## Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike u javnim službama

### NN 3/2002 (11.1.2002.), Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike u javnim službama

# KOLEKTIVNI UGOVOR

if !supportEmptyParas endif

122

Vlada Republike Hrvatske
i

Hrvatski sindikat djelatnika u kulturi

Hrvatski
strukovni sindikat medicinskih sestara – medicinskih tehničara

Nezavisni
sindikat zaposlenih u sred­njim školama

Nezavisni
sindikat znanosti i visokog obrazova­nja

Samostalni
sindikat radnika u djelatnosti zdravstva, MIO i socijalne zaštite Hrvatske

Sindikat
hrvatskih učite­lja

Sindikat
zaposlenika u djelatnosti socijalne skrbi Hrvatske

zak­ljučili su dana 13. prosinca 2001.

## TEMELJNI KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA SLUŽBENIKE I NAMJEŠTENIKE U JAVNIM SLUŽBAMA

OPĆE ODREDBE

PRIMJENA UGOVORA

Članak 1.

Ovim ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada
službenika i namještenika u javnim službama na koje se primje­njuje Zakon o
plaćama službenika u javnim službama (u da­lj­njem tekstu: zaposlenici).

VREMENSKO VAŽENJE

Članak 2.

1. Ovaj ugovor stupa na snagu danom potpisa, a primje­njuje se od 1.
siječ­nja 2002. godine.

2. Ovaj ugovor zak­ljučuje se na vrijeme od 5 godina.

TEMELJNA NAČELA

Članak 3.

Potpisnici su se suglasili da će se zalagati i rukovoditi s­ljedećim
načelima:

– međusobne surad­nje u području radnih odnosa, socijalnog osigura­nja i
zapoš­ljava­nja;

– promica­nja socijalnog partnerstva i kolektivnog pre­govara­nja;

– potica­nja zak­ljučiva­nja kolektivnih ugovora pojedinih javnih
službi;

– mirnog rješava­nja sporova.

PRIMJENA UGOVORA U DOBROJ VJERI I PROMJENA
OKOLNOSTI

Članak 4.

1. Strane potpisnice obvezuju se primje­njivati ovaj ugovor u dobroj
vjeri.

2. Ako zbog promjena okolnosti koje nisu postojale niti bile poznate u
trenutku zak­ljuče­nja ugovora, jedna od strana ne bi mogla neke od odredbi
Ugovora izvršavati, ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da neće
jednostrano prekršiti ovaj ugovor, ne­go će drugoj strani predložiti izmjenu
Ugovora.

MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

MIRENJE

Članak 5.

1. Ako nastane kolektivni radni spor koji bi mogao dovesti do štrajka,
provest će se postupak mire­nja.

2. Mire­nje provodi mirovno vijeće od tri člana od kojih jednog imenuje
Vlada RH, jednoga sindikati zajednički, a treće­g sporazumno obje strane.

3. Ako se oko treće­g člana strane ne mogu usuglasiti, zatražit će da ga
imenuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

ROKOVI MIRENJA

Članak 6.

1. Ugovorne strane moraju u roku od 24 sata dati prijedlog svog člana
mirovnog vijeća i odmah se dogovoriti oko izbora treće­g člana.

2. Ako se strane ne dogovore oko izbora treće­g člana, zatražit će od
Gospodarko-socijalnog vijeća da ga imenuje u roku od 24 sata od primitka
zahtjeva.

3. Ako se ugovorne strane drugačije ne dogovore, mirovno vijeće treba
svoj prijedlog donijeti najkasnije u roku od tri dana od dana imenova­nja svih
članova.

PRIHVAT I UČINCI MIRENJA

Članak 7.

1. Ugovorne strane mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog mirov­nog
vijeća, o čemu se moraju izjasniti prvog iduće­g radnoga dana nakon primitka
prijedloga.

2. Ako se neka strana ne izjasni o prijedlogu mirovnog vijeća u roku iz
prethodnog stavka ovoga članka, smatra se da ga nije prihvatila.

3. Prijedlog koje­ga prihvate obje ugovorne strane ima pravnu snagu i
učinke kolektivnog ugovora.

ARBITRAŽA

Članak 8.

Ugovorne strane mogu se dogovoriti da spor iznesu pred arbitražu.

OBVEZNA ARBITRAŽA

Članak 9.

1. Ako u nekoj javnoj službi  štrajk
zakonom bude zabr­anjen, u slučaju kolektivnog spora, spor će se povjeriti
arbitraži.

2. Sastav, način odlučiva­nja te rokovi arbitraže u slučaju iz stavka 1.
ovoga članka određuju se primjenom čl. 5. i 6. ovoga ugovora.

TROŠKOVI

Članak 10.

Troškove mire­nja snose sindikati i poslodavci ravnopravno.

ŠTRAJK

SUZDRŽAVANJE OD ŠTRAJKA I UVJETI ZA DOPUŠTENJE ŠTRAJKA

Članak 11.

1. Za vrijeme važe­nja ovog ugovora sindikati neće štrajkati radi pita­nja
koja su ovim Ugovorom uređena.

2. Suzdržava­nje od štrajka iz stavka 1. ovoga članka ne isk­ljučuje
pravo na štrajk za sva druga neriješena pita­nja te za slučaj spora oko izmjene
ili dopune ovog Ugovora.

3. Sindikati imaju pravo organizirati štrajk solidarnosti s drugim
sindikatima uz najavu prema odredbama ovoga ugovora.

DONOŠENJE ODLUKE O ŠTRAJKU

Članak 12.

1. Pri organizira­nju i poduzima­nju štrajka sindikat mora voditi računa
o ostvariva­nju Ustavom zajamčenih sloboda i prava drugih.

2. Štrajkom se ne smiju ugroziti prava na život, zdrav­lje i osobnu
sigurnost.

3. Za način donoše­nja odluka o štrajku te za druga pita­nja štrajka
koja nisu riješena ovim ugovorom, primijenit će se pravila sindikata.

ZABRANA OMETANJA ŠTRAJKA

Članak 13.

Poslodavci ne smiju sprječavati ili ometati štrajk koji je organiziran u
skladu sa zakonom i ovim ugovorom.

RUKOVOĐENJE ŠTRAJKOM

Članak 14.

1. Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sindikata.

2. U ustanovama koje su uk­ljučene u štrajk, mora se osnovati štrajkaški
odbor ili imenovati osobu koja će obav­ljati funkciju štrajkaškog odbora.

3. Članovi štrajkaškog odbora ne mogu se odrediti da rade za vrijeme
štrajka.

OBVEZE I OVLASTI ŠTRAJKAŠKOG ODBORA

Članak 15.

1. Štrajkaški odbor sindikata rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati da li
se štrajk odvija u redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na
pokušaje sprječava­nja i ometa­nja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te
obav­lja druge poslove.

2. Štrajkaški odbor dužan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješe­nje
spora koju mu uputi poslodavac s kojim je u sporu te na ­nju odgovoriti u onom
obliku u kojemu mu je upućena.

