## Zakon o tržištu kapitala

### NN 88/2008 (28.7.2008.), Zakon o tržištu kapitala

# HRVATSKI SABOR

2812

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O TRŽIŠTU KAPITALA

Proglašavam Zakon o tržištu kapitala, kojega je Hrvatski sabor donio na
sjednici 15. srpnja 2008. godine.
Klasa: 011-01/08-01/109
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb, 18. srpnja 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O TRŽIŠTU KAPITALA

DIO PRVI

Opće odredbe

Članak 1.

Ovaj Zakon uređuje:
1. uvjete za osnivanje, poslovanje, nadzor i prestanak postojanja investicijskog
društva, tržišnog operatera i operatera sustava prijeboja i namire u Republici
Hrvatskoj,
2. uvjete za pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih
aktivnosti i s tim povezanih pomoćnih usluga,
3. pravila trgovanja na uređenom tržištu,
4. uvjete za ponudu vrijednosnih papira javnosti i uvrštenje vrijednosnih papira
na uređeno tržište,
5. obveze u svezi objavljivanja informacija koje se odnose na vrijednosne papire
uvrštene na uređeno tržište,
6. zlouporabu tržišta,
7. pohranu financijskih instrumenata i poravnanje i namiru poslova s
financijskim instrumentima,
8. ovlasti i postupanje Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga pri
provođenju ovog Zakona.
Prijenos propisa Europske unije
Članak 2.
(1) Ovim se Zakonom u pravni sustav Republike Hrvatske prenose sljedeće
direktive:
1. Direktiva Vijeća 89/117/EEZ od 13. veljače 1989. o obvezama podružnica
kreditnih institucija i financijskih institucija sa sjedištem izvan države
članice, koje su osnovane u državi članici, u svezi objave godišnjih
računovodstvenih podataka (u daljnjem tekstu: Direktiva 89/117/EEZ),
2. Direktiva 97/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. ožujka 1997. o
sustavima zaštite ulagatelja (u daljnjem tekstu: Direktiva 97/9/EZ),
3. Direktiva 2001/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. svibnja 2001. o
uvrštenju vrijednosnih papira na službenu kotaciju burze te o informacijama koje
moraju biti objavljene o ovim vrijednosnim papirima (u daljnjem tekstu:
Direktiva 2001/34/EZ),
4. Direktiva 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o
nezakonitoj kupoprodaji dionica i manipuliranju tržištem (zlouporaba tržišta) (u
daljnjem tekstu: Direktiva 2003/6/EZ),
5. Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća broj 2003/71/EZ od 4. studenog 2003.
o prospektu koji će se objaviti nakon što se vrijednosni papiri javno ponude ili
prihvate za trgovanje te kojom se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva 2001/34/EZ (u
daljnjem tekstu: Direktiva 2003/71/EZ),
6. Direktiva Komisije 2003/124/EZ od 22. prosinca 2003. o provedbi Direktive
2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu definicije i javnog
objavljivanja povlaštenih informacija i definicije manipuliranja tržištem (u
daljnjem tekstu: Direktiva 2003/124/EZ),
7. Direktiva Komisije 2003/125/EZ od 22. prosinca 2003. o provedbi Direktive
2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu fer prikaza preporuka za
ulaganje i objavljivanja sukoba interesa (u daljnjem tekstu: Direktiva
2003/125/EZ),
8. Direktiva 2004/39/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o
tržištima financijskih instrumenata kojom se izmjenjuju i dopunjuju Direktiva
Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktiva 2000/12/EZ Europskoga parlamenta i
Vijeća te ukida Direktiva Vijeća 93/22/EEZ (u daljnjem tekstu: Direktiva
2004/39/EZ),
9. Direktiva Komisije 2004/72/EZ od 29. travnja 2004. o provedbi Direktive
2003/6/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća u pogledu prihvaćenih tržišnih praksa,
definicije povlaštene informacije u odnosu na izvedenice na robu, izrade popisa
upućenih osoba, obavještavanja o transakcijama upravitelja i obavještavanja o
sumnjivim transakcijama (u daljnjem tekstu: Direktiva 2004/72/EZ),
10. Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća broj 2004/109/EZ od 15. prosinca
2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u svezi podataka o
izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni u trgovanje na uređenom
tržištu kojom se mijenja i dopunjuje Direktiva 2001/34/EZ (u daljnjem tekstu:
Direktiva 2004/109/EZ),
11. Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. koja
se odnosi na osnivanje i poslovanje kreditnih institucija (preoblikovano) (u
daljnjem tekstu: Direktiva 2006/48/EZ),
12. Direktiva 2006/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o
adekvatnosti kapitala investicijskih društava i kreditnih institucija
(preoblikovana) (u daljnjem tekstu: Direktiva 2006/49/EZ),
13. Direktiva 2006/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. kolovoza 2006. o
provedbi Direktive 2004/39/EC Europskog parlamenta i Vijeća koja se odnosi na
organizacijske zahtjeve i uvjete poslovanja investicijskih društava i
definiranje pojmova u svezi te Direktive (u daljnjem tekstu: Direktiva
2006/73/EZ),
14. Direktiva Komisije 2007/14/EZ od 8. ožujka 2007. kojom se propisuju detaljna
pravila za provedbu određenih odredbi Direktive 2004/109/EZ o usklađivanju
zahtjeva za transparentnošću u vezi informacija o izdavateljima čiji su
vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu (u daljnjem tekstu:
Direktiva 2007/14/EZ),
15. Direktiva 2007/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. kojom
se mijenja Direktiva Vijeća 92/49/EEZ i Direktive 2002/83/EZ, 2004/39/EZ,
2005/68/EZ i 2006/48/EZ u svezi postupaka i kriterija za prudencijalnu procjenu
stjecanja ili povećanja udjela u financijskom sektoru (u daljnjem tekstu:
Direktiva 2007/44/EZ).
(2) Ovim se Zakonom detaljnije uređuje provođenje sljedećih uredbi Europske
zajednice:
1. Uredba Komisije (EZ-a) broj 2273/2003 od 22. prosinca 2003. o provedbi
Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za programe
otkupa i stabilizacije financijskih instrumenata (u daljnjem tekstu: Uredba
Komisije (EZ-a) broj 2273/2003),
2. Uredba Komisije (EZ-a) broj 809/2004 od 29. travnja 2004. o provedbi
Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu informacija koje
sadrže prospekti i o njihovom obliku, uključivanju informacija upućivanjem i
objavljivanju takvih prospekata i raspisivanju oglasa (u daljnjem tekstu: Uredba
Komisije (EZ-a) broj 809/2004),
3. Uredba Komisije (EZ-a) broj 1287/2006 od 10. kolovoza 2006. kojom se provodi
Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u svezi obveze vođenja
evidencija investicijskih društava, izvještavanjem o transakcijama,
transparentnošću tržišta, uvrštavanjem financijskih instrumenata u trgovanje i
pojmovima određenim u smislu spomenute Direktive (u daljnjem tekstu: Uredba
Komisije (EZ-a) broj 1287/2006).
Značenje pojedinih pojmova
Članak 3.
(1) Pojedini pojmovi, u smislu ovog Zakona, imaju sljedeće značenje:
1. Agencija je Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga čije nadležnosti
i djelokrug rada su propisani Zakonom o Hrvatskoj agenciji za nadzor
financijskih usluga i ovim Zakonom,
2. Financijski instrumenti su:
a. prenosivi vrijednosni papiri,
b. instrumenti tržišta novca,
c. jedinice u subjektima za zajednička ulaganja,
d. izvedenice u koje se ubrajaju:
– opcije (options), budućnosnice (futures), zamjene (swaps), kamatni unaprijedni
ugovori (forward rate agreements) i bilo koji drugi izvedeni financijski
instrumenti koji se odnose na vrijednosne papire, valute, kamatne stope ili
prinose te drugi izvedeni financijski instrumenti, financijski indeksi ili
financijske mjere koje se mogu namiriti fizički ili u novcu,
– opcije, budućnosnice, zamjene, kamatni unaprijedni ugovori i bilo koji drugi
izvedeni financijski instrumenti koji se odnose na robu, a moraju se namiriti u
novcu ili se mogu namiriti u novcu na zahtjev jedne od ugovornih strana (osim iz
razloga neplaćanja ili drugih razloga za raskid ugovora),
– opcije, budućnosnice, zamjene i bilo koji drugi izvedeni financijski
instrumenti koji se odnose na robu, a mogu se namiriti fizički pod uvjetom da se
njima trguje na uređenom tržištu i/ili na multilateralnoj trgovinskoj platformi,
– opcije, budućnosnice, zamjene, unaprijedni ugovori i bilo koji drugi izvedeni
financijski instrumenti koji se odnose na robu, a mogu se namiriti fizički, koji
nisu navedeni u alineji 3. podtočke d. ove točke i nemaju komercijalnu namjenu,
koji imaju karakteristike drugih izvedenih financijskih instrumenata, uzimajući
u obzir između ostalog poravnavaju li se i namiruju putem priznatih klirinških
organizacija ili podliježu redovitom maržnom pozivu (margin call),
– izvedeni instrumenti za prijenos kreditnog rizika,
– financijski ugovori za razlike (financial contract for differences),
– opcije, budućnosnice, zamjene, kamatni unaprijedni ugovori i bilo koji drugi
izvedeni financijski instrumenti koji se odnose na klimatske varijable,
vozarine, emisijske kvote ili stope inflacije ili druge službene ekonomske
statističke podatke, a moraju se namiriti u novcu ili se mogu namiriti u novcu
na zahtjev jedne od ugovornih strana (osim iz razloga neplaćanja ili drugih
razloga za raskid ugovora), kao i bilo koji drugi izvedeni financijski
instrumenti koji se odnose na imovinu, prava, obveze, indekse i mjere koje nisu
navedene u ovoj točki, a koji imaju značajke drugih izvedenih financijskih
instrumenata uzimajući u obzir, između ostalog, trguje li se njima na uređenom
tržištu i/ili na multilateralnoj trgovinskoj platformi, i poravnavaju li se i
namiruju putem priznatih klirinških organizacija ili podliježu redovitom maržnom
pozivu.
3. Prenosivi vrijednosni papiri su one vrste vrijednosnih papira koji su
prenosivi na tržištu kapitala, kao što su:
a. dionice ili drugi vrijednosni papiri istog značaja koji predstavljaju udio u
kapitalu ili članskim pravima u društvu, kao i potvrde o deponiranim dionicama,
b. obveznice i druge vrste sekuritiziranog duga, uključujući i potvrde o
deponiranim vrijednosnim papirima,
c. svi ostali vrijednosni papiri koji daju pravo na stjecanje ili prodaju takvih
prenosivih vrijednosnih papira ili na temelju kojih se može obavljati plaćanje u
novcu koje se utvrđuje na temelju prenosivih vrijednosnih papira, valuta,
kamatnih stopa ili prinosa, robe, indeksa ili drugih mjernih veličina.
Instrumenti plaćanja ne smatraju se prenosivim vrijednosnim papirima u smislu
točke 3. ovog članka.
4. Instrumenti tržišta novca su sve vrste instrumenata kojima se uobičajeno
trguje na tržištu novca, kao što su trezorski, blagajnički i komercijalni zapisi
i certifikati o depozitu, osim instrumenata plaćanja.
5. Investicijsko društvo je pravna osoba čija je redovita djelatnost pružanje
jedne ili više investicijskih usluga trećima i/ili obavljanje jedne ili više
investicijskih aktivnosti na profesionalnoj osnovi.
6. Kreditna institucija je kreditna institucija kako je definirano zakonom koji
uređuje osnivanje i poslovanje kreditnih institucija.
7. Subjekt za zajednička ulaganja označava:
– subjekt za zajednička ulaganja koji je dobio odobrenje Agencije sukladno
zakonu koji uređuje uvjete osnivanja i rada fondova i društava za upravljanje,
– subjekt za zajednička ulaganja koji je dobio odobrenje za rad u nekoj od
država članica i koji, sukladno propisima matične države članice, ispunjava
uvjete iz Direktive Vijeća broj 85/611/EEZ od 20. prosinca 1995. o usklađivanju
zakona, propisa i administrativnih odredbi koje se odnose na subjekte za
zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i njezinih izmjena i
dopuna,
– drugi strani subjekt za zajednička ulaganja uključujući i subjekte različite
od onih iz alineje 2. ove točke, kao i subjekte za zajednička ulaganja s
odobrenjem za rad u nekoj od trećih država.
8. Sistematski internalizator je investicijsko društvo koje na organiziran,
učestao i sustavan način trguje za vlastiti račun izvršavajući naloge klijenata
izvan uređenog tržišta ili multilateralne trgovinske platforme.
9. Održavatelj tržišta je osoba koja neprekidno djeluje na tržištu financijskih
instrumenata, spremna trgovati za vlastiti račun, kupnjom i prodajom
financijskih instrumenata, po cijenama koje sama odredi, koristeći vlastiti
kapital.
10. Investicijske usluge i aktivnosti su usluge i aktivnosti iz članka 5. ovog
Zakona u svezi financijskih instrumenata iz točke 2. ovog stavka.
11. Klijent je svaka fizička ili pravna osoba kojoj investicijsko društvo pruža
investicijske i/ili pomoćne usluge.
12. Izvršavanje naloga za račun klijenta je postupanje investicijskog društva s
ciljem zaključivanja ugovora o kupnji ili prodaji jednog ili više financijskih
instrumenata za račun klijenta.
13. Trgovanje za vlastiti račun je trgovanje korištenjem vlastitog kapitala s
ciljem zaključenja transakcije za vlastiti račun, s jednim ili više financijskih
instrumenata.
14. Upravljanje portfeljem je upravljanje portfeljem koji uključuje jedan ili
više financijskih instrumenata, na individualnoj i diskrecijskoj osnovi, na
temelju ovlaštenja klijenta.
15. Investicijsko savjetovanje je davanje osobnih preporuka klijentu, na njegov
zahtjev ili na inicijativu investicijskog društva, u pogledu jedne ili više
transakcija s financijskim instrumentima.
16. Osobna preporuka je preporuka koja se daje osobi kao ulagatelju,
potencijalnom ulagatelju, zastupniku ulagatelja ili potencijalnog ulagatelja.
Osobna preporuka mora se osobi prikazati kao prikladna za istu ili se takva
preporuka mora temeljiti na razmatranju okolnosti u svezi takve osobe, te mora
predstavljati preporuku da se poduzme jedan od sljedećih koraka:
– kupnja, prodaja, upis, zamjena, nazadkupnja, držanje ili preuzimanje obveze na
upis određenog financijskog instrumenta;
– izvršavanje ili neizvršavanje prava koja proizlaze iz određenog financijskog
instrumenta za kupnju, prodaju, upis, zamjenu, ili nazadkupnju financijskog
instrumenta.
Ne smatra se osobnom preporukom takva preporuka koja je izdana isključivo putem
distribucijskog kanala ili je namijenjena javnosti.
17. Distribucijski kanal je kanal putem kojeg informacija jest ili će vjerojatno
postati javno dostupna, pri čemu riječi »vjerojatno postati javno dostupna« u
ovoj odredbi znače takvu informaciju kojoj veliki broj ljudi ima pristup.
18. Vezani zastupnik je osoba koju imenuje investicijsko društvo sa svrhom da
pod punom i bezuvjetnom odgovornošću investicijskog društva u čije ime djeluje,
obavlja poslove propisane ovim Zakonom za vezanog zastupnika.
19. Multilateralna trgovinska platforma (u daljnjem tekstu: MTP) je
multilateralni sustav kojim upravlja investicijsko društvo ili tržišni operater,
a koji spaja ponudu i potražnju za financijskim instrumentima više
zainteresiranih trećih strana. Spajanje ponude i potražnje odvija se prema
unaprijed određenim jednoznačnim pravilima i rezultira ugovorom između ugovornih
strana, sukladno odredbama ovog Zakona.
20. Uređeno tržište je multilateralni sustav koji vodi i/ili kojim upravlja
tržišni operater, i koji ispunjava sljedeće uvjete:
a. spaja ili omogućava spajanje interesa trećih za kupnju i prodaju financijskih
instrumenata, u sustavu, sukladno unaprijed određenim jednoznačnim pravilima i
na način koji dovodi do zaključivanja ugovora u svezi s financijskim
instrumentima koji su uvršteni radi trgovanja po njegovim pravilima i/ili u
sustavu,
b. posjeduje odobrenje kao uređeno tržište i
c. redovito djeluje sukladno odredbama Dijela drugog ovog Zakona.
21. Tržišni operater je osoba ili osobe koje vode i/ili upravljaju poslovanjem
uređenog tržišta. Tržišni operater može biti i samo uređeno tržište.
22. Središnja druga ugovorna strana je osoba koja radi poravnanja poslova s
financijskim instrumentima sklopljenim na uređenom tržištu, MTP-u ili izvan
uređenog tržišta i MTP-a, preuzima odgovornost za ispunjenje obveza stranaka
prema drugim ugovornim stranama tih poslova, na način da u svaki od poslova
stupa kao novi prodavatelj prema kupcu, odnosno kao novi kupac prema
prodavatelju.
23. Matično društvo je:
– matično društvo kako je definirano propisima koji uređuju računovodstvo
poduzetnika i primjenu standarda financijskog izvještavanja,
– za potrebe Dijela drugog Glave I. Poglavlja 9. i Poglavlja 11. matično društvo
kako je definirano propisima koji uređuju računovodstvo poduzetnika i primjenu
standarda financijskog izvještavanja i svako društvo koje, prema mišljenju
Agencije, ima prevladavajući utjecaj na drugo društvo.
24. Ovisno društvo je:
– ovisno društvo kako je definirano propisima koji uređuju računovodstvo
poduzetnika i primjenu standarda financijskog izvještavanja,
– za potrebe Dijela drugog Glave I. Poglavlja 9. i Poglavlja 11. ovisno društvo
kako je definirano u smislu propisa koji uređuje računovodstvo poduzetnika i
primjenu standarda financijskog izvještavanja i svako društvo na koje, prema
mišljenju Agencije, matično društvo ima prevladavajući utjecaj.
25. Država članica je država članica Europske unije i država potpisnica Ugovora
o Europskom gospodarskom prostoru.
26. Treća država je država koja nije država članica u smislu točke 25. stavka 1.
ovog članka.
(2) Agencija će pravilnikom propisati:
1. izvedene financijske instrumente iz stavka 1. točke 2. podtočke d. alineje 4.
ovog članka koji imaju karakteristike drugih izvedenih financijskih
instrumenata, uzimajući u obzir između ostalog poravnavaju li se i namiruju
putem priznatih klirinških organizacija ili podliježu redovitom maržnom pozivu,
2. izvedene financijske instrumente iz stavka 1. točke 2. podtočke d. alineje 7.
ovog članka koji imaju značajke drugih izvedenih financijskih instrumenata
uzimajući u obzir, između ostalog, trguje li se njima na uređenom tržištu i/ili
na MTP-u, i poravnavaju li se i namiruju putem priznatih klirinških organizacija
ili podliježu redovitom maržnom pozivu.
DIO DRUGI
Tržišta financijskih instrumenata
GLAVA I.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti
Poglavlje 1.
POJMOVI
Članak 4.
U smislu ovog dijela Zakona pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:
1. Kvalificirani udjel je:
– svaki posredni ili neposredni udjel u investicijskom društvu koji predstavlja
10% ili više udjela u kapitalu ili glasačkim pravima, ili koji omogućava
ostvarenje značajnog utjecaja na upravljanje investicijskim društvom. Udio u
kapitalu ili glasačkim pravima određuje se u skladu s člancima 413. do 417.,
420. i 427. ovog Zakona,
– za potrebe Poglavlja 9. Dijela drugog ovog Zakona, kvalificirani udjel je
svaki posredni ili neposredni udjel u društvu koji predstavlja 10% ili više
udjela u kapitalu ili glasačkim pravima, ili koji omogućava ostvarenje značajnog
utjecaja na upravljanje tim društvom.
2. Podružnica je podružnica kako je definirano zakonom kojim se uređuje
osnivanje i poslovanje trgovačkih društava.
3. Podružnica je podružnica kako je definirano zakonom kojim se uređuje
osnivanje i poslovanje trgovačkih društava. U smislu ovog Zakona, svako mjesto
poslovanja osnovano u istoj državi članici od strane jednog investicijskog
društva sa sjedištem u drugoj državi članici smatra se jednom podružnicom.
4. Matična država članica za investicijsko društvo je:
– ako je investicijsko društvo fizička osoba, država članica u kojoj se nalazi
glavni ured,
– kada je investicijsko društvo pravna osoba, država članica u kojoj se nalazi
sjedište,
– kada investicijsko društvo u skladu s nacionalnim propisima nema sjedište,
država članica u kojoj je glavni ured.
5. Matična država članica za uređeno tržište je država članica u kojoj je
registrirano uređeno tržište ili, ako po zakonu države članice nema sjedišta,
država članica u kojoj se nalazi glavni ured uređenog tržišta.
6. Država članica domaćin za investicijsko društvo je država članica različita
od matične države članice u kojoj investicijsko društvo ima podružnicu ili
neposredno pruža investicijske usluge i/ili obavlja investicijske aktivnosti.
7. Država članica domaćin za uređeno tržište je država članica različita od
matične države članice u kojoj uređeno tržište pruža odgovarajuće mehanizme kako
bi se članovima ili sudionicima s udaljenim pristupom ustanovljenima u toj
državi članici olakšao pristup trgovanju na uređenom tržištu.
8. Nadležno tijelo je:
– nadležno tijelo pojedine države koje je, na temelju propisa te države,
nadležno za nadzor nad investicijskim društvom, osim ako je pojedinom odredbom
ovog Zakona propisano da se ista odnosi na tijelo nadležno za drugu vrstu
nadzora,
– nadležno tijelo pojedine države članice koje je, na temelju propisa te države
članice, nadležno za nadzor nad investicijskim društvom i kojeg je ta država
članica odredila kao tijelo za kontakt u skladu s člankom 56. stavkom 1.
Direktive 2004/39/EZ, osim ako je pojedinom odredbom ovog Zakona propisano da se
ista odnosi na nadležno tijelo nadležno za drugu vrstu nadzora. Tijelo za
kontakt, u skladu s člankom 56. stavkom 1. Direktive 2004/39/EZ, je Agencija.
9. Uobičajeno vrijeme trgovanja označava ono vrijeme, u satima, koje je mjesto
trgovanja ili investicijsko društvo unaprijed odredilo i javno objavilo kao
vrijeme trgovanja.
10. Trajni medij je papir ili sredstvo koje omogućuje pohranu podataka u
digitalnom formatu na takav način da su pristup, obrada i cjelokupnost podataka
osigurani najmanje do roka propisanog ovim Zakonom ili propisom donesenim na
temelju ovog Zakona.
11. Relevantna osoba u odnosu na investicijsko društvo je:
– osoba na rukovodećoj poziciji u investicijskom društvu, osoba s vlasničkim
udjelima ili vezani zastupnik investicijskog društva,
– osoba na rukovodećoj poziciji ili osoba s vlasničkim udjelima u svakom vezanom
zastupniku investicijskog društva,
– zaposlenik investicijskog društva ili zaposlenik vezanog zastupnika
investicijskog društva, kao i svaka druga fizička osoba čije su usluge stavljene
na raspolaganje i u nadležnosti su investicijskog društva ili vezanog zastupnika
investicijskog društva i koja je uključena u investicijske usluge i aktivnosti
koje investicijsko društvo pruža i obavlja,
– fizička osoba koja je izravno uključena u pružanje usluga investicijskom
društvu ili njegovom vezanom zastupniku na temelju sporazuma o izdvajanju
poslovnih procesa, sa svrhom pružanja i obavljanja investicijskih usluga i
aktivnosti.
12. Osoba s kojom je relevantna osoba u rodbinskoj vezi je:
– bračni drug relevantne osobe ili bilo koja osoba koja se po nacionalnom pravu
smatra izjednačenom s bračnim drugom,
– uzdržavano dijete ili pastorak relevantne osobe,
– bilo koji drugi srodnik relevantne osobe, koji je s relevantnom osobom proveo
u zajedničkom kućanstvu najmanje godinu dana od datuma predmetne osobne
transakcije.
13. Izdvajanje poslovnih procesa je sporazum sklopljen u bilo kojem obliku
između investicijskog društva, burze, odnosno središnjeg klirinškog depozitarnog
društva i pružatelja usluga na temelju kojeg pružatelj usluga obavlja radnje,
usluge ili aktivnosti koje bi inače obavljalo samo investicijsko društvo, burza
ili središnje klirinško depozitarno društvo.
14. Klirinški član je član burze ili klirinške organizacije koji je u
neposrednom odnosu sa središnjom drugom ugovornom stranom.
15. Lokalno društvo je društvo koje za svoj račun trguje na tržištima
financijskih budućnosnica, opcija ili drugih izvedenica i na tržištima novca,
isključivo u svrhu zaštite pozicija na tržištima izvedenica, ili koje trguje za
račun drugih članova tih tržišta za koje jamče klirinški članovi istih tržišta,
pri čemu odgovornost za ispunjavanje ugovora koje je takvo društvo sklopilo
preuzimaju klirinški članovi istih tržišta.
16. Financijska institucija je svaka pravna osoba, osim kreditne institucije,
čija je isključiva ili pretežita djelatnost stjecanje udjela u kapitalu ili
obavljanje jedne ili više osnovnih financijskih usluga kako je propisano zakonom
koji uređuje osnivanje i poslovanje kreditnih institucija.
17. Matični financijski holding u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu:
matični financijski holding u RH) je financijski holding sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj koji nije ovisno društvo kreditne institucije koja je dobila
odobrenje za rad od Hrvatske narodne banke, niti investicijskog društva koje je
dobilo odobrenje za rad od Agencije, niti je ovisno društvo drugog financijskog
holdinga koji je osnovan u Republici Hrvatskoj.
18. Matični financijski holding u Europskoj uniji (u daljnjem tekstu: matični
financijski holding u EU) je financijski holding sa sjedištem u državi članici,
koji nije ovisno društvo kreditne institucije, niti investicijskog društva koji
su dobili odobrenje za rad u bilo kojoj državi članici, niti je ovisno društvo
drugog financijskog holdinga osnovanog u bilo kojoj državi članici.
19. Matično investicijsko društvo u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu:
matično investicijsko društvo u RH) je investicijsko društvo sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj koje ima kao ovisno društvo kreditnu instituciju,
investicijsko društvo, drugu financijsku instituciju, odnosno ima sudjelovanje u
jednom ili više takvih subjekata, a koje samo nije ovisno društvo drugog
investicijskog društva koje je od Agencije dobilo odobrenje za rad ili kreditne
institucije koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za rad, odnosno
financijskog holdinga koji je osnovan u Republici Hrvatskoj.
20. Matično investicijsko društvo u Europskoj uniji (u daljnjem tekstu: matično
investicijsko društvo u EU) je investicijsko društvo sa sjedištem u državi
članici koje samo nije ovisno društvo drugog investicijskog društva ili kreditne
institucije koji su dobili odobrenje za rad u bilo kojoj državi članici, odnosno
financijskog holdinga osnovanog u bilo kojoj državi članici.
21. Priznata investicijska društva iz treće države su društva koja ispunjavaju
sljedeće uvjete:
– društva koja bi, kada bi bila utemeljena unutar Europske unije, spadala u
okvir definicije investicijskih društava,
– društva koja su ovlaštena za poslovanje u nekoj trećoj državi, i
– društva koja podliježu i udovoljavaju pravilima nadzora koja su prema
mišljenju Agencije barem jednako stroga kao ona propisana ovim Zakonom.
22. Društvo za pomoćne usluge je pravna osoba čija se glavna djelatnost sastoji
od upravljanja nekretninama, upravljanja i vođenja sustava za obradu podataka
ili obavljanja sličnih poslova, i koje su po svojoj prirodi pomoćne djelatnosti
u odnosu na glavnu djelatnost jedne ili više kreditnih institucija ili
investicijskih društava.
23. Financijski holding je financijska institucija čija su ovisna društva
isključivo ili većinom investicijska društva ili druge financijske institucije,
od kojih je barem jedno investicijsko društvo i koje nije mješoviti financijski
holding.
24. Mješoviti holding je matično društvo koje nije financijski holding ili
investicijsko društvo ili mješoviti financijski holding, a čija ovisna društva
uključuju barem jedno investicijsko društvo, a ne uključuju kreditnu
instituciju.
25. Mješoviti financijski holding je mješoviti financijski holding kako je
definirano propisima koji uređuju dodatni nadzor kreditnih institucija, društava
za osiguranje i investicijskih društava u financijskom konglomeratu.
26. Uska povezanost označava situaciju u kojoj su dvije ili više fizičkih ili
pravnih osoba povezane na jedan od sljedećih načina:
– odnosom sudjelovanja,
– odnosom kontrole ili
– činjenicom da su obje ili sve osobe stalno povezane s istom trećom osobom
odnosom kontrole.
27. Kontrola označava odnos između matičnog društva i ovisnog društva ili sličan
odnos između bilo koje fizičke ili pravne osobe i nekog društva.
28. Sudjelovanje označava sudjelovanje neke osobe u drugoj pravnoj osobi ako:
– ima izravna ili neizravna ulaganja na temelju kojih sudjeluje s 20% udjela ili
više u kapitalu te pravne osobe ili glasačkim pravima u toj pravnoj osobi, ili
– ima udjel u kapitalu te pravne osobe ili u glasačkim pravima u toj pravnoj
osobi manji od 20%, a stečen je s namjerom da, na temelju trajne povezanosti s
tom pravnom osobom, omogući utjecaj na njezino poslovanje.
29. Društva povezana zajedničkim vođenjem su društva koja nisu povezana na način
iz članka 3. stavka 1. točke 23. i 24. ovog Zakona, već su povezana na jedan od
sljedećih načina:
– društva su ravnopravna i povezana zajedničkim vođenjem, u skladu sa
sklopljenim ugovorom ili odredbama statuta,
– većina članova uprave ili nadzornog odbora tih društava su iste osobe.
30. Društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
je društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
definirano zakonom koji uređuje uvjete osnivanja i rada fondova i društava za
upravljanje.
Poglavlje 2.
INVESTICIJSKA DRUŠTVA
Odjeljak 1.
Investicijske usluge i aktivnosti i pomoćne usluge
Članak 5.
(1) Investicijske usluge i aktivnosti u smislu ovog Zakona jesu:
1. zaprimanje i prijenos naloga u svezi jednog ili više financijskih
instrumenata,
2. izvršavanje naloga za račun klijenata,
3. trgovanje za vlastiti račun,
4. upravljanje portfeljem,
5. investicijsko savjetovanje,
6. usluge provedbe ponude, odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu
otkupa,
7. usluge provedbe ponude, odnosno prodaje financijskih instrumenata bez obveze
otkupa,
8. upravljanje multilateralnom trgovinskom platformom.
(2) Pomoćne usluge u smislu ovog Zakona jesu:
1. pohrana i administriranje financijskih instrumenata za račun klijenata,
uključujući i poslove skrbništva i s tim povezane usluge, kao na primjer
upravljanje novčanim sredstvima, odnosno instrumentima osiguranja,
2. davanje kredita ili zajma ulagatelju kako bi mu se omogućilo zaključenje
transakcije s jednim ili više financijskih instrumenata, ako je u transakciju
uključeno društvo koje odobrava zajam ili kredit,
3. savjetovanje o strukturi kapitala, poslovnim strategijama i srodnim
pitanjima, kao i savjetovanje i usluge vezane uz spajanja i stjecanja udjela u
društvima,
4. usluge deviznog poslovanja ako su vezane uz pružanje investicijskih usluga,
5. investicijsko istraživanje i financijska analiza, kao i ostale preporuke koje
se odnose na transakcije s financijskim instrumentima,
6. usluge vezane uz usluge iz stavka 1. točke 6. ovog članka,
7. investicijske usluge i aktivnosti te pomoćne usluge iz ovog članka koje se
odnose na temeljnu imovinu izvedenica iz članka 3. stavka 1. točke 2. podtočke
d. alineje 2., 3., 4. i 7. ovog Zakona kada su te investicijske usluge i
aktivnosti nadovezane na investicijske ili pomoćne usluge.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti u
Republici Hrvatskoj
Članak 6.
