## Metodološke osnove za Nacionalnu klasifikaciju djelatnosti - NKD

### NN 12/1997 (5.2.1997.), Metodološke osnove za Nacionalnu klasifikaciju djelatnosti - NKD

# **DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU**

I. Na temelju članka 12. Zakona o državnoj statistici ("Narodne
novine" broj 52/94) Državni zavod za statistiku određuje:

## **METODOLOŠKE OSNOVE ZA NACIONALNU KLASIFIKACIJU DJELATNOSTI - NKD1**

1. POJAM I DEFINICIJA KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI

Pod djelatnošću se podrazumijeva kombinacija resursa kao što su oprema,
rad, tehnika proizvodnje, informativne mreže ili proizvodi čiji je rezultat
određena roba ili usluge. Djelatnost je određena inputom proizvoda (dobara
ili usluga), proizvodnim procesom i outputom proizvoda.

Klasifikacija djelatnosti je jedan od osnovnih statističkih normativa
koji se koristi pri evidentiranju, prikupljanju, obradi, analizi, diseminaciji
i prikazivanju podataka važnih za stanje određenog gospodarstva, te za
analizu i usmjeravanje društvenog i gospodarskog razvoja i njegovih strukturnih
promjena.

Prema klasifikaciji djelatnosti razvrstavaju se poslovni subjekti po
djelatnostima koje obavljaju sukladno propisima.

Osnovni kriterij za razvrstavanje poslovnih subjekata mora biti funkcionalan.
To znači, da se poslovni subjekti razvrstavaju u svoju glavnu djelatnost,
prema djelatnosti koju stvarno obavlja a ne prema vlastitom ustrojstvenom
obliku, statusu, vlasništvu, načinu proizvodnje i slično.

Klasifikacija djelatnosti razlikuje se od dosadašnjih klasifikacija
prvenstveno po sadržaju jer izražava dostignutu razinu gospodarstva i segmente
njegove podjele rada.

Kao posljedica gospodarskog i ukupnoga tehnološkog i tehničkog procesa
javljaju se nove djelatnosti, a istovremeno postepeno nestaju postojeće
djelatnosti. To zahtjeva potrebne povremene revizije klasifikacije djelatnosti.

2. PREGLED RAZVOJA KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI U REPUBLICI HRVATSKOJ

- Prva Privremena klasifikacija djelatnosti u Republici Hrvatskoj prihvaćena
1947. i koristila se do 1962. godine.

- Od 1962. godine upotrebljava se kao sastavni dio Pravilnika o razvrstavanju
korisnika društvene imovine prema njihovim djelatnostima, Nomenklatura
za razvrstavanje gospodarskih i drugih organizacija te državnih organa
prema djelatnostima koristila se i bila je na snazi uz određene manje promjene
i dopune do 1976. godine.

Jedinstvena klasifikacija djelatnosti primjenjuje se od 1. 1. 1977.
do 31.12. 1995.

3. RAZLOZI ZA UVOĐENJE NACIONALNE KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI

Na temelju obavljenoga istraživačkog rada2 projektnog tima
u Državnom zavodu za statistiku i cjelokupne analize rezultata zaključeno
je da je neophodno promijeniti Jedinstvenu klasifikaciju djelatnosti, iz
slijedećih razloga:

- Jedinstvena klasifikacija djelatnosti unatoč izvršenim izmjenama i
dopunama temelji se na institucionalnim rješenjima koja nisu sukladna sustavu
tržišnog gospodarstva Republike Hrvatske.

- Područja djelatnosti JKD-a definirana su u skladu s materijalnim konceptom
proizvodnje u kojem su definirane kao proizvodne djelatnosti one čiji je
rezultat vidljiv samo u materijalnom obliku, tj. u obliku proizvoda ili
proizvodnih usluga.

- U primjeni JKD-a ponekad je bio korišten i institucionalni kriterij
razvrstavanja poslovnih subjekata. To znači da je bilo moguće da poslovni
subjekti, koji obavljaju istovrsnu djelatnost, budu razvrstani u različite
djelatnosti s obzirom na njihov institucionalni ili ustrojstveni oblik.

- Posljedica primjene institucionalnoga načela u JKD-u bila je da razvrstavanje
pojedinih poslovnih subjekata u određenu podskupinu djelatnosti često nije
odražavalo stvarno stanje, a razvrstavanje u određenu djelatnost u mnogočemu
je određivalo uvjete njihovoga poslovanja.

- Uz to JKD ni na najvišoj razini djelatnosti nije usporediv niti s
jednim do sada važećim međunarodnim standardnim klasifikacijama djelatnosti,
što ima za posljedicu neusporedivost mnogih nacionalnih statističkih podataka
sa statističkim podacima drugih država i međunarodnih organizacija.

4. CILJ I ZNAČAJ UVOĐENJA NACIONALNE KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI

Cilj je uspostavljanje integralnog sustava statističkih klasifikacija
koji će omogućiti:

- kakvoću i bolje korištenje podataka u području ekonomskih analiza

- jednostavnije i lakše sporazumijevanje ne samo među statističarima
nego i nositeljima gospodarske politike, poduzetnicima, znanstvenicima
i svim drugim korisnicima statističkih podataka

- temelj za izgradnju učinkovitoga interresornog informacijskog sustava

- efikasnijeg i ekonomičnijeg davanja podataka

- kvalitetnu međunarodnu usporedivost podataka.

NACE Rev. 1 sukladan je s međunarodnom standardnom klasifikacijom djelatnosti
Ujedinjenih naroda ISIC Rev. 3. do razine skupina (60 odjeljaka).

NACE Rev. 1. je klasifikacija djelatnosti koja odražava strukturu razvijenih
tržišnih gospodarstava. Klasifikacija gospodarskih djelatnosti polazi od
razvrstavanja poslovnih subjekata djelatnosti koje one stvarno obavljaju
u gospodarskom procesu.

Zbog različitih nacionalnih struktura i potreba nacionalnih ekonomija
Uredba Savjeta EU-a, broj 3037/90 i 761/93 dozvoljava mogućnost zemljama
članicama EU da, radi zadovoljavanja nacionalnih potreba, zadrže ili uključe
dodatno raščlanjivanje razreda svojih nacionalnih klasifikacija djelatnosti.
U Republici Hrvatskoj postojala je potreba za dodatnim raščlanjivanjem
razreda na petoj razini (na podrazrede). Prema tome Nacionalna klasifikacija
djelatnosti ima 65 podrazreda.

Nacionalna klasifikacija djelatnosti odražava gospodarsku i društvenu
strukturu kao i nacionalne potrebe Republike Hrvatske.Raščlanjivanje razreda
temelji se na načelu homogenosti vlastitoga gospodarskog i tehnološkog
razvoja pri čemu su uzete u obzir i hrvatske posebnosti.

Revizija Nacionalne klasifikacije djelatnosti regulirat će se Programom
statističkih istraživanja Republike Hrvatske.

Nacionalna klasifikacija djelatnosti temelj je za izgradnju informatičke
infrastrukture gospodarskih djelatnosti s osnovnim bazama podataka.

Primjenom Nacionalne klasifikacije osigurava se kompatibilnost podataka
sa svim zemljama, a poglavito sa zemljama članicama EU i mogućnost za razmjenu
podataka s međunarodnim institucijama.

5. SUSTAV OZNAKA NACIONALNE KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI

Nacionalna klasifikacija djelatnosti ima 17 područja, 31 potpodručja,
60 odjeljaka, 222 skupine, 503 razreda i 568 podrazreda.

Tablica 1. HIJERARHIJA RAZINA NACIONALNE KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
             Hijerarhija razina Nacionalne klasifikacije djelatnosti
_____________________________________________________________________________________

razina                   brojčane i             oznake                  UKUPNO
raščlanjenosti           slovne oznake
_____________________________________________________________________________________

područje                   A-Q                jednoslovne                17

potpodručje              CA - DN              dvoslovne                  31

odjelja                   01 - 99             dvoznamenkaste             60

skupina                 01.1 - 99.0           troznamenkaste            222

razred                 01.11 - 99.00          četveroznamenkaste        503

podrazred             01.11.1 - 99.00.0       peteroznamenkaste         571
_____________________________________________________________________________________

```

***Šifarski sustav Nacionalne klasifikacije djelatnosti (prikazan
je u tablici 2.) obuhvaća:***

*- prvi stupanj* - **područje** (section), označen jednoslovnom
abecednom šifrom

*- međustupanj* - **potpodručje** (subsection), označen dvoslovnom
abecednom šifrom

*- drugi stupanj* - **odjeljak** (division), označen dvoznamenkastom
brojčanom šifrom

*- treći stupanj* - **skupinu** (group), označen troznamenkastom
brojčanom šifrom

*- četvrti stupanj* - **razred** (class), označen četveroznamenkastom
brojčanom šifrom

*- peti stupanj* - **podrazred** (subclass), označen peteroznamenkastom
brojčanom šifrom.

*Tablica 2*. STRUKTURA NACIONALNE KLASIFIKACIJE DJELATNOSTI

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
         PODRUČJA                                         Broj

                                     _____________________________________________________
                                        potpod-         odje-   sku-    raz-    podra-
                                        ručja           ljaka   pina    reda    zreda
__________________________________________________________________________________________

        UKUPNO                          31              60      222     503     571
__________________________________________________________________________________________

A Popljoprivreda, lov i šumarstvo        1               2        6      14      19
__________________________________________________________________________________________

B Ribarstvo                              1               1        1       2       4
__________________________________________________________________________________________

C Rudarstvo i vađenje                    2               5       13      16      16
__________________________________________________________________________________________

D Prerađivačka industrija               14              23      103     241     254
__________________________________________________________________________________________

E Opskrba električnom energijom,
  plinom i vodom                         1               2        4       4       4
__________________________________________________________________________________________

F Građevinarstvo                         1               1        5      17      18
__________________________________________________________________________________________

G Trgovina na veliko i na malo;
  popravak motornih vozila i moto-
  cikla te predmeta za osobnu
  uporabu i kućanstvo                    1               3       9       77       97
__________________________________________________________________________________________

H Hoteli i restorani                     1               1       5        9       12
__________________________________________________________________________________________

I Promet, skladištenje i veze            1               5      14       21       32
__________________________________________________________________________________________

J Financijsko posredovanje               1               3       5       12       13
__________________________________________________________________________________________

K Poslovanje nekretninama,
  iznajmljivanje i poslovne usluge       1               5       23       37      39
__________________________________________________________________________________________

L Javna uprava i obrana;
  obvezno socijalno osiguranje           1               1       3       10       15
__________________________________________________________________________________________

M Obrazovanje                            1               1       4        6        7
__________________________________________________________________________________________

N Zdravstvena zaštita
  i socijalna skrb                       1               1       3        7        8
__________________________________________________________________________________________

O Ostale društvene, socijalne
  i osobne uslužne djelatnosti           1               4      12       28       31
__________________________________________________________________________________________

P Privatna kućanstva sa
  zaposlenim osobljem                    1               1       1        1        1
__________________________________________________________________________________________

Q Izvanteritorijalne organizacije
  i tijela                               1               1       1        1       1
__________________________________________________________________________________________