POSLOVI KOJI SE NE SMIJU PREKIDATI

Članak 16.

1. Na prijedlog poslodavca sindikat i poslodavac sporazumno izrađuju i
donose pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

2. Poslovi potrebni za opsluživa­nje onih zaposlenika koji dobrovo­ljno
žele raditi, a nisu određeni za obav­lja­nje poslova koji se ne smiju
prekidati, ne mogu se proglasiti poslovima koji se ne smiju prekidati.

3. Pri određiva­nju poslova koji se ne smiju prekidati va­lja voditi
računa o tome da se ­njima obuhvati najma­nji mogući broj zaposlenika a da se
poslovi učinkovito izvrše.

4. Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati uk­ljučuju i broj
zaposlenika koji moraju raditi u vrijeme štrajka.

5. Postupak i način izrade pravila o poslovima koji se ne smiju
prekidati za vrijeme štrajka utvrdit će se kolektivnim ugovorima službi.

Članak 17.

Ako se o pravilima poslova koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka
ne postigne suglasnost, pravila će utvrditi arbitraža čiji sastav se utvrđuje
primjenom odgovarajućih odredbi članaka 5. i 6. ovoga Ugovora.

Članak 18.

1. U slučaju da poslodavac ne dostavi prijedlog iz stavka 1. članka 16.
do najave štrajka, a sindikati ocijene da poslovi koji se ne smiju prekidati
ipak postoje, mogu samostalno izraditi pravila o tim poslovima.

2. O pravilima iz prethodnog stavka ovoga članka, sindikati će
obavijestiti poslodavca najkasnije dan prije početka štrajka.

PRAVA SUDIONIKA ŠTRAJKA

Članak 19.

Zbog sudjelova­nja u štrajku organiziranom sukladno ovom ugovoru,
zaposlenici ne smiju biti stav­ljeni u nepovo­ljniji položaj.

TUMAČENJE UGOVORA

OSNIVANJA I OVLASTI KOMISIJE ZA TUMAČENJE

Članak 20.

1. Ugovorne strane osnivaju zajedničku komisiju za tumače­nje ovoga
ugovora u koju svaka imenuje po tri predstavnika i ­njihove zamjenike.

2. Komisija za tumače­nje ovoga ugovora:

– daje tumače­nje odredaba ovoga ugovora,

– prati izvršava­nje ovoga ugovora i izvještava obje strane o krše­nju
Ugovor,

– obav­lja druge poslove određene ovim ugovorom.

NAČIN RADA KOMISIJE

Članak 21.

1. Komisija donosi svoje odluke većinom glasova svih članova.

2. Ako se komisija ne može složiti oko tumače­nja odredbi ovoga ugovora,
povjerit će tumače­nje neutralnom struč­njaku.

3. Pri izboru neutralnog struč­njaka i određiva­nju rokova u kom se
treba donijeti odluka, odgovarajuće će se primijeniti od­red­be iz članka 6.
stavka 2. i 3. ugovora.

4. Neutralni struč­njak ima pravo na odgovarajuću naknadu koju
zajednički snose obje strane.

5. Tumače­nje neutralnog struč­njaka komisija je dužna prihvatiti kao
svoje tumače­nje.

6. Tumače­nja komisije imaju pravnu snagu i učinke kolek­tiv­nog ugovora
i dostav­ljaju se podnositelju te svim poslodavcima na koje se odnose.

ROKOVI ZA TUMAČENJE

Članak 22.

1. Na zahtjev jedne od ugovornih strana ili poslodavaca, komisija za
tumače­nje dužna je dati tumače­nje ovoga ugovora u roku od 15 dana od dana
primitka zahtjeva.

2. Neutralni struč­njak dužan je dati svoje tumače­nje u roku od 15
dana.

IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA UGOVORA

IZMJENE I DOPUNE UGOVORA

Članak 23.

1. Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovoga ugovora.

2. U ime sindikata prijedlog izmjena i dopuna ovoga ugovora podnosi Pre­govarački
odbor.

3. Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga ugovora
mora se pisano očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga, te mora
pristupiti pre­govorima o pred­loženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30 dana od
dana primitka prijedloga.

4. U protivnom stekli su se uvjeti za primjenu odredaba ovoga ugovora o
postupku mire­nja.

OTKAZ UGOVORA

Članak 24.

1. Ovaj ugovor može se pisano otkazati s otkaznim rokom od 3 mjeseca.

2. Ovaj ugovor mogu otkazati obje strane u slučaju bitno promije­njenih
gospodarskih okolnosti.

3. Prije otkaziva­nja Ugovora, strana koja Ugovor otkazuje obvezna je
drugoj strani predložiti izmjene i dopune Ugovora.

RADNI ODNOSI

ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

PROBNI RAD

Članak 25.

1. Prilikom sklapa­nja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

2. Probni rad može trajati najviše:

– mjesec dana za radna mjesta IV. vrste za koje je opći uvjet niža
stručna sprema ili osnovna škola;

– dva mjeseca za radna mjesta III. vrste za koje je opći uvjet sred­nja
stručna sprema;

– tri mjeseca za radna mjesta II. vrste za koje je opći uvjet viša
stručna sprema;

– šest mjeseci za radna mjesta I. vrste za koje je opći uvjet visoka
stručna sprema.

3. Probni rad može se iznimno produžiti zbog objektivnih razloga za
onoliko vremena koliko je zaposlenik bio odsutan ako je bio odsutan najma­nje
deset dana.

Članak 26.

1. Zaposleniku koji nije zadovo­ljio na probnom radu prestaje radni
odnos otkazom koji mora biti u pisanom obliku i obrazlo­žen.

2. Ako poslodavac zaposleniku otkaz iz stavka 1. ovoga članka ne dostavi
najkasnije pos­ljed­nje­ga dana probnoga rada, smatrat će se da je zaposlenik
zadovo­ljio na probnom radu.

PRIPRAVNICI

Članak 27.

1. Ugovor o radu može se zak­ljučiti s pripravnikom koji se osposob­ljava
za samostalni rad za koji se školovao.

2. Pripravnici se mogu zapoš­ljavati na radnim mjestima od I. do III.
vrste.

PRIPRAVNIČKI STAŽ

Članak 28.

1. Ako posebnim propisima nije drukčije utvrđeno priprav­nički staž može
trajati najviše:

– 3 mjeseca za obav­lja­nje poslova radnih mjesta III. vrste;

– 6 mjeseci za obav­lja­nje poslova radnih mjesta II. vrste;

– 12 mjeseci za obav­lja­nje poslova radnih mejsta I. vrste.

2. Na zahtjev pripravnika pripravnički staž može se skratiti za jednu
trećinu, ako poslodavac ocijeni da se pripravnik osposobio za samostalan rad.

UVJETI ZA OBAVLJANJE PRIPRAVNIČKOG STAŽA

Članak 29.

Pripravniku se
određuje stručna osoba koja će pratiti ­nje­gov rad prema planu  i programu osposob­ljava­nja koji mu mora
biti uručen.

STRUČNI ISPIT

Članak 30.

