashoda za kapitalne
programe iz županijskog proračuna za 2000. godinu po stanovniku na razini države
(državni prosjek) i rashod za kapitalne programe iz županijskog proračuna za
2000. godinu po stanovniku županije.

(4) Potpore općinama
i gradovima iz stavka 1. ovoga članka odnose se na korekciju fiskalnog
kapaciteta, poticanje ulaganja u kapitalne programe i racionalnost izvršenja
funkcija sustava općina i gradova.

(5) Kriteriji za izračun i raspodjelu potpora
općinama i gradovima iz stavka 1. ovoga članka jesu: broj stanovnika prema
popisu iz 2001. godine, prosjek prihoda po stanovniku općina i gradova na
razini države (državni prosjek) za 2000. godinu, prosjek prihoda po stanovniku
skupine (članak 4. i 5. Zakona o područjima posebne državne skrbi), odnosno
pojedine općine i grada, udio rashoda za kapitalne programe za 2000. godinu u
ukupnim rashodima, racionalnost izvršenja funkcija sustava (broj zaposlenih, rashod
po zaposlenom) i rashodi za funkcije grada (ispod 30.000 stanovnika) u 2000.
godini, te faktor korekcije za postupni prijelaz na novi model izračuna
potpora.

(6) Županije, općine
i gradovi iz stavka 1. ovoga članka mogu koristiti potpore smo za financiranje
obveznih rashoda propisanih zakonom.

(7) Na korisnike
potpora iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se i odredbe glede visine ostalih
rashoda za zaposlene i naknade troškova zaposlenima koje se odnose na korisnike
državnog proračuna, a prema članku 12. ovoga zakona.

Članak 16.

(1) Sredstva
osigurana u Proračunu za povrat mirovinskog i zdravstvenog doprinosa, a koja su
uplaćena za osiguranike prema članku 23. Zakona o obnovi i razvoju Grada
Vukovara (»Narodne novine«, br. 44/01.), doznačit će se poslodavcima sa sjedištem,
odnosno s prebivalištem na području Grada Vukovara.

(2) Poslodavci iz
stavka 1. ovoga članka zatjev za povrat do­pri­nosa podnose Hrvatskom zavodu za
mirovinsko osiguranje i Hr­vatskom zavodu za zdravstveno osiguranje (u daljnjem
tekstu: zavodi).

(3) Zavodi iz
stavka 2. ovoga članka zahtjev za povrat mirovinskog i zdravstvenog doprinosa
poslodavcima iz stavka 1. ovoga članka podnose Državnoj riznici.

(4) Sredstva iz
stavka 3. ovoga članka Državna riznica doznačuje poslodavcima iz stavka 1.
ovoga članka.

Članak 17.

(1) Korisnicima su
osigurana sredstva za obvezno osiguranje iz članka 75. točke 2., 3. i 4. Zakona
o osiguranju (»Narodne novine«, br. 90/94., 20/97. i 46/97. – pročišćeni tekst
i 116/99.).

(2) Sredstva za
nadoknadu štete na neosiguranoj imovini (poslovne zgrade, uređaji, instalacije,
oprema i dr.) osigurana su u Proračunu prema stavku 1. ovoga članka, a doznačivat
će se korisnicima na njihov zahtjev.

(3) U Proračunu su
osigurana sredstva za osiguranje službenika, namještenika i dužnosnika od
posljedica nesretnog slučaja, te sredstva za obveze iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja za rizike od ozljede na radu i oboljenja od profesionalnih bolesti.

Članak 18.

(1) U Proračunu za
2002. godinu osigurana su sredstva samo za obveze iz članka 68. stavak 1.
Zakona o zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«, br. 94/01.), a koja obuhvaćaju:

1. nadoknadu plaće
za vrijeme korištenja porodnog dopusta do jedne godine djetetova života,
porodnog dopusta do dvije godine djetetova života za blizance, trojke, četvorke,
odnosno više djece jednake dobi, posvojiteljskog dopusta, prava na rad u skraćenom
radnom vremenu do jedne godine djetetova života iz članka 59. stav­ka 1. Zakona
o radu te prava na rad u skraćenom radnom vremenu do tri godine djetetova života
iz članka 59. stav­ka 3. Zakona o radu,