(1) Pružati investicijske usluge i obavljati investicijske aktivnosti u
Republici Hrvatskoj može:
1. investicijsko društvo koje je za to dobilo odobrenje za rad od Agencije,
2. investicijsko društvo sa sjedištem u državi članici koje nije kreditna
institucija ili financijska institucija i koja u skladu s odredbama ovog Zakona
ustroji podružnicu u Republici Hrvatskoj ili je ovlaštena neposredno pružati
investicijske usluge i obavljati investicijske aktivnosti u Republici Hrvatskoj,
3. podružnica investicijskog društva sa sjedištem u trećoj državi koja je za to
dobila odobrenje za rad od Agencije.
(2) Osim društava iz stavka 1. ovog članka, pružati investicijske usluge i
obavljati investicijske aktivnosti u Republici Hrvatskoj može:
1. kreditna institucija koja za to dobije odobrenje od Hrvatske narodne banke,
2. kreditna institucija ili financijska institucija iz države članice koja, u
skladu s odredbama zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje kreditnih
institucija, ustroji podružnicu u Republici Hrvatskoj ili je ovlaštena
neposredno pružati financijske usluge u Republici Hrvatskoj,
3. podružnica kreditne institucije sa sjedištem u trećoj državi koja je za to
dobila odobrenje za rad od Hrvatske narodne banke.
(3) U Republici Hrvatskoj investicijske usluge iz članka 5. stavka 1. točke 8.
ovog Zakona može obavljati i tržišni operater koji ispunjava uvjete propisane
ovim Zakonom.
(4) Osim osoba navedenih u stavku 1. do 3. ovog članka, nitko drugi u Republici
Hrvatskoj ne smije pružati investicijske usluge, niti obavljati investicijske
aktivnosti.
(5) Stavak 4. ovog članka ne odnosi se na osobe iz članka 9. ovog Zakona u svezi
poslova i aktivnosti na koje se odnose iznimke propisane člankom 9. ovog Zakona.
Članak 7.
(1) Iznimno od odredbe članka 6. stavka 4. ovog Zakona, investicijske usluge iz
članka 5. stavka 1. točke 4. i 5. ovog Zakona mogu pružati i društva za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom u skladu s
propisima koji uređuju uvjete osnivanja i rada otvorenih investicijskih fondova
s javnom ponudom i društava za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s
javnom ponudom.
(2) Na društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom
ponudom koja pružaju investicijske usluge iz članka 5. stavka 1. točke 4. i 5.
ovog Zakona na odgovarajući se način primjenjuju sljedeće odredbe ovog Zakona:
1. članak 9. stavak 2. ovog Zakona,
2. odredbe o temeljnom kapitalu od članka 31. do članka 35.,
3. odredbe o organizacijskim zahtjevima od članka 36. do članka 43.,
4. odredbe o uvjetima poslovanja i zaštiti klijenata investicijskog društva od
članka 53. do članka 71.,
5. odredbe članaka 82. do 84. ovog Zakona,
6. odredbe u svezi zaštite ulagatelja od članka 222. do članka 246.,
7. odredbe o nadzoru nad pružanjem investicijskih usluga od članka 247. do
članka 279.
Članak 8.
Na kreditne institucije koje pružaju investicijske usluge i obavljaju
investicijske aktivnosti na odgovarajući način primjenjuju se sljedeće odredbe:
1. članak 9. stavak 2. ovog Zakona,
2. odredbe u svezi zaštite ulagatelja od članka 222. do 246.,
3. odredbe o organizacijskim zahtjevima od članka 36. do članka 43.,
4. odredbe od članaka 119. do članka 135.,
5. odredbe članaka 53. do 135. ovog Zakona,
6. odredbe članaka 141., 147., 152., 153. i 154. ovog Zakona,
7. odredbe članaka 249. i 250., 555., 556., 558. i 560. ovog Zakona.
Izuzeci
Članak 9.
(1) Odredbe Dijela drugog ovog Zakona o pružanju investicijskih usluga i
obavljanju investicijskih aktivnosti ne primjenjuju se na:
1. društva za osiguranje i reosiguranje,
2. osobe koje investicijske usluge pružaju isključivo svojim matičnim društvima,
svojim ovisnim društvima ili drugim ovisnim društvima svoga matičnog društva,
3. osobe koje investicijske usluge pružaju povremeno u sklopu obavljanja svoje
redovite djelatnosti ili posla, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: obavljanje te
djelatnosti ili posla uređeno je pravilima propisanim zakonom, drugim propisom
ili etičkim kodeksom, i ta pravila ne zabranjuju pružanje te investicijske
usluge,
4. osobe koje, osim trgovanja za vlastiti račun, ne pružaju niti jednu
investicijsku uslugu, niti obavljaju ni jednu investicijsku aktivnosti, osim
kada djeluju u svojstvu održavatelja tržišta ili na organiziran, učestao i
sustavan način trguju za svoj račun izvan uređenog tržišta ili MTP-a i pritom
koriste sustav dostupan trećim osobama, kako bi se sklapali poslovi s istima,
5. osobe koje pružaju investicijske usluge koje se sastoje isključivo od
upravljanja programima sudjelovanja zaposlenika u ulaganju,
6. osobe koje pružaju investicijske usluge koje se sastoje isključivo od
upravljanja programima sudjelovanja zaposlenika u ulaganju i pružanja
investicijskih usluga isključivo za vlastita matična društva ili za druga ovisna
društva vlastitih matičnih društava,
7. članice Europskog sustava središnjih banaka i druga državna tijela koja rade
slične poslove te druge osobe javnog prava odgovorne za upravljanje javnim dugom
ili koje posreduju pri upravljanju javnim dugom,
8. subjekti za zajednička ulaganja i mirovinski fondovi te njihove skrbničke
institucije i društva za upravljanje,
9. osobe koje s financijskim instrumentima trguju za vlastiti račun ili pružaju
za klijente iz svoje redovite djelatnosti investicijske usluge u odnosu na
izvedenice na robu ili ugovore o izvedenicama iz članka 3. stavka 1. točke 2.
podtočke d. alineje 7. ovog Zakona ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: pružanje
tih usluga, s obzirom na sveukupnost njegovih poslova, predstavlja pomoćnu
djelatnost njihovim redovitim djelatnostima, a redovita djelatnost tih osoba,
obzirom na grupu u koju su uključene, nije pružanje investicijskih usluga i
obavljanje investicijskih aktivnosti po ovom Zakonu ili zakonu koji uređuje
osnivanje i poslovanje kreditnih institucija,
10. osobe koje daju investicijske savjete u sklopu obavljanja drugih poslova iz
redovite djelatnosti ili posla, a na koje se ne primjenjuju odredbe ovog Zakona
o pružanju investicijskih usluga i obavljanju investicijskih aktivnosti te ako
se za takve savjete ne naplaćuje posebna naknada,
11. osobe, čija se redovita djelatnost sastoji od trgovanja za vlastiti račun s
robom i /ili izvedenicama na robu, osim ako su uključene u grupu čije je osnovno
poslovanje pružanje drugih investicijskih usluga u skladu s ovim Zakonom ili
bankovnih usluga u skladu sa zakonom koji uređuje osnivanje i poslovanje
kreditnih institucija,
12. osobe koje imaju status lokalnog društva u skladu s ovim Zakonom.
(2) Pravila o pružanju investicijskih usluga i obavljanju aktivnosti, propisana
ovim Zakonom, ne primjenjuju se za pružanje usluga u svojstvu druge ugovorne
strane, u transakcijama u kojima sudjeluju državna tijela, osobe javnog prava u
svezi upravljanja javnim dugom, ili članovi Europskog sustava središnjih banaka
koji obavljaju svoje zadaće u skladu s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice i
Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banka ili koji
obavljaju iste zadaće u skladu s propisima država članica.
(3) Agencija će pravilnikom detaljnije propisati uvjete pod kojima se pružaju
investicijske usluge i obavljaju investicijske aktivnosti kao pomoćna djelatnost
u okviru redovite djelatnosti, u slučajevima propisanim točkama 3., 9. i 11.
stavka 1. ovog članka.
(4) Odredbe Dijela drugog ovog Zakona o tržištu financijskih instrumenata ne
primjenjuju se na Tržište novca d.d. Zagreb.
Pododjeljak 1.
Osnivanje investicijskog društva
Članak 10.
(1) Investicijsko društvo osniva se i posluje kao društvo s ograničenom
odgovornošću ili dioničko društvo, sukladno odredbama propisa koji uređuju
osnivanje i poslovanje trgovačkih društava, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.
(2) Investicijsko društvo može se osnovati i kao Europsko društvo – Societas
Europea (SE) sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(3) Agencija vodi registar društava iz članka 6. ovog Zakona koja imaju
odobrenje nadležnih tijela za pružanje investicijskih usluga i obavljanje
investicijskih aktivnosti iz članka 5. ovog Zakona.
(4) U registar iz stavka 3. ovog članka upisuju se i društva iz članka 7. stavka
1. ovog Zakona.
(5) Agencija će pravilnikom propisati sadržaj, oblik i način vođenja registra iz
stavka 3. ovog članka.
Djelatnost investicijskog društva
Članak 11.
(1) Investicijsko društvo može pružati investicijske usluge i obavljati
investicijske aktivnosti te pružati s njima povezane pomoćne usluge iz članka 5.
stavka 1. i 2. ovog Zakona, za koje je dobilo odobrenje Agencije i upisalo ih
kao djelatnost u sudski registar.
(2) Investicijsko društvo ne može obavljati druge djelatnosti osim onih iz
stavka 1. ovog članka.
(3) U sudski registar ne može se upisati tvrtka koja sadrži riječi
»investicijsko društvo« ili izvedenice te riječi, ako pravna osoba nema
odobrenje Agencije za pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih
aktivnosti.
Obveza izvještavanja Agencije
Članak 12.
(1) Investicijsko društvo dužno je trajno udovoljavati uvjetima pod kojima mu je
Agencija izdala odobrenje za rad.
(2) Investicijsko društvo obvezno je u roku od osam dana izvijestiti Agenciju o
svakoj promjeni podataka navedenih u zahtjevu za izdavanje odobrenja za rad.
Uvjeti i postupci za izdavanje odobrenja za rad
Članak 13.
(1) Agencija investicijskom društvu izdaje odobrenje za rad.
(2) Odobrenje za rad izdaje se na neodređeno vrijeme, ne može se prenijeti na
drugu osobu i ne vrijedi za pravnog sljednika.
(3) Zahtjev za izdavanje odobrenja za rad podnose osnivači, odnosno uprava
investicijskog društva.
(4) Odobrenje za rad iz stavka 1. ovog članka sadrži odobrenje za pružanje onih
investicijskih usluga i obavljanje onih investicijskih aktivnosti iz članka 5.
stavka 1. ovog Zakona, za koje je investicijsko društvo podnijelo zahtjev i za
koje ispunjava uvjete propisane ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju
ovog Zakona. Zahtjev investicijskog društva obvezno sadrži i naznaku odnosi li
se na pružanje investicijskih usluga i obavljanje aktivnosti sa svim ili samo s
pojedinim financijskim instrumentima.
(5) Odobrenje za rad iz stavka 1. ovog članka može sadržavati i odobrenje za
pružanje jedne ili više pomoćnih usluga iz članka 5. stavka 2. ovog Zakona,
povezanih s investicijskim uslugama i investicijskim aktivnostima iz članka 5.
stavka 1. ovog Zakona, a za koje je investicijsko društvo dobilo odobrenje za
rad.
(6) Odobrenje za rad iz stavka 1. ovog članka sadrži naznaku je li investicijsko
društvo ovlašteno držati novac i/ili financijske instrumente klijenta.
(7) Investicijskom društvu ne može se izdati odobrenje za rad koje sadrži
odobrenje za pružanje isključivo pomoćnih usluga iz članka 5. stavka 2. ovog
Zakona.
(8) Prije upisa osnivanja investicijskog društva u sudski registar, kao i prije
svakog sljedećeg upisa naknadno zatraženih investicijskih usluga i aktivnosti i
s njima povezanih pomoćnih usluga, u odnosu na sve ili samo neke financijske
instrumente, investicijsko društvo mora dobiti odobrenje za rad, odnosno
proširenje odobrenja za rad.
(9) Sadržaj zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad investicijskom društvu,
potrebnu dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu, kao i sadržaj te dokumentacije
Agencija propisuje pravilnikom.
(10) Odobrenje za rad izdano od Agencije vrijedi na području država članica i
omogućava investicijskom društvu pružanje investicijskih usluga i obavljanje
investicijskih aktivnosti i s njima povezanih pomoćnih usluga bilo putem
podružnice ili neposredno.
Proširenje odobrenja za rad
Članak 14.
(1) Nakon što dobije odobrenje za rad iz članka 13. ovog Zakona, investicijsko
društvo može zatražiti proširenje odobrenja za rad za pružanje investicijskih
usluga i obavljanje aktivnosti i povezanih pomoćnih usluga iz članka 5. ovog
Zakona, kao i u odnosu na financijske instrumente na koje se već izdano
odobrenje za rad ne odnosi.
(2) Na proširenje odobrenja za rad na odgovarajući način primjenjuju se odredbe
ovog Zakona o odobrenju za rad. Zahtjev za proširenje odobrenja za rad podnosi
uprava investicijskog društva.
Članak 15.
(1) Odobrenje za rad može zatražiti i već osnovano dioničko društvo ili društvo
s ograničenom odgovornošću, pri čemu zahtjev za izdavanje odobrenja za rad
podnosi uprava društva.
(2) Društvo iz stavka 1. ovog članka mora dobiti odobrenje za rad prije upisa
promjene djelatnosti društva u sudski registar.
Članak 16.
(1) Kreditna institucija može pružati investicijske usluge i obavljati
aktivnosti i s njima povezane pomoćne usluge iz članka 5. stavka 1. i 2. ovog
Zakona, za koje je dobila odobrenje Hrvatske narodne banke.
(2) Odobrenje iz stavka 1. ovog članka, Hrvatska narodna banka izdaje uz
prethodnu suglasnost Agencije o udovoljavanju uvjeta za pružanje investicijskih
usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti te s njima povezanih pomoćnih
usluga iz članka 5. stavka 1. i 2. ovog Zakona.
(3) Agencija će, na zahtjev kreditne institucije, izdati prethodnu suglasnost iz
stavka 2. ovog članka, ako kreditna institucija udovoljava uvjetima propisanim
odredbama članaka 30., 36. do 43. i članaka 119. do 135. ovog Zakona.
(4) O zahtjevu za izdavanje prethodne suglasnosti Agencija će odlučiti u roku od
šezdeset dana od dana zaprimanja urednog zahtjeva.
(5) Na izdavanje prethodne suglasnosti kreditnoj instituciji na odgovarajući
način primjenjuju se odredbe članka 17. ovog Zakona.
(6) Za potrebe izdavanja suglasnosti iz prethodnog stavka, umjesto izraza
»investicijsko društvo« u člancima 30., 36. do 43. i 119. do 135., na
odgovarajući način koristit će se izraz »kreditna institucija«. Odredbe članaka
119. do 135. ovog Zakona primjenjivat će se samo u slučaju ako kreditna
institucija podnese zahtjev i za upravljanje MTP-om.
Odlučivanje o zahtjevu za izdavanje odobrenja za rad
Članak 17.
(1) Agencija će investicijskom društvu izdati odobrenje za rad ako su ispunjeni
uvjeti koji se odnose na:
1. oblik društva, dionice društva i temeljni kapital,
2. stjecanje kvalificiranih udjela za sve imatelje kvalificiranih udjela te usku
povezanost,
3. izdavanje suglasnosti članovima uprave,
4. organizacijske zahtjeve,
5. pristupanje u članstvo sustava zaštite ulagatelja.
(2) Ako se zahtjev za izdavanje odobrenja za rad odnosi na pružanje usluge iz
članka 5. stavka 1. točke 8., ovog Zakona, Agencija će izdati odobrenje za rad
ako su pored uvjeta iz stavka 1. ovog članka ispunjeni i uvjeti propisani
odredbama od članka 119. do članka 135. ovog Zakona.
(3) O zahtjevu iz članka 13. stavka 3. ovog Zakona, Agencija će odlučiti u roku
od šest mjeseci od dana zaprimanja urednog zahtjeva. Smatrat će se da je zahtjev
uredan ako, u skladu s odredbama pravilnika iz članka 13. stavka 9. ovog Zakona,
sadrži sve propisane podatke i ako mu je priložena dokumentacija s propisanim
sadržajem.
(4) Ako podnositelj zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad u roku koji odredi
Agencija ne ukloni nedostatke zahtjeva u skladu sa zaprimljenom obavijesti
Agencije, smatrat će se da je odustao od zahtjeva.
(5) Ako investicijsko društvo ne udovoljava svim uvjetima za pružanje nekih od
investicijskih usluga i obavljanje nekih od aktivnosti i s njima povezanih
pomoćnih usluga na koje se odnosi zahtjev za izdavanje odobrenja za rad,
Agencija može odobrenje za rad ograničiti samo na investicijske usluge,
aktivnosti i pomoćne usluge, za koje udovoljava uvjetima iz ovog Zakona i
propisa donesenih na temelju ovog Zakona.
Spajanje postupaka pri odlučivanju o zahtjevu za izdavanje odobrenja za rad
Članak 18.
Agencija može istodobno odlučivati o sljedećim zahtjevima pri izdavanju
odobrenja za rad investicijskom društvu:
1. zahtjevu investicijskog društva za izdavanje odobrenja za rad,
2. zahtjevu imatelja kvalificiranih udjela za odobrenje stjecanja kvalificiranog
udjela u investicijskom društvu,
3. zahtjevu za izdavanje suglasnosti za člana uprave investicijskog društva.
Prestanak važenja odobrenja za rad
Članak 19.
(1) Odobrenje za rad prestaje važiti:
1. ako investicijsko društvo ne započne pružati investicijske usluge i obavljati
investicijske aktivnosti u roku od jedne godine od dana izdavanja odobrenja za
rad, protekom navedenog roka,
2. ako investicijsko društvo uzastopno tijekom šest mjeseci ne pruža
investicijske usluge i ne obavlja investicijske aktivnosti za koje je odobrenje
za rad izdano, protekom navedenog roka,
3. na vlastiti zahtjev investicijskog društva, dostavom rješenja Agencije,
4. dostavom rješenja Agencije kojim se oduzima odobrenje za rad,
5. ako se radi o kreditnoj instituciji, dostavom rješenja o oduzimanju odobrenja
za rad kreditnoj instituciji, odnosno od dana prestanka važenja odobrenja po
sili zakona, u skladu sa zakonom koji uređuje osnivanje i poslovanje kreditnih
institucija,
6. danom otvaranja stečajnog postupka,
7. zaključenjem postupka likvidacije.
(2) Ako nastupi razlog iz stavka 1. točke 1. i 2. ovog članka, Agencija će
donijeti rješenje kojim se utvrđuje prestanak važenja izdanog odobrenja za rad.
(3) O prestanku važenja odobrenja za rad iz stavka 1. točke 1. do 4. ovog članka
Agencija će obavijestiti burzu, Operatera MTP-a, središnje klirinško depozitarno
društvo, operatera središnjeg registra i operatera sustava poravnanja i namire,
kada je to primjenjivo.
Statusne promjene investicijskog društva
Članak 20.
(1) Ako je investicijsko društvo uključeno u spajanje ili podjelu društva, mora
za to spajanje ili podjelu dobiti odobrenje Agencije.
(2) Za odlučivanje o izdavanju odobrenja za spajanje ili podjelu društva na
odgovarajući način se primjenjuju odredbe ovog Zakona za izdavanje odobrenja za
rad investicijskom društvu.
(3) Ako uslijed spajanja, odnosno podjele investicijskog društva, nastane novo
društvo koje će pružati investicijske usluge i/ili obavljati investicijske
aktivnosti, to društvo mora prije upisa spajanja, odnosno podjele u sudski
registar od Agencije dobiti odobrenje za rad.
(4) Stavci od 1. do 3. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuju i za
druge statusne promjene u koje je uključeno investicijsko društvo.
Pododjeljak 2.
Uprava investicijskog društva
Članak 21.
(1) Uprava investicijskog društva mora imati najmanje dva člana koji vode
poslove i zastupaju investicijsko društvo. Jedan od članova uprave mora biti
imenovan za predsjednika uprave.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, uprava investicijskog društva koje nije
ovlašteno držati novac i financijske instrumente klijenta, može imati samo
jednog člana. Kada takvo investicijsko društvo ima samo jednog člana uprave
dužno je propisati dodatne mjere i postupke kojima će se osigurati upravljanje
investicijskim društvom pažnjom dobrog stručnjaka. Ako takvo investicijsko
društvo ima više članova uprave, na odgovarajući se način primjenjuje odredba
stavka 1. ovog članka.
(3) Ako osnivačkim aktom investicijskog društva nije drukčije određeno, članovi
uprave vode poslove i skupno zastupaju investicijsko društvo.
(4) Članovi uprave investicijskog društva moraju imati dobar ugled, odgovarajuće
stručne kvalifikacije i iskustvo za vođenje poslovanja investicijskog društva
pažnjom dobrog stručnjaka.
(5) Članovi uprave investicijskog društva moraju voditi poslovanje
investicijskog društva u punom radnom vremenu i biti u radnom odnosu s
investicijskim društvom.
(6) Najmanje jedan član uprave mora znati hrvatski jezik.
(7) Članovi uprave investicijskog društva dužni su voditi poslove investicijskog
društva s područja Republike Hrvatske.
(8) Uprava investicijskog društva može ovlastiti prokurista (jednoga ili više
njih) za zastupanje investicijskog društva, odnosno sklapanje ugovora i
poduzimanje pravnih radnji u ime i za račun investicijskog društva koje
proizlaze iz usluga i aktivnosti za koje je investicijsko društvo dobilo
odobrenje za rad, ali samo zajedno s barem jednim članom uprave investicijskog
društva.
(9) Uprava investicijskog društva dužna je pri upisu prokurista u sudski
registar upisati i ograničenje prokure.
(10) Uvjete koje treba ispunjavati osoba kojoj se daje prokura, vrsta i način
davanja prokure, opseg ovlasti iz prokure, uključujući i ograničenja u
poduzimanju određenih radnji od strane prokurista, utvrđuje se osnivačkim aktom
investicijskog društva.
(11) U slučaju da investicijsko društvo vodi upravni odbor, isti mora imenovati
najmanje dva izvršna direktora. Odredbe ovog Zakona i propisa donesenih na
temelju ovog Zakona o članovima uprave investicijskog društva na odgovarajući se
način primjenjuju na izvršne direktore.
(12) Agencija će pravilnikom detaljnije propisati uvjete kojima članovi uprave
investicijskog društva moraju udovoljavati, sadržaj zahtjeva za izdavanje
suglasnosti za obavljanje dužnosti člana uprave, dokumentaciju koja se prilaže
zahtjevu kao i sadržaj te dokumentacije.
Suglasnost za imenovanje
Članak 22.
(1) Članom uprave u investicijskom društvu može biti imenovana osoba koja je
dobila suglasnost Agencije za obavljanje funkcije člana uprave investicijskog
društva.
(2) Zahtjev za izdavanje suglasnosti iz stavka 1. ovog članka, podnose članovi,
odnosno nadzorni odbor investicijskog društva za mandat koji ne može biti duži
od pet godina.
(3) Podnositelji zahtjeva za izdavanje suglasnosti iz stavka 1. ovog članka,
dužni su priložiti dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članka 21. ovog Zakona i
pravilnika iz članka 21. stavka 12. ovog Zakona.
(4) U postupku odlučivanja o suglasnosti iz stavka 1. ovog članka, Agencija može
zatražiti da kandidat za člana uprave investicijskog društva predstavi program
vođenja poslova investicijskog društva.
(5) Osoba za koju je Agencija izdala suglasnost za imenovanje, dužna je prije
nego što bude imenovana na tu dužnost u drugom investicijskom društvu, ponovno
dobiti suglasnost Agencije.
(6) Agencija će odbiti izdavanje suglasnosti za imenovanje člana uprave ako:
1. predložena osoba ne ispunjava uvjete propisane odredbom članka 21. ovog
Zakona i odredbama pravilnika iz članka 21. stavka 12. ovog Zakona,
2. Agencija raspolaže objektivnim i dokazivim razlozima zbog kojih se može
pretpostaviti da bi djelatnosti ili poslovi kojima se osoba bavi ili se bavila,
predstavljali prijetnju upravljanju investicijskim društvom u skladu s pravilima
o upravljanju rizicima iz Poglavlja 9. ove Glave,
3. ako su u zahtjevu za izdavanje suglasnosti navedeni netočni ili neistiniti
podaci.
Oduzimanje suglasnosti i prestanak suglasnosti za imenovanje člana uprave
Članak 23.
(1) Agencija će oduzeti suglasnost za imenovanje člana uprave u investicijskom
društvu u sljedećim slučajevima:
1. ako član uprave prestane ispunjavati uvjete pod kojima je suglasnost izdana,
2. ako član uprave učestalo ne ispunjava obvezu utvrđivanja i ocjenjivanja
učinkovitosti politika, mjera ili internih procedura vezanih za usklađenost
investicijskog društva s ovim Zakonom ili obvezu poduzimanja odgovarajućih mjera
u cilju ispravljanja nedostataka, odnosno nepravilnosti u poslovanju
investicijskog društva,
3. ako je suglasnost dana na temelju netočnih i neistinitih podataka.
(2) Ako Agencija oduzme suglasnost za imenovanje člana uprave, investicijsko
društvo obvezno je bez odgode donijeti odluku o opozivu imenovanja tog člana
uprave.
(3) U slučaju iz prethodnog stavka ovog članka, osnivači, odnosno nadzorni odbor
dužni su imenovati njihove zamjenike, bez suglasnosti Agencije, na rok od
najviše tri mjeseca.
(4) Prethodna suglasnost za imenovanje člana uprave u investicijskom društvu
prestaje važiti ako:
1. osoba u roku od jedne godine od izdavanja suglasnosti ne bude imenovana ili
ne stupi na dužnost na koju se suglasnost odnosi,
2. osobi prestane dužnost na koju se suglasnost odnosi, s danom prestanka
dužnosti,
3. osobi istekne ugovor o radu u investicijskom društvu, s danom isteka ugovora.
Pododjeljak 3.
Broker i investicijski savjetnik
Članak 24.
(1) Broker je zaposlenik investicijskog društva koji na temelju odobrenja
Agencije obavlja poslove sadržane u investicijskim uslugama iz članka 5. stavka
1. točke 1. i 2. ovog Zakona.
(2) Investicijski savjetnik je zaposlenik investicijskog društva koji na temelju
odobrenja Agencije obavlja poslove sadržane u investicijskim uslugama iz članka
5. stavka 1. točke 1., 2., 4. i 5. ovog Zakona, odnosno zaposlenik društva za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom koji na temelju
odobrenja Agencije obavlja poslove sadržane u investicijskim uslugama iz članka
5. stavka 1. točke 4. i 5. ovog Zakona.
(3) Broker i investicijski savjetnik moraju imati dobar ugled i odgovarajuće
stručne kvalifikacije.
(4) Agencija će organizirati i provoditi obrazovni program i stručne ispite za
obavljanje poslova iz stavka 1. i 2. ovog članka i o tome izdavati uvjerenja.
(5) Agencija će pravilnikom propisati program i način provođenja stručnog ispita
iz stavka 4. ovog članka.
(6) Uvjerenje izdano od inozemnog tijela Agencija može priznati kao uvjerenje iz
stavka 4. ovog članka.
(7) Agencija će pravilnikom propisati uvjete za izdavanje odobrenja iz stavka 1.
i 2. ovog članka, sadržaj zahtjeva za izdavanje odobrenja, dokumentaciju koja se
prilaže zahtjevu, kao i sadržaj te dokumentacije.
(8) Osobe koje nemaju odobrenje Agencije ne smiju obavljati poslove iz stavka 1.
i 2. ovog članka.
(9) Agencija vodi registar brokera i investicijskih savjetnika.
(10) Agencija će pravilnikom propisati sadržaj, način i oblik vođenja registra
iz stavka 9. ovog članka.
Članak 25.
(1) Agencija na zahtjev fizičke osobe iz stavka 1., odnosno 2. članka 24. ovog
Zakona, izdaje odobrenje za obavljanje poslova sadržanih u investicijskim
uslugama iz članka 5. stavka 1. točke 1. i 2. ovog Zakona (odobrenje za rad
brokera), odnosno poslova sadržanih u investicijskim uslugama iz članka 5.
stavka 1. točke 1., 2., 4. i 5. ovog Zakona (odobrenje za rad investicijskog
savjetnika). Agencija će odobrenje iz ovog stavka izdati ako fizička osoba
ispunjava uvjete propisane člankom 24. ovog Zakona i pravilnikom iz članka 24.
stavka 7. ovog Zakona.
(2) Odredbe članka 17. ovog Zakona na odgovarajući se način primjenjuju i na
izdavanje odobrenja za rad brokeru i investicijskom savjetniku.
Standardi ponašanja brokera i investicijskih savjetnika
Članak 26.
(1) Broker i investicijski savjetnik, dužni su, pri obavljanju poslova u svezi s
investicijskim uslugama koje klijentu pruža investicijsko društvo, ponašati se
sukladno:
1. odredbama ovog Zakona i propisima donesenim na temelju ovog Zakona, i
2. pravilima i standardima struke.
(2) Investicijski savjetnik ne smije preporučivati kupnju ili prodaju
financijskih instrumenta samo radi ostvarivanja provizije.
Oduzimanje odobrenja za rad brokeru i investicijskom savjetniku
Članak 27.
(1) Agencija će brokeru ili investicijskom savjetniku oduzeti izdano odobrenje,
ako:
1. je pravomoćno osuđen za kaznena djela protiv imovine, sigurnosti platnog
prometa i poslovanja, zlouporabi ovlasti u gospodarskom poslovanju,
vjerodostojnosti isprava ili radi kaznenih djela iz ovog Zakona, ili mu je
izrečena ili traje sigurnosna mjera zabrane obavljanja zanimanja koje je u
potpunosti ili djelomično obuhvaćeno predmetom poslovanja investicijskog
društva,
2. je pravomoćno proglašen krivim za prekršaj iz članka 568. stavka 1. točke 10.
ovog Zakona,
3. teže krši odredbe ovog Zakona i propisa donesenih na temelju ovog Zakona,
4. prestane ispunjavati uvjete na temelju kojih je izdano odobrenje za rad, a u
roku koji mu, kada je to primjereno odredi Agencija, ne ispuni te uvjete.
5. su podaci na temelju kojih je izdano odobrenje za rad neistiniti.
(2) Agencija može brokeru ili investicijskom savjetniku oduzeti izdano
odobrenje, ako unatoč upozorenju Agencije opetovano krši pravila burze ili
MTP-a.
(3) Rješenjem o oduzimanju izdanog odobrenja Agencija će odrediti rok u kojem
broker ili investicijski savjetnik ne može ponovno zatražiti izdavanje
odobrenja, a koji ne može biti dulji od pet godina, ni kraći od tri mjeseca.
(4) Težim kršenjem odredbi iz stavka 1. točke 3. ovog članka smatrat će se
slučajevi kada broker, odnosno investicijski savjetnik:
1. postupa protivno istoj odredbi ovog Zakona ili na temelju njega donesenih
propisa, drugi put u tri godine,
2. kada je zbog kršenja odredaba ovog Zakona ili na temelju njega donesenih
propisa nastala šteta za klijenta ili drugu osobu, o čemu Agencija donosi
posebnu odluku.
(5) Agencija će brokeru, odnosno investicijskom savjetniku izreći opomenu ako
krši odredbe članka 26. stavka 1. ovog Zakona, a ne postoje uvjeti za oduzimanje
odobrenja.
Pododjeljak 4.
Imatelji kvalificiranog udjela
Članak 28.