1. Pripravnik polaže stručni ispit ako je to propisano zakonom ili
drugim propisom.

2. Pripravnik mora dobiti ispitni program i ispitnu literaturu.

3. Prije polaga­nja stručnog ispita pripravnik ima pravo na plaćeni dopust
u traja­nju od najma­nje:

– pet radnih dana za radna mjesta III. vrste;

– sedam radnih dana za radna mjesta II. vrste;

– deset radnih dana za radna mjesta I. vrste.

PONAVLJANJE ISPITA I PRESTANAK UGOVORA O RADU PRIPRAVNIKA

Članak 31.

Ako pripravnik ne položi pripravnički ispit u prvome pokušaju ima pravo
polagati još jednom u roku koji ne može biti kraći od 15 dana i ako ni tada ne
položi, prestaje mu radni odnos istekom pos­ljed­nje­g dana roka za polaga­nje
ispita.

RADNO VRIJEME

RADNI TJEDAN

Članak 32.

1. Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

2. Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na pet dana u tjednu, od ponedje­ljka
do petka.

3. Za posebne poslove kolektivnim ugovorima službi može se odrediti
drukčiji dnevni ili tjedni raspored.

SKRAĆENO RADNO VRIJEME

Članak 33.

1. Na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije
moguće zaštititi zaposlenika od štetnog utjecaja, radno vrijeme skraćuje se
razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdrav­lje i sposobnost zaposlenika.

2. Popis poslova i opse­g skraće­nja radnog vremena odredit će se
kolektivnim ugovorima službi.

ODMORI I DOPUSTI

STANKA

Članak 34.

1. Odmor u tijeku rada (stanka) svakodnevno traje najma­nje 30 minuta.

2. Vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i
ne može se odrediti u prva tri sata nakon početka radnoga vremena niti u zad­nja
dva sata prije završetka radnog vremena.

3. Ako priroda posla ne omogućuje stanku u toku rada, poslodavac će
zaposleniku omogućiti da radi dnevno toliko kraće.

ODMOR IZMEĐU DVA RADNA DANA I NAJDUŽE NEPREKIDNO TRAJANJE RADA

Članak 35.

1. Između dva uzastopna radna dana zaposlenik ima pravo na odmor od
najma­nje 12 sati neprekidno.

2. Zaposlenik ne smije raditi više od 16 sati neprekidno,
osim u slučaju više sile (nesreće, elementarne nepogode, požara i sl.) ili
potrebe hitne medicinske, socijalne, veterinarske i slične intervencije.

TJEDNI ODMOR

Članak 36.

1. Zaposlenik ima pravo na tjedni odmor u traja­nju od 48 sati neprekidno.

2. Dani tjednog odmora u pravilu su subota i nedje­lja.

3. Ako je prijeko potrebno da zaposlenik radi na dan tjednog odmora
osigurava mu se korište­nje tjednog odmora tijekom s­lje­deće­g tjedna.

4. Ako se tjedni odmor radi potrebe posla ne može koristiti na način iz
stavka 3. ovoga članka, može se koristiti naknadno prema odluci poslodavca.

5. Zaposleniku se u svakom slučaju mora osigurati korište­nje tjednog
odmora nakon 14 dana neprekidnog rada.

GODIŠNJI ODMOR

Članak 37.

1. Traja­nje godiš­nje­g odmora utvrđuje se tako da se na 18 dana,
koliko iznosi najkraće traja­nje godiš­nje­g odmora, dodaju dani godiš­nje­g
odmora prema kriterijima utvrđenim kolektivnim ugovorima djelatnosti.

2. Ukupno traja­nje godiš­nje­g odmora ne može iznositi više od 25 radnih
dana.

3. Za vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora zaposleniku se isplaćuje
naknada plaće u visini kao da je radio u redovnom radnom vremenu.

4. Zaposleniku čija je narav posla takva da mora raditi preko­vremeno
ili noću ili nedje­ljom odnosno zakonom predviđe­nim neradnim danom, pripada
pravo na naknadu plaće za godiš­nji odmor u visini prosječne mjesečne plaće
isplaćene mu u prethodna tri mjeseca, ukolko je to za ­nje­ga povo­ljnije.

5. Slijepom zaposleniku i zaposleniku koji radi na poslovima, gdje ni uz
primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi zaposlenika od štetnih
utjecaja, pripada pravo na godiš­nji odmor za svaku kalendarsku godinu u traja­nju
od minimalno 30 radnih dana.

6. Poslovi iz prethodnog stavka, te traja­nje godiš­nje­g odmora na
takvim poslovima, utvrđuju se granskim kolektivnim ugovorom.

DANI KOJI SE NE URAČUNAVAJU U GODIŠNJI ODMOR

Članak 38.

1. Pri utvrđiva­nju traja­nja godiš­nje­g odmora ne uračunavaju se dani
tjednog odmora te blagdani i neradni dani.

2. Razdob­lje privremene nesposobnosti za rad koje je utvrdio ovlašteni
liječnik ne uračunava se u traja­nje godiš­nje­g odmora.

GODIŠNJI ODMOR U DIJELOVIMA I KORIŠTENJE NEISKORIŠTENOG GODIŠNJEG
ODMORA

Članak 39.

1. Zaposlenik može koristiti
godiš­nji odmor u dva dijela, u dogovoru s poslodavcem.

2. Zaposlenik ima pravo
koristiti dva puta po jedan dan godiš­nje­g odmora po že­lji, uz obvezu da o
tome izvijesti poslo­dav­ca ili osobu koju on ovlasti najma­nje dva dana
ranije.

RASPORED GODIŠNJEG ODMORA

Članak 40.

Pri određiva­nju vremena korište­nja godiš­nje­g odmora a u skladu s
potrebama organizacije rada, poslodavac je dužan voditi računa o potrebama i že­ljama
zaposlenika te u tom smislu prikupiti ­njihove prijedloge i savjetovati se sa
sindikatom.

ODLUKA O KORIŠTENJU GODIŠNJEG ODMORA

Članak 41.

1. Na teme­lju plana rasporeda godiš­nje­g odmora poslodavac dostav­lja
zaposleniku odluku o korište­nju godiš­nje­g odmora naj­kasnije 15 dana prije
početka korište­nja.

2. Zaposleniku se može
odgoditi odnosno prekinuti korište­nje godiš­nje­g odmora samo radi izvrše­nja
osobito važnih i neodgodivih službenih poslova, teme­ljem odluke poslodavca.

3. Zaposleniku kojem je
odgođeno ili prekinuto korište­nje godiš­nje­g odmora mora se omogućiti
naknadno korište­nje odnosno nastav­lja­nje korište­nja godiš­nje­g odmora.

4. Zaposlenik ima pravo na
naknadu stvarnih troškova pro­uzročenih odgodom odnosno prekidom korište­nja
godiš­nje­g odmora.

5. Troškovima iz stavka 4.
ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi.

6. Putni troškovi su stvarni
troškovi prijevoza koji je zaposlenik koristio u polasku i povratku iz mjesta
zaposle­nja do mjesta u kojem je koristio godiš­nji odmor u trenutku prekida,
kao i dnevnice u povratku do mjesta zaposle­nja u visini određenoj ovim
ugovorom.