2. nadoknadu plaće
za vrijeme korištenja dopusta iz članka 57. Zakona o radu,

3. nadoknadu plaće za korištenje stanke za
dojenje djeteta iz članka 60. Zakona o radu,

4. mjere povećane
zdravstvene skrbi o osobama starijima od 65 godina i o djeci do navršene 18.
godine života,

5. zdravstveno
prosvjećivanje,

6. liječenje po
posebnim propisima,

7. hitnu pomoć na
magistralnim cestama,

8. razliku u troškovima
zdravstvene zaštite izazvanu većim od­stupanjem u organiziranju zdravstvene zaštite
od propisanih nor­mativa zbog demografskih karakteristika (otoci, gustoća
naseljenosti),

9. osobe čije je
prebivalište nepoznato,

10. međunarodne
obveze u području zdravstvenog osiguranja,

11. članove obitelji
osiguranika iz članka 5. točke od 13. do 22. Zakona o zdravstvenom osiguranju,

12. osigurane
osobe iz članka 12. i 13. Zakona o zdravstvenom osiguranju.

(2) U Proračunu se
osiguravaju sredstva za obveze iz članka 68. stavka 2. i za razliku do pune
vrijednosti opsega prava na zdrav­stvenu zaštitu iz osnovnoga zdravstvenog
osiguranja iz članka 17. Zakona o zdravstvenom osiguranju, za osigurane osobe
iz članka 5. točke od 13. do 22. i članka 12. te za osigurane osobe iz članka
10. i 58. Zakona o zdravstvenom osiguranju.

(3) U proračunu su
osigurana sredstva za zdravstvenu zaštitu staračkih poljoprivrednih domaćinstava
i neosiguranih osoba iz članka 68. stavka 1. točke 10. i 11. Zakona o
zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«, br. 94/01.).

Članak 19.

U proračunu su
osigurana sredstva za obveze iz članka 3. i 7. Za­kona o zdravstvenoj zaštiti
stranaca (»Narodne novine«, br. 114/97.) i iz članka 37. Zakona o pravima
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne
novine«, br. 94/01.).

Članak 20.

(1) U Proračunu su
planirana sredstva za naknade i druga primanja na temelju posebnih propisa.

(2) Osnovica za
obračun naknada i drugih primanja iz stavka 1. ovoga članka iznosi 3.326,00
kuna.

Članak 21.

(1) Nadoknada plaće
za vrijeme korištenja porodnog dopusta od šest mjeseci do jedne godine
djetetova života, porodnog dopusta do dvije godine djetetova života za
blizance, trojke, četvorke, odnosno više djece podjednake dobi, posvojiteljskog
dopusta i skra­će­noga radnog vremena do jedne odnosno do tri godine djetetova života
iznosi 1.600,00 kuna za rad u punom radnom vremenu.

(2) Novčana
nadoknada za vrijeme korištenja porodnog dopusta nezaposlenim majkama, majkama
na redovitom školovanju, nezaposlenim majkama koje ostvaruju pravo na
invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad i majkama koje su
korisnice mirovine iznosi 900,00 kuna. Osnovica za obračun nadoknade plaće za
vrijeme stanke za dojenje djeteta iz članka 60. Zakona o radu iznosi 1.600,00
kuna.

(3) Nadoknadu plaće iz stavka 1. i 2. ovoga članka
Ministarstvo će doznačivati Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje.

(4) Nadoknada za
opremu novorođenog djeteta iznosi 1.360,00 kuna.

Članak 22.

Sredstva koja su
Proračunom osigurana za potporu udrugama čija je djelatnost od interesa za
Republiku Hrvatsku raspoređivat će se u skladu s Odlukom o mjerilima za određivanje
udruga čija je djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku i financijskoj
potpori udrugama iz sredstava državnog proračuna (»Narodne novine«, br. 86/98.).

Članak 23.

(1) Ministar
financija potanko uređuje način preuzimanja obveza, izvješćivanje o preuzetim
obvezama i način isplate sredstava iz Proračuna.

(2) Ministar
financija donosi pravilnik kojim potanko uređuje navedeno u stavku 1. ovoga članka.

(3) Poslovne
postupke u pripremi i izvršenju Proračuna, u upravljanju javnim dugom i
gotovinom, te primjenu propisa, nastanak obveza, sustav računovodstva proračuna
i financijskog izvještavanja pratit će i nadzirati Državna riznica.

Članak 24.