```

6. DEFINICIJE I PRAVILA

Klasifikacijski sustav djelatnosti ovisi o primjeni propisanih opisa
djelatnosti i statističkih jedinica koje se razvrstavaju u tu djelatnost.

6.1 DEFINICIJE DJELATNOSTI

**Djelatnost** (*activity*) je kombinacija resursa kao što su
oprema, rad, tehnike proizvodnje, informacijske mreže ili kombinacija proizvoda
kojoj je rezultat stvaranje specifičnih roba ili usluga. Djelatnost određuju
input proizvoda (roba ili usluga), proizvodni proces i output proizvoda.

U praksi većina proizvodnih jedinica obavlja više različitih djelatnosti,
stoga je potrebno odrediti *glavnu, sporednu i pomoćnu djelatnost.*

**Glavna djelatnost** (*principal activity*) određuje se ***top
down*** metodom (vidi Primjer uz toč. 6.6) kao djelatnost koja najviše
doprinosi cjelokupnoj dodanoj vrijednosti jedinice promatranja. Kod tako
određene glavne djelatnosti nije neophodno da ona ima udjel veći od uključujući
50 % ukupne dodane vrijednosti te jedinice.

**Sporedna djelatnost** (*secondary activity*) je svaka druga
djelatnost neke jedinice kojom se proizvode robe ili usluge.

Glavne i sporedne djelatnosti obično se obavljaju uz potporu brojnih
**pomoćnih djelatnosti** (*ancillary activities*) kao što su računovodstvo,
prijevoz, skladištenje, nabava, promidžba prodaje, popravak i održavanje
itd. Stoga su pomoćne djelatnosti one koje se obavljaju za glavne proizvodne
djelatnosti nekog entiteta, osiguravajući **netrajnu** (*non-durable*)
robu ili usluge za potrebe tog entiteta.

Međutim, ako se glavne i sporedne djelatnosti statističke jedinice i
uz nju vezane *pomoćne djelatnosti* (npr. računski centar) ne obavljaju
na istom zemljopisnom području, potrebno je o tim jedinicama prikupiti
posebne podatke, kako bi se osigurali podaci na razini zemljopisnih područja.

*Pomoćna djelatnost* **mora** zadovoljiti sljedeće **uvjete**:

a) da se obavlja samo za jedinicu kojoj pripada tj. proizvedena roba
i usluge ne smiju se prodavati na tržištu;

b) da se obavlja slična djelatnost u sličnom rasponu u sličnim proizvodnim
jedinicama;

c) da obavlja usluge ili u iznimnim slučajevima proizvodi netrajnu robu,
koja nije dio finalnog proizvoda te jedinice (npr. priručni sitni alat
ili građevinske skele);

d) da pridonosi tekućim troškovima jedinice, a ne bruto investicijama
u fiksne fondove (gross fixed capital formation).

Sljedeće se djelatnosti unatoč gornjoj definiciji, **ne mogu** smatrati
*pomoćnim djelatnostima*:

a) proizvodnja roba ili obavljen rad koji je dio investicija fiksnih
fondova (*fixed capital formation*), posebno izgradnja za vlastite
potrebe. To je u skladu s metodom upotrebljenom u NKD-u gdje se jedinice
koje obavljaju izgradnju za vlastite potrebe, razvrstane u djelatnost građevinarstva
ako su podaci raspoloživi;

b) proizvodnja ćiji se značajni dio prodaje na tržištu, čak iako se
dio utroši u svezi s glavnim ili sporednim djelatnostima;

c) proizvodnja robe koja kasnije postaje sastavni dio outputa glavne
ili sporedne djelatnosti - npr. proizvodnja kutija, kontejnera itd., za
pakiranje proizvoda u odjelu istog poduzeća;

d) proizvodnja energije (elektrana ili toplana) čak i kad se ona cjelokupna
upotrijebi za glavnu ili sporednu djelatnost nadređene jedinice;

e) kupnja robe za preprodaju u neizmijenjenom stanju;

f) istraživanje i razvoj. Ove djelatnosti nisu jako raširene i ne pružaju
usluge koje se koriste u tekućoj proizvodnji.

U svim tim slučajevima, ukoliko za te djelatnosti postoje raspoloživi
podaci, treba ih se izdvojiti u posebne jedinice, tzv. jedinice prema vrsti
djelatnosti - JVD, te ih razvrstati u djelatnost koju stvarno obavljaju.

6.2 DJELATNOSTI OPISANE PROIZVODIMA

Bilo koja razina klasifikacije gospodarskih djelatnosti može biti opisana
s outputom njezinih karakterističnih roba i usluga. Međutim, uvijek treba
prvo uzeti u obzir opis djelatnosti, jer je u nekim slučajevima, proces
ili sirovina, a ne sam proizvod, to na temelju čega je klasifikacija djelatnosti
definirana. Stoga se u svakodnevnoj statističkoj praksi treba koristiti
Klasifikacijom proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske - KPD3koja određuje karakteristične proizvode pojedinačnih djelatnosti.

6.3 TRŽIŠNE I NETRŽIŠNE DJELATNOSTI

U NKD-u kriterij tržišnih i netržišnih djelatnosti nije uzet u obzir,
kao što je bio u JKD-u, iako i u NKD-u postoje neki podrazredi koji su
u pravilu netržišni (npr. određeni podrazredi odjeljka 75), kao i podrazredi
djelatnosti koje mogu biti i tržišne i netržišne.

6.4 DEFINICIJE STATISTIČKIH JEDINICA

Potreban je širok raspon informacija da bi se stvorila cjelovita statistička
slika neke industrijske djelatnosti. Ustrojstvena razina na kojoj je moguće
prikupiti podatke, varira u odnosu na vrstu podataka. Na primjer, podaci
o profitu nekog trgovačkog društva mogu biti raspoloživi samo iz jedne
središnje zemljopisne lokacije u odnosu na nekoliko različitih lokacija,
dok podaci o prodaji proizvoda mogu biti raspoloživi za svaku izdvojenu
lokaciju. Stoga da bi se na zadovoljavajući način moglo promatrati i analizirati
podatke, **neophodno je definirati obitelj statističkih jedinica** *(family
of statistical units).* One čine sastavne dijelove za razvrstavanje
u odgovarajuću klasifikaciju s obzirom na podatke koji se trebaju prikupiti.

Različite vrste statističkih jedinica koriste se za različite potrebe,
ali **svaka je jedinica poseban entitet** koji je definiran tako da
ga je moguće prepoznati i odrediti, te izbjeći zamjenjivanje s bilo kojom
drugom vrstom jedinice. To može biti prepoznatljiva pravna ili fizička
jedinica ili, kao u slučaju jedinice homogene proizvodnje, statistička
analitička konstrukcija.

***A. Statističke jedinice za promatranje i analizu sustava
promatranja***

Cjelovito praćenje zakonitosti i pravila koji vladaju u tržišnom gospodarstvu,
zahtijeva definiranje statističkih standarda koji se primjenjuju pri identifikaciji
statističkih jedinica te u prikupljanju, prijenosu i objavljivanju nacionalnih
statističkih podataka s ciljem da se proizvedu pouzdani i međunarodno usporedivi
podaci koji će biti raspoloživi poduzećima, financijskim institucijama,
vladama i svim ostalim subjektima na unutrašnjem tržištu, za potrebe analiza
i dr. Iz tih razloga temeljni je uvjet da sve statistike upotrebljavaju
zajedničke definicije statističkih jedinica, kako bi bilo moguće osigurati
cjelovite pouzdane, brze i detaljne statističke informacije. Za to je važno
da statističke jedinice budu razvrstane prema NKD-u na isti način u svim
statističkim istraživanjima.

Ovim se utvrđuje popis statističkih jedinica zajedno s kriterijima za
uporabu, definicijama jedinica i objašnjenjima, koje je potrebno ugraditi
u statistički sustav zajedno s njihovom primjenom u statističkim istraživanjima
i statističkim registrima.

Definicije statističkih jedinica u sustavu proizvodnje upotrebljavaju
se u statističkim istraživanjima za identificiranje jedinica za prikupljanje,
prijenos, objavljivanje i analiziranje statističkih podataka u svezi s
NKD-om.