7. Drugi troškovi su ostali
izdaci koje je zaposlenik imao zbog odgode odnosno prekida godiš­nje­g odmora
što dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.

IZUZETAK OD PRAVA NA RAZMJERNI DIO GODIŠNJEG ODMORA

Članak 42.

Zaposlenik koji odlazi u mirovinu prije 1. srp­nja ima pravo na puni
godiš­nji odmor za tu godinu.

PLAĆENI DOPUST

Članak 43.

1. Zaposlenik ima pravo na
plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine do ukupno najviše 10 radnih
dana u s­ljedećim slučajevima:

– sklapa­nja braka – 5 radnih
dana

– rođe­nja djeteta – 5 radnih
dana

– smrti supružnika, djeteta,
rodite­lja, posvojenika, posvojite­lja, skrbnika, starate­lja i unuka – 5
radnih dana

– smrti brata ili sestre, djeda ili bake te rodite­lja supružnika – 2
radna dana

– selidbe u istom mjestu
stanova­nja – 1 radni dan

– selidbe u drugo mjesto
stanova­nja – 2 radna dana

– teške bolesti rodite­lja
ili djeteta izvan mjesta stanova­nja – 2 radna dana

– nastupa­nja u kulturnim i
športskim priredbama – 1 radni dan

– sudjelova­nja na sindikalnim
susretima, seminarima, obra­zo­va­nju za sindikalne aktivnosti i dr. – 2 radna
dana

– elementarne nepogode – 5
radnih dana.

2. Zaposlenik ima pravo na
plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj naveden u stavku 1. ovoga članka,
neovisno o broju dana koje je tijekom iste godine iskoristio po drugim
osnovama.

NEPLAĆENI DOPUST

Članak 44.

1. Zaposlenik ima pravo na neplaćeni dopust u tijeku jedne godine za
potrebe vlastitog školova­nja i stručnog usavršava­nja i to:

– 5 dana za priprema­nje i polaga­nje
ispita u sred­njoj školi,

– 10 dana za polaga­nje
ispita na višoj školi ili fakultetu;

– 5 dana za prisustvova­nje
stručnim seminarima i savjetova­njima;

– 2 dana za priprema­nje i
polaga­nje ispita radi stjeca­nja posebnih zna­nja i vještina (informatičko
školova­nje, uče­nje stranih jezika i sl.)

2. Školova­nje i stručno
usavršava­nje iz stavka 1. ovoga članka treba biti u vezi s poslovima koje
zaposlenik obav­lja ili ­nje­govom profesijom ili djelatnošću poslodavca.

NAKNADA ŠTETE

UVJETI I NAČINI SMANJIVANJA I OSLOBAĐANJA OD NAKNADE ŠTETE

Članak 45.

1. Naknade štete iz članka
98. stavka 1. Zakona o radu, sma­njit će se pod uvjetom da šteta nije uči­njena
namjerno, da zaposlenik do sada nije uzrokovao štete ako je poduzeo sve da se
šteta otkloni:

– ako se šteta može u
cijelosti ili djelomično otkloniti radom u ustanovi i sredstvima rada ustanove,
ili

– ako je zaposlenik u teškoj
materijalnoj situaciji a naknada štete bi ga osobito teško pogodila, ili

– ako se radi o invalidu,
starijem zaposleniku ili samohranom rodite­lju ili skrbniku, ili

– ako se radi  o ma­njoj šteti.

2. Sma­nje­nje štete iz
razloga iz stavka 1. ovoga članka iznosi najma­nje 20%, a zaposlenika se može i
u cijelosti osloboditi od naknade štete.

PRESTANAK UGOVORA O RADU

OTKAZNI ROKOVI I OTPREMNINA

Članak 46.

1. Kad otkazuje zaposlenik otkazni rok iznosi najviše mjesec dana, ako
se zaposlenik i poslodavac drukčije ne dogovore.

2. Svakome zaposleniku kojemu poslodavac otkazuje, a razlog otkaza nije
skriv­ljeno ponaša­nje zaposlenika, pripada otpremnina u skladu sa Zakonom o
radu.

3. Iznimno od odredbi prethodnog stavka ovoga članka, zaposleniku s 30 i
više godina staža kod istog poslodavca, isplaćuje se otpremnina u visini najma­nje
60% prosječne mjesečne bruto plaće, isplaćene zaposleniku u tri mjeseca prije
prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada.

4. Ako zaposleniku u pos­ljed­nja tri mjeseca prije prestanka ugovora o
radu nije isplaćivana plaća već naknada plaće prema posebnim propisima, ili mu
je isplaćivana uma­njivana plaća uz naknadu preostalog dijela plaće prema
posebnim propisima, za izračun pripadajuće otpremnine uzet će se plaća koju bi
zaposlenik ostvario da je radio u punom radnom vremenu.

5. Otpremnine se isplaćuju najkasnije 30 dana po prestanku radnog
odnosa.

STAŽ KOD ISTOG POSLODAVCA

Članak 47.

Kao staž kod istog poslodavca računa se neprekinuti staž na poslovima
iste struke u javnim službama, bez obzira na promjenu poslodavca.

OTKAZ UVJETOVAN SKRIVLJENIM PONAŠANJEM ZAPOSLENIKA I IZVANREDNI OTKAZ

Članak 48.

1. Poslodavac može redovito otkazati zaposleniku ako utvrdi da je
zaposlenik povrijedio obveze iz radnoga odnosa, a osobito zbog:

– neizvršava­nja ili nesavjesnog, nepravovremenog i nemarnog izvršava­nja
radnih obveza;

– neopravdanog nedolaska na posao ili samovo­ljnog napušta­nja posla,
zbog če­ga se poremećuje rad ili organizacija rada poslodavca;

– nedozvo­ljenog korište­nja sredstvima poslodavca,

– povrede propisa o sigurnosti i zaštiti na radu i propisa o zaštiti od
požara, zbog če­ga je nastupila ili mogla nastupiti šteta;

– odava­nja poslovne tajne određene zakonom, drugim propisom ili
pravilnikom o radu;

– zlouporabe položaja ili prekorače­nja ovlasti;

– nanoše­nja znatnije štete,

– nepropisnog i nekorektnog odnosa prema zaposlenicima i korisnicima ili
­njihovo šikanira­nje;

– zlouporabe korište­nja bolova­nja.

2. Radi krše­nja obveza iz stavka 1. ovoga
članka poslodavac može izvanredno otkazati samo pod uvjetima utvrđenim člankom
107. Zakona o radu.

PLAĆA

PLAĆA

Članak 49.

1. Plaću zaposlenika čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu plaću.

2. Osnovnu plaću zaposlenika čini umnožak koeficijenta složenosti
poslova radnog mjesta na koje je raspoređen i osnovice za izračun plaće, uvećan
za 0,5% za svaku navršenu godinu radnog staža.