(1) Prilikom podnošenja zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad investicijskom
društvu iz članka 13. stavka 1. ovog Zakona, podnositelj zahtjeva dužan je
Agenciji dostaviti podatke o identitetu dioničara ili članova investicijskog
društva, posrednih ili neposrednih imatelja kvalificiranih udjela, visinu tih
udjela kao i dodatnu dokumentaciju propisanu pravilnikom iz članka 50. stavka 4.
ovog Zakona.
(2) Na zahtjev iz stavka 1. ovog članka na odgovarajući način primjenjuju se
odredbe članka 50. ovog Zakona.
Uska povezanost
Članak 29.
(1) U slučaju uske povezanosti između investicijskog društva i drugih fizičkih
ili pravnih osoba, Agencija će izdati odobrenje za rad investicijskom društvu
samo ako odnos uske povezanosti ne onemogućava obavljanje nadzora nad
investicijskim društvom.
(2) Agencija će odbiti izdavanje odobrenja za rad ako propisi treće države, koji
se odnose na jednu ili više fizičkih ili pravnih osoba s kojima je društvo usko
povezano, odnosno primjena i izvršavanje tih propisa, onemogućavaju obavljanje
nadzora nad investicijskim društvom.
Pododjeljak 5.
Članstvo u Fondu za zaštitu ulagatelja
Članak 30.
Članstvo u Fondu za zaštitu ulagatelja, u skladu s člankom 222. do 246. ovog
Zakona obvezno je za sljedeća društva s registriranim sjedištem u Republici
Hrvatskoj koja obavljaju investicijske usluge i aktivnosti iz članka 5. stavka
1. ovog Zakona, kada su ovlaštena držati novac i/ili financijske instrumente
klijenta te kada obavljaju pomoćnu investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 2.
točke 1. ovog Zakona:
1. investicijsko društvo,
2. kreditnu instituciju koja pruža investicijske usluge i obavlja investicijske
aktivnosti na temelju zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje kreditnih
institucija,
3. društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
kada pruža investicijske usluge iz članka 5. stavka 1. točke 4. i 5. ovog
Zakona.
Pododjeljak 6.
Temeljni kapital investicijskog društva
Članak 31.
(1) Iznos temeljnog kapitala investicijskog društva ovisi o vrsti i opsegu
investicijskih usluga i aktivnosti za koje investicijsko društvo traži odobrenje
Agencije.
(2) Temeljni kapital investicijskog društva mora u cijelosti biti uplaćen u
novcu, a dionice koje čine temeljni kapital investicijskog društva ne mogu biti
izdane prije uplate punog iznosa za koji se izdaju. Kada se investicijsko
društvo osniva kao društvo s ograničenom odgovornošću, puni iznos temeljnih
uloga mora biti uplaćen u cijelosti u novcu prije upisa društva u sudski
registar.
Članak 32.
(1) Investicijsko društvo koje je ovlašteno za pružanje jedne ili više usluga iz
članka 5. stavka 1. točke 1., 2. ili 4. ovog Zakona i koje drži novac i/ili
financijske instrumente klijenata, a nije ovlašteno za pružanje investicijskih
usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti iz članka 5. stavka 1. točke 3. i
6., mora imati temeljni kapital u visini od najmanje 1.000.000 kuna.
(2) Investicijsko društvo koje je ovlašteno za izvršavanje naloga klijenata s
financijskim instrumentima može držati takve instrumente za vlastiti račun ako
su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
1. takve pozicije nastanu samo kao posljedica neuspjeha investicijskog društva
da uredno izvrši naloge klijenta,
2. ukupna tržišna vrijednost svih takvih pozicija ne premašuje gornju granicu od
15% temeljnog kapitala investicijskog društva,
3. investicijsko društvo ispunjava zahtjeve propisane člancima 176. do 178. i
člancima 193. do 200. ovog Zakona i
4. takve su pozicije slučajne i privremene prirode te strogo ograničene na
vrijeme koje je potrebno za izvršenje transakcije.
Ulaganje kapitala investicijskog društva radi stjecanja i držanja financijskih
instrumenata kojima ono aktivno ne trguje, ne smatra se trgovanjem u smislu
usluga navedenih u stavku 1. i stavku 3. ovog članka.
(3) Kada investicijsko društvo iz stavka 1. ovog članka nije ovlašteno držati
novac i/ili financijske instrumente klijenata, mora imati temeljni kapital u
visini od najmanje 400.000 kuna.
Članak 33.
Lokalno društvo, ako koristi slobodu poslovnog nastana ili slobodu pružanja
usluga kako je propisano ovim Zakonom, mora imati temeljni kapital u iznosu od
najmanje 400.000 kuna.
Članak 34.
(1) Investicijsko društvo koje je ovlašteno isključivo za pružanje usluga iz
članka 5. stavka 1. točke 1. i 5. bez držanja novca i/ili financijskih
instrumenata svojih klijenata i koje niti u jednom trenutku ne može stupiti u
dužnički odnos s tim klijentima, mora imati:
1. temeljni kapital u iznosu od najmanje 400.000 kuna ili
2. osiguranje profesionalne odgovornosti u iznosu najmanje 8.000.000 kuna za
svaki pojedinačni odštetni zahtjev ili ukupno 12.000.000 kuna godišnje za sve
odštetne zahtjeve ukupno ili
3. kombinaciju temeljnog kapitala i osiguranja profesionalne odgovornosti u
iznosu koji je jednak pokriću pod točkama 1. ili 2. ovog stavka.
(2) Društvo koje je osim za poslove iz stavka 1. ovog članka ovlašteno i za
posredovanje u osiguranju, kako je definirano propisima kojima se uređuju uvjeti
za osnivanje i poslovanje društava za osiguranje, mora imati:
1. temeljni kapital u iznosu od najmanje 200.000 kuna ili
2. osiguranje profesionalne odgovornosti u iznosu najmanje 4.000.000 kuna za
svaki pojedinačni odštetni zahtjev ili ukupno 6.000.000 kuna godišnje za sve
odštetne zahtjeve ukupno ili
3. kombinaciju temeljnog kapitala i osiguranja profesionalne odgovornosti u
iznosu koji je jednak pokriću pod točkama 1. ili 2. ovog stavka.
Članak 35.
Investicijska društva, osim onih na koje se odnose članci 31. do 34. ovog
Zakona, moraju imati temeljni kapital u visini od najmanje 6.000.000 kuna.
Pododjeljak 7.
Organizacijski zahtjevi za investicijsko društvo
Opći organizacijski uvjeti
Članak 36.
Investicijsko društvo dužno je, uzimajući u obzir vrstu, opseg i složenost
poslovanja društva kao i vrstu i opseg investicijskih usluga i aktivnosti koje
društvo pruža i obavlja, ustrojiti, provoditi i redovito održavati:
1. organizacijsku strukturu s jasno definiranim, transparentnim i dosljednim
linijama odgovornosti,
2. primjeren sustav internih kontrola,
3. učinkovite strategije i postupke za utvrđivanje, upravljanje, praćenje i
izvještavanje o rizicima kojima je ili bi moglo biti izloženo pri obavljanju
investicijskih usluga i aktivnosti,
4. odgovarajuće administrativne i računovodstvene postupke,
5. učinkovite mjere za nadzor i zaštitu informatičkog sustava.
Praćenje usklađenosti s relevantnim propisima
Članak 37.
Investicijsko društvo dužno je propisati i provoditi primjerene politike i
postupke koji su potrebni da bi se osiguralo da:
1. investicijsko društvo posluje u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenim
na temelju ovog Zakona,
2. članovi uprave, odnosno izvršni direktori investicijskog društva, zaposlenici
i vezani zastupnici postupaju u skladu s odredbama iz točke 1. ovog članka pri
pružanju investicijskih usluga i obavljanju aktivnosti i u skladu s propisima
koji uređuju osobne transakcije s financijskim instrumentima, kako je definirano
pravilnikom iz članka 43. ovog Zakona.
Mjere za sprječavanje sukoba interesa
Članak 38.
Investicijsko društvo dužno je provoditi učinkovite organizacijske i
administrativne mjere i postupke s ciljem poduzimanja razumnih koraka za
sprječavanje negativnog utjecaja sukoba interesa iz članka 53. ovog Zakona na
interese svojih klijenata.
Mjere za neprekidno poslovanje
Članak 39.
(1) Investicijsko društvo dužno je poduzeti sve primjerene mjere koje su
potrebne da bi se osiguralo neprekidno i redovito obavljanje investicijskih
usluga i aktivnosti.
(2) Za postizanje svrhe iz stavka 1. ovog članka investicijsko društvo dužno je
koristiti odgovarajuće sustave, sredstva i postupke, koji su proporcionalni
vrsti i opsegu investicijskih usluga i aktivnosti koje obavlja.
Izdvajanje poslovnih procesa
Članak 40.
(1) Kada investicijsko društvo izdvoji poslovne procese koji su nužni za
neprekidno i uredno pružanje investicijskih usluga klijentima ili obavljanje
investicijskih aktivnosti, na način da ih povjeri drugom pružatelju usluga,
dužno je poduzeti sve razumne mjere da bi se izbjegao nepotrebni dodatni
operativni rizik.
(2) Investicijsko društvo ne smije izdvojiti značajne poslovne procese na način
koji bi onemogućio ili znatno otežao kvalitetno provođenje sustava internih
kontrola ili provođenje nadzora nad poslovanjem društva u skladu s ovim Zakonom.
Vođenje i čuvanje poslovne dokumentacije
Članak 41.
(1) Investicijsko društvo dužno je voditi i čuvati evidencije i poslovnu
dokumentaciju o svim investicijskim uslugama i aktivnostima, kao i transakcijama
koje je izvršilo, na način koji omogućuje nadzor nad poslovanjem u skladu sa
člankom 37. ovog Zakona, a posebice nad ispunjavanjem obveza prema klijentima i
potencijalnim klijentima.
(2) Investicijsko društvo dužno je organizirati poslovanje i ažurno voditi
poslovnu dokumentaciju i druge administrativne ili poslovne evidencije na način
koji omogućuje da se u svakom trenutku može provjeriti tijek pojedinog posla
kojeg je izvršilo za svoj račun ili za račun klijenta.
(3) Investicijsko društvo dužno je svu dokumentaciju o poslovanju s pojedinim
klijentom čuvati odvojeno od dokumentacije o poslovanju s drugim klijentima i
dokumentacije o vlastitom poslovanju.
(4) Svu poslovnu dokumentaciju investicijsko društvo mora zaštititi od
neovlaštenog pristupa i mogućih gubitaka u zapisu te čuvati na način koji
osigurava trajnost zapisa.
(5) Investicijsko društvo dužno je najmanje pet godina po isteku godine u kojoj
je bio sklopljen posao, čuvati svu dokumentaciju i podatke o svim poslovima s
financijskim instrumentima koje je obavilo bilo za svoj račun bilo za račun
klijenta.
(6) Odredbe ovog članka na odgovarajući način se primjenjuju i u svezi
transakcija koje izvrši podružnica investicijskog društva sa sjedištem u drugoj
državi članici.
Zaštita imovine klijenata investicijskog društva
Članak 42.
(1) Kada investicijsko društvo drži financijske instrumente klijenta, dužno je
primjenjivati odgovarajuće mjere:
1. kako bi se zaštitila prava vlasništva klijenata, osobito u slučaju
nesolventnosti investicijskog društva,
2. kako bi se spriječila uporaba financijskih instrumenata klijenta za vlastiti
račun investicijskog društva ili za račun drugih klijenata investicijskog
društva, osim u slučaju izričite suglasnosti klijenta.
(2) Suglasnost iz stavka 1. točke 2. ovog članka klijent daje u pisanom obliku
kao opću suglasnost za pojedinu vrstu poslova uporabe financijskih instrumenata
klijenta ili kao pojedinačnu suglasnost za pojedini posao uporabe financijskih
instrumenata klijenta.
(3) Kada investicijsko društvo drži novčana sredstva klijenta, dužno je
provoditi primjerene mjere:
1. za zaštitu prava klijenata,
2. za sprječavanje upotrebe novčanih sredstava klijenta za vlastiti račun, ili
za račun drugih klijenata investicijskog društva.
(4) Odredbe stavka 3. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuju na
kreditne institucije.
(5) Novac i financijski instrumenti klijenta nisu vlasništvo investicijskog
društva, ne ulaze u njegovu imovinu, ni u likvidacijsku ili stečajnu masu, niti
mogu biti predmetom ovrhe u svezi potraživanja prema investicijskom društvu.
Članak 43.
Agencija će pravilnikom detaljnije propisati organizacijske zahtjeve za pružanje
investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti i pomoćnih usluga,
obzirom na:
1. praćenje usklađenosti s relevantnim propisima,
2. upravljanje rizicima,
3. internu reviziju,
4. mjere za sprječavanje sukoba interesa,
5. mjere za neprekidno poslovanje,
6. izdvajanje poslovnih procesa,
7. vođenje i čuvanje poslovne dokumentacije,
8. zaštitu imovine klijenata investicijskog društva,
9. osobne transakcije relevantnih osoba,
10. dodatne organizacijske zahtjeve za investicijska društva koja izrađuju i
distribuiraju investicijska istraživanja.
Odjeljak 2.
Promjena imatelja kvalificiranog udjela u investicijskom društvu
Članak 44.
(1) Svaka fizička ili pravna osoba, ili više njih djelujući zajednički
(namjeravani stjecatelj) koje namjeravaju neposredno ili posredno steći ili
povećati udjel u investicijskom društvu, što bi rezultiralo time da visina
udjela u kapitalu ili u glasačkim pravima dosegne ili premaši 20%, 30% ili 50%,
ili da investicijsko društvo postane ovisno društvo namjeravanog stjecatelja
(namjeravano stjecanje), dužne su prethodno Agenciji podnijeti zahtjev za
izdavanje suglasnosti u pisanom obliku.
(2) Zahtjev iz stavka 1. ovog članka mora sadržavati podatke o:
1. visini udjela koji se namjerava steći,
2. svu dokumentaciju iz članka 50. stavka 3. i 4. ovog Zakona.
Članak 45.
(1) Svaka fizička ili pravna osoba koja namjerava neposredno ili posredno
otpustiti kvalificirani udjel u investicijskom društvu dužna je o tome
obavijestiti Agenciju pisanim putem, navodeći visinu udjela koji namjerava
otpustiti.
(2) Osoba iz stavka 1. ovog članka Agenciju je dužna obavijestiti i o namjeri
smanjenja svog kvalificiranog udjela na način da udio u kapitalu ili glasačkim
pravima padne ispod granice od 20%, 30% ili 50%, ili ako investicijsko društvo
prestaje biti ovisno društvo te osobe.
Članak 46.
Prilikom procjene visine kvalificiranog udjela u investicijskom društvu,
Agencija neće uzimati u obzir glasačka prava ili dionice koje investicijsko
društvo ili kreditna institucija drže kao rezultat pružanja investicijske usluge
iz članka 5. stavka 1. točke 6. ovog Zakona, pod uvjetom da se ta prava ne
koriste u svrhu ostvarivanja utjecaja na upravljanje izdavateljem –
investicijskim društvom, i da se navedene dionice s pravom glasa otpuste u roku
od godine dana od dana stjecanja.
Članak 47.
(1) Agencija će surađivati s drugim nadležnim tijelima kada vrši procjene iz
članka 50. ovog Zakona, ako je namjeravani stjecatelj jedan od sljedećih
subjekata:
1. kreditna institucija, društvo za životno osiguranje, društvo za neživotno
osiguranje, društvo za reosiguranje, investicijsko društvo, društvo za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom s odobrenjem za
rad druge države članice ili u sektoru različitom od onoga u kojem je izražena
namjera stjecanja,
2. matično društvo subjekata iz točke 1. ovog stavka,
3. pravna ili fizička osoba koja kontrolira subjekte iz točke 1. ovog stavka.
(2) Agencija će u suradnji s drugim nadležnim tijelima u najkraćem roku
dostaviti:
1. podatke nužne za procjenu iz članka 50. ovog Zakona drugom nadležnom tijelu,
kada to ocijeni potrebnim,
2. podatke od značaja za procjenu iz članka 50. ovog Zakona drugom nadležnom
tijelu, na zahtjev nadležnog tijela.
(3) Ako tijelo, nadležno za namjeravanog stjecatelja, uz podatke iz stavka 2.
ovog članka iznese mišljenje, Agencija je dužna isto uzeti u obzir pri donošenju
odluke o namjeravanom stjecanju kvalificiranog udjela.
Članak 48.
(1) Agencija će bez odgode, a najkasnije u roku od dva radna dana od primitka
zahtjeva iz članka 44. stavka 1. te svakog dodatnog podatka iz članka 49. ovog
Zakona, namjeravanog stjecatelja obavijestiti pisanim putem o primitku istih, s
naznakom datuma na koji istječe razdoblje procjene.
(2) Agencija će procjenu iz članka 50. ovog Zakona izvršiti u roku od šezdeset
radnih dana od dana kada je namjeravani stjecatelj zaprimio obavijest iz stavka
1. ovog članka (razdoblje procjene).
Članak 49.
(1) Agencija može, ako je to potrebno, tijekom razdoblja procjene, a ne kasnije
od pedesetog radnog dana razdoblja procjene, zatražiti dodatne podatke potrebne
za dovršenje procjene. Te će podatke Agencija zatražiti pisanim putem, navodeći
koji su dodatni podaci potrebni.
(2) Razdoblje procjene se prekida od dana kada je Agencija zatražila dodatne
podatke iz stavka 1. ovog članka do dana zaprimanja odgovora od namjeravanog
stjecatelja, pri čemu prekid može trajati najdulje dvadeset radnih dana.
(3) Nakon proteka roka iz stavka 2. ovog članka Agencija može postavljati
daljnje zahtjeve za nadopunom ili pojašnjenjem podataka, ali se razdoblje
procjene neće prekidati.
(4) Agencija može produljiti razdoblje prekida iz stavka 2. ovog članka najviše
do trideset radnih dana ako namjeravani stjecatelj:
1. ima sjedište/prebivalište izvan Republike Hrvatske ili podliježe propisima
izvan Republike Hrvatske,
2. ima sjedište/prebivalište izvan države članice ili podliježe propisima izvan
države,
3. je pravna ili fizička osoba koja nije subjekt nadzora po ovom Zakonu ili
propisima koji uređuju osnivanje i poslovanje otvorenih investicijskih fondova s
javnom ponudom, društava za osiguranje i kreditnih institucija.
(5) Ako Agencija utvrdi postojanje razloga za odbijanje zahtjeva za izdavanje
suglasnosti za namjeravano stjecanje, dužna je unutar razdoblja procjene o tome
pisanim putem obavijestiti namjeravanog stjecatelja, navodeći razloge za
donošenje takve odluke.
(6) Agencija može objaviti odgovarajuće očitovanje o razlozima odluke iz stavka
5. na vlastitu inicijativu ili na zahtjev namjeravanog stjecatelja.
(7) Ako Agencija ne odbije zahtjev za izdavanje suglasnosti za namjeravano
stjecanje u roku i na način iz stavka 5. ovog članka, smatrat će se da je
stjecanje odobreno.
(8) Agencija može odrediti krajnji rok do kojeg se namjeravano stje­canje mora
provesti te ga iz opravdanih razloga može produljiti.
(9) Ako namjeravani stjecatelj ne stekne kvalificirani udio u roku iz stavka 8.
ovog članka, suglasnost Agencije prestaje važiti u cijelosti.
Članak 50.
(1) Prilikom procjene zahtjeva iz članka 44. stavka 1. i podataka traženih
sukladno članku 49. stavka 1., 2. i 3. u svrhu provjere hoće li se poslovi
investicijskog društva u kojem se stjecanje predlaže voditi pažnjom dobrog
stručnjaka, i uzimajući u obzir mogući utjecaj namjeravanog stjecatelja na
investicijsko društvo, Agencija će ocijeniti prikladnost namjeravanog
stjecatelja i financijsku stabilnost namjeravanog stjecanja, uzimajući u obzir
sve sljedeće kriterije:
1. ugled namjeravanog stjecatelja,
2. ugled i iskustvo osobe koja će kao posljedicu namjeravanog stjecanja voditi
poslovanje investicijskog društva,
3. financijsku stabilnost namjeravanog stjecatelja, posebice u odnosu na poslove
investicijskog društva u kojemu se kvalificirani udio namjerava steći,
4. hoće li investicijsko društvo biti u mogućnosti udovoljiti i nastaviti
udovoljavati zahtjevima iz ovog Zakona, kao i drugih zakona kada je to
primjenjivo na pojedinačnoj i konsolidiranoj osnovi, a posebno ima li grupa koje
će investicijsko društvo postati dio, strukturu koja omogućava učinkovito
provođenje nadzora, učinkovitu razmjenu podataka između nadležnih tijela te mogu
li se razgraničiti nadležnosti između više nadležnih tijela,
5. postoji li, u svezi namjeravanog stjecanja, osnovana sumnja da je počinjeno,
pokušano ili bi moglo doći do pranja novca ili financiranja terorizma, sukladno
propisima koji to uređuju.
(2) Agencija može odbiti zahtjev za izdavanje suglasnosti za namjeravano
stjecanje jedino ako nisu ispunjeni uvjeti propisani stavkom 1. ovog članka, ili
ako je namjeravani stjecatelj dostavio nepotpune podatke.
(3) Dokumentacija potrebna za procjenu koja se mora dostaviti Agenciji uz
zahtjev iz članka 44. stavka 1. mora biti prilagođena i primjerena namjeravanom
stjecatelju i namjeravanom stjecanju.
(4) Agencija će pravilnikom propisati listu dokumentacije iz stavka 3. ovog
članka.
(5) Ako je Agencija zaprimila dva ili više zahtjeva za stjecanje ili povećanje
kvalificiranih udjela u istom investicijskom društvu, odnosit će se prema svim
namjeravanim stjecateljima ravnopravno.
(6) Ako investicijsko društvo sazna za stjecanje ili otpuštanje kvalificiranog
udjela u investicijskom društvu koji prelazi ili padne ispod 20%, 30% ili 50%,
dužno je o tome bez odgode obavijestiti Agenciju.
(7) Investicijsko društvo dužno je jednom godišnje Agenciji dostaviti popis
imena svih dioničara ili imatelja poslovnih udjela, kao i imatelja
kvalificiranih udjela s veličinom pojedinih udjela, sa stanjem na dan 1.
siječnja tekuće godine, najkasnije do 31. ožujka tekuće godine.
Pravne posljedice stjecanja bez odobrenja i oduzimanje suglasnosti za stjecanje
kvalificiranog udjela
Članak 51.
(1) Osoba koja stekne kvalificirani udjel u investicijskom društvu protivno
odredbama ovog Zakona, nema pravo glasa iz dionica ili poslovnih udjela koje je
pribavila na taj način.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovog članka Agencija će naložiti prodaju tako
stečenih dionica ili poslovnih udjela.
(3) Agencija može oduzeti suglasnost za stjecanje kvalificiranog udjela, u
slučaju:
1. ako je imatelj kvalificiranog udjela dobio suglasnost davanjem neistinitih
ili netočnih podataka
2. ako prestanu uvjeti propisani odredbama ovog Zakona, na temelju kojih je
suglasnost za stjecanje kvalificiranog udjela izdana.
(4) U slučaju iz stavka 3. ovog članka, osoba kojoj je oduzeta suglasnost za
stjecanje kvalificiranog udjela nema pravo glasa iz dionica ili poslovnih udjela
za koje joj je oduzeta suglasnost. U tom slučaju, Agencija će naložiti prodaju
stečenih dionica ili poslovnih udjela za koje je imatelju kvalificiranog udjela
oduzeta suglasnost za stjecanje kvalificiranog udjela.
Mjere koje Agencija poduzima u slučajevima kada je upravljanje investicijskim
društvom pažnjom dobrog stručnjaka dovedeno u pitanje
Članak 52.
(1) Ako je upravljanje investicijskim društvom pažnjom dobrog stručnjaka
dovedeno u pitanje neprimjerenim utjecajem imatelja kvalificiranog udjela,
Agencija je ovlaštena poduzimati odgovarajuće mjere kako bi se taj utjecaj
spriječio.
(2) Mjere iz stavka 1. ovog članka obuhvaćaju, uz odgovarajuće nadzorne mjere i
podnošenje zahtjeva nadležnom sudu za izricanje privremenih mjera u svezi
stjecanja glasačkih prava vezanih za udjele imatelja kvalificiranih udjela iz
stavka 1. ovog članka.
Odjeljak 3.
Uvjeti poslovanja i zaštita klijenata investicijskog društva
Pododjeljak 1.
Sukob interesa
Članak 53.
(1) Investicijsko društvo dužno je poduzeti sve razumne korake za utvrđivanje
sukoba interesa, a koji se mogu pojaviti kao rezultat pružanja investicijskih i
pomoćnih usluga između:
1. interesa – investicijskog društva, osoba koje vode poslovanje investicijskog
društva, zaposlenika, vezanih zastupnika ili svih osoba izravno ili neizravno
povezanih s njima putem kontrole s jedne strane i interesa klijenata
investicijskog društva s druge strane,
2. interesa klijenata investicijskog društva međusobno.
(2) U slučajevima kada mjere i postupci iz članka 38. ovog Zakona nisu dovoljni
da bi se u razumnoj mjeri osiguralo sprječavanje nastanka rizika za interese
klijenta, investicijsko društvo je dužno, prije pružanja usluge, nedvosmisleno
priopćiti klijentu vrstu i/ili izvor sukoba interesa.
(3) Agencija će pravilnikom propisati:
1. mjere za otkrivanje, sprječavanje, upravljanje sukobom interesa i/ili
obavještavanje klijenta o istom pri pružanju pojedinih investicijskih i pomoćnih
usluga,
2. odgovarajuće kriterije za utvrđivanje vrsta sukoba interesa, postojanje kojih
može ugroziti interese klijenata ili potencijalnih klijenata investicijskog
društva.
Pododjeljak 2.
Pravila poslovnog ponašanja prilikom pružanja investicijskih usluga klijentima
Članak 54.
(1) Prilikom pružanja investicijskih usluga i/ili, ovisno o slučaju, pomoćnih
usluga klijentima, investicijsko društvo dužno je postupati u najboljem interesu
klijenata, korektno i u skladu s pravilima struke, poštujući odredbe ovog Zakona
i propisa donesenih na temelju ovog Zakona.
(2) Članovi uprave i nadzornog odbora ili upravnog odbora investicijskog
društva, brokeri, investicijski savjetnici, ostali zaposlenici investicijskog
društva i vezani zastupnici dužni su čuvati podatke o klijentima, o stanju i
prometu na računima klijenata, uslugama koje pružaju klijentima, kao i druge
podatke i činjenice za koje saznaju u svezi pružanja investicijskih usluga i
obavljanja investicijskih aktivnosti i, kada je primjereno, pomoćnih usluga. Ovi
se podaci smatraju poslovnom tajnom, a navedene osobe ne smiju ih koristiti,
odavati trećima, niti omogućavati trećima njihovo korištenje.
(3) Podaci iz stavka 2. ovoga članka ne predstavljaju poslovnu tajnu kada ih u
izvršavanju svojih nadzornih i drugih javnih ovlasti u skladu s ovim ili drugim
zakonom zahtijevaju Agencija, burza, pravosudna i upravna tijela ili kada
njihovo objavljivanje odobri klijent.
Članak 55.
(1) Svi podaci, uključujući promidžbenu komunikaciju, koje investicijsko društvo
šalje klijentima ili potencijalnim klijentima moraju biti korektni, jasni i ne
smiju dovoditi u zabludu.
(2) Promidžbena komunikacija investicijskih društava mora biti jasno
prepoznatljiva kao takva.
Članak 56.
(1) Investicijsko društvo dužno je klijentima i potencijalnim klijentima
pravodobno dati podatke u razumljivom obliku i to o:
– investicijskom društvu i njegovim uslugama,
– financijskim instrumentima i predloženim investicijskim stra­tegijama – što
treba uključivati odgovarajuće upute i upozorenja o rizicima vezanim uz ulaganja
u ove instrumente i uz ove investicij­ske strategije,
– mjestima izvršenja naloga, i
– troškovima i povezanim izdacima tako da klijenti i potencijalni klijenti mogu
u razumnim okvirima shvatiti prirodu i rizike investicijskih usluga i specifične
vrste financijskih instrumenata koji im se nude, što omogućava donošenje
investicijske odluke.
(2) Investicijsko društvo može podatke iz stavka 1. ovog članka dati u
standardiziranom obliku.
(3) Kada je ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog Zakona, propisano
da je investicijsko društvo dužno svojem klijentu dostaviti podatke na trajnom
mediju, investicijsko društvo može dostaviti podatke na trajnom mediju koji nije
papir, samo ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti:
1. klijent je dostavio investicijskom društvu valjanu adresu elektroničke pošte,
2. klijent je odabrao takav način dostave podataka.
Izvještavanje klijenata
Članak 57.
(1) Investicijsko društvo dužno je izvještavati klijenta o svim uslugama koje mu
je pružilo.
(2) Izvještaj iz stavka 1. ovog članka mora sadržavati i troškove vezane uz
transakcije i usluge poduzete za račun klijenta, ovisno o slučaju.
Vođenje evidencija
Članak 58.
(1) Investicijsko društvo dužno je voditi evidenciju koja uključuje dokumente
kojima se uređuju međusobna prava i obveze između investicijskog društva i
klijenta i ostali uvjeti pod kojima investicijsko društvo obavlja poslove za
klijenta.
(2) Prava i obveze ugovornih stranaka mogu biti sastavni dio ostalih dokumenata
ili pravnih akata društva.
Članak 59.
Ako se investicijska usluga nudi kao dio financijskog proizvoda koji je već
uređen drugim propisima iz zakonodavstva Europske zajednice ili zajedničkim
europskim standardima o kreditnim institucijama i potrošačkim kreditima, u svezi
ocjene rizika za klijenta i/ili obveze davanja podataka, ova usluga ne podliježe
dodatno obvezama utvrđenima u ovom Pododjeljku.
Pododjeljak 3.
Vrste klijenata
Članak 60.
Investicijsko društvo dužno je svoje klijente, obzirom na njihovo znanje,
iskustvo, financijsku situaciju i ulagačke ciljeve, razvrstavati na male i
profesionalne ulagatelje.
Klijenti koji se smatraju profesionalnim ulagateljima
Članak 61.
(1) Profesionalnim ulagateljem smatra se klijent koji posjeduje dovoljno
iskustva, znanja i stručnosti za samostalno donošenje odluka o ulaganjima i
pravilnoj procjeni s time povezanih rizika.
(2) Subjekti koji se smatraju profesionalnim ulagateljima prilikom pružanja svih
investicijskih usluga i obavljanja aktivnosti iz članka 5. ovog Zakona i svih
pomoćnih usluga u odnosu na sve financijske instrumente jesu:
1. subjekti koji za djelovanje na financijskom tržištu podliježu obvezi
odobrenja ili/i nadzora nadležnog regulatornog tijela:
– investicijska društva,
– kreditne institucije,
– ostale financijske institucije s odobrenjem za rad izdanim od nadležnog tijela
sukladno zakonskim propisima koji uređuju njihov rad,
– društva za osiguranje,
– subjekti za zajednička ulaganja i njihova društva za upravljanje,
– društva za upravljanje mirovinskim fondovima i mirovinski fondovi,
– mirovinska osiguravajuća društva,
– trgovci robom i izvedenicama na robu,
– lokalna društva,
– ostali institucionalni ulagatelji čija glavna djelatnost nije obuhvaćena
alinejama 1. do 8. ovog stavka, a podliježu obvezi odobrenja ili nadzora za
djelovanje na financijskom tržištu.
2. pravne osobe koje, u odnosu na prethodnu poslovnu godinu, zadovoljavaju
najmanje 2 od sljedećih uvjeta:
– ukupna aktiva iznosi najmanje 150.000.000 kuna,
– neto prihod u iznosu od najmanje 300.000.000 kuna,
– kapital u iznosu od najmanje 15.000.000 kuna.
3. nacionalne i regionalne vlade, javna tijela za upravljanje javnim dugom,
središnje banke, međunarodne i nadnacionalne institucije kao što su Svjetska
banka, Međunarodni monetarni fond, Europska središnja banka, Europska
investicijska banka i slične međunarodne organizacije.