Za obavljanje
poslova platnog prometa po računima Proračuna ministar financija sklapa ugovor
s ovlaštenom organizacijom za obavljanje platnog prometa.

IV. UPRAVLJANJE DRŽAVNOM IMOVINOM I DUGOVIMA

*1. Upravljanje državnom imovinom*

Članak 25.

(1) Korisnik koji
stekne nekretninu obvezan je u roku od 30 dana od dana njezina stjecanja
podnijeti zahtjev Državnom odjet­ništvu Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Državno odvjet­ništvo) da podnese prijedlog za upis nekretnine u zemljišne
knjige, s potrebnom dokumentacijom.

(2) Državno
odvjetništvo sastavit će zemljišnoknjižni pri­jedlog, koji će podnijeti nadležnom
sudu radi upisa nekretnine u zemljišne knjige.

Članak 26.

(1) Kada korisnici
besplatno stječu dugotrajnu nefinancijsku imovinu čije bi vlasništvo ili korištenje
prouzročilo nove izdatke veće od vrijednosti imovine, odnosno od prihoda koji
se ostvaruju korištenjem, obvezni su prije njezina stjecanja zatražiti
suglasnost Ministarstva.

(2) Državno
odvjetništvo može podnijeti zemljišnoknjižni prijedlog za upis nekretnine ako
ona spada u sredstva iz stavka 1. ovoga članka na temelju dokumentacije iz članka
25. stavka 1. ovoga Zakona, ako je Ministarstvo dalo suglasnost u skladu sa
stavkom 1. ovoga članka.

Članak 27.

(1) Slobodnim novčanim
sredstvima na računu Proračuna upravlja ministar.

(2) Prihodi od
upravljanja slobodnim novčanim sredstvima prihodi su Proračuna.

Članak 28.

(1) Kada se
sredstva Proračuna koriste za sanaciju, dokapitalizaciju ili kao udio u
sredstvima pravne osobe, Republika Hrvat­ska postaje suvlasnikom u tim pravnim
osobama razmjerno uloženim sredstvima.

(2) Dio imovine u
vlasništvu Republike Hrvatske iz stavka 1. ovoga članka upisuje njezin korisnik
u Glavnu knjigu Državne riznice, a pravna osoba upisuje Republiku Hrvatsku i kao
vlasnika razmjernog dijela kapitala.

(3) Evidenciju o
imovini i suvlasničkim dijelovima iz stavka 1. i 2. ovoga članka vode njezini
korisnici i Ured za državnu imovinu, a podatke o tome dostavljaju Ministarstvu.

(4) Država je dužna
financijski obeštetiti jedinice područne (regionalne) smouprave za iznos
netransferiranog poreza na dobit i dohodak koji je sanacijom pretvoren u vlasničke
udjele u poduzeću, a pripada jedinicama područne (regionalne) samouprave u
skladu sa Zakonom o porezu na dohodak i Zakonom o porezu na dobit.

*2. Zaduživanje i
tekuće otplate*

Članak 29.

(1) Ovlašćuje se Vlada da može
uzeti zajam na inozemnom i do­maćem tržištu novca i kapitala do ukupne svote
11.664.251.992,00 kune, koja je iskazana u Računu financiranja Proračuna.

(2) Tekuće otplate
glavnice državnoga duga, iskazane u Računu financiranja Proračuna za 2002.
godinu u svoti 6.968.078.600,00 kuna, te pripadajuće kamate imaju u izvršavanju
Proračuna prednost pred svim ostalim izdatcima.

(3) Ovlašćuje se
Vlada da kao izvor sredstava za otplatu duga koristi obveznice, bankarske i
druge kredite te kratkoročne vrijednosne papire (trezorski zapisi).

(4) Ministarstvo će
predložiti Vladi najpogodnije oblike zaduživanja.

(5) O radnjama iz
stavka 1., 2. i 3. ovoga članka Vlada izvješćuje Sabor polugodišnje.

*3. Upravljanje državnim
dugom*

Članak 30.

(1) Ovlašćuje se
Vlada da može prijevremeno otkupiti obveznice Republike Hrvatske te
prijevremeno otplatiti bankarske i druge kredite u slučajevima kada otkup
obveznica i otplatu kredita može financirati sredstvima iz povoljnijeg oblika
zaduživanja i tako ostvariti uštedu u otplati kamata.