3. Dodaci na osnovnu plaću su stimulacija, dodaci za posebne uvjete
rada, položajni dodaci i uveća­nja plaća.

4. Strane Ugovora su suglasne da pre­govori o osnovici za plaće počnu
prije donoše­nja Prijedloga Državnog proračuna.

Članak 50.

1. Osnovica za plaću za 2002. godinu iznosi 4.232,43 kune.

2. Vlada RH i sindikati javnih službi razmotrit će mogućnost o poveća­nju
osnovice u lip­nju 2002. godine, sukladno sta­nju u državnim financijama.

ISPLATA PLAĆE

Članak 51.

1. Plaća se isplaćuje jednom mjesečno za prethodni mjeseci, s time da
razmak između dviju isplata ne smije biti du­lji od 30 dana.

2. Zaposlenici imaju pravo izabrati banku preko koje će im se
isplaćivati plaća.

3. Poslodavac je dužan na zahtjev zaposlenika vršiti uplatu obustava
(kredita, uzdržava­nja, sindikalne članarine, osigura­nja i sl.).

ODSUTNOST TAJNOSTI PLAĆA

Članak 52.

1. U javnim službama nema tajnosti plaća.

2. Javnost plaća osigurava se pravom uvida sindikalnog povjerenika
(sindikalnog vijećnika) u obračun plaća, ako to zahtije­va zaposlenik.

UVEĆANJE PLAĆE

Članak 53.

1. Osnovna plaća zaposlenika u javnim službama uvećat će se:

– za rad noću 40%

– za prekovremeni rad 50%

– za rad subotom 25%

– za rad nedje­ljom 35%

– za smjenski rad 10%

2. Smjena (smjenski rad) je svakodnevni rad zaposlenika prema utvrđenom
radnom vremenu poslodavca koji zaposlenik obav­lja u prijepodnevnom (prva
smjena), poslijepodnevnom (druga smjena) ili noćnom dijelu dana (treća smjena)
tijekom radnog tjedna.

3. Rad u smjenama je rad zaposlenika koji mije­nja smjene ili
naizmjenično obav­lja poslove u prvoj i drugoj smjeni tijekom jednog mjeseca.

4. Rad u smjeni je i rad zaposlenika koji naizmjenično ili najma­nje dva
radna dana u tjednu obav­lja poslove u prvoj i drugoj smjeni.

5. Naknada za rad u smjenama iz stavka 3. i 4. ovoga članka isplaćuje se
za obav­lja­nje poslova u drugoj smjeni.

6. Noćni rad je u pravilu rad zaposlenika u vremenu između 22 sata
uvečer i 6 sati ujutro iduće­g dana.

7. Za rad u dane blagdana, neradnih dana utvrđenih zakonom i rad na dan
Uskrsa zaposlenik ima pravo na plaću uvećanu za 150%.

8. Dodaci iz stavka 1. ovog članka međusobno se ne isk­ljučuju.

9. Pita­nje uveća­nja plaće za dvokratni rad riješit će se kolektivnim
ugovorom za svaku javnu službu.

PLAĆA ZA RAD U POSEBNIM UVJETIMA

Članak 54.

1. Zaposleniku u javnim službama koji radi na poslovima kod kojih
postoje posebni uvjeti rada pripada pravo na posebni dodatak na plaću.

2. Radna mjesta s posebnim uvjetima rada i pripadajuću visinu posebnih
dodataka na plaću za svako takvo mjesto utvrdit će se kolektivnim ugovorom
službi.

ZAŠTITA ZAPOSLENIKA

Članak 55.

1. U slučaju kada tijekom radnog vijeka zaposlenika dođe do sma­nje­nja ­nje­gove
radne sposobnosti zbog:

– starosti – 5 godina pred starosnu mirovinu ili

– profesionalnog obo­lje­nja ili

– povrede na radu,

poslodavac je dužan zaposleniku osigurati povo­ljniju
normu i to bez sma­nje­nja ­nje­gove plaće koju je ostvario u vremenu prije
nastupa spomenutih okolnosti.

2. Zaposlenike 5 godina pred starosnu mirovinu, majke s malim djetetom
do tri godine starosti i samohranog rodite­lja ne može se rasporediti u rad
noću, dežurstvo i pripravnost bez ­njihovog pristanka.

DODACI ZA USPJEŠNOST NA RADU

Članak 56.

Za ostvarene natprosječne rezultate rada zaposleniku se može isplatiti
nagrada sukladno odredbama Zakona o plaćama u javnim službama.

OSTALA MATERIJALNA PRAVA

SLUČAJEVI KADA ZAPOSLENICIMA PRIPADA PRAVO NA NAKNADU PLAĆE

Članak 57.

Zaposlenik u javnim službama ima pravo na naknadu plaće kada ne radi
zbog:

– godiš­nje­g odmora,

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

– obrazova­nja, prekvalifikacije i stručnog osposob­ljava­nja na koje je
upućen od strane poslodavca,

– obrazova­nja za potrebe sindikalne aktivnosti,

– zastoja u poslu do koje­g je došlo bez ­nje­gove kriv­nje,

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom, kolektivnim ugovorom ili
pravilnikom.

NAKNADA ZA VRIJEME BOLOVANJA

Članak 58.

1. Ako je zaposlenik odsutan s rada zbog bolova­nja do 42 dana pripada
mu naknada plaće u visini 85% od ­nje­gove osnovne plaće ostvarene u mjesecu
neposredno prije ne­go je započeo bolova­nje.

2. Naknada u 100% iznosu osnovne plaće pripada zaposleniku kada je na
bolova­nju zbog profesionalne bolesti ili povrede na radu.

REGRES

Članak 59.

1. Zaposleniku pripada pravo na re­gres za korište­nje godiš­nje­g
odmora.

2. O visini re­gresa Vlada RH i sindikati javnih službi pre­govarat će
svake godine u postupku donoše­nja Prijedloga Državnog proračuna.

3. Ukoliko se strane dogovore o visini re­gresa, isplata će se izvršiti
u cijelosti jednokratno, najkasnije mjesec dana prije početka korište­nja godiš­nje­g
odmora.

OTPREMNINA PRI ODLASKU U MIROVINU

Članak 60.

Zaposleniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u iznosu
tri proračunske osnovice.

POMOĆ

Članak 61.

Zaposlenik ili ­nje­gova obite­lj imaju pravo na pomoć u slučaju:

– smrti zaposlenika koji izgubi život u obav­lja­nju ili povodom obav­lja­nja
službe odnosno rada – 3 proračunske osnovice i troškove pogreba

– smrti zaposlenika – 2 proračunske osnovice

– smrti supružnika, djeteta i rodite­lja – 1 proračunske osnovice.

Članak 62.

Zaposlenik ili ­nje­gova obite­lj imaju pravo na pomoć u slu­čaju:

– bolova­nja duže­g od 90 dana – jednom godiš­nje u visini 1 proračunske
osnovice

– prilikom nastanka teške invalidnosti djece i supružnika za­pos­lenika
– u visini 1 proračunske osnovice

– radi nabave medicinskih pomagala i pokrića participacije pri kup­nji
prijeko potrebnih lijekova u inozemstvu – jednom go­diš­nje u visini 1
proračunske osnovice.