**Primjena ovih jedinica zahtijeva prijelazno razdoblje,** *tijekom
kojeg će se u statističkim istraživanjima, upotrebljavati i druge statističke
jedinice koje će biti što je moguće više usklađene s ovom metodologijom.*

***B. Statističke jedinice u sustavu proizvodnje i usluga***

*- Vrste statističkih jedinica*

*A. poduzeće*

*B. institucijska jedinica*

*C. skupina poduzeća*

*D. jedinica prema vrsti djelatnosti - JVD*

*E. jedinica homogene proizvodnje - JHP*

*F. lokalna jedinica*

*G. lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti - lokalni JVD*

*H. lokalna jedinica homogene proizvodnje - lokalni JHP*

*- **Kriteriji za definiranje statističkih jedinica***

Statističke jedinice definiraju se na temelju triju kriterija čija važnost
ovisi o vrsti jedinice na koju se odnose.

**I. Pravni, računovodstveni i ustrojstveni kriterij**

1. Da bi se mogle definirati jedinice koje će se moći prepoznati i odrediti
u gospodarskom sustavu, primjenjuje se **pravni ili institucijski kriterij**.
U nekim slučajevima pravno odvojene jedinice moraju biti grupirane zajedno
jer nisu samostalne u svojoj organizaciji. Za definiranje nekih vrsta jedinica
primjenjuju se i računovodstveni i financijski kriteriji.

2. Za formiranje statističkih jedinica poduzeća koriste se pravne jedinice
koje djelomično ili u cijelosti obavljaju proizvodnu djelatnost.

3. Pravne jedinice uključuju:

- pravne osobe čije je postojanje priznato zakonom neovisno o pojedincima
ili institucijama u čijem su vlasništvu ili čiji su članovi

- fizičke osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost, na osnovi vlastitog
prava.

4. Pravne jedinice čine, samostalno ili u kombinaciji s drugim jedinicama,
izvor za formiranje statističkih jedinica nazvanih poduzeća.

**II. Zemljopisni kriterij**

1. Jedinica se može identificirati zemljopisno. Razlikuju se lokalna,
regionalna6, nacionalna, europska i svjetska područja.

2. Lokalna razina ovdje znači teritorij koji odgovara "najmanjem
administrativnom području": u Hrvatskoj "grad/općina ",
a na primjer u Njemačkoj "gemeinde", u Francuskoj "commune"
i u Velikoj Britaniji "ward".

3. Jedinice za promatranje i analizu definirane su na takav način da
omogućavaju određivanje podataka po svim teritorijalnim razinama Republike
Hrvatske, te priključivanje podacima europskoga i svjetskoga područja.

4. Primjena zamljopisnih kriterija mora omogućiti objedinjavanje podataka
i spriječiti dupliciranje i neobuhvaćenost podataka.

**III. Kriterij djelatnosti**

1. Smatra se da djelatnost proizvodnje - nadalje "*djelatnost*"
- postoji, kada se međusobno udruže resursi kao što su oprema, rad, proizvodna
tehnika, mreže podataka i kombinacija proizvoda, što rezultira stvaranjem
specifičnih roba ili usluga. Djelatnost je definirana kao input proizvoda
(roba ili usluga), proizvodni proces i output proizvoda.

2. *Djelatnosti* su definirane određenim razinama NKD-a.

3. Ako jedinica obavlja više od jedne *djelatnosti*, sve djelatnosti
osim pomoćnih, poredane su prema udjelu u bruto dodanoj vrijednosti. Prema
troškovima koje generiraju razlikuju se glavne i sporedne djelatnosti.

4. Ako za razvrstavanje nisu raspoloživi podaci za *dodanu vrijednost*,
upotrebljavaju se drugi kriteriji, kao npr. zaposlenost, platna lista,
promet i aktiva (assets), kako bi se dobila najbliža moguća aproksimacija.

5. Jedinice se razvrstavaju prema *djelatnostima* koje obavljaju.
Ako jedna djelatnost ima udjel veći od 50 % dodane vrijednosti, time je
određeno njezino razvrstavanje. U svim ostalim slučajevima primjenit će
se i pravila za razvrstavanje po top down metodi. Razvrstavanje se provodi
po fazama, od najviše razine agregacije kao što je područje (jednoslovna
oznaka), preko odjeljka (dvoznamenkasta brojčana oznaka), skupine (troznamenkasta
brojčana oznaka) i razreda (četveroznamenkasta oznaka) do podrazreda (peteroznamenkasta
brojčana oznaka).

*Razvrstavanje na svakoj razini mora biti sukladno s prethodnom razinom.*

6. Pojam *pomoćnih djelatnosti* definiran je u dodatnim objašnjenjima
ovih metodoloških osnova.

*- Definiranje jedinica i objašnjenja svake statističke jedinice*

**A. Poduzeće** *(Enterprise)*

Poduzeće je najmanja kombinacija pravnih jedinica koja čini organizacijsku
jedinicu za proizvodnju roba ili usluga. Ima određen stupanj autonomije
pri odlučivanju, posebno pri raspoređivanju vlastitih resursa. Poduzeće
obavlja jednu ili više djelatnosti na jednoj ili više lokacija. Poduzeće
može biti samo jedna pravna jedinica.

*Objašnjenje:*

Ovako definirano *poduzeće* gospodarski je entitet koji, pod određenim
okolnostima, odgovara skupini od nekoliko pravnih jedinica. Neke pravne
jedinice, u stvari, obavljaju djelatnosti isključivo za druge pravne jedinice,
njihovo se postojanje može objasniti samo administrativnim razlozima (npr.
zbog poreza) i nemaju nikakav gospodarski značaj. Velik broj pravnih jedinica
bez ijednog zaposlenog također pripada ovoj kategoriji. U mnogim slučajevima
djelatnosti takvih pravnih jedinica smatraju se pomoćnim djelatnostima
za nadređenu pravnu jedinicu za koju obavljaju poslove, a kojoj moraju
biti pripojene da bi formirale poduzeće koje se koristi za gospodarsku
analizu.

**B. Institucijska jedinica** *(Institutional unit)*

Institucijska je jedinica osnovni centar za odlučivanje, koji karakterizira
jednoobraznost ponašanja i samostalnost kod odlučivanja u obavljanju njezine
glavne funkcije. Jedinica je institucijska ako je samostalna u odlučivanju
u odnosu na svoju glavnu funkciju i ako je nadležna za cjelovito računovodstvo.

- Jedinica je samostalna u odlučivanju o glavnoj funkciji ako je odgovorna
za odluke i djelatnosti koje obavlja.

- Jedinica je nadležna za kompletno računovodstvo kad vodi računovodstvo
za sve gospodarske i financijske transakcije koje se provode u računovodstvenom
razdoblju, kao i bilance aktive i pasive.

*Objašnjenje:*

1. U sektoru korporativnih poduzeća, poduzeće odgovara *institucijskoj
jedinici* koja se koristi u sustavu nacionalnih računa. Slične institucijske
jedinice također postoje u općoj upravi i sektoru privatnih neprofitnih
institucija. Institucijske jedinice u sektoru kućanstava obuhvaćaju sve
djelatnosti u kućanstvima, dok je pojam "poduzeće" rezerviran
isključivo za njihove proizvodne djelatnosti.

2. Primjena ovih *pravila* daje sljedeća rješenja za entitete koji
*nemaju obje karakteristike institucijske jedinice.*

(a) Kućanstva uvijek imaju samostalnost u odlučivanja i prema tome su
institucijske jedinice, čak iako ne vode cjelovito računovodstvo.

(b) Poduzeća koja ne vode cjelovito računovodstvo, pripajaju se institucijskim
jedinicama u čije je računovodstvu uključeno i njihovo.

(c) Entiteti koji, pri vođenju računovodstva, nemaju samostalnost u
odlučivanju u obavljanju njihove glavne funkcije pripajaju se jedinicama
koje ih kontroliraju.

(d) Entiteti koji zadovoljavaju definiciju institucijske jedinice, smatraju
se takvima čak iako ne objavljuju svoja financijska izvješća.

(e) Entiteti koji čine dio skupine poduzeća i koji vode cjelovito računovodstvo,
smatraju se institucijskim jedinicama, čak iako su dio svoje samostalnosti
u odlučivanju ustupili u praksi (ako ne i pravno), centralnom tijelu (holding
društvu) odgovornom za opće upravljanje skupinom. Holding društvo samo
za sebe smatra se institucijskom jedinicom, za razliku od jedinica kojima
upravlja.

3. Sljedeće jedinice su **institucijske jedinice**:

- *jedinice koje vode cjelovito računovodstvo i samostalne su u odlučivanju:*

(a) privatna i javna društva (*private and public companies*),
javne korporacije (*public corporations*);

(b) kooperative (*cooperatives*) i partnerstva (*partnerships*)
priznati kao samostalni pravni entiteti;

(c) javna poduzeća *(public enerprises*) koja su posebnim pravnim
propisima priznati kao samostalni pravni entiteti

(d) neprofitne institucije (*non-profit institucions*) priznate
kao samostalni pravni entiteti

(e) tijela opće uprave (*agencies of general government*).

- *jedinice koje vode cjelovito računovodstvo i koje u skladu s konvencijom
samostalno odlučuju:*

(f) kvazikorporacijska poduzeća (*quasi-corporate enterprises*):
poduzeća u vlasništvu jedne fizičke osobe (*sole proprietorships*),
partnerstva (*partnerships*) i javna poduzeća (*public enterprises*),
osim onih koji su navedeni u točkama (a), (b) i (c), ako je njihovo ekonomsko
i financijsko djelovanje različito od djelovanja njihovih vlasnika, a slično
je djelovanju korporacijskih poduzeća (*corporate enterprises*).

- *jedinice koje nisu obvezne voditi cjelovito računovodstvo, ali
samostalno odlučuju, u skladu s konvencijom*:

(g) kućanstva.

**C. Skupina poduzeća** *(Enterprise group)*

*Skupina poduzeća* je udruženje poduzeća, povezanih pravnim i/ili
financijskim vezama. Skupina poduzeća može imati više od jednog centra
odlučivanja, posebno za politiku proizvodnje, prodaje i profita. Može centralizirati
određene aspekte financijskoga upravljanja i oporezivanja. Ona čini gospodarski
entitet koji je ovlašten za odlučivanje, posebno u odnosu na jedinice koje
ju čine.