(2) Prijevremeni
otkup obveznica Republike Hrvatske i prijevremena otplata bankarskih i drugih
kredita iskazuje se u Općem dijelu Proračuna.

(3) Zaduženje radi
financiranja prijevremenog otkupa obveznica Republike Hrvatske te prijevremene
otplate bankarskih i drugih kredita iskazuje se u Općem dijelu Proračuna kao
izvanbilančna stavka Bilance prihoda i rashoda za 2002. godinu.

(4) Vlada može sklopiti financijske sporazume
na temelju takozvanih derivatnih financijskih instrumenata radi postizanja
najpovoljnije valutne i kamatne strukture državnoga duga te što manjeg rizika
međuvalutnih promjena i porasta kamatnih stopa. Uvjet je za sklapanje sporazuma
da druga stranka u sporazumu ima ocjenu dugoročnoga međunarodnoga kreditnog
rejtinga A+ ili višu.

(5) Potraživanja i
obveze koje nastanu na temelju takozvanih derivatnih financijskih instrumenata
iskazuju se u Općem dijelu Proračuna.

(6) Ministarstvo će
predložiti Vladi provedbu radnji iz stavka 1. i 4. ovoga članka.

(7) O radnjama iz
ovoga članka Vlada izvješćuje Sabor polu­godišnje.

Članak 31.

(1) Mjenice kojima
se na teret Proračuna stvaraju obveze može izdavati samo ministar financija.

(2) Ministri i
rukovoditelji tijela državne i sudbene vlasti ne mogu stvarati obveze i
sklapati ugovore kojima nastaju više­go­diš­nje obveze za Proračun.

(3) Iznimno od
odredaba stavka 2. ovoga članka, obveze se mogu stvarati uz prethodnu
suglasnost ministra financija.

Članak 32.

(1) Jedinica
lokalne samouprave i jedinica područne (regionalne) samouprave može se zadužiti
uzimanjem kredita na tržištu novca i kapitala i kod izvođača radova, isključivo
za kapitalni projekt obnove i razvitka (investiciju) koji se financira iz
njihova proračuna, a koji potvrdi njihovo predstavničko tijelo uz prethodnu
suglasnost Vlade.

(2) Ugovor o zaduživanju
sklapa župan, gradonačelnik i načelnik na osnovi proračuna i uz prethodnu
suglasnost Vlade.

(3) Suglasnost je
obvezni prilog ugovora o zaduživanju.

(4) O zahtjevu za
davanje suglasnosti Vlada odlučuje u roku od 40 dana nakon podnošenja zahtjeva.

(5) Ministar
financija propisuje obvezne sastojke zahtjeva, obvezne priloge i dokumentaciju.

Članak 33.

(1) Ukupna godišnja
obveza (godišnji anuitet) jedinice lokalne samouprave i jedinice područne
(regionalne) samouprave za zaduživanje iz članka 32. ovoga Zakona može iznositi
najviše do 20% ostvarenih prihoda u godini koja prethodi godini u kojoj se zadužuju.

(2) U iznos ukupne
godišnje obveze iz stavka 1. ovoga članka uključen je i iznos dospjeloga godišnjeg
anuiteta u tekućoj godini po kreditima i jamstvima iz prethodnih godina, te
dospjele neizmirene obveze.

(3) Pod ostvarenim
proračunskim prihodima razumijevaju se ostvareni prihodi pojedine jedinice
lokalne samouprave i jedinice područne (regionalne) samouprave iz članka 6.
Zakona o pro­ra­čunu (»Narodne novine«, br. 92/94.) umanjeni za primitke (1) od
do­maćih i inozemnih potpora, dotacija i transfera iz državnog pro­računa i
proračuna drugih jedinica lokalne samouprave i jedinica područne (regionalne)
samouprave (točka d), za primitke (2) iz posebnih ugovora: mjesni samodoprinos
i sufinanciranje građana (točka b), te 3. iz tuzemnog i inozemnog zaduženja (točka
f).

Članak 34.

(1) Trgovačko društvo
i javna ustanova kojih je osnivač i većinski vlasnik jedinica lokalne
samouprave i jedinica područne (regionalne) samouprave, mogu se zadužiti samo
uz suglasnost osnivača.