DNEVNICA I NAKNADA TROŠKOVA PUTOVANJA

Članak 63.

1. Kad je zaposlenik upućen na službeno putova­nje u zem­lji pripada mu
puna naknada prijevoznih troškova, dnevnica i naknada punog iznosa hotelskog
računa za spava­nje.

2. Visina dnevnice uređuje se na način kako je to utvrđeno za državna
tijela.

TERENSKI DODATAK

Članak 64.

1. Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan mjesta ­nje­gova
stalnog boravka zaposlenik ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu
pokriva povećane troškove života zbog bo­rav­ka na terenu.

2. Visina terenskog dodatka ovisi
o tome jesu li zaposleniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka
na terenu.

3. Puni iznos terenskog
dodatka isplaćuje se na način kako je to utvrđeno za državna tijela.

4. Terenski dodatak isplaćuje
se unaprijed, najkasnije pos­ljed­nji radni dan u mjesecu za idući mjesec.

5. Dnevnica i terenski
dodatak međusobno se isk­ljučuju.

NAKNADA ZA ODVOJENI ŽIVOT

Članak 65.

1. Ako u skladu sa zakonom, kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu zaposlenik
bude premješten na rad izvan sjedišta poslodavca, a obite­lj mu trajno boravi u
mjestu sjedišta poslodav­ca, pripada mu pravo na naknadu za odvojeni život od
obite­lji.

2. Naknada za odvojeni život od obite­lji isplaćuje se u visini kako je
to utvrđeno za državna tijela.

NAKNADA ZA TROŠAK PRIJEVOZA

Članak 66.

1. Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s
posla, mjesnim javnim prijevozom u visini troškova godiš­nje karte.

2. Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne
odnosno pojedinačne karte, ukoliko je mjesto stanova­nja uda­ljeno do 100 km od
mjesta rada.

3. U slučaju uda­ljenosti
mjesta stanova­nja od mjesta rada većoj od 100 km, naknada troškova prijevoza
na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom utvrđuje se posebnom odlukom
ministarstva nadležnog za pojedinu javnu službu.

4. Ako zaposlenik mora sa
stanice međumjesnog javnog pri­jevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni
izdaci utvrđuju se u visini troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

5. Ako nije organiziran
mjesni javni prijevoz koji omo­gućava zaposleniku redovit dolazak na posao i
odlazak s posla, zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza koja se
utvrđuje u visini cijene karte javnog prijevoza najbliže­g mjesta u kojem je
taj prijevoz organiziran.

6. Ako postoji više
mogućnosti prijevoza, o povo­ljnosti odlučuje poslodavac uzimajući u obzir
vremenski najprihvat­ljiviji prijevoz, uvažavajući racionalnost troškova.

7. Naknada troškova prijevoza isplaćuje se unaprijed i to najkasnije pos­ljed­nje­g
dana u mjesecu za idući mjesec.

NAKNADA ZA KORIŠTENJE PRIVATNOG AUTOMOBILA

Članak 67.

Ako je zaposleniku odobreno korište­nje privatnog automobila u službene
svrhe, nadoknadit će mu se troškovi u visini 30% cijene litre benzina
(euro-super) po prijeđenom kilometru.

JUBILARNA NAGRADA

Članak 68.

1. Zaposleniku se isplaćuje
jubilarna nagrada za rad pod uvjetima utvrđenim čl. 47. ovoga Ugovora ukoliko
navrši:

– 5 godina – u visini 1
osnovice iz st. 2. ovoga članka

– 10 godina – u visini 1,25
osnovice iz st. 2. ovoga članka

– 15 godina – u visini 1,50
osnovice iz st. 2. ovoga članka

– 20 godina – u visini 1,75
osnovice iz st. 2. ovoga članka

– 25 godina – u visini 2
osnovice iz st. 2. ovoga članka

– 30 godina – u visini 2,50
osnovice iz st. 2. ovoga članka

– 35 godina – u visini 3
osnovice iz st. 2. ovoga članka

– 40 godina – u visini 4
osnovice iz st. 2. ovoga članka.

2. Osnovica za isplatu
jubilarnih nagrada iznosi najma­nje 1750,00 kn neto.

3. O visini osnovice za
isplatu jubilarnih nagrada Vlada RH i sindikati javnih službi pre­govarat će
svake godine u postupku donoše­nja Prijedloga Državnog proračuna.

4. Osnovica za jubilarnu nagradu
u 2002. godini iznosi 1750,00 kn.

5. Jubilarna nagrada
isplaćuje se s­ljedeće­g mjeseca nakon što zaposlenik ostvari pravo na
jubilarnu nagradu.

Članak 69.

1. Djetetu zaposlenika mlađem
od 15 godina pripada pravo na dar u prigodi dana Svetog Nikole.

2. O visini dara za djecu
Vlada RH i sindikati javnih službi pre­govarat će svake godine u postupku
donoše­nja Prijedloga Državnog proračuna.

3. Stvarni iznos dara za
djecu utvrdit će se najkasnije do 1. studenog.

4. Sredstva iz st. 1. ovoga
članka isplaćuju se zaposleniku – rodite­lju koji ostvaruje pravo na osobni
odbitak za uzdržava­nje člana obite­lji prema Zakonu o porezu na dohodak ili
zaposleniku – rodite­lju koji ne podliježe oporeziva­nju prema propisima o
porezu na dohodak, a dijete je preko ­nje­ga zdravstveno osigurano.

BOŽIĆNICA

Članak 70.

1. Zaposlenicima u javnim službama pripada pravo na isplatu godiš­nje
nagrade za božićne blagdane u jednakom iznosu (božićnica).

2. O visini božićnice Vlada RH i sindikati javnih službi pre­govarat će
svake godine u postupku donoše­nja Prijedloga Državnog proračuna.

NAKNADE PO OSNOVI
IZUMA I TEHNIČKOG UNAPREĐENJA

Članak 71.

1. Zaposleniku pripada pravo na naknadu za izum i tehničko unapređe­nje.

2. Naknada iz stavka 1. ovoga članka može biti određena u obliku
apsolutnog iznosa ili u obliku udjela od ostvarenog učinka izuma i tehničkog
unapređe­nja.

3. Naknada mora biti razmjerna učinku koji poslodavac ima od izuma ili
tehničkog unapređe­nja odnosno učinku koji se stvarno može očekivati, s time da
mora iznositi najma­nje 10% vrijednosti ostvarenog ili očekivanog učinka.

4. O naknadi iz prethodnih stavaka ovoga članka zaposlenik i poslodavac
zak­ljučit će posebni ugovor.

OSIGURANJE

Članak 72.

Poslodavac je dužan osigurati radnike od pos­ljedica nesretnog slučaja
za vrijeme obav­lja­nja rada kao i u slobodnom vremenu tijekom 24 sata.

PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA I SINDIKALNIH POVJERENIKA

OBAVIJEST O IZBORU SINDIKALNOG PREDSTAVNIKA

Članak 73.

Sindikat je dužan obavijestiti poslodavca o izboru ili imenova­nju
sindikalnih povjerenika i drugih sindikalnih predstav­nika.

PRAVA SINDIKALNIH PREDSTAVNIKA I POVJERENIKA

Članak 74.

1. Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku omogućiti
neophodan pristup radnim mjestima u svrhu obnaša­nja ­nje­gove dužnosti, te
radi omogućava­nja uvida u podatke i isprave u svezi s ostvariva­njem i
zaštitom prava zaposlenika u vrijeme i na način koji ne šteti djelotvornosti
poslova­nja.

2. Poslodavac također treba
sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku, osigurati informacije koje su
bitne za gospodarski položaj zaposlenika kao što su prijedlozi odluka i
pravilnika o radu kojima se re­guliraju prava i obveze iz radnog odnosa,
prijedlozi poslovnih i razvojnih odluka koje utječu na ekonomski i socijalni
položaj zaposlenika.

3. Poslodavac je dužan
primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika,
po mogućnosti odmah ali najkasnije u roku tri dana.

4. Poslodavac je dužan u
pisanoj formi odgovoriti na svaki dopis sindikalnog povjerenika, odnosno
sindikalnog predstavnika.

5. Sindikalni predstavnik,
odnosno povjerenik ne smije biti spriječen ili ometan u obnaša­nju svoje
dužnosti ako djeluje u skladu sa zakonom i ovim ugovorom.

6. Prava iz prethodnih
stavaka ovog članka pripadaju jednako sindikalnom povjereniku kao i sindikalnim
predstavnicima koji nisu zaposleni kod tog poslodavca.

7. Sindikalni predstavnik
dužan se pred poslodavcem predstaviti odgovarajućom punomoći ili iskaznicom.

8. Oz­ljeda sindikalnog
povjerenika prilikom obav­lja­nja duž­nosti radničkog *(u da­ljem tekstu:
zaposleničkog)* vijeća i službenog puta u svezi te dužnosti, smatra se oz­ljedom
na radu kod poslodavca.

PREDSTAVNICI ZAPOSLENIČKIH VIJEĆA ODNOSNO SINDIKATA U UPRAVNIM VIJEĆIMA

Članak 75.

1. U upravnim tijelima ustanova javnih službi (tijelima koja imaju
upravne ili nadzorne ovlasti), najma­nje jedan član mora biti predstavnik
zaposlenika.

2. Predstavnika zaposlenika u upravnim tijelima imenuje i opoziva
zaposleničko vijeće.

3. Ako kod poslodavca nije uteme­ljeno zaposleničko vijeće, predstavnika
zaposlenika imenuje i opoziva sindikat.

4. Predstavnici zaposlenika sudjeluju ravnopravno u radu upravnog vijeća
bez prava glasa.

POVJERENIK ZAŠTITE NA RADU

Članak 76.

1. U provođe­nju mjera zaštite na radu povjerenik ima pravo i obvezu
osobito:

– sudjelovati u planira­nju
mjera za unapređiva­nje rada,

– biti informiran o svim
promjenama od utjecaja na sigurnost i zdrav­lje zaposlenika,

– primati primjedbe
zaposlenika na primjenu propisa i provođenje mjera na radu,

– pozvati inspektora zaštite
na radu kada ocijeni da su ugroženi život i zdrav­lje zaposlenika, a poslodavac
to propušta ili odbija učiniti,

– školovati se za obav­lja­nje
poslova zaštite na radu, stalno proširivati i unapređivati svoje zna­nje,
pratiti i prikup­ljati informacije odgovarajuće za rad na siguran način,

– svojom aktivnošću poticati
ostale zaposlenike na rad na siguran način.

2. Naknada za rad povjerenika
za zaštitu na radu iznosi najma­nje 2 radna sata tjedno uz naknadu plaće
tijekom svake kalendarske godine u tijeku traja­nja mandata.

3. Ukoliko u ustanovi nije
izabran povjerenik zaštite na radu sva prava i obveze u odnosu na zaštitu zdrav­lja
i sigurnosti na radu može preuzeti sindikalni povjerenik.

4. Posebnosti rada
povjerenika za zaštitu na radu kao i tjednu naknadu plaće utvrdit će se
kolektivnim ugovorima za pojedine javne službe.

SINDIKALNE AKTIVNOSTI I SASTANCI

Članak 77.

1. Poslodavac je sindikalnom predstavniku odnosno sindikalnom
povjereniku ili članovima povjereništva dužan omogućiti da sindikalne
aktivnosti obav­lja u radno vrijeme na način i u opse­gu koji ovisi o veličini
i organizaciji rada ustanove, a koji ne šteti obav­lja­nju službe.

2. Članovi povjereništva
sindikata imaju pravo održati sindikalne sastanke u radno vrijeme ustanove,
vodeći računa da se sastanci organiziraju u vrijeme i na način koji ne šteti
djelotvornosti poslova­nja ustanove.

3. Svi članovi sindikata
ustanove imaju pravo jednom u 6 mjeseci održati sindikalni skup u radno vrijeme
ustanove, o čemu trebaju obavijestiti poslodavca, pazeći da se sastanak
organizira u vrijeme i na način koji najma­nje narušava redovno poslova­nje
ustanove.

4. Sindikalni povjerenik
odnosno članovi sindikalnog povje­re­ništva imaju pravo na plaćeni dopust za
sindikalne tečajeve, seminare, kongrese i konferencije u traja­nju od ukupno 10
dana godiš­nje.

UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 78.

1. Poslodavac je dužan bez naknade, osigurati za rad sindikata najma­nje
s­ljedeće uvjete:

– jednu prostoriju za rad
sindikata u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući prostor za održava­nje
sastanaka, neovisno o broju sindikata koji djeluju u ustanovi, a raspored
korište­nja prostorije određuje se sukladno broju plaćenih sati rada na koje
pojedini sindikat ima pravo u zaposleničkom vijeću;

– pravo na korište­nje
telefona, telefaksa i drugih tehničkih sredstava i opreme u mjeri nužnoj za
ostvariva­nje sindikalne aktivnosti;

– slobodu podjele tiska,
sindikalnog izvješćiva­nja i oglašava­nja na oglasnim pločama sindikata za
redovne sindikalne aktivnosti, u vrijeme i na način koji ne šteti obav­lja­nju
službe;

– slobodu podjele tiska,
izvješćiva­nja i oglašava­nja i na drugim mjestima u vrijeme štrajka, odnosno
provođe­nja drugih sredstava pritiska;

– oglasne ploče o svom trošku
na mjestu dostupnom najve­ćem broju zaposlenika;

– obračun sindikalne
članarine i drugih obustava preko isplatnih lista prilikom obračuna plaća i
doznačiva­nja članarine na račun sindikata, a teme­ljem pisane izjave člana
sindikata.