*Objašnjenje:*

1. Za određena promatranja i analize ponekad je potrebno proučiti veze
između određenih poduzeća i grupirati ona koja imaju međusobne čvrste veze.

2. Smatra se da postoji *skupina* kad 20 % kapitala ili glasova
ima ili kontrolira drugo poduzeće. Uzimaju se u obzir odredbe o ovlaštenjima
za imenovanje direktora, a uz financijski nadzor utvrđuje se i gdje se
kontrola stvarno nalazi.

3. Ova definicija nije pogodna za statističku analizu, jer *računovodstvene
skupine* ne konstituiraju međusobno isključive, dodatne skupine poduzeća.
Statistička jedinica poznata kao *skupina poduzeća* temeljena na konceptu
*računovodstvene skupine* treba se definirati primjenom sljedećih
dopunskih kriterija:

- potrebno je razmotriti računovodstvene skupine na najvišoj konsolidacijskoj
razini (*upravitelj skupine*)

- u skupinu poduzeća treba uključiti one jedinice čija su računovodstva
potpuno integrirana u konsolidirano društvo

- treba dodati jedinice s većinskom kontrolom čiji računi nisu uključeni
u sveukupnu konsolidaciju primjenom jednog od kriterija razlike u vrsti
djelatnosti ili maloj veličini

- ne uzimaju se u obzir privremene veze kraće od godine dana.

4. *Skupina poduzeća* je skup poduzeća koje nadzire upravitelj
skupine (group head). Upravitelj skupine je nadređena pravna jedinica koju
posredno ili neposredno ne nadzire nijedna druga pravna jedinica. Podružna
poduzeća (subsidiary enterprise) nadređenoga poduzeća (parent enterprise),
njihove su podružnice (subsidiaries). Međutim, postoje neki oblici kooperativnih
ili zajedničkih udruga gdje je nadređeno poduzeće u vlasništvu jedinica
skupine.

5. *Skupine poduzeća* često su povezane različitim odnosima kao
što su vlasništvo, kontroliranje različitih interesa i upravljanje. Te
su jedinice često povezane s jedinicama iz iste obitelji, sa nekoliko različitih
generacija. Jedinica skupina poduzeća često korespondira s konglomeratom
povezanim složenim odnosima i često obavlja širok raspon djelatnosti. Podskupine
se mogu identificirati unutar skupine poduzeća.

6. Korisno je prepoznati sve veze između upravitelja skupine i podređenih
poduzeća preko mreže podružnica i potpodružnica (sub-subsidiaries), jer
nam omogućava prikaz organiziranosti cijele skupine.

7. U pogledu različitih računovodstvenih uputa treba razlikovati među
temeljnim jedinicama skupine nefinancijska poduzeća od jedinica koje se
klasificiraju kao financijske institucije. U drugom slučaju treba razlikovati
jedinice koje su kreditne institucije i one koje su osiguravajuća poduzeća.
Neke skupine poduzeća protežu se cijelim svijetom, a treba ih analizirati
s nacionalnoga i međunarodnog aspekta.

8. Jedinica *skupine poduzeća* naročito je korisna za financijske
analize i proučavanje strategije poduzeća, no one su previše nestalne u
svojoj prirodi da bi se prihvatile kao središnje jedinice za promatranje
i analizu. To su poduzeća. Ona se koriste za prikupljanje i prikazivanje
određenih podataka.

**D. Jedinica prema vrsti djelatnosti - JVD** *(Kind-of-activity
unit - KAU)*

*Jedinicu prema vrsti djelatnosti - JVD* čine dijelovi poduzeća
koji pridonose izvođenju djelatnosti na razini podrazreda (peteroznamenakasta
brojčana oznaka) NKD-a. Ona odgovara jednoj operacijskoj potpodjeli poduzeća.
Informacijski sustav u poduzeću mora osigurati izračunavanje, za svaku
JVD, vrijednosti proizvodnje, međufazne potrošnje, troškova radne snage,
operativnih višaka i zaposlenosti, te bruto investicije u fiksne fondove
(*gross fixed capital formation*).

*Objašnjenje:*

1. *Jedinica prema vrsti djelatnosti - JVD* određena je za jedinicu
promatranja kako bi se poboljšala homogenost rezultata statističkih istraživanja
prema djelatnosti, kao i međunarodna usporedivost tih rezultata, dok se
na razini poduzeća mogu promatrati različite vrste horizontalne i vertikalne
integracije na nacionalnoj i međunarodnoj razini. Entiteti koji obavljaju
samo pomoćne djelatnosti za poduzeće kojem pripadaju, ne mogu se smatrati
samostalnom jedinicom prema vrsti djelatnosti.

2. *Jedinica prema vrsti djelatnosti - JVD* unutar pojedinog naslova
NKD-a može proizvesti proizvode izvan homogene grupe, na račun sporednih
djelatnosti povezanih s njima, a koje se ne mogu izdvojeno obraditi zbog
neraspoloživosti računovodstvenih podataka. Stoga jedinica prema vrsti
djelatnosti razvrstana na temelju glavne djelatnosti, ne mora proizvoditi
potpun output homogenih skupina specifičnih proizvoda, jer se isti proizvodi
mogu proizvesti u sporednim djelatnostima jedinice prema vrsti djelatnosti,
koja pripada nekom drugom naslovu u NKD-u.

3. Interno računovodstvo poduzeća (npr. profitni ili troškovni centri)
često se razvija prema srodnom kriteriju koji je sličan konceptu djelatnosti.
Ono omogućava davanje podataka na razini jedinice prema vrsti djelatnosti.

4. Svi troškovi pomoćnih djelatnosti poduzeća moraju se raspodijeliti
na glavne i sporedne djelatnosti, kao i na jedinice prema vrsti djelatnosti
koje se promatraju unutar poduzeća.

**E. Jedinica homogene proizvodnje - JHP** *(Unit of homogeneous
production - UHP)*

*Jedinica homogene proizvodnje - JHP*, okarakterizirana je jednom
djelatnošću koja je identificirana svojim homogenim inputom, procesom proizvodnje
i outputom. Proizvodi koji čine input i output, međusobno se razlikuju
po svojim fizičkim karakteristikama, po stupnju obrade i prema tehnici
proizvodnje, što ovisi o klasifikaciji proizvodnje. Jedinica homogene proizvodnje
može odgovarati institucijskoj jedinici ili njezinom dijelu, ali nikad
ne može pripadati dvjema različitim institucijskim jedinicama.

1. Za jasnu analizu proizvodnog procesa sustav nacionalnih računa prihvatio
je *jedinice homogene proizvodnje - JHP*, koje omogućavaju studiju
tehničkih i gospodarskih odnosa. Ove analitičke jedinice upotrebljavaju
se posebice za Input-output tabele, a u praksi se rekonstruiraju iz podataka
prikupljenih za jedinice promatranja s obzirom da se ne mogu direktno promatrati.

2. Većina jedinica promatranja u isto vrijeme obavlja više djelatnosti.
One mogu obavljati glavne djelatnosti, neke sporedne djelatnosti, tj. djelatnosti
koje pripadaju drugim granama, neke od pomoćnih djelatnosti, kao što su
uprava, narudžbe, prodaja na tržištu, skladištenje, popravci itd. Ako jedinica
promatranja obavlja glavnu djelatnost, isto kao i jednu ili više sporednih
djelatnosti, to će se podijeliti u odgovarajući broj jedinica *homogene
proizvodnje - JHP*, a sporedne će djelatnosti biti ponovo razvrstane
pod različite naslove, u odnosu na glavnu djelatnost. Pomoćne djelatnosti
jedinice promatranja ne izdvajaju se od glavnih i sporednih djelatnosti
za koje se obavljaju djelatnosti.

3. *Jedinica homogene proizvodnje - JHP*, definira se nezavisno
od lokacije djelatnosti.

**F. Lokalna jedinica** *(Local unit)*

*Lokalna jedinica* je poduzeće ili dio poduzeća (npr. radionica,
tvornica, skladište, ured, rudnik, stovarište) smješteno na zemljopisno
određenom mjestu. Na svakom od tih mjesta obavlja se neka gospodarska djelatnost
za koju je zaposlena jedna ili više osoba (nekad i samo dio radnoga vremena),
za jedno te isto poduzeće.

*Objašnjenje:*

1. Ako je neka osoba zaposlena na jednom ili više mjesta (održavanje
ili nadzor) ili kod kuće, lokalna jedinica je mjesto s kojeg se daju upute
ili s kojeg se organizira rad. Mora biti moguće odrediti broj zaposlenih
za svaku *lokalnu jedinicu*. Međutim, sve pravne jedinice koje čine
pravnu osnovu poduzeća, ili jednog njegovog dijela, moraju imati lokalnu
jedinicu, koja je registrirani ured, čak i ako tamo nema ni jednog zaposlenog.
štoviše, lokalna jedinica može obavljati samo pomoćne djelatnosti.

2. Zemljopisno identificirano mjesto mora biti striktno opisano: dvije
jedinice koje pripadaju istom poduzeću na različitim lokacijama (čak i
unutar najmanje administrativne jedinice), smatraju se kao dvije lokalne
jedinice. Jedna *lokalna jedinica* može se protezati kroz nekoliko
susjednih administrativnih područja, a u tom je slučaju, prema konvenciji,
poštanska adresa odlučujuća.

3. Granice jedinice određuju se granicama lokacije, što znači npr. da
autocesta koja ide kroz lokalnu jedinicu, ne narušava granice *lokalne
jedinice*. Kriterij za zaposlene osobe u lokalnoj jedinici također se
uzima u obzir.

**G. Lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti - lokalni JVD** *(Local
kind-of-activity unit - local KAU)*

*Lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti - lokalni JVD* dio je
jedinice koji prema vrsti djelatnosti odgovara lokalnoj jedinici.