(2) Dok se
statutom ili odlukom jedinice lokalne samouprave i jedinice područne
(regionalne) samouprave ne propiše tko odlučuje o suglasnosti iz stavka 1.
ovoga članka, odluku donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave
odnosno jedinice područne (regionalne) samouprave.

(3) Ako jedinice
lokalne samouprave i jedinice područne (regionalne) samouprave ne postignu
dogovor o davanju suglasnosti iz stavka 1. ovoga članka, smatra se da je
suglasnost dana ako se za njezino davanje pozitivno izjasni više od 50% vlasničkog
udjela trgovačkog društva ili javne ustanove.

(4) Jedinica
lokalne samouprave i jedinica područne (regionalne) samouprave dužna je dvaput
godišnje izvijestiti Ministarstvo o izdanim suglasnostima – u srpnju i u
prosincu tekuće godine.

Članak 35.

(1) Jedinica područne
(regionalne) samouprave može davati jamstvo jedinici lokalne samouprave na
svojem području uz prethodnu suglasnost Vlade Republike Hrvatske, pod uvjetima
iz članka 32. i 33. ovoga Zakona.

(2) Jedinica
lokalne samouprave i jedinica područne (regionalne) samouprave može davati
jamstva za ispunjenje obveza trgovačkog društva i javne ustanove čiji je osnivač
i većinski vlasnik. Izdano jamstvo uključuje se u opseg mogućeg zaduženja
jedinice lokalne samouprave i jedinice područne (regionalne) samouprave iz članka
33. ovoga Zakona.

(3) Dok se
statutom ili odlukom jedinice lokalne samouprave i jedinice područne
(regionalne) samouprave ne propiše tko odlučuje o suglasnosti iz stavka 2.
ovoga članka, odluku donosi pred­stav­nič­ko tijelo jedinice lokalne samouprave
odnosno jedinice područne (re­gio­nalne) samouprave, razmjerno njihovu udjelu u
vlasništvu.

­(4) Ako jedinice
lokalne samouprave i jedinice područne (regionalne) samouprave ne postignu
dogovor o davanju suglasnosti iz stavka 2. ovoga članka, smatra se da je
suglasnost dana ako se za njezino davanje pozitivno izjasni više od 50% vlasničkog
udjela trgovačkog društva ili javne ustanove.

(5) Jedinica
lokalne samouprave i jedinica područne (regionalne) samouprave dužna je dvaput
godišnje izvijestiti Ministarstvo o danim jamstvima - u srpnju i u prosincu
tekuće godine.

*4. Državna jamstva*

Članak 36.

(1) Ovlašćuje se
Vlada da u ime Republike Hrvatske iznimno može davati financijska i činidbena
jamstva na prijedlog Ministarstva.

(2) Davanje
jamstva uvjetovat će se osiguranjem naplate na temelju zaloga imovine tražitelja
kredita, odnosno drugim instrumentima osiguranja.

(3) Jamčevna
zaliha za financijska državna jamstva u Proračunu iznosi 400.000.000,00 kuna.

(4) Činidbena državna
jamstva iz stavka 1. ovoga članka mogu se davati na temelju primljenih
predujmova u novcu ili imovini za gradnju brodova do njihove isporuke, nabavu
zrakoplova na temelju dugoročnog ugovora o zakupu te za infrastrukturne
projekte (promet i veze, energetika, zaštita okoliša) koji se izvode na osnovi
koncesija ili zajedničkih ulaganja.

(5) Tražitelj
jamstva i banka kreditor obvezni su prethodno zatražiti suglasnost Ministarstva
o namjeri davanja državnoga jamstva.

(6) Zahtjev se
dokumentira procjenom boniteta tražitelja prije dobivanja jamstva, te ocjenom
efekta novoga kreditnog zaduženja na ukupno poslovno stanje tražitelja, uzimajući
u obzir stupanj postojeće zaduženosti.

(7) Ministarstva
koja su nadležna za tražitelje jamstva obvezna su u roku od petnaest dana od
upućivanja zahtjeva za suglasnost dati Ministarstvu mišljenje o razvojnim
promjenama, restrukturiranju društva tražitelja, te ocjenu mogućnosti otplate
kredita.

(8) Ministarstvo
je obvezno Vladi uputiti svoje mišljenje najkasnije četrdeset dana od prijama
zahtjeva za prethodnu suglasnost.

(9) Za izdana
financijska jamstva država zaračunava proviziju u visini 0,5% od vrijednosti državnog
jamstva.