4. ostali institucionalni ulagatelji čija je glavna aktivnost investiranje u
financijske instrumente, a koji ne podliježu obvezi odobrenja ili nadzora za
djelovanje na financijskom tržištu od strane nadležnog tijela, uključujući i
subjekte osnovane u svrhu sekuritizacije imovine.
Članak 62.
(1) Investicijsko društvo može profesionalnom ulagatelju na njegov zahtjev
omogućiti tretman s višom razinom zaštite, kakav pruža malim ulagateljima.
(2) Ako je neki od subjekata koji se smatraju profesionalnim ulagateljima
klijent investicijskog društva prije pružanja usluge, investicijsko društvo
dužno je obavijestiti istog da se, na temelju podataka dostupnih o njemu, takav
subjekt smatra profesionalnim ulagateljem i da će biti tretiran kao takav.
(3) Investicijsko društvo dužno je klijenta obavijestiti o mogućnosti izmjene
dogovorenih uvjeta kako bi, na njegov zahtjev, postigao višu razinu zaštite.
(4) Obveza je klijenta koji se smatra profesionalnim ulagateljem zatražiti višu
razinu zaštite ako smatra da ne može propisno procijeniti ili upravljati
uključenim rizicima.
(5) Ako klijent koji se smatra profesionalnim ulagateljem, u skladu sa člankom
61. ovog Zakona sklopi s investicijskim društvom ugovor na temelju kojeg neće
biti tretiran kao profesionalni ulagatelj u smislu pravila poslovnog ponašanja,
investicijsko društvo mu je dužno pružiti višu razinu zaštite.
(6) Ugovor iz stavka 5. ovog članka treba biti u pisanom obliku i u njemu je
potrebno naznačiti odnosi li se na jednu ili više usluga ili transakcija, ili na
jednu ili više vrsta proizvoda ili transakcija.
Klijenti koji se na vlastiti zahtjev mogu tretirati kao profesionalni ulagatelji
Članak 63.
(1) Osim klijenata iz članka 61. ovog Zakona, investicijsko društvo može kao
profesionalne ulagatelje tretirati i druge klijente, ako su zadovoljeni
kriteriji i postupci propisani ovim člankom.
(2) Investicijsko društvo može klijente iz stavka 1. ovog članka tretirati kao
profesionalne, isključivo na temelju njihovog zahtjeva i ako investicijsko
društvo procijeni da klijent, ovisno o vrsti transakcije ili usluge, posjeduje
dovoljno znanja, iskustva i stručnog znanja da je sposoban donositi vlastite
odluke o ulaganjima i razumjeti uključeni rizik, s obzirom da za klijenta iz
stavka 1. ovog članka investicijsko društvo ne može pretpostaviti da isti
posjeduje stručno znanje i iskustvo, istovjetno znanju i iskustvu klijenta iz
članka 61. ovog Zakona.
(3) Procjenom iz stavka 2. ovog članka trebaju biti zadovoljena najmanje dva od
navedenih kriterija:
1. klijent je na za njega mjerodavnom tržištu kapitala izvršio prosječno 10
transakcija značajne vrijednosti, unutar svakog tromjesečja, unatrag godine
dana,
2. veličina klijentovog portfelja financijskih instrumenata prelazi 4.000.000
kuna,
3. klijent radi ili je radio u financijskom sektoru najmanje godinu dana na
poslovima koji zahtijevaju znanje o planiranim transakcijama ili uslugama.
(4) Mjerodavno tržište iz stavka 3. točke 1. je tržište na kojem se trguje
financijskim instrumentima za koje klijent želi dobiti status profesionalnog
ulagatelja.
(5) Portfelj financijskih instrumenata iz stavka 3. točke 2. podrazumijeva i
novčana sredstava i financijske instrumente.
Članak 64.
(1) Klijenti iz članka 63. ovog Zakona mogu se odreći više razine zaštite koja
proizlazi iz pravila poslovnog ponašanja samo ako poštuju sljedeći postupak:
1. pismeno zatraže tretman profesionalnog ulagatelja, općenito ili u odnosu na
neku posebnu investicijsku uslugu, transakciju, vrstu transakcije ili proizvod,
2. investicijsko društvo dužno ih je pismeno upozoriti koju razinu zaštite i
prava, koju pruža Sustav zaštite ulagatelja, mogu izgubiti,
3. pismeno potvrde, u posebnom dokumentu odvojenom od ugovora, da su svjesni
posljedica gubitka razine zaštite.
(2) Investicijsko društvo dužno je – prije odluke o prihvaćanju zahtjeva za
odricanje od više razine zaštite koja proizlazi iz pravila poslovnog ponašanja –
poduzeti sve razumne korake kako bi utvrdilo udovoljava li klijent zahtjevima iz
članka 63. ovog Zakona.
Mali ulagatelj
Članak 65.
Ostali klijenti investicijskog društva, osim onih iz članka 61. ovog Zakona,
smatraju se malim ulagateljima u smislu ovog Zakona.
Članak 66.
(1) Investicijsko društvo je obvezno, prije no što mu prvi put pruži
investicijsku uslugu, s malim ulagateljem sklopiti ugovor u pisanom obliku na
trajnom mediju, koji uređuje njihova međusobna prava i obveze.
(2) Prava i obveze iz ugovora iz stavka 1. ovog članka mogu biti dio i drugih
pravnih akata investicijskog društva.
(3) Odredbe ovog članka ne odnose se na pružanje investicijske usluge iz članka
5. stavka 1. točke 5. ovog Zakona.
Članak 67.
(1) Investicijsko društvo dužno je donijeti i primjenjivati interne akte kojima
će propisati mjere i postupke za razvrstavanje klijenata u skladu s odredbama
ovog Zakona i pravilnika donesenih na temelju ovog Zakona.
(2) Profesionalni ulagatelj dužan je izvijestiti investicijsko društvo o svakoj
promjeni koja bi mogla utjecati na njegov status.
(3) Investicijsko društvo je dužno poduzeti odgovarajuće mjere u svezi promjene
statusa klijenta ako sazna da klijent više ne ispunjava uvjete propisane za
profesionalnog ulagatelja.
Pravila poslovnog ponašanja prilikom investicijskog savjetovanja ili upravljanja
portfeljem
Članak 68.
(1) Prilikom pružanja usluga investicijskog savjetovanja ili upravljanja
portfeljem, investicijsko društvo dužno je prikupiti podatke o znanju i iskustvu
klijenta ili potencijalnog klijenta na području investicija o određenim vrstama
proizvoda ili usluga, njegovu financijsku situaciju i njegove investicijske
ciljeve, koji su dostatni da bi društvo moglo klijentu ili potencijalnom
klijentu preporučiti za njega primjerene investicijske usluge i financijske
instrumente.
(2) Ne prikupi li investicijsko društvo podatke iz stavka 1. ovog članka,
upozorit će klijenta o nemogućnosti pružanja usluga investicijskog savjetovanja
ili upravljanja portfeljem.
(3) Upozorenje iz stavka 2. ovog članka društvo može dati u standardiziranom
obliku.
Pravila poslovnog ponašanja prilikom pružanja ostalih investicijskih usluga
Članak 69.
(1) Prilikom pružanja investicijskih usluga različitih od onih iz članka 68.
ovog Zakona, investicijsko društvo dužno je od klijenta ili potencijalnog
klijenta zatražiti podatke o njegovom znanju i iskustvu na području investicija
o određenim vrstama ponuđenih ili zatraženih proizvoda ili usluga, kako bi moglo
procijeniti jesu li određena investicijska usluga ili proizvod prikladni za
klijenta.
(2) Ako investicijsko društvo na temelju podataka koje je dobilo na temelju
stavka 1. ovog članka procijeni da neki proizvod ili usluga nisu prikladni za
klijenta ili potencijalnog klijenta, investicijsko društvo dužno je na to
upozoriti klijenta ili potencijalnog klijenta.
(3) Upozorenje iz stavka 2. ovog članka društvo može dati u standardiziranom
obliku.
(4) Ako klijent investicijskom društvu ne želi dati podatke iz stavka 1. ovog
članka, ili ako nije dao dovoljno podataka o svom znanju i iskustvu,
investicijsko društvo dužno ga je upozoriti da nije u mogućnosti utvrditi jesu
li određene investicijske usluge ili proizvodi za njega prikladni.
(5) Upozorenje iz stavka 4. ovog članka društvo može dati u standardiziranom
obliku.
Članak 70.
Investicijsko društvo će podatke dobivene od klijenta u skladu s člancima 68. i
69. ovog Zakona smatrati vjerodostojnima, osim u slučaju kada mu je poznato ili
bi mu na temelju svih okolnosti trebalo biti poznato da su podaci zastarjeli,
netočni ili nepotpuni.
Pravila poslovnog ponašanja prilikom zaprimanja i prijenosa i/ili izvršavanja
naloga u ime klijenta
Članak 71.
(1) Investicijsko društvo može svojim klijentima pružati investicijske usluge,
koje se sastoje isključivo od zaprimanja i prijenosa i/ili izvršavanja naloga za
račun klijenta, sa ili bez pomoćnih usluga, i bez prikupljanja podataka ili
davanja procjene iz članka 69. ovog Zakona, ako su ispunjeni svi navedeni
uvjeti:
1. usluge se odnose na:
– dionice uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili na istovjetnom tržištu
treće države, ili
– instrumente novčanog tržišta, ili
– obveznice ili druge oblike sekuritiziranog duga, osim onih obveznica ili
drugih oblika sekuritiziranog duga u koje su ugrađene izvedenice, ili
– udjele u otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom ili
– ostale jednostavne financijske instrumente,
2. usluga se pruža na inicijativu klijenta ili potencijalnog klijenta,
3. klijent ili potencijalni klijent jasno je upozoren kako prilikom pružanja
navedenih usluga investicijsko društvo nije dužno obaviti procjenu jesu li
instrumenti ili usluge prikladni za klijenta te da klijent stoga ne uživa
zaštitu po mjerodavnim pravilima poslovnog ponašanja;
4. investicijsko društvo ispunjava obveze iz članka 53. ovog Zakona i pravilnika
donesenih na temelju istog, a koji uređuju sukob interesa.
(2) Osim financijskih instrumenata navedenih u stavku 1. točki 1. ovog članka,
jednostavnim financijskim instrumentima smatrat će se i oni:
1. koji nisu obuhvaćeni člankom 3. stavkom 1. točkom 3. podtočkom c. i člankom
3. stavkom 1. točkom 2. podtočkom d.
2. za koje postoji učestala mogućnost prodaje, otkupa ili realizacije
financijskog instrumenta na drugi način, po cijenama koje su javno dostupne
sudionicima na tržištu, i koje su ili tržišne cijene, ili cijene koje su javno
dostupne ili su potvrđene sustavom procjene neovisnima o izdavatelju,
3. koji ne uključuju stvarnu ili moguću odgovornost za klijenta koja prelazi
troškove stjecanja instrumenta,
4. za koje su cjeloviti podaci o njihovim značajkama javno dostupni te je
vjerojatno da će kao takvi omogućiti prosječnom malom ulagatelju donošenje
utemeljene odluke o stupanju u transakciju s navedenim financijskim
instrumentom.
(3) Upozorenje iz stavka 1. točke 3. ovog članka može se dati u standardiziranom
obliku.
(4) Tržište treće države smatra se istovjetnim s uređenim tržištem ako ispunjava
istovjetne uvjete propisane ovim Zakonom za uređeno tržište.
(5) U smislu odredbe stavka 1. točke 2. ovog članka
– smatra se da usluga nije pružena na inicijativu klijenta u slučaju kada
klijentov zahtjev za pružanje usluge proizlazi iz individualne komunikacije
izvršene od strane ili u ime investicijskog društva prema klijentu, a koja
sadrži poziv ili je usmjerena da utječe na klijenta u svezi određenog
financijskog instrumenta ili određene transakcije,
– smatra se da je usluga pružena na inicijativu klijenta unatoč tome što klijent
zahtijeva pružanje usluge na temelju svih oblika komunikacije u kojima je
sadržana promidžba ili ponuda financijskih instrumenata, izvršenih na bilo koji
način koji je po svojoj prirodi općenit i upućen javnosti, većoj skupini ili
vrsti klijenata ili potencijalnih klijenata.
Pododjeljak 4.
Poslovanje s kvalificiranim nalogodavateljima
Članak 72.
Investicijska društva mogu kvalificiranim nalogodavateljima pružati
investicijske usluge i obavljati investicijske aktivnosti iz članka 5. stavka 1.
točke 1., 2. i 3. ovog Zakona bez pridržavanja obveza propisanih člancima 54. do
71., 82., 85. do 91. ovog Zakona u svezi navedenih transakcija i bilo koje
pomoćne usluge izravno povezane s navedenim transakcijama.
Članak 73.
Kvalificirani nalogodavatelji u smislu ovog Zakona jesu:
1. investicijska društva,
2. kreditne institucije,
3. društva za osiguranje,
4. društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i
otvoreni investicijski fondovi s javnom ponudom,
5. društva za upravljanje mirovinskim fondovima i mirovinski fondovi,
6. druge financijske institucije koje podliježu obvezi ishođenja odobrenja za
rad ili čije je poslovanje uređeno propisima Republike Hrvatske,
7. druge financijske institucije koje podliježu obvezi ishođenja odobrenja za
rad ili čije je poslovanje uređeno propisima Zajednice ili države članice,
8. subjekti iz članka 9. točke 11. i 12. ovog Zakona,
9. nacionalne vlade i javna tijela za upravljanje javnim dugom i središnje
banke,
10. nadnacionalne organizacije.
Članak 74.
U slučaju transakcije u kojoj bi kao kvalificirani nalogodavatelj sudjelovao
subjekt iz druge države članice, investicijsko društvo će priznati status drugog
subjekta prema propisu ili kriterijima države članice u kojoj je predmetni
subjekt osnovan.
Članak 75.
Status kvalificiranog nalogodavatelja mogu imati i subjekti iz trećih zemalja,
istovjetni onima iz članka 73. ovog Zakona.
Članak 76.
Subjekti klasificirani kao kvalificirani nalogodavatelji u smislu članka 73.
ovog Zakona mogu, paušalno ili za svaku transakciju posebno, zatražiti status
klijenata za koje se primjenjuju obveze propisane člancima 54. do 71., 82. do
84. i 85. do 91. ovog Zakona.
Članak 77.
Agencija će pravilnikom propisati obveze poslovnog ponašanja investicijskog
društva pri pružanju usluga klijentima.
Odjeljak 4.
Pružanje investicijskih usluga s financijskim instrumentima po nalogu
Pododjeljak 1.
Nalog i ugovor o nalogu
Članak 78.
(1) Nalog je izjava volje klijenta upućena investicijskom društvu da za njega (u
svoje ime i za račun klijenta) kupi ili proda financijske instrumente.
(2) Prihvaćanjem naloga sklopljen je ugovor kojim se investicijsko društvo
obvezuje poduzeti radnje s ciljem zaključivanja ugovora o kupnji ili prodaji
financijskih instrumenata u skladu s nalogom i za račun klijenta, a klijent se
obvezuje za obavljanje tih poslova platiti naknadu (prihvaćeni nalog).
(3) Ako investicijsko društvo ne prihvati nalog, dužno je o tome obavijestiti
klijenta u skladu sa člankom 81. ovog Zakona.
(4) Ako ovim Zakonom nije drugačije propisano, na nalog klijenta primjenjuju se
odredbe Zakona o obveznim odnosima.
(5) Odredbe Odjeljaka 4. i 5. Poglavlja 2. ove Glave primjenjuju se na pružanje
investicijskih usluga iz članka 5. stavka 1. točke 1. i 2. ovog Zakona.
(6) Odredbe Odjeljaka 4. i 5. Poglavlja 2. ove Glave na odgovarajući se način
primjenjuju i na pružanje investicijskih usluga iz članka 5. stavka 1. točke 3.
do 7. ovog Zakona kao i s pružanje pomoćnih usluga iz članka 5. stavka 2. ovog
Zakona.
Mjesta zaprimanja naloga klijenta
Članak 79.
(1) Investicijsko društvo zaprima naloge klijenta za kupnju i prodaju
financijskih instrumenata u sjedištu investicijskog društva ili u podružnici
investicijskog društva koja izvršava naloge klijenta.
(2) Investicijsko društvo može zaprimiti pisani nalog klijenta i u podružnici
investicijskog društva koja ne izvršava naloge klijenta, ili u sjedištu ili
podružnici vezanog zastupnika, koji u ime i za račun investicijskog društva
zaprimaju naloge klijenta, ako se klijent osobno javi toj podružnici
investicijskog društva, podružnici vezanog zastupnika ili vezanom zastupniku.
(3) Kada investicijsko društvo zaprima naloge na način iz stavka 2. ovog članka,
u posebnim uvjetima poslovanja mora se odrediti rok u kojem nalog mora stići u
sjedište investicijskog društva ili podružnicu investicijskog društva koja
izvršava prihvaćene naloge klijenta. Na takvu odredbu posebnih uvjeta
poslovanja, društvo mora klijenta izričito upozoriti prilikom sklapanja ugovora
iz članka 66. ovog Zakona.
(4) Smatra se da je nalog zaprimljen kada je zaprimljen u sjedištu
investicijskog društva ili u podružnici investicijskog društva koja izvršava
naloge klijenata.
Potvrda o zaprimanju naloga klijenta
Članak 80.
(1) Investicijsko društvo dužno je klijentu potvrditi zaprimanje naloga,
najkasnije sljedeći radni dan po zaprimanju naloga.
(2) Stavak 1. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuje na izmjenu i
opoziv prihvaćenog naloga.
Prihvaćanje i odbijanje naloga
Članak 81.
(1) Ako investicijsko društvo ne prihvati nalog, o odbijanju naloga mora
obavijestiti klijenta odmah po zaprimanju naloga, osim ako je stavkom 2. ili 3.
ovog članka propisan drukčiji rok. U obavijesti mora biti naveden razlog
odbijanja naloga.
(2) Ako je općim uvjetima poslovanja investicijskog društva propisano da društvo
nije dužno prihvatiti nalog za prodaju financijskih instrumenata sve dok klijent
ne omogući investicijskom društvu raspolaganje financijskim instrumentima koji
su predmet naloga, rok za obavijest iz stavka 1. teče:
1. ako su predmet naloga nematerijalizirani vrijednosni papiri upisani u
središnjem depozitoriju:
– od trenutka kad je investicijsko društvo u mogućnosti utvrditi da klijent na
svom računu nema vrijednosnih papira koji su predmet naloga ili ih nema
dovoljno, ili
– ako klijent zajedno s nalogom za prodaju, investicijskom društvu zada
odgovarajući nalog za prijenos vrijednosnih papira s drugog računa istog
imatelja, od trenutka kad je investicijsko društvo u mogućnosti utvrditi da taj
nalog za prijenos nije moguće izvršiti.
2. ako su predmet naloga drugi financijski instrumenti, od trenutka kada je
investicijsko društvo u mogućnosti utvrditi da mu klijent nije omogućio
raspolaganje tim instrumentima.
(3) Ako kod zaprimanja naloga za kupnju investicijsko društvo zahtijeva od
klijenta da unaprijed uplati u cijelosti ili djelomično iznos novca za plaćanje
kupovne cijene i troškova u vezi s izvršenjem naloga, rok za obavijest iz stavka
1. teče od trenutka kad je investicijsko društvo u mogućnosti utvrditi da
predujam nije bio položen u dogovorenom roku.
(4) Ako investicijsko društvo ne odbije izvršenje naloga, smatra se da je
prihvatilo nalog protekom roka za slanje obavijesti o odbijanju naloga klijenta.
Obveze investicijskog društva pri postupanju s nalogom klijenta
Članak 82.
(1) Investicijsko društvo koje pruža investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1.
točke 2. ovog Zakona dužno je propisati i primjenjivati odgovarajuće mjere i
postupke koji omogućavaju ažurno i korektno izvršavanje naloga klijenta u odnosu
na naloge ostalih klijenata ili trgovinske interese samog investicijskog
društava.
(2) Mjere i postupci iz stavka 1. ovog članka moraju za usporedive naloge
omogućiti izvršavanje prema vremenu prihvaćanja naloga od strane investicijskog
društva.
(3) U svrhu ažurnog i korektnog izvršavanja naloga klijenata investicijsko
društvo je dužno:
1. podatke o izvršenju naloga za račun klijenta ispravno i bez odgode
evidentirati,
2. ispravno i bez odgode alocirati naloge izvršene za račun klijenta,
3. izvršiti usporedive naloge klijenata prema vremenu prihvaćanja naloga od
strane investicijskog društva i bez odgode, osim ako prevladavajući uvjeti na
tržištu to onemogućavaju ili drukčije postupanje nalažu interesi klijenta,
4. obavijestiti malog ulagatelja o svim značajnim poteškoćama u svezi urednog
izvršavanja naloga i to bez odgode, čim investicijsko društvo sazna za isto.
(4) Investicijsko društvo ne smije zlorabiti informacije u svezi s još
neizvršenim nalogom klijenta te je dužno poduzeti sve razumne postupke u svrhu
sprječavanja zlorabljenja takvih informacija od strane relevantnih osoba
investicijskog društva.
(5) Kada je investicijsko društvo odgovorno za nadgledanje ili organizaciju
namire izvršenog naloga, dužno je poduzeti sve razumne korake kako bi osiguralo
da svi financijski instrumenti ili novčana sredstva klijenta primljena u namiri
navedenog izvršenog naloga, budu pravovremeno i uredno isporučeni na račun
odgovarajućeg klijenta.
Izvršavanje limitiranog naloga klijenta
Članak 83.
(1) Limitirani nalog u smislu ovog Zakona je nalog za kupnju ili prodaju
određene količine financijskih instrumenata po cijeni navedenoj u nalogu ili po
cijeni koja je za klijenta povoljnija.
(2) Ako se limitirani nalog klijenta za kupnju ili prodaju dionica uvrštenih na
uređeno tržište prema prevladavajućim uvjetima na tržištu ne može odmah
izvršiti, investicijsko društvo je dužno poduzeti mjere koje omogućavaju najbrže
moguće izvršenje takvog naloga, osim ako klijent nije dao izričito drukčiju
uputu.
(3) Pod mjerama iz stavka 2. ovog članka podrazumijeva se objavljivanje naloga,
bez odgode, na način lako dostupan ostalim sudionicima tržišta.
(4) Smatra se da je obveza iz stavka 2. ovog članka ispunjena izlaganjem
limitiranog naloga klijenta na trgovinski sustav uređenog tržišta ili MTP-a.
(5) Agencija može odobriti oslobođenje od obveze objavljivanja limitiranog
naloga kada isti prelazi uobičajenu veličinu tržišta, kako je to propisano
člankom 334. Zakona.
Članak 84.
Agencija će pravilnikom propisati:
1. uvjete i vrstu postupaka i mehanizme koji omogućuju ažurno i korektno
izvršavanje naloga klijenta i vrste transakcija ili okolnosti u kojima se smatra
da investicijsko društvo može u razumnim okvirima odstupati od ažurnog
izvršavanja naloga kako bi se za klijenta postigli povoljniji uvjeti,
2. postupke postupajući prema kojima investicijsko društvo može smatrati da je
ispunilo obveze ovog Zakona u svezi objavljivanja limitiranog naloga klijenta.
Pododjeljak 2.
Najpovoljnije izvršenje naloga
Obveza izvršavanja naloga po najpovoljnijim uvjetima za klijenta
Članak 85.
(1) Pri izvršavanju naloga za klijente, investicijska društva dužna su poduzeti
sve razumne korake za postizanje najpovoljnijeg ishoda za klijenta i pritom
uzeti u obzir sljedeće elemente relevantne za izvršenje naloga, i to:
1. cijenu,
2. troškove, brzinu, vjerojatnost izvršenja,
3. troškove, brzinu, vjerojatnost namire,
4. veličinu i vrstu naloga te sve druge okolnosti relevantne za izvršenje
naloga.
(2) Kada investicijsko društvo izvrši nalog prema izričitoj uputi klijenta,
obveza postizanja najpovoljnijeg ishoda za klijenta smatra se ispunjenom.
(3) Investicijska društva dužna su donijeti i primjenjivati djelotvorne mjere za
postupanje u skladu s odredbama ovog članka.
Izvršavanje naloga malih ulagatelja
Članak 86.
(1) Kada investicijsko društvo izvršava nalog malog ulagatelja, postizanje
najpovoljnijeg ishoda utvrđuje se u odnosu na ukupne troškove transakcije.
(2) Ukupni troškovi transakcije u smislu stavka 1. ovog članka obuhvaćaju cijenu
financijskog instrumenta i sve troškove izravno povezane s izvršenjem naloga,
što uključuje proviziju mjesta trgovanja, proviziju poravnanja i namire
transakcije i sve ostale naknade koje se plaćaju trećim osobama koje su
uključene u izvršenje naloga.
(3) Investicijsko društvo dužno je malog ulagatelja izričito upozoriti na to da
u slučaju izričite upute klijenta, investicijsko društvo izvršava nalog u skladu
sa člankom 85. stavkom 2. ovog Zakona te da nije dužno provesti nalog u skladu s
vlastitim mjerama i politikama izvršavanja naloga.
Politika izvršavanja naloga
Članak 87.
(1) Investicijsko društvo dužno je donijeti i primjenjivati politiku izvršavanja
naloga koja mu omogućava postizanje najpovoljnijih ishoda pri izvršavanju naloga
klijenta, u skladu s člankom 85. ovog Zakona.
(2) Politika izvršavanja naloga iz stavka 1. ovog članka mora, za svaku pojedinu
vrstu financijskih instrumenata, uključivati:
1. podatke o različitim mjestima na kojima investicijsko društvo izvršava naloge
klijenata, i
2. elemente koji utječu na izbor mjesta izvršenja.
(3) Mjesto izvršenja u smislu ovog Poglavlja označava uređeno tržište, MTP,
sistematskog internalizatora, održavatelja tržišta, odnosno drugog pružatelja
likvidnosti ili drugi subjekt u trećoj državi koji obavlja funkciju sličnu gore
navedenim.
(4) Politika izvršavanja naloga mora uključivati najmanje ona mjesta koja
investicijskom društvu omogućavaju na dosljedan način postizanje najpovoljnijih
ishoda prilikom izvršavanja naloga klijenta.
(5) Investicijsko društvo dužno je klijentima pružiti odgovarajuće podatke o
svojoj politici izvršavanja naloga.
(6) Investicijsko društvo dužno je od klijenata ishoditi prethodnu suglasnost na
politiku izvršavanja naloga.
Članak 88.
(1) Ako je politikom izvršavanja naloga predviđena mogućnost izvršavanja naloga
klijenta izvan uređenog tržišta ili MTP-a, investicijsko društvo je dužno
posebno upozoriti klijente na tu mogućnost te ishoditi izričitu prethodnu
suglasnost klijenta za izvršavanje naloga izvan uređenog tržišta ili MTP-a.
(2) Suglasnost iz stavka 1. ovog članka može biti dana za sve ili zasebno za
svaku transakciju.
Članak 89.
(1) Investicijsko društvo dužno je pratiti učinkovitost svojih mjera iz članka
85. stavka 3. i politika izvršavanja naloga iz članka 87. ovog Zakona u svrhu
utvrđivanja i ispravljanja mogućih nedostataka.
(2) Investicijsko društvo dužno je redovito procjenjivati osiguravaju li mjesta
izvršenja, uključena u politiku izvršavanja naloga, postizanje najpovoljnijeg
ishoda za klijenta.
(3) Ako mjesta izvršenja, uključena u politiku izvršavanja naloga, ne
osiguravaju postizanje najpovoljnijih ishoda za klijenta, investicijsko društvo
dužno je izmijeniti mjere iz članka 85. stavka 3. te politiku iz članka 87. ovog
Zakona.
(4) Investicijsko društvo dužno je obavijestiti klijente o svim značajnim
promjenama u svojim mjerama i/ili politici izvršavanja naloga.
Članak 90.
Investicijsko društvo dužno je na zahtjev klijenta predočiti podatke iz kojih je
vidljivo da je nalog izvršen u skladu s vlastitom politikom izvršavanja naloga.
Članak 91.
Agencija će pravilnikom propisati:
1. kriterije prema kojima se određuje relativna važnost različitih elemenata
koji se, u skladu sa člankom 85. ovog Zakona uzimaju u obzir prilikom
utvrđivanja najpovoljnijeg ishoda, uzimajući u obzir veličinu i vrstu naloga,
kao i kategorizaciju klijenta kao malog ili profesionalnog,
2. elemente koje investicijsko društvo može uzeti u obzir prilikom
preispitivanja svojih mjera iz članka 85. stavka 3. i politika iz članka 87.
ovog Zakona te okolnosti u kojima ih treba mijenjati,
3. elemente za određivanje koja mjesta trgovanja investicijskom društvu
omogućuju na dosljedan način postizanje najboljih ishoda prilikom izvršavanju
klijentovih naloga,
4. vrstu i opseg podataka koje je investicijsko društvo dužno pružiti klijentima
u skladu s člankom 87. stavkom 5. ovog Zakona.
Pododjeljak 3.
Pružanje usluga putem drugog investicijskog društva
Članak 92.
(1) Kada investicijsko društvo primi upute od drugog investicijskog društva za
pružanje investicijskih usluga ili pomoćnih usluga za račun klijenta, nije dužno
ispitati cjelovitost i točnost podataka o klijentu i uputa klijenta za navedene
usluge.
(2) Investicijsko društvo koje prenosi upute odgovorno je za cjelovitost i
točnost prenesenih podataka.
(3) Investicijsko društvo koje primi upute za pružanje investicijskih usluga za
račun klijenta na način propisan stavkom 1. ovog članka, može se osloniti na sve
preporuke u svezi usluge ili transakcije koje je klijentu pružilo drugo
investicijsko društvo.
(4) Investicijsko društvo koje prenosi upute odgovorno je za primjerenost
preporuka ili savjeta danih klijentu.
(5) Investicijsko društvo koje upute ili naloge klijenta primi putem drugog
investicijskog društva, odgovorno je za dovršenje usluge ili transakcije na
temelju podataka ili preporuka iz stavka 1. do 4. ovog članka u skladu s
odredbama ovog Zakona.
Odjeljak 5.
Vezani zastupnik investicijskog društva
Članak 93.
(1) Investicijsko društvo može ovlastiti vezanog zastupnika da u njegovo ime
obavlja sljedeće poslove:
1. promotivne aktivnosti vezane za usluge investicijskog društva,
2. ponudu usluga investicijskog društva,
3. primanje i prijenos naloga od klijenata ili potencijalnih klijenata,
4. plasman financijskih instrumenata,
5. savjetovanje u svezi financijskih instrumenta i usluga koje investicijsko
društvo nudi.
(2) Vezani zastupnik ne smije raspolagati novcem i/ili financijskim
instrumentima klijenta ili potencijalnog klijenta investicijskog društva.
(3) Vezani zastupnik može poslove iz stavka 1. obavljati samo u ime jednog
investicijskog društva.
Registar vezanih zastupnika
Članak 94.
(1) Agencija vodi i redovito ažurira registar vezanih zastupnika kojima je
izdala odobrenje za obavljanje poslova vezanog zastupnika.
(2) Registar vezanih zastupnika iz stavka 1. ovog članka je javni registar.
(3) U registar se upisuju najmanje sljedeći podaci:
1. ime i prezime, odnosno tvrtku i sjedište vezanog zastupnika,
2. naziv investicijskog društva kojeg zastupa,
3. poslove iz članka 93. ovog Zakona koje obavlja u ime investicijskog društva.
Odgovornost investicijskog društva
Članak 95.
Kada investicijsko društvo ovlasti vezanog zastupnika, ono je u punoj mjeri i
bezuvjetno odgovorno za sve radnje ili propuste vezanog zastupnika kada on
djeluje u ime investicijskog društva.
Uvjeti za stjecanje statusa vezanog zastupnika investicijskog društva
Članak 96.