*Objašnjenje:*

1. Svaki JVD mora imati najmanje jedan *lokalni JVD.* Međutim,
JVD se može formirati od dijelova jedne ili više lokalnih jedinica. S druge
strane, lokalna jedinica može u određenim okolnostima obavljati samo određeni
broj pomoćnih djelatnosti. U tom slučaju treba dodatno razvrstati lokalne
jedinice. Pored toga svako poduzeće mora imati najmanje jedan *lokalni
JVD*.

**H. Lokalna jedinica homogene proizvodnje - lokalni JHP** *(Local
unit of homogenons production - local UHP)*

*Lokalna jedinica homogene proizvodnje* - lokalni JHP dio je jedinice
homogene proizvodnje koji odgovara lokalnoj jedinici.

***- Dodatna objašnjenja***

**A. Upravna i neprofitna tijela** *(Government and non-profit
bodies)*

1. Za *opća upravna tijela* različite su odgovarajuće statističke
jedinice za koji se prikupljaju statistički podaci (npr. centralna uprava,
socijalno osiguranje, lokalna uprava regije, provincije, odjela, županije,
općine/grada, glavnog mjesta itd.). Ova različita tijela zajednički planiraju,
nadgledaju i upravljaju financijama svojih konstituirajućih tijela (to
mogu biti ministarstva, glavne direkcije, uredi, zavodi, agencije, odjeli
itd.). što se tiče vrste djelatnosti, neka od tih tijela, posebno lokalne
vlasti, heterogenija su nego korporativna poduzeća (*corporate enerprises*).

2. Djelatnosti ovih *tijela* često pripadaju području NKD-a L:
"Javna uprava i obrana: obvezno socijalno osiguranje", iako druga
tijela obavljaju djelatnosti koje u osnovi pripadaju ostalim područjima,
uključujući "Obrazovanje" (područje M), "Zdravstvena zaštita
i socijalna skrb" (područje N) i "Ostale društvene socijalne
i osobne uslužne djelatnosti" (područje O).

3. Kad se serije podatka o entitetima privatnog sektora moraju spojiti
s podacima o *općim upravnim tijelima* i privatnim *neprofitnim
institucijama*, razvrstanim prema vrsti gospodarske djelatnosti, njihova
identifikacija i razvrstavanje mora se provesti uporabom statističkih jedinica
koje odgovaraju entitetima koji su najbliži statističkim jedinicama definiranim
u privatnom sektoru. Zato se svi kriteriji koji se upotrebljavaju u privatnom
sektoru analogno primjenjuju na *opća upravna tijela*. Isto se primjenjuje
na privatne *neprofitne institucije*.

**B. Pomoćne djelatnosti** *(Ancillary activities)*

1. **Razlika** između **pomoćnih**, glavnih i sporednih djelatnosti
može se prikazati na primjerima:

- proizvodnja sitnog alata za upotrebu u jedinici je pomoćna djelatnost
(u skladu sa svim kriterijima),

- vlastiti je prijevoz obično pomoćna djelatnost (u skladu sa svim kriterijima);

- prodaja vlastitih proizvoda *pomoćna* je djelatnost zbog općeg
pravila da nije moguće proizvoditi bez prodaje. Međutim, ako je moguće
identificirati maloprodaju unutar proizvodnoga poduzeća (direktna prodaja
krajnjem korisniku), što može biti npr. lokalna jedinica, ova maloprodaja
- izuzev onih u svrhu analiza - može se smatrati jedinicom prema vrsti
djelatnosti. Ta jedinica promatranja predmet je dvostruke klasifikacije,
u smislu djelatnosti (glavne ili sporedne) koju obavlja unutar poduzeća
i u smislu vlastite djelatnosti (maloprodaja).

2. Opće je pravilo, budući da proizvodni proces obično nije moguć bez
**pomoćnih djelatnosti**, da te pomoćne djelatnosti ne smiju biti posebno
izdvojeni entiteti, čak iako se obavljaju u posebnim pravnim jedinicama
ili na posebnim mjestima, iako vode odvojeno računovodstvo. Pomoćne djelatnosti
ne uzimaju se u obzir pri razvrstavanju entiteta koji ih obavljaju. Najbolji
je primjer entiteta koji obavlja pomoćne djelatnosti glavni upravni odjel
ili registrirani ured.

3. Ako se **pomoćne djelatnosti** obavljaju u korist samo jednog
entiteta, te djelatnosti i utrošena sredstva predstavljaju sastavni dio
djelatnosti i sredstava te jedinice. Međutim, ako se djelatnosti statističke
jedinice i odgovarajuće pomoćne djelatnosti ne obavljaju na istom zemljopisnom
području (definirano prema zonama za potrebe statističkih istraživanja),
preporučljivo je posebno prikupiti dodatne podatke o tim jedinicama za
kategorije podataka koji moraju biti raspoređeni po zemljopisnim područjima,
čak iako jedinice obavljaju samo pomoćne djelatnosti.

4. Ako se **pomoćne djelatnosti** većinom obavljaju i u korist dviju
ili više jedinica prema vrsti djelatnosti, troškovi tih pomoćnih djelatnosti
moraju se raspodijeliti na sve jedinice prema vrsti djelatnosti za koje
se obavljaju. Ako su podaci o razmjeru troškova za svaku posebnu djelatnost
raspoloživi, troškovi se moraju rasporediti prema tome. Međutim, ako nema
tih podataka, troškovi pomoćnih djelatnosti moraju se rasporediti u glavnu
i sporedne djelatnosti, proporcionalno vrijednosti outputa umanjenoj za
međufazne troškove, isključujući troškove samih pomoćnih djelatnosti. Ako
je ova metoda u praksi prekomplicirana, troškovi pomoćne djelatnosti jednostavno
se mogu rasporediti proporcionalno vrijednosti outputa.

5. Ako su **pomoćne djelatnosti** organizirane tako da su namijenjene
za dva ili više entiteta u poduzeću s više jedinica, one mogu činiti skupinu
pomoćnih djelatnosti na pojedinoj lokaciji. U ovom slučaju, na isti način
kao što je poželjno potpuno obuhvatiti određene djelatnosti, čak iako se
one obavljaju nezavisno ili ih obavljaju entiteti koji obavljaju isključivo
pomoćne djelatnosti (kao npr. računalne usluge), korisno je dozvoliti dodatno
razvrstavanje po djelatnostima. Za tu svrhu pomoćni entiteti mogu biti
razvrstani prema djelatnostima koje oni obavljaju, kao i prema djelatnosti
jedinice kojoj pripadaju.

6. Moguće je da neka djelatnost u početku bude **pomoćna**, a kasnije
počne prodavati usluge drugim entitetima. Takva djelatnost može se razviti
do te mjere da prestaje biti pomoćna djelatnost i mora se smatrati jednom
od glavnih ili sporednih djelatnosti entiteta. Jedini način određivanja
djelatnosti kao pomoćne, glavne ili sporedne, je ocjenjivanje njezine uloge
u poduzeću kao cjelini.

Tablica 3. SINOPTIČKA TABELA JEDINICA PREMA DJELATNOSTI I LOKACIJI

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
                                Jedna ili više lokacija         Jedna lokacija
____________________________________________________________________________________

Jedna ili više djelatnosti               poduzeće               lokalna jedinica

                                institucijska jedinica
____________________________________________________________________________________