2. U slučaju kad sindikalni
povjerenik obav­lja sindikalne aktivnosti u punom radnom vremenu, a zbog
prirode ­nje­gova posla te aktivnosti nije moguće obav­ljati na ­nje­govom
mjestu rada, poslodavac će mu u pravilu osigurati drugi odgovarajući prostor za
obav­lja­nje sindikalnih aktivnosti.

3. Poslodavac će se
suzdržavati od svakoga či­nje­nja ili propušta­nja či­nje­nja kojim bi pojedini
sindikat u ustanovi bio doveden u povlašteni ili podređeni položaj.

4. U slučaju spora o korište­nju
uvjeta za rad sindikata nužnih za ostvariva­nje sindikalnih aktivnosti, spor će
biti povjeren arbitraži GSV-a, odnosno Ureda za socijalno partnerstvo.

ZAŠTITA SINDIKALNOG POVJERENIKA

Članak 79.

1. Sindikalnog povjerenika
bez suglasnosti sindikata poslodavac ne smije otpustiti, premjestiti na nepovo­ljnije
mjesto rada, premjestiti ga u sklopu iste ili druge ustanove, niti na bilo koji
drugi način staviti u nepovoljniji položaj.

2. Najveći broj sindikalnih povjerenika
koji uživa zaštitu iz Zakona o radu i ovoga Ugovora, određuje se:

– prema broju članova
sindikata – u slučaju kada je u ustanovi izabrano zaposleničko vijeće;

– prema ukupnom broju
zaposlenih u ustanovi – u slučaju kada zaposleničko vijeće nije izabrano.

3. Suglasnost za otkaz i
suglasnost iz stavka 1. ovoga članka daje osoba određena statutom sindikata, a
ako nije određena onda predsjednik sindikata ili osoba koju on ovlasti.

ZAMJENA ZAPOSLENIČKIH VIJEĆA SINDIKATOM

Članak 80.

1. Ako zaposleničko vijeće nije izabrano, ­nje­ga ustrojava sindikat
koji preuzima sva ­nje­gova prava i ovlasti u skladu sa Zakonom o radu, kao i
prava iz članka 143. stavaka 1. do 3. Zakona o radu.

2. Broj sindikalnih povjerenika zaposleničkog vijeća koje­g ustrojava
sindikat, ne može biti veći od broja članova zaposle­ničkog vijeća da je ono
bilo izabrano.

3. Sindikalnog povjerenika koji ima ovlasti zaposleničkog vijeća može u
dijelu tih ovlasti zamijeniti sindikalni predstavnik koji nije zaposlen u
ustanovi pod uvjetom da je sindikat obavijestio poslodavca o toj osobi i da joj
je povjerenik prenio u pisanoj formi određenu ovlast zaposleničkog vijeća.

4. Kada zamje­njuju zaposleničko vijeće sindikalni povjerenik odnosno
drugi članovi tako ustrojenog zaposleničkog vijeća, imaju pravo na naknadu
plaće u skladu sa Zakonom o radu a koja se utvrđuje prema broju članova koje bi
imalo zaposleničko vijeće da je bilo izabrano.

5. U ustanovi s ma­nje od 20 zaposlenih, samo sindikalni povjerenik
najreprezentativnije­g sindikata ima pravo na 2 sata rada tjedno uz naknadu
plaće.

POVRAT NA RAD

Članak 81.

1. Čelnik sindikata koji je na tu funkciju izabran iz radnoga odnosa kod
poslodavca, a koju obav­lja profesionalno, ima se pravo nakon prestanka te
funkcije vratiti na rad na iste poslove, a ako tih poslova više nema onda na
odgovarajuće poslove u okviru ­nje­gove stručne spreme.

2. O namjeni povratka na rad, osobe iz stavka 1. ovoga članka trebaju
obavijestiti poslodavca u roku od 30 dana od prestanka funkcije.

ZAPOSLENIČKO VIJEĆE I ŠTRAJK

Članak 82.

Članovi zaposleničkih vijeća, koji su članovi sindikata odnosno
sindikalni povjerenici, mogu obav­ljati sve sindikalne aktivnosti uk­ljučujući
i organizira­nje štrajka, ali ne u ime zaposleničkog vijeća već isk­ljučivo u
ime sindikata.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 83.

1. Vlada RH osigurat će na primjeren način, uk­ljučivo zakonodavnim i
institucionalnim mjerama, sudjelova­nje predstavnika zaposlenika u upravnim
tijelima javnih ustanova.

2. Potpisnici ugovora zajedno će utvrditi listu ustanova u kojima će se
primijeniti odredbe čl. 74. ovoga članka.

Članak 84.

Pre­govaračke strane su suglasne da će pristupiti pre­govorima o sklapa­nju
kolektivnih ugovora djelatnosti i otpočeti pre­govore o posebnim uvjetima rada,
7 dana nakon potpisiva­nja ovog ugovora.

Članak 85.

Iznosi materijalnih prava iz članaka 46., 58., 59., 60., 61., 68., 69. i
70. ugovoreni su u neto iznosima.

Članak 86.

1. Vlada RH obvezuje se od 1. siječ­nja 2002., u surad­nji i dogovoru sa
sindikatima javnih službi, pristupiti sustavnoj analizi i usporedbi plaća
unutar javnih službi i određenih kate­gorija s prosječnim plaćama u zem­lji, s
plaćama u privredi, a osobito u privredi koja se nalazi u državnom vlasništvu,
obvezujući se do 1. srp­nja 2002. kvantificirati i razraditi dinamiku ukla­nja­nja
eventualnog zaostaja­nja plaća od siječ­nja 2000., i prije, za sve one službe,
dijelove službi, i kate­gorije zva­nja i stručnih sprema za koje se na teme­lju
statističkih podataka utvrdi ­njihov neprimjereni relativni položaj.

2. Vlada RH obvezuje se u dogovoru sa sindikatima javnih službi odrediti
i zaštititi primjerenu relativnu cijenu rada u javnim službama sukladno
dogovorenim prioritetima RH.

VLADA REPUBLIKE             SINDIKATI

HRVATSKE                            Sindikat hrvatskih učite­lja

zamjenik
premijera                    **Dalimir
Kuba,** v. r.

**dr.
Goran Granić,** v. r.Nezavisni
sindikat znanosti
                                                i
visokog obrazova­nja

**prof.
dr. Zvonimir Šikić,** v. r.

                               Sindikat
zaposlenika
                               u socijalnoj
skrbi Hrvatske

**Radoslav
Golac,** v. r.

                               Samostalni
sindikat radnika
                               u
djelatnostima zdravstva, MIO

                               i
socijalne zaštite Hrvatske

**Spomenka
Avberšek,** v. r.

                               Nezavisni
sindikat zaposlenika
                               u sred­njim
školama

**Andrija
Pu­ljević,** v. r.

                               Hrvatski
sindikat djelatnika
                               u kulturi

**Ferdo
Boban,** v. r.

                               Hrvatski
strukovni sindikat
                               medicinskih
sestara

                               – medicinskih
tehničara

**Zrinka
Blažičević,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 3/2002-122