### NN 119/2025 (10.9.2025.), Odluka o donošenju kurikula za nastavni predmet Slovenski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C)

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih

1701

Na temelju članka 27. stavka 9. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14, 7/17, 68/18, 98/19, 64/20, 151/22 i 156/23) i članaka 6. i 17. Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina (»Narodne novine«, broj 51/00 i 56/00), ministar znanosti, obrazovanja i mladih donosi

ODLUKU

O DONOŠENJU KURIKULA ZA NASTAVNI PREDMET SLOVENSKI JEZIK I KULTURA U OSNOVNIM I SREDNJIM ŠKOLAMA U REPUBLICI HRVATSKOJ (MODEL C)

I.

Ovom odlukom donosi se kurikul za nastavni predmet Slovenski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C).

II.

Sastavni dio ove odluke je kurikul za nastavni predmet Slovenski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C).

III.

Ova odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se za učenike osnovne i srednje škole od školske godine 2025./2026.

Klasa: 016-01/25-01/00780

Urbroj: 533-07-25-0001

Zagreb, 29. kolovoza 2025.

Ministar
 prof. dr. sc. Radovan Fuchs, v. r.

KURIKUL ZA NASTAVNI PREDMET SLOVENSKI JEZIK I KULTURA U OSNOVNIM I SREDNJIM ŠKOLAMA U REPUBLICI HRVATSKOJ
 (MODEL C)

A. OPIS PREDMETA

Pripadnici slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj jedna su od 22 Ustavom Republike Hrvatske priznate nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj. Prema popisu stanovništva iz 2021. godine, u Hrvatskoj živi 7 729 (0,20 % od ukupnoga stanovništva Republike Hrvatske) pripadnika slovenske nacionalne manjine, a 7 620 (0,20 % od ukupnoga stanovništva) slovenski jezik odabralo je kao materinski jezik. Pripadnici slovenske nacionalne manjine heterogena su zajednica koja je raspršena po cijeloj Hrvatskoj, a njihov broj konstant­no opada. Najviše pripadnika slovenske nacionalne manjine živi u Primorsko-goranskoj županiji (1575), Istarskoj županiji (1515) te u Gradu Zagrebu (1312), ali prisutni su i u cijelome pograničnom području hrvatsko-slovenske granice. Osnovna organiziranost temelji se na kulturno-umjetničkim društvima kojih je trenutačno 16, a povezani su u Savez slovenskih društava u Republici Hrvatskoj. (Samo)organizacija pripadnika slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj daje veliku važnost očuvanju i njegovanju slovenskoga jezika pogotovo među mlađim pripadnicima slovenske nacionalne manjine.

Pravo na odgoj i obrazovanje na svojemu jeziku i pismu pripadnici nacionalnih manjina ostvaruju sukladno Ustavu Republike Hrvatske, Ustavnomu zakonu o pravima nacionalnih manjina te Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Pripadnici nacionalnih manjina svoje ustavno pravo na odgoj i obrazovanje ostvaruju trima osnovnim modelima (A, B i/ili C model) te posebnim oblicima školovanja. Učenici u hrvatskim školama mogu slovenski jezik učiti u okviru nastavnoga predmeta Slovenski jezik i kultura po modelu C (u daljnjem tekstu: SLOJK), i to je predmet koji obuhvaća slovenski jezik, književnost, povijest, geografiju, glazbenu kulturu i likovnu umjetnost.

Prema podatcima Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih, u školskoj godini 2022./2023. nastavni predmet Slovenski jezik i kultura pohađalo je 219 učenika u osam osnovnih škola te 79 učenika u tri srednje škole. Broj učenika nastavnoga predmeta Slovenski jezik i kultura kontinuirano raste. Najviše škola koje izvode nastavni predmet SLOJK nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji (6), Istarskoj županiji (3), Zagrebačkoj (1) i Varaždinskoj županiji (1).

Kurikul[1](Na temelju Zakona o hrvatskom jeziku (NN, br. 14/2024.), u ovom dokumentu upotrebljava se pojam kurikul i njegove izvedenice. Prilikom navođenja srodnih dokumenata, koji su objavljeni prije stupanja na snagu Zakona o hrvatskom jeziku, u istom značenju zadržava se pojam kurikulum i njegove izvedenice.) nastavnoga predmeta SLOJK namijenjen je djeci pripadnicima slovenske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj, djeci koja imaju slovenske pretke, a nastava je istovremeno otvorena i za djecu koja žele učiti slovenski jezik te se upoznati s obilježjima slovenske kulture.

Skupine učenika koje uče SLOJK izrazito su heterogene i uključuju učenike različitih predznanja, dobi te jezične i kulturne pozadine. Često je želja za učenjem slovenskoga jezika motivirana ne samo željom za očuvanjem slovenskoga jezika već i drugim različitim razlozima kao što su želja za nastavkom školovanja u Republici Sloveniji ili mogućnost zaposlenja nakon završetka školovanja.

Učenici koji upišu nastavni predmet SLOJK, nemaju veliko predznanje s kojim dolaze iz obiteljskoga okružja. Suvremena istraživanja koja su proveli znanstvenici među učenicima koji pohađaju nastavni predmet SLOJK, pokazala su da je slovenski jezik vrlo rijetko materinski jezik te da su se sa slovenskim jezikom susretali povremeno i da nisu aktivni govornici. Upravo zato jezik i kultura moraju biti dostupni, tj. vladanje jezikom, njegovanje tradicije/običaja te poznavanje kulture, književnosti i sadašnjosti moraju pridonijeti očuvanju identiteta pripadnika slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj.

SLOJK se ne ubraja u izbornu nastavu te se slovenskomu jeziku pristupa kao drugomu materinskom jeziku. Odabirom manjinskoga materinskog jezika učeniku se ne smanjuje broj izbornih predmeta koje može pohađati.

Poučavanje jezika, pa tako i drugoga materinskog, od temeljnoga je značaja za osobni razvoj i socijalizaciju učenika. Po značaju i učincima ono prelazi okvire znanja sadržaja samoga predmeta i omogućuje učenicima osobno izražavanje i razvoj pojedinca (kognitivni i socijalno-emotivni) te sudjelovanje učenika u brojnim aktivnostima povezanim s kulturom i tradicijom slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj.

Poučavanje nastavnoga predmeta SLOJK učenicima osigurava razvoj jezičnih i interkulturnih kompetencija. Razvoj jezičnih kompetencija slovenskoga jezika obuhvaća produbljivanje sposobnosti pismenoga i usmenoga izražavanja te iznošenja ideja, informacija i vrijednosti pri uporabi razgovornoga jezika te jezika struke. Integrirano obrazovanje koje pruža nastavni predmet Slovenski jezik i kultura pridonosi shvaćanju i oblikovanju svijesti o načinu života i kulturi pripadnika slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj i Slovenaca u matičnoj državi. Sve navedeno pridonosi jačanju nacionalnoga identiteta, očuvanju slovenskoga jezika i elemenata tradicijske kulture pripadnika slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj. Time se jača tolerantno i multikulturno društvo, ali se i njeguju bilateralni slovensko-hrvatski odnosi.

B. ODGOJNO-OBRAZOVNI CILJEVI PROCESA UČENJA I POUČAVANJA

Cilj je nastavnoga predmeta SLOJK osposobiti učenike osnovnih i srednjih škola za samostalnu pisanu i usmenu komunikaciju na slovenskome jeziku, uključujući sve jezične djelatnosti: slušanje, pisanje, čitanje i govorenje.

U ostvarivanju tog cilja učenik će:

• uspješno i pravilno koristiti se slovenskim jezikom u različitim životnim i komunikacijskim situacijama

• razvijati čitalačku pismenost, čitalačku kulturu te čitalačku naviku na različitim književnim tekstovima i različitim književnim vrstama

• prepoznavati slovensku povijesnu i kulturnu baštinu te zemljopisna, društvena i gospodarska obilježja slovenskoga jezičnog područja kao jednu od odrednica vlastitoga nacionalnog identiteta

• prepoznavati različitosti između hrvatske i slovenske jezične komunikacije

• čitati tekstove pisane na slovenskome standardnom jeziku

• oblikovati pozitivno mišljenje o kulturnoj raznolikosti, razvijati toleranciju i otvorenost prema prihvaćanju i poštovanju kulturnih i vjerskih različitosti drugih naroda i nacija.

C. DOMENE U ORGANIZACIJI PREDMETNOGA KURIKULA

Nastavni predmet SLOJK čine tri domene:

• jezične kompetencije

• književnost

• kultura.

Te domene učenicima jamče upoznavanje slovenskoga jezika i uspješno služenje njime, a time i komunikaciju bez poteškoća. Učenici upoznaju važna književna djela slovenskoga jezičnog područja te produbljuju svoja znanja o slovenskoj kulturi, o povijesti te o geografskim značajkama.

A. Jezične kompetencije

Domena jezične kompetencije obuhvaća ovladavanje jezičnim vještinama (slušanje, pisanje, čitanje, govorenje) na razini koja će učenicima omogućiti razvoj komunikacijskih vještina na materinskome jeziku. Učenici svoju vještinu govorenja razvijaju stvaranjem govornih situacija u kojima razgovaraju o svakodnevnim, ali i o apstraktnim temama. Stečeno znanje aktivno primjenjuju u pisanome obliku pri izražavanju ideja, informacija, mišljenja, osjećaja.

U sklopu domene jezične kompetencije učenici trebaju ovladati temeljnim rječnikom koji će ih osposobiti za svakodnevnu komunikaciju. Oni usvajaju gramatičke, pragmatičke, pravopisne i fonetske karakteristike slovenskoga jezika. Razvojem jezičnih kompetencija potiče se socijalizacija i cjelokupni razvoj učenika.

B. Književnost

Domena književnost razvija kulturu čitanja, što se ostvaruje čitanjem djela slovenske književnosti te njihovom interpretacijom i usvajanjem. Učenici upoznaju slovenske autore i njihova književna djela, koja pripadaju različitim književnim vrstama, te usvajaju znanje o obilježjima tih književnih vrsta, a sve u skladu sa svojom dobi. Čitanjem obogaćuju svoj rječnik, razvijaju sposobnost kritičkoga mišljenja i izražavanje toga mišljenja, potiču svoju maštu i kreativnost. Nastava se odvija u učionici, na književnim ekskurzijama ili odlaskom na kazališne i filmske predstave.

C. Kultura

Domena kultura obuhvaća upoznavanje različitih područja slovenske kulture (u njezinu najširem pojmu) i tumačenje elemenata tradicijske slovenske kulture važne za očuvanje slovenskoga nacionalnog identiteta. Ta domena spaja povijesne, etnološke, zemljopisne i umjetničke spoznaje. Učenici oblikuju pozitivan odnos prema slovenskoj kulturi, ali i prema kulturnoj raznolikosti regije Alpe-Jadran te je nastoje i očuvati. Upoznaju rad istaknutih povijesnih osoba. Upoznaju se s aktualnom političkom i gospodarskom situacijom. Učenici stečeno znanje primjenjuju u svakodnevnome životu, razvijaju interes za druge kulture prihvaćajući ih. Stečene kulturne spoznaje učenicima pomažu osnažiti njihov nacionalni identitet, oblikuju ih da budu aktivni i odgovorni građani slovenske zajednice u Republici Hrvatskoj.

D. ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI, SADRŽAJI, RAZINE USVOJENOSTI SADRŽAJA PO RAZREDIMA I PO DOMENAMA

Domene jezične kompetencije, književnost i kultura sastavnice su nastavnoga predmeta SLOJK te zajedno tvore nedjeljivu cjelinu. Svaka domena sadržava odgojno-obrazovne ishode koji se razvijaju od prvoga do osmoga razreda osnovne škole te od prvoga do četvrtoga razreda srednje škole, razradu ishoda i razinu usvojenosti »dobar«.

Domene se dopunjuju, isprepleću i međusobno su povezane. Tekstovi prilagođeni godini učenja razlikuju se po dužini i složenosti. Tekst s obzirom na dužinu može biti vrlo kratak, kratak, srednje dug i dug, a s obzirom na složenost može biti vrlo jednostavan, jednostavan, srednje jednostavan i složen. Složenost teksta određuju kvantitativne i kvalitativne smjernice (s obzirom na fabulu teksta, broj likova, zasićenost prenesenim značenjima i alegorijom).

Tablica u nastavku prikazuje uvjete dužine teksta prema broju riječi i prati jezične sposobnosti učenika.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vrlo kratak tekst | Kratak tekst | Srednje dug tekst | Dug tekst |
| čitanje | najviše 100 riječi | 100 – 300 riječi  (ovisno o godini učenja)  5. razred: 100 – 200 riječi  6. razred: 200 – 300 riječi | 300 – 600 riječi  (ovisno o godini učenja)  7. razred: 300 – 500 riječi  8. razred: 500 – 600 riječi | više od 600 riječi |
| slušanje | najviše 50 riječi | 50 – 200 riječi  (ovisno o godini učenja)  5. razred: 50 – 100 riječi  6. razred: 100 – 200 riječi | 200 – 400 riječi  7. razred: 200 – 300 riječi  8. razred: 300 – 400 riječi | više od 500 riječi |
| pisanje | najviše 40 riječi | 40 – 80 riječi  (ovisno o vrsti teksta)  5. razred: 40 – 60 riječi  6. razred: 60 – 70 riječi  7. razred: 70 – 80 riječi | 80 – 200 riječi  (ovisno o vrsti teksta)  8. razred: 80 – 100 riječi | više od 200 riječi |
| govorenje | otprilike 1 minuta | 1 – 2 minute | 3 – 5 minuta | 5 – 10 minuta |

Razrada odgojno-obrazovnih ishoda od 1. do 8. razreda osnovne škole

1. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 1. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 1. 1.  Učenik verbalno i neverbalno reagira na slušne i vizualne poticaje. | – povezuje izgovorene riječi s odgovarajućim slikovnim karticama ili predmetima  – povezuje izgovorene upute s radnjama  – odgovara na postavljena pitanja (da, ne)  – imenuje predmete i osobe u razredu ili na vizualnim predlošcima | – češće reagira neverbalno nego verbalno, uz povremenu pomoć učitelja reagira na slušne i vizualne poticaje |
| OŠ SLOJK A. 1. 2.  Učenik glasno čita vrlo kratke, jednostavne i poznate riječi. | – prepoznaje i izgovara napisane riječi  – čita slikopis | – uz povremenu pomoć učitelja čita jednostavne i poznate riječi i slikopis |
| OŠ SLOJK A. 1. 3.  Učenik preslikava kratke riječi i kratke rečenice. | – preslikava kratke riječi i kratke rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja i više vremena točno i čitko preslikava kratke riječi i kratke rečenice |
| OŠ SLOJK A. 1. 4.  Učenik ponavlja riječi i vrlo kratke rečenice. | – ponavlja izgovorene riječi i vrlo kratke rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja ponavlja jednostavne riječi i rečenice |
| OŠ SLOJK A. 1. 5.  Učenik sudjeluje u vrlo kratkome razgovoru od nekoliko riječi. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru: pozdravlja, predstavlja se itd.  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – oblikuje i izgovara jednostavne i kratke, uvježbane rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u vrlo kratkome i jednostavnome razgovoru |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: ja i svijet oko mene, obitelj, igre, škola, voće, povrće, životinje, biljke, prehrana, boje, brojevi do 10, dijelovi tijela, slova slovenske abecede.  Jezične funkcije: pozdravljanje, predstavljanje, čestitanje, zamolba, zahvala, pitanje za oprost, imenovanje i identificiranje predmeta, brojenje.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama: jednostavna rečenica; potvrdni, niječni i upitni oblik rečenice, dijalog. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimika, pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva.  Leksički sadržaji uvode se uz mimiku, vizualna i multimedijska sredstva mehaničkim ponavljanjem.  S čitanjem se počinje postupno tek nakon što su učenici na hrvatskome (materinskome) jeziku usvojili osnove čitanja. Pisanje počinje krajem prvoga polugodišta i pristupa mu se izrazito postupno. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 1. 1.  Učenik verbalno i neverbalno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja teksta. | – riječima, crtežom ili pokretom izražava misli, osjećaje, zapažanja nakon čitanja/slušanja književnoga teksta  – govori što mu se sviđa i što mu se ne sviđa  – povezuje s vlastitim iskustvom ono što je čuo u tekstu  – uspoređuje postupke likova s vlastitim postupcima | – uz povremenu pomoć učitelja izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme u rimama, slovenske narodne priče, dječje pjesme, brojalice, dječje narodne igre. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C. 1. 1.  Učenik uočava osnovna obilježja slovenske kulture. | – prepoznaje tipična slovenska imena  – prepoznaje i imenuje obilježja slovenskih praznika i blagdana  – prepoznaje naziv države | – uz povremenu pomoć učitelja uočava osnovna obilježja slovenske kulture |
| OŠ SLOJK C. 1. 2.  Učenik izdvaja sličnosti i razlike između slovenske i hrvatske kulture. | – navodi što mu se sviđa ili ne sviđa, a povezano je s kulturnim događajem  – kreativno izražava svoj doživljaj o kulturnome događaju crtežom, slikom, govorom ili kraćim pisanim rečenicama | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike između slovenske i hrvatske kulture |
| OŠ SLOJK C 1. 3.  Učenik posjećuje i sudjeluje na kulturnim događajima primjerenim svojoj dobi. | – učenik primjenjuje najosnovnije tehnike kreativnoga izražavanja na slovenskome jeziku. | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima i izdvaja zanimljive dijelove |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slika o sebi, praznici i blagdani, slovenska dječja glazba i ples. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju. | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 1. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/6098.jpg)

2. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 2. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 2. 1.  Učenik verbalno i neverbalno reagira na slušne i vizualne poticaje koristeći se proširenim rječnikom. | – povezuje izgovorene riječi s odgovarajućim slikovnim karticama ili predmetima  – povezuje izgovorene upute s radnjama  – odgovara na postavljena pitanja  – imenuje predmete i osobe u razredu ili na vizualnim predlošcima | – češće reagira neverbalno nego verbalno, uz povremenu pomoć učitelja reagira na slušne i vizualne poticaje |
| OŠ SLOJK A. 2. 2.  Učenik glasno čita vrlo kratke i poznate riječi. | – prepoznaje i izgovara zapisane vrlo kratke i poznate rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja čita jednostavne i poznate rečenice |
| OŠ SLOJK A. 2. 3.  Učenik preslikava riječi i kratke rečenice. | – preslikava riječi i rečenice  – povezuje pisani oblik riječi s odgovarajućom slikom | – uz povremenu pomoć učitelja i više vremena pravilno preslikava riječi i kratke rečenice |
| OŠ SLOJK A. 2. 4.  Učenik ponavlja riječi i kratke rečenice. | – ponavlja izgovorene riječi i kratke rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja ponavlja riječi i rečenice |
| OŠ SLOJK A. 2. 5.  Učenik sudjeluje u vrlo kratkome razgovoru. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru koristeći se osnovnim komunikacijskim obrascima: pozdravlja, predstavlja se, predstavlja druge itd.  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – oblikuje i izgovara jednostavne i kratke, uvježbane rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja koristi se osnovnim komunikacijskim obrascima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: ja i svijet oko mene, obitelj, igre, škola, predmeti u okolini, odjeća, boje, voće, povrće, životinje, biljke, prehrana, boje, brojevi do 20, dijelovi tijela, slova i glasovi.  Jezične funkcije: pozdravljanje, predstavljanje, čestitanje, zamolba, zahvala, pitanje za oprost, imenovanje i identificiranje predmeta, brojenje.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama. Razlikovanje širokoga e, uskoga e i poluglasnika; umanjenice. Osnovna obilježja vrsta riječi: imenice, pridjevi, glagoli, zamjenice, brojevi. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene komunikacije uz igru i u situacijskim vježbama s elementima igre. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 2. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem vrlo kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – odgovara na pitanja povezana s tekstom  – čita tekst nekoliko puta radi boljega razumijevanja  – prepoznaje glavne i sporedne likove | – uz povremenu pomoć učitelja izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom |
| OŠ SLOJK B. 2. 2.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – riječima, crtežom ili pokretom izražava misli, osjećaje, zapažanja nakon čitanja/slušanja književnoga teksta  – dramatizira, stvara likovne radove, uređuje pano, izrađuje strip itd. | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom |
| OŠ SLOJK B.2.3.  Učenik objašnjava zašto mu se određeni književni tekst sviđa ili ne sviđa. | – izriče sviđa li mu se književni tekst ili ne sviđa i uz pomoć učitelja navodi razloge | – izražava mišljenje sviđa li mu se određeni književni tekst i navodi razloge  – navedene razloge povezuje s postupcima likova u tekstu  – crtežom izražava sviđa li mu se tekst ili ne |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme u rimama, slovenske narodne priče, dječje pjesme, brojalice. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C. 2. 1.  Učenik imenuje osnovna obilježja slovenske kulture. | – prepoznaje i imenuje tipična slovenska imena, praznike i blagdane, simbole (zastava s grbom) | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna obilježja slovenske kulture |
| OŠ SLOJK C 2. 2.  Učenik sudjeluje u aktivnosti nadahnutoj folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom, glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slika o sebi, praznici i blagdani, slovenska glazba i ples. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (narodni plesovi, narodne pjesme, čestitke, brojalice, pjesme povezane s blagdanima i običajima, dječjim narodnim igrama, zornim sredstvima). | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 2. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/6046.jpg)

3. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 3. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 3. 1.  Učenik razumije vrlo kratke i jednostavne rečenice pri slušanju i čitanju. | – odgovara jednom riječju ili pokretom na pitanja, molbe ili upute koji su upućeni jezičnim sredstvima i povezani su s poznatim temama ili situacijama u razredu  – razumije tekstove koji se sastoje od kratkih rečenica i odnose se na poznate teme  – prepoznaje najvažnije informacije te ih povezuje s vlastitim iskustvom i znanjem | – uz povremenu pomoć učitelja razumije vrlo kratke i jednostavne rečenice u govornome i pisanome obliku |
| OŠ SLOJK A. 3. 2.  Učenik glasno čita rečenice. | – prepoznaje i izgovara zapisane rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja čita jednostavne i poznate rečenice |
| OŠ SLOJK A. 3. 3.  Učenik reproducira riječi i vrlo kratke rečenice. | – prema modelu oblikuje i izgovara jednostavne rečenice pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja reproducira riječi i vrlo kratke rečenice primjenjujući približno ispravan izgovor i intonaciju |
| OŠ SLOJK A. 3. 4.  Učenik sudjeluje u kratkome razgovoru koristeći se kratkim i jednostavnim rečenicama. | – sudjeluje s ostalim učenicima u kratkome i uvježbanome razgovoru oblikujući jednostavne rečenice  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – oblikuje i izgovara kratke rečenice radi razmjene informacija | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje s ostalim učenicima u kratkome i jednostavnome razgovoru poznate tematike |
| OŠ SLOJK A. 3. 5.  Učenik piše vrlo kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – piše vrlo jednostavan tekst poznate tematike na temelju danoga predloška  – na jednostavna pitanja daje pisane odgovore | – uz povremenu pomoć učitelja i na temelju danoga predloška oblikuje jednostavne izjave i pitanja u pisanome obliku uz malo pogrešaka |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: prijatelji, životinje, brojevi, dijelovi tijela, odijevanje, vrijeme, dom, prijevozna sredstva, higijena, dnevna rutina, grad i selo, kupnja, mjeseci, godišnja doba.  Jezične funkcije: opisivanje osoba, traženje i pružanje informacija, imenovanje odnosa među ljudima, izricanje sviđanja/nesviđanja, brojenje, pravilan izgovor glasova, naglašavanje, opis dnevne rutine i običaja, opis okružja u kojemu živimo.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama: promjenjive vrste riječi i njihove osnovne gramatičke kategorije, imenice i pridjevi: nominativ i akuzativ.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na sadržaje iz prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima igre.  Nastava se od trećega razreda nadalje odvija na slovenskome jeziku, a hrvatski jezik upotrebljava se za usporedbu i lakši prijenos znanja.  Uz govornu komunikaciju sve se češće primjenjuju aktivnosti pisanoga izražavanja. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 3. 1.  Učenik izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja/čitanja teksta povezujući ih s vlastitim iskustvom. | – izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon čitanja književnoga teksta  – povezuje s vlastitim iskustvom ono što je čuo u tekstu  – uspoređuje postupke likova s vlastitim postupcima  – prepričava situacije, događaje i karakterizira likove | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom te opisuje svakodnevne događaje |
| OŠ SLOJK B. 3. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – razlikuje dijelove pjesme: stih, strofa  – prepoznaje i izdvaja riječi koje se rimuju u dječjim pjesmama i igrokazima  – prepoznaje fantastične elemente u dječjim pjesmama i bajkama  – odgovara na pitanja povezana s tekstom  – sažima sadržaj teksta  – čita kratak književni tekst nekoliko puta radi boljega razumijevanja pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja sluša i čita s razumijevanjem tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta |
| OŠ SLOJK B. 3. 3.  Učenik, primjereno svojoj dobi, razlikuje određene književne vrste prema obliku i sadržaju. | – razlikuje književne vrste prema obliku i sadržaju (pjesma u rimama, narodna priča, dječja pjesma, brojalica, basna)  – prepoznaje naučene jezične elemente, izvodi zaključke o vrsti, temi i sadržaju teksta | – uz povremenu pomoć učitelja razlikuje književne vrste prema obliku i sadržaju |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – igre, slovenske narodne priče, dječje pjesme, brojalice, basne, dramatizacije, radionice. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (izrada crteža i lutaka, dramatizacija i čitanje književnih tekstova, kamišibaj [kamishibai]). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C. 3. 1.  Učenik govori o sebi i drugima na temelju međukulturnoga iskustva. | – navodi činjenice o drugim kulturama  – opisuje svoje dojmove o pripadnicima druge kulture  – opisuje kako se osjeća tijekom međukulturnoga iskustva | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i navodi činjenice o drugoj kulturi  – uz poticaj učitelja izražava svoje osjećaje tijekom međukulturnoga iskustva |
| OŠ SLOJK C. 3. 2.  Učenik uspoređuje obilježja slovenske i hrvatske kulture te njihov značaj. | – prepoznaje glavne sličnosti i razlike između običaja, vrijednosti, stavova i vjerovanja slovenske i hrvatske kulture  – pozitivno se odnosi prema slovenskoj tradiciji, običajima, praznicima i blagdanima | – uz povremenu pomoć učitelja uspoređuje i prepoznaje sličnosti i razlike između slovenske i hrvatske kulture |
| OŠ SLOJK C 3. 3.  Učenik sudjeluje u aktivnosti nadahnutoj folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom, glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slika o sebi, praznici i blagdani, slovenska glazba i ples, narodni običaji: spuščanje gregorčkov (puštanje svjetlosti po rijekama, potocima). | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (narodni plesovi, narodne pjesme, čestitke, pjesme o blagdanima i običajima, dječje narodne igre, zorna sredstva).  Učitelj planira školske i izvanškolske kulturne sadržaje i aktivnosti prema interesima učenika, mogućnostima škole i lokalne zajednice. Potiče se uključivanje učenika u kulturni i društveni život zajednice. | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 3. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5994.jpg)

4. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 4. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 4. 1.  Učenik sluša/čita kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – odgovara jednom riječju ili pokretom na pitanja, mol­be ili upute koji su upućeni jezičnim sredstvima i povezani su s poznatim temama ili situacijama u razredu  – razumije tekstove koji se sastoje od kraćih rečenica i odnose se na poznate teme  – prepričava bit teksta | – uz povremenu pomoć učitelja razumije kratak i jednostavan tekst u govornome i pisanome obliku |
| OŠ SLOJK A. 4. 2.  Učenik glasno čita vrlo kratak, jednostavan i poznat tekst. | – čita poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja čita vrlo kratak, jednostavan i poznat tekst |
| OŠ SLOJK A. 4. 3.  Učenik reproducira rečenice i vrlo kratke tekstove. | – prema modelu oblikuje i izgovara kratke rečenice pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja reproducira kratke rečenice primjenjujući približno ispravan izgovor i intonaciju |
| OŠ SLOJK A. 4. 4.  Učenik sudjeluje u razgovoru koristeći se kratkim i jednostavnim rečenicama. | – sudjeluje u uvježbanome razgovoru oblikujući jednostavne rečenice  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – oblikuje i izgovara kratke rečenice radi razmjene informacija | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u jednostavnome razgovoru poznate tematike |
| OŠ SLOJK A. 4. 5.  Učenik piše kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – piše jednostavan tekst poznate tematike na temelju danoga predloška  – na jednostavna pitanja daje pisane odgovore | – oblikuje jednostavne izjave i pitanja u pisanome obliku na temelju zadanoga predloška uz malo pogrešaka |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: zdravlje, odijevanje, dnevna rutina, kupnja, priroda i vrijeme, šira okolina, zanimanja.  Jezične funkcije: izricanje vremena, traženje i pružanje informacija, pravilan izgovor glasova, naglašavanje, opis dnevne rutine i običaja, opis mjesta u kojemu živimo, opis osobe.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama: strukture se nadovezuju na sadržaj prethodnih razreda; uporaba priloga rad/rada/rado.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na sadržaje prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te uz igru i u situacijskim vježbama s elementima igre. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 4. 1.  Učenik kreativno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja/čitanja teksta povezujući ih s vlastitim iskustvom. | – izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon čitanja književnoga teksta  – povezuje s vlastitim iskustvom ono što je čuo u tekstu  – uspoređuje postupke likova s vlastitim postupcima  – preoblikuje čitani/slušani tekst, npr. stvara novi završetak, uvodi nove likove u priču itd. | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/poslušanim tekstom |
| OŠ SLOJK B. 4. 2.  Učenik objašnjava vrijednosti književnoga teksta koji su primjereni njegovoj dobi i osobnomu iskustvu. | – izražava svoje mišljenje o uočenim vrijednostima u književnome tekstu  – izdvaja dijelove teksta koji su mu se najviše svidjeli  – izdvaja pozitivne životne vrijednosti u tekstu  – prepoznaje pozitivne osobine likova iz teksta, opise pozitivnih događaja, vrijedne poruke te mudre izreke i poruke  – uočava dobre i loše postupke likova  – razgovara o postupcima likova u književnome tekstu  – navodi tvrdnje kojima potkrepljuju vlastito mišljenje o uočenim vrijednostima književnoga teksta | – uz povremenu pomoć učitelja izdvaja vrijednosti književnoga teksta  u odabranim dijelovima teksta s jasno istaknutim vrijednostima primjerenim njegovoj dobi te osobnomu iskustvu. |
| OŠ SLOJK B. 4. 3.  Učenik određuje ključne riječi i poruku teksta u određenim književnim vrstama koji su primjereni njegovoj dobi. | – čita tekstove u dječjim časopisima i na slovenskim mrežnim stranicama  – prepoznaje poruku teksta  – koristi se samostalno ili uz pomoć učitelja digitalnim izvorima  – prikuplja bitne informacije i izdvaja ključne riječi | – uz povremenu pomoć učitelja pronalazi ključne riječi i prepoznaje poruku teksta |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – lirske pjesme, pripovijetke, basne, narodne poslovice, dramski tekst. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Književni pojmovi: narodna lirska pjesma, motiv, tema, ideja, pjesnička slika, personifikacija, pripovijedanje, dijalog, monolog, opis.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (izrada crteža i lutaka, dramatizacija i čitanje književnih tekstova, kamišibaj [kamishibai]). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C. 4. 1.  Učenik govori o sebi i drugima na temelju međukulturnoga iskustva. | – kratko i jednostavno govori što je doznao o kulturi druge osobe  – proširuje znanje o drugim kulturama | – uz povremenu pomoć učitelja i na temelju predloška govori i opisuje što je doznao o drugim kulturama na temelju međukulturnoga iskustva |
| OŠ SLOJK C. 4. 2.  Učenik prepoznaje osnovna zemljopisna obilježja Slovenije. | – prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Slovenije  – pokazuje Sloveniju i Ljubljanu na karti te veće slovenske gradove  – nabraja države s kojima Slovenija graniči | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Slovenije |
| OŠ SLOJK C. 4. 4.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, crtežom i glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, slovenska glazba i ples, imena značajnih mjesta, poznati Slovenci, obližnji slovenski gradovi, glavni grad, smještanje Slovenije na karti.  Kulturni događaji i ustanove: susreti s književnicima, kulturni festivali i smotre.  Školske i izvanškolske manifestacije: Europski dan jezika, Međunarodni dan materinskoga jezika.  Slovenski kalendarski običaji (dječje narodne igre i pjesme o Božiću i Uskrsu). | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju. | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 4. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5939.jpg)

5. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 5. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 5. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – odgovara jednom riječju ili pokretom na pitanja, molbe ili upute koji su upućeni jezičnim sredstvima i povezani su s poznatim temama ili situacijama u razredu  – razumije tekstove koji se sastoje od kraćih rečenica i odnose se na poznate teme  – prepričava bit teksta, razumije glavnu poruku iz teksta, izdvaja ključne riječi i važnije informacije iz teksta | – uz povremenu pomoć učitelja razumije slušani tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta |
| OŠ SLOJK A. 5. 2.  Učenik izražajno čita kratak, jednostavan i poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju. | – glasno čita kratak poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja čita kratak i poznat tekst |
| OŠ SLOJK A. 5. 3.  Učenik govori kratak i jednostavan tekst poznate tematike koristeći se vrlo jednostavnim jezičnim strukturama. | – na temelju predloška govori kratak tekst poznate tematike, planira sadržaj teksta, povezuje dijelove teksta te uređuje i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak i jednostavan tekst poznate tematike na temelju predloška |
| OŠ SLOJK A. 5. 4.  Učenik sudjeluje u kratkome i jednostavnome razgovoru poznate tematike. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru u osnovnim komunikacijskim vježbama  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih, prepoznaje priliku za preuzimanje riječi  – planira razgovor, uspoređuje sadržaj razgovora s predloškom | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u razgovoru koristeći se naučenim te postavlja vlastita pitanja i daje odgovore |
| OŠ SLOJK A. 5. 5.  Učenik piše jednostavan tekst na zadanu temu. | – piše jednostavan tekst poznate tematike na temelju danoga predloška  – odgovara na postavljena pitanja  – pravilno piše poznate i učestale riječi | – oblikuje jednostavan tekst na zadanu temu na temelju zadanoga predloška uz manje pogreške |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: naš svakodnevni život, aktivnosti u kući i oko kuće, svijet škole, naše prirodno okružje, bliža i šira okolina – orijentacija, detaljan opis životnoga okružja i doma.  Jezične funkcije: traženje i pružanje informacija, pravilan izgovor glasova, naglašavanje, opis dnevne rutine i običaja, opis mjesta u kojemu živimo, pravila ponašanja u školi, opis kućanskih poslova, opis geografskoga prostora (reljef, strane svijeta).  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama: sinonimi, antonimi, homonimi, imenice i pridjevi (svi padeži), glagol (prezent E, D, M).  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na sadržaje prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima dramske igre. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 5. 1.  Učenik objašnjava svoje misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja/čitanja teksta povezujući ih s vlastitim iskustvom. | – na temelju kratkoga i jednostavnoga teksta objašnjava misli, osjećaje i zapažanja te ih povezuje s vlastitim iskustvom, uspoređuje vlastita zapažanja sa zapažanjima drugih | – uz povremenu pomoć učitelja objašnjava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom te razgovara o tekstu |
| OŠ SLOJK B. 5. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – prepoznaje i imenuje određene vrste tekstova (basna, narodna priča, pjesma, bajka, igrokaz)  – određuje temu, misao i ugođaj teksta  – odgovara na pitanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom  – sažima sadržaj teksta  – čita kratak književni tekst nekoliko puta radi boljega razumijevanja pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja sluša ili čita s razumijevanjem tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta |
| OŠ SLOJK B. 5. 3.  Učenik određuje ključne riječi i poruku teksta u određenim književnim vrstama koji su primjereni njegovoj dobi. | – čita tekstove u dječjim časopisima i na slovenskim mrežnim stranicama  – prepoznaje poruku teksta  – koristi se samostalno ili uz pomoć učitelja digitalnim izvorima  – prikuplja bitne informacije i izdvaja ključne riječi iz određenih izvora  – tumači pronađene podatke | – uz povremenu pomoć učitelja pronalazi ključne riječi i prepoznaje poruku teksta |
| OŠ SLOJK B. 5. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – crtežom i u situacijskim vježbama s elementima igre prikazuje sadržaj i likove iz književnoga teksta te svoje misli povezane s tekstom | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli i zapažanja te elementima dramske igre prikazuje sadržaj teksta i likove |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slovenske narodne priče, pjesme, basne, poslovice, izreke, pitalice, legende i predaje. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (izrada crteža i lutaka, dramatizacija i čitanje književnih tekstova). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| C. Kultura | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| OŠ SLOJK C. 5. 1.  Učenik govori o sebi i o drugima na temelju međukulturnoga iskustva. | – govori kako se osjećao tijekom međukulturnoga iskustva  – kratko i jednostavno govori što je doznao o kulturi druge osobe  – proširuje spoznaje o drugim kulturama | – uz povremenu pomoć učitelja i na temelju predloška govori i opisuje što je doznao o drugim kulturama na temelju međukulturnoga iskustva |
| OŠ SLOJK C. 5. 2.  Učenik opisuje osnovna povijesna obilježja Slovenije. | – opisuje tijek glavnih događaja iz slovenske povijesti (naselitev, Karantanija i Karniola, Sveto Rimsko Cesarstvo, Celjska grofija) | – uz povremenu pomoć učitelja opisuje osnovna povijesna obilježja Slovenije |
| OŠ SLOJK C. 5. 3.  Učenik opisuje osnovna zemljopisna obilježja Slovenije i Slovenaca u Hrvatskoj. | – prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Slovenije i Slovenaca u Hrvatskoj (gradovi, sela i okolina)  – prepoznaje i pokazuje na karti mjesta u kojima Slovenci žive u Hrvatskoj (Pula, Rijeka, Karlovac, Zagreb, Varaždin, Čakovec, Osijek, Zadar, Split) | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Slovenije i Slovenaca u Hrvatskoj |
| OŠ SLOJK C. 5. 4.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, crtežom i glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, slovenska glazba i ples, imena značajnih mjesta, podrijetlo Slovenaca, opis zemljopisnih obilježja Slovenije i Hrvatske (najveće rijeke, jezera, planine), snalaženje na karti. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (narodni običaji: pustovanje (karneval), narodne pjesme, dječje narodne igre, zorna sredstva, posjet knjižnici, Brižinski spomenici, Čedajski i Stiški rukopisi). | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 5. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5885.jpg)

6. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 6. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 6. 1.  Učenik govori kratak tekst poznate tematike koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama. | – na temelju prethodno učenoga predloška govori tekst poznate tematike, planira sadržaj teksta, povezuje dijelove teksta te uređuje i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak tekst poznate tematike na temelju predloška |
| OŠ SLOJK A. 6. 2.  Učenik sudjeluje u kratkome razgovoru poznate tematike. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru u osnovnim komunikacijskim vježbama  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – počinje, vodi i završava razgovor | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u razgovoru koristeći se naučenim te oblikuje vlastita pitanja i daje odgovore |
| OŠ SLOJK A. 6. 3.  Učenik zapisuje kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – uočava razliku između pisanoga i govornoga oblika riječi  – piše po diktatu | – uz povremenu pomoć učitelja zapisuje izgovorene riječi |
| OŠ SLOJK A. 6. 4.  Učenik piše jednostavan tekst poznate tematike koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – piše jednostavan tekst na temelju zadanoga predloška koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama  – logički oblikuje tekst, uređuje tekst poštujući pravopisna pravila | – piše jednostavan tekst na zadanu temu koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: naš svakodnevni život, zaštita okoliša, putovanje, naručivanje, kupnja, plaćanje, slobodno vrijeme i zabava, bavljenje sportom, hobiji.  Jezične funkcije: traženje i pružanje informacija, opis dnevne rutine i običaja, kupnja karte ili ulaznice, naručivanje hrane i pića, opis aktivnosti u slobodno vrijeme, opis zabave).  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama: promjenjive vrste riječi i njihove gramatičke kategorije, glagol (perfekt), izgovor slova l i v, stupnjevanje pridjeva.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na sadržaje prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima jezičnih i dramskih igara. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 6. 1.  Učenik izražava svoje mišljenje nakon slušanja/čitanja književnoga teksta povezujući ga s vlastitim iskustvom. | – izražava svoje mišljenje nakon čitanja/slušanja književnoga ili neknjiževnoga teksta  – izražava osjećaje povezane s tekstom (iznenađenje, ljutnja, žaljenje, strah, suosjećanje...)  – pokazuje zanimanje za likove i događaje, poistovjećuje se s likovima i procjenjuje njihove postupke | – uz povremenu pomoć učitelja izražava svoje mišljenje nakon čitanja/slušanja književnoga ili neknjiževnoga teksta povezujući ga s vlastitim iskustvom |
| OŠ SLOJK B. 6. 2.  Učenik objašnjava ideje i probleme iznesene u književnim i neknjiževnim tekstovima koji su primjereni njegovoj dobi. | – izražava mišljenje o glavnim događajima nakon čitanja ili slušanja teksta  – prepoznaje glavne misli i probleme u tekstu  – predlaže rješenje za probleme iznesene u tekstu  – uspoređuje vlastito mišljenje i prijedloge s mišljenjima i prijedlozima drugih | – uz povremenu pomoć učitelja izražava mišljenje i prijedloge o idejama i problemima iznesenima u tekstu |
| OŠ SLOJK B. 5. 3.  Učenik istražuje ključne riječi i potrebne podatke u skladu s vlastitim interesima i problemima. | – istražuje glavnu misao, poruku i ključne riječi u pisanome i pročitanome tekstu  – iz određenih izvora prikuplja dodatne informacije na temelju ključnih riječi  – koristi se sadržajem i pojmovnikom | – uz povremenu pomoć učitelja istražuje ključne riječi i potrebne podatke u skladu s vlastitim interesima i potrebama |
| OŠ SLOJK B. 5. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – crtežom prikazuje sadržaj i likove iz književnoga teksta te svoje misli povezane s tekstom | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli i zapažanja te prikazuje sadržaj teksta i likove |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slovenske narodne priče, pjesme, basne, poslovice, legende i predaje, dječji roman. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (izrada crteža i lutaka, dramatizacija, recitiranje pjesama, izrada plakata i čitanje književnih i neknjiževnih tekstova, obilježavanje slovenskoga kulturnog praznika: Prešernov dan). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C. 6. 1.  Učenik prepoznaje osnovna povijesna obilježja slovenskoga govornog područja. | – prepoznaje i imenuje povijesna obilježja Slovenije (povijesne pokrajine) i prekograničnih područja  – prepoznaje teritorijalne promjene tijekom povijesti | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje osnovna povijesna obilježja slovenskoga govornog područja |
| OŠ SLOJK C. 6. 2.  Učenik prepoznaje osnovna zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja, kako u granicama današnje Republike Slovenije tako i prekograničnih područja. | – prepoznaje i imenuje zemljopisna obilježja Slovenije, slovenske pokrajine unutar Republike Slovenije  – prepoznaje i pokazuje na karti određena prekogranična mjesta u kojima Slovenci žive (Italija: Trst i Gorica, Benečija (pokrajina Veneto); Austrija: Koruška, dio Štajerske; Mađarska: Porabje; Hrvatska: Istarska, Primorsko-goranska, Karlovačka, Varaždinska, Međimurska županija i Grad Zagreb) | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja |
| OŠ SLOJK C. 6. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom iz različitih slovenskih pokrajina. | – kreativno se izražava pjesmom, crtežom i glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, slovenska glazba i ples, povijest Slovenaca do Prvoga svjetskoga rata, zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja (dvojezični toponimi), snalaženje na karti. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (narodni plesovi, narodne pjesme, dječje narodne igre, zorna sredstva, predaje i legende, narodna nošnja). | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 6. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5833.jpg)

7. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 7. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 7. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem tekst srednje dužine poznate tematike. | – razumije tekst srednje dužine poznate tematike  – izdvaja glavnu poruku teksta, ključne riječi i ostale bitne podatke  – koristi se s nekoliko strategija za uspješno razumijevanje teksta pri slušanju i čitanju | – uz povremenu pomoć učitelja razumije jednostavan tekst srednje dužine i poznate tematike |
| OŠ SLOJK A. 7. 2.  Učenik govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama. | – govori kratak tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama  – izvještava o poznatim situacijama i događajima  – planira sadržaj teksta, povezuje dijelove teksta, uređuje i ispravlja govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama |
| OŠ SLOJK A. 7. 3.  Učenik sudjeluje u jednostavnome, spontanom i vođenom razgovoru poznate tematike. | – sudjeluje u jednostavnome, vođenom ili spontanom razgovoru poznate tematike  – postavlja pitanja te odgovara prikladnim jezičnim strukturama | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u jednostavnome, spontanom i vođenom razgovoru poznate tematike. |
| OŠ SLOJK A. 7. 4.  Učenik piše jednostavan i kratak tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – piše jednostavan tekst na temelju zadanoga predloška koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama  – logički oblikuje tekst, uređuje tekst primjenjujući pravopisna pravila | – piše jednostavan tekst na zadanu temu koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama poštujući pravopisna pravila |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: naš svakodnevni život, zaštita okoliša, zdrav život, putovanje, tehnologija.  Jezične funkcije: traženje i pružanje informacija, opis svakodnevice, ugrožena područja i opis živoga svijeta, prehrambene navike, opis kretanja, opis aktivnosti u slobodno vrijeme, opis zabave).  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama: promjenjive vrste riječi i njihove gramatičke kategorije, glagol (futur), zavisnosložena rečenica, izravni i neizravni govor.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima jezičnih i dramskih igara. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 7. 1.  Učenik obrazlaže svoja iskustva i točke gledišta povezane s književnim i neknjiževnim tekstom. | – uspoređuje svoja iskustva i mišljenje sa sadržajem književnoga i neknjiževnoga teksta  – razvija svoju maštu, razumijevanje i pogled na budućnost  – čita sa zadovoljstvom | – uz povremenu pomoć učitelja obrazlaže svoja iskustva povezana s književnim ili neknjiževnim tekstom |
| OŠ SLOJK B. 7. 2.  Učenik interpretira književni i neknjiževni tekst. | – predstavlja pročitani tekst svojim riječima  – promišlja o dijelu književnoga teksta koji utječe na oblikovanje mišljenja | – uz povremenu pomoć učitelja interpretira književni i neknjiževni tekst |
| OŠ SLOJK B. 7. 3.  Učenik izdvaja podatke dobivene iz različitih izvora pazeći na njihovu točnost i korisnost. | – prikuplja informacije u različitim izvorima prema svojim interesima i potrebama  – prikuplja informacije iz pouzdanih izvora te provjerava njihovu točnost | – uz povremenu pomoć učitelja izdvaja informacije prema zadatku |
| OŠ SLOJK B. 7. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – svojim riječima objašnjava razliku između fikcije i stvarnosti  – kreativno se izražava u interpretaciji književnoga djela  – predstavlja književni tekst u situacijskim vježbama s elementima jezičnih i dramskih igara | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava svoju kreativnost |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slovenske narodne priče, pjesme, tekstovi iz dječjih novina, mrežni sadržaji, dječji roman. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (izrada crteža i lutaka, dramatizacija, recitiranje, interpretiranje, izrada plakata i čitanje književnih i neknjiževnih tekstova). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti dobar na kraju razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C. 7. 1.  Učenik imenuje povijesna obilježja slovenskoga govornog područja. | – širi svoje spoznaje o Republici Sloveniji, slovenskoj kulturi i slovenskoj manjini u Hrvatskoj  – utvrđuje sličnosti i razlike među povijesnim događajima  – povezuje povijesne događaje s bitnim nacionalnim praznicima | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje osnovna povijesna obilježja slovenskoga govornog područja |
| OŠ SLOJK C. 7. 2.  Učenik imenuje zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja. | – širi svoje spoznaje o zemljopisu Slovenije  – upoznaje se s pokrajinama i sjedištima pokrajina u Sloveniji  – upoznaje se s gradovima izvan Slovenije u kojima žive Slovenci i u kojima se govori slovenski jezik | – uz povremenu pomoć učitelja imenuje zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja |
| OŠ SLOJK C. 7. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom iz različitih slovenskih pokrajina. | – kreativno se izražava pjevanjem, plesom i igrokazom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim i (samo)izražajnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, slovenska glazba i ples, povijest Slovenaca u prvoj polovici 20. stoljeća, zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja (dvojezični toponimi), snalaženje na karti. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (narodni običaji: za vrijeme sjetve, žetve, berbe; narodne pjesme, zorna sredstva, predaje i legende, narodna nošnja). | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 7. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5780.jpg)

8. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| 8. razred osnovne škole – 3 sata (105 sati godišnje) | | |
| A. Jezične kompetencije | | |
| OŠ SLOJK A. 8. 1.  Učenik razumije tekst srednje dužine poznate tematike. | – razumije jednostavne i srednje duge tekstove poznatoga sadržaja nakon čitanja ili slušanja  – izdvaja glavnu poruku teksta  – razumije tekst globalno i selektivno  – primjenjuje strategije za uspješno razumijevanje teksta pri slušanju i čitanju | – uz povremenu pomoć učitelja razumije srednje duge tekstove |
| OŠ SLOJK A. 8. 2.  Učenik govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama. | – govori kratak tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama  – izvještava o poznatim situacijama i događajima  – povezuje dijelove teksta, uređuje i ispravlja govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama |
| OŠ SLOJK A. 8. 3.  Učenik sudjeluje u vođenome jednostavnom i spontanom razgovoru poznate tematike. | – sudjeluje u jednostavnome, vođenom ili spontanom razgovoru poznate tematike  – postavlja pitanja i odgovara na njih | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u jednostavnome razgovoru |
| OŠ SLOJK A. 8. 4.  Učenik piše srednje dug tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – piše srednje dug tekst na temelju zadanoga predloška  – logički oblikuje tekst  – koristeći se naučenim sredstvima, pokušava samostalno stvarati nove tekstove unaprijed neobrađene tematike  – točno zapisuje riječi koristeći se znakovima interpunkcije | – piše srednje dug tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama poštujući pravopisna pravila |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: čovjek i društvo, zaštita okoliša, znanost i tehnika, poslovni svijet, zdrav život.  Jezične funkcije: traženje i pružanje informacija, opis svakodnevice, ugrožena područja i opis živoga svijeta, prehrambene navike, opis kretanja, opis aktivnosti u slobodno vrijeme, razgovor o budućnosti, odabir profesionalne orijentacije, rasprava).  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama: promjenjive vrste riječi i njihove gramatičke kategorije, glagol (kondicional), redoslijed riječi u rečenici, nepromjenjive vrste riječi, pravopis osnovnih i rednih brojeva.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na sadržaje prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima jezičnih i dramskih igara. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti dobar na kraju razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B. 8. 1.  Učenik tumači književni i neknjiževni tekst prema svojemu čitateljskom iskustvu uspoređujući ga s drugim tekstovima. | – prepoznaje strukturu književnoga i neknjiževnoga teksta  – prosuđuje i opisuje različite okolnosti, namjeru autora da usmjerava pažnju čitatelja  – čita sa zadovoljstvom | – uz povremenu pomoć učitelja tumači književne i neknjiževne tekstove |
| OŠ SLOJK B. 8. 2.  Učenik interpretira književni i neknjiževni tekst na osnovi svojega iskustva i konteksta kritički ga uvažavajući. | – prepoznaje i prosuđuje različite osobine likova na osnovi njihovih djela, govora i stajališta  – etički i moralno tumači tekst  – kritički i argumentirano ocjenjuje književni i neknjiževni tekst | – uz povremenu pomoć učitelja interpretira književni i neknjiževni tekst |
| OŠ SLOJK B. 8. 3.  Učenik prosuđuje utjecaj medijskih tekstova na javno mišljenje. | – prepoznaje utjecaj medijske poruke na javno mišljenje  – razvija kritičko razmišljanje i oblikuje vlastito mišljenje | – uz povremenu pomoć učitelja prosuđuje o utjecaju medijskih tekstova na javno mišljenje |
| OŠ SLOJK B. 8. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – govori o različitim interpretacijama teksta  – svojim riječima opisuje razliku između fikcije i stvarnosti  – predstavlja književni tekst igranjem uloga | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno se izražava |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slovenske narodne priče, pjesme, tekstovi iz novina, mrežni sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije, životopis, dječji roman. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (dramatizacija, recitiranje, interpretiranje, izrada plakata, priprema prezentacije, pisanje životopisa i čitanje književnih i neknjiževnih tekstova). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini usvojenosti dobar na kraju razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C. 8. 1.  Učenik imenuje povijesna obilježja slovenskoga govornog područja i povijesna obilježja Hrvatske. | – iz više se izvora upoznaje s poviješću slovenskoga naroda unutar i izvan matične zemlje (važniji događaji i osobe)  – upoznaje se s događajima i osobama važnim za oba naroda | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje osnovna povijesna obilježja slovenskoga govornog područja i povijesna obilježja Hrvatske |
| OŠ SLOJK C 8. 2.  Učenik imenuje zemljopisna obilježja Slovenije i Hrvatske. | – širi svoje spoznaje o zemljopisnim, društvenim i gospodarskim obilježjima Slovenije | – uz povremenu pomoć učitelja uspoređuje zemljopisna obilježja Slovenije i Hrvatske |
| OŠ SLOJK C 8. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom iz različitih slovenskih pokrajina. | – aktivno surađuje u zajedničkoj predstavi ili priredbi  – pjeva narodne i moderne pjesme  – sudjeluje u aktivnosti povezanoj s vizualnim medijima | – uz povremenu pomoć učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim i (samo)izražajnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, slovenska glazba i ples, povijest Slovenaca u drugoj polovici 20. stoljeća i na početku 21. stoljeća (razdoblje socijalizma, rat za Sloveniju, samostalna država, promjena političkoga i ekonomskoga sustava, Europska unija, promjena valute), zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja, poznati slovenski umjetnici. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju (Veseli december – praznici i praznovanja u prosincu, narodne pjesme, zorna sredstva, povijesni tekstovi, umjetnička djela, posebnosti slovenske arhitekture – pčelinjak, kozolec). | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima za 8. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5727.jpg)