Samo jedna djelatnost                   JVD                     lokalni JVD
                                        JHP                     lokalni JHP
____________________________________________________________________________________

```

6.5 PRAVILA ZA RAZVRSTAVANJE STATISTI&EGRAVE;KIH JEDINICA

Statističke jedinice razvrstavaju se prema NKD-u. Kod interpretacije
NKD-a treba se koristiti dodatnim objašnjenjima NKD-a, tablicama pretvorbe,
klasifikacijom KPD-om, Carinskom tarifom RH4 itd.

Svaka se jedinica razvrstava na temelju djelatnosti koje obavlja. U
nekim slučajevima jedinica se ne može razvrstati bez uzimanja u obzir njezinih
veza s drugim jedinicama.

*Jedinice se razvrstavaju do najdetaljnije razine djelatnosti NKD-a
(razina podrazreda).*

Jedinice treba razvrstati prema kategoriji koja najbolje opisuje njezinu
djelatnost, uzimajući u obzir ne samo strukturu outputa već i strukturu
inputa, kao i proizvodni proces.

6.6 TEMELJNA PRAVILA RAZVRSTAVANJA

Razvrstavanje jedinice po djelatnosti određeno je položajem u NKD-u,
u koji je uključena njezina glavna djelatnost. **Glavna je djelatnost
neke jedinice ona u kojoj je ostvaren najveći udjel u bruto dodanoj vrijednosti,
prema troškovima čimbenika te jedinice.** Ukoliko na razini podrazreda
neka djelatnost ima udjel veći od 50 % dodane vrijednosti, ona određuje
i razvrstavanje te jedinice. U svim drugim slučajevima treba primijeniti
pravila razvrstavanja prema kojima se razvrstavanje provodi u fazama, **top
down** metodom (vidi Primjer uz ovu točku).

U praksi često nije moguće dobiti podatke o dodatnoj vrijednosti. Tada
glavnu djelatnost treba odrediti prema slijedećim raspoloživim kriterijima:

a) *temeljenim na* ***outputu***:

- *bruto output jedinice*, koji se može pridodati robama ili uslugama
za svaku pojedinu djelatnost koju obavlja

- *vrijednost prodaje* skupina proizvoda za pojedine djelatnosti,
kao aproksimacija njihovog bruto outputa.

b) *temeljenim na **inputu:***

- *plaće i nadnice*, koje se mogu pridodati različitim djelatnostima;
međutim, ukoliko je neka djelatnost kapitalno intenzivna, a plaće i nadnice
predstavljaju relativno mali udjel u ukupnoj dodanoj vrijednosti, uzima
se u obzir vrijednost materijalne imovine kako bi se odredila relativna
važnost pojedinih djelatnosti.

- *zaposlenost* u pojedinim djelatnostima, prema udjelu zaposlenih
u tim djelatnostima jedinice.

*Primjer:*

*Određivanje glavne djelatnosti izvještajne jedinice TOP DOWN metodom:*

1. Navedite djelatnosti koje obavlja jedinica, dajući svakoj od njih
na razini odgovarajućeg *podrazreda* NKD-a *udjel u dodanoj vrijednosti*
ili neku drugu relevantnu mjeru, ako se dodana vrijednost ne može izračunati
(vidi toč. 6.6) za posljednje 12-mjesečno razdoblje.

2. Odredite *područje NKD-a* u kojem jedinica ima najveći udjel
izabrane mjere.

3. Unutar tog područja odredite *odjeljak NKD-a* u kojem jedinica
ima najveći udjel izabrane mjere.

4. Unutar tog odjeljka odredite *skupinu NKD-a* u kojoj jedinica
ima najveći udjel izabrane mjere

5. Unutar te skupine odredite *razred NKD-a* u kojem jedinica ima
najveći udjel izabrane mjere.

6. Unutar tog razreda odredite *podrazred NKD-a* u kojem jedinica
ima najveći udjel izabrane mjere. **Taj podrazred određuje glavnu djelatnost**.

**Pregled po fazama:**

*Faza 1:* Izvještajna jedinica može obavljati sljedeće

djelatnosti:
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
Područje        Odjeljak        Podrazred       Opis podrazreda                 Udjel u
                                                                                dodanoj
                                                                                vrijednosti
__________________________________________________________________________________________________

D               28              28.71.0         Proizvodnja bačava i sl.
                                                posuda od čelika                7 %
                               ___________________________________________________________________

                29              29.31.0         Proizvodnja traktora
                                                za poljoprivredu                8 %
__________________________________________________________________________________________________

                                29.40.0         Proizvodnja alatnih
                                                strojeva                        3%

                                29.53.0         Proizvodnja strojeva za
                                                industriju hrane, pića
                                                i duhana                        21 %

                                29.55.0         Proizvodnja strojeva za
                                                industriju papira i kartona      8 %
                               ___________________________________________________________________

                34              34.30.0         Proizvodnja dijelova i
                                                pribora za motorna vozila
                                                i njihove motore                 5 %
__________________________________________________________________________________________________

G               51               51.14.0        Posredovanje u trgovini
                                                strojevima, industrijskom
                                                opremom, brodovima i
                                                zrakoplovima                     7 %

                                51.66.0         Trgovina na veliko
                                                poljoprivrednim strojevima,
                                                priključcima i oruđem,
                                                uključujući traktore             28 %
__________________________________________________________________________________________________

K               74              74.20.0         Arhitektonske i inženjerske
                                                djelatnosti te s njima
                                                povezano tehničko savjeto-
                                                vanje                           13 %
__________________________________________________________________________________________________

        Glavna se djelatnost određuje na sljedeći način:

Faza 2: Odredi se područje

        D       Prerađivačka industrija                                         52 %

        G       Trgovina na veliko i malo; popravak
                motornih vozila i motocikla te predmeta
                za osobnu uporabu i kućanstvo                                   35 %

        K       Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje
                i poslovne usluge                                               13 %

Faza 3: Odredi se odjeljak

        28      Proizvodnja proizvoda od metala, osim
                strojeva i opreme                                                7 %

        29      Proizvodnja strojeva i uređaja, d. n.                           40 %

        34      Proizvodnja motornih vozila, prikolica
                i poluprikolica                                                  5 %

Faza 4: Odredi se skupina

        29.3    Proizvodnja strojeva za poljoprivredu
                i šumarstvo                                                     8 %

        29.4    Proizvodnja alatnih strojeva                                    3 %

        29.5    Proizvodnja ostalih strojeva za posebne
                namjene                                                         29 %

Faza 5: Odredi se razred

        29.53   Proizvodnja strojeva za industriju hrane,
                - pića i duhana                                                  21 %

        29.55   Proizvodnja strojeva za industriju papira
                i kartona                                                        8 %

Faza 6: Odredi se podrazred

        29.53.0 Proizvodnja strojeva za industriju
                hrane, pića i duhana                                            21 %

        29.55.0 Proizvodnja strojeva za industriju
                papira i kartona                                                 8 %

```

**Glavna djelatnost** je podrazred djelatnosti: **29.53.0 - Proizvodnja
strojeva za industriju hrane pića i duhana.** Da je razvrstavanje bilo
izvršeno izravno prema podrazredu djelatnosti s najvećim udjelom u dodanoj
vrijednosti, dovelo bi do pogrešnog rezultata, jer bi se poduzeće razvrstalo
izvan prerađivačke industrije, u *51.66.0 - Trgovina na veliko poljoprivrednim
strojevima, priključcima i oruđem, uključujući traktore.*

6.7 POSEBNA PRAVILA ZA RAZVRSTAVANJE STATISTI&EGRAVE;KIH
JEDINICA

Temeljna pravila za određivanje glavne djelatnosti statističke jedinice
objašnjena su u prethodnoj točki.

Međutim, postoje određeni *gospodarski procesi i pojave* koje treba
jasno definirati, ukoliko sa statističkim jedinicama želimo postupati na
jedinstveni način. Te definicije objašnjene su pod A.

Posebna pravila koja se odnose na određena područja NKD-a, objašnjena
su pod B.

*A. Posebna pravila s aspekta ustrojstva i specifičnih procesa
u gospodarstvu*

*a) Vertikalna integracija*

Do *vertikalne integracije* djelatnosti kada ista jedinica obavlja
u slijedu različite faze proizvodnje, i gdje output iz jednog procesa služi
kao *input* za sljedeći, kao npr. rušenje stabala u kombinaciji s
proizvodnjom piljene građe; vađenje gline u kombinaciji s proizvodnjom
cigala; proizvodnja sintetskih vlakana povezana s tkaonicom tekstila.

Jedinicu s vertikalno integriranim lančanim djelatnostima treba razvrstati
u djelatnost u kojoj je ostvaren najveći udjel u ukupnoj dodanoj vrijednosti
proizvedenih roba ili usluga. Međutim zbog praktičnih razloga raspoloživosti
podataka, često je odlučujući kriterij finalni output, s aspekta jedinice
promatranja i koji se u toj jedinici ne može dalje obrađivati, npr. kod
jedinica za proizvodnju prediva, tkanina i odjeće, finalni output je proizvodnja
odjeće.

*b) Horizontalna integracija*

Pristup opisan pod a) primjenjuje se također u posebnim slučajevima
horizontalno integriranih jedinica, tj. jedinica gdje se nekoliko različitih
vrsta djelatnosti obavlja istovremeno, koristeći iste proizvodne čimbenike,
koje nije moguće izdvojiti u posebne statističke jedinice (npr. proizvodnja
pekarskih proizvoda u kombinaciji s proizvodnjom čokolade i bombona; konzerviranje
mesa i proizvodnja limenki; proizvodnja namještaja i ambalaže).

U svim ovim slučajevima ima više finalnih proizvoda različitog karaktera,
a razvrstavanje treba izvršiti isto kao pod a), prema finalnom outputu
odnosno finalnom proizvodu, koji je karakterističan za cijelokupnu proizvodnju
te jedinice.

*c) Djelatnosti koje se obavljaju uz naplatu ili po ugovoru*

Jedinice koje obavljaju djelatnost uz naplatu ili po ugovoru razvrstavaju
se s jedinicama koje proizvode te iste robe ili usluge za svoj račun. Postoje
dvije temeljne vrste:

- **rad temeljen na projektima**, gdje ugovaratelj daje podugovaratelju
sve tehničke specifikacije potrebne za proizvodnju proizvoda koji je naručio,
što je karakteristično za područje proizvodnje metala i proizvoda od metala
(kovanje, rezanje, štancanje i ljevaoničke usluge).

- **rad prema narudžbi,** gdje podugovaratelj obavlja poseban proces
na predmetu koji osigurava ugovaratelj. Predmet može biti sirovina, strojni
mehanički dio, ili nešto drugo, a na njemu se mogu obavljati djelatnosti
dorade metala (kromiranje), priprema voća za stavljanje u limenke itd.

*d) Konverteri*

**Konverteri** su jedinice koje prodaju robe i usluge u svoje ime,
ali tu proizvodnju ugovaraju s drugim jedinicama. Ove se jedinice razvrstava
u područje G (Trgovina na veliko i malo), **osim** kada one:

- imaju značajnu ulogu u oblikovanju i razvoju proizvoda (npr. dizajniranje)
i

- ako preuzimaju rizik povezan s proizvodnjom (npr. vlastiti materijal
iz kojega se izrađuje proizvod).

U gore navedenim slučajevima razvrstavaju se kao proizvođači te robe.5

*e) Instaliranje i montaža na licu mjesta*

Jedinice koje se u prvom redu bave instaliranjem i montažom raznih elemenata
ili opreme, potrebne za nesmetano funkcioniranje građevine, razvrstavaju
se u građevinarstvo (odjeljak 45), kao što je npr. oprema za grijanje i
ventilaciju, dizala i pomične stube, opskrba električnom energijom, plinom
i vodom, prozori, vrata itd.

Instaliranje i montaža obično uključuju početne usluge, uključujući
i sve neophodne radove, kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje na
licu mjesta, kao i sve temeljne instrukcije u svezi s korištenjem i održavanje
opreme.

Instaliranje koje se izvodi kao usluga identična prodaji opreme, ima
karakter **pridružene** djelatnosti, (npr. instaliranje električne opreme
za kućanstvo od strane maloprodaje).