(1) Vezani zastupnik će dobiti odobrenje Agencije za obavljanje poslova vezanog
zastupnika ako ima dovoljno dobar ugled i posjeduje odgovarajuće opće, poslovno
i stručno znanje potrebno kako bi klijentima ili potencijalnim klijentima bio u
mogućnosti pružiti sve podatke bitne za usluge koje se nude klijentu ili
potencijalnom klijentu.
(2) Fizička osoba ispunjava uvjete iz stavka 1. ovog članka za obavljanje
poslova iz članka 93. stavka 1. točke 1. do 4. ovog Zakona, ako ta fizička osoba
ispunjava uvjete za brokera propisane člankom 24. stavkom 3. ovog Zakona i
pravilnikom iz članka 24. stavka 7. ovog Zakona.
(3) Fizička osoba ispunjava uvjete iz stavka 1. ovog članka za obavljanje
poslova iz članka 93. stavka 1. točke 5. ovog Zakona, ako ta fizička osoba
ispunjava uvjete za investicijskog savjetnika propisane člankom 24. stavkom 3.
ovog Zakona i pravilnikom iz članka 24. stavka 7. ovog Zakona.
(4) Pravna osoba ispunjava uvjete iz stavka 1. ovog članka za obavljanje poslova
iz članka 93. stavka 1. točke 1. do 4. ovog Zakona, ako ta pravna osoba ima
zaposlenu barem jednu osobu koja ispunjava uvjete za brokera iz članka 24.
stavka 3. ovog Zakona i pravilnika iz članka 24. stavka 7. ovog Zakona.
(5) Pravna osoba ispunjava uvjete iz stavka 1. ovog članka za obavljanje poslova
iz članka 93. stavka 1. točke 5. ovog Zakona, ako ta pravna osoba ima zaposlenu
barem jednu osobu koja ispunjava uvjete za investicijskog savjetnika iz članka
24. stavka 3. ovog Zakona i pravilnika iz članka 24. stavka 7. ovog Zakona.
Izdavanje odobrenja za rad vezanom zastupniku
Članak 97.
(1) Na odobrenje za rad fizičkoj ili pravnoj osobi kao vezanom zastupniku na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 24. ovog Zakona o izdavanju
odobrenja za rad brokeru i investicijskom savjetniku.
(2) Vezani zastupnik – fizička osoba, može poslove iz članka 93. ovog Zakona
početi pružati danom upisa u registar iz članka 94. ovog Zakona.
(3) Vezani zastupnik – pravna osoba, može poslove iz članka 93. ovog Zakona
početi pružati nakon njihova upisa u registar iz članka 94. ovog Zakona i u
sudski registar.
Obveze investicijskog društva
Članak 98.
Kada imenuje vezanog zastupnika investicijsko društvo dužno je:
– pratiti pridržava li se njegov vezani zastupnik odredaba ovog Zakona i propisa
donesenih na temelju ovog Zakona, prilikom obavljanja poslova iz članka 93. ovog
Zakona,
– osigurati da njegov vezani zastupnik prilikom stupanja u vezu s klijentom ili
potencijalnim klijentom ili prije stupanja u posao iz članka 93. ovog Zakona
koji je ovlašten poduzeti, obznani svojstvo u kojem nastupa i naziv
investicijskog društva u čije ime djeluje,
– poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi se izbjeglo da se poslovi vezanog
zastupnika izvan područja primjene ovog Zakona negativno odražavaju na poslove
iz članka 93. ovog Zakona koje vezani zastupnik poduzima u ime investicijskog
društva.
Članak 99.
Agencija će pravilnikom propisati sadržaj zahtjeva za izdavanje odobrenja
vezanom zastupniku, dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu, kao i sadržaj te
dokumentacije.
Poglavlje 3.
SISTEMATSKI INTERNALIZATOR
Odjeljak 1.
Kriteriji za utvrđivanje statusa sistematskog internalizatora
Članak 100.
Investicijsko društvo koje trguje za vlastiti račun izvršavajući naloge
klijenata izvan uređenog tržišta ili MTP-a, smatrat će se sistematskim
internalizatorom u smislu ovog Zakona, ako udovoljava uvjetima propisanim
člankom 21. stavkom 1. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
Članak 101.
(1) Investicijsko društvo koje namjerava steći status sistematskog
internalizatora dužno je o tome prethodno obavijestiti Agenciju.
(2) Obavijest iz stavka 1. ovog članka mora sadržavati:
1. opis ustroja organizacijske jedinice društva koja će biti zadužena za
sistematsko internaliziranje,
2. opis pravila i procedura u skladu s kojima će se ova aktivnost provoditi,
3. popis zaposlenika i/ili karakteristika tehničkog sustava određenih za tu
namjenu,
4. opis sustava koji će biti korišten za objavu obvezujućih ponuda za kupnju i
prodaju,
5. popis financijskih instrumenata za koje društvo želi biti sistematski
internalizator.
Odjeljak 2.
Obveze sistematskog internalizatora
Članak 102.
(1) Sistematski internalizator za dionice dužan je istovremeno isticati
obvezujuće ponude na kupnju i prodaju za dionice za koje je sistematski
internalizator, a koje su uvrštene na uređeno tržište i za koje postoji likvidno
tržište, u skladu s člankom 22. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(2) Sistematski internalizator za dionice dužan je ponude iz stavka 1. ovog
članka javno objavljivati.
(3) U slučaju dionica za koje ne postoji likvidno tržište, sistematski
internalizator je dužan dati obvezujuću ponudu za kupnju i prodaju na zahtjev
svog klijenta.
(4) Odredbe članka 102. do 111. ovog Zakona odnose se na sistematske
internalizatore kada trguju u količinama do standardne veličine tržišta.
Sistematski internalizatori koji trguju isključivo iznad standardne veličine
tržišta, nisu u obvezi pridržavati se odredbi članka 102. do 111. ovog Zakona.
Članak 103.
(1) Sistematski internalizator može odrediti količinu ili količine za koje će
isticati istovremene ponude na kupnju i prodaju. Za pojedinu dionicu svaka
istovremena ponuda na kupnju i prodaju uključuje obvezujuću cijenu na kupnju
i/ili prodaju ili cijene za količinu ili količine koje mogu biti do standardne
veličine tržišta za razred dionica u koji predmetna dionica pripada. Cijena ili
cijene moraju odražavati prevladavajuće tržišne uvjete za predmetnu dionicu, u
skladu sa člankom 24. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(2) Dionice će biti grupirane po razredima na temelju aritmetičke sredine
vrijednosti naloga izvršenih na tržištu za predmetnu dionicu. Standardna
veličina tržišta za svaki razred dionica predstavljat će aritmetičku sredinu
vrijednosti naloga izvršenih na tržištu za dionice uključene u svaki pojedini
razred dionica, u skladu sa člankom 23. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(3) Agencija će kao nadležno tijelo za uređeno tržište koje posluje u Republici
Hrvatskoj, u skladu sa člankom 9. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006:
1. najmanje jednom godišnje, za svaku dionicu, na temelju arit­metičke sredine
vrijednosti naloga izvršenih na tržištu u svezi predmetne dionice, utvrditi
razred kojem predmetna dionica pripada pri čemu će se primjenjivati odredbe
članaka 33. i 34. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006,
2. sastaviti i objaviti popis svih likvidnih dionica za koje je relevantno
nadležno tijelo, u skladu sa člankom 22. stavkom 6. Uredbe Komisije (EZ-a) broj
1287/2006.
(4) Tržište za svaku dionicu sastoji se od svih naloga izvršenih u Europskoj
uniji u svezi s predmetnom dionicom, ne uključujući naloge veće od uobičajene
veličine tržišta za predmetnu dionicu.
Članak 104.
(1) Sistematski internalizator dužan je javno objaviti svoje istovremene ponude
na kupnju i prodaju, redovito i za čitavo razdoblje uobičajenog vremena
trgovanja.
(2) Sistematski internalizator može u svako doba izmijeniti svoje ponude iz
stavka 1. ovog članka.
(3) Sistematski internalizator može povući svoje ponude u iznimnim tržišnim
uvjetima.
(4) Sistematski internalizator dužan je objaviti svoje istovremene ponude na
kupnju i prodaju na način lako dostupan ostalim sudionicima na tržištu, na
razumnoj komercijalnoj osnovi.
Odjeljak 3.
Provedba naloga putem sistematskog internalizatora
Provedba naloga malih ulagatelja
Članak 105.
Sistematski internalizator je dužan, pri pridržavanju odredbi ovog Zakona u
svezi najpovoljnijeg izvršavanja naloga, izvršavati naloge koje zaprimi od
svojih klijenata, malih ulagatelja, u svezi s dionicom za koju ima status
sistematskog internalizatora, po cijenama istaknutim u vremenu zaprimanja
naloga.
Provedba naloga profesionalnih ulagatelja
Članak 106.
(1) Sistematski internalizator je dužan izvršavati naloge koje zaprimi od svojih
klijenata, profesionalnih ulagatelja, u svezi s dionicom za koju ima status
sistematskog internalizatora, po cijenama istaknutim u vremenu zaprimanja
naloga.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, sistematski internalizator može izvršiti
naloge iz stavka 1. ovog članka po cijeni povoljnijoj za klijenta u opravdanim
situacijama i pod uvjetom da je ta cijena unutar raspona javno objavljenih
cijena za tu dionicu i odražava tržišne uvjete u svezi s tom dionicom te da su
predmetni nalozi veći od uobičajeno izvršenih naloga malih ulagatelja, u skladu
sa člankom 26. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(3) Sistematski internalizator može izvršiti naloge iz stavka 1. ovog članka po
cijenama različitim od objavljenih cijena, bez obveze pridržavanja odredbi iz
stavka 2. ovog članka, u svezi transakcija u kojima je nekoliko različitih
vrijednosnih papira predmet jedne transakcije ili u svezi naloga na izvršenje
kojih utječu čimbenici različiti od trenutačne tržišne cijene, u skladu sa
člankom 25. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
Članak 107.
(1) U slučaju kada sistematski internalizator koji daje samo jednu istovremenu
ponudu na kupnju i prodaju ili čija je najviša ponuda niža od standardne
veličine tržišta, zaprimi nalog klijenta, koji je veličinom veći od objavljene
veličine, ali niži od standardne veličine tržišta, može odlučiti izvršiti onaj
dio naloga koji premašuje njegovu objavljenu veličinu, pod uvjetom da se cijeli
nalog izvrši po objavljenoj cijeni, osim kada je drugačije propisano odredbama
članka 106. ovog Zakona.
(2) Kada sistematski internalizator objavljuje istovremene ponude na kupnju i
prodaju po različitim veličinama i zaprimi nalog između predmetnih veličina, a
koji odluči izvršiti, dužan je izvršiti nalog po jednoj od objavljenih cijena, u
skladu s odredbama članka 82. do 84. ovog Zakona, osim kada je drugačije
propisano odredbama članka 106. ovog Zakona.
Članak 108.
(1) Sistematski internalizator može, na temelju svoje poslovne politike, vodeći
se objektivnim i jednoznačnim načelima, odlučiti kojim će ulagateljima dati
pristup svojim ponudama. U tu svrhu dužan je propisati jasne standarde koji
uređuju pristup njegovim ponudama.
(2) Sistematski internalizator može odbiti ući u poslovni odnos s ulagateljem
ili isti prekinuti vodeći se poslovnim razlozima, kao što su kreditni status
ulagatelja, rizik druge ugovorne strane i konačna namira transakcije.
(3) U svrhu ograničavanja rizika izloženosti višestrukim transakcijama s istim
klijentom, sistematski internalizator može na nepristran način ograničiti broj
transakcija koje poduzima s istim klijentom pod objavljenim uvjetima.
(4) Sistematski internalizator može, na nepristran način i u skladu s odredbama
članka 82. do 84. ovog Zakona, ograničiti ukupni broj transakcija s različitim
klijentima u isto vrijeme, pod uvjetom da je to dozvoljeno samo kada broj i/ili
volumen naloga koje klijenti žele zadati značajno premašuju standard iz članka
25. stavka 2. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(5) Na ograničenja broja transakcija iz stavka 3. i 4. ovog članka primjenjivat
će se odredbe članka 25. stavka 3. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
Gubitak statusa sistematskog internalizatora
Članak 109.
Investicijsko društvo gubi status sistematskog internalizatora za jednu ili više
dionica na način propisan člankom 21. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ-a) broj
1287/2006.
Popis sistematskih internalizatora
Članak 110.
(1) Agencija će objaviti popis sistematskih internalizatora za dionice uvrštene
na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj, u skladu sa člankom 21. stavkom 4.
Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(2) Popis iz stavka 1. ovog članka Agencija će objaviti na svojoj internetskoj
stranici i redovito obnavljati.
Nadzor nad sistematskim internalizatorom
Članak 111.
Agencija će redovito provjeravati:
1. ažurira li sistematski internalizator redovito cijene svojih ponuda, na način
propisan ovim odjeljkom,
2. održava li sistematski internalizator cijene koje odražavaju prevladavajuće
uvjete na tržištu,
3. pridržava li se sistematski internalizator ostalih odredbi ovog Zakona u
svezi načina rada sistematskog internalizatora.
Poglavlje 4.
VOĐENJE EVIDENCIJA, IZVJEŠTAVANJE AGENCIJE I OBJAVA PODATAKA O TRGOVANJU
Vođenje evidencija
Članak 112.
(1) Investicijsko društvo dužno je relevantne podatke o svim transakcijama s
financijskim instrumentima, koje je izvršilo za vlastiti račun ili za račun
klijenta, čuvati najmanje 5 godina nakon proteka poslovne godine na koju se
podaci odnose.
(2) Kada je transakcija izvršena za račun klijenta, podaci iz stavka 1. ovog
članka trebaju sadržavati i sve podatke i pojedinosti o identitetu klijenta i
podatke u skladu s propisima kojim se regulira sprječavanje pranja novca i
financiranja terorizma.
Izvještavanje Agencije o izvršenim transakcijama
Članak 113.
(1) Investicijsko društvo koje izvrši transakciju s financijskim instrumentom
uvrštenim na uređeno tržište dužno je Agenciji najkasnije do kraja sljedećeg
radnog dana, dostaviti izvještaj s podacima o predmetnoj transakciji.
(2) Obveza iz stavka 1. ovog članka odnosi se na sve transakcije izvršene na
uređenom tržištu, kao i izvan istog.
(3) Izvještaj iz stavka 1. ovog članka treba sadržavati podatke propisane
pravilnikom iz stavka 10. ovog članka i dostavlja se na način propisan istim
pravilnikom.
(4) Izvještaj iz stavka 1. ovog članka treba sadržavati podatke propisane
člankom 13. i Dodatkom I Uredbe Komisije (EZ-a) br. 1287/2006 i dostavlja se na
način propisan člankom 12. iste Uredbe.
(5) Izvještaj iz stavka 1. ovog članka Agenciji dostavljaju:
1. investicijsko društvo ili treća strana u njegovo ime, ili
2. burza ili Operater MTP-a putem čijih trgovinskih sustava je predmetna
transakcija izvršena, ili
3. operater sustava za uparivanje transakcija ili izvještavanje odobren od
Agencije ili odgovarajućeg nadležnog tijela druge države članice.
(6) Agencija će operateru sustava iz stavka 5. točke 3. ovog članka odobriti
dostavljanje izvještaja iz stavka 1. ovog članka ako isti ispunjava uvjete
propisane člankom 12. Uredbe Komisije (EZ-a) br. 1287/2006.
(7) U slučaju kada izvještaj iz stavka 1. ovog članka Agenciji izravno dostavlja
operater uređenog tržišta ili MTP-a, ili operater sustava za uparivanje
transakcija ili izvještavanje, odobren od Agencije, Agencija može investicijsko
društvo izuzeti od obveze iz stavka 1. ovog članka.
(8) Agencija će proslijediti podatke dostavljene u skladu sa stavkom 4. ovog
članka, uzimajući u obzir odredbe članka 14. Uredbe Komisije (EZ-a) br.
1287/2006 nadležnom tijelu iz članka 14. stavka 1. točke a do c Uredbe Komisije
(EZ-a) br. 1287/2006, kao i uspostaviti odgovarajuće mehanizme za razmjenu
podataka s ostalim nadležnim tijelima.
(9) Kada se izvještaj iz stavka 1. ovog članka prenosi Agenciji kao nadležnom
tijelu u državi članici domaćinu, Agencija će izvještaj proslijediti nadležnom
tijelu u matičnoj državi članici investicijskog društva, osim ako predmetna
nadležna tijela odluče ne primati takve izvještaje.
(10) Agencija će pravilnikom propisati načine i mehanizme za izvještavanje o
transakcijama s financijskim instrumentima, kao i oblik i sadržaj navedenih
izvještaja.
(11) Agencija će pravilnikom propisati:
1. mogućnost korištenje trajnog medija za prijenos podataka u svezi
izvještavanja, u skladu sa člankom 12. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ-a) br.
1287/2006,
2. dodatne podatke koje se u svezi transakcija s financijskim instrumentima
moraju dostavljati u skladu sa člankom 13. stavkom 3. Uredbe Komisije (EZ-a) br.
1287/2006,
3. podatke koji se koriste u svrhu identifikacije osoba za čiji račun su
transakcije s financijskim instrumentima izvršene, u skladu sa člankom 13.
stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ-a) br. 1287/2006.
(12) Obveza iz stavka 1. ovog članka odnosi se i na društva za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom koja na temelju odobrenja
Agencije pružaju investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 4. ovog
Zakona.
Objava podataka o trgovanju
Članak 114.
(1) Investicijsko društvo koje trgujući za vlastiti račun ili za račun klijenata
izvan uređenog tržišta ili MTP-a, izvrši transakciju s dionicom uvrštenom na
uređeno tržište, dužno je objaviti volumen i cijenu predmetne transakcije te
vrijeme kada je ista izvršena.
(2) Podatke iz stavka 1. ovog članka investicijsko društvo dužno je objaviti što
je bliže stvarnom vremenu izvršenja, pod razumnim komercijalnim uvjetima i na
način lako dostupan drugim sudionicima na tržištu.
(3) Podaci iz stavka 1. objavljuju se na način i u rokovima propisanim člankom
335. i 336. ovog Zakona.
(4) Odredbe članka 336. ovog Zakona o odgođenom objavljivanju podataka o
trgovanju na uređenom tržištu za određene kategorije transakcija izvršenih s
dionicama na odgovarajući se način primjenjuju na objavljivanje podataka o
trgovanju investicijskog društva izvan uređenog tržišta ili MTP-a.
(5) Agencija će pravilnikom propisati:
1. načine na koje investicijsko društvo može objaviti podatke iz stavka 1. ovog
članka, uključujući sljedeće vrste objava:
– putem sustava bilo kojeg uređenog tržišta na kojem je dionica uvrštena, ili
MTP-a na kojem se trguje predmetnom dionicom,
– putem sustava treće strane,
– putem vlastitih sustava,
2. primjenu obveze iz stavka 1. ovog članka na transakcije izvršene s dionicama
kao kolateralom, ili u svrhu posudbe ili drugu svrhu gdje je razmjena dionica
određena drugim čimbenicima različitim od trenutačne tržišne vrijednosti
dionica.
Poglavlje 5.
POSLOVNE KNJIGE I FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI
Članak 115.
(1) Investicijsko društvo dužno je voditi poslovne knjige, sastavljati i
objavljivati godišnje financijske izvještaje i godišnje izvješće u skladu s ovim
Zakonom i propisima kojima se uređuje računovodstvo poduzetnika i primjena
standarda financijskog izvještavanja.
(2) Investicijsko društvo dužno je voditi poslovne knjige i sastavljati godišnje
financijske izvještaje na način koji omogućuje provjeru poslovnih događaja,
financijskog položaja i uspješnost poslovanja investicijskog društva.
(3) Agencija može pravilnikom propisati sadržaj, oblik, način i rokove dostave
nadzornih izvještaja investicijskog društva.
Članak 116.
(1) Investicijsko društvo obvezno je Agenciji u roku od petnaest dana od
primitka revizorskog izvješća, a najkasnije u roku četiri mjeseca od zadnjeg
dana poslovne godine na koju se odnose godišnji financijski izvještaj i
dostaviti sljedeće:
1. godišnji financijski izvještaj i godišnje izvješće,
2. revizorsko izvješće o obavljenoj reviziji godišnjih financijskih izvještaja
iz točke 1. ovog stavka.
(2) Investicijsko društvo koje je obvezno provoditi konsolidaciju i sastaviti
konsolidirane financijske izvještaje i konsolidirano godišnje izvješće, iste
dostavlja Agenciji u roku od petnaest dana od dana primitka revizorskog
izvješća, a najkasnije u roku šest mjeseci od zadnjeg dana poslovne godine.
(3) Osim godišnjih financijskih izvještaja, investicijsko društvo obvezno je
izrađivati financijske izvještaje i za izvještajna razdoblja tijekom poslovne
godine.
(4) Poslovna godina jednaka je kalendarskoj godini, a izvještajna razdoblja
tijekom godine jednaka su tromjesečnom, šestomjesečnom i devetomjesečnom
razdoblju.
(5) Agencija će pravilnikom propisati sadržaj, oblik, način i rokove izrade i
dostave godišnjih financijskih izvještaja investicijskog društva kao i
financijskih izvještaja tijekom poslovne godine.
Članak 117.
(1) Investicijsko društvo dužno je revidirane godišnje financijske izvještaje,
odnosno ako je investicijsko društvo matično društvo, revidirane konsolidirane
financijske izvještaje za grupu, objaviti na način kako je uređeno propisima o
računovodstvu poduzetnika i primjeni standarda financijskog izvještavanja.
(2) Investicijsko društvo dužno je nerevidirane godišnje financijske izvještaje
objaviti na svojim internetskim stranicama i učiniti dostupnim najkasnije u roku
5 mjeseci po proteku poslovne godine na koju se izvještaj odnosi.
(3) Investicijsko društvo sa sjedištem izvan Republike Hrvatske koje ima
podružnicu u Republici Hrvatskoj obvezno je, na hrvatskom jeziku, objaviti na
internetskim stranicama podružnice godišnje financijske izvještaje izrađene i
revidirane u skladu s propisima države sjedišta osnivača podružnice, godišnje
izvješće, uključujući i revizorsko izvješće, a najkasnije u roku od petnaest
dana od proteka roka za objavu istih u državi sjedišta osnivača podružnice.
Poglavlje 6.
LIKVIDACIJA INVESTICIJSKOG DRUŠTVA
Članak 118.
(1) Na postupak likvidacije investicijskog društva primjenjuju se odredbe zakona
kojima se uređuje osnivanje i poslovanje trgovačkih društava, osim ako nije
drukčije uređeno ovim Zakonom.
(2) Ako likvidatori utvrde postojanje stečajnog razloga, dužni su bez odgađanja
podnijeti prijedlog za otvaranje stečajnog postupka i o tome odmah obavijestiti
Agenciju.
(3) Uprava, odnosno likvidatori investicijskog društva dužni su Agenciju
obavijestiti o odluci o prestanku investicijskog društva ili o promjeni
djelatnosti na način da društvo više ne pruža investicijske usluge, niti obavlja
investicijske aktivnosti iz članka 5. ovog Zakona, sljedećeg radnog dana nakon
donošenja odluke.
(4) Agencija na temelju obavijesti iz stavka 3. ovog članka donosi odluku kojom
ograničava važenje odobrenja za rad na poslove koji su potrebni radi provedbe
likvidacije investicijskog društva, a o kojoj će obavijestiti burzu, središnje
klirinško depozitarno društvo, operatera središnjeg registra i operatera sustava
poravnanja i namire, kada je to primjenjivo.
(5) Nakon započete likvidacije investicijsko društvo može obavljati još samo
poslove određene odlukom iz stavka 4. ovog članka.
(6) Ako se odluka iz stavka 4. ovog članka odnosi na investicijsko društvo koje
ima podružnicu u državi članici, Agencija je dužna prije izdavanja odluke
obavijestiti nadležno tijelo države članice.
(7) Obavijest iz stavka 6. ovog članka mora sadržavati pravne posljedice i
stvarne učinke donesene odluke.
(8) Ako zbog zaštite interesa klijenata investicijskog društva ili zbog drugih
javnih interesa nije moguće odgoditi donošenje odluke iz stavka 4. ovog članka,
Agencija je dužna o tome obavijestiti nadležno tijelo države članice odmah po
donošenju odluke.
Poglavlje 7.
MULTILATERALNA TRGOVINSKA PLATFORMA – MTP
Odjeljak 1.
Dobivanje odobrenja i upravljanje multilateralnom trgovinskom platformom
Članak 119.
Multilateralnom trgovinskom platformom može upravljati investicijsko društvo ili
burza (u daljnjem tekstu: operater MTP-a) koji za to dobije odobrenje Agencije.
Članak 120.
Burza koja posjeduje odobrenje Agencije za upravljanje uređenim tržištem može
upravljati i MTP-om ako zadovoljava uvjete propisane ovim Zakonom u svezi:
1. osoba koje efektivno vode poslovanje MTP-a, imatelja kvalificiranih udjela
burze, organizacijskih zahtjeva, i
2. uvjeta propisanih ovim poglavljem Zakona u svezi pristupa MTP-u, financijskih
instrumenata kojima se trguje na MTP-u, trgovanja i namira transakcija na MTP-u,
praćenja poštivanja pravila MTP-a i objava podataka o trgovanju na MTP-u.
Članak 121.
Kada investicijsko društvo namjerava upravljati MTP-om dužno je ispunjavati
sljedeće uvjete:
1. uvjete propisane člankom 17. stavkom 1. ovog Zakona, i
2. uvjete propisane člancima 119. do 135. ovog Zakona u svezi pristupa MTP-u,
financijskih instrumenata kojima se trguje na MTP-u, trgovanja i namira
transakcija na MTP-u, praćenja poštivanja pravila MTP-a i objava podataka o
trgovanju na MTP-u.
Izdavanje odobrenja za upravljanje MTP-om
Članak 122.
(1) Investicijsko društvo ili burza koja namjerava upravljati MTP-om, zahtjevu
za izdavanje odobrenja za upravljanje MTP-om, pored dokaza o ispunjavanju uvjeta
iz članka 120. točke 1., odnosno članka 121. točke 1. dužno je priložiti podatke
o:
1. trgovinskom sustavu,
2. dostupnosti podataka o ponudi i potražnji i podataka o trgovanju namijenjenih
korisnicima i javnosti,
3. očekivanim korisnicima sustava,
4. financijskim instrumentima kojima će se trgovati unutar sustava,
5. mehanizmu i načinu namire transakcija,
6. mjerama koje osiguravaju udovoljavanje odredbama ovog Zakona i propisa
donesenih na temelju ovog Zakona.
(2) Investicijsko društvo ili burza koja namjerava upravljati MTP-om, zahtjevu
iz stavka 1. ovog članka dužna je priložiti pravila MTP-a iz članka 123. ovog
Zakona.
(3) Ako investicijsko društvo ili burza koja namjerava upravljati MTP-om
namjerava koristiti mogućnosti propisane člancima 132. i 134. ovog Zakona, dužna
je u zahtjevu iz stavka 1. ovog članka naznačiti isto.
(4) Operater MTP-a dužan je Agenciji bez odgode dostaviti podatke o svim
promjenama podataka iz stavka 1. ovog članka.
(5) Agencija će pravilnikom detaljnije propisati uvjete za izdavanje odobrenja
za upravljanje MTP-om, sadržaj zahtjeva, potrebnu dokumentaciju koja se prilaže
zahtjevu, kao i sadržaj te dokumentacije.
Pravila MTP-a
Članak 123.
(1) Operater MTP-a dužan je propisati i primjenjivati transparentna pravila i
postupke koja uređuju:
1. pristup sustavu kojim upravlja,
2. kriterije za uvrštenje financijskih instrumenata u trgovanje,
3. trgovanje financijskim instrumentima,
4. namiru transakcija.
(2) Pravila i postupci iz stavka 1. ovog članka korisnicima moraju omogućiti
učinkovito korištenje sustava i razumijevanje rizika koji proizlaze iz
korištenja sustava.
(3) Sadržaj pravila MTP-a iz stavka 1. ovog članka Agencija može propisati
pravilnikom.
Odjeljak 2.
Pristup MTP-u
Članak 124.
(1) Operater MTP-a dužan je propisati i primjenjivati transparentna pravila u
svezi pristupa sustavu kojim upravlja.
(2) Operater MTP-a dužan je osigurati da se pristup korisnika sustavu kojim
upravlja temelji na objektivnim kriterijima.
(3) Operater MTP-a može kao korisnike svog sustava prihvatiti osobe iz članka
301. stavka 1. i 2. ovog Zakona. Na korisnike MTP-a se na odgovarajući način
primjenjuju odredbe o članovima burze propisane ovim Zakonom.
Odjeljak 3.
Financijski instrumenti kojima se trguje na MTP -u
Članak 125.
(1) Operater MTP-a dužan je, kada je to moguće, osigurati da postoji dovoljno
javno dostupnih podataka o financijskim instrumentima kojima se trguje unutar
sustava kojim upravlja, kako bi korisnicima sustava kojim upravlja omogućio
donošenje investicijskih odluka.
(2) Podatke o financijskim instrumentima iz stavka 1. ovog članka, operater
MTP-a dužan je osigurati prilikom uvrštenja financijskog instrumenta u
trgovanje, kao i tijekom trgovanja predmetnim financijskim instrumentom.
(3) Prilikom ispunjavanja uvjeta iz stavka 1. ovog članka, operater MTP-a dužan
je uzeti u obzir prirodu i vrstu financijskih instrumenata kojima se trguje
unutar sustava kojim upravlja, kao i vrstu korisnika sustava kojim upravlja.
(4) Operater MTP-a dužan je, na temelju rješenja Agencije iz članka 341. stavka
4. ovog Zakona, bez odgode suspendirati ili povući financijske instrumente iz
trgovanja.
Članak 126.
Kada se prenosivim vrijednosnim papirima uvrštenim na uređeno tržište, trguje i
na MTP-u i to bez suglasnosti izdavatelja, za takvog izdavatelja ne nastaje
obveza objavljivanja informacija prema tom MTP-u.
Odjeljak 4.
Trgovanje na MTP-u
Trgovanje i zaključivanje transakcija
Članak 127.
Operater MTP-a dužan je osigurati korektno i uredno trgovanje i određivanje
cijena, uključujući i referentne cijene te učinkovito provođenje naloga, pri
čemu pravila o trgovanju i određivanju cijena Operateru MTP-a ne smiju dati
mogućnost slobodne procjene.
Iznimke
Članak 128.
(1) Članci 54. do 71. i 82. do 91. ovog Zakona ne primjenjuju se na transakcije
zaključene prema pravilima MTP-a između njegovih korisnika ili između MTP-a i
njegovih korisnika u svezi uporabe MTP-a.
(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, korisnici MTP-a dužni su
pridržavati se odredbi članaka 54. do 71. i 82. do 91. ovog Zakona kada
djelujući za račun klijenta izvršavaju naloge putem sustava MTP-a.
Namira transakcija
Članak 129.
(1) Operater MTP-a dužan je osigurati mehanizme za učinkovitu namiru transakcija
zaključenih unutar sustava MTP-a.
(2) Operater MTP-a dužan je transparentno obavijestiti svoje korisnike o
obvezama glede namire transakcija zaključenih unutar sustava.
Odjeljak 5.
Praćenje poštivanja pravila MTP-a
Članak 130.
(1) Korisnici MTP-a dužni su pridržavati se odredbi ovog Zakona, pravilnika
donesenih na temelju ovog Zakona i pravila MTP-a.
(2) Operater MTP-a dužan je propisati i primjenjivati mjere i postupke za
redovito praćenje aktivnosti svojih korisnika u svrhu utvrđivanja mogućeg
kršenja pravila, neurednih uvjeta trgovanja ili ponašanja koje u sebi sadrži
indicije na zlouporabu tržišta.
(3) Operater MTP-a mora imati primjerene kontrolne postupke nadzora nad
pridržavanjem odredbi ovog Zakona, propisa donesenih na temelju ovog Zakona i
pravila MTP-a od strane svojih korisnika.