Razrada odgojno-obrazovnih ishoda od 1. do 4. razreda srednje škole

1. razred srednje škole – 70 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. Jezične kompetencije | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK A.1.1.  Učenik govori tekst srednje dužine i upotrebljava jednostavne jezične strukture. | – definira glavne aspekte i ključne elemente teme  – strukturira sadržaj  – argumentirano izražava svoja mišljenja i stavove | – govori tekst srednje dužine uz povremenu pomoć nastavnika |
| SŠ SLOJK A.1.2.  Učenik sudjeluje u dužemu, planiranom i jednostavnome, spontanom razgovoru. | – strukturira izlaganje  – sudjeluje u razgovoru  – koristi se jezičnim elementima za početak, tijek i kraj razgovora te pazi da se uključi u razgovor u odgovarajuće vrijeme | – sudjeluje u dužemu, planiranom i jednostavnome, spontanom razgovoru uz povremenu pomoć nastavnika |
| SŠ SLOJK A.1.3.  Učenik piše tekstove srednje dužine uz upotrebu srednje složenih jezičnih struktura i primjenu pravopisnih pravila. | – konstruira oblik teksta i njegov sadržaj  – u tekstu jasno određuje odlomke  – koristi se s malo složenijim jezičnim strukturama  – poštuje pravopisna pravila  – uređuje i ispravlja vlastiti tekst | – piše jednostavne tekstove srednje dužine uz povremenu pomoć nastavnika |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Predložene teme: predstavljanje, obitelj, svakodnevni život, moja škola, moje okružje, slobodno vrijeme, odlazak u trgovinu, blagdanski običaji.  Jezične funkcije: opisivanje životnih situacija i vođenje razgovora, predstavljanje, opis obitelji i obiteljskih veza, opis dnevne rutine, opis provođenja slobodnoga vremena i mogućnosti za zabavu, opis prirodnoga okoliša, opis vremenske prognoze.  Nastavnik odabire leksik sukladno prije usvojenome znanju učenika te njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama. Nastavnik odabire gramatičke strukture sukladno prije usvojenome znanju učenika na temelju predloženih jezičnih funkcija.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju i nastavljaju na sadržaje iz prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima jezičnih i dramskih igara. | | |
| B. Književnost | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK B.1.1.  Učenik navodi književne vrste i njihova obilježja. | – imenuje književnu vrstu teksta  – navodi osobine književnih vrsta | – uz povremenu pomoć nastavnika imenuje književne vrste i njihova obilježja |
| SŠ SLOJK B.1.2.  Učenik iznosi i argumentira svoja mišljenja i stavove o tekstu. | – izražava svoje mišljenje o književnome djelu  – izražava poruku teksta prema vlastitome nahođenju  – izriče općeniti stav o tekstu prema vlastitome čitateljskom iskustvu, doživljajima i vlastitoj percepciji svijeta | – uz povremenu pomoć nastavnika izražava mišljenje o tekstu i vlastita stajališta |
| SŠ SLOJK B.1.3.  Učenik iz teksta izdvaja ključne pojmove. | – razumije sadržaj teksta  – tumači glavnu poruku teksta  – razaznaje najvažnije pojmove u tekstu  – razumije dublju poruku teksta te razlikuje manje važne i važnije podatke | – uz povremenu pomoć nastavnika iz teksta odabire podatke i ključne pojmove |
| SŠ SLOJK B.1.4.  Učenik na stvaralački način interpretira književno djelo. | – analizira različita tumačenja teksta  – vlastitim riječima tumači razliku između stvarnoga i fiktivnoga  – uspoređuje različita tumačenja književnoga teksta  – samostalno predstavlja književno djelo na kreativan način | – učenik se kreativno izražava uz povremenu pomoć nastavnika |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme, priče i legende, mrežni sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta. | | |
| C. Kultura | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK C.1.1.  Učenik navodi povijesne elemente slovenskoga govornog područja. | – nabraja povijesne elemente određenoga jezičnog područja  – razumije ulogu i važnost plemićkih obitelji u slovenskoj povijesti | – uz povremenu pomoć nastavnika određuje povijesna obilježja slovenskoga govornog područja |
| SŠ SLOJK C.1.2.  Učenik navodi zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja. | – uz pomoć zemljopisne karte određuje slovensko govorno područje  – nabraja zemljopisna obilježja Slovenije (reljef, klima, vodno bogatstvo, veći gradovi) | – uz povremenu pomoć nastavnika određuje zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja |
| SŠ SLOJK C.1.3.  Učenik navodi podatke važne za slovensku kulturu i tradiciju. | – navodi tradicionalne slovenske običaje povezane s blagdanima  – navodi tradicionalna jela i običaje povezane s blagdanima  – prepoznaje tradicionalna slovenska glazbena djela povezana s blagdanima | – uz povremenu pomoć nastavnika navodi podatke povezane sa slovenskom kulturom i tradicijom |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – blagdani i praznici, slovenska narodna glazba, običaji Slovenaca, pregled povijesti i geografska obilježja Slovenije. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodne pjesme, vizualna sredstva, povijesni izvori, zemljopisna karta, mrežni sadržaj | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima za 1. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5697.jpg)

2. razred srednje škole – 70 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. Jezične kompetencije | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK A.2.1.  Učenik govori tekst srednje dužine i upotrebljava složenije jezične strukture. | – definira glavne aspekte i ključne elemente teme  – strukturira sadržaj  – argumentirano izražava svoja mišljenja i stavove  – unosi potrebne promjene u govor | – govori tekst srednje dužine uz povremenu pomoć nastavnika |
| SŠ SLOJK A.2.2.  Učenik sudjeluje u dužemu planiranom i kraćemu spontanom razgovoru. | – strukturira izlaganje  – sudjeluje u razgovoru  – koristi se jezičnim elementima za početak, tijek i kraj razgovora te pazi da se uključi u razgovor u odgovarajuće vrijeme | – sudjeluje u dužemu planiranom i jednostavnome spontanom razgovoru uz povremenu pomoć nastavnika |
| SŠ SLOJK A.2.3.  Učenik piše tekstove srednje dužine služeći se srednje složenim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – konstruira oblik teksta i njegov sadržaj  – u tekstu jasno određuje odlomke  – koristi se s malo složenijim jezičnim strukturama  – poštuje pravopisna pravila  – uređuje i ispravlja vlastiti tekst | – piše jednostavne tekstove srednje dužine uz povremenu pomoć nastavnika |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Predložene teme: moje djetinjstvo, obiteljske proslave, moji uzori, naručivanje hrane, recepti, gradske institucije, znamenitosti, put od točke A do točke B.  Jezične funkcije: predstavljanje i opis svojega djetinjstva, obiteljskih proslava, svojih uzora, opis institucija i vladanje obrascima ophođenja sa službenim osobama koje ondje rade, opis puta od točke A do točke B.  Vježbe čitanja i razumijevanja mogu se provesti na književnim tekstovima, na tekstovima za vježbu i na odgovarajućim svakodnevnim/neknjiževnim tekstovima.  Nastavnik odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama. Nastavnik odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na sadržaje prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima jezičnih i dramskih igara. | | |
| B. Književnost | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK B.2.1.  Učenik navodi književne vrste i njihova obilježja. | – imenuje književnu vrstu teksta  – navodi osobine književnih vrsta | – uz povremenu pomoć nastavnika imenuje književne vrste i njihova obilježja |
| SŠ SLOJK B.2.2.  Učenik iznosi i argumentira svoje mišljenje o tekstu. | – izražava svoje mišljenje o književnome djelu  – izražava poruku teksta prema vlastitome nahođenju  – izriče općeniti stav o tekstu prema vlastitome čitateljskom iskustvu, doživljajima i vlastitoj percepciji svijeta | – uz povremenu pomoć nastavnika izražava mišljenje o tekstu |
| SŠ SLOJK B.2.3.  Učenik iz teksta izdvaja ključne pojmove. | – razumije sadržaj teksta  – tumači glavnu poruku teksta  – razaznaje najvažnije pojmove u tekstu  – razumije dublju poruku teksta i razlikuje manje i važnije podatke | – uz povremenu pomoć nastavnika iz teksta izdvaja podatke i ključne pojmove |
| SŠ SLOJK B.2.4.  Učenik na stvaralački način interpretira književno djelo. | – analizira različita tumačenja teksta  – vlastitim riječima tumači razliku između stvarnoga i fiktivnoga  – uspoređuje različita tumačenja književnoga teksta  – samostalno predstavlja književno djelo na kreativan način | – učenik se kreativno izražava uz povremenu pomoć nastavnika |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme, legende i predaje, mrežni sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta | | |
| C. Kultura | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK C.2.1.  Učenik interpretira elemente slovenske kulture kreativno se izražavajući. | – samostalno ili kao član skupine učenik se uključuje u različite umjetničke aktivnosti sukladno svojim željama i mogućnostima  – javno nastupa u školi i izvan nje | – uz primjerenu pomoć nastavnika učenik se kreativno izražava u skladu sa svojim mogućnostima i afinitetima (pjesma, ples, dramski izričaj…) te sudjeluje u priredbama u školi i izvan nje |
| SŠ SLOJK C.2.2.  Učenik istražuje podatke o slovenskoj kulturi u domovini te o kulturi Slovenaca u Hrvatskoj i drugdje u svijetu. | – otkriva podatke o djelovanju slovenskih kulturnih institucija u Sloveniji, Hrvatskoj i drugdje  – informira se o djelovanju slovenske manjine prateći medije (TV, radioemisije, časopise i sl.) | – uz povremenu pomoć nastavnika nadograđuje svoje znanje o slovenskoj kulturi |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – blagdani i praznici, slovenska glazba i ples, obilježja krajeva u kojima Slovenci žive u Hrvatskoj, nacionalni parkovi, slovenski izumitelji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni ples, narodne pjesme, zorna sredstva, narodne nošnje, mrežni sadržaj | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima za 2. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5663.jpg)

3. razred srednje škole – 70 sati godišnje

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A. Jezične kompetencije | | | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda | |
| SŠ SLOJK A.3.1.  Učenik razumije i govori dug i srednje složen tekst. | – razumije tekst opće tematike  – razumije složene leksičke strukture  – analizira glavnu poruku, ključne i specifične informacije i implicitne poruke u tekstu  – razlikuje bitnu informaciju od nebitne  – govori duge i složene tekstove  – detaljno opisuje, prepričava, izvještava i uspoređuje sadržaje te iznosi mišljenje ili stav o njima  – jasno prezentira poznatu temu | | Učenik prepoznaje glavnu poruku, analizira neke ključne informacije i primjenjuje ih uz povremenu pomoć. | |
| SŠ SLOJK A.3.2.  Učenik sudjeluje u različitim oblicima dugoga i srednje dugoga planiranog i neplaniranog razgovora. | – sporazumijeva se u spontanim svakodnevnim govornim situacijama  – počinje, prati, održava i završava razgovor  – prosuđuje stupanj formalnosti i prilagođava ga kontekstu | | Učenik sudjeluje u različitim oblicima dugoga i srednje složenoga razgovora uz povremenu pomoć. | |
| SŠ SLOJK A.3.3.  Učenik piše dug tekst koristeći se složenim jezičnim strukturama. | – primjenjuje pravila pisanja jednostavnih i složenih tekstnih vrsta (sastavak, sažetak jednostavnoga teksta o poznatim temama, osobno pismo)  – prenosi informacije iz njemu bliskih i poznatih izvora  – razvija temu, opisuje stvarne i zamišljene događaje, osobna iskustva, izražava osobna i tuđa mišljenja  – povezuje više odlomaka u cjelinu, uređuje i organizira tekst  – samostalno produktivno upotrebljava uvježbana preporučana jezična sredstva za produkciju novih, neuvježbanih iskaza | | Učenik uz povremenu pomoć piše dug i složen tekst uz manje pogreške. | |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: društveni život, odnosi s drugima – obiteljske i prijateljske veze,  društvene veze.  Nastavnik odabire leksičke i gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama. Nastavnik odabire gramatičke strukture koje su učenici najlošije usvojili te ih obrađuje uz sadržaj određene teme.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na sadržaje prethodnih razreda. | | | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Poučavanje jezičnih struktura putem usmene i pismene interakcije s učenikom ima cilj osvještavanje i pronalaženje jezičnih zakonitosti. Te se strukture poučavaju integrirano, u odgovarajućim komunikacijskim situacijama.  Nastavnik upoznaje učenike s različitim strategijama uporabe jezika, ovisno o vrsti zadatka, uvažavajući dob učenika, njegov kognitivni i jezični razvoj. Pokazuje učenicima primjere uporabe strategija, potiče učenike na primjenu tih strategija i tako daje model za unaprjeđenje učenja.  Ishodi iz domene jezične kompetencije dopunjuju se ishodima iz domena kultura i mediji te književnost i stvaralaštvo. | | | | |
| B. Književnost i stvaralaštvo | | | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda | |
| SŠ SLOJK B.3.1.  Učenik izražava svoje mišljenje o tekstu i obrazlaže ga. | – iskazuje svoje mišljenje o onome o čemu tekst govori te izražava emocionalni, spoznajni i estetski dojam o književnome tekstu  – obrazlaže razumijevanje teksta  – argumentira svoj kritički stav o tekstu na temelju čitateljskoga iskustva, znanja o svijetu i o književnosti | | – učenik uz povremenu pomoć iznosi svoje mišljenje i obrazlaže ga | |
| SŠ SLOJK B.3.2.  Učenik interpretira književni tekst te se stvaralački izražava prema vlastitome interesu. | – razgovara o različitim interpretacijama teksta  – objašnjava razliku između fiktivnoga i stvarnoga svijeta  – primjenjuje osnovne književnoteorijske pojmove relevantne za interpretaciju teksta  – uspoređuje različite interpretacije teksta  – samostalno priprema i oblikuje vlastite radove u kojima dolazi do izražaja kreativnost, originalnost i stvaralačko mišljenje | | – učenik uz pomoć nastavnika interpretira tekst i priprema vlastite radove | |
| SŠ SLOJK B.3.3.  Učenik čita s razumijevanjem različite tipove tekstova i iz različitih izvora. | – čita tekstove prema osobnome i profesionalnome interesu  – izdvaja informacije, razlikuje i analizira podatke po važnosti, objašnjava značenja, izražajno naglas čita primjenjujući pravilan naglasak i pravogovor  – utvrđuje ključne podatke  – izdvaja i tumači ideje, razlikuje činjenice od mišljenja  – sažima podatke u tekstu  – povezuje informacije u tekstu s vlastitim iskustvom  – prepoznaje značenje riječi iz konteksta  Literatura:  I. Tavčar, Cvetje v jeseni (priča)  V. Bartol, Alamut (roman)  D. Jančar, Posmehljivo poželenje (roman) | | | – učenik odabire informacije te ih uspoređuje i povezuje s vlastitim iskustvom |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: okoliš, ekološka osviještenost, ekološki slogani, zaštita i čuvanje prirode, prirodna bogatstva Republike Slovenije, zdrav život, fizička aktivnost i sport, prehrana: vrste i stilovi, slovenska kuhinja: tipični proizvodi i jela, tradicija i običaji – Božić.  – različiti tekstovi iz knjiga, novina, internetskih sadržaja, filmovi, predlošci, udžbenik.  – prepričavanje i opisivanje pročitanoga uz vlastitu interpretaciju | | | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik upoznaje učenike s različitim stilovima učenja navodeći primjere, potiče učenike i odabire tekstove za obradu sadržaja po svojemu izboru. Učenik čita i interpretira radove potaknut tekstom ili umjetničkim djelom uz pomoć nastavnika koji ga potiče na vlastiti izraz, originalnost i stvaralačko mišljenje.  Ishodi iz domene književnost i stvaralaštvo dopunjuju se ishodima iz domena jezične kompetencije i kultura i mediji. | | | | |
| C. Kultura | | | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | | Razrada ishoda | | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK C.3.1.  Učenik integrira različite informacije o Republici Sloveniji te povezuje različite elemente slovenske kulture i kulture slovenske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj u cjelovitu sliku. | | – istražuje i prezentira informacije o aktualnim događanjima i važnim pojedincima u Republici Sloveniji i slovenskoj nacionalnoj manjini u Hrvatskoj  – izgrađuje samopouzdanje pri korištenju slovenskoga jezika te se izravno susreće s kulturom u autentičnome okružju izražavajući svoje stavove, osjećaje i mišljenja | | – učenik uz pomoć nastavnika prepoznaje, povezuje i integrira osnovne značajke i obilježja slovenske kulturne baštine sa slovenskom kulturom nacionalnih manjina na području Republike Hrvatske |
| SŠ SLOJK C.3.2.  Učenik upotrebljava i prilagođava različite tehnike kreativnoga izražavanja na slovenskome jeziku i kritički ih prosuđuje. | | – ostvaruje različite glazbene, dramsko-scenske, plesne i likovne aktivnosti u skladu s vlastitim interesima i sklonostima.  – javno nastupa u razredu, školi ili izvan nje | | – učenik u skladu s vlastitim interesima i sklonostima te uz učiteljev poticaj povezuje i različite tehnike kreativnoga izražavanja i koristi se njima  – ostvaruje različite glazbene, dramsko-scenske i plesne aktivnosti te samostalno / u skupini javno nastupa u školi ili izvan nje |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – tiskani i elektronički tekstovi, auditivni, vizualni i audiovizualni izvori (govor, pismo, intervju, knjige, znanstvenopopularni članci, TV, film).  Preporučene teme: znanost, umjetnost, tehnologija, mediji, predmeti za svakodnevnu upotrebu, reklamni oglasi, televizija, dnevne novine, tradicija i običaji, bajke i priče, povijesne osobe i njihova djela, slovenska književnost i film, likovna i glazbena umjetnost (slovenski kipari, slikari, grafičari, arhitekti i glazbenici).  Izvori za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda tematski su povezani sa slovenskom i hrvatskom kulturnom baštinom i medijima.  Film: Cvetje v jeseni, Razredni sovražnik. | | | | |
| Preporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik potiče učenike na istraživanje obilježja slovenske kulture i medija te ih učenici uspoređuju s odgovarajućim sadržajima s hrvatskom kulturom i medijima.  Potiče se prepričavanje i opisivanje svojih doživljaja u galeriji, kazališnoj predstavi, kinu, dopunjavanje tekstova, pokazivanje i opisivanje predmeta i slika, povezivanje verbalnih i neverbalnih sadržaja (recitiranje, pjevanje, slikanje, gluma, projektni zadatci).  Ishodi iz domene kultura i mediji dopunjuju se ishodima iz domena jezične kompetencije i književnost i stvaralaštvo. | | | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima za 3. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5624.jpg)

4. razred srednje škole – 70 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. Jezične kompetencije | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK A.4.1.  Učenik razumije i upotrebljava duge i složene jezične strukture. | – izražava argumentirano mišljenja i stavove na strukturiran i jasan način  – oblikuje i govori duže i složenije tekstove  – definira glavne aspekte i ključne elemente teme  – razumljivo izgovara riječi i ispravno intonira rečenice  – razlikuje književni i govorni oblik te situacije u kojima se njima koristi | – govori srednje dug i dug tekst uz povremenu pomoć nastavnika  – prepoznaje glavnu poruku, analizira i primjenjuje ključne informacije |
| SŠ SLOJK A.4.2.  Učenik sudjeluje u dugoj i složenoj govornoj interakciji. | – razmjenjuje, provjerava i potvrđuje informacije u strukturiranome izlaganju  – sudjeluje u spontanome razgovoru, počinje i potiče razgovor u različitim situacijama  – koristi se jezičnim elementima za početak, tijek i kraj razgovora  – prilagođava svoj govor književnomu obliku jezika | – sudjeluje u različitim oblicima dugoga i složenoga razgovora uz povremenu pomoć nastavnika |
| SŠ SLOJK A.4.3.  Učenik piše duže i složenije tekstove uz upotrebu složenih jezičnih struktura i primjenu pravopisnih pravila. | – konstruira oblik i sadržaj teksta koristeći se složenim jezičnim strukturama  – u tekstu jasno određuje odlomke i povezuje ih u tekst  – uređuje i ispravlja vlastiti tekst  – poštuje pravopisna pravila, točno upotrebljava interpunkcijske znakove i pravilno zapisuje nepoznate riječi  – opisuje stvarne i zamišljene događaje te obrazlaže svoje stavove | – piše duže i složenije tekstove uz povremenu pomoć nastavnika |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Predložene teme: predstavljanje, obitelj, svakodnevni život, moj dom, moje mjesto, škola i slobodno vrijeme, hrana, tijelo i zdravlje, blagdanski običaji.  Jezične funkcije: opisivanje životnih situacija i vođenje razgovora, predstavljanje, opis obitelji i obiteljskih veza, opis dnevne rutine i školskih obveza, opis provođenja slobodnoga vremena i mogućnosti za zabavu, opis prirodnoga okoliša i vremenskih prilika, opis zdravoga načina života.  Nastavnik odabire leksik sukladno prije usvojenome znanju učenika te njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama. Nastavnik odabire gramatičke strukture sukladno prije usvojenome znanju učenika na temelju predloženih jezičnih funkcija.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju i nastavljaju na sadržaje prethodnih razreda. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem uz igru i u situacijskim vježbama s elementima jezičnih i dramskih igara. | | |
| B. Književnost | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK B.4.1.  Učenik navodi književne vrste i njihova obilježja. | – imenuje književnu vrstu teksta  – navodi osobine književnih vrsta | – uz povremenu pomoć nastavnika imenuje književne vrste i njihova obilježja |
| SŠ SLOJK B.4.2.  Učenik iznosi i argumentira svoja mišljenja i stavove o tekstu. | – izražava svoje mišljenje o književnome djelu  – izražava poruku teksta prema vlastitome nahođenju  – izriče općeniti stav o tekstu prema vlastitome čitateljskom iskustvu, doživljajima i vlastitoj percepciji svijeta | – uz povremenu pomoć nastavnika izražava mišljenje o tekstu i vlastite stavove |
| SŠ SLOJK B.4.3.  Učenik iz teksta izdvaja ključne pojmove. | – razumije sadržaj teksta  – tumači glavnu poruku teksta  – razaznaje bitne pojmove u tekstu  – razumije dublju poruku teksta i razlikuje manje važne i važnije podatke | – uz povremenu pomoć nastavnika iz teksta odabire podatke i ključne pojmove |
| SŠ SLOJK B.4.4.  Učenik na stvaralački način interpretira književno djelo. | – obrazlaže i analizira različite interpretacije teksta  – vlastitim riječima tumači razliku između stvarnoga i fiktivnoga  – uspoređuje različite interpretacije književnoga teksta  – primjenjuje osnovne i relevantne književno-teorijske pojmove  – samostalno predstavlja književno djelo na kreativan način | – učenik se kreativno izražava uz povremenu pomoć nastavnika |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme, priče i legende, mrežni sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene književnost paralelno se dopunjuju ishodima t drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta. | | |
| C. Kultura | | |
| Odgojno-obrazovni ishodi | Razrada ishoda | Odgojno-obrazovni ishodi na razini  usvojenosti dobar na kraju razreda |
| SŠ SLOJK C.4.1.  Učenik navodi povijesne elemente slovenskoga govornog područja. | – povezuje elemente koji definiraju kulturu i objašnjava njihovu međusobnu povezanost i promjenljivost u povijesti  – nabraja povijesna razdoblja slovenskoga jezičnog područja  – razumije ulogu i važnost značajnih osoba u slovenskoj povijesti  – upoznaje i uspoređuje povijesna obilježja slovenskoga i hrvatskoga govornog područja | – uz povremenu pomoć nastavnika određuje povijesna obilježja slovenskoga govornog područja |
| SŠ SLOJK C.4.2.  Učenik navodi zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja. | – uz pomoć zemljopisne karte određuje slovensko govorno područje i susjedne zemlje  – nabraja zemljopisna obilježja Slovenije (reljef, klima, vodno bogatstvo, gradovi, znamenitosti)  – obrazlaže zašto je važno putovati i upoznavati nove i drukčije kulture  – upoznaje i uspoređuje zemljopisna obilježja slovenskoga i hrvatskoga govornog područja | – uz povremenu pomoć nastavnika određuje zemljopisna obilježja slovenskoga govornog područja |
| SŠ SLOJK C.4.3.  Učenik navodi podatke važne za slovensku kulturu i tradiciju. | – navodi tradicionalne slovenske običaje, jela i glazbu povezane s blagdanima  – upoznaje slovenska likovna i glazbena djela u povijesti  – upoznaje suvremena događanja u slovenskoj kulturi  – upoznaje i uspoređuje slovensku i hrvatsku kulturu i tradiciju | – uz povremenu pomoć nastavnika navodi podatke povezane sa slovenskom kulturom i tradicijom |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – blagdani i praznici, slovenska narodna glazba, običaji Slovenaca, pregled povijesti i geografska obilježja Slovenije, suvremeni kulturni događaji. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodne pjesme, vizualna sredstva, povijesni izvori, zemljopisna karta, mrežni sadržaj, suvremena kultura | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima za 4. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svake domene.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5593.jpg)

E. POVEZANOST NASTAVNOGA PREDMETA SLOVENSKI JEZIK I KULTURA S ODGOJNO-OBRAZOVNIM PODRUČJIMA, MEĐUPREDMETNIM TEMAMA I DRUGIM PREDMETIMA

Pravo na odgoj i obrazovanje na materinskome jeziku i pismu pripadnici nacionalnih manjina, pa tako i pripadnici slovenske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj, ostvaruju u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina te Zakonom o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Pripadnici nacionalnih manjina svoje ustavno pravo na odgoj i obrazovanje ostvaruju trima osnovnim modelima (A, B i/ili C model) i posebnim oblicima školovanja.

Kurikul nastavnoga predmeta SLOJK zasniva se na odredbama Ustava Republike Hrvatske i navedenim zakonima te na Nacionalnome okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje (2011.) i snažno je povezan s jezično-komunikacijskim područjem kao jezik slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj, a u okviru kurikula razvoj jezično-komunikacijske kompetencije jedna je od ključnih kompetencija za stjecanje i prijenos znanja, sposobnosti, vještina, mišljenja, stavova i vrijednosti.

S obzirom na to da je upravo jezik ujedno cilj i sredstvo poučavanja i učenja slovenskoga jezika i kulture, Kurikul nastavnoga predmeta SLOJK, u skladu s razredima, povezan je sa svim odgojno-obrazovnim područjima, međupredmetnim temama te gotovo svim drugim nastavnim predmetima.

Poučavanje i učenje predmeta SLOJK izrazito je složeno jer poučavanje i učenje slovenskoga jezika ujedno podrazumijeva i istovremeno učenje i poučavanje slovenske kulture u najširemu smislu, zbog čega je kurikul izravno povezan s predmetima društveno-humanističkoga i umjetničkoga područja, prvenstveno s nastavnim predmetima Priroda i društvo, Povijest, Geografija, Likovna kultura te Glazbena kultura. Važno je istaknuti brojne društvene, gospodarske i povijesne poveznice koje proizlaze iz povijesne jugoslavenske državne zajednice dio koje su bili i Slovenci i Hrvati, s posebnim naglaskom na posebnosti pograničnoga područja.

Očekivanja definirana u kurikulima međupredmetnih tema Učiti kako učiti, Osobni i socijalni razvoj, Građanski odgoj i obrazovanje te Uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije izravno su uključena u Kurikul nastavnoga predmeta SLOJK. Zahvaljujući informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji postiže se virtualna suradnja sa slovenskim vršnjacima koji žive u Republici Sloveniji, a i s ostalim kulturnim krugovima, što bolje pridonosi upoznavanju njihovih kulturnih navika i tradicija. Druge međupredmetne teme (Zdravlje, Poduzetništvo i Održivi razvoj) ostvaruju se izborom sadržaja na slovenskome jeziku.

SLOJK kao materinski jezik slovenske nacionalne manjine u Hrvatskoj sadržajno je i metodološki usko povezan s hrvatskim jezikom i drugim stranim jezicima, a integriranim poučavanjem jezika i sadržaja učenju jezika dodaje se element svrhovitosti. U kasnijim razdobljima ovaj način rada prilagođen je željama i potrebama učenika, ovisno o njihovim obrazovnim interesima i poslovnim ciljevima.

S obzirom na to da je slovenski jezik materinski jezik slovenske nacionalne manjine koja živi na području Republike Hrvatske, preporučuje se uspostava različitih projekata i programa u suradnji sa slovenskim organizacijama (Savez slovenskih društava u RH) i kulturno-umjetničkim društvima u Hrvatskoj, što također pridonosi razvoju cjeloživotnoga obrazovanja. Na temelju bliske povijesne, ali i sadašnje povezanosti Republike Slovenije i Republike Hrvatske, slovenski je jezik sredstvo kojim se potiče gospodarska i obrazovna mobilnost mladih i drugih građana Republike Hrvatske, čime se dodatno jača i razvija zajednička povezanost dviju zemalja.

F. UČENJE I POUČAVANJE NASTAVNOGA PREDMETA SLOVENSKI JEZIK I KULTURA

Iskustva učenja i poučavanja

Osnovno je načelo u suvremenome učenju i poučavanju nastavnoga predmeta SLOJK usmjerenost na učenika i njegov proces učenja. Takvim pristupom učenju i poučavanju do izražaja dolaze individualne sposobnosti, potrebe i interesi učenika, čime se potiče kognitivni, afektivni, moralni i tjelesni razvoj učenika, što omogućuje jedinstveni razvoj učenika te ga osposobljava za samostalno i cjeloživotno učenje.

Proces učenja dinamičan je i aktivan proces koji učeniku pruža suradničko, istraživačko, kreativno i inovativno učenje te raznoliko korištenje jezikom. Zbog toga je u okviru poučavanja nastavnoga predmeta SLOJK potrebno stvoriti konkretnu primjenu naučenoga gradiva koji se povezuje s izvanškolskim okružjem. Razvijanje pozitivnoga stava o slovenskome jeziku i kulturi, stvaranje, održavanje i razvoj, motivacije, osobnoga interesa i pozitivnih emocija te predanost identitetu ključna je za postizanje pedagoškoga cilja. Njegovanje i razvijanje pozitivnoga stava o slovenskome jeziku i kulturi, uz motivaciju, osobne interese i pozitivne emocije, ključno je u oblikovanju identiteta, razvoju uvjerenja o vlastitoj uspješnosti u procesu ovladavanja slovenskim jezikom.

Cilj učenja i poučavanja nastavnoga predmeta SLOJK jest održavanje i razvoj učenikovih komunikacijsko-jezičnih kompetencija upotpunjenih elementima međukulturnih kompetencija te priprema učenika za samostalno učenje kao temelj cjeloživotnoga učenja.

U okviru poučavanja i učenja nastavnoga predmeta SLOJK u obzir bi trebalo uzeti različite stilove učenja i metode poučavanja, kombinirati ih te prilagoditi dobi, sposobnostima i (pred)znanju učenika.

U razrednoj nastavi osnovne škole, a dijelom i u višim razredima osnovne škole, u fokus se ne stavlja samo aktivnost govorenja, slušanja i pisanja, već i učenje koje se temelji na svim osjetilima i na igri. U višim razredima osnovne škole i u srednjoj školi kognitivni pristup dobiva sve važniju ulogu, paralelno s postupnim osvješćivanjem jezičnih struktura i njihovih funkcija te stvaranjem i razvojem temelja samostalnoga učenja. Sve nastavne aktivnosti trebale bi biti osmišljene tako da uzimaju u obzir individualne raznolikosti i razvojne mogućnosti učenika tako da se učeniku omogući povezivanje novostečenih znanja i vještina s postojećima te da se potiče razvoj učenikove samostalnosti i osjećaj odgovornosti za učenje, a koje su usmjerene k ostvarivanju svih odgojno-obrazovnih ishoda svih triju predmetnih područja koji čine zaokruženu cjelinu za svaku godinu učenja.

Uloga učitelja i nastavnika

Upravo je uloga učitelja i nastavnika jedna od ključnih i zahtjevnijih u suvremenome, na učenika usmjerenomu učenju i poučavanju nastavnoga predmeta SLOJK. Jedan je od važnijih preduvjeta za uspješno učenje i poučavanje nastavnoga predmeta SLOJK upravo poticanje i održavanje učenikove motivacije te interesa kojim se postiže učvršćivanje identiteta i odnosa prema slovenskome jeziku i kulturi. Da bi se postigla što bolja motivacija učenika, potrebno je stvoriti pozitivno radno okružje i odnos s učenicima, aktivno ih uključivati te im ponuditi mogućnost biranja. Učitelj/nastavnik više nije samo onaj koji daje informacije, već i onaj koji podupire učenika tijekom izgradnje njegovih kompetencija te ga tako inspirira, usmjerava i potiče na kritičko razmišljanje. Učitelj/nastavnik u svojoj ulozi voditelja, animatora i suradnika ima, osim organizacije i usmjeravanja učenja, i važan zadatak stvaranja ugodnoga i poticajnoga okružja u razredu pritom birajući one nastavne aktivnosti koje su u skladu s kognitivnim i afektivnim razvojem učenika te koristeći se primjerenim nastavnim metodama, s obzirom na individualne razlike unutar skupine. Bilo kakve gramatičke pogreške učitelj i nastavnik prihvaća kao sastavni dio procesa učenja omogućujući učeniku da se uključi u komunikaciju s učiteljem i nastavnikom te vršnjacima bez stresa i straha, čime se usredotočuje na iskustva uspjeha i samouvjereno služenje jezikom.

Da bi učitelj/nastavnik što učinkovitije ostvario kurikulom određene odgojno-obrazovne ishode, koristi se različitim strategijama poučavanja kojima se potiče učenikova aktivnost te mu se omogućuje upravljanje vlastitim procesom učenja. Nema samo jedne strategije i metode kojom bi se ostvarili svi ciljevi zbog različitosti učenika i njihova različitog načina učenja, stoga je važno kombinirati različite strategije i metode. U suvremenoj nastavi učitelj/nastavnik usmjerava učenje stavljajući naglasak na suradničko učenje koje temelji na zajedničkome sudjelovanju učenika i učitelja/nastavnika u procesu učenja, koristi se strategijom poučavanja vođenim otkrivanjem i razgovorom kojim učenike uključuje u raspravu. Time potiče učenika na učenje u suradnji s drugima, na preuzimanje odgovornosti za vlastito učenje, na uporabu različitih razina misaonih procesa, na razvoj socijalnih vještina te samostalnosti u učenju.

Učitelj/nastavnik kombinira strategije i oblike poučavanja te stvara uvjete koje učeniku najbolje odgovaraju i koje dovode do uspješnoga usvajanja vještina slušanja, govorenja, čitanja i pisanja u procesu učenja i poučavanja nastavnoga predmeta SLOJK.

Profesionalan pristup koji se očekuje od učitelja/nastavnika ne podrazumijeva samo jezičnu i metodičku stručnost, sposobnost samostalnoga donošenja odluka o primjeni kurikula, promišljanje o vlastitim postupcima, metodama i rezultatima koje kontinuirano prilagođava, već i etičnost, pravednost, dosljednost i sustavnost u svojemu radu. Učitelj/nastavnik ima i kvalitetnu komunikaciju te aktivnu ulogu u suradnji s roditeljima, suradnicima i drugim učiteljima/nastavnicima, različitim manjinskim organizacijama te mjerodavnim obrazovnim institucijama da bi učeniku omogućio što kvalitetnije i učinkovitije postizanje ciljeva u procesu učenja i poučavanja slovenskoga jezika i kulture. Preduvjet poboljšanja profesionalnih vještina i postizanja kvalitetnih odgojno-obrazovnih ishoda svakako je kontinuirano stručno usavršavanje učitelja/nastavnika koje se ostvaruje samoobrazovanjem te grupnim oblicima u interakciji s drugim učiteljima/nastavnicima u okviru različitih stručnih tijela.

Jedan od preduvjeta za uspješno usvajanje jezika jest izloženost i njegova uporaba. Slovenski jezik ipak nije dovoljno zastupljen u neposrednome okružju učenika, stoga učitelj/nastavnik u nastavu nastavnoga predmeta SLOJK uključuje različite sadržaje, organizira izvanučioničku nastavu, ugošćuje izvorne govornike i vanjske suradnike te omogućuje digitalnu povezanost s drugim učenicima koji govore slovenski jezik u Republici Hrvatskoj i Republici Sloveniji te drugdje u svijetu da bi učenici mogli upoznati međukulturnu i autentičnu komunikaciju s govornicima slovenskoga jezika.

Materijali i izvori

Učitelj/nastavnik odabirom i uporabom odgovarajućih nastavnih materija i izvora, koji su didaktički oblikovani predmeti kojima učenici lakše shvaćaju nastavne sadržaje te su u skladu s planiranim nastavnim aktivnostima, utemeljuje ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda, a pritom uzima u obzir učenikovu dob, razinu znanja, individualne sposobnosti te učenikova zanimanja. S obzirom na to da se sadržaji nastavnoga predmeta SLOJK povezuju s drugim područjima i predmetima, odabiru se materijali koji su u skladu s ostalim područjima i predmetima, čime se potiče multidisciplinarnost.

Odobreni udžbenici i pomoćna nastavna sredstva osnovni su nastavni materijal za poučavanje, a osim toga se nastavnik koristi i izvornim jezičnim materijalima u skladu s odgojno-obrazovnim ishodima koji uključuju vizualne, tekstne, auditivne te modrene digitalne i multimedijske sadržaje s pomoću kojih uče uviđanjem i istraživanjem te ih potiču na samostalnost.

Od važnijih su resursa za još učinkovitije i permanentnije usvajanje odgojno-obrazovnih ishoda i izvanučionički sadržaji koji su povezani sa slovenskim jezikom i kulturom, npr. medijski i multimedijski sadržaji na slovenskome jeziku (televizijske i radijske emisije, filmovi, crtani filmovi, glazba, stripovi, knjige za mlade itd.).

Okružje za učenje

Poticajno i sadržajno okružje u razredu jedan je od ključnih čimbenika za uspješno i lakše učenje i usvajanje slovenskoga jezika i kulture. U takvu okružju u kojemu je učenje i poučavanje usmjereno na učenika, povećava se njegova učinkovitost produbljivanja i održavanja znanja, razvija se zanimanje i interes za samostalno učenje, nestaje strah od pogrešaka, uspostavlja se aktivna suradnja te razvija kritičko mišljenje, istraživanje i kreativnost. Međusobno poštivanje koje se razvija u takvu okružju potiče i na humanost, prihvaćanje različitosti, razvoj motivacije i pozitivnih emocija.

Osim okružja na usvajanje slovenskoga jezika utječe i izvanškolsko okružje. Da bi se uspostavilo raznoliko okružje, poželjno je proces poučavanja i učenja dopuniti planiranim aktivnostima (npr. izravna komunikacija s govornicima slovenskoga jezika u stvarnome i digitalnome okružju, posjeti događanjima u izvedbi slovenskih kulturnih institucija, školski izleti i ekskurzije u Republiku Sloveniju, sudjelovanje u međunarodnim programima razmjene i tradicionalnim kampovima koji njeguju tradiciju slovenskoga jezika i kulture).

Tijekom učenja i poučavanja važna je i upotreba suvremenih tehnologija koja pridonosi stvaranju poticajnoga i produktivnoga okružja, a najvažnija je uloga učitelja/nastavnika koji osigurava razredne uvjete u duhu slobodne i smislene komunikacije.

Određeno vrijeme poučavanja i učenja

Nastavni predmet SLOJK u hrvatskome se obrazovnom sustavu uči i poučava kao jezik slovenske nacionalne manjine, stoga u nastavnome procesu u osnovnim i srednjim školama obuhvaća dva nastavna sata tjedno. Postoji i mogućnost uključivanja učenika u nastavu u bilo kojemu razredu i neovisno o razini njegova predznanja. Važno je što prije početi s učenjem slovenskoga jezika i kulture te učenike što više izravno izlagati jeziku da bi se postigao što bolji uspjeh.

U skladu s pedagoškim ciljevima i zahtjevima određenima za pojedini razred, nastavnik posvećuje stjecanju različitih vještina onoliko vremena koliko smatra da je potrebno da bi svi učenici stekli najvišu razinu znanja koja odgovara njihovim sposobnostima i mogućnostima.

Osim službenoga oblika poučavanja, nastavnik posebnu pozornost posvećuje neformalnomu i neslužbenomu učenju kao dijelu cjeloživotnoga učenja.

Grupiranje učenika

Jedan od objektivnih preduvjeta za uspješno i učinkovito poučavanje i učenje nastavnoga predmeta SLOJK jest rad u manjim skupinama s učenicima približno iste dobi, sa sličnim sposobnostima i komunikacijskim vještinama.

Dosadašnje iskustvo pokazuje da se nastavni predmet SLOJK podučava u skupinama s prilično heterogenim sastavom, stoga treba paziti na prilagođavanje nastavnoga procesa i odabir plana i programa unutar dobne skupine, koja podrazumijeva i razinu usvojenosti jezika, individualne sposobnosti, interese i sociokulturnu pozadinu.

Trebalo bi poticati i suradničko učenje u poučavanju gdje je to moguće, dijeljenjem procesa učenja na parove ili u manje skupine, čime bi se uspješnijim učenicima omogućilo da pomažu drugim učenicima.

G. VREDNOVANJE USVOJENOSTI
 ODGOJNO-OBRAZOVNIH ISHODA

Vrednovanje odgojno-obrazovnih ishoda u nastavnome predmetu Slovenski jezik i kultura u skladu je s načelima utvrđenima u okviru Pravilnika o načinima, postupcima i elementima vrednovanja učenika u osnovnoj i srednjoj školi. Potrebno je pratiti elemente i načine vrednovanja utvrđene predmetnim kurikulom na odgovarajući način te pružati povratne informacije i izvijestiti o razini usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda učenika.

Elementi vrednovanja

U nastavnome predmetu Slovenski jezik i kultura vrednuju se znanja i vještine definirane odgojno-obrazovnim ishodima unutar domena jezične kompetencije, književnost i kultura.

Elementi vrednovanja unutar domene jezične kompetencije sastoje se od četiriju jezičnih vještina: slušanje s razumijevanjem, pisanje, čitanje s razumijevanjem i govorenje. U domeni književnost vrednuju se ishodi koji se odnose na znanja o slovenskome književnom nasljeđu, razvoj stavova te kreativno izražavanje uporabom jezika književnosti, a njihova se ostvarenost vrednuje posredno, vrednovanjem ishoda domene jezične kompetencije. Domena kultura prati se i formativno vrednuje u rubrici bilježaka.

U pojedinim razredima vrednuju se i ocjenjuju različite jezične vještine koje su u skladu s dobi učenika. U prvome i drugome razredu osnovne škole vrednuje se samo slušanje s razumijevanjem i govorenje, a u trećemu razredu tome se pridodaje i vještina pisanja i čitanja s razumijevanjem. Jedino se u prvome razredu osnovne škole u prvome polugodištu usvajanje znanja iskazuje opisno, a od drugoga polugodišta prvoga razreda i brojčano.

Opisno vrednovanje uključuje praćenje razvoja učenikovih sposobnosti i vještina te njegov odnos prema radu i bilježi se u imenik u rubriku bilježaka namijenjenih opisnomu praćenju. Brojčano vrednovanje uključuje praćenje učenikove razine usvojenosti znanja i upisuje se u imenik brojkom (ocjenom) od 1 do 5. Svaka ocjena treba se obrazložiti u bilješkama da bi učenik dobio povratnu informaciju i smjernice za daljnji rad i učenje.

Razinu usvojenosti jezičnih sadržaja trebalo bi vrednovati na integrativan način, tj. leksičke i gramatičke strukture trebalo bi uzeti kao kriterij učenikove uspješnosti u okviru komunikacijske jezične kompetencije. Funkcionalno gledište jezika ima prednost pred formalnim, stoga su razumljivost poruke i okolnosti stvaranja jezične interakcije važniji od gramatičke točnosti. Prilikom ocjenjivanja treba uzeti u obzir činjenicu da ovladavanje jezičnim zakonitostima nije svrha za sebe, već je sredstvo uspješne komunikacije te da su jezične pogreške prihvatljiv i očekivan element ovladavanja jezikom.

Postoje tri pristupa vrednovanju koja vrijede i za nastavni predmet SLOKJ: vrednovanje za učenje, vrednovanje kao učenje i vrednovanje naučenoga.

Vrednovanje za učenje

Vrednovanje za učenje važan je element u procesu učenja i poučavanja koji ne mora rezultirati brojčanom ocjenom. Služi unapređivanju i planiranju budućega učenja i poučavanja na način da se učenje potiče i usmjerava pravodobnim informacijama. Da bi vrednovanje bilo učinkovito, potrebno je sustavno i kontinuirano praćenje, prikupljanje i obrada podataka o usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda tijekom cijeloga nastavnog procesa. Vrednovanje uspješnosti učenika uključuje različite formalne i neformalne načine i oblike kao što su ciljana pitanja, provjera domaće zadaće, praktična vježba, pisanje kraćih pisanih provjera, opažanja i slično.

Vrednovanje kao učenje

Kod vrednovanja kao učenje učitelj/nastavnik više nije jedina osoba koja provodi vrednovanje učeničkih postignuća, sada tu ulogu preuzima i sam učenik koji se aktivno uključuje u proces vrednovanja i pritom razvija autonomni i samoregulirani pristup učenju. Kod vrednovanja kao učenje potrebno je razlikovati samovrednovanje ili samorefleksiju i vršnjačko vrednovanje. Samovrednovanje provodi sam učenik, a vršnjačko vrednovanje provode učenici međusobno. Može se provoditi u obliku ispunjavanja različitih lista procjena, rubrika za samovrednovanje i vršnjačko vrednovanje, vođenjem dnevnika učenja, raspravom itd. Vrednovanje kao učenje pridonosi razvoju učenika kroz samostalnu izradu kriterija ocjenjivanja i samoprocjene čime uči kritički promišljati o procesu učenja, uočava svoj napredak, prednosti i nedostatke svojega načina učenja te se uči samoregulaciji vlastitoga procesa učenja. Taj proces ne rezultira ocjenama, već daju povratnu informaciju učeniku i učitelju o procesu učenja te usvojenosti znanja i vještina u odnosu na očekivane odgojno-obrazovne ishode.

Vrednovanje naučenoga

Vrednovanje naučenoga pripada sumativnomu pristupu vrednovanja koje rezultira ocjenom te se najčešće provodi nakon obrađene nastavne teme kad učitelj/nastavnik procijeni da je važno u određenim etapama odgojno-obrazovnoga procesa zabilježiti i izvijestiti o učeničkim postignućima i napredovanju. Pritom je važno učenike unaprijed upoznati s ciljem vrednovanja, vremenom kad će se vrednovanje provoditi, s načinima vrednovanja i kriterijima vrednovanja.

Svrha je utvrditi usvojenost odgojno-obrazovnih ishoda definiranih Kurikulom nastavnoga predmeta Slovenski jezik i kultura tijekom godine ili na kraju školske godine, kao i obratiti pozornost na dijelove komunikacijskih kompetencija koje zahtijevaju poboljšanje. Pri osmišljavanju načina i postupaka te kriterija vrednovanja učitelj/nastavnik se vodi odgojno-obrazovnim ishodom i razinama usvojenosti koje u određenome trenutku ispituje. Zadatci postavljeni učenicima moraju biti jasni, jednoznačni, primjereni dobi, različite težine i kognitivnih razina te usklađeni s ishodima. Vrednovanje naučenoga treba biti u obliku kriterija koji su jasni učitelju/nastavnik, učeniku i roditelju te su u skladu s razinama ostvarenosti odgojno-obrazovnih ishoda. Učenici moraju biti upoznati s kriterijima prema kojima će se njihov rad vrednovati.

Od načina i postupaka vrednovanja naučenoga primjenjuje se usmeno ispitivanje, pisane provjere znanja, analiza rezultata istraživačkoga rada, projektnih zadataka, eseja, opažanja izvedbe učenika u nekoj aktivnosti itd. Oblici i sadržaji provjere odgovaraju zahtjevima jezične uporabe u stvarnim jezičnim, situacijskim i kulturnim uvjetima u kojima se traži uporaba različitih znanja, vještina i sposobnosti.

Izvješćivanje

Svrha izvješćivanja o postignućima i napredovanju učenika jest dati pouzdanu i objektivnu informaciju o usvojenim odgojno-obrazovnim ishodima određenima Kurikulom nastavnoga predmeta Slovenski jezik i kultura po modelu C. Izvješćivanjem se redovito, kvalitetnije i detaljnije opisuje razina učenikovih dostignuća, a uz to predlažu se načini i postupci potrebni za njihovo poboljšanje.

Formiranje zaključne ocjene

Zaključna ocjena na kraju nastavne godine sažima podatke o učenikovu postignuću u učenju nastavnoga predmeta Slovenski jezik i kultura po modelu C i predstavlja zbirnu procjenu ostvarenosti odgojno-obrazovnih ishoda. Donošenje složene, važne i osjetljive odluke o zaključnoj ocjeni mora se temeljiti na vjerodostojnim, valjanim i dokumentiranim informacijama o učenikovu učenju i napretku.

Zaključne ocjene autonomno donosi svaki učitelj/nastavnik prema svojoj najboljoj procjeni o učenikovim postignućima i uradcima tijekom cijele školske godine. Učitelj/nastavnik uzima u obzir ostvarenost ishoda provjerenu različitim oblicima vrednovanja u više vremenskih točaka. Tijekom svih odgojno-obrazovnih ciklusa zaključna ocjena proizlazi iz razine usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda iz svih triju predmetnih područja, no ocjena ne mora nužno proizlaziti iz aritmetičke sredine. Zaključne ocjene izriču se brojkom i riječju koristeći se postojećom ljestvicom školskih ocjena od pet stupnjeva (1 – nedovoljan, 2 – dovoljan, 3 – dobar, 4 – vrlo dobar i 5 – odličan).

UČNI NAČRT ZA PREDMET SLOVENSKI JEZIK IN KULTURA V OSNOVNIH IN SREDNJIH ŠOLAH V REPUBLIKI HRVAŠKI
 (MODEL C)

A. OPIS PREDMETA

Pripadniki slovenske narodne manjšine na Hrvaškem so ena izmed 22 narodnih manjšin, ki jih na Hrvaškem priznava Ustava Republike Hrvaške. Po popisu prebivalstva iz leta 2021 na Hrvaškem živi 7.729 pripadnikov slovenske narodne manjšine (0,20 % celotnega prebivalstva Republike Hrvaške), med katerimi je 7.620 pripadnikov (0,20 % celotnega prebivalstva) za svoj materni jezik izbralo slovenščino. Pripadniki slovenske narodne manjšine so heterogena skupnost, ki je razpršena po vsej Hrvaški, njihovo število pa nenehno upada. Največ pripadnikov slovenske narodne manjšine živi v Primorsko-goranski županiji (1575), Istrski županiji (1515) in v mestni občini Zagreb (1312), živijo pa tudi na celotnem hrvaško-slovenskem obmejnem območju. Osnovna organizacija temelji na kulturno-umetniških društvih, ki jih je trenutno 16, in jih povezuje Zveza slovenskih društev v Republiki Hrvaški. (Samo)organizacija pripadnikov slovenske narodne manjšine na Hrvaškem pripisuje velik pomen ohranjanju in negovanju slovenskega jezika, zlasti med mlajšimi pripadniki slovenske narodne manjšine.

V skladu z Ustavo Republike Hrvaške, Ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin in Zakonom o vzgoji in izobraževanju v jeziku in pisavi narodnih manjšin imajo njihovi pripadniki pravico do izobraževanja v svojem jeziku in pisavi. Pripadniki narodnih manjšin lahko uveljavljajo svojo ustavno pravico do vzgoje in izobraževanja po treh osnovnih modelih (model A, B in/ali C) ter posebnih oblikah izobraževanja. Učenci in dijaki hrvaških šol se lahko učijo slovenščino v okviru učnega predmeta Slovenski jezik in kultura po modelu C (v nadaljevanju: SLOJK), ki zajema slovenski jezik, književnost, zgodovino, geografijo, glasbeno kulturo in likovno umetnost.

Po podatkih Ministrstva za znanost, izobraževanje in mladino je v šolskem letu 2022/2023 učni predmet Slovenski jezik in kultura obiskovalo 219 učencev v osmih osnovnih šolah in 79 dijakov v treh srednjih šolah. Število učencev in dijakov pri predmetu Slovenski jezik in kultura nenehno narašča. Največ šol, ki ponuja učni predmet SLOJK, je na območju Primorsko-goranske županije (6), v Istrski županiji (3), Zagrebški županiji (1) in Varaždinski županiji (1).

Kurikul oz. učni načrt[2](Na podlagi Zakona o hrvaškem jeziku (»Uradni list RH«, št. 14/2024), se v tem dokumentu uporablja izraz kurikul in njegove izpeljanke. Pri navajanju sorodnih dokumentov, ki so bili objavljeni pred veljavo Zakona o hrvaškem jeziku, pojem kurikul in njegove izpeljanke zadržijo enak pomen. V slovenski različici se dosledno uporablja izraz učni načrt.) predmeta SLOJK je namenjen otrokom in mladostnikom, pripadnikom slovenske narodne manjšine v Republiki Hrvaški, otrokom in mladostnikom, katerih predniki so (bili) Slovenci, obenem pa je pouk odprt tudi za druge, ki se želijo naučiti slovenskega jezika in se seznaniti z značilnostmi slovenske kulture.

Skupine učencev in dijakov pri predmetu SLOJK so izjemno heterogene in vključujejo učence in dijake z različnim predznanjem, različnih starosti ter jezikovnih in kulturnih ozadij. Želje po učenju slovenskega jezika pogosto ne spodbuja zgolj želja po ohranitvi slovenskega jezika, pač pa tudi različni drugi razlogi, kot so želja po nadaljevanju izobraževanja v Republiki Sloveniji ali možnost zaposlitve po končanem izobraževanju.

Učenci in dijaki, ki se vpišejo k predmetu SLOJK, iz družinskega okolja prihajajo z minimalnim predznanjem. Sodobne raziskave, ki so jih izvedli znanstveniki med učenci in dijaki, ki obiskujejo predmet SLOJK, so pokazale, da je slovenski jezik zelo redko njihov materni jezik, da so se s slovenskim jezikom srečevali občasno in niso aktivni govorci. Prav zato morata biti jezik in kultura dostopna: obvladovanje jezika, negovanje tradicije/običajev, poznavanje kulture, literature in sedanjosti morajo namreč prispevati k ohranjanju identitete pripadnikov slovenske narodne manjšine na Hrvaškem.

SLOJK se ne prišteva k izbirnim predmetom, temveč se slovenščina obravnava kot drugi materni jezik. Izbira maternega jezika manjšine tako učencem in dijakom ne zmanjša števila izbirnih predmetov, na katere se lahko vpišejo.

Poučevanje jezika, vključno z drugim maternim jezikom, je osnovnega pomena za osebnostni razvoj in socializacijo učencev in dijakov. Pomensko in po svojem učinku presega okvire vsebinskih standardov znanja predmeta samega in učencem oz. dijakom omogoča izražanje osebnih stališč ter (kognitivni in socialno-čustveni) razvoj posameznika, prav tako pa sodelovanje v številnih dejavnostih, ki so povezane s kulturo in tradicijo slovenske narodne manjšine na Hrvaškem.

Poučevanje predmeta SLOJK učencem in dijakom zagotavlja razvoj jezikovnih in medkulturnih kompetenc. Razvoj jezikovnih kompetenc v slovenskem jeziku vključuje poglabljanje zmožnosti izražanja idej, informacij in vrednot v pisni in ustni obliki pri uporabi pogovornega in standardnega zbornega jezika. Celostno izobraževanje pri predmetu Slovenski jezik in kultura prispeva k razumevanju in oblikovanju zavesti o načinu življenja ter kulturi pripadnikov slovenske narodne manjšine na Hrvaškem, kakor tudi Slovencev v matični domovini. Vse našteto prispeva h krepitvi narodne identitete, k ohranjanju slovenščine in elementov tradicionalne kulture pripadnikov slovenske narodne manjšine na Hrvaškem. S tem se krepi strpna in večkulturna družba, prav tako pa se na ta način negujejo slovensko-hrvaški bilateralni odnosi.

B. SPLOŠNI VZGOJNO-IZOBRAŽEVALNI CILJI UČNEGA IN PEDAGOŠKEGA PROCESA

Namen predmeta SLOJK je usposobiti osnovnošolce in srednješolce za samostojno pisno in ustno sporazumevanje v slovenščini, ki vključuje vse osnovne jezikovne spretnosti: poslušanje, branje, govorjenje in pisanje.

Za doseganje tega cilja bo učenec/dijak:

• uspešno in pravilno uporabljal slovenščino v različnih življenjskih in sporazumevalnih situacijah,

• razvijal bralno pismenost, bralno kulturo in bralne navade pri različnih literarnih besedilih in različnih literarnih zvrsteh,

• spoznaval slovensko zgodovinsko in kulturno dediščino ter geografske, družbene in gospodarske značilnosti slovenskega jezikovnega področja kot enega od dejavnikov lastne narodne identitete,

• prepoznal razlike med jezikovnim sporazumevanjem v hrvaščini in slovenščini,

• bral besedila v slovenskem standardnem jeziku,

• oblikoval pozitivno mnenje o kulturni raznolikosti, razvijal strpnost in odprtost do sprejemanja in spoštovanja kulturnih in verskih razlik drugih ljudstev in narodov.

C. PODROČJA PRI ORGANIZACIJI PREDMETNEGA UČNEGA NAČRTA

Učni predmet SLOJK je sestavljen iz treh predmetnih področij:

• jezikovne kompetence,

• književnost,

• kultura.

Ta predmetna področja učencem in dijakom zagotavljajo seznanjanje s slovenskim jezikom in njegovo uspešno rabo, s tem pa nemoteno sporazumevanje. Učenci in dijaki spoznajo pomembna literarna dela slovenskega jezikovnega prostora in poglabljajo svoje znanje o slovenski kulturi, zgodovini in geografskih značilnostih.

A. Jezikovne kompetence

Predmetno področje jezikovne kompetence zajema obvladovanje jezikovnih spretnosti (poslušanje, branje, govorjenje, pisanje) na ravni, ki bo učencem in dijakom omogočila razvoj sporazumevalnih zmožnosti v maternem jeziku. Učenci in dijaki razvijajo svoje govorne spretnosti z ustvarjanjem govornih situacij, v katerih govorijo o vsakdanjih, pa tudi o abstraktnih temah. Pri izražanju idej, informacij, mnenj, občutkov aktivno uporabljajo pridobljeno znanje v pisni obliki.

V okviru predmetnega področja jezikovne kompetence učenci in dijaki pridobijo osnovno besedišče, ki jim bo omogočilo sporazumevanje v vsakdanjih situacijah. Usvajajo slovnične, pragmatične, pravopisne in glasoslovne značilnosti slovenskega jezika. Razvoj jezikovnih kompetenc spodbuja socializacijo in celostni razvoj učencev in dijakov.

B. Književnost

Predmetno področje književnost razvija bralno kulturo, ki se dosega z branjem slovenskih literarnih del ter z njihovo interpretacijo in ponotranjenjem. Učenci in dijaki se seznanjajo s slovenskimi avtorji in njihovimi literarnimi deli različnih literarnih vrst, ter v skladu s svojo razvojno stopnjo pridobivajo znanje o značilnostih obravnavanih literarnih zvrsti in vrst. Z branjem bogatijo svoj besedni zaklad, razvijajo sposobnost kritičnega mišljenja in izražanja mnenja ter spodbujajo svojo domišljijo in ustvarjalnost. Pouk poteka v učilnici, na literarnih ekskurzijah ali z obiski gledaliških in filmskih predstav.

C. Kultura

Predmetno področje kultura zajema spoznavanje različnih področij slovenske kulture (v njenem najširšem pomenu) in interpretacijo elementov tradicionalne slovenske kulture, ki so pomembni za ohranjanje slovenske narodne identitete. To področje povezuje znanja iz zgodovine, etnologije, geografije in umetnosti. Učenci in dijaki oblikujejo pozitiven odnos do slovenske kulture, pa tudi do kulturne raznolikosti regije Alpe-Jadran in si prizadevajo za njeno ohranjanje. Seznanijo se z delom pomembnejših osebnosti iz slovenske zgodovine. Seznanijo se z aktualno politično in gospodarsko situacijo. Učenci in dijaki pridobljeno znanje uporabljajo v vsakdanjem življenju in s sprejemanjem drugih kultur razvijajo zanimanje zanje. Pridobljeno znanje s področja kulture pomaga učencem in dijakom krepiti svojo narodno identiteto in jih oblikuje v aktivne in odgovorne pripadnike slovenske skupnosti v Republiki Hrvaški.

D. OPERATIVNI VZGOJNO-IZOBRAŽEVALNI CILJI, UČNE VSEBINE, RAVNI DOSEGANJA STANDARDOV ZNANJA PO RAZREDIH IN PREDMETNIH PODROČJIH

Predmetna področja jezikovne kompetence, književnost in kultura so gradniki učnega predmeta SLOJK in skupaj tvorijo neločljivo celoto. Vsako predmetno področje vsebuje operativne vzgojno-izobraževalne cilje, ki se nadgrajujejo od prvega do osmega razreda osnovne šole ter od prvega do četrtega letnika srednje šole, razčlenitev funkcionalnih ciljev in raven usvajanja vsebin »dobro«.

Predmetna področja se dopolnjujejo, prepletajo in so med seboj povezana. Besedila, ki so prilagojena letu učenja, se razlikujejo po dolžini in zahtevnosti. Besedilo je po dolžini lahko zelo kratko, kratko, srednje dolgo in dolgo, po zahtevnosti pa lahko gre za zelo preprosto, preprosto, srednje zahtevno in zahtevno besedilo. Zahtevnost besedila določajo kvantitativne in kvalitativne smernice (glede na fabulo oz. zgodbo besedila, število literarnih likov, nasičenost s prenesenimi pomeni in prispodobami).

Spodnja tabela prikazuje zahtevano dolžino besedil po številu besed in spremlja jezikovne sposobnosti učencev.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Zelo kratko  besedilo | Kratko besedilo | Srednje dolgo besedilo | Dolgo besedilo |
| branje | največ 100 besed | 100 – 300 besed  (odvisno od leta učenja)  5. razred: 100 – 200 besed  6. razred: 200 – 300 besed | 300 – 600 besed  (odvisno od leta učenja)  7. razred: 300 – 500 besed  8. razred: 500 – 600 besed | več kot 600 besed |
| poslušanje | največ 50 besed | 50 – 200 besed  (odvisno od leta učenja)  5. razred: 50 – 100 besed  6. razred: 100 – 200 besed | 200 – 400 besed  7. razred: 200 – 300 besed  8. razred: 300 – 400 besed | več kot 500 besed |
| pisanje | največ 40 besed | 40 – 80 besed  (odvisno od vrste besedila)  5. razred: 40 – 60 besed  6. razred: 60 – 70 besed  7. razred: 70 – 80 besed | 80 – 200 besed  (odvisno od vrste besedila)  8. razred: 80 – 100 besed | več kot 200 besed |
| govorjenje | približno 1 minuta | 1 – 2 minuti | 3 – 5 minut | 5 – 10 minut |

Razčlenitev vzgojno-izobraževalnih ciljev od 1. do 8. razreda osnovne šole

1. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 1. razreda |
| 1. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 1. 1.  Učenec se verbalno in neverbalno odziva na slušne in vizualne zaznave. | – povezuje izgovorjene besede z ustreznimi slikovnimi karticami ali predmeti  – povezuje govorjena navodila z dejanji  – odgovarja na zastavljena vprašanja (da, ne)  – poimenuje predmete in osebe v razredu ali na vizualnih predlogah | – pogosteje reagira neverbalno kot verbalno, z občasno pomočjo učitelja se odziva na slušne in vizualne zaznave |
| OŠ SLOJK A 1. 2.  Učenec na glas bere zelo kratke, preproste in znane besede. | – prepozna in izgovarja napisane besede  – bere slikopis | – z občasno pomočjo učitelja bere preproste in znane besede ter slikopis |
| OŠ SLOJK A 1. 3.  Učenec prepisuje kratke besede in stavke. | – prepisuje kratke besede in stavke | – z občasno pomočjo učitelja tudi dlje časa natančno in čitljivo prepisuje kratke besede in stavke |
| OŠ SLOJK A 1. 4.  Učenec ponavlja besede in enostavčne povedi. | – ponavlja izgovorjene besede in enostavčne povedi | – z občasno pomočjo učitelja ponavlja preproste besede in stavke |
| OŠ SLOJK A 1. 5.  Učenec sodeluje v zelo kratkem pogovoru z nekaj besedami. | – sodeluje v preprostem in kratkem pogovoru: pozdravi, se predstavi itd.  – zastavlja preprosta vprašanja in nanje odgovarja  – tvori in izgovarja preproste in kratke naučene povedi | – z občasno pomočjo učitelja sodeluje v zelo kratkem in preprostem pogovoru |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: jaz in svet okrog mene, družina, igre, šola, sadje, zelenjava, živali, rastline, prehrana, barve, števila do 10, deli telesa, črke slovenske abecede.  Jezikovne funkcije: pozdravljanje, predstavitev, čestitka in voščilo, prošnja, zahvala, opravičilo, prepoznavanje in poimenovanje predmetov, štetje.  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah: preprosta enostavčna poved; trdilna, nikalna in vprašalna oblika povedi, dialog. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in prek izkustvenega učenja skozi situacijske igre: gestikulacija, obrazna mimika, gibanje, igre vlog, pesmi, dramatizacija, uporaba digitalnih in ponazoritvenih pripomočkov.  Besedišče se s pomočjo izrazne mimike, vizualnih in multimedijskih sredstev uvaja z mehanskim ponavljanjem.  Branje se začne postopoma uvajati šele po tem, ko učenci usvojijo osnove branja v hrvaškem (maternem) jeziku. Pisanje se začne ob koncu prvega polletja in se uvaja izjemno postopoma. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 1. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 1. 1.  Učenec verbalno in neverbalno izraža svoje misli, občutke in opažanja po poslušanju besedila. | – z besedo, risbo ali gibi izraža svoje misli, občutke, opažanja po branju/poslušanju literarnega besedila  – pove, kaj mu je všeč in kaj ne  – kar je slišal v besedilu, povezuje z lastno izkušnjo  – primerja dejanja literarnih likov z lastnimi dejanji | – z občasno pomočjo učitelja izraža misli, občutke, opažanja v zvezi z branim/poslušanim besedilom |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – rimane pesmi, slovenske ljudske pravljice in pripovedke, otroške pesmi, izštevanke, otroške ljudske igre. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja za oceno  dobro (3) ob koncu 1. razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C 1. 1.  Učenec prepozna osnovne značilnosti slovenske kulture. | – prepozna tipična slovenska imena  – prepozna in poimenuje značilnosti slovenskih praznikov in običajev  – prepozna ime države | – z občasno pomočjo učitelja prepozna osnovne značilnosti slovenske kulture |
| OŠ SLOJK C 1. 2.  Učenec prepoznava podobnosti in razlike med slovensko in hrvaško kulturo. | – v zvezi s kulturnim dogodkom pove, kaj mu je všeč in kaj ne  – svojo izkušnjo kulturnega dogodka izraža na ustvarjalen način z risbo, sliko, ustno ali pisno s kratkimi povedmi | – z občasno pomočjo učitelja prepozna in poimenuje podobnosti in razlike med slovensko in hrvaško kulturo |
| OŠ SLOJK C 1. 3.  Učenec se udeležuje kulturnih dogodkov, primernih njegovi starosti, in v njih sodeluje. | – učenec uporablja najosnovnejše tehnike ustvarjalnega izražanja v slovenščini | – učenec na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih dejavnostih in izpostavi zanimivosti |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – samopodoba, prazniki, slovenska otroška glasba in ples. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi. | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 1. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5531.jpg)

2. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 2. razreda |
| 2. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 2. 1.  Učenec se verbalno in neverbalno odziva na slušne in vizualne zaznave z uporabo razširjenega besedišča. | – povezuje govorjene besede z ustreznimi slikovnimi karticami ali predmeti  – povezuje govorjena navodila z dejanji  – odgovarja na zastavljena vprašanja  – poimenuje predmete in osebe v razredu ali na vizualnih predlogah; | – pogosteje se odziva neverbalno kot verbalno, z občasno pomočjo učitelja se odziva na slušne in vizualne zaznave |
| OŠ SLOJK A 2. 2.  Učenec na glas bere zelo kratke in znane besede. | – prepozna in izgovarja napisane zelo kratke in znane povedi | – z občasno pomočjo učitelja bere preproste in znane povedi |
| OŠ SLOJK A 2. 3.  Učenec prepisuje besede in kratke povedi. | – prepisuje besede in povedi  – povezuje pisno obliko besede z ustrezno sliko | – z občasno pomočjo učitelja in v daljšem času pravilno prepisuje besede in kratke povedi |
| OŠ SLOJK A 2. 4.  Učenec ponavlja besede in kratke povedi. | – ponavlja izgovorjene besede in kratke povedi | – z občasno pomočjo učitelja ponavlja besede in povedi |
| OŠ SLOJK A 2. 5.  Učenec sodeluje v zelo kratkem pogovoru. | – sodeluje v preprostem in kratkem pogovoru z osnovnimi sporazumevalnimi vzorci: pozdravi, se predstavi, predstavi druge itd.  – zastavlja preprosta vprašanja in nanje odgovarja  – oblikuje in izgovarja preproste in kratke, naučene povedi | – z občasno pomočjo učitelja uporablja osnovne sporazumevalne vzorce |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: jaz in svet okrog mene, družina, igre, šola, predmeti v okolju, oblačila, barve, sadje, zelenjava, živali, rastline, prehrana, števila do 20, deli telesa, črke in glasovi.  Jezikovne funkcije: pozdravljanje, predstavitev, čestitka in voščilo, prošnja, zahvala, opravičilo, prepoznavanje in poimenovanje predmetov, štetje.  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah. Razlikovanje med širokim ê, ozkim é in polglasnikom (д); pomanjševalnice. Osnovne značilnosti besednih vrst: samostalnik, pridevnik, glagol, zaimek, števnik. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno ob igri in prek situacijskih vaj z elementi igre. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 2. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 2. 1.  Učenec z razumevanjem posluša/bere zelo kratka literarna besedila, ki so primerna njegovi starosti. | – odgovarja na vprašanja, povezana z besedilom  – večkrat prebere besedilo za boljše razumevanje  – prepozna glavne in stranske literarne like | – z občasno pomočjo učitelja izraža misli, občutke, opažanja v zvezi z branim/poslušanim besedilom |
| OŠ SLOJK B 2. 2.  Učenec se ustvarjalno izraža na podlagi literarne izkušnje. | – z besedo, risbo ali gibi izraža svoje misli, občutke, opažanja po branju/poslušanju literarnega besedila  – dramatizira, ustvarja likovne izdelke, oblikuje šolski pano, izdela strip itd. | – z občasno pomočjo učitelja ustvarjalno izraža svoje misli, občutke, opažanja v zvezi z branim/poslušanim besedilom |
| OŠ SLOJK B 2. 3.  Učenec pojasnjuje, zakaj mu je določeno literarno besedilo všeč in zakaj ne. | – izraža, ali mu je literarno besedilo všeč ali ne, in ob pomoči učitelja navaja razloge | – izrazi mnenje, ali mu je všeč določeno literarno besedilo in navede razloge  – navedene razloge povezuje z dejanji literarnih likov iz besedila  – z risbo izrazi, ali mu je besedilo všeč ali ne |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – rimane pesmi, slovenske ljudske pravljice in pripovedke, otroške pesmi, izštevanke. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 2. razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C 2. 1.  Učenec poimenuje osnovne značilnosti slovenske kulture. | – prepozna in poimenuje tipična slovenska imena, praznike, simbole (zastava in grb) | – z občasno pomočjo učitelja prepozna in poimenuje osnovne značilnosti slovenske kulture |
| OŠ SLOJK C 2. 2.  Učenec sodeluje v dejavnosti s folklorno vsebino. | – ustvarjalno se izraža skozi pesem, ples, risbo, dramsko igro | – učenec na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih dejavnostih |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – samopodoba, prazniki, slovenska glasba in ples. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (ljudski plesi, ljudske pesmi, čestitke in voščila, izštevanke, praznične pesmi v povezavi z običaji, otroške rajalne igre, ponazoritveni pripomočki). | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 2. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5481.jpg)

3. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 3. razreda |
| 3. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 3. 1.  Učenec ob poslušanju in branju razume zelo kratke in preproste povedi. | – z eno besedo ali gibom odgovarja na ustno podana vprašanja, prošnje ali navodila, povezana z znanimi temami ali s situacijami v razredu  – razume besedila, sestavljena iz kratkih povedi, ki se nanašajo na znane teme  – prepoznava najpomembnejše informacije in jih povezuje z lastnimi izkušnjami in znanjem | – z občasno pomočjo učitelja razume zelo kratke in preproste povedi v govorni in pisni obliki |
| OŠ SLOJK A 3. 2.  Učenec bere povedi na glas. | – prepoznava in izgovarja napisane povedi | – z občasno pomočjo učitelja bere preproste in znane povedi |
| OŠ SLOJK A 3. 3.  Učenec reproducira besede in zelo kratke povedi. | – po vzoru tvori in izgovarja preproste povedi, pri čemer je pozoren na pravilno izgovorjavo in intonacijo | – z občasno pomočjo učitelja reproducira besede in zelo kratke povedi s približno pravilno izgovorjavo in intonacijo |
| OŠ SLOJK A 3. 4.  Učenec sodeluje v kratkem pogovoru, pri čemer uporablja kratke in preproste povedi. | – s tvorjenjem preprostih povedi sodeluje v kratkem in naučenem pogovoru z drugimi učenci  – zastavlja preprosta vprašanja in nanje odgovarja  – tvori in izgovarja kratke povedi za izmenjavo informacij | – z občasno pomočjo učitelja sodeluje z drugimi učenci v kratkem in enostavnem pogovoru na znano temo |
| OŠ SLOJK A 3. 5.  Učenec piše zelo kratko in preprosto besedilo na znano temo. | – na podlagi podane predloge piše zelo preprosto besedilo na znano temo  – na preprosta vprašanja podaja pisne odgovore | – z občasno pomočjo učitelja in na podlagi podane predloge pisno tvori preproste trditve in vprašanja z malo napak |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: prijatelji, živali, števila, deli telesa, oblačila, vreme, dom, prevozna sredstva, higiena, dnevna rutina, mesto in vas, nakupovanje, meseci, letni časi.  Jezikovne funkcije: opisovanje oseb, iskanje in posredovanje informacij, poimenovanje medsebojnih odnosov, izražanje mnenja (kaj mu je všeč in kaj ne), štetje, pravilen izgovor glasov, naglaševanje, opis dnevne rutine in navad, opis okolja, v katerem živimo.  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah: spremenljive besedne vrste in njihove osnovne slovnične kategorije; samostalniki in pridevniki: imenovalnik in tožilnik.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih razredov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno, z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi igre.  Od tretjega razreda naprej pouk poteka v slovenščini, hrvaščina pa se uporablja za primerjavo in lažji prenos znanja.  Poleg verbalne komunikacije se vse pogosteje uvaja tudi dejavnost pisnega izražanja. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene  dobro (3) ob koncu 3. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 3. 1.  Učenec po poslušanju/branju besedila izraža misli, občutke in opažanja ter jih povezuje z lastnimi izkušnjami. | – izraža misli, občutke in opažanja po branju literarnega besedila  – kar je slišal v besedilu, povezuje z lastno izkušnjo  – primerja dejanja literarnih likov z lastnimi dejanji  – pripoveduje o situacijah in dogodkih ter okarakterizira like | – z občasno pomočjo učitelja ustvarjalno izraža misli, občutke, opažanja v zvezi s prebranim/poslušanim besedilom in opisuje vsakdanje dogodke |
| OŠ SLOJK B 3. 2.  Učenec z razumevanjem posluša/bere kratka literarna besedila, primerna njegovi starosti. | – razlikuje dele pesmi: verz, kitica  – prepozna in loči besede, ki se rimajo v otroških pesmih in dramskih igrah  – prepozna fantastične elemente v otroških pesmih in pravljicah  – odgovarja na vprašanja v zvezi z besedilom  – povzema vsebino besedila  – večkrat prebere kratko literarno besedilo za boljše razumevanje, pri čemer je pozoren na pravilno izgovorjavo in intonacijo | – z občasno pomočjo učitelja posluša in z razumevanjem bere besedilo, ob pomoči odgovarja na vprašanja, povezana z vsebino besedila |
| OŠ SLOJK B 3. 3.  Učenec primerno svojim letom razlikuje določene literarne zvrsti po obliki in vsebini. | – razlikuje literarne zvrsti glede na obliko in vsebino (rimana pesem, ljudska pripoved, otroška pesem, izštevanka, basen)  – prepozna naučene jezikovne prvine, sklepa o vrsti, temi in vsebini besedila | – z občasno pomočjo učitelja razlikuje določene literarne zvrsti po obliki in vsebini |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – igre, slovenske ljudske pravljice, otroške pesmi, izštevanke, basni, dramatizacije, delavnice. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (risanje risb in izdelava lutk, dramatizacija in branje literarnih besedil, kamišibaj [kamishibai]). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 3. razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C 3. 1.  Učenec govori o sebi in drugih na podlagi medkulturnih izkušenj. | – navaja dejstva o drugih kulturah  – opisuje svoje vtise o pripadnikih druge kulture  – opisuje svoje občutke ob medkulturni izkušnji | – z občasno pomočjo učitelja prepozna in navaja dejstva o drugih kulturah  – na spodbudo učitelja izraža svoje občutke ob medkulturni izkušnji |
| OŠ SLOJK C 3. 2.  Učenec primerja značilnosti slovenske in hrvaške kulture ter njun pomen. | – prepozna glavne podobnosti in razlike med običaji, vrednotami, stališči in prepričanji slovenske in hrvaške kulture  – izraža pozitiven odnos do slovenske tradicije, običajev, državnih in verskih praznikov | – z občasno pomočjo učitelja primerja in prepozna podobnosti in razlike med slovensko in hrvaško kulturo |
| OŠ SLOJK C 3. 3.  Učenec sodeluje v dejavnosti s folklorno vsebino. | – ustvarjalno se izraža skozi pesem, ples, risbo, dramsko igro | – učenec na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih dejavnostih |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – samopodoba, prazniki, slovenska glasba in ples, ljudski običaji: spuščanje gregorčkov (spuščanje luči po rekah, potokih). | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (ljudski plesi, ljudske pesmi, čestitke in voščila, pesmi o praznikih in običajih, otroške ljudske igre, ponazoritveni pripomočki).  Učitelj načrtuje šolske in obšolske kulturne dejavnosti in vsebine glede na interese učencev ter možnosti šole in lokalne skupnosti. Spodbuja se vključevanje učencev in dijakov v kulturno in družbeno življenje skupnosti. | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 3. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5434.jpg)

4. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja  ocene dobro (3) ob koncu 4. razreda |
| 4. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 4. 1.  Učenec posluša/bere kratko in preprosto besedilo na znano temo. | – z eno besedo ali gibom odgovarja na ustno podana vprašanja, prošnje ali navodila, povezana z znanimi temami ali s situacijami v razredu  – razume besedila, sestavljena iz krajših povedi, ki ne nanašajo na znane teme  – pripoveduje o bistvu besedila | – z občasno pomočjo učitelja razume kratko in preprosto besedilo v govorni in pisni obliki |
| OŠ SLOJK A 4. 2.  Učenec na glas bere zelo kratko, preprosto in znano besedilo. | – bere znano besedilo s pravilno izgovorjavo in intonacijo | – z občasno pomočjo učitelja bere zelo kratko, preprosto in znano besedilo |
| OŠ SLOJK A 4. 3.  Učenec reproducira povedi in zelo kratka besedila. | – po vzoru tvori in izgovarja kratke povedi, pri čemer je pozoren na pravilno izgovorjavo in intonacijo | – z občasno pomočjo učitelja reproducira kratke povedi s približno pravilno izgovarjavo in intonacijo |
| OŠ SLOJK A 4. 4.  Učenec sodeluje v pogovoru s kratkimi in preprostimi povedmi. | – sodeluje v naučenem pogovoru s tvorjenjem preprostih povedi  – zastavlja preprosta vprašanja in nanje odgovarja  – tvori in izgovarja kratke povedi za izmenjavo informacij | – z občasno pomočjo učitelja sodeluje v preprostem pogovoru na znano temo |
| OŠ SLOJK A 4. 5.  Učenec piše kratko in preprosto besedilo na znano temo. | – na podlagi podane predloge piše zelo preprosto besedilo na znano temo  – na preprosta vprašanja podaja pisne odgovore | – na podlagi podane predloge pisno tvori preproste trditve in vprašanja z malo napak |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: zdravje, oblačila, dnevna rutina, nakupovanje, narava in vreme, širše okolje, poklici.  Jezikovne funkcije: izražanje časa, iskanje in posredovanje informacij, pravilen izgovor glasov, naglaševanje, opis dnevne rutine in navad, opis kraja, v katerem živimo, opis osebe.  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah: strukture temeljijo na vsebini prejšnjih razredov; uporaba prislovov rad/rada/rado.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih razredov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno ter z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi igre. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 4. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 4. 1.  Učenec po poslušanju/branju besedila ustvarjalno izraža misli, občutke in opažanja ter jih povezuje z lastnimi izkušnjami. | – izraža svoje misli, občutke in opažanja po branju literarnega besedila  – kar je slišal v besedilu, povezuje z lastno izkušnjo  – primerja dejanja literarnih likov z lastnimi dejanji  – poustvarja brano/poslušano besedilo, npr. ustvari nov konec, v zgodbo vnese nove like itd. | – z občasno pomočjo učitelja ustvarjalno izraža misli, občutke, opažanja v zvezi z branim/poslušanim besedilom |
| OŠ SLOJK B 4. 2.  Učenec razlaga vrednote literarnega besedila, ki so primerne njegovi starosti in osebnim izkušnjam. | – izraža svoje mnenje o opaženih vrednotah v literarnem besedilu  – izpostavi dele besedila, ki so mu bili najbolj všeč  – navaja pozitivne življenjske nauke iz besedila  – prepozna pozitivne lastnosti likov iz besedila, opise pozitivnih dogodkov, ključna sporočila ter modre izreke in nauke  – opaža dobra in slaba dejanja literarnih likov  – se pogovarja o dejanjih likov iz literarnega besedila  – navaja trditve, s katerimi utemeljuje lastno mnenje o prepoznanih vrednotah v literarnem besedilu | – z občasno pomočjo učitelja v izbranih delih besedila izpostavlja jasno poudarjene vrednote literarnega besedila, primerne njegovi starosti in osebnim izkušnjam |
| OŠ SLOJK B 4. 3.  Učenec določa ključne besede in sporočilo besedila v določenih literarnih vrstah, ki so primerne njegovi starosti. | – bere besedila v otroških revijah in na slovenskih spletnih straneh  – prepozna sporočilo besedila  – samostojno ali s pomočjo učitelja uporablja digitalne vire  – zbira pomembne informacije in izpostavlja ključne besede | – z občasno pomočjo učitelja najde ključne besede in prepozna sporočilo besedila |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – lirske pesmi, pripovedke, basni, ljudski pregovori, dramsko besedilo. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Književni pojmi: ljudska lirska pesem, motiv, tema, ideja, pesniška podoba, personifikacija, pripovedovanje, dialog, monolog, opis.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (risanje risb in izdelava lutk, dramatizacija in branje literarnih besedil, kamišibaj [kamishibai]). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene  dobro (3) ob koncu 4. razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C 4. 1.  Učenec govori o sebi in drugih na podlagi medkulturnih izkušenj. | – na kratko in preprosto pove, kaj je izvedel o kulturi druge osebe  – širi znanje o drugih kulturah | – z občasno pomočjo učitelja in ob predlogi govori in opisuje, kaj je izvedel o drugih kulturah na podlagi medkulturne izkušnje |
| OŠ SLOJK C 4. 2.  Učenec prepozna osnovne geografske značilnosti Slovenije. | – prepozna in poimenuje osnovne geografske značilnosti Slovenije  – na zemljevidu pokaže Slovenijo, Ljubljano in večja slovenska mesta  – našteje sosednje države Slovenije | – z občasno pomočjo učitelja prepozna in poimenuje osnovne geografske značilnosti Slovenije |
| OŠ SLOJK C 4. 4.  Učenec izvaja dejavnost s folklorno vsebino. | – se ustvarjalno izraža skozi pesem, risbo in dramsko igro | – učenec na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih dejavnostih |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – prazniki, slovenska glasba in ples, imena pomembnih krajev, znani Slovenci, bližnja slovenska mesta, glavno mesto, lega Slovenije na zemljevidu.  Kulturne prireditve in ustanove: srečanja s književniki, kulturni festivali in prireditve.  Šolske in obšolske manifestacije: evropski dan jezikov, mednarodni dan maternega jezika.  Običaji po slovenskem koledarju (otroške ljudske in rajalne igre ter pesmi o božiču in veliki noči). | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi. | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 4. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5385.jpg)

5. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 5. razreda |
| 5. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 5. 1.  Učenec z razumevanjem posluša/bere kratko in preprosto besedilo na znano temo. | – z eno besedo ali gibom odgovarja na ustno podana vprašanja, prošnje ali navodila, povezana z znanimi temami ali s situacijami v razredu  – razume besedila, sestavljena iz krajših povedi, ki se nanašajo na znane teme  – pripoveduje o bistvu besedila, razume glavno sporočilo besedila, iz besedila izpostavlja ključne besede in pomembne informacije | – z občasno pomočjo učitelja razume poslušano besedilo, ob pomoči odgovarjanja na vprašanja, povezana z vsebino besedila |
| OŠ SLOJK A 5. 2.  Učenec razločno bere kratko, preprosto in znano besedilo s pravilno izgovorjavo in intonacijo. | – na glas bere kratko, znano besedilo s pravilno izgovorjavo in intonacijo | – z občasno pomočjo učitelja bere kratko in znano besedilo |
| OŠ SLOJK A 5. 3.  Učenec z uporabo zelo preprostih jezikovnih struktur izgovarja kratko in preprosto besedilo na znano temo. | – ob predlogi pripoveduje kratko besedilo na znano temo, predvideva vsebino besedila, povezuje dele besedila ter ureja in popravlja svoj govor | – z občasno pomočjo učitelja ob predlogi izgovarja kratko in preprosto besedilo na znano temo |
| OŠ SLOJK A 5. 4.  Učenec sodeluje v kratkem in preprostem pogovoru na znano temo. | – sodeluje v preprostem in kratkem pogovoru v osnovnih sporazumevalnih vajah  – zastavlja preprosta vprašanja in nanje odgovarja, prepozna priložnost, da prevzame besedo  – načrtuje pogovor, primerja vsebino pogovora s predlogo | – z občasno pomočjo učitelja in doslej naučenim sodeluje v pogovoru in zastavlja svoja vprašanja in podaja odgovore |
| OŠ SLOJK A 5. 5.  Učenec piše preprosto besedilo na določeno temo. | – ob podani predlogi piše preprosto besedilo na znano temo  – odgovarja na zastavljena vprašanja  – pravilno zapisuje znane in pogoste besede | – z manjšimi napakami ob dani predlogi tvori preprosto besedilo na podano temo |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: vsakdanje življenje, hišna opravila in dela okoli hiše, šolsko okolje, naše naravno okolje, bližnja in širša okolica – orientacija, podroben opis bivalnega okolja in doma.  Jezikovne funkcije: iskanje in posredovanje informacij, pravilen izgovor glasov, naglaševanje, opis dnevne rutine in navad, opis domačega kraja, pravila šolskega vedenja, opis gospodinjskih opravil, opis geografskega prostora (relief, strani neba).  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah: sopomenke, protipomenke, enakozvočnice, samostalniki in pridevniki (vsi skloni), glagol (sedanjik E, D, M).  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih razredov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno, z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi dramske igre. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 5. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 5. 1.  Učenec razlaga svoje misli, občutke in opažanja po poslušanju/branju besedila in jih povezuje z lastnimi izkušnjami. | – na podlagi kratkega in preprostega besedila razlaga misli, občutke in opažanja ter jih poveže z lastno izkušnjo, lastna opažanja primerja z opažanji drugih | – z občasno pomočjo učitelja razlaga misli, občutke, opažanja v zvezi z branim/poslušanim besedilom in se pogovarja o besedilu |
| OŠ SLOJK B. 5. 2.  Učenec z razumevanjem posluša/bere kratka literarna besedila, primerna njegovi starosti. | – prepozna in poimenuje določene vrste besedil (basen, ljudska pripoved, pesem, pravljica, dramska igra)  – določi temo, misel in ozračje besedila  – odgovarja na vprašanja v zvezi z branim/poslušanim besedilom  – povzema vsebino besedila  – večkrat prebere kratko literarno besedilo za boljše razumevanje, pri čemer je pozoren na pravilno izgovorjavo in intonacijo | – z občasno pomočjo učitelja posluša ali bere besedilo z razumevanjem, ob pomoči odgovarjanja na vprašanja, povezana z vsebino besedila |
| OŠ SLOJK B 5. 3.  Učenec določa ključne besede in sporočilo besedila v določenih literarnih vrstah, primernih njegovi starosti. | – bere besedila v otroških revijah in na slovenskih spletnih straneh  – prepozna sporočilo besedila  – samostojno ali s pomočjo učitelja uporablja digitalne vire  – zbira pomembne informacije in izpostavlja ključne besede iz določenih virov  – pojasni najdene podatke | – z občasno pomočjo učitelja najde ključne besede in prepozna sporočilo besedila |
| OŠ SLOJK B 5. 4.  Učenec se ustvarjalno izraža na podlagi literarne izkušnje. | – z risbo in situacijskimi vajami z elementi igre upodablja vsebino in osebe iz literarnega besedila ter svoja razmišljanja v zvezi z besedilom. | – z občasno pomočjo učitelja ustvarjalno izraža misli in opažanja ter z elementi dramske igre ponazarja like in vsebino besedila |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – slovenske ljudske pripovedi, pesmi, basni, pregovori, reki, uganke, legende in ljudsko izročilo. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (risanje risb in izdelava lutk, dramatizacija in branje literarnih besedil). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| C. Kultura | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 5. razreda |
| OŠ SLOJK C 5. 1.  Učenec govori o sebi in drugih na podlagi medkulturnih izkušenj. | – pove, kako se je počutil ob medkulturni izkušnji  – na kratko in preprosto pove, kaj se je naučil o kulturi druge osebe  – širi spoznanja o drugih kulturah | – z občasno pomočjo učitelja in ob predlogi govori in opisuje, kaj se je naučil o drugih kulturah na podlagi  medkulturne izkušnje |
| OŠ SLOJK C 5. 2.  Učenec opiše osnovne zgodovinske značilnosti Slovenije. | – opisuje potek glavnih dogodkov v slovenski zgodovini (naseljevanje, Karantanija in Kranjska, Sveto rimsko cesarstvo, Celjska grofija) | – z občasno pomočjo učitelja opiše osnovne zgodovinske značilnosti Slovenije |
| OŠ SLOJK C 5. 3.  Učenec opiše osnovne geografske značilnosti Slovenije in Slovencev na Hrvaškem. | – prepozna in poimenuje osnovne geografske značilnosti Slovenije in Slovencev na Hrvaškem (mesta, vasi in okolica)  – prepozna in na zemljevidu pokaže kraje, kjer živijo Slovenci na Hrvaškem (Pulj, Reka, Karlovec, Zagreb, Varaždin, Čakovec, Osijek, Zadar, Split) | – z občasno pomočjo učitelja prepozna in imenuje osnovne geografske značilnosti Slovenije in podatke o Slovencih na Hrvaškem |
| OŠ SLOJK C 5. 4.  Učenec izvaja dejavnost s folklorno vsebino. | – ustvarjalno se izraža skozi pesem, risbo in dramsko igro | – učenec na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih dejavnostih |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – počitnice in prazniki, slovenska glasba in ples, imena pomembnih krajev, poreklo Slovencev, opis geografskih značilnosti Slovenije in Hrvaške (največje reke, jezera, gore in hribovja), orientacija na zemljevidu. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (ljudski običaji: pustni karneval), ljudske pesmi, otroške ljudske igre, ponazoritvena sredstva, obiski knjižnice, Brižinski spomeniki, Čedajski in Stiški rokopis). | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 5. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5332.jpg)

6. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 6. razreda |
| 6. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 6. 1.  Učenec pripoveduje kratko besedilo na znano temo z uporabo preprostih jezikovnih struktur. | – na podlagi naučenega vzorca pripoveduje besedilo na znano temo, načrtuje vsebino besedila, povezuje dele besedila ter ureja in popravlja svoj govor | – z občasno pomočjo učitelja ob predlogi pripoveduje kratko besedilo o znani temi |
| OŠ SLOJK A 6. 2.  Učenec sodeluje v kratkem pogovoru na znano temo. | – sodeluje v preprostem in kratkem pogovoru pri osnovnih sporazumevalnih vajah  – postavlja preprosta vprašanja in odgovarja nanje  – začne, vodi in konča pogovor | – z občasno pomočjo učitelja in doslej naučenim, tvori lastna vprašanja in podaja odgovore |
| OŠ SLOJK A 6. 3.  Učenec napiše kratko in preprosto besedilo na znano temo. | – opaža razlike med pisno in govorjeno obliko besede  – piše po nareku | – z občasno pomočjo učitelja zapisuje izgovorjene besede |
| OŠ SLOJK A 6. 4.  Učenec napiše preprosto besedilo na znano temo z uporabo preprostih jezikovnih struktur in pravopisnih pravil. | – napiše preprosto besedilo ob podani predlogi z uporabo preprostih jezikovnih struktur  – logično tvori besedilo, besedilo ureja z upoštevanjem pravopisnih pravil | – napiše preprosto besedilo na dano temo z uporabo preprostih jezikovnih struktur |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: vsakdanje življenje, varstvo okolja, potovanja, naročanje, nakupovanje, plačevanje, prosti čas in zabava, šport, konjički.  Jezikovne funkcije: iskanje in posredovanje informacij, opis dnevne rutine in navad, nakup vozovnice ali vstopnice, naročanje hrane in pijače, opis prostočasnih dejavnosti, opis zabave).  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah: spremenljive besedne vrste in njihove slovnične kategorije, glagol (preteklik), izgovor črk l in v, stopnjevanje pridevnikov.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih razredov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno ter z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi jezikovnih in dramskih iger. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 6. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 6. 1.  Učenec izraža svoje mnenje po poslušanju/branju literarnega besedila in ga povezuje z lastno izkušnjo. | – izraža svoje mnenje po branju/poslušanju literarnega ali neliterarnega besedila  – izraža občutke, povezane z besedilom (presenečenje, jeza, obžalovanje, strah, sočutje ...)  – izkazuje zanimanje za like in dogodke, se identificira z liki in ocenjuje njihova dejanja | – z občasno pomočjo učitelja izraža svoje mnenje po branju/poslušanju literarnega ali neliterarnega besedila in ga povezuje z lastno izkušnjo |
| OŠ SLOJK B 6. 2.  Učenec pojasnjuje ideje in zaplete iz literarnih in neliterarnih besedil, primernih njegovi starosti. | – po branju ali poslušanju besedila izraža mnenje o osrednjih dogodkih  – prepozna glavne misli in zaplete v besedilu  – predlaga rešitve za zaplete iz besedila  – primerja svoje mnenje in predloge z mnenji in predlogi drugih | – z občasno pomočjo učitelja izraža mnenje in navaja predloge o idejah in zapletih iz besedila |
| OŠ SLOJK B 6. 3.  Učenec raziskuje ključne besede in potrebne informacije v skladu s svojimi interesi in potrebami | – raziskuje glavno idejo, sporočilo in ključne besede v pisnem in prebranem besedilu  – iz določenih virov zbira dodatne informacije na podlagi ključnih besed  – uporablja vsebino in glosar | – z občasno pomočjo učitelja raziskuje ključne besede in potrebne informacije v skladu z lastnimi interesi in potrebami |
| OŠ SLOJK B 6. 4.  Učenec se ustvarjalno izraža na podlagi literarne izkušnje. | – z risbo ponazarja vsebino in like iz literarnega besedila ter svoje misli v zvezi z besedilom | – z občasno pomočjo učitelja ustvarjalno izraža misli in opažanja ter prikaže vsebino besedila in like |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – slovenske ljudske pripovedi, pesmi, basni, pregovori, legende in ustno izročilo, otroški roman. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (risanje risb in izdelava lutk, dramatizacija, recitacija pesmi, izdelava plakatov ter branje literarnega in neliterarnega besedila, obeleževanje slovenskega kulturnega praznika: Prešernovega dne). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 6. razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C 6. 1.  Učenec prepozna osnovne zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja. | – prepozna in poimenuje zgodovinske značilnosti Slovenije (zgodovinske pokrajine) in čezmejnih območij  – prepoznava teritorialne spremembe skozi zgodovino | – z občasno pomočjo učitelja prepozna osnovne zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja |
| OŠ SLOJK C 6. 2.  Učenec prepozna osnovne geografske značilnosti slovenskega govornega območja tako znotraj meja današnje Republike Slovenije kot tudi na čezmejnih območjih. | – prepozna in poimenuje geografske značilnosti Slovenije, slovenske pokrajine  – prepozna in na zemljevidu pokaže določene čezmejne kraje, kjer živijo Slovenci (Italija: Trst in Gorica, Benečija (pokrajina Veneto), Avstrija: Koroška, del Štajerske, Madžarska: Porabje, Hrvaška: Istra, Primorsko-goranska, Karlovška, Varaždinska, Medmurska županija in Mesto Zagreb) | – z občasno pomočjo učitelja prepozna in poimenuje osnovne geografske značilnosti slovenskega govornega območja |
| OŠ SLOJK C 6. 3.  Učenec izvaja dejavnost s folklorno vsebino iz različnih slovenskih pokrajin. | – ustvarjalno se izraža skozi pesem, risbo in dramsko igro | – učenec na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih dejavnostih |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – prazniki, slovenska glasba in ples, zgodovina Slovencev do prve svetovne vojne, geografske značilnosti slovenskega govornega območja (dvojezični toponimi), orientacija na zemljevidu. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (ljudski plesi, ljudske pesmi, otroške ljudske igre, ponazoritvena sredstva, legende in ustno izročilo, narodna noša). | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 6. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5284.jpg)

7. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 7. razreda |
| 7. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 7. 1.  Učenec z razumevanjem posluša/bere srednje dolgo besedilo na znano temo. | – razume srednje dolgo besedilo o znani temi  – izpostavlja glavno sporočilo besedila, ključne besede in druge pomembne informacije  – pri poslušanju in branju uporablja več strategij za uspešno razumevanje besedila | – z občasno pomočjo učitelja razume preprosto srednje dolgo besedilo na znano temo |
| OŠ SLOJK A 7. 2.  Učenec pripoveduje kratko besedilo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur. | – pripoveduje kratko besedilo na znano temo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur  – poroča o znanih situacijah in dogodkih  – načrtuje vsebino besedila, povezuje dele besedila ter ureja in popravlja govor | – z občasno pomočjo učitelja pripoveduje kratko besedilo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur |
| OŠ SLOJK A 7. 3.  Učenec sodeluje v preprostem, spontanem in vodenem pogovoru na znano temo. | – sodeluje v enostavnem, vodenem ali spontanem pogovoru na znano temo  – zastavlja vprašanja in odgovarja z ustreznimi jezikovnimi strukturami | – z občasno pomočjo učitelja sodeluje v preprostem, spontanem in vodenem pogovoru na znano temo |
| OŠ SLOJK A 7. 4.  Učenec napiše preprosto besedilo na znano temo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur in pravopisnih pravil. | – napiše enostavno besedilo ob podani predlogi z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur  – logično tvori besedilo, besedilo ureja z upoštevanjem pravopisnih pravil | – napiše preprosto besedilo na podano temo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur in pravopisnih pravil |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: vsakdanje življenje, varstvo okolja, zdravo življenje, potovanja, tehnologija.  Jezikovne funkcije: iskanje in posredovanje informacij, opis vsakdanjika, ogroženih območij in živega sveta, prehranjevalnih navad, gibanja, prostočasnih dejavnosti, zabave).  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah: spremenljive besedne vrste in njihove slovnične kategorije, glagol (prihodnjik), podredno zložena poved - odvisniki, premi in odvisni govor.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih razredov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno ter z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi jezikovnih in dramskih iger. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 7. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 7. 1.  Učenec razlaga svoje izkušnje in stališča v zvezi z literarnim in neliterarnim besedilom. | – primerja svoje izkušnje in mnenje z vsebino literarnega in neliterarnega besedila  – razvija svojo domišljijo, razumevanje in pogled na prihodnost  – bere z veseljem | – z občasno pomočjo učitelja razlaga svoje izkušnje v zvezi z literarnim ali neliterarnim besedilom |
| OŠ SLOJK B 7. 2.  Učenec interpretira literarna in neliterarna besedila. | – prebrano besedilo predstavi z lastnimi besedami  – razmišlja o delu literarnega besedila, ki vpliva na oblikovanje njegovega mnenja | – z občasno pomočjo učitelja interpretira literarna in neliterarna besedila |
| OŠ SLOJK B 7. 3.  Učenec izpostavlja informacije, pridobljene iz različnih virov, pri čemer je pozoren na njihovo točnost in uporabnost. | – zbira informacije iz različnih virov glede na svoje interese in potrebe  – zbira informacije iz zanesljivih virov in preverja njihovo točnost | – z občasno pomočjo učitelja izpostavlja informacije v skladu z nalogo |
| OŠ SLOJK B 7. 4.  Učenec se ustvarjalno izraža na podlagi literarne izkušnje. | – z lastnimi besedami razlaga razliko med fikcijo in resničnostjo  – ustvarjalno se izraža pri interpretaciji literarnega dela  – predstavi literarno besedilo v situacijskih vajah z elementi jezikovnih in dramskih iger | – z občasno pomočjo učitelja na kreativen način izraža svojo ustvarjalnost |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – slovenske ljudske pravljice, pesmi, besedila iz otroških revij, spletne vsebine, otroški roman. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (risanje risb in izdelava lutk, dramatizacija, recitacija, interpretacija, izdelava plakatov ter branje literarnega in neliterarnega besedila). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 7. razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C 7. 1.  Učenec poimenuje zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja. | – širi svoje znanje o Republiki Sloveniji, slovenski kulturi in slovenski manjšini na Hrvaškem  – ugotavlja podobnosti in razlike med zgodovinskimi dogodki  – povezuje zgodovinske dogodke s pomembnimi državnimi prazniki | – z občasno pomočjo učitelja poimenuje osnovne zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja |
| OŠ SLOJK C 7. 2.  Učenec poimenuje geografske značilnosti slovenskega govornega območja. | – širi svoje znanje o geografiji Slovenije  – spoznava slovenske pokrajine in njihove sedeže  – spoznava mesta izven Slovenije, kjer živijo Slovenci in se govori slovenski jezik | – z občasno pomočjo učitelja poimenuje geografske značilnosti slovenskega govornega območja |
| OŠ SLOJK C 7. 3.  Učenec izvaja dejavnost s folklorno vsebino iz različnih slovenskih pokrajin. | – ustvarjalno se izraža s petjem, plesom in dramsko igro | – učenec na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih in (samo)izraznih dejavnostih |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – prazniki, slovenska glasba in ples, zgodovina Slovencev v prvi polovici 20. stoletja, geografske značilnosti slovenskega govornega območja (dvojezični toponimi), orientacija na zemljevidu. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (ljudski običaji: v času setve, žetve, trgatve; ljudske pesmi, ponazoritvena sredstva, legende in ustno izročilo, narodna noša). | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 7. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5233.jpg)

8. razred – 105 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 8. razreda |
| 8. razred osnovne šole – 3 ure (105 ur na leto) | | |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| OŠ SLOJK A 8. 1.  Učenec razume srednje dolgo besedilo na znano temo. | – po branju ali poslušanju razume preprosta in srednje dolga besedila znane vsebine  – izpostavi glavno sporočilo besedila  – razume besedilo globalno in selektivno  – uporablja strategije za uspešno razumevanje besedila pri poslušanju in branju | – z občasno pomočjo učitelja razume srednje dolga besedila |
| OŠ SLOJK A 8. 2.  Učenec pripoveduje kratko besedilo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur. | – pripoveduje kratko besedilo na znano temo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur  – poroča o znanih situacijah in dogodkih  – povezuje dele besedila ter ureja in popravlja govor | – z občasno pomočjo učitelja pripoveduje kratko besedilo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur |
| OŠ SLOJK A 8. 3.  Učenec sodeluje pri vodenem, preprostem in spontanem pogovoru na znano temo. | – sodeluje v enostavnem, vodenem ali spontanem pogovoru na dobro znano temo  – zastavlja vprašanja in nanje odgovarja | – z občasno pomočjo učitelja sodeluje v preprostem pogovoru |
| OŠ SLOJK A 8. 4.  Učenec napiše srednje dolgo besedilo na znano temo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur in pravopisnih pravil. | – ob podani predlogi piše srednje dolgo besedilo  – logično oblikuje besedilo  – z naučenimi sredstvi poskuša samostojno tvoriti nova besedila o prej neobdelanih temah  – natančno zapisuje besede z uporabo ločil | – piše srednje dolgo besedilo na dobro znano temo z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur in pravopisnih pravil |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: človek in družba, varstvo okolja, znanost in tehnologija, poslovni svet, zdravo življenje.  Jezikovne funkcije: iskanje in posredovanje informacij, opis vsakdanjika, ogroženih območij in živega sveta, prehranjevalnih navad, gibanja, prostočasnih dejavnosti, pogovor o prihodnosti, izbira poklicne usmeritve, razprava).  Učitelj izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme.  Učitelj izbira slovnične strukture glede na razvojno stopnjo oz. starost učencev, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah: spremenljive besedne vrste in njihove slovnične kategorije, glagol (pogojnik), besedni vrstni red, nespremenljive besedne vrste, pravopis glavnih in vrstilnih števnikov.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih razredov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno, z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi jezikovnih in dramskih iger. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 8. razreda |
| B. Književnost | | |
| OŠ SLOJK B 8. 1.  Učenec razlaga literarno in neliterarno besedilo glede na svoje bralne izkušnje in ga primerja z drugimi besedili. | – prepozna strukturo literarnega in neliterarnega besedila  – ocenjuje in opisuje različne okoliščine, avtorjev namen usmerjanja pozornosti bralca  – bere z veseljem | – z občasno pomočjo učitelja razlaga literarna in neliterarna besedila |
| OŠ SLOJK B 8. 2.  Učenec in interpretira ter kritično obravnava literarno in neliterarno besedilo na podlagi svojih izkušenj in konteksta | – prepozna in vrednoti različne značilnosti likov na podlagi njihovih dejanj, izražanja in stališč  – etično in moralno razlaga besedilo  – kritično in argumentirano ocenjuje literarno in neliterarno besedilo | – z občasno pomočjo učitelja interpretira literarno in neliterarno besedilo |
| OŠ SLOJK B 8. 3.  Učenec ocenjuje vpliv medijskih besedil na javno mnenje. | – prepozna vpliv medijskega sporočila na javno mnenje  – razvija kritično mišljenje in oblikuje lastno mnenje | – z občasno pomočjo učitelja ocenjuje vpliv medijskih besedil na javno mnenje |
| OŠ SLOJK B 8. 4.  Učenec se ustvarjalno izraža na podlagi literarne izkušnje. | – govori o različnih interpretacijah besedila  – z lastnimi besedami opisuje razliko med fikcijo in resničnostjo  – z igranjem vlog predstavi literarno besedilo | – z občasno pomočjo učitelja se ustvarjalno izraža |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – slovenske ljudske pripovedi, pesmi, besedila iz časopisja, spletne vsebine, kratki filmi, radijske in televizijske oddaje, življenjepis, otroški roman. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (dramatizacija, recitacija, interpretacija, izdelava plakatov, priprava predstavitve, pisanje življenjepisa in branje literarnega in neliterarnega besedila). | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 8. razreda |
| C. Kultura | | |
| OŠ SLOJK C 8. 1.  Učenec poimenuje zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja in zgodovinske značilnosti Hrvaške. | – iz več virov se seznanja z zgodovino slovenskega naroda v in izven matične domovine (pomembni dogodki in ljudje)  – seznanja se z dogodki in ljudmi, ki so pomembni za oba naroda | – z občasno pomočjo učitelja prepozna osnovne zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja in zgodovinske značilnosti Hrvaške |
| OŠ SLOJK C 8. 2.  Učenec poimenuje geografske značilnosti Slovenije in Hrvaške. | – širi svoje znanje o geografskih, družbenih in gospodarskih značilnostih Slovenije | – z občasno pomočjo učitelja primerja geografske značilnosti Slovenije in Hrvaške |
| OŠ SLOJK C 8. 3.  Učenec izvaja dejavnost s folklorno vsebino iz različnih slovenskih pokrajin. | – aktivno sodeluje v skupni predstavi ali na prireditvi,  – poje ljudske in sodobne pesmi  – sodeluje pri dejavnostih, povezanih z vizualnimi mediji | – učenec z občasno pomočjo na spodbudo učitelja sodeluje pri ustvarjalnih in (samo)izraznih dejavnostih |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – prazniki, slovenska glasba in ples, zgodovina Slovencev v drugi polovici 20. stoletja in na začetku 21. stoletja (obdobje socializma, vojna za Slovenijo, osamosvojitev, sprememba političnega in gospodarskega sistema, Evropska unija, menjava valute), geografske značilnosti slovenskega govornega območja, znani slovenski umetniki. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi (veseli december – prazniki in decembrska praznovanja, ljudske pesmi, ponazoritvena sredstva, zgodovinska besedila, umetniška dela, posebnosti slovenske arhitekture – čebelnjak, kozolec). | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 8. razred osnovne šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko učitelj pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5193.jpg)

Razčlenitev vzgojno-izobraževalnih ciljev od 1. do 4. letnika srednje šole

1. letnik srednje šole – 70 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 1. letnika |
| SŠ SLOJK A 1. 1.  Dijak pripoveduje srednje dolgo besedilo z uporabo preprostih jezikovnih struktur. | – določa glavne vidike in ključne elemente teme  – strukturira vsebino  – argumentirano izraža svoja mnenja in stališča | – z občasno pomočjo profesorja pripoveduje srednje dolgo besedilo |
| SŠ SLOJK A 1. 2.  Dijak sodeluje v daljšem, načrtovanem in preprostem, spontanem pogovoru. | – strukturira predstavitev  – sodeluje v pogovoru  – uporablja jezikovne elemente za začetek, potek in konec pogovora in je pozoren, da se v pogovor vključi v ustreznem trenutku | – z občasno pomočjo profesorja sodeluje v daljšem, načrtovanem in preprostem, spontanem pogovoru |
| SŠ SLOJK A 1. 3.  Dijak piše srednje dolga besedila z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur in pravopisnih pravil. | – sestavi obliko in vsebino besedila  – v besedilu jasno loči odstavke  – uporablja nekoliko bolj zapletene jezikovne strukture  – spoštuje pravopisna pravila  – ureja in popravlja svoje besedilo | – z občasno pomočjo profesorja piše srednje dolga preprosta besedila |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: predstavitev, družina, vsakdanje življenje, moja šola, moje okolje, prosti čas, odhod v trgovino, praznični običaji.  Jezikovne funkcije: opis življenjskih situacij in vodenje pogovora, predstavitev, opis družine in družinskih vezi, opis dnevne rutine, opis preživljanja prostega časa in možnosti za zabavo, opis naravnega okolja, opis vremenske napovedi.  Profesor izbira besedišče glede na predhodno pridobljeno znanje dijakov ter njihovo povezavo z drugimi predmeti in medpredmetnimi temami. Profesor izbira slovnične strukture glede na predhodno pridobljeno znanje dijakov na podlagi predlaganih jezikovnih funkcij.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in se nadaljujejo glede na vsebine iz prejšnjih razredov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Učitelj posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno ter z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi jezikovnih in dramskih iger. | | |
| B. Književnost | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 1. letnika |
| SŠ SLOJK B 1. 1.  Dijak navaja literarne vrste in njihove značilnosti. | – poimenuje literarno vrsto besedila  – navaja značilnosti literarnih vrst | – z občasno pomočjo profesorja imenuje literarne vrste in njihove značilnosti |
| SŠ SLOJK B 1. 2.  Dijak predstavi in zagovarja svoje mnenje in stališča o besedilu. | – izraža svoje mnenje o literarnem delu  – izraža sporočilo besedila po lastnem občutku  – izraža splošen odnos do besedila glede na svojo bralno izkušnjo, doživetje in lastno dojemanje sveta | – z občasno pomočjo profesorja izraža mnenje o besedilu in lastna stališča |
| SŠ SLOJK B 1. 3.  Dijak iz besedila izpostavi ključne pojme. | – razume vsebino besedila  – razlaga glavno sporočilo besedila  – prepozna najpomembnejše pojme v besedilu  – razume globlje sporočilo besedila in razlikuje med manj pomembnimi in pomembnejšimi informacijami | – z občasno pomočjo profesorja iz besedila izpostavi podatke in ključne pojme |
| SŠ SLOJK B 1. 4.  Dijak na ustvarjalen način interpretira literarno delo. | – analizira različne razlage besedila  – s svojimi besedami razlaga razliko med resničnim in fiktivnim  – primerja različne razlage literarnega besedila  – samostojno predstavi literarno delo na ustvarjalen način | – z občasno pomočjo profesorja se dijak ustvarjalno izraža |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – pesmi, zgodbe in legende, spletne vsebine, kratki filmi, radijske in televizijske oddaje. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Profesor za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi.  – recitacija, priprava plakatov in predstavitev, branje literarnega in neliterarnega besedila. | | |
| C. Kultura | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 1. letnika |
| SŠ SLOJK C 1. 1.  Dijak navaja zgodovinske elemente slovenskega govornega območja. | – navaja zgodovinske elemente določenega jezikovnega območja  – razume vlogo in pomen plemiških družin v slovenski zgodovini | – z občasno pomočjo profesorja navaja zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja |
| SŠ SLOJK C 1. 2.  Dijak navaja geografske značilnosti slovenskega govornega območja. | – ob zemljevidu določa slovensko govorno območje  – navaja geografske značilnosti Slovenije (relief, podnebje, vodni viri, večja mesta) | – z občasno pomočjo profesorja navaja geografske značilnosti slovenskega govornega območja |
| SŠ SLOJK C 1. 3.  Dijak navaja pomembne podatke iz slovenske kulture in tradicije. | – navaja slovenske tradicionalne praznične običaje  – navaja tradicionalne jedi in običaje ob praznikih  – prepozna tradicionalne slovenske praznične skladbe | – z občasno pomočjo profesorja navaja podatke v zvezi s slovensko kulturo in tradicijo |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – prazniki, slovenska ljudska glasba, običaji Slovencev, pregled zgodovine in geografskih značilnosti Slovenije. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi.  – ljudske pesmi, ponazoritvena sredstva, zgodovinski viri, zemljevid, spletne vsebine | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 1. letnik srednje šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko profesor pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5162.jpg)

2. letnik srednje šole – 70 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 2. letnika |
| SŠ SLOJK A 2. 1.  Dijak govori srednje dolgo besedilo in uporablja bolj zapletene jezikovne strukture. | – določa glavne vidike in ključne elemente teme  – strukturira vsebino  – argumentirano izraža svoja mnenja in stališča,  – v govoru vnaša potrebne spremembe | – z občasno pomočjo profesorja pripoveduje srednje dolgo besedilo |
| SŠ SLOJK A 2. 2.  Dijak sodeluje v daljšem načrtovanem in krajšem spontanem pogovoru. | – strukturira predstavitev  – sodeluje v pogovoru  – uporablja jezikovne elemente za začetek, potek in konec pogovora in je pozoren, da se v pogovor vključi v ustreznem trenutku | – z občasno pomočjo profesorja sodeluje v daljšem načrtovanem in preprostem, spontanem pogovoru. |
| SŠ SLOJK A 2. 3.  Dijak piše srednje dolga besedila z uporabo srednje zapletenih jezikovnih struktur in pravopisnih pravil. | – sestavi obliko in vsebino besedila  – jasno loči v besedilu odstavke  – uporablja nekoliko bolj zapletene jezikovne strukture  – spoštuje pravopisna pravila  – ureja in popravlja svoje besedilo | – z občasno pomočjo profesorja piše preprosta srednje dolga besedila |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: moje otroštvo, družinska praznovanja, moji vzorniki, naročanje hrane, recepti, mestne ustanove, znamenitosti, pot od točke A do točke B.  Jezikovne funkcije: predstavitev in opis svojega otroštva, družinskih praznovanj, svojih vzornikov, opis ustanov in uporaba ustreznih vedenjskih vzorcev pri komunikaciji z uradnimi osebami, ki so tam zaposlene, opis poti od točke A do točke B.  Vaje za branje in razumevanje se lahko izvajajo ob literarnih besedilih, na praktičnih besedilih in na ustreznih vsakdanjih/neliterarnih besedilih.  Profesor izbira govorno-jezikovne strukture in besedišče glede na starost dijakov, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme. Profesor izbira slovnične strukture glede na starost dijakov, ki temeljijo na priporočenih jezikovnih funkcijah.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih letnikov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Profesor posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno ter z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi jezikovnih in dramskih iger. | | |
| B. Književnost | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 2. letnika |
| SŠ SLOJK B 2. 1.  Dijak navaja literarne vrste in njihove značilnosti. | – poimenuje literarno vrsto besedila  – navaja značilnosti literarnih vrst | – z občasno pomočjo profesorja imenuje literarne vrste in njihove značilnosti |
| SŠ SLOJK B 2. 2.  Dijak predstavi in zagovarja svoje mnenje in stališča o besedilu. | – izraža svoje mnenje o literarnem delu  – izraža sporočilo besedila po lastnem občutku  – izraža splošen odnos do besedila glede na svojo bralno izkušnjo, doživetje in lastno dojemanje sveta | – z občasno pomočjo profesorja izraža mnenje o besedilu in lastna stališča |
| SŠ SLOJK B 2. 3.  Dijak iz besedila izpostavi ključne pojme. | – razume vsebino besedila  – razlaga glavno sporočilo besedila  – prepozna najpomembnejše pojme v besedilu  – razume globlje sporočilo besedila in razlikuje med manj pomembnimi in pomembnejšimi informacijami | – z občasno pomočjo profesorja iz besedila izpostavi podatke in ključne pojme |
| SŠ SLOJK B 2. 4.  Dijak na ustvarjalen način interpretira literarno delo. | – analizira različne razlage besedila  – s svojimi besedami razlaga razliko med resničnim in fiktivnim  – primerja različne razlage literarnega besedila  – samostojno predstavi literarno delo na ustvarjalen način | – z občasno pomočjo profesorja se dijak ustvarjalno izraža |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – pesmi, legende in ustno izročilo, spletne vsebine, kratki filmi, radijske in televizijske oddaje. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Profesor za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi.  – recitacija, priprava plakatov, priprava predstavitev, branje literarnega in neliterarnega besedila | | |
| C. Kultura | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 2. letnika |
| SŠ SLOJK C 2. 1.  Dijak z ustvarjalnim izražanjem interpretira elemente slovenske kulture. | – samostojno ali kot član skupine se dijak vključuje v različne umetniške dejavnosti glede na svoje želje in možnosti  – javno nastopa v šoli in izven nje | – z ustrezno pomočjo profesorja se dijak ustvarjalno izraža v skladu s svojimi zmožnostmi in afinitetami (pesem, ples, dramski izraz ...) in sodeluje pri šolskih in izvenšolskih prireditvah |
| SŠ SLOJK C 2. 2.  Dijak raziskuje informacije o slovenski kulturi v domovini ter o kulturi Slovencev na Hrvaškem in drugod po svetu. | – razkriva podatke o delovanju slovenskih kulturnih ustanov v Sloveniji, na Hrvaškem in drugod  – zanima se za dejavnosti slovenske manjšine s spremljanjem medijev (televizija, radijske oddaje, časopisje itd.) | – z občasno pomočjo profesorja nadgrajuje svoje znanje o slovenski kulturi |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – prazniki, slovenska glasba in ples, značilnosti krajev na Hrvaškem, kjer živijo Slovenci, narodni parki, slovenski izumitelji. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi.  – ljudski ples, ljudske pesmi, ponazoritvena sredstva, narodne noše, spletne vsebine | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 2. letnik srednje šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko profesor pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5129.jpg)

3. letnik srednje šole – 70 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 3. letnika |
| SŠ SLOJK A 3. 1.  Dijak razume in pripoveduje dolgo in srednje zapleteno besedilo. | – razume besedilo na splošno tematiko  – razume zapletene leksikalne strukture  – analizira glavno sporočilo, ključne in specifične informacije ter implicitna sporočila iz besedila  – razlikuje pomembne  od nepomembnih informacij  – pripoveduje dolga in zapletena besedila  – podrobno opisuje, obnavlja, poroča in primerja vsebine in o tem izraža mnenje ali stališče  – jasno predstavi dobro znano temo | − dijak prepozna glavno sporočilo, analizira in z občasno pomočjo uporabi nekatere ključne informacije |
| SŠ SLOJK A 3. 2.  Dijak sodeluje v različnih oblikah dolgega in srednje-dolgega načrtovanega in nenačrtovanega pogovora. | – se sporazumeva v spontanih vsakodnevnih govornih situacijah  – začne, spremlja, vzdržuje in konča pogovor  – oceni stopnjo formalnosti in jo prilagodi kontekstu | – dijak z občasno pomočjo sodeluje v različnih oblikah dolgega in srednje zapletenega pogovora |
| SŠ SLOJK A 3. 3.  Dijak napiše dolgo besedilo z uporabo zapletenih jezikovnih struktur. | – uporablja pravila pisanja preprostih in zapletenih besedilnih vrst (spis, obnova preprostega besedila na znano temo, osebno pismo)  – posreduje informacije iz znanih virov, ki so mu blizu  – razvija temo, opisuje resnične in zamišljene dogodke, osebne izkušnje, izraža svoja in tuja mnenja  – povezuje več odstavkov v celoto, ureja in organizira besedilo  – samostojno in učinkovito uporablja priporočena naučena jezikovna sredstva za tvorbo novih, neizurjenih sporazumevalnih vzorcev | – dijak z občasno pomočjo napiše dolgo in zapleteno besedilo z manjšimi napakami |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: družabno življenje, odnosi z drugimi – družinske in prijateljske vezi, družbeni odnosi.  Profesor izbira govorno-jezikovne in slovnične strukture glede na starost dijakov, pri čemer upošteva medpredmetne povezave in povezane teme. Profesor izbira slovnične strukture, ki so jih učenci najmanj usvojili in jih obravnava ob vsebini določene teme.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih letnikov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Poučevanje jezikovnih struktur z ustno in pisno interakcijo z dijakom je namenjeno ozaveščanju in iskanju jezikovnih zakonitosti. Te strukture se poučujejo integrirano, v ustreznih sporazumevalnih situacijah.  Profesor dijake seznani z različnimi strategijami uporabe jezika, odvisno od vrste naloge, upoštevaje njihovo starost, kognitivni in jezikovni razvoj. Dijakom ponazarja primere rabe jezikovnih strategij, spodbuja učence k uporabi le-teh in jim tako daje vzorec poglabljanje učenja.  Cilji predmetnega področja jezikovne kompetence se dopolnjujejo s cilji iz predmetnih področij kultura ter književnost. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| B. Književnost | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 3. letnika |
| SŠ SLOJK B 3. 1.  Dijak izraža svoje mnenje o besedilu in ga utemeljuje. | – izraža svoje mnenje o vsebini besedila in izkazuje čustveni, kognitivni in estetski vtis o literarnem besedilu  – utemeljuje razumevanje besedila  – zagovarja svoj kritični odnos do besedila na podlagi bralne izkušnje, dojemanja sveta in književnosti | – dijak z občasno pomočjo profesorja izraža svoje mnenje in ga utemeljuje |
| SŠ SLOJK B 3. 2.  Dijak interpretira literarno besedilo in se ustvarjalno izraža v skladu z lastnim interesom. | – se pogovarja o različnih interpretacijah besedila  – pojasnjuje razliko med fiktivnim in resničnim svetom  – uporablja osnovne literarnoteoretične pojme, pomembne za interpretacijo besedila  – primerja različne razlage besedila  – samostojno pripravlja in oblikuje lastna dela, v katerih pridejo do izraza ustvarjalnost, izvirnost in ustvarjalno mišljenje | – dijak s pomočjo profesorja interpretira besedilo in pripravlja lastna dela |
| SŠ SLOJK B 3. 3.  Dijak z razumevanjem bere različne besedilne vrste iz različnih virov. | – bere besedila glede na osebni in poklicni interes  – izvzema informacije, razlikuje in analizira podatke po pomembnosti, razlaga pomene, glasno bere z upoštevanjem pravilnega naglaševanja in pravorečja  – prepozna in določi ključne informacije  – izvzema in pojasnjuje ideje, razlikuje dejstva od mnenj  – povzema podatke iz besedila  – informacije iz besedila povezuje z lastnimi izkušnjami  – iz konteksta prepozna pomen besed  Priporočena književna dela:  I. Tavčar, Cvetje v jeseni (povest)  V. Bartol, Alamut (roman)  D. Jančar, Posmehljivo poželenje (roman) | – dijak izbira informacije ter jih povezuje in primerja z lastnimi izkušnjami |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: okolje, okoljska zavest, ekološki slogani, varstvo in ohranjanje narave, naravna bogastva Slovenije, zdravo življenje, telesna dejavnost in šport, prehrana: vrste hrane in načini prehranjevanja, slovenska kuhinja: tipični izdelki in jedi, tradicija in običaji – božič.  – različna besedila iz knjig, časopisov, spletnih vsebin; filmi, predloge, učbeniki.  – pripovedovanje in opisovanje prebranega z lastno interpretacijo  Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Profesor učence seznanja z različnimi učnimi pristopi na podlagi primerov, dijake spodbuja in po lastni presoji izbira besedila za vsebinsko obravnavo.  Dijak bere in interpretira dela po navdihu iz besedila ali umetniškega dela ob pomoči učitelja, ki ga spodbuja k lastnemu izražanju, izvirnosti in ustvarjalnemu razmišljanju.  Cilji predmetnega področja književnost se dopolnjujejo s cilji iz predmetnih področij jezikovne kompetence ter kultura. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| C. Kultura | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 3. letnika |
| SŠ SLOJK C 3. 1.  Dijak združuje različne informacije o Republiki Sloveniji z različnimi elementi slovenske kulture in kulture slovenske narodne manjšine v Republiki Hrvaški, ki jih povezuje v celovito sliko. | – raziskuje in predstavlja informacije o aktualnem dogajanju v Republiki Sloveniji ter o njenih pomembnih posameznikih in slovenski narodni manjšini na Hrvaškem  – z izražanjem svojih stališč, čustev in mnenj gradi samozavest pri uporabi slovenskega jezika in se neposredno srečuje s kulturo v avtentičnem okolju | – dijak s pomočjo profesorja prepozna, povezuje in združuje osnovne lastnosti in značilnosti slovenske kulturne dediščine s slovensko kulturo narodnih manjšin na območju Republike Hrvaške |
| SŠ SLOJK C 3. 2.  Dijak uporablja in prilagaja različne tehnike ustvarjalnega izražanja v slovenskem jeziku ter jih kritično ocenjuje. | – glede na svojo naravnanost in interese se udejstvuje v različnih glasbenih, dramsko-scenskih, plesnih in likovno-umetniških dejavnostih  – javno nastopa v razredu, na šolskih in izvenšolskih prireditvah | – dijak v skladu z lastnimi interesi in željami ob spodbudi profesorja povezuje različne tehnike ustvarjalnega izražanja in jih uporablja  – izvaja različne glasbene, dramsko-scenske in plesne dejavnosti ter javno nastopa samostojno/v skupini v šoli ali izven nje |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – tiskana in elektronska besedila, slušni, vizualni in avdiovizualni viri (govor, pismo, intervju, knjige, poljudnoznanstveni članki, film, televizija).  Priporočene teme: znanost, umetnost, tehnologija, mediji, stvari za vsakodnevno rabo, reklamni oglasi, televizija, dnevni časopisi, tradicija in običaji, pravljice in zgodbe, zgodovinske osebnosti in njihova dela, slovenska književnost in film, likovna in glasbena umetnost (slovenski kiparji, slikarji, grafiki, arhitekti in glasbeniki).  Viri za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev so tematsko povezani s slovensko in hrvaško kulturno dediščino in mediji.  Film: Cvetje v jeseni, Razredni sovražnik. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Profesor spodbuja učence k raziskovanju značilnosti slovenske kulture in medijev, ki jih dijaki primerjajo z ustreznimi vsebinami hrvaške kulture in medijev.  Spodbujata se pripovedovanje in opisovanje lastnega doživetja v galeriji, na gledališki predstavi in v kinu, dopolnjevanje besedil, prikazovanje in opazovanje predmetov in slik, povezovanje verbalnih in neverbalnih vsebin (recitacija, petje, slikanje, dramska igra, projektne naloge).  Cilji predmetnega področja kultura se dopolnjujejo s cilji predmetnih področij jezikovne kompetence in književnost. | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 3. letnik srednje šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko profesor pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5072.jpg)

4. letnik srednje šole – 70 ur na leto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. Jezikovne kompetence | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 4. letnika |
| SŠ SLOJK A 4. 1.  Dijak razume in uporablja dolge in zahtevne jezikovne strukture. | – izraža argumentirana mnenja in stališča na strukturiran in jasen način  – oblikuje in tvori daljša in zahtevnejša besedila  – opredeljuje glavne vidike in ključne elemente teme  – besede izgovarja razločno in z ustrezno intonacijo  – razlikuje knjižno in govorjeno obliko ter situacije, v katerih sta uporabljeni | – z občasno pomočjo profesorja pripoveduje srednje dolgo in dolgo besedilo  – prepozna glavno sporočilo, analizira in uporabi ključne informacije |
| SŠ SLOJK A 4. 2.  Dijak sodeluje v dolgi in zahtevni govorni interakciji. | – izmenjuje, preverja in potrjuje informacije v strukturirani predstavitvi  – sodeluje v spontanem pogovoru, sproži in spodbuja pogovor v različnih situacijah  – uporablja jezikovne elemente za začetek, potek in konec pogovora  – svoj govor prilagaja literarni obliki jezika | – z občasno pomočjo profesorja sodeluje v različnih oblikah dolgega in zahtevnega pogovora |
| SŠ SLOJK A 4. 3.  Dijak piše daljša in bolj zapletena besedila z uporabo zapletenih jezikovnih struktur pravopisnih pravil. | – sestavi obliko in vsebino besedila z uporabo zapletenih jezikovnih struktur  – jasno loči odstavke in jih povezje z besedilom  – ureja in popravlja svoje besedilo  – spoštuje pravopisna pravila, natančno uporablja ločila in pravilno zapisuje neznane besede  – opisuje resnične in izmišljene dogodke ter pojasnjuje svoja stališča | – z občasno pomočjo profesorja piše daljša in zahtevnejša besedila |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Priporočene teme: predstavitev, družina, vsakdanje življenje, moj dom, moj kraj, šola in prosti čas, hrana, telo in zdravje, praznični običaji.  Jezikovne funkcije: opisovanje življenjskih situacij in vodenje pogovorov, predstavitev, opis družine in družinskih vezi, opis dnevne rutine in šolskih obveznosti, opis preživljanja prostega časa in možnosti za zabavo, opis naravnega okolja in vremenskih razmer, opis zdravega načina življenja.  Profesor izbira besedišče glede na predhodno pridobljeno znanje dijakov ter njihovo povezavo z drugimi predmeti in medpredmetnimi temami. Profesor izbira slovnične strukture glede na predhodno pridobljeno znanje dijakov na podlagi predlaganih jezikovnih funkcij.  Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev se ciklično ponavljajo in nadgrajujejo vsebine iz prejšnjih letnikov. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Profesor posreduje jezikovne vsebine ustno in pisno ter z učenjem skozi igro in prek situacijskih vaj z elementi jezikovnih in dramskih iger. | | |
| B. Književnost | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 4. letnika |
| SŠ SLOJK B 4. 1.  Dijak navaja literarne vrste in njihove značilnosti. | – poimenuje literarno vrsto besedila  – navaja značilnosti literarnih vrst | – z občasno pomočjo profesorja imenuje literarne vrste in njihove značilnosti |
| SŠ SLOJK B 4. 2.  Dijak predstavi ter zagovarja svoja stališča in mnenje o besedilu. | – izraža svoje mnenje o literarnem delu  – izraža sporočilo besedila po lastnem občutku  – izraža splošen odnos do besedila glede na svojo bralno izkušnjo, doživetje in lastno dojemanje sveta | – z občasno pomočjo profesorja izraža mnenje o besedilu in lastna stališča |
| SŠ SLOJK B 4. 3.  Dijak iz besedila izpostavi ključne pojme. | – razume vsebino besedila  – razlaga glavno sporočilo besedila  – prepozna pomembne pojme v besedilu  – razume globlje sporočilo besedila in razlikuje med manj pomembnimi in pomembnejšimi informacijami | – z občasno pomočjo profesorja iz besedila izpostavi podatke in ključne pojme |
| SŠ SLOJK B 4. 4.  Dijak na ustvarjalen način interpretira literarno delo. | – pojasnjuje in analizira različne razlage besedila  – z lastnimi besedami razlaga razliko med resničnim in fiktivnim  – primerja različne interpretacije literarnega besedila  – uporablja osnovne in ustrezne literarnoteoretične pojme;  – samostojno predstavi literarno delo na ustvarjalen način | – z občasno pomočjo profesorja se dijak ustvarjalno izraža |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – pesmi, zgodbe in legende, spletne vsebine, kratki filmi, radijske in televizijske oddaje. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Profesor za obravnavo priporočenih vsebin izbira besedila po svoji presoji.  Cilji predmetnega področja književnost se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi.  – recitacija, priprava plakatov, priprava predstavitve, branje literarnega in neliterarnega besedila. | | |
| C. Kultura | | |
| Vzgojno-izobraževalni cilji | Razčlenitev ciljev | Standardi znanja na ravni doseganja ocene dobro (3) ob koncu 4. letnika |
| SŠ SLOJK C 4. 1.  Dijak navaja zgodovinske elemente slovenskega govornega območja. | – povezuje elemente, ki opredeljujejo kulturo, ter pojasnjuje njihovo medsebojno povezanost in spreminjanje skozi zgodovino  – navaja zgodovinska obdobja slovenskega jezikovnega področja  – razume vlogo in pomen pomembnih osebnosti iz slovenske zgodovine  – spozna in primerja zgodovinske značilnosti slovenskega in hrvaškega govornega območja | – z občasno pomočjo profesorja navaja zgodovinske značilnosti slovenskega govornega območja |
| SŠ SLOJK C 4. 2.  Dijak navaja geografske značilnosti slovenskega govornega območja. | – ob zemljevidu določa slovensko govorno območje in sosednje države  – našteva geografske značilnosti Slovenije (relief, podnebje, vodni viri, mesta, znamenitosti)  – pojasnjuje, zakaj je pomembno potovati in spoznavati nove in drugačne kulture  – spoznava in primerja geografske značilnosti slovenskega in hrvaškega govornega območja | – z občasno pomočjo profesorja določa geografske značilnosti slovenskega govornega območja |
| SŠ SLOJK C 4. 3.  Dijak navaja pomembne podatke iz slovenske kulture in tradicije. | – navaja tradicionalne slovenske praznične običaje, jedi in glasbo  – spoznava slovenska zgodovinska likovno-umetniška in glasbenih dela  – spoznava sodobna dogajanja na področju slovenske kulture  – spoznava in primerja slovensko in hrvaško kulturo in tradicijo | – z občasno pomočjo profesorja navaja informacije v zvezi s slovensko kulturo in tradicijo |
| Vsebine za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  – prazniki, slovenska ljudska glasba, navade Slovencev, pregled zgodovine in geografskih značilnosti Slovenije, aktualni kulturni dogodki. | | |
| Priporočila za doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev:  Cilji predmetnega področja kultura se vzporedno dopolnjujejo s cilji drugih dveh predmetnih področij in se dosegajo v skladu z njimi.  – ljudske pesmi, ponazoritvena sredstva, zgodovinski viri, zemljevid, spletne vsebine, sodobna kultura | | |

Procentualni prikaz zastopanosti predmetnih področij za 4. letnik srednje šole

Za načrtovanje in doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev lahko profesor pri vsakem predmetnem področju odstopa do 10 % od priporočenega odstotka zastopanosti.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2025/133398/images/5037.jpg)

E. MEDPREDMETNE POVEZAVE PREDMETA SLOVENSKI JEZIK IN KULTURA Z VZGOJNO-IZOBRAŽEVALNIMI PODROČJI IN TEMAMI

Pripadniki narodnih manjšin, vključno s pripadniki slovenske narodne manjšine v Republiki Hrvaški, uveljavljajo pravico do izobraževanja v maternem jeziku in pisavi v skladu z Ustavo Republike Hrvaške, Ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin in Zakonom o vzgoji in izobraževanju v jeziku in pisavi narodnih manjšin. Pripadniki narodnih manjšin uveljavljajo svojo ustavno pravico do vzgoje in izobraževanja po treh osnovnih modelih (model A, B in/ali C) in s posebnimi oblikami pouka.

Učni načrt predmeta SLOJK temelji na določbah Ustave Republike Hrvaške, navedenih zakonih ter na Nacionalnem okvirnem učnem načrtu za predšolsko vzgojo in izobraževanje in splošno obvezno in srednjošolsko izobraževanje (2011) ter je tesno povezan z jezikovno-komunikacijskim področjem, saj se slovenščina na Hrvaškem priznava kot manjšinski jezik oz. jezik slovenske narodne manjšine, v okviru učnega načrta pa je prav razvoj jezikovno-sporazumevalne kompetence ena bistvenih kompetenc za pridobivanje in prenos znanja, sposobnosti, veščin, mnenj, stališč in vrednot.

Glede na to, da je prav jezik hkrati cilj in sredstvo pedagoškega procesa slovenskega jezika in kulture, je učni načrt predmeta SLOJK po razredih povezan z vsemi vzgojno-izobraževalnimi področji, medpredmetnimi temami in s skoraj vsemi drugimi predmeti.

Pedagoški proces predmeta SLOJK je izredno kompleksen, saj učenje slovenščine obsega tudi sočasno učenje o slovenski kulturi v najširšem smislu, zato je učni načrt neposredno povezan s predmeti iz družboslovja in humanistike ter kulture in umetnosti, zlasti z naslednjimi: spoznavanje okolja, zgodovina, geografija, likovna in glasbena umetnost. Pomembno je poudariti številne družbene, gospodarske in zgodovinske povezave, ki izhajajo iz nekdanje jugoslovanske državne skupnosti, ki so ji pripadali Slovenci in Hrvati, s posebnim poudarkom na posebnostih obmejnega območja.

Pričakovanja, opredeljena v učnih načrtih medpredmetnih povezav: razvoj učnih strategij, osebni in družbeni razvoj, državljanska vzgoja ter uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije, so neposredno vključena v učni načrt predmeta SLOJK. Zahvaljujoč informacijsko-komunikacijski tehnologiji se dosega virtualno sodelovanje s slovenskimi vrstniki, ki živijo v Republiki Sloveniji, pa tudi z drugimi kulturnimi krogi, kar prispeva k spoznavanju drugih kulturnih navad in tradicij. Druge medpredmetne povezave (zdravje, podjetništvo in trajnostni razvoj) se dosegajo z izborom vsebin v slovenskem jeziku.

SLOJK kot materni jezik slovenske narodne manjšine na Hrvaškem je vsebinsko in metodološko tesno povezan s hrvaškim jezikom in drugimi tujimi jeziki, vključevalno poučevanje jezikov in vsebin pa učenju jezikov dodaja smiselnost. V kasnejših obdobjih je ta način dela prilagojen željam in potrebam učencev in dijakov, odvisno od njihovih izobraževalnih interesov in poklicnih afinitet.

Glede na to, da je slovenski jezik materni jezik slovenske narodne manjšine, ki živi na ozemlju Republike Hrvaške, je priporočljivo izvajati različne projekte in programe v sodelovanju s slovenskimi organizacijami (Zveza slovenskih društev v Republiki Hrvaški) in kulturno-umetniškimi društvi na Hrvaškem, kar prav tako prispeva k razvoju vseživljenjskega učenja. Na podlagi tesne zgodovinske in aktualne povezave med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško je slovenski jezik sredstvo za spodbujanje gospodarske in izobraževalne mobilnosti mladih in drugih državljanov Republike Hrvaške, kar še dodatno krepi in razvija skupno povezanost med državama.

F. UČNI IN PEDAGOŠKI PROCES PREDMETA SLOVENSKI JEZIK IN KULTURA

Učne in pedagoške izkušnje

Osnovno načelo sodobnega pedagoškega procesa predmeta SLOJK je osredotočenost na učenca/dijaka in njegov učni proces. S takšnim pristopom pedagoškega dela se najbolje izražajo individualne sposobnosti, potrebe in interesi učencev/dijakov, ki spodbujajo kognitivni, čustveni, moralni in telesni razvoj učencev in dijakov, kar omogoča celosten razvoj učenca/dijaka in mu omogoča samostojno in vseživljenjsko učenje.

Učni proces je dinamičen in aktiven proces, ki učencem in dijakom omogoča sodelovanje, raziskovalno, ustvarjalno in inovativno učenje ter raznoliko uporabo jezika. Zato je treba v okviru poučevanja predmeta SLOJK spodbujati dejansko uporabo naučenega gradiva, ki je povezano z izvenšolskim okoljem. Razvijanje pozitivnega odnosa do slovenskega jezika in kulture, ustvarjanje, ohranjanje in razvijanje motivacije, spodbujanje lastnega zanimanja in pozitivnih čustev ter privrženost identiteti so ključnega pomena za doseganje pedagoških ciljev. Negovanje in razvijanje pozitivnega odnosa do slovenskega jezika in kulture je poleg motivacije, osebnega zanimanja in pozitivnih čustev bistveno pri oblikovanju identitete, razvoju zaupanja v lastni uspeh v procesu usvajanja slovenskega jezika.

Cilj učnega procesa predmeta SLOJK je ohranjanje in razvijanje jezikovno-sporazumevalnih kompetenc učencev in dijakov, ki jih dopolnjujejo elementi medkulturnih kompetenc, ter priprava učencev/dijakov na samostojno učenje kot podlago za vseživljenjsko učenje.

Pri pedagoškem procesu predmeta SLOJK je treba upoštevati različne načine in metode poučevanja, jih kombinirati in prilagajati starosti, sposobnostim in (pred)znanju učencev/dijakov.

Na razredni stopnji in deloma v višjih razredih osnovne šole se učni proces ne osredotoča le na govorne, slušne in pisne dejavnosti, temveč tudi na čutno-doživljajsko učenje, ki vključuje vsa čutila in učenje skozi igro. V višjih razredih osnovne in srednje šole čedalje pomembnejšo vlogo dobiva kognitivni pristop, vzporedno s postopnim ozaveščanjem o jezikovnih strukturah in njihovih funkcijah ter ustvarjanjem in razvojem jezikovnih temeljev za samostojno učenje. Vse pedagoške dejavnosti morajo biti zasnovane tako, da spoštujejo individualne raznolikosti in razvojne sposobnosti učencev/dijakov, saj se na ta način učencu/dijaku omogoča, da novo pridobljena znanja in spretnosti povezuje z obstoječim in se tako spodbuja razvoj otrokove samostojnosti in občutka odgovornosti do učenja. Te dejavnosti so usmerjene k doseganju vzgojno-izobraževalnih ciljev na vseh treh predmetnih področjih, ki sestavljajo neločljivo celoto za vsako leto učenja slovenščine.

Vloga učitelja in profesorja

Prav vloga učitelja oz. profesorja je ena ključnih in najzahtevnejših pri sodobnih, na učenca/dijaka usmerjenih, načinih poučevanja učnega predmeta SLOJK. Eden najpomembnejših pogojev za uspešen potek učnega procesa predmeta SLOJK je prav spodbujanje in ohranjanje motivacije in zanimanja učenca ali dijaka, s čimer se krepi identiteta in odnos do slovenskega jezika in kulture. Da bi dosegli najboljšo možno motivacijo učencev in dijakov, je treba ustvariti pozitivno delovno okolje in odnos z učenci oz. dijaki, jih aktivno vključevati in jim ponuditi možnost izbire. Učitelj ali profesor ni več le tisti, ki posreduje informacije, temveč tudi tisti, ki učenca podpira pri razvoju njegovih kompetenc in ga tako navdihuje, usmerja in spodbuja h kritičnemu razmišljanju. Poleg organizacije in usmerjanja učnega procesa ima učitelj ali profesor v svoji vlogi vodje, animatorja in sodelavca tudi pomembno nalogo, da v razredu ustvari prijetno in spodbudno okolje z izbiro tistih učnih dejavnosti, ki ustrezajo kognitivnemu in čustvenemu razvoju učencev, hkrati pa uporablja ustrezne metode poučevanja ob upoštevanju individualnih razlik v skupini. Učitelj oz. profesor sprejema vse slovnične napake kot sestavni del učnega procesa, kar učencu omogoča, da se brez stresa in strahu vključi v komunikacijo z učiteljem in vrstniki, pri čemer se osredotoča na učenčeve oz. dijakove uspehe in samozavestno uporabo jezika.

Da bi učitelj ali profesor čim bolj učinkovito dosegal vzgojno-izobraževalne cilje, ki jih določa učni načrt, uporablja različne strategije poučevanja, s katerimi spodbuja učenčevo dejavnost in mu omogoča vodenje lastnega učnega procesa. Ne obstaja enotna strategija in metoda, s katero bi se dosegali vsi cilji, zaradi raznolikosti učencev ali dijakov in njihovih različnih načinov učenja, zato je pomembno kombinirati različne strategije in metode. Pri sodobnem poučevanju učitelj usmerja učenje s poudarkom na sodelovalnem učenju, ki temelji na medsebojnem sodelovanju med učenci in učiteljem v učnem procesu, pri čemer uporablja strategijo vodenega odkrivanja in pogovor, s katerim učence oz. dijake vključuje v razpravo. Na ta način spodbuja učenca/dijaka, da se uči v sodelovanju z drugimi, da prevzame odgovornost za svoje učenje, da uporablja različne ravni miselnih procesov, da razvija socialne veščine in samostojnost pri učenju.

Učitelj ali profesor kombinira strategije in oblike poučevanja ter ustvarja pogoje, ki učencu/dijaku najbolj ustrezajo in vodijo k uspešnemu pridobivanju veščin poslušanja, branja, govorjenja in pisanja v sklopu pedagoškega procesa predmeta SLOJK.

Strokovni pristop, ki se pričakuje od učitelja ali profesorja, ne zahteva le jezikovne in metodološke strokovnosti, sposobnosti samostojnega sprejemanja odločitev v zvezi z uporabo učnega načrta, evalvacije lastnih ravnanj, metod in rezultatov, ki jih nenehno prilagaja, temveč tudi etiko, pravičnost, doslednost in sistematičnost pri delu. Učitelj ali profesor ima tudi kakovostno komunikacijo in aktivno vlogo pri sodelovanju s starši, sodelavci in drugimi učitelji, različnimi manjšinskimi organizacijami in kredibilnimi vzgojno-izobraževalnimi ustanovami, da bi učencu omogočil kar najbolj kakovostno in učinkovito doseganje ciljev v učnem pedagoškem procesu slovenskega jezika in kulture. Pogoj za izpopolnjevanje strokovnih veščin in kakovostno doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev je zagotovo nenehno strokovno izpopolnjevanje učiteljev, ki se dosega z individualnim izobraževanjem in skupinskimi oblikami v interakciji z drugimi učitelji in profesorji znotraj različnih strokovnih teles.

Eden od pogojev za uspešno učenje jezika je neposredna izpostavljenost jeziku in njegova aktivna uporaba. Slovenski jezik pa kljub vsemu ni dovolj zastopan v neposrednem okolju učencev oz. dijakov, zato učitelj oz. profesor v pouk učnega predmeta SLOJK vključuje različne vsebine, organizira izvenšolske dejavnosti, gosti izvirne govorce in zunanje sodelavce ter omogoča digitalno povezavo z drugimi slovensko govorečimi učenci v Republiki Hrvaški in Republiki Sloveniji ter drugod po svetu, da lahko učenci spoznajo medkulturno in avtentično komunikacijo s slovenskimi govorci.

Učna gradiva in viri

Z izbiro in uporabo ustreznih učnih gradiv in virov ter didaktično oblikovanih predmetov, ki učencem in dijakom olajšajo razumevanje učnih vsebin in so v skladu z načrtovanimi učnimi dejavnostmi, učitelj ali profesor zagotavlja doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev glede na starost učenca, stopnjo znanja, individualne sposobnosti in interese učenca. Glede na to, da so vsebine predmeta SLOJK povezane z drugimi medpredmetnimi področji in temami, se izbirajo gradiva, ki ustrezajo drugim medpredmetnim področjem in temam, kar spodbuja multidisciplinarnost.

Potrjeni učbeniki in učni pripomočki so osnovno učno gradivo za poučevanje, poleg teh pa učitelj ali profesor uporablja izvirno jezikovno gradivo v skladu z vzgojno-izobraževalnimi cilji, ki vključujejo vizualne, besedilne, slušne, sodobne digitalne in multimedijske vsebine, preko katerih uči z opazovanjem in raziskovanjem in spodbuja k samostojnosti.

Pomembnejša sredstva za še učinkovitejše in trajnejše doseganje vzgojno-izobraževalnih rezultatov so obšolske vsebine, ki so povezane s slovenskim jezikom in kulturo, npr. medijske in multimedijske vsebine v slovenščini (televizijske in radijske oddaje, risanke, filmi, glasba, stripi, mladinske knjige itd.).

Učno okolje

Spodbudno in vsebinsko polno okolje v razredu je eden bistvenih dejavnikov za uspešno in lažje učenje ter usvajanje slovenskega jezika in kulture. V takšnem okolju, v katerem je učni proces osredotočen na učenca oz. dijaka, se povečuje učinkovitost poglabljanja in ohranjanja znanja, razvija se zanimanje in motivacija za samostojno učenje, izginja strah pred napakami, vzpostavi se aktivno medsebojno sodelovanje, pri čemer učenci oz. dijaki razvijajo kritično mišljenje, raziskovanje in ustvarjalnost. Medsebojno spoštovanje, ki se gradi v takšnem okolju, spodbuja tudi človečnost, sprejemanje raznolikosti, razvoj motivacije in pozitivnih čustev.

Na učenje slovenskega jezika poleg učnega okolja vpliva tudi izvenšolsko okolje. Za vzpostavitev raznolikega okolja je zaželeno, da se proces poučevanja in učenja dopolni z načrtovanimi dejavnostmi (npr. neposredna komunikacija z govorci slovenskega jezika v realnem in digitalnem okolju, obiski dogodkov v izvedbi slovenskih kulturnih ustanov, šolski izleti in ekskurzije v Republiko Slovenijo, sodelovanje pri mednarodnih izmenjavah in tradicionalnih taborih, ki negujejo tradicijo slovenskega jezika in kulture).

Pri pedagoškem procesu je pomembna tudi uporaba sodobnih tehnologij, ki prispevajo k ustvarjanju spodbudnega in produktivnega okolja, najpomembnejša pa je vloga učitelja, ki zagotavlja pogoje v duhu svobodne in smiselne komunikacije.

Opredelitev trajanja učnega procesa in učenja

V hrvaškem izobraževalnem sistemu se predmet SLOJK uči kot jezik slovenske narodne manjšine, zato v učnem procesu v osnovnih in srednjih šolah obsega dve učni uri na teden. Obstaja možnost vključevanja učencev k pouku slovenščine v katerem koli razredu in ne glede na stopnjo njihovega predznanja. Pomembno je, da se slovenski jezik in kulturo začnejo učiti čim prej in se med učnim procesom učence in dijake čim bolj izpostavlja slovenskemu jeziku za doseganje čim boljših rezultatov.

V skladu s pedagoškimi cilji in standardi znanja, določenimi za vsak posamezni razred, učitelj pridobivanju različnih veščin posveti toliko časa, kolikor meni, da je potrebno, da vsi učenci in dijaki pridobijo najvišjo raven znanja glede na svoje zmožnosti in sposobnosti.

Poleg uradne oblike poučevanja učitelj posebno pozornost namenja neformalnemu in priložnostnemu učenju kot delu vseživljenjskega učenja.

Skupinsko in sodelovalno učenje

Eden od objektivnih pogojev za uspešno in učinkovito pedagoško delo pri predmetu SLOJK je delo v manjših skupinah z učenci približno enake starosti, s podobnimi sposobnostmi in komunikacijskimi veščinami.

Dosedanje izkušnje kažejo, da se predmet SLOJK poučuje v skupinah s precej heterogeno sestavo, zato mora biti učitelj oz. profesor pozoren na prilagajanje učnega procesa z izbiro učnega programa in načrtovanja po učnem načrtu glede na starostno skupino in raven znanja jezika, individualne sposobnosti, interese in družbenokulturno ozadje.

Kjer je to mogoče, bi bilo treba spodbujati tudi sodelovalno učenje, in sicer z razdelitvijo učencev ali dijakov v pare ali manjše skupine, kar bi uspešnejšim učencem in dijakom omogočilo, da pomagajo drugim.

G. VREDNOTENJE DOSEGANJA
 VZGOJNO-IZOBRAŽEVALNIH CILJEV

Vrednotenje učnih rezultatov pri predmetu Slovenski jezik in kultura je v skladu z načeli, ki so določena s Pravilnikom o metodah, postopkih in merilih za ocenjevanje učencev v osnovni in dijakov v srednji šoli. Treba je spremljati merila in načine vrednotenja, ki so določeni s predmetnim učnim načrtom, ter zagotavljati povratno informacijo in poročati o stopnji doseganja vzgojno-izobraževalnih standardov učencev in dijakov.

Kriteriji in merila za ocenjevanje

Pri predmetu Slovenski jezik in kultura se vrednotijo znanja in veščine, ki jih opredeljujejo izobraževalni cilji v okviru predmetnih področij jezikovne kompetence, književnost in kultura.

Kriterije in merila za ocenjevanje na področju jezikovne kompetence sestavljajo štiri jezikovne spretnosti: slušno razumevanje, bralno razumevanje, govorjenje in pisanje. Pri predmetnem področju književnost se vrednoti doseganje ciljev, ki se nanašajo na poznavanje slovenske literarne dediščine, razvoj stališč in ustvarjalnega izražanja z uporabo literarnega jezika, doseganje teh ciljev pa se vrednoti posredno, z vrednotenjem ciljev s področja jezikovne kompetence. Področje kultura se vrednoti s formativnim spremljanjem in se beleži v rubriki opomb.

V posameznih razredih se vrednotijo in ocenjujejo različne jezikovne spretnosti glede na starost učencev. V prvem in drugem razredu osnovne šole se ocenjujeta le slušno razumevanje in govorjenje, v tretjem razredu pa se dodajajo spretnosti pisanja in bralnega razumevanja. Samo v prvem polletju prvega razreda osnovne šole se doseganje znanja izraža z opisno oceno, od drugega polletja prvega razreda pa tudi s številčno.

Opisno ocenjevanje zajema spremljanje razvoja sposobnosti in spretnosti učencev in dijakov ter njihovega odnosa do dela in se beleži v redovalnico pod rubriko opomb, ki je namenjena opisnemu spremljanju. Številčno ocenjevanje vključuje spremljanje stopnje doseganja znanja pri učencu ali dijaku in se v redovalnico vpisuje s številčno oceno od 1 do 5. Vsaka ocena mora biti utemeljena z opombami, tako da učenec prejme povratno informacijo in smernice za nadaljnje delo in učenje.

Raven doseganja jezikovnih vsebin je treba vrednotiti celostno, tj. jezikovne in slovnične strukture je treba obravnavati kot kriterij uspešnosti učencev in dijakov v okviru sporazumevalne jezikovne kompetence. Funkcionalni vidik jezika ima prednost pred formalnim, zato so razumljivost sporočila in okoliščine ustvarjanja jezikovne interakcije pomembnejše od slovnične brezhibnosti. Pri ocenjevanju je treba upoštevati dejstvo, da obvladovanje jezikovnih zakonitosti ni samo sebi namen, pač pa gre za sredstvo uspešne komunikacije in so jezikovne napake sprejemljiv in pričakovan element pri procesu usvajanja jezika.

Obstajajo trije pristopi vrednotenja, ki veljajo tudi za predmet SLOKJ: formativno spremljanje, samovrednotenje in preverjanje znanja.

Formativno spremljanje

Formativno spremljanje je pomemben element v pedagoškem procesu, pri katerem ni nujno oblikovanje številčne ocene. Služi izboljšanju in načrtovanju nadaljnjega učno-pedagoškega procesa tako, da se učenje spodbuja in usmerja s pravočasnimi informacijami. Da bi bilo vrednotenje učinkovito, je treba sistematično in nenehno spremljati, zbirati in obdelovati podatke o doseganju vzgojno izobraževalnih ciljev skozi celoten učni proces. Vrednotenje uspešnosti učencev in dijakov zajema različne formalne in neformalne metode in oblike poučevanja, kot so: ciljno zastavljena vprašanja, preverjanje domačih nalog, praktične vaje, pisanje kratkih pisnih besedil, opažanj in podobno.

Samovrednotenje

Pri samovrednotenju učitelj ni več edina oseba, ki vrednoti dosežke učencev, temveč to vlogo prevzame tudi učenec sam z aktivnim vključevanjem v proces vrednotenja in ob tem razvija avtonomen in samouravnavan pristop k učenju. Pri samovrednotenju je treba razlikovati med samovrednotenjem ali samorefleksijo in medvrstniškim vrednotenjem. Samovrednotenje izvaja učenec ali dijak sam, medvrstniško vrednotenje pa izvajajo učenci in dijaki med seboj. Izvaja se lahko v obliki izpolnjevanja različnih ocenjevalnih list, rubrik za samovrednotenje in medvrstniško vrednotenje, vodenja učnega dnevnika, s pogovorom itd. Samovrednotenje prispeva k razvoju učencev in dijakov prek samostojnega oblikovanja kriterijev in meril za ocenjevanje in samoocenjevanje, s čimer se le-ti učijo kritičnega razmišljanja o učnem procesu, spremljajo svoj napredek, prednosti in pomanjkljivosti svojega načina učenja ter se naučijo samoregulacije lastnega učnega procesa. Ta proces ne prinaša ocen, temveč daje učencu oz. dijaku in učitelju oz. profesorju povratne informacije o učnem procesu in doseganju znanja in spretnosti glede na pričakovane vzgojno-izobraževalne cilje in standarde znanja.

Preverjanje znanja

Preverjanje znanja spada v sumativni pristop vrednotenja, ki se konča z oceno in se najpogosteje opravi po obravnavi učne teme, ko učitelj oz. profesor oceni, da je na določenih stopnjah vzgojno-izobraževalnega procesa pomembno beležiti in poročati o uspešnosti in napredku učencev. Ob tem je pomembno, da se učence in dijake vnaprej seznani z namenom preverjanja znanja in časom, kdaj se bo preverjanje izvajalo, ter z načinom vrednotenja in kriteriji ocenjevanja.

Namen je ugotoviti doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev, ki jih določa učni načrt predmeta Slovenski jezik in kultura med letom ali ob koncu šolskega leta, ter posvetiti pozornost tistim delom komunikacijskih kompetenc, ki jih je treba izboljšati. Pri oblikovanju načinov in postopkov ter kriterijev in meril za vrednotenje vodijo učitelja oz. profesorja vzgojno-izobraževalni cilji in ravni za doseganje le-teh, ki jih v določenem trenutku preverja. Naloge, ki jih daje učencem, morajo biti jasne, nedvoumne, primerne starosti, različnih težavnostnih stopenj in kognitivnih ravni ter usklajene s cilji. Preverjanje znanja mora biti zasnovano v obliki kriterijev, ki so jasni učitelju oz. profesorju, učencu oz. dijaku in staršem ter so usklajeni s stopnjami doseganja vzgojno-izobraževalnih ciljev. Učenci in dijaki morajo biti seznanjeni s kriteriji in merili, po katerih se bo njihovo delo vrednotilo.

Metode in postopki, ki se uporabljajo za preverjanja znanja: ustno preverjanje znanja, pisni testi ali kontrolne naloge, analiza rezultatov raziskovalnega dela, projektne naloge, eseji, opažanja izvedbe pri kakšni dejavnosti itd. Oblike in vsebine preverjanja ustrezajo zahtevam jezikovne rabe v resničnih jezikovnih, situacijskih in kulturnih razmerah, v katerih je potrebna uporaba različnih znanj, veščin in spretnosti.

Poročanje

Namen poročanja o dosežkih in napredku učencev in dijakov je zagotoviti zanesljivo in objektivno informacijo o doseganju vzgojno-izobraževalnih ciljev, ki jih določa učni načrt predmeta Slovenski jezik in kultura po modelu C. S poročanjem se redno, bolj kakovostno in podrobneje opisuje raven uspešnosti učencev ali dijakov, ob tem pa se predlagajo metode in postopki za njihovo izboljšanje.

Oblikovanje končne ocene

Končna ocena ob koncu šolskega leta povzema podatke o uspešnosti učencev in dijakov pri učenju predmeta Slovenski jezik in kultura po modelu C ter predstavlja povzetek doseganja vzgojno-izobraževalnih ciljev in standardov znanja. Sprejemanje kompleksne, pomembne in občutljive odločitve o končni oceni mora temeljiti na verodostojnih, veljavnih in dokumentiranih podatkih o učenju in napredku učenca ali dijaka.

Vsak učitelj samostojno po svoji najboljši presoji oblikuje končno oceno o dosežkih in delu učenca ali dijaka skozi vse šolsko leto. Učitelj upošteva doseganje vzgojno-izobraževalnih ciljev, ki jih preverja z različnimi oblikami vrednotenja v več časovnih obdobjih. Pri vseh vzgojno-izobraževalnih ciklih končna ocena izhaja iz ravni doseganja vzgojno-izobraževalnih ciljev iz vseh treh predmetnih področij, vendar ni nujno, da ocena izvedena iz aritmetične sredine. Končne ocene so izražene v številkah in z besedo po veljavni petstopenjski ocenjevalni lestvici (1 – nezadostno, 2 – zadostno, 3 – dobro, 4 – prav dobro in 5 – odlično).