*f) Popravak i održavanje*

Jedinice koje se bave popravcima, održavanjem ili remontom opreme, razvrstavaju
se u isti podrazred kao i jedinice koje ju proizvode, osim u *iznimnim*
slučajevima, a to su sljedeći:

- jedinice koje popravljaju i održavaju *motorna vozila i motocikle*,
razvrstavaju se u skupine 50.2, odnosno 50.4.

- jedinice koje popravljaju *predmete za osobnu uporabu i kućanstvo*,
razvrstavaju se u skupinu 52.7.

- jedinice koje popravljaju i održavaju *bojlere i peći za centralno
grijanje u kućanstvima*, razvrstavaju se u razred 45.33.

- jedinice koje popravljaju ili održavaju *računala i knjigovodstvene
strojeve*, razvrstavaju se u skupinu 72.5.

***B Posebna pravila vezana uz određena područja NKD-a***

**a) Područje G: Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila,
motocikla te predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo**

U NKD-u trgovina na veliko i malo obuhvaća sve jedinice čija glavna
djelatnost uključuje kupovinu prenosivih roba (*transportable goods*)
i njihovu preprodaju i/ili obavljanje posredničke funkcije između prodavača
i kupaca roba. Te robe samo su predmet rukovanja i pakiranja, one se ne
modificiraju u svojoj prirodi, sastvu ili obliku.

Trgovina na veliko i malo obuhvaća ne samo izravno trgovanje između
dviju strana, nego i trgovanje u ime jedne ili više trećih strana. Međutim,
bitno je da glavna djelatnost bude trgovina proizvodima koji se nisu izmjenjivali
više nego što je to *uobičajeno u praksi* od strane prodavača.

Rukovanje robom, koje je *uobičajeno u trgovini*, ne utječe na
temeljne osobine robe, te može uključivati npr. sortiranje, odvajanje,
miješanje i pakiranje.

Uključene su i usluge koje podržavaju prodaju proizvoda kao što su:
isporuka i instalacija električnih aparata.

U trgovini na veliko postoje brojne grane gospodarske djelatnosti, gdje
su postupci *uobičajeni u trgovini* od velike važnosti. Tipičan primjer
je, prepakiravanje proizvoda prije dostave maloprodaji.

Djelatnosti posredovanja i trgovine na veliko kombinirane su u jednom
odjeljku NKD-a. Podrazredi posredovanja čine jednu skupinu (51.1), dok
su podrazredi trgovine na veliko raščlanjeni u šest skupina (51.2 - 51.7).
Izdvojeni odjeljak obuhvaća trgovinu na malo, unutar kojeg je šest skupina
različitih aspekata trgovine na malo i jedna dodatna za popravak predmeta
za osobnu uporabu i kućanstvo. Trgovina motornim vozilima, zajedno s održavanjem
i popravkom motornih vozila, kao i prodajom goriva na malo, čini odjeljak
50.

*Posredovanje*

U skupini 51.1 - Posredovanje u trgovini na veliko, obuhvaćene su sve
jedinice čija je glavna djelatnost trgovanje robama u ime *trećih osoba*.
To mogu biti komercijalni agenti, brokeri ili trgovačka udruženja, koji
obavljaju transakcije za račun trećih osoba. Međutim, posredovanje u trgovini
na malo ne iskazuje se izdvojeno, već se razvrstava u odgovarajući podrazred
odjeljka 52.

*Trgovina na veliko*

U skupinama trgovine na veliko obuhvaćene su sve jedinice čija se gospodarska
djelatnost sastoji prvenstveno od preprodaje roba u vlastito ime maloprodavačima,
industrijskim, komercijalnim, institucionalnim ili profesionalnim korisnicima,
ili drugim trgovcima na veliko.

Trgovina na veliko razvrstava se samo prema rasponu proizvoda. Drugi
kriteriji ne uzimaju se u obzir, npr. je li to domaća prodaja na veliko,
uvozna i/ili izvozna trgovina itd.

*Trgovina na malo*

U skupinama trgovine na malo obuhvaćene su sve jedinice čija se gospodarska
djelatnost sastoji primarno od prodaje roba za vlastiti račun ili za račun
trećih osoba, pretežito kućanstvima.

Trgovina na malo uglavnom se obavlja na prostorima koji su dostupni
svima. Međutim, postoje i drugi oblici maloprodaje, kao što su poštanska
ili telefonska prodaja, prodaja iz pokretnih vozila i na privremenim lokacijama
ili skladišnim prostorima.

Trgovina na malo, prvo se razvrstava *prema vrsti prodavaonice*.
Specijalizirana maloprodaja novih roba dalje je podijeljena prema rasponu
prodanih proizvoda.

Ostali mogući aspekti maloprodajne djelatnosti u NKD-u se ne reflektiraju,
kao npr. vrsta usluge (tradicionalna, samoposluga itd.), trgovine dobrovoljnih
službi, udruge kupaca ili razlikovanje zadružnih ili drugih oblika maloprodaje.

Jedinice koje obavljaju nekoliko maloprodajnih djelatnosti, a ni jedna
se osobito ne izdvaja, razvrstavaju se u skupinu 52.1. Ova skupina obuhvaća
podrazred 52.11.0, za jedinice koje pretežito prodaju hranu, pića i duhan,
kao i podrazred 52.12.0, za jedinice koje prodaju pretežito drugu vrstu
roba.

Jedinice čija je *glavna djelatnost* prema udjelu u dodanoj vrijednosti
(ili nekoj drugoj odgovarajućoj mjeri) očigledno trgovina na malo u prodavaonicama,
mora se razvrstati u jedan od podrazreda 52.11.0 do 52.50.0. Nakon što
se odredi raspon prodanih proizvoda po pojedinačnim jedinicama, razvrstavanje
treba izvršiti prema sljedećim pravilima:

\* Ukoliko prodani proizvodi sadrže samo proizvode iz *jednog podrazreda*
NKD-a, razvrstava se u taj podrazred.

*Primjer*: Jedinica koja u svojoj prodavaonici prodaje samo pića,
treba se razvrstati u podrazred 52.25.0.

\* Ukoliko prodani proizvodi predstavljaju robe iz *nekoliko podrazreda*
NKD-a (donja granica udjela po podrazredima je 5 %), odredite čini li koji
od tih podrazreda *udjel veći od uključujući 50 %* dodane vrijednosti
(ili neke druge odgovarajuće mjere). U tom slučaju jedinicu treba razvrstati
u taj podrazred.

```
Primjeri: a)     52.41.0 - 20 %         b) 52.21.0 - 10 %

                52.42.0 - 30 %          52.24.0 - 10 %

                52.43.0 - 50 %          52.25.0 - 10 %

                                        52.33.0 - 15 %

                                        52.41.0 - 55 %

                Razvrstano u 52.43.0    Razvrstano u 52.41.0

```

\* Ukoliko prodani proizvodi predstavljaju robe iz *nekoliko podrazreda*
NKD-a, a ni jedan od njih *nema udjel* veći od uključujući 50 % dodane
vrijednosti (ili neke druge odgovarajuće mjere), već ima *udjel veći
od 5 %* dodane vrijednosti (ili neke druge odgovarajuće mjere), potrebna
je dodatna analiza za utvrđivanje relevantnog podrazreda, što će ovisiti
o broju podrazreda NKD-a, koji se uzimaju u obzir.

\* Ukoliko prodani proizvodi obuhvaćaju *do četiri podrazreda* iz
skupina 52.2, 52.3 i 52.4 od kojih ni jedan *nema udjel veći od uključujući
50 %* dodane vrijednosti (ili neke druge odgovarajuće mjere), nego svaki
podrazred *ima udjel veći od uključujući 5 %* dodane vrijednosti (ili
neke druge odgovarajuće mjere), radi se o specijaliziranoj trgovini. Potrebno
je samo odrediti fokus djelatnosti na temelju odgovarajuće mjere. Glavna
djelatnost određuje se odabirom najprije glavne skupine, a onda razreda
i podrazreda unutar te skupine.

```
Primjeri: a)    52.44.1 - 45 %

                52.25.0 - 30 %

                52.27.0 - 25 %

                Razvrstano u 52.25.0
```

\* Ukoliko prodani proizvodi obuhvaćaju robe iz *pet ili više podrazreda*
NKD-a iz skupina 52.2, 52.3 i 52.4, a svaki *ima udjel veći od 5 %*
dodane vrijednosti (ili neke druge odgovarajuće mjere, vidi točku 6.6),
ali ni jedan *nema udjel veći od uključujući 50 %* dodane vrijednosti
(ili neke druge odgovarajuće mjere), treba se razvrstati kao mješovita
roba u skupinu 52.1. Ukoliko hrana, piće i duhan obuhvaćaju barem udjel
od 35 % od odgovarajuće mjere, razvrstati treba u podrazred NKD-a 52.11.0,
u svim drugim slučajevima treba razvrstati u podrazred 52.12.0.

*NAPOMENA*: Pravila razvrstavanja uvijek se temelje na **maloprodajnoj
djelatnosti** jedinice. Ukoliko uz svoju maloprodaju ova jedinica ima
sporednu djelatnost, koja također pruža usluge ili proizvodi robe, razvrstavanje
jedinice u odgovarajući podrazred NKD-a u odjeljku 52 određeno je samo
sadržajem njezine maloprodajne djelatnosti.

*b ) Područje L: Javna uprava*

Kriteriji razvrstavanja javne uprave primjenjuju se analogno i na državna
tijela, što znači, da se sva državna tijela ne razvrstavaju u područje
L. Jedinice koje obavljaju djelatnosti na nacionalnim, regionalnim ili
lokalnim razinama, koje se mogu izdvojiti i pripojiti drugim područjima
NKD-a, razvrstavaju se u odgovarajuće područje (npr. obrazovanje u područje
M; zdravstvena zaštita i socijalna skrb u područje N), a ne u područje
L "Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje".