(4) Ako utvrdi neki od slučajeva propisan stavkom 2. ovog članka, Operater MTP-a
dužan je bez odgode o tome obavijestiti Agenciju.
(5) Ako utvrdi neki od slučajeva propisan stavkom 2. ovog članka, Operater MTP-a
može korisnika privremeno ili trajno isključiti iz sustava.
(6) Operater MTP-a dužan je na zahtjev Agencije, bez odgode, dostaviti sve
podatke koji su Agenciji potrebni za provođenje postupka nadzora u slučajevima
propisanim stavkom 2. ovog članka.
(7) Operater MTP-a dužan je surađivati s Agencijom prilikom nadzora nad
slučajevima zlouporabe tržišta unutar sustava MTP-a.
Odjeljak 6.
Objava podataka o trgovanju
Obveza objave podataka o ponudi i potražnji
Članak 131.
(1) Operater MTP-a dužan je, za dionice uvrštene u trgovanje u sustav kojim
upravlja, a koje su ujedno uvrštene na uređeno tržište, objavljivati aktualne
ponude za kupnju i prodaju i dubinu tržišta.
(2) Podaci iz stavka 1. ovog članka moraju biti neprekidno javno dostupni
tijekom uobičajenog vremena trgovanja, pod razumnim komercijalnim uvjetima.
(3) Operater MTP-a dužan je, za dionice uvrštene u trgovanje u sustav kojim
upravlja, a koje su ujedno uvrštene na uređeno tržište, objavljivati aktualne
ponude za kupnju i prodaju i dubinu tržišta u skladu sa člancima 17., 29., 30. i
32. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006, pod razumnim komercijalnim uvjetima i
kontinuirano tijekom uobičajenog vremena trgovanja.
Članak 132.
(1) Agencija može Operatera MTP-a osloboditi obveze objavljivanja podataka iz
članka 131. ovog Zakona, ovisno o tržišnom modelu ili vrsti i veličini naloga,
pod uvjetima propisanim pravilnikom iz članka 135. ovog Zakona. Oslobođenje od
obveze objavljivanja podataka iz članka 131. ovog Zakona posebice se odnosi na
transakcije koje prelaze uobičajenu veličinu tržišta, propisanu za pojedine
dionice ili razrede dionica.
(2) Agencija može Operatera MTP-a osloboditi obveze objavljivanja podataka iz
članka 131. ovog Zakona, ovisno o tržišnom modelu ili vrsti i veličini naloga,
pod uvjetima propisanim člancima 17. do 20. Uredbe Komisije (EZ-a) broj
1287/2006. Oslobođenje od obveze objavljivanja podataka iz članka 131. ovog
Zakona posebice se odnosi na transakcije koje prelaze uobičajenu veličinu
tržišta, propisanu za pojedine dionice ili razrede dionica.
Objava podataka o izvršenim transakcijama
Članak 133.
(1) Operater MTP-a dužan je za dionice koje su uvrštene na uređenom tržištu, a
za transakcije s kojima su izvršene putem sustava kojim upravlja, objaviti
cijenu, volumen i vrijeme izvršenja navedenih transakcija.
(2) Podatke iz stavka 1. ovog članka operater MTP-a dužan je objaviti što je
bliže stvarnom vremenu izvršenja i pod razumnim komercijalnim uvjetima.
(3) Operater MTP-a dužan je za dionice koje su uvrštene na uređenom tržištu, a
za transakcije s tim dionicama koje su izvršene putem sustava kojim upravlja
objaviti cijene, volumen i vrijeme izvršenih transakcija, što je bliže stvarnom
vremenu izvršenja i u skladu s odredbama članaka 27., 29., 30. i 32. Uredbe
Komisije (EZ-a) broj 1287/2006, pod razumnim komercijalnim uvjetima.
Članak 134.
(1) Agencija može Operateru MTP-a, na njegov zahtjev, izdati prethodno odobrenje
za objavljivanje podataka iz članka 133. ovog Zakona uz odgodu, ovisno o vrsti
ili veličini transakcije.
(2) Odgođeno objavljivanje podataka iz stavka 1. ovog članka odnosi se na
transakcije koje prelaze uobičajenu veličinu tržišta propisanu za pojedine
dionice ili razrede dionica. Mogućnost odgođenog objavljivanja podataka o
transakcijama, Operater MTP-a dužan je objaviti sudionicima tržišta i javnosti.
(3) Agencija će izdati prethodno odobrenje iz stavka 1. ovog članka kada su
ispunjeni uvjeti propisani pravilnikom iz članka 135. ovog Zakona.
(4) Agencija će izdati prethodno odobrenje iz stavka 1. ovog članka kada su
ispunjeni uvjeti propisani člankom 28. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
Članak 135.
Agencija će pravilnikom propisati:
1. raspon ponuda na kupnju i prodaju ili ponuda održavatelja tržišta, kao i
dubinu tržišta po tim cijenama, za koje je objava obvezna,
2. veličinu ili vrstu naloga za koje obveza objavljivanja podataka prije
trgovanja iz članka 131. ovog Zakona može biti izuzeta,
3. tržišni model za kojeg obveza objavljivanja podataka prije trgovanja iz
članka 131. ovog Zakona može biti izuzeta, i posebice primjenjivost obveze na
načine trgovanja,
4. podatke o trgovanju koje je Operater MTP-a dužan objavljivati,
5. sadržaj podatka o trgovanju koje je Operater MTP-a dužan objavljivati,
6. uvjete pod kojima Operater MTP-a može objavljivati podatke o trgovanju s
odgodom,
7. kriterije koje je Operater MTP-a dužan uzeti u obzir pri određivanju
transakcija koje je moguće objaviti uz odgodu obzirom na veličinu transakcije
ili vrstu dionice kojom se trguje.
Poglavlje 8.
PRAVA INVESTICIJSKIH DRUŠTAVA
Odjeljak 1.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti izvan
područja Republike Hrvatske
Pododjeljak 1.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti na
području druge države članice
Osnivanje podružnice investicijskog društva
u drugoj državi članici
Članak 136.
(1) Investicijsko društvo koje namjerava osnovati podružnicu u državi članici, o
toj namjeri dužno je obavijestiti Agenciju te navesti naziv države članice u
kojoj je namjerava osnovati.
(2) Uz obavijest iz stavka 1. ovog članka investicijsko društvo mora priložiti
sljedeće podatke:
1. poslovni plan, s opisom vrste i opsega investicijskih usluga i aktivnosti
koje namjerava pružati i obavljati preko podružnice, organizacijski ustroj
podružnice te podatak o tome namjerava li podružnica poslovati preko vezanih
zastupnika,
2. adresu u državi članici domaćinu, na kojoj će biti moguće dobiti podatke o
podružnici, i
3. podatke o osobama koje će voditi poslovanje podružnice.
(3) Smatra se da obavijest iz stavka 1. ovog članka obuhvaća i zahtjev da
Agencija obavijest s prilozima iz stavka 2. ovog članka dostavi nadležnom tijelu
države članice domaćina, u kojoj investicijsko društvo namjerava osnovati
podružnicu.
(4) Ako investicijsko društvo posluje preko vezanog zastupnika sa sjedištem u
drugoj državi članici, vezani zastupnik je izjednačen s podružnicom
investicijskog društva u toj državi članici te se na njegovo poslovanje na
odgovarajući način primjenjuju odredbe ovog Zakona koje uređuju poslovanje
podružnice investicijskog društva u državi članici.
Dostava obavijesti nadležnom tijelu države članice
Članak 137.
(1) Agencija će odbiti zahtjev za dostavu obavijesti iz članka 136. stavka 1.
ovog Zakona nadležnom tijelu države članice ako investicijsko društvo nema
primjerenu organizacijsku, tehničku i kadrovsku strukturu ili primjereni
financijski položaj da bi pružalo planirani opseg investicijskih usluga ili
aktivnosti u navedenoj državi članici preko podružnice.
(2) Ako Agencija ne odbije zahtjev iz razloga navedenih u stavku 1. ovog članka,
dužna je u roku od šezdeset dana od primitka obavijesti s prilozima iz članka
136. ovog Zakona, dostaviti istu nadležnom tijelu države članice i o tome
obavijestiti investicijsko društvo.
(3) Istovremeno s obavijesti iz stavka 2. ovog članka Agencija je dužna
nadležnom tijelu države članice dostaviti:
1. podatke o visini kapitala investicijskog društva i kapitalnim zahtjevima, i
2. detaljne podatke o sustavu zaštite ulagatelja u Republici Hrvatskoj.
(4) Ako Agencija u roku iz stavka 2. ovog članka ne obavijesti investicijsko
društvo o dostavi obavijesti nadležnom tijelu države članice ili ne odbije
zahtjev za dostavu obavijesti, smatrat će se da je protekom navedenog roka
zahtjev za dostavu obavijesti odbila.
Početak poslovanja podružnice u državi članici
Članak 138.
Investicijsko društvo može početi pružati investicijske usluge i obavljati
investicijske aktivnosti preko podružnice:
1. od dana kada zaprimi obavijest nadležnog tijela države članice o uvjetima, u
skladu s kojima mora radi zaštite javnih interesa pružati investicijske usluge i
obavljati investicijske aktivnosti, ili
2. šezdeset dana od dana kada je nadležno tijelo države članice zaprimilo
obavijest Agencije u skladu sa člankom 137. Zakona, ako u tom roku ne zaprimi
obavijest nadležnog tijela države članice iz točke 1. ovog članka.
Obavijest o promjenama podataka u svezi podružnice u državi članici
Članak 139.
(1) Namjerava li investicijsko društvo promijeniti poslovanje ili okolnosti iz
članka 136. stavka 2. ovog Zakona, dužno je o tome obavijestiti Agenciju
trideset dana prije izvršenja takve promjene. Agencija je dužna o tome
obavijestiti nadležno tijelo države članice.
(2) Na promjene iz stavka 1. ovog članka na odgovarajući način primjenjuju se
odredbe članaka 136. do 138. ovog Zakona, s tim da su rokovi za odlučivanje
trideset dana.
Neposredno pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti
na području druge države članice
Članak 140.
(1) Investicijsko društvo, koje namjerava započeti neposredno pružati
investicijske usluge i obavljati investicijske aktivnosti u državi članici,
dužno je o tome obavijestiti Agenciju i navesti državu članicu u kojoj namjerava
neposredno pružati usluge. Obavijesti je dužno priložiti poslovni plan s opisom
vrste i opsega poslova koje namjerava neposredno pružati u državi članici.
(2) Ako investicijsko društvo namjerava poslovati preko vezanih zastupnika,
Agencija je dužna na zahtjev nadležnog tijela države članice iz stavka 1. ovog
članka bez nepotrebnog odgađanja dostaviti podatke o vezanim zastupnicima.
(3) Agencija je dužna obavijest investicijskog društva iz stavka 1. ovog članka
u roku od trideset dana od primitka proslijediti nadležnom tijelu države članice
i o tome obavijestiti investicijsko društvo.
(4) Investicijsko društvo može početi pružati investicijske usluge i obavljati
investicijske aktivnosti navedene u obavijesti iz stavka 1. ovog članka, u
državi članici od dana kada nadležno tijelo države članice primi obavijest
Agencije iz stavka 1. ovog članka.
(5) Stavci 1. do 4. ovog članka na odgovarajući način primjenjuju se za svaku
promjenu podataka navedenih u obavijesti iz stavka 1. ovog članka.
Posebna pravila za MTP
Članak 141.
(1) Investicijsko društvo ili burza, koja je u Republici Hrvatskoj ovlaštena
upravljati MTP-om i namjerava omogućiti udaljeni pristup i uporabu tog sustava
osobama sa sjedištem u drugoj državi članici, dužna je o tome obavijestiti
Agenciju.
(2) Agencija je dužna obavijest iz stavka 1. ovog članka u roku od trideset dana
po primitku proslijediti nadležnom tijelu države članice na koju se odnosi.
(3) Agencija je dužna na zahtjev nadležnog tijela države članice bez odgađanja
dostaviti podatke o korisnicima MTP-a na kojeg se odnosi obavijest iz stavka 1.
ovog članka.
(4) Investicijsko društvo ili burza iz stavka 1. ovog članka može omogućiti
udaljeni pristup i uporabu sustava osobama sa sjedištem u drugoj državi članici,
od dana kada nadležno tijelo te države članice primi obavijest iz stavka 2. ovog
članka.
Pododjeljak 2.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti u trećoj
državi
Podružnica investicijskog društva u trećoj državi
Članak 142.
(1) Investicijsko društvo može investicijske usluge i aktivnosti i pomoćne
usluge pružati i obavljati u trećoj državi samo preko podružnice.
(2) Za osnivanje podružnice u trećoj državi investicijsko društvo mora dobiti
odobrenje Agencije.
(3) Za odobrenje iz stavka 2. ovog članka na odgovarajući način primjenjuju se
odredbe članka 136., članka 137. stavka 1. i članka 139. ovog Zakona.
(4) Agencija može odbiti izdavanje odobrenja iz stavka 2. ovog članka, i iz
razloga ako, obzirom na propise države u kojoj investicijsko društvo namjerava
osnovati podružnicu te na praksu pri provedbi tih propisa, postoji vjerojatnost
da bi bilo onemogućeno obavljanje nadzora nad podružnicom u skladu s odredbama
ovog Zakona.
Neposredno obavljanje aktivnosti u trećoj državi
Članak 143.
(1) Iznimno od članka 142. stavka 1. ovog Zakona, svako investicijsko društvo
ovlašteno je neposredno u trećoj državi obavljati investicijsku aktivnost iz
članka 5. stavka 1. točke 3. ovog Zakona.
(2) O namjeri neposrednog obavljanja aktivnosti društvo je dužno obavijestiti
Agenciju.
(3) Na obavijest iz stavka 2. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članka 140. ovog Zakona.
Odjeljak 2.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti
investicijskih društava sa sjedištem izvan Republike Hrvatske na području
Republike Hrvatske
Pododjeljak 1.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti
investicijskog društva sa sjedištem u državi članici
Članak 144.
(1) Investicijsko društvo sa sjedištem u državi članici može u Republici
Hrvatskoj pružati one investicijske usluge i obavljati one investicijske
aktivnosti te s njima povezane pomoćne usluge koje je ovlašteno pružati i
obavljati u državi članici, bilo preko podružnice, bilo neposredno, pod uvjetima
propisanim ovim Zakonom.
(2) Na investicijsko društvo sa sjedištem u državi članici koje pruža
investicijske usluge i obavlja investicijske aktivnosti na području Republike
Hrvatske primjenjuju se odredbe domaćih propisa koji u cilju zaštite javnog
interesa uređuju prava potrošača i sprječavanje pranja novca i financiranja
terorizma.
(3) Investicijsko društvo iz države članice koje na području Republike Hrvatske
pruža investicijske usluge neposredno ili putem podružnice dužno je svoje
klijente i potencijalne klijente u Republici Hrvatskoj izvijestiti o svim
relevantnim podacima koji se odnose na sustav zaštite ulagatelja kojemu pripada,
na način propisan člankom 245. ovog Zakona.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti preko
podružnice
Članak 145.
(1) Investicijsko društvo sa sjedištem u državi članici može u Republici
Hrvatskoj osnovati podružnicu i početi preko nje pružati investicijske usluge i
obavljati investicijske aktivnosti u Republici Hrvatskoj, nakon proteka šezdeset
dana od dana kada je nadležno tijelo države članice sjedišta investicijskog
društva Agenciji dostavilo obavijesti i priloge iz članka 136. stavka 1. i 2. te
članka 137. stavka 3. ovog Zakona.
(2) Ako investicijsko društvo iz države članice u svezi svoje podružnice
namjerava izmijeniti podatke iz članka 136. stavka 2. ovog Zakona, dužno je o
tome obavijestiti Agenciju trideset dana prije takve promjene.
(3) Podružnica investicijskog društva sa sjedištem u državi članici kada pruža
usluge na području Republike Hrvatske dužna je pridržavati se odredbi članaka
54. do 91. i 100. do 114. ovog Zakona i pravilnika donesenih na temelju ovog
Zakona koji te uvjete pobliže propisuju.
(4) Potraživanja ulagatelja kod podružnice investicijskog društva uključena su u
sustav zaštite ulagatelja u državi članici sjedišta investicijskog društva.
(5) Podružnica investicijskog društva sa sjedištem u državi članici zbog
proširenja razine ili opsega zaštite ulagatelja, obzirom na visinu i zaštitu
ulagatelja u državi članici sjedišta investicijskog društva, može potraživanja
ulagatelja uključiti u sustav zaštite ulagatelja u Republici Hrvatskoj.
Neposredno pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti
Članak 146.
(1) Investicijsko društvo sa sjedištem u državi članici može započeti pružati
investicijske usluge i obavljati investicijske aktivnosti, kada Agencija od
nadležnog tijela države članice sjedišta investicijskog društva zaprimi
obavijest i priloge sa sadržajem iz članka 136. ovog Zakona.
(2) Odredba stavka 1. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuje kod svake
promjene podataka navedenih u obavijesti iz članka 140. stavka 1. ovog Zakona.
Posebna pravila za MTP
Članak 147.
Investicijsko društvo ili tržišni operater koji je u državi članici svojega
sjedišta ovlašten upravljati MTP-om, može omogućiti udaljeni pristup i uporabu
tog sustava osobama sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, od dana kada Agencija
zaprimi obavijest nadležnog tijela te države članice sa sadržajem iz članka 141.
ovog Zakona.
Pododjeljak 2.
Pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti
investicijskog društva sa sjedištem u trećoj državi
Članak 148.
Investicijsko društvo sa sjedištem u trećoj državi može u Republici Hrvatskoj
pružati investicijske usluge i obavljati investicijske aktivnosti samo preko
podružnice, pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.
Odobrenje za osnivanje podružnice investicijskog društva sa sjedištem u trećoj
državi
Članak 149.
(1) Investicijsko društvo sa sjedištem u trećoj državi može u Republici
Hrvatskoj osnovati podružnicu ako za to dobije odobrenje Agencije.
(2) Zahtjevu za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice investicijskog
društva sa sjedištem u trećoj državi potrebno je priložiti:
1. izvod iz sudskog ili drugog odgovarajućeg registra države sjedišta
investicijskog društva za matično investicijsko društvo,
2. statut ili druga odgovarajuća pravila matičnog investicijskog društva,
3. podatke o članovima upravljačkih i nadzornih tijela matičnog društva,
4. revidirane financijske izvještaje matičnog investicijskog društva za
posljednje tri poslovne godine,
5. odgovarajuću ispravu koja sadrži vjerodostojne podatke o dioničarima i
njihovim udjelima u investicijskom društvu,
6. izvod iz sudskog ili drugog odgovarajućeg registra države sjedišta za pravne
osobe, koje su imatelji kvalificiranih udjela u matičnom investicijskom društvu,
7. opis investicijskih usluga i aktivnosti, koje će pružati i obavljati
podružnica te poslovni plan za prve tri godine poslovanja,
8. odobrenje tijela nadležnog za nadzor matičnog investicijskog društva za
osnivanje podružnice, odnosno izjavu takvog tijela da prema propisima te države
odobrenje nije potrebno,
9. izjavu investicijskog društva treće države da će podružnica voditi svu
odgovarajuću dokumentaciju koja se odnosi na poslovanje podružnice na hrvatskom
jeziku, u svome sjedištu te u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenim na
temelju ovog Zakona,
10. detaljan opis sustava zaštite ulagatelja, kojemu matično investicijsko
društvo pripada u državi sjedišta,
11. drugu dokumentaciju, na temelju koje je moguće utvrditi ispunjava li
podružnica kadrovske, tehničke i organizacijske zahtjeve za pružanje
investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnost na koje se odnosi
zahtjev za odobrenje.
(3) Agencija može, kao dodatni uvjet za izdavanje odobrenja za osnivanje
podružnice investicijskog društva sa sjedištem u trećoj državi, odrediti da
matično investicijsko društvo u Republici Hrvatskoj položi određenu sumu novca
ili da drugo odgovarajuće financijsko jamstvo ili predloži drugo odgovarajuće
jamstvo za podmirenje obveza iz investicijskih usluga i aktivnosti pruženih i
obavljenih u Republici Hrvatskoj.
(4) Agencija će izdati odobrenje za osnivanje podružnice investicijskog društva
sa sjedištem u trećoj državi, ako na temelju podataka kojim raspolaže i
dokumentacije koja je priložena zahtjevu za izdavanje odobrenja utvrdi da je
podružnica financijski, upravljački, organizacijski, kadrovski i tehnički
osposobljena za poslovanje u skladu s ovim Zakonom.
(5) Agencija će odbiti izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovog članka i iz razloga
ako, uzimajući u obzir propise države sjedišta matičnog investicijskog društva
te na praksu pri provedbi tih propisa, postoji vjerojatnost da bi bilo
onemogućeno obavljanje nadzora nad podružnicom u skladu s ovim Zakonom.
(6) Investicijsko društvo sa sjedištem u trećoj državi, koje je dobilo odobrenje
za osnivanje podružnice, može u Republici Hrvatskoj pružati one investicijske
usluge i aktivnosti čiji opis je priložilo zahtjevu iz stavka 2. ovog članka.
(7) Ako investicijsko društvo iz treće države namjerava preko podružnice u
Republici Hrvatskoj pružati i obavljati dodatne ili druge investicijske usluge i
poslove, dužno je prethodno zatražiti dodatno odobrenje za pružanje i obavljanje
tih usluga i aktivnosti.
Primjena odredbi
Članak 150.
(1) Na investicijsko društvo sa sjedištem u trećoj državi koje je osnovalo
podružnicu u Republici Hrvatskoj primjenjuju se odredbe članaka 115. do 117.
ovog Zakona,
(2) Na investicijsko društvo iz stavka 1. ovog članka i njegovu podružnicu i
voditelje podružnice primjenjuju se na odgovarajući način odredbe ovog Zakona
koje se odnose na investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(3) Na voditelje podružnice se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovog
Zakona o upravi investicijskog društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(4) Agencija će oduzeti odobrenje za osnivanje podružnice investicijskog društva
sa sjedištem u trećoj državi, ako:
1. je nadležno tijelo matičnom društvu oduzelo odobrenje za pružanje
investicijskih usluga i aktivnosti koje sadržajem odgovaraju onima iz članka 5.
stavka 1. ovog Zakona,
2. podružnica u slučaju iz članka 151. stavka 2. ovog Zakona ne ispunjava obveze
prema Sustavu za zaštitu ulagatelja.
Sustav zaštite ulagatelja kod podružnice investicijskog društva iz treće države
Članak 151.
(1) Kada je podružnica investicijskog društva iz treće države uključena u sustav
za zaštitu ulagatelja u državi sjedišta matičnog investicijskog društva, razina
i opseg zaštite ulagatelja koju pruža ne smije premašivati razinu i opseg
zaštite ulagatelja utvrđene ovim Zakonom.
(2) Ako sustav zaštite ulagatelja u državi sjedišta investicijskog društva ne
postoji ili je s obzirom na razinu i opseg zaštite manji nego u Republici
Hrvatskoj, podružnica investicijskog društva dužna je sudjelovati u sustavu
zaštite ulagatelja u Republici Hrvatskoj. O načinu i opsegu sudjelovanja
podružnice investicijskog društva sa sjedištem u trećoj državi u sustav za
zaštitu ulagatelja u Republici Hrvatskoj, odlučit će Agencija, odobrenjem za
osnivanje podružnice.
(3) Investicijsko društvo iz treće države koje je na području Republike Hrvatske
osnovalo podružnicu dužno je svoje klijente i potencijalne klijente u Republici
Hrvatskoj, izvijestiti o svim relevantnim podacima koji se odnose na sustav
zaštite ulagatelja kojemu pripada, na način propisan člankom 245. ovog Zakona.
Odjeljak 3.
Pristup uređenom tržištu
Članak 152.
Investicijsko društvo iz druge države članice koje posjeduje odobrenje za rad
nadležnog tijela za pružanje investicijske usluge izvršavanja naloga klijenta
ili obavljanje investicijske aktivnosti trgovanja za vlastiti račun, ima pravo
članstva ili pristupa uređenom tržištu u Republici Hrvatskoj na jedan od
sljedećih načina:
1. izravno, putem osnivanja podružnice u Republici Hrvatskoj,
2. putem članstva na daljinu ili ostvarivanjem udaljenog pristupa uređenom
tržištu, bez obveze osnivanja u Republici Hrvatskoj, kada procedure i sustav
trgovanja predmetnog uređenog tržišta ne zahtijevaju fizičku nazočnost za
zaključenje transakcije na tom tržištu.
Pristup središnjoj drugoj ugovornoj strani, sustavima poravnanja i namire i
pravo odabira sustava namire
Članak 153.
(1) Investicijsko društvo iz druge države članice ima pravo pristupa središnjoj
drugoj ugovornoj strani, sustavu poravnanja i namire na području Republike
Hrvatske u svrhu finalizacije ili organiziranja finalizacije transakcija s
financijskim instrumentima.
(2) Na pristup investicijskog društva iz druge države članice sustavima iz
stavka 1. ovog članka primjenjuju se isti jednoznačni, transparentni i
objektivni kriteriji koji se primjenjuju na sudionike predmetnih sustava sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj.
Članak 154.
Burza je dužna svojim članovima omogućiti pravo izbora sustava za namiru
transakcija s financijskim instrumentima izvršenim na predmetnom uređenom
tržištu, pod uvjetima propisanim člankom 536. ovog Zakona.
Poglavlje 9.
ADEKVATNOST KAPITALA
Odjeljak 1.
Kapital
Minimalni iznos kapitala
Članak 155.
(1) Kapital investicijskog društva i lokalnog društva niti u jednom trenutku ne
smije biti manji od minimalnog iznosa temeljnog kapitala iz članaka 32., 33. i
35. ovog Zakona.
(2) U slučaju da kapital investicijskog društva i lokalnog društva iz stavka 1.
ovog članka padne ispod razine minimalnog iznosa temeljnog kapitala iz članaka
32., 33. i 35. ovog Zakona, Agencija će takvom investicijskom društvu i lokalnom
društvu omogućiti da u ograničenom razdoblju otkloni odstupanja odnosno naložiti
neku od nadzornih mjera propisanih odredbama ovog Zakona.
(3) U slučaju da u trenutku spajanja dvaju ili više investicijskih društava ili
lokalnih društava, društvo koje nastaje spajanjem ne ispunjava uvjet minimalnog
iznosa temeljnog kapitala iz članaka 32., 33. i 35. ovog Zakona, Agencija će
takvom društvu omogućiti da u određenom roku uskladi visinu temeljnog kapitala
pod uvjetom da tijekom razdoblja u kojem nije dosegnuta minimalna razina
temeljnog kapitala, kapital novonastalog društva ne smije pasti ispod ukupnog
iznosa kapitala društava neposredno prije njihova spajanja.
Izračun kapitala
Članak 156.
(1) Kapital investicijskog društva čini zbroj osnovnog kapitala iz članka 157.
ovog Zakona, dopunskog kapitala I iz članka 158. ovog Zakona i dopunskog
kapitala II iz članka 159. ovog Zakona (u skladu s ograničenjima iz članka 162.
ovog Zakona), umanjen za odbitne stavke iz članka 161. ovog Zakona.
(2) Agencija će pravilnikom propisati obilježja pojedine kategorije kapitala iz
stavka 1. ovog članka i obilježja stavki koje ih čine.
Osnovni kapital
Članak 157.
(1) Stavke koje se uključuju u osnovni kapital investicijskog društva su:
1. upisani i uplaćeni temeljni kapital (uplaćeni iznosi za poslovne udjele
odnosno nominalna vrijednost redovitih i nekumulativnih povlaštenih dionica
ostvarena pri izdavanju tih dionica),
2. sve vrste rezervi formiranih iz dobiti nakon njezina oporezivanja,
3. zadržana dobit proteklih godina utvrđena na osnovu revidiranih godišnjih
financijskih izvještaja (neopterećena bilo kojim budućim obvezama) i usvojena od
osnivača investicijskog društva odnosno raspoređena sukladno odluci glavne
skupštine investicijskog društva o upotrebi dobiti,
4. rezerve kapitala (iznosi iznad nominalne/knjigovodstvene vrijednosti
ostvareni pri izdavanju dionica iz točke 1. ovog stavka i pri stjecanju i/ili
otpuštanju vlastitih dionica),
5. dobit tekuće godine utvrđena na osnovu revidiranog godišnjeg financijskog
izvještaja (neopterećena bilo kojim budućim obvezama) i usvojena od osnivača
investicijskog društva odnosno raspoređena sukladno odluci glavne skupštine
investicijskog društva o upotrebi dobiti ili dobit utvrđena na osnovu
financijskih izvještaja za razdoblja tijekom godine i potvrđena od vanjskog
revizora, a koja se, sukladno odluci osnivača odnosno glavne skupštine
investicijskog društva o upotrebi dobiti, neopterećena bilo kojim budućim
obvezama, raspoređuje u rezerve i/ili zadržanu dobit tijekom godine.
(2) Zbroj stavki iz stavka 1. ovog članka umanjuje se za sljedeće stavke:
1. stečene vlastite dionice, isključujući kumulativne povlaštene dionice, po
knjigovodstvenoj vrijednosti,
2. nematerijalna imovina u obliku goodwilla, licencija, patenata, zaštitnih
znakova i koncesija,
3. zadržani gubici proteklih godina utvrđeni na osnovu revidiranih godišnjih
financijskih izvještaja,
4. gubitak tekuće godine utvrđen na osnovi revidiranog godišnjeg financijskog
izvještaja i usvojen od osnivača investicijskog društva odnosno od glavne
skupštine investicijskog društva ili gubitak utvrđen na osnovi financijskih
izvještaja za razdoblja tijekom godine,
5. rezerve kapitala (iznosi ispod nominalne/knjigovodstvene vrijednosti
ostvareni pri stjecanju i/ili otpuštanju vlastitih dionica).
Dopunski kapital I
Članak 158.
(1) Stavke koje čine dopunski kapital I su:
1. posebne rezerve koje nisu formirane na teret dobiti nakon oporezivanja, već
ih čine efekti revalorizacije dugotrajne materijalne imovine i dugotrajne
financijske imovine, efekti vrednovanja dugotrajne materijalne imovine s
ograničenim vijekom upotrebe primjenom metode zamjenske vrijednosti i efekti
vrednovanja stavki godišnjeg financijskog izvještaja u uvjetima inflacije,
2. uplaćeni kapital ostvaren prodajom kumulativnih povlaštenih dionica
investicijskog društva po nominalnoj vrijednosti i rezerve kapitala istih
dionica, umanjeno za iznos stečenih vlastitih kumulativnih povlaštenih dionica,
3. sredstva prikupljena podređenim instrumentima,
4. sredstva prikupljena vrijednosnim papirima i drugim instrumentima neodređenog
roka dospijeća i
5. sredstva prikupljena drugim instrumentima koji su slični podređenim
instrumentima iz točke 3. ovog članka.
(2) Instrumenti iz stavka 1. točke 3., 4. i 5. ovog članka u smislu ovog
poglavlja su financijski instrumenti izdani od investicijskog društva radi
prikupljanja sredstava, a koji ispunjavaju uvjete uključivanja u dopunski
kapital I.
(3) Agencija će pravilnikom propisati uvjete uključivanja instrumenata iz stavka
2. ovog članka u dopunski kapital I.
Dopunski kapital II
Članak 159.
(1) Dopunski kapital II sastoji se od financijskih instrumenata izdanih od
investicijskog društva radi prikupljanja sredstava, koji ispunjavaju uvjete
uključivanja u dopunski kapital II, a nisu obuhvaćeni u dopunskom kapitalu I.
(2) Agencija će pravilnikom propisati uvjete uključivanja instrumenata iz stavka
1. ovog članka u dopunski kapital II.
Upotreba pojedinih kategorija kapitala
Članak 160.
Osnovni kapital i dopunski kapital I koriste se za pokriće kapitalnih zahtjeva
za tržišne rizike, kreditni rizik i operativni rizik, a dopunski kapital II samo
za pokriće kapitalnih zahtjeva za tržišne rizike, osim kapitalnih zahtjeva za
rizik namire i rizik druge ugovorne strane.