(10) Provizija se
naplaćuje prije uručenja jamstva naslovniku. Provizija je prihod Proračuna.

(11) Za državna
jamstva koja se aktiviraju Ministarstvo može banci ili drugoj financijskoj
organizaciji ovlaštenoj za platni promet dati nalog za blokadu računa dužnika
radi izmirenja duga.

(12) Potraživanja
Ministarstva, na temelju posebnim ugovorom utvrđenih obveza dužnika, imaju isti
prioritet u izvršavanju kao i nalozi za druge oblike javnih davanja u odnosu na
sve ostale naloge po obvezama dužnika, njegova pravnog sljednika ili solidarnog
jamca.

(13) Radi naplate
duga s osnove jamstava, Ministarstvo može s dužnikom sklopiti ugovor o obročnoj
otplati duga.

(14) Obročna
otplata iz stavka 13. ovoga članka određuje se najduže do godine dana.

(15) Ako zbog
neizvršenja kreditnih obveza jedinice lokalne samouprave i jedinice područne
(regionalne) samouprave bude aktivirano državno jamstvo, odnosna jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave može izvršavati samo neophodne
rashode (minimalne plaće za zaposlene, doprinose, minimalne rashode za
materijal i usluge).

(16) O radnjama iz ovoga članka Vlada izvješćuje
Sabor polugodišnje.

Članak 37.

Odluke Vlade o zaduživanju te o davanju državnih
jamstava objavljuju se u »Narodnim novinama«.

V. POTICAJNE MJERE U GOSPODARSTVU

Članak 38.

Za temeljni kapital Hrvatske banke za obnovu i
razvitak u 2002. godini osigurava se svota od 470.000.000,00 kuna.

Članak 39.

(1) Sredstva za potpore i subvencije doznačivat
će se na temelju godišnjih i mjesečnih planova koje nadležna ministarstva
dostavljaju Ministarstvu.

(2) Doznačivanje sredstava iz stavka 1. ovoga članka
obustavit će se pravnim i fizičkim osobama koje ne ispune obveze prema državi.

(3) Ministarstva iz stavka 1. ovoga članka
obvezna su pri podnošenju plana za isplatu poticaja i subvencija priložiti
dokaz da su korisnici tih sredstava izvršili obveze iz stavka 2. ovoga članka.

VI. KORIŠTENJE VLASTITIH PRIHODA

Članak 40.

(1) Prihodi koje ostvare korisnici obavljanjem
osnovne i ostale djelatnosti uplaćuju se na jedinstveni račun Državne riznice.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka ne odnose
se na znanost, visoko, srednje i osnovno obrazovanje, đačke domove, na ustanove
socijalne skrbi i na diplomatsko-konzularna predstavništva.

(3) O ostvarenim i utrošenim prihodima iz
stavka 2. ovoga članka korisnici izvješćuju Ministarstvo na način i u rokovima
koje će pravilnikom utvrditi ministar financija.

(4) Nadležna ministarstva nadziru ostvarenje i
trošenje prihoda iz stavka 2. ovoga članka.

(5) Korisnici mogu preuzimati obveze i plaćati
ih po stavkama rashoda za čije su financiranje planirani vlastiti prihodi
isključivo do iznosa naplaćenih vlastitih prihoda.

VII. ODGODA OSIGURANJA SREDSTAVA

Članak 41.

Ako se tijekom 2002. godine usvoje zakoni,
odluke ili programi na osnovi kojih nastaju nove obveze državnog proračuna,
obveza osiguranja sredstava izvršit će se u 2003. godini.

VIII. SREDSTVA FONDOVA

Članak 42.

Fond za razvoj i zapošljavanje i Fond za regionalni
razvoj ostvarivat će prihode od prodaje državne imovine i od privatizacije.

IX. PROMJENA NAČINA FINANCIRANJA KORISNIKA PRORAČUNA

Članak 43.

(1) Ministarstva nadležna za zavode, državne
upravne organizacije, institute i agencije obvezna su pristupiti izmjenama i
dopunama zakona, sukladno kojima su navedena tijela osnovana, u dijelu koji se
odnosi na izvore i način financiranja njihove djelatnosti.

(2) Izmjene i dopune iz stavka 1. ovoga članka
i prelazak na ugovorne odnose u financiranju prema programima i projektima
navedenih tijela ministarstva su obvezna pripremiti do 30. travnja 2002.