*Primjeri:* Podružnica višeg obrazovanja kojim upravlja središnja
ili lokalna vlada, razvrstava se u podrazred 80.30.0, a djelatnosti slične
bolničkoj u podrazred 85.11.0.

*c) Odjeljak 95: Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem*

Podrazred 95.00.0 obuhvaća samo djelatnost ***kućanstava***
koje zapošljavaju kućansko osoblje. Rezultat ove djelatnosti smatra se
u sustavu nacionalnih računa proizvodnjom, te je u tu svrhu, i za određena
istraživanja, ovaj podrazred uključen u NKD. Sami članovi kućanskoga osoblja
ne smiju se razvrstati u podrazred 95.00.0.

6.8 PROMJENE U RAZVRSTAVANJU JEDINICA

a) Jedinice često mijenjaju svoju glavnu djelatnost, bilo odjednom bilo
postepeno tijekom određenoga vremenskog razdoblja. Glavna djelatnost može
se promijeniti unutar godine od jednoga statističkog razdoblja do sljedećeg,
zbog sezonskih čimbenika ili zbog odluke poslovodstva da promijeni proizvodnju.
U svakom slučaju nastaje vrlo iznenadna promjena u bilanci djelatnosti.
Također može doći do postepene promjene proizvodnje ili prodaje tijekom
nekoliko godina. Svi ovi slučajevi zahtijevaju *promjenu u razvrstavanju
jedinice*. Međutim, prečeste promjene razvrstavanja jedinica, iskrivljuju
podatke u odnosu na njihovu interpretaciju.

b) Da bi se izbjegle česte promjene u razvrstavanju jedinica, neophodno
je uvesti ***pravilo stabilnosti***. Bez takvog pravila nastale
bi evidentne promjene u gospodarskoj demografiji poslovne populacije, koje
ne bi bile ništa drugo do statistički iskrivljena slika stvarnosti. Zato
*je tako određeno operativno pravilo*, da se prije odluke o promjeni
razvrstavanja jedinice, sporedna djelatnost treba biti dominantna *dvije
godine* uzastopce nad glavnom djelatnošću, u koju je jedinica razvrstana.

c) Promjene u razvrstavanju jedinica za svrhe statističkih istraživanja
ne provode se više od jednom godišnje ili na određeni datum ili kada informacija
postane raspoloživa; češće promjene u razvrstavanju jedinica rezultirale
bi inkompatibilnostima između kratkoročnih (mjesečnih i tromjesečnih) i
dugoročnih podataka.

6.9 POJMOVNIK ( *GLOSSARY*)

Ovaj pojmovnik daje podrobniji opis nekih pojmova korištenih u NKD-u
i Metodološkim osnovama. Pokušali smo osigurati konzistentnost opisa i
definicija pojmova međutim oni nemaju smisao definitivnih značenja ovih
riječi za korištenje izvan ove metodologije. Svrha ovog pojmovnika samo
je pomoć korisniku NKD-a, za ispravnu interpretaciju.

**Dodana vrijednost** *(Value added)*

Bruto dodana vrijednost je bruto vrijednost proizvodnje umanjena za
materijalne troškove i druge reprodukcijske inpute.

**Finalni proizvod** *(Finished product)*

Proizvod za koji je proizvodnja završena.

***Napomena:*** Ovo je definicija koja se koristi u ovoj metodologiji.
U drugim kontekstima može imati drugačije značenje.

**Industrijski proces** *(Industrial process)*

Transformacijski proces (fizički, kemijski, ručni itd.) koji se koristi
u proizvodnji novih proizvoda (potrošačkih, reprodukcijskih ili investicijskih
dobara), u preradi upotrebljenih proizvoda ili u osiguravanju usluga industriji,
kao što je definirano u području C (ekstraktivna industrija), D (prerađivačka
industrija), E (proizvodnja i distribucija električne energije, plina i
vode) i F (građevinarstvo).

**Kapitalna dobra** *(Capital goods)*

Kapitalna dobra su ona koja, osim materijalnih inputa i goriva, se koriste
za proizvodnju drugih roba i/ili usluga. Ona uključuju tvorničke zgrade,
strojeve, lokomotive, kamione i traktore. Zemlja i neopipljiva aktiva (intangible
assets) ne smatraju se kapitalnim dobrima.

**Nusproizvodi** *(By-products)*

***Posebni nusproizvod*** (*exclusive by-product*) je proizvod
tehnološki povezan s proizvodnjom drugih proizvoda u istoj skupini, ali
koji se ne proizvodi ni u jednoj drugoj skupini (npr. melasa u svezi s
proizvodnjom šećera). Posebni nusproizvodi koriste se kao input za proizvodnju
drugih proizvoda.

***Obični nusproizvod*** (*ordinary by-product*) npr. nusproizvod
koji nije poseban za jednu skupinu, je proizvod tehnološki povezan s proizvodnjom
drugih proizvoda, ali se proizvodi u nekoliko skupina (npr. hidrogen proizveden
rafiniranjem nafte tehnološki je povezan s hidrogenom proizvedenim u petrokemijskoj
proizvodnji i karbonizaciji ugljena i identičan s onim proizvedenim u skupini
koja obuhvaća druge osnovne kemijske proizvode).

**Obrada** *(Treatment)*

Proces koji se provodi, između ostalog, za zaštitu određenih proizvoda,
za dobivanje određenih osobina ili za spriječavanje svih štetnih efekta
koji bi mogli proizaći iz njihovog korištenja. Primjeri su obrada usjeva,
drva, metala i otpada.

**Poluproizvod** *(Semi-finished product)*

Proizvodi koji su prošli fazu obrade, ali zahtijevaju dodatnu obradu
kako bi bili pogodni za korištenje. Mogu biti prodani za daljnju obradu
drugim prerađivačima, a jedan od tipičnih primjera za to su grubi metalni
odljevci prodani drugima radi dovršavanja.

***Napomena***: Ovo je definicija koja se koristi u ovoj metodologiji.
U drugim kontekstima može imati drugačije značenje.

**Proizvod** *(Product)*

Proizvod je posljedica neke gospodarske djelatnosti. Ovo je opći naziv
koji se koristi za dobra i usluge.

**Proizvodnja** *(Production)*

Proizvodnja je djelatnost čiji je rezultat proizvod. Koristi se u svezi
s čitavim nizom gospodarskih djelatnosti. Ovaj pojam nije rezerviran samo
za područja poljoprivrede, rudarstva ili prerađivačke industrije. On se
također koristi u svezi s područjem usluga. Može se koristiti i precizniji
pojam koji definira proizvodnju: pružanje usluga, obrađivanje, prerađivanje
itd., ovisno o grani djelatnosti. Proizvodnju možemo mjeriti na različite
načine, odnosno u fizičkim pokazateljima ili vrijednosti.

**Prerađivačka industrija** *(Manufacturing industry)*

Sve djelatnosti unutar područja D. Uključene je i sitna obrtnička djelatnost
kao i masovna proizvodnja. Treba napomenuti da se velika tvornička postrojenja
ne koriste isključivo u području D.

**Pretvorba** *(Transformation)*

Pretvorba je proces kojim se modificira priroda, sastav ili oblik sirovina,
poluproizvoda ili finalnih proizvoda radi dobivanja novih proizvoda.

**Roba** *(Commodity)*

Roba je dobro koje je moguće razmjenjivati. Ona može biti samo jedan
proizvod s proizvodne linije ili jedinstveni primjerak (Mona Lisa) ili
materijalni medij za usluge (softverska disketa). To je pojam koji se koristi
u carinskim klasifikacijama.

**Strojevi: industrijski** *(Machinery: industrial)*

Vrste strojeva i opreme izrađenih prvenstveno za korištenje izvan kućanstava,
npr. alatni strojevi, perilice za praonice rublja.

**Strojevi: za osobnu uporabu ili kućanstvo** *(Machinery: domestic
or household)*.

Vrste strojeva i opreme izrađenih prvenstveno za korištenje u privatnim
kućanstvima, npr. kućanske perilice.

II. Ove metodološke osnove uvode se danom objave u "Narodnim novinama".

1 Metodološke osnove usklađene su s definicijama i pravilima
iz Klasifikacije gospodarskih djelatnosti Europske unije -
NACE Rev. 1 (General Industrial Classification of Economic Activities within
the European Communities), koja je u
primjeni u zemljama članicama Europske unije od 1.1.1993.

2 Metodološke pripreme za primjenu europske klasifikacije
djelatnosti NACE Rev 1, Prilozi razvoju hrvatske statistike,
Republički zaovd za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, lipanj 1992.

3 Klasifikacija proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske
- KPD, usklađuje se s Classification of product by Activity
Europske unije - CPA, koja je u primjeni u zemljama članicama EU od 1.
siječnja 1996., i usklađena je s Central Product
Classification Ujedinjenih naroda - CPC, koja je u primjeni od 1991. g.
U Republici Hrvatskoj očekuje se uvođenje KPD-a
od 1. siječnja 1997.

4 Carinska tarifa Republike Hrvatske ("Narodne novine"
br. 49 od 20. lipnja 1996.), usklađena s Harmoniziranim sustavom
Ujedinjenih nacija - HS 96 i Kombiniranom nomenklaturom Europske unije
- CN 96, do šesteroznamenkaste brojčane oznake.

5 Zbog praktičnih razloga većina nacionalnih statističkih
zavoda razvrstava konverterske jedinice u preradu samo onda kada su i
konverter i proizvodna jedinica smješteni unutar nacionalnog teritorija.

6 Regionalne razine su definirane nomenklaturom teritorijalnih
jedinica u statističke svrhe (NUTS), koji razlikuje tri regional-
ne razine (I II i III), a koja u Republici Hrvatskoj još nije u upotrebi.

Klasa: 950-01/97-01-11
Urbroj: 555-01-01-97-11

Zagreb, 28. siječanj 1997.

Ravnatelj
**mr. sc. Ivan Rusan,** v. r.

Ostalo, NN 12/1997-193
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)