Odbitne stavke kapitala
Članak 161.
(1) Odbitne stavke kapitala investicijskog društva su sljedeće:
1. udjeli investicijskog društva u drugim investicijskim društvima, drugim
financijskim institucijama, kreditnim institucijama, društvima za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i društvima za pomoćne
usluge u iznosu većem od 10% njihova kapitala,
2. ulaganja investicijskog društva u instrumente iz članka 158. stavka 2. ovog
Zakona drugih investicijskih društava, drugih financijskih institucija,
kreditnih institucija, društava za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom i društava za pomoćne usluge u kojima to
investicijsko društvo ima ulaganja u iznosu većem od 10% kapitala investicijskog
društva za kojeg se izračunava kapital,
3. udjeli investicijskog društva u drugim investicijskim društvima, drugim
financijskim institucijama, kreditnim institucijama, društvima za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i društvima za pomoćne
usluge, različitim od onih iz točke 1. i 2. ovog stavka, u iznosu do 10% njihova
kapitala, te ulaganja u instrumente iz članka 158. stavka 2. ovog Zakona tih
investicijskih društava, drugih financijskih institucija, kreditnih institucija,
društava za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i
društava za pomoćne usluge kada predmetni udjeli i ulaganja prelaze 10% kapitala
investicijskog društva za kojeg se izračunava kapital (prije odbitaka sukladno
ovom članku),
4. udjeli investicijskog društva u društvima za osiguranje i reosiguranje i
koncerne osiguravatelja u smislu članka 4. točke 28. ovog Zakona te ulaganja u
instrumente iz članka 158. stavka 2. ovog Zakona tih društava za osiguranje i
reosiguranje i koncerna osiguravatelja,
5. druge odbitne stavke.
(2) Kad se udjeli drugih investicijskih društava, drugih financijskih
institucija, kreditnih institucija, društava za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom, društava za pomoćne usluge, društava
za osiguranje, društava za reosiguranje ili koncerna osiguravatelja drže
privremeno, radi pružanja financijske pomoći u svrhu reorganizacije i
financijskog prestrukturiranja tog subjekta, investicijsko društvo može
zatražiti od Agencije odobrenje za izuzimanje tih dionica/udjela iz odbitnih
stavki njegovog kapitala.
(3) Jedna polovina od ukupnog iznosa odbitnih stavki iz stavka 1. ovog članka
odbija se od iznosa osnovnog kapitala, a druga polovina od iznosa dopunskog
kapitala I, a nakon primjene ograničenja iz članka 162. stavka 1. i 2. ovog
Zakona. Ako je druga polovina od ukupnog iznosa odbitnih stavki veća od
dopunskog kapitala I, višak se odbija od osnovnog kapitala.
(4) Investicijsko društvo koje koristi dopunski kapital II za pokriće kapitalnih
zahtjeva za tržišne rizike investicijskog društva osim za rizik namire i rizik
druge ugovorne strane, može izračunavati kapital na način iz članka 156. ovog
Zakona tako da umjesto odbitnih stavki iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka oduzme
stavke nelikvidnih sredstava.
(5) Druge odbitne stavke iz stavka 1. točke 5. ovog članka i stavke nelikvidnih
sredstava iz stavka 4. ovog članka Agencija će propisati pravilnikom.
Ograničenja kapitala
Članak 162.
(1) Iznos dopunskog kapitala I ne smije prelaziti 100% iznosa osnovnog kapitala.
(2) Ukupan zbroj podređenih instrumenata iz članka 158. stavka 1. točke 3. i
kumulativnih povlaštenih dionica s fiksnim dospijećem uključenih u dopunski
kapital I ne smije prelaziti 50% osnovnog kapitala.
(3) Za pokriće kapitalnih zahtjeva za tržišne rizike investicijskog društva osim
za rizik namire i rizik druge ugovorne strane, investicijsko društvo može
koristiti dopunski kapital II, ali samo do iznosa 150% osnovnog kapitala koji je
potreban za pokrivanje tih istih rizika i koji se ne koristi za pokriće bilo
kojih drugih rizika.
(4) Uz prethodno odobrenje Agencije, ograničenje iz stavka 3. ovog članka može
biti prekoračeno ako zbroj dopunskog kapitala I i dopunskog kapitala II ne
prelazi 200% iznosa osnovnog kapitala koji se koristi za pokriće kapitalnih
zahtjeva za tržišne rizike investicijskog društva osim za rizik namire i rizik
druge ugovorne strane.
(5) Uz prethodno odobrenje Agencije, investicijsko društvo koje izračunava
kapital na način iz članka 156. ovog Zakona umanjeno za stavke nelikvidnih
sredstava može prekoračiti ograničenje iz stavka 3. ovog članka ako zbroj
dopunskog kapitala I i dopunskog kapitala II ne prelazi 250% iznosa osnovnog
kapitala koji se koristi za pokriće kapitalnih zahtjeva za tržišne rizike
investicijskog društva osim za rizik namire i rizik druge ugovorne strane.
(6) Prekoračenje ograničenja kapitala iz stavaka 1. do 5. ovog članka ne
uključuje se u izračun kapitala za pokriće kapitalnih zahtjeva.
Odjeljak 2.
Upravljanje rizicima
Pododjeljak 1.
Opće odredbe o upravljanju rizicima
Upravljanje rizicima
Članak 163.
Upravljanje rizicima je skup postupaka i metoda za utvrđivanje, mjerenje odnosno
procjenjivanje, ovladavanje i praćenje rizika, uključujući i izvještavanje o
rizicima kojima je investicijsko društvo izloženo ili bi moglo biti izloženo u
svom poslovanju.
Knjiga trgovanja i knjiga pozicija kojima se ne trguje
Članak 164.
(1) Knjiga trgovanja investicijskog društva obuhvaća pozicije u financijskim
instrumentima i robi koje se drže s namjerom trgovanja ili s namjerom zaštite
određenih pozicija knjige trgovanja pod uvjetom da te pozicije nemaju nikakvih
ograničenja obzirom na njihovu utrživost ili obzirom na mogućnost zaštite rizika
koji iz njih proizlazi.
(2) Knjiga pozicija kojima se ne trguje obuhvaća sve pozicije financijskih
instrumenata i roba koje nisu obuhvaćene u pozicijama knjige trgovanja.
Tržišni rizici
Članak 165.
(1) Tržišni rizici su: pozicijski rizik, rizik namire i rizik druge ugovorne
strane, rizik prekoračenja dopuštenih izloženosti, valutni rizik i robni rizik.
(2) Pozicijski rizik je rizik gubitka koji proizlazi iz promjene cijene
financijskog instrumenta ili, u slučaju izvedenog financijskog instrumenta, iz
promjene cijene odnosne varijable. Pozicijski rizik dijeli se na: 1. opći
pozicijski rizik – rizik gubitka koji proizlazi iz promjene cijene financijskog
instrumenta uslijed promjene razine kamatnih stopa ili većih promjena na tržištu
kapitala neovisno o bilo kojoj specifičnoj karakteristici tog financijskog
instrumenta,
2. specifični pozicijski rizik – rizik gubitka koji proizlazi iz promjene cijene
financijskog instrumenta uslijed činjenica vezanih uz njegova izdavatelja,
odnosno u slučaju izvedenog financijskog instrumenta, činjenica u svezi
izdavatelja temeljnog financijskog instrumenta.
(3) Rizik namire i rizik druge ugovorne strane su rizici gubitka koji proizlaze
iz neispunjavanja obveza druge ugovorne strane na temelju pozicija iz knjige
trgovanja.
(4) Rizik prekoračenja dopuštenih izloženosti je rizik gubitka zbog prekoračenja
izloženosti prema jednoj osobi ili grupi povezanih osoba na temelju pozicija iz
knjige trgovanja.
(5) Valutni rizik je rizik gubitka koji proizlazi iz promjene tečaja valuta.
(6) Robni rizik je rizik gubitka koji proizlazi iz promjene cijene robe.
Kreditni rizik
Članak 166.
Kreditni rizik je rizik gubitka koji nastaje zbog neispunjavanja novčane obveze
osobe prema investicijskom društvu.
Rizik likvidnosti
Članak 167.
Rizik likvidnosti je rizik gubitka koji proizlazi iz postojeće ili očekivane
nemogućnosti investicijskog društva da podmiri svoje novčane obveze u roku
dospijeća.
Operativni rizik
Članak 168.
Operativni rizik je rizik gubitka zbog pogrešaka, prekida ili šteta uzrokovanih
neadekvatnim internim procesima, osobama, sustavima ili vanjskim događajima
uključujući i rizik izmjene pravnog okvira.
Strategije i politike upravljanja rizicima
Članak 169.
Investicijsko društvo je dužno osim ispunjavanja organizacijskih zahtjeva iz
članka 36. do članka 43. ovog Zakona, u svrhu dosljedne primjene strategija i
politika upravljanja rizicima, utvrditi i dosljedno primjenjivati odgovarajuće
administrativne i računovodstvene postupke za djelotvoran sustav unutarnjih
kontrola, a osobito:
1. za izračunavanje i provjeravanje kapitalnih zahtjeva za te rizike, i
2. za utvrđivanje i praćenje velikih izloženosti, promjena u velikim
izloženostima i za provjeravanje usklađenosti velikih izloženosti s politikama
investicijskog društva u odnosu na tu vrstu izloženosti.
Strategije i postupci ocjenjivanja internog kapitala
Članak 170.
(1) Investicijsko društvo dužno je ustrojiti i provoditi primjerene, učinkovite
i sveobuhvatne strategije i postupke za kontinuiranu ocjenu i održavanje iznosa,
vrste i raspodjele internog kapitala.
(2) Interni kapital je kapital kojeg investicijsko društvo ocijeni adekvatnim u
odnosu na vrstu i razinu rizika kojima je ili bi moglo biti izloženo u svom
poslovanju.
(3) Strategije i postupci ocjenjivanja internog kapitala podliježu redovitom
internom preispitivanju kako bi se osiguralo da su i dalje sveobuhvatni i
razmjerni vrsti, opsegu i složenosti investicijskih usluga i aktivnosti koje
investicijsko društvo pruža i obavlja.
Načelo likvidnosti i načelo solventnosti
Članak 171.
Investicijsko društvo dužno je poslovati tako da je trajno sposobno ispunjavati
sve svoje novčane obveze (načelo solventnosti) i u svakom trenutku pravovremeno
ispuniti dospjele novčane obveze (načelo likvidnosti).
Pododjeljak 2.
Politike i postupci za upravljanje rizicima
Politike i postupci za upravljanje tržišnim rizicima
Članak 172.
(1) Investicijsko društvo dužno je izraditi i primjenjivati odgovarajuće
politike i postupke mjerenja i upravljanja svim značajnim čimbenicima i učincima
tržišnih rizika.
(2) Investicijsko društvo dužno je politikama i postupcima iz stavka 1. ovog
članka minimalno propisati uključivanje pozicija u knjigu trgovanja, aktivno
upravljanje pozicijama u knjizi trgovanja i sustav vrednovanja pozicija u knjizi
trgovanja.
Politike i postupci za upravljanje operativnim rizikom
Članak 173.
(1) Investicijsko društvo dužno je izraditi i primjenjivati odgovarajuće
politike i postupke za mjerenje i upravljanje operativnim rizikom uključujući i
događaje koji nisu česti, ali imaju značajan utjecaj i odrediti što za njih čini
operativni rizik u smislu tih politika i postupaka, a u skladu s odredbama
članka 168. ovog Zakona.
(2) Investicijsko društvo dužno je usvojiti plan za slučaj nepredviđenih
okolnosti i plan kontinuiteta poslovanja kojima se osigurava kontinuitet
poslovanja i ograničavanje gubitaka u slučajevima značajnijeg narušavanja ili
prekida poslovanja.
Politike i postupci za upravljanje kreditnim rizikom
Članak 174.
(1) Investicijsko društvo dužno je izraditi i primjenjivati odgovarajuće
politike i postupke za upravljanje kreditnim rizikom.
(2) Investicijsko društvo dužno je donositi odluke o odobravanju kredita na
temelju primjerenih i jasno definiranih kriterija te definirati postupke
odlučivanja o odobravanju, promjenama, obnavljanju i refinanciranju kredita.
(3) Investicijsko društvo dužno je uspostaviti i provoditi primjeren sustav
upravljanja i praćenja portfelja i pojedinačnih izloženosti koje nose kreditni
rizik te provoditi odgovarajuća vrijednosna usklađenja.
Politike i postupci za upravljanje rizikom likvidnosti
Članak 175.
(1) Investicijsko društvo dužno je izraditi i primjenjivati politike i postupke
kontinuiranog mjerenja i upravljanja rizikom likvidnosti, redovito revidirati
ispravnost postavki na kojima se temelji sustav za upravljanje rizikom
likvidnosti, upravljati tekućim i budućim novčanim priljevima i odljevima te
usvojiti planove postupanja u situacijama krize likvidnosti.
(2) Agencija će pravilnikom propisati minimalne zahtjeve za upravljanje rizikom
likvidnosti investicijskog društva.
Odjeljak 3.
Kapitalni zahtjevi
Pododjeljak 1.
Minimalni iznos kapitala u odnosu na kapitalne zahtjeve
Članak 176.
Kapital investicijskog društva mora biti veći ili jednak zbroju:
1. kapitalnih zahtjeva za tržišne rizike
2. kapitalnog zahtjeva za kreditni rizik i
3. kapitalnog zahtjeva za operativni rizik.
Članak 177.
(1) Kapital investicijskog društva iz članka 178. ovog Zakona niti u jednom
trenutku ne smije biti manji od jedne četvrtine općih troškova iz prethodne
poslovne godine.
(2) U slučaju kada je od početka poslovanja investicijskog društva prošlo manje
od godinu dana, kapital mora biti jednak četvrtini općih troškova predviđenih
poslovnim planom, osim ako Agencija ne zahtijeva prilagodbu tog plana.
(3) Agencija će pravilnikom propisati stavke općih troškova iz stavka 1. ovog
članka.
Članak 178.
(1) Iznimno od članka 176. ovog Zakona, investicijsko društvo iz članka 32. ovog
Zakona može održavati kapital na razini koja je viša ili jednaka većem od
sljedeća dva iznosa:
1. zbroja kapitalnih zahtjeva iz članka 176. točke 1. i 2. ovog Zakona,
2. iznosa iz članka 177. ovog Zakona.
(2) Iznimno od članka 176. ovog Zakona, investicijsko društvo iz članka 35. ovog
Zakona, a koje:
1. trguje za vlastiti račun isključivo u svrhu izvršavanja naloga klijenata ili
u svrhu ostvarivanja pristupa sustavu poravnanja i namire ili priznatoj burzi,
kada djeluje u svojstvu zastupnika ili radi izvršavanja naloga klijenta,
2. ne drži novac ili financijske instrumente klijenta, trguje isključivo za
vlastiti račun, nema vanjskih korisnika usluga i čije se izvršavanje i namira
vlastitih transakcija odvija pod odgovornošću klirinške organizacije koja jamči
za te transakcije, može održavati kapital na razini koja je viša ili jednaka od
zbroja:
– zbroja kapitalnih zahtjeva iz članka 176. točke 1. i 2. ovog Zakona i
– iznosa iz članka 177. ovog Zakona.
(3) Investicijska društva iz stavka 1. i 2. ovog članka podliježu drugim
odredbama za operativni rizik iz članka 173. ovog Zakona.
(4) Priznata burza je u smislu ovog članka burza koju je priznala Agencija, a
ispunjava sljedeće uvjete:
1. trgovanje na burzi obavlja se redovito,
2. posluje u skladu s pravilima koja je izdalo ili odobrilo za njega nadležno
tijelo, a koja uređuju uvjete poslovanja burze, uvjete za pristup na burzu i
uvjete koje mora zadovoljiti svaki ugovorni odnos da bi bio sklopljen na toj
burzi i
3. ima mehanizam namire koji osigurava da se na izvedene fi­nan­cijske
instrumente primjenjuju zahtjevi za dnevnim pokrićima, a koja prema procjeni
Agencije, predstavljaju odgovarajuće osiguranje.
Odobrenja Agencije
Članak 179.
(1) Agencija investicijskom društvu daje odobrenje za korištenje:
1. naprednog pristupa za izračun kapitalnih zahtjeva za operativni rizik,
2. internog modela za izračun kapitalnog zahtjeva za rizik druge ugovorne strane
i rizik namire,
3. internih modela za izračun kapitalnih zahtjeva za pozicijski rizik, valutni
rizik i/ili robni rizik,
4. internog modela za vrednovanje opcija,
5. pristupa temeljenog na internim rejting sustavima za izračun iznosa
izloženosti ponderiranih kreditnim rizikom,
6. drugih internih procjena i modela vezanih za izračun kapitalnih zahtjeva za
kreditni rizik.
(2) Investicijsko društvo dužno je bez odgode obavijestiti Agenciju ako planira
izmjenu internog modela iz stavka 1. ovog članka za koji je dobilo odobrenje
Agencije. Agencija će na temelju dostavljene dokumentacije i informacija kojima
raspolaže, ocijeniti zahtijeva li planirana izmjena promjenu odobrenja.
(3) Agencija može u suradnji s drugim nadležnim tijelima dopustiti da određene
uvjete za korištenje pristupa i internih modela ispune matično i ovisno društvo
promatrani zajedno ako matično investicijsko društvo u EU i njemu ovisna društva
ili ovisna društva matičnog financijskog holdinga u EU koriste pristupe iz
stavka 1. točke 1. i 5. ovog članka na grupnoj osnovi.
(4) Investicijsko društvo je dužno bez odgode obavijestiti Agenciju ako prestane
ispunjavati uvjete za izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovog članka i priložiti:
1. dokaz da odstupanja nisu materijalno značajna ili
2. plan za osiguravanje ispunjavanja uvjeta iz stavka 1. ovog članka.
(5) Agencija će pravilnikom propisati uvjete i dokumentaciju za dobivanje
odobrenja iz stavka 1. ovog članka i uvjete za oduzimanje odobrenja.
Pododjeljak 2.
Kapitalni zahtjevi za tržišne rizike i kreditni rizik
Kapitalni zahtjev za pozicijski rizik
Članak 180.
(1) Kapitalni zahtjev za pozicijski rizik investicijsko društvo utvrđuje na
osnovi pozicija iz knjige trgovanja.
(2) Kapitalni zahtjev za pozicijski rizik jednak je zbroju kapitalnih zahtjeva
za opći pozicijski rizik i kapitalnih zahtjeva za specifični pozicijski rizik.
Kapitalni zahtjevi za opći i specifični pozicijski rizik izračunavaju se na
temelju neto pozicije u svakom pojedinačnom financijskom instrumentu u knjizi
trgovanja.
(3) Pri izračunu kapitalnog zahtjeva za opći pozicijski rizik dužničkih
financijskih instrumenata, investicijsko društvo može koristiti pristup temeljen
na dospijeću ili pristup temeljen na trajanju.
(4) Iznimno od stavka 3. ovog članka investicijsko društvo može koristiti i
interni model, ako je za isti dobilo prethodno odobrenje Agencije.
(5) Kapitalni zahtjev za opći i za specifični pozicijski rizik financijskih
instrumenata, investicijsko društvo izračunava primjenom pripadnih metodologija
i pondera rizika.
(6) Agencija će pravilnikom propisati način izračuna kapitalnog zahtjeva za opći
i za specifični pozicijski rizik.
Kapitalni zahtjev za rizik namire i rizik druge ugovorne strane
Članak 181.
(1) Kapitalni zahtjev za rizik namire i rizik druge ugovorne strane
investicijsko društvo utvrđuje na osnovi pozicija iz knjige trgovanja.
(2) Pri izračunu kapitalnog zahtjeva za rizik namire i rizik druge ugovorne
strane investicijsko društvo koristi pripadne metode i pondere rizika.
(3) Iznimno od stavka 2. ovog članka, investicijsko društvo može za potrebe
izračuna kapitalnog zahtjeva za rizik druge ugovorne strane koristiti interni
model, ako je za isti dobilo prethodno odobrenje Agencije.
(4) Agencija će pravilnikom propisati način izračuna kapitalnog zahtjeva za
rizik namire i za rizik druge ugovorne strane.
Kapitalni zahtjev za rizik prekoračenja dopuštenih izloženosti
Članak 182.
(1) Investicijsko društvo izračunava kapitalni zahtjev za rizik prekoračenja
dopuštenih izloženosti koje su u potpunosti proizašle iz pozicija knjige
trgovanja.
(2) Agencija će pravilnikom propisati način izračuna kapitalnog zahtjeva za
rizik prekoračenja dopuštenih izloženosti.
Kapitalni zahtjev za valutni rizik
Članak 183.
(1) Investicijsko društvo izračunava kapitalni zahtjev za valutni rizik ako
njegova ukupna neto otvorena devizna pozicija (iz knjige trgovanja i knjige
pozicija kojima se ne trguje) prelazi 2% kapitala investicijskog društva.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, za potrebe izračuna kapitalnog zahtjeva za
valutni rizik investicijsko društvo može koristiti i interni model, ako je za
isti dobilo prethodno odobrenje Agencije.
(3) Agencija će pravilnikom propisati način izračuna kapitalnog zahtjeva za
valutni rizik.
Kapitalni zahtjev za robni rizik
Članak 184.
(1) Kapitalni zahtjev za robni rizik izračunava se na temelju neto pozicije (iz
knjige trgovanja i knjige pozicija kojima se ne trguje) u svakoj pojedinoj vrsti
robe.
(2) Pri izračunu kapitalnog zahtjeva za robni rizik investicijsko društvo dužno
je koristiti jednostavni pristup ili pristup ljestvice dospijeća.
(3) Iznimno od stavka 2. ovog članka, za potrebe izračuna kapitalnog zahtjeva za
robni rizik investicijsko društvo može koristiti i interni model, ako je za isti
dobilo prethodno odobrenje Agencije.
(4) Agencija će pravilnikom propisati način izračuna kapitalnog zahtjeva za
robni rizik.
Kapitalni zahtjev za kreditni rizik
Članak 185.
(1) Kapitalni zahtjev za kreditni rizik izračunava se s obzirom na sve
investicijske usluge i aktivnosti koje investicijsko društvo pruža i obavlja, uz
iznimku pozicija iz knjige trgovanja i nelikvidnih sredstava ako se ista
odbijaju sukladno članku 161. stavku 4. ovog Zakona.
(2) Pri izračunu kreditnim rizikom ponderiranog iznosa izlože­nosti
investicijsko društvo dužno je koristiti standardizirani pristup.
(3) Iznimno od stavka 2. ovog članka, investicijsko društvo za izračun kreditnim
rizikom ponderiranog iznosa izloženosti i iznosa očekivanog gubitka može
koristiti pristup temeljen na internim rejting sustavima, ako je za isti dobilo
prethodno odobrenje Agencije.
(4) Agencija će pravilnikom propisati način izračuna kapitalnog zahtjeva za
kreditni rizik.
Pododjeljak 3.
Kapitalni zahtjev za operativni rizik
Pristupi za izračun kapitalnog zahtjeva za operativni rizik
Članak 186.
(1) Investicijsko društvo za izračun kapitalnog zahtjeva za operativni rizik
može koristiti jednostavni pristup, standardizirani pristup ili napredni
pristup.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, investicijsko društvo mo­že istodobno
koristiti više pristupa uz prethodno odobrenje Agencije.
(3) Investicijsko društvo može promijeniti pristup u izračunu kapitalnog
zahtjeva za operativni rizik iz jednostavnijeg u sljedeći, metodološki
složeniji.
(4) Investicijsko društvo ne može promijeniti pristup u izračunu kapitalnog
zahtjeva za operativni rizik iz složenijeg u metodo­loški jednostavniji, ako za
to nema opravdani razlog i prethodno odobrenje Agencije.
Relevantni pokazatelj
Članak 187.
(1) Osnova za izračun relevantnog pokazatelja je neto-prihod koji investicijsko
društvo ostvari pružanjem i obavljanjem investicijskih usluga i aktivnosti.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, ako investicijsko društvo nije poslovalo
tijekom čitavog ili dijela razdoblja za koje bi trebalo računati relevantni
pokazatelj ili iz nekog drugog razloga ne raspolaže podacima potrebnim za
izračun relevantnog pokazatelja, investicijsko društvo može, uz prethodno
odobrenje Agencije, koristiti poslovne procjene za izračun relevantnog
pokazatelja.
Jednostavni pristup
Članak 188.
Kapitalni zahtjev investicijskog društva za operativni rizik primjenom
jednostavnog pristupa izražava se kao određeni postotak od relevantnog
pokazatelja.
Standardizirani pristup
Članak 189.
(1) Standardizirani pristup za izračun kapitalnog zahtjeva za operativni rizik
podrazumijeva razvrstavanje usluga i aktivnosti investicijskog društva prema
pojedinim poslovnim linijama i računanje kapitalnog zahtjeva kao postotka
relevantnog pokazatelja.
(2) Kapitalni zahtjev za operativni rizik kod standardiziranog pristupa jednak
je zbroju kapitalnih zahtjeva za operativni rizik po svim pojedinačnim poslovnim
linijama investicijskog društva.
(3) Investicijsko društvo koje koristi standardizirani pristup mora ispunjavati
kvalifikacijske uvjete za standardizirani pristup.
Napredni pristup
Članak 190.
(1) Napredni pristup za izračun kapitalnog zahtjeva za operativni rizik temelji
se na vlastitom sustavu investicijskog društva za mjerenje operativnog rizika za
koje investicijsko društvo mora imati prethodno odobrenje Agencije.
(2) Investicijsko društvo koje koristi napredni pristup mora ispunjavati
kvalifikacijske uvjete za napredni pristup.
Članak 191.
Agencija će pravilnikom propisati postupke izračuna relevantnog pokazatelja,
kapitalnog zahtjeva za operativni rizik primjenom jednostavnog pristupa i
standardiziranog pristupa te uvjete korištenja standardiziranog pristupa i
naprednog pristupa, kao i uvjete kombinacije pristupa.
Obavještavanje Agencije
Članak 192.
(1) Investicijsko društvo koje koristi jednostavni pristup za izračun kapitalnog
zahtjeva za operativni rizik, dužno je obavijestiti Agenciju o namjeri prelaska
na korištenje standardiziranog pristupa za izračun kapitalnog zahtjeva za
operativni rizik.
(2) Investicijsko društvo je dužno bez odgode obavijestiti Agenciju ako prestane
ispunjavati kvalifikacijske uvjete za standardizirani ili za napredni pristup
ili uvjete za kombiniranje pristupa. Investicijsko društvo dužno je uz obavijest
priložiti prijedlog mjera i rok za ponovno ispunjavanje propisanih uvjeta.
Odjeljak 4.
Velika izloženost
Izloženost i velika izloženost
Članak 193.
(1) Izloženost investicijskog društva prema osobi ili grupi povezanih osoba
proizlazi iz stavki imovine i/ili izvanbilančnih stavki prema toj osobi ili
grupi povezanih osoba.
(2) Velika izloženost investicijskog društva je izloženost prema osobi ili grupi
povezanih osoba koja je jednaka ili prelazi 10% kapitala investicijskog društva.
(3) Investicijsko društvo je dužno nadzirati i kontrolirati velike izloženosti
te izraditi i primjenjivati interne politike i procedure kojima će definirati
način identificiranja, evidentiranja i praćenja velikih izloženosti iz knjige
trgovanja i knjige pozicija kojima se ne trguje.
Najveća dopuštena izloženost
Članak 194.
(1) Izloženost investicijskog društva prema osobi ili grupi povezanih osoba iz
članka 195. ovog Zakona ne smije prelaziti 25% kapitala investicijskog društva.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, izloženost investicijskog društva prema
osobi ili grupi povezanih osoba, ako su to osobe iz članka 196. ovog Zakona, ne
smije prelaziti 10% kapitala investicijskog društva.
(3) Iznimno od stavka 1. i 2. ovog članka, ako su osobe ili grupa povezanih
osoba matično ili ovisno društvo investicijskog društva i/ili jednog ili više
ovisnih društava tog matičnog društva, izloženost investicijskog društva prema
osobi ili grupi povezanih osoba ne smije prelaziti 20% kapitala investicijskog
društva.
Grupa povezanih osoba
Članak 195.
(1) Grupu povezanih osoba čine dvije ili više pravnih ili fizičkih osoba koje,
ako se ne dokaže drugačije, za investicijsko društvo predstavljaju jedan rizik,
jer:
1. jedna od njih ima, izravno ili neizravno, kontrolu nad drugom odnosno drugima
ili
2. su međusobno povezane na način da postoji velika vjerojatnost da uslijed
pogoršanja ili poboljšanja gospodarskog i financijskog stanja jedne osobe može
doći do pogoršanja ili poboljšanja gospodarskog i financijskog stanja jedne ili
više drugih osoba, a između njih postoji mogućnost prijenosa gubitka, dobiti ili
kreditne sposobnosti.
(2) Grupu povezanih osoba čine sve osobe iz stavka 1. ovog članka i s njima
povezane osobe na način iz članka 4. točke 12. ovog Zakona.
Osobe u posebnom odnosu s investicijskim društvom
Članak 196.
Osobe u posebnom odnosu s investicijskim društvom prema kojima može nastati ili
bi se povećala izloženost su osobe iz članka 4. točke 11. i 12. ovog Zakona.
Ograničenja ukupnih izloženosti
Članak 197.
(1) Ukupna izloženost investicijskog društva prema osobi ili grupi povezanih
osoba izračunava se kao zbroj izloženosti iz knjige trgovanja i izloženosti iz
knjige pozicija kojima se ne trguje.
(2) Zbroj ukupnih velikih izloženosti investicijskog društva ne smije prelaziti
800% kapitala investicijskog društva.
(3) Zbroj ukupnih izloženosti prema osobama u posebnom odnosu s investicijskim
društvom ne smije prelaziti 50% kapitala investicijskog društva.
Prekoračenje najveće dopuštene izloženosti
Članak 198.
(1) Investicijsko društvo mora u svakom trenutku biti usklađeno s ograničenjima
propisanim člancima 194. i 197. ovog Zakona.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka investicijsko društvo može prekoračiti
najveću dopuštenu izloženost iz članka 194. i 197. ovog Zakona, ako su
zadovoljeni sljedeći uvjeti:
1. izloženost prema određenoj osobi ili grupi povezanih osoba koja proizlazi iz
knjige pozicija kojima se ne trguje ne prelazi ograničenja iz članka 194. i 197.
ovog Zakona, odnosno da prekoračenje proizlazi isključivo i u cijelosti iz
pozicija knjige trgovanja,
2. investicijsko društvo zadovoljava dodatni kapitalni zahtjev za svako
prekoračenje dopuštenih izloženosti sukladno članku 182. ovog Zakona,
3. ako je od dana prekoračenja proteklo najviše deset dana, zbroj izloženosti
investicijskog društva prema osobi ili grupi povezanih osoba koja proizlazi iz
pozicija knjige trgovanja ne smije prijeći 500% kapitala investicijskog društva,
4. ako je od dana prekoračenja proteklo više od deset dana, zbroj svih
prekoračenja investicijskog društva ne smije prijeći 600% kapitala
investicijskog društva.
Članak 199.
(1) Investicijsko društvo ne smije namjerno izbjegavati dodatne stope kapitala
kojima bi inače podlijegalo zbog prekoračenja izloženosti iz članka 194. ovog
Zakona nakon što su ta prekoračenja potrajala duže od deset dana, na način da
privremeno prenosi predmetne izloženosti na drugi subjekt unutar iste grupe
investicijskog društva u RH ili izvan nje i/ili prividnim transakcijama zatvara
izloženosti u razdoblju od deset dana te otvara nove izloženosti.
(2) Investicijsko društvo mora bez odgode obavijestiti Agenciju o svakom
prijenosu čiji su učinci navedeni u stavku 1. ovog članka.
(3) Agencija će propisati procedure kako bi onemogućila izbjegavanje dodatne
stope kapitala iz stavka 1. ovog članka.
(4) Agencija će obavijestiti Europsku komisiju i Vijeće o procedurama iz stavka
3. ovog članka.
Izvještavanje o izloženosti
Članak 200.
(1) Investicijsko društvo je dužno izvještavati Agenciju tromjesečno o svim
velikim izloženostima iz članka 193. ovog Zakona tijekom protekla 3 mjeseca.
(2) Investicijsko društvo je dužno izvještavati Agenciju tromjesečno o svim
prekoračenjima najveće dopuštene izloženosti iz članka 198. ovog Zakona tijekom
protekla 3 mjeseca. Investicijsko društvo je obvezno, u svakom izvještaju o
prekoračenju, izvijestiti o iznosu prekoračenja i nazivu/imenu osobe na koju se
odnosi prekoračenje.
(3) U slučaju prekoračenja najveće dopuštene izloženosti iz knjige pozicija
kojima se ne trguje, investicijsko društvo obvezno je bez odgode izvijestiti
Agenciju, koja će, ako to okolnosti opravdavaju, dopustiti investicijskom
društvu da se uskladi u određenom roku.
(4) Agencija će pravilnikom propisati način i rokove izvještavanja o
izloženosti.
Odjeljak 5.
Ulaganje u kvalificirane udjele nefinancijskih institucija
Nefinancijska institucija
Članak 201.
U smislu ovog odjeljka, nefinancijska institucija je svaka pravna osoba, osim:
1. investicijskih društava i drugih financijskih institucija,
2. kreditne institucije,
3. društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i
4. društva za pomoćne usluge.
Ograničenja ulaganja u kapital nefinancijskih institucija
Članak 202.
(1) Investicijsko društvo ne smije imati kvalificirani udjel u jednoj
nefinancijskoj instituciji u iznosu koji prelazi 15% kapitala investicijskog
društva.
(2) Ukupni iznos kvalificiranih udjela investicijskog društva u nefinancijskim
institucijama ne smije prelaziti 60% kapitala investicijskog društva.
Iznimke od ograničenja ulaganja u kapital nefinancijskih institucija
Članak 203.
(1) Ulaganjima iz članka 202. ovog Zakona, u prve dvije godine nakon stjecanja
kvalificiranog udjela, ne smatraju se ulaganja koja je investicijsko društvo
steklo u zamjenu za svoja potraživanja u postupku financijskog restrukturiranja
te u stečajnom i ovršnom postupku, kao i primjenom instrumenata osiguranja
potraživanja sukladno Ovršnom zakonu.
(2) Ulaganjima iz članka 202. ovog Zakona ne smatraju se niti:
1. ulaganja u dionice koje se drže tijekom pružanja investicijske usluge iz
članka 5. stavka 1. točke 6. ovog Zakona,
2. ulaganja u dionice ili udjele stečene u ime investicijskog društva, a za tuđi
račun te
3. ulaganja u dionice ili udjele koji se drže u knjizi trgovanja.
Prekoračenje ulaganja u kapital nefinancijskih institucija
Članak 204.
Investicijsko društvo može samo u iznimnim okolnostima prekoračiti ograničenja
iz članka 202. stavka 1. i 2. ovog Zakona. U tom slučaju Agencija će od
investicijskog društva zahtijevati povećanje kapitala ili poduzeti druge
nadzorne mjere.
Odjeljak 6.
Razina primjene
Pododjeljak 1.
Primjena zahtjeva na pojedinačnoj osnovi
Članak 205.
(1) Investicijsko društvo iz članka 32. i članka 35. ovog Zakona sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj dužno je na pojedinačnoj osnovi ispunjavati sljedeće:
1. zahtjeve iz članka 169. ovog Zakona o strategiji i politici upravljanja
rizicima,
2. zahtjeve iz članka 170. ovog Zakona o strategiji i postupku ocjenjivanja
internog kapitala,
3. minimalne kapitalne zahtjeve iz članaka 176. do 178. ovog Zakona,
4. zahtjeve u svezi velikih izloženosti iz članaka 193. do 200. ovog Zakona i
5. zahtjeve u svezi ulaganja u kvalificirane udjele nefinancijskih institucija
iz članaka 201. do 204. ovog Zakona.
(2) Obveze iz stavka 1. točke 2. i 5. ovog članka ne odnose se na investicijska
društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja:
1. imaju položaj ovisnog investicijskog društva čije matično društvo ima obvezu
ispunjavanja odredbi iz stavka 1. ovog članka na konsolidiranoj osnovi i
2. imaju položaj matičnog investicijskog društva koje ispunjava zahtjeve na
konsolidiranoj osnovi iz članka 208. stavka 1. ovog Zakona.
(3) Obveze iz stavka 1. točke 2. i 5. ovog članka odnose se na investicijska
društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja nisu uključena u nadzor na
konsolidiranoj osnovi sukladno člancima 209. i 210. ovog Zakona.
(4) Investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj dužno je na
pojedinačnoj osnovi postupati sukladno odredbama o objavljivanju iz članaka 219.
do 221. ovog Zakona ako:
1. nema položaj ovisnog investicijskog društva čije matično društvo ima obvezu
objave u smislu članaka 219. do 221. ovog Zakona na konsolidiranoj osnovi,
2. nema položaj matičnog investicijskog društva i
3. nije uključeno u nadzor na konsolidiranoj osnovi, sukladno člancima 209. i
210. ovog Zakona.
Pododjeljak 2.
Primjena zahtjeva na konsolidiranoj osnovi
Grupa investicijskog društva u Republici Hrvatskoj
Članak 206.
(1) Grupu investicijskog društva u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu: grupa
investicijskog društva u RH) čine kreditne institucije, investicijska društva,
druge financijske institucije, društva za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom i društva za pomoćne usluge sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj ili izvan Republike Hrvatske, od kojih jedno od investicijskih
društava ima položaj:
1. matičnog investicijskog društva u RH,
2. matičnog investicijskog društva u EU sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(2) Grupu investicijskog društva u RH čine investicijska društva, druge
financijske institucije, društva za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom i društva za pomoćne usluge sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj ili izvan Republike Hrvatske, od kojih jedno od investicijskih
društava ili drugih financijskih institucija ima položaj:
1. matičnog investicijskog društva u RH,
2. investicijskog društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, koje je s drugim
investicijskim društvom ili drugom financijskom institucijom, društvom za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom ili društvom za
pomoćne usluge povezano zajedničkim vođenjem,
3. matičnog financijskog holdinga u RH kojemu je ovisno barem jedno
investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,
4. matičnog financijskog holdinga u drugoj državi članici kojemu je ovisno barem
jedno investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj ili
5. matičnog investicijskog društva u EU sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(3) Grupa investicijskog društva u RH postoji i ako su istom matičnom
financijskom holdingu u RH ili matičnom financijskom holdingu u EU sa sjedištem
u Republici Hrvatskoj, osim investicijskog društva sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj, ovisna i investicijska društva drugih država članica.
(4) Grupa investicijskog društva u RH postoji i ako je investicijsko društvo sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj ovisno u odnosu na više financijskih holdinga
koji imaju sjedište u Republici Hrvatskoj i drugim državama članicama, i ako je
svakome od tih holdinga ovisno investicijsko društvo u svakoj od tih država
članica, i ako to investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj ima
najveći bilančni iznos u odnosu na investicijska društva u drugim državama
članicama.
(5) Grupa investicijskog društva u RH postoji i ako su istome matičnom
financijskom holdingu sa sjedištem u drugoj državi članici, osim investicijskog
društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, ovisna i investicijska društva
drugih država članica pod uvjetom da niti jedno od ovisnih investicijskih
društava nije dobilo odobrenje za rad u državi članici u kojoj je sjedište tog
financijskog holdinga i da investicijsko društvo sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj ima najveći bilančni iznos u odnosu na investicijska društva u drugim
državama članicama.
Uključivanje u i izuzimanje iz grupe investicijskog društva u RH
Članak 207.
(1) Agencija će za potrebe nadzora na konsolidiranoj osnovi zahtijevati
uključivanje u grupu investicijskog društva u RH u sljedećim slučajevima:
1. kad ocijeni da investicijsko društvo i bez odnosa sudjelovanja ili nekog
drugog oblika kapitalne povezanosti, ima značajan utjecaj na jedno ili više
investicijskih društava, drugih financijskih institucija, društva za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom ili društva za pomoćne
usluge ili
2. kad su dva ili više investicijskih društava sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj s drugim investicijskim društvima ili drugom financijskom
institucijom, društvom za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s
javnom ponudom ili društvom za pomoćne usluge pod jedinstvenom upravom koja ne
proizlazi iz ugovora niti osnivačkog akta.
(2) Agencija može, za potrebe nadzora na konsolidiranoj osnovi, iz grupe
investicijskog društva u RH izuzeti pojedinog ovisnog člana koji može biti
kreditna institucija, investicijsko društvo ili druga financijska institucija,
društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom ili
društvo za pomoćne usluge, na način iz članka 209. ovog Zakona ili izuzeti
cijelu grupu investicijskog društva u RH na način iz članka 210. ovog Zakona.
Članak 208.
(1) Matično investicijsko društvo u RH dužno je na konsolidiranoj osnovi za
svoju grupu investicijskih društava u RH ispunjavati sljedeće:
1. minimalne kapitalne zahtjeve iz članaka 176. do 178. ovog Zakona,
2. zahtjeve u svezi velikih izloženosti iz članaka 193. do 200. ovog Zakona,
3. zahtjeve u svezi ulaganja u kvalificirane udjele nefinancijskih institucija
iz članaka 201. do 204. ovog Zakona,
4. zahtjeve iz članka 170. ovog Zakona o strategiji i postupku ocjenjivanja
internog kapitala.
(2) Investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje je ovisno
matičnom financijskom holdingu iz grupe investicijskog društva u RH dužno je
ispunjavati zahtjeve iz stavka 1. ovog članka na konsolidiranoj osnovi te grupe
investicijskog društva u RH.
(3) Investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje ima položaj
matičnog investicijskog društva u EU dužno je ispunjavati obveze o objavljivanju
iz članaka 219. do 221. ovog Zakona na konsolidiranoj osnovi.
(4) Investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje je ovisno
matičnom financijskom holdingu u EU iz grupe investicijskog društva u RH dužno
je ispunjavati obveze o objavljivanju iz članaka 219. do 221. ovog Zakona na
konsolidiranoj osnovi.
(5) Iznimno od stavka 3. i 4. ovog članka, Agencija može od investicijskog
društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje je ovisno matičnom financijskom
holdingu u EU, a koje je značajno za tržište kapitala Republike Hrvatske
zahtijevati ispunjavanje obveza o objavljivanju iz članaka 219. do 221. ovog
Zakona na pojedinačnoj osnovi ili na konsolidiranoj osnovi na razini podgrupe.
(6) Pri određivanju značaja pojedinog investicijskog društva za tržište kapitala
Republike Hrvatske, Agencija će se rukovoditi tržišnim udjelom, vrstama i
opsegom usluga i aktivnosti koje pruža i obavlja te utjecajem na stabilnost
financijskog sustava Republike Hrvatske.
(7) Agencija može investicijsko društvo iz stavaka 3., 4. i 5. ovog članka na
njegov zahtjev izuzeti od obveze objavljivanja iz članaka 219. do 221. ovog
Zakona, u potpunosti ili djelomično, pod uvjetom da obvezu objavljivanja
ispunjava matično društvo investicijskog društva treće države na konsolidiranoj
osnovi i ako su ta objavljivanja usporediva objavama prema ovom Zakonu.
(8) Ovisno investicijsko društvo ili matični financijski holding u grupi
investicijskog društva u RH koji imaju položaj matičnog društva ili imaju odnos
sudjelovanja u drugom investicijskom društvu ili drugoj financijskoj
instituciji, društvu za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom
ponudom, društvu za pomoćne usluge koji imaju sjedište u trećoj državi, dužni su
obveze iz stavka 1. ovog članka, ispunjavati na konsolidiranoj osnovi na razini
podgrupe.
(9) Matično investicijsko društvo u grupi investicijskog društva u RH dužno je
ispunjavati zahtjeve iz članka 169. ovog Zakona na konsolidiranoj osnovi na
razini grupe investicijskog društva u RH i na razini podgrupe, s ciljem da se
osigura da su organizacijski ustroj, postupci i sustavi unutar grupe
investicijskog društva usklađeni i dobro primijenjeni te omogućuju neometano
prikupljanje svih podataka i informacija potrebnih za obavljanje nadzora.
Pododjeljak 3.
Iznimke od primjene zahtjeva na konsolidiranoj osnovi
Članak 209.
(1) Agencija može, za potrebe nadzora na konsolidiranoj osnovi iz grupe
investicijskog društva u RH izuzeti pojedinog ovisnog člana grupe investicijskog
društva u RH pod sljedećim uvjetima:
1. ako taj član grupe investicijskog društva u RH ima sjedište u trećoj državi u
kojoj postoje pravne prepreke za prijenos potrebnih informacija,
2. ako je, prema mišljenju Agencije, taj član grupe investicijskog društva u RH
od zanemarivog značaja s obzirom na ciljeve nadzora investicijskog društva, a u
svakom slučaju ako je bilančni iznos tog člana grupe investicijskog društva u RH
niži od manjeg od sljedeća dva iznosa:
– 75.000 000 kuna ili
– 1% bilančnog iznosa investicijskog društva ili financijskog holdinga iz grupe
investicijskog društva u RH koji imaju položaj matičnog društva ili imaju odnos
sudjelovanja,
3. ako bi, prema mišljenju Agencije obzirom na ciljeve nadzora investicijskih
društava, uključivanje u grupu investicijskog društva u RH navodilo na pogrešne
zaključke.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, Agencija može, obzirom na ciljeve nadzora
investicijskih društava, više članova grupe investicijskog društva u RH koji
zadovoljavaju kriterije stavka 1. točke 2. ovog članka i zajedno su značajni,
uključiti u grupu investicijskog društva u RH.
Članak 210.
(1) Agencija može pojedine grupe investicijskog društva u RH izuzeti od primjene
kapitalnih zahtjeva na konsolidiranoj osnovi pod uvjetom da:
1. svako investicijsko društvo u EU iz grupe investicijskog društva u RH
izračunava kapital na način iz članka 213. ovog Zakona,
2. svako investicijsko društvo iz grupe investicijskog društva u RH se ubraja u
kategorije iz članka 178. stavka 1. i 2. ovog Zakona,
3. svako investicijsko društvo u EU iz grupe investicijskog društva u RH
ispunjava zahtjeve propisane člancima 176. do 178. ovog Zakona na pojedinačnoj
osnovi, a u izračunu kapitala oduzimaju iznose svih potencijalnih obveza prema
investicijskim društvima, drugim financijskim institucijama, društvima za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i društvima za
pomoćne usluge koja bi inače bila konsolidirana i
4. matični financijski holding u RH iz grupe investicijskog društva u RH koji
ima kapital najmanje jednak zbroju knjigovodstvene vrijednosti svih udjela,
podređenih instrumenata i potraživanja u investicijskim društvima, drugim
financijskim institucijama, društvima za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom i društvima za pomoćne usluge i ukupnog iznosa svih
potencijalnih obveza prema istima koja bi inače bila konsolidirana.
(2) Ako su ispunjeni uvjeti za primjenu odredbi stavka 1. ovog članka, svako
investicijsko društvo u EU unutar grupe investicijskog društva u RH mora imati
uspostavljene sustave za nadzor i kontrolu izvora kapitala i financiranja svih
financijskih holding društava, investicijskih društava, drugih financijskih
institucija, društava za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom
ponudom i društava za pomoćne usluge unutar grupe investicijskog društva u RH.
(3) Iznimno od stavka 1. točke 4. ovog članka, Agencija može dopustiti da iznos
kapitala matičnog financijskog holdinga u RH bude niži od izračuna sukladno
stavku 1. točki 4. ovog članka, ali ne i niži od zbroja kapitalnih zahtjeva
propisanih člancima 176. do 178. ovog Zakona na pojedinačnoj osnovi za
investicijska društva, druge financijske institucije, društva za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i društva za pomoćne usluge
i ukupnog iznosa svih potencijalnih obveza prema istima koja bi inače bila
konsolidirana.
(4) Za potrebe stavka 3. ovog članka, kapitalni zahtjevi za investicijska
društva iz trećih država, druge financijske institucije, društva za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i društva za pomoćne usluge
smatraju se hipotetičkim kapitalnim zahtjevima.
Obveze članova izuzetih grupa investicijskog društva u RH
Članak 211.
(1) Investicijska društva iz grupe investicijskog društva u RH koja je izuzeta
od primjene kapitalnih zahtjeva na konsolidiranoj osnovi sukladno članku 210.
ovog Zakona, obvezna su izvještavati o rizicima koji bi mogli ugroziti njihov
financijski položaj, uključujući i one koji su vezani uz sastav i izvore
njihovog kapitala i financiranja.
(2) Kad Agencija praćenjem izvještaja iz stavka 1. ovog članka ocijeni da
financijski položaj investicijskih društava nije u dovoljnoj mjeri zaštićen od
rizika, od njih će zahtijevati primjenu mjera koje će, ako je potrebno,
uključivati i ograničenje prijenosa kapitala između tih investicijskih društava
i ostalih subjekata grupe.
(3) Agencija prema investicijskim društvima iz grupe investicijskog društva u RH
iz članka 210. ovog Zakona poduzima druge odgovarajuće mjere praćenja rizika,
posebno velikih izloženosti, cijele grupe investicijskog društva u RH,
uključujući i sva društva čija se sjedišta nalaze u drugim državama.
Pododjeljak 4.
Izračun kapitalnih zahtjeva na konsolidiranoj osnovi
Članak 212.
(1) Pri izračunu kapitala investicijskih društava na konsolidiranoj osnovi
koriste se konsolidirani iznosi stavki kapitala iz članka 156. ovog Zakona, u
skladu s odredbama članka 265. ovog Zakona o načinu konsolidacije za potrebe
nadzora na konsolidiranoj osnovi.
(2) Konsolidiranim rezervama pri izračunu kapitala na konsolidiranoj osnovi
smatraju se sljedeće stavke:
1. manjinski interesi (dionice koje drže osobe različite od većinskog vlasnika),
2. razlike proizašle iz prve konsolidacije (goodwill, kapitalni dobici odnosno
kapitalni gubici),
3. razlike preračuna koje su uključene u konsolidirane rezerve i
4. ostale razlike proizašle iz uključivanja određenih sudjelujućih interesa.
(3) Kada konsolidirane rezerve iz stavka 2. ovog članka nose negativan predznak
(stavke s potražnim saldom), pribrajaju se konsolidiranom osnovnom kapitalu, a
kada navedene stavke nose pozitivan predznak (stavke s dugovnim saldom),
oduzimaju se od konsolidiranog osnovnog kapitala.
Članak 213.
Investicijsko društvo iz grupe investicijskog društva u RH iz članka 210. ovog
Zakona koje koristi dopunski kapital II za pokriće kapitalnih zahtjeva za
tržišne rizike investicijskog društva osim za rizik namire i rizik druge
ugovorne strane, kapital izračunava u skladu s člankom 156. ovog Zakona, prema
sljedećim uvjetima:
1. nelikvidna sredstva iz članka 161. stavka 4. ovog Zakona, oduzimaju se,
2. odbitne stavke iz članka 161. stavka 1. i 2. ovog Zakona, koje se odnose na
udjele i podređene instrumente koje investicijsko društvo drži u društvima koja
su uključena u konsolidaciju grupe investicijskog društva u RH, oduzimaju se,
3. ograničenja kapitala iz članka 162. stavka 1. i 2. ovog Zakona izračunavaju
se od osnovnog kapitala, od kojeg se oduzimaju odbitne stavke iz točke 2. ovog
članka, a koje ujedno čine dio osnovnog kapitala tih društava,
4. odbitne stavke iz članka 161. stavka 1. i 2. ovog Zakona koje su sadržane u
točki 3. ovog članka oduzimaju se u cijelosti od iznosa osnovnog kapitala, a ne
na način iz članka 161. stavka 3. ovog Zakona, uvažavajući ograničenja kapitala
iz članka 162. stavaka 3., 4. i 5. ovog Zakona.
Članak 214.
(1) Matično investicijsko društvo u RH i investicijsko društvo sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj koje je ovisno matičnom financijskom holdingu u RH iz grupe
investicijskog društva u RH, pod uvjetom da su sva investicijska društva u toj
grupi iz članka 178. stavka 1. ovog Zakona, može održavati kapital na
konsolidiranoj razini u iznosu koji je uvijek viši ili jednak većemu od sljedeća
dva iznosa:
1. zbroja kapitalnih zahtjeva iz članka 176. točke 1. i 2. ovog Zakona,
2. iznosa iz članka 177. ovog Zakona.
(2) Matično investicijsko društvo u RH i investicijsko društvo sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj koje je ovisno matičnom financijskom holdingu u RH iz grupe
investicijskog društva u RH, pod uvjetom da su sva investicijska društva u toj
grupi iz članka 178. stavka 1. i 2. ovog Zakona, može održavati kapital na
konsolidiranoj razini u iznosu koji je uvijek viši ili jednak od zbroja:
1. zbroja kapitalnih zahtjeva iz članka 176. točke 1. i 2. ovog Zakona i
2. iznosa iz članka 177. ovog Zakona.
Članak 215.
(1) Pri izračunu kapitalnih zahtjeva na konsolidiranoj osnovi dopušteno je:
1. saldiranje pozicija u knjizi trgovanja jednog investicijskog društva ili
kreditne institucije s pozicijama u knjizi trgovanja drugog investicijskog
društva ili kreditne institucije za izračun kapitalnog zahtjeva za pozicijski
rizik iz članka 180. ovog Zakona i kapitalnog zahtjeva za rizik prekoračenja
dopuštenih izloženosti iz članka 182. ovog Zakona,
2. saldiranje deviznih pozicija jednog investicijskog društva ili kreditne
institucije s deviznim pozicijama drugog investicijskog društva ili kreditne
institucije za izračun kapitalnog zahtjeva za valutni rizik iz članka 183.
Zakona,
3. saldiranje pozicija u robi jednog investicijskog društva ili kreditne
institucije s robnim pozicijama drugog investicijskog društva ili kreditne
institucije za izračun kapitalnog zahtjeva za robni rizik iz članka 184. Zakona,
(2) Saldiranje pozicija iz stavka 1. ovog članka s društvima sa sjedištem u
trećim državama, dopušteno je ako su istovremeno ispunjeni sljedeći uvjeti:
1. takva su društva ovlaštena za poslovanje u trećoj državi i odgovaraju
definiciji kreditnih institucija ili su priznata investicijska društva iz treće
države,
2. takva društva na pojedinačnoj osnovi udovoljavaju pravilima adekvatnosti
kapitala koja su sukladna ovom Zakonu i na temelju njega donesenim propisima i
3. u predmetnoj trećoj državi nisu na snazi nikakve odredbe koje bi mogle
značajno utjecati na prijenos sredstava unutar grupe.
(3) Saldiranje pozicija iz stavka 1. ovog članka između investicijskog društva
sa sjedištem u Republici Hrvatskoj i kreditne institucije sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj unutar grupe investicijskog društva u RH dopušteno je pod
uvjetom da:
1. unutar grupe investicijskog društva u RH postoji zadovoljavajuća raspodjela
kapitala i
2. nema značajnih ili pravnih prepreka sporazumima kojima se jamči uzajamna
financijska potpora unutar grupe investicijskog društva u RH.
(4) Saldiranje pozicija iz stavka 1. ovog članka između investicijskog društva i
kreditne institucije unutar grupe investicijskog društva u RH koje ispunjavaju
uvjete iz stavka 3. ovog članka i bilo kojeg drugog investicijskog društva sa
sjedištem u drugoj državi članici ili kreditne institucije sa sjedištem u drugoj
državi članici koji pripadaju istoj grupi investicijskog društva u RH, dopušteno
je pod uvjetom da investicijska društva i kreditne institucije sa sjedištem u
drugoj državi članici ispunjavaju kapitalne zahtjeve sukladno zakonodavstvu
Europske unije, na pojedinačnoj osnovi.
Odjeljak 7.
Izvještavanje
Članak 216.
(1) Investicijska društva su obvezna Agenciji dostaviti sve podatke o
usklađenosti internih strategija, politika i postupaka o upravljanju rizicima i
adekvatnosti kapitala s odredbama ovog Zakona i na temelju njega donesenim
propisima.
(2) Investicijska društva obvezna su razviti mehanizme unutarnjeg nadzora,
administrativne i računovodstvene procedure koji u svakom trenutku omogućuju
provjeru njihove sukladnosti s internim pravilima.
Izvještavanje o ispunjenju kapitalnih zahtjeva
Članak 217.
Investicijska društva o ispunjenju kapitalnih zahtjeva na dnevnoj osnovi,
izvještavaju Agenciju sljedećom dinamikom:
1. jednom mjesečno, investicijsko društvo iz članka 35. ovog Zakona,
2. jednom u tri mjeseca, investicijsko društvo iz članka 32. stavka 1. i 2. ovog
Zakona,
3. jednom u šest mjeseci, investicijsko društvo iz članka 32. stavka 3. ovog
Zakona,
4. jednom u šest mjeseci, investicijska društva iz članka 35. i članka 32.
stavka 1. i 2. ovog Zakona na konsolidiranoj osnovi na razini grupe i podgrupe.
Članak 218.
Agencija će pravilnikom detaljno propisati vrste i sadržaj izvještaja iz članaka
216. i 217. ovog Zakona te način i rokove njihove dostave.
Odjeljak 8.
Objavljivanje
Članak 219.
(1) Investicijsko društvo dužno je objavljivati opće informacije o područjima iz
svog poslovanja, i to o:
1. ciljevima i politikama upravljanja rizicima,
2. subjektima na koje se odnose objavljene informacije, kao i druge informacije
u svezi tih subjekata,
3. kapitalu,
4. ispunjavanju kapitalnih zahtjeva i procjeni adekvatnosti internog kapitala,
5. izloženosti riziku druge ugovorne strane,
6. izloženosti kreditnom riziku,
7. standardiziranom pristupu mjerenja kreditnog rizika,
8. mjerenju kreditnog rizika pristupom temeljenom na internim rejting sustavima,
9. kapitalnim zahtjevima za tržišne rizike,
10. internim modelima za izračun kapitalnih zahtjeva za tržišne rizike,
11. pristupima te načinima i opsegu primjene pristupa za izračun kapitalnih
zahtjeva za operativne rizike,
12. vlasničkim financijskim instrumentima u knjizi pozicija kojima se ne trguje,
13. drugim područjima koje propiše Agencija.
(2) Agencija može naložiti pojedinom investicijskom društvu jednu ili više
dodatnih objava koje nisu navedene u stavku 1. ovog članka.
(3) Investicijsko društvo dužno je donijeti politiku za udovoljavanje zahtjevima
objavljivanja i politike za procjenu prikladnosti objavljenih informacija te
provjeru njihove valjanosti i učestalosti objavljivanja.
(4) Investicijsko društvo dužno je objaviti podatak da je Agencija dala, odnosno
oduzela odobrenje za korištenje pojedinog pristupa ili modela iz članka 179.
ovog Zakona.
Iznimke od objavljivanja
Članak 220.
(1) Iznimno, investicijsko društvo nije dužno objaviti jednu ili više
informacija iz članka 219. stavka 1. ovog Zakona ako nije materijalno značajna.
Informacije u objavama smatrat će se materijalno značajnima ako bi njihovo
izostavljanje ili pogrešno izvještavanje moglo promijeniti ili utjecati na
procjenu ili ekonomsku odluku osobe koja koristi navedene informacije u svrhu
donošenja ekonomskih odluka.
(2) Iznimno, investicijsko društvo nije dužno objaviti jednu ili više
informacija iz članka 219. stavka 1. ovog Zakona ako se radi o podacima koji se
smatraju povjerljivim poslovnim podacima ili podacima čije bi objavljivanje
moglo ugroziti konkurentski položaj investicijskog društva ili umanjiti
vrijednost ulaganja investicijskog društva.
(3) U slučajevima iz stavka 2. ovog članka, investicijsko društvo je dužno u
svojim javnim objavama navesti činjenicu da informacije nisu objavljene i razlog
neobjavljivanja te objaviti općenitije informacije o tom predmetu, osim u
slučaju kada se i te informacije smatraju informacijama iz stavka 2. ovog
članka.
Način i rokovi objavljivanja
Članak 221.
(1) Investicijsko društvo dužno je najmanje jednom godišnje objaviti informacije
iz članka 219. stavka 1. ovog Zakona koje su predmetom redovite unutarnje
revizije investicijskog društva.
(2) Investicijsko društvo dužno je, obzirom na opseg poslovanja, vrste usluga i
aktivnosti, prisutnost u drugim državama, uključenost u druge financijske
sektore i sudjelovanje na međunarodnim financijskim tržištima te sustavima
plaćanja, poravnanja i namire, procijeniti je li pojedine informacije potrebno
objavljivati češće od rokova objave koje je Agencija propisala za te
informacije. Ova obveza osobito se odnosi na objavljivanje informacija o
kapitalu, kapitalnim zahtjevima za tržišne rizike, kreditni rizik i operativni
rizik, kao i informacija o izloženosti rizicima i o ostalim stavkama podložnima
brzoj promjeni.
(3) Agencija će pravilnikom propisati sadržaj, način i rokove objave informacija
članka 219. stavka 1. ovog Zakona.
Poglavlje 10.
SUSTAV ZAŠTITE ULAGATELJA
Članak 222.
(1) Sustav zaštite ulagatelja u smislu ovog Zakona provodi i nadzire Agencija.
(2) U svrhu zaštite ulagatelja, odredbama ovog poglavlja propisuje se formiranje
i upravljanje Fondom za zaštitu ulagatelja (u daljnjem tekstu: Fond),
utvrđivanje osiguranog slučaja te isplata zaštićenih tražbina.
(3) Fond formira i njime upravlja društvo koje je za to dobilo odobrenje
Agencije (u daljnjem tekstu: Operater Fonda) ili Agencija.
(4) Odredbe ovog poglavlja koje se odnose na Operatera Fonda, na odgovarajući
način odnose se na Agenciju kada upravlja Fondom.
Članak 223.
(1) Članstvo u Fondu je obvezno za sljedeća društva s registriranim sjedištem u
Republici Hrvatskoj, kada obavljaju investicijske usluge i aktivnosti iz članka
5. stavka 1. ovog Zakona te kada obavljaju pomoćnu investicijsku uslugu iz
članka 5. stavka 2. točke 1. ovog Zakona:
1. investicijsko društvo koje je ovlašteno držati novčana sredstva i/ili
financijske instrumente klijenata,
2. kreditnu instituciju koja pruža investicijske usluge i/ili obavlja
investicijske aktivnosti na temelju odobrenja u skladu sa zakonom koji uređuje
osnivanje i poslovanje kreditnih institucija.
(2) Članstvo u Fondu je obvezno i za društvo za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom, kada pruža investicijske usluge iz
članka 5. stavka 1. točke 4. i 5. ovog Zakona.
(3) Društva iz stavka 1. i 2. ovog članka, u smislu ovog poglavlja, nazivaju se
Članovi Fonda.
(4) Odredbe ovog poglavlja na odgovarajući način primjenjuju se na podružnice
investicijskih društava, kreditnih institucija i društva za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom iz država članica, ako one
ne sudjeluju u sustavu zaštite ulagatelja u državi u kojoj imaju registrirano
sjedište, ili ako taj sustav u državi sjedišta ne pruža odgovarajuću zaštitu
ulagatelja u iznosu utvrđenom u ovom Zakonu.
Članak 224.
(1) Odredbama ovog poglavlja uređuje se zaštita tražbina klijenata Članova Fonda
iz članka 223. ovog Zakona, a koju Član Fonda nije u mogućnosti isplatiti i/ili
vratiti klijentu, u slučaju:
1. kad je nad Članom Fonda otvoren stečajni postupak, ili
2. ako Agencija utvrdi da je kod Člana Fonda nastupila nemogućnost ispunjavanja
obveza prema klijentima na način da ne može izvršiti novčanu obvezu i/ili
vratiti financijske instrumente, koje je držao za račun klijenta, administrirao
ili s njima upravljao, a nije izgledno da će se te okolnosti u