Članak 44.

(1) Ovlašćuje se Vlada Republike Hrvatske da
može u tijeku 2002. godine izvršiti preraspodijelu do 1% ukupnih rashoda Proračuna.

(2) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka
koristit će se u 2002. godini za provedbu reforme u poljoprivredi i ostalih
reformi.

Članak 45.

Vlada Republike Hrvatske će, na temelju
prijedloga Ministarstva, obavljati tijekom 2002. godine preraspodjelu sredstava
za plaće i naknade za korisnike, u okviru planirane svote sredstava za plaće i
naknade u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2002. godinu, na temelju
provedene racionalizacije, kontrole zapošljavanja i mjesečne isplate plaća.

Članak 46.

U 2002. godini neće se primjenjivati odredba članka
12. stav­ka 2. i 5. Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika (»Narodne
novine«, br. 101/98., 135/98., 105/99., 25/00., 73/00., 30/01. i 114/01.) i
odredbe članka 5., 6. i 7. Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika
(»Narodne novine«, br. 10/99., 25/00., 30/01. i 114/01.).

X. KAZNENE ODREDBE

Članak 47.

Novčanom kaznom od 5.000,00 do 25.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba korisnika Proračuna:

1) ako proračunska sredstva ne koristi za utvrđene
namjene ili ako preuzme obveze iznad svote utvrđene u Proračunu (članak 3.
stavak 2.),

2) ako preuzme obveze iznad visine osiguranih
sredstava u Posebnom dijelu Proračuna (članak 4. stavak 1.),

3) ako u propisanom roku ne dostavi
Ministarstvu tromjesečni računski plan, s razrađenim mjesečnim planom (članak
5.),

4) ako ne izvijesti Ministarstvo o otvaranju
računa (članak 6. stavak 2.),

5) ako devizna sredstva ne uplati na posebni
račun banke koju odredi Ministarstvo (članak 9.),

6) ako u roku ne dostavi rješenje o zasnivanju
ili prestanku radnog odnosa zaposlenika (članak 11.),

7) ako sredstva isplati suprotno članku 12.
ovoga Zakona,

8) ako potpore koristi suprotno članku 15.
stavku 6. ovoga Zakona,

9) ako plaće i ostala sredstva isplati
suprotno članku 15. stavak 7. ovoga Zakona,

10) ako invalidnine, nadoknade, socijalna
davanja i druga osobna primanja poveća suprotno osnovici iz članka 20. ovoga
Zakona,

11) ako prihode od upravljanja slobodnim novčanim
sredstvima ne uplaćuje u Proračun (članak 27. stavak 2).

12) ako sklopi ugovor suprotno članku 32. i
33. ovoga Zakona,

13) ako izda suglasnost i jamstvo suprotno članku
35. i 36. ovoga Zakona,

14) ako neophodne rashode isplaćuje iznad
razine utvrđene člankom 36. stavkom 16. ovoga Zakona,

15) ako prihode ostvarene od obavljanja
osnovne i ostale djelatnosti ne uplati na jedinstveni račun Državne riznice (članak
40. stavak 1.),

16) ako preuzme obveze i isplaćuje rashode
iznad iznosa naplaćenih vlastitih prihoda (članak 40. stavak 5.).

Članak 48.

(1) Ako ovlaštena osoba proračunskog nadzora u
postupku provjere utvrdi radnje koje imaju obilježje prekršaja, podnosi zahtjev
za pokretanje prekršajnog postupka nadležnom područnom uredu Porezne uprave.

(2) Ovlašteni službenik Porezne uprave vodi
prvostupanjski postupak i donosi rješenje o prekršaju iz članka 43. ovoga
Zakona.

(3) Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka
može se izjaviti žalba Središnjem uredu Porezne uprave u skladu s odredbama Općeg
poreznog zakona.

Članak 49.

Glede žalbenog postupka, obnove postupka, zastare, plaćanja, prisilne
naplate i odgode plaćanja novčane kazne te vođenja prekršajnog postupka
primjenjuju se odredbe Općega poreznog zakona.

XI. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 50.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«, a
primjenjuje se od 1. siječnja 2002.

Klasa: 400-06/01-01/13
Zagreb, 12. prosinca 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

Zakon, NN 116/2001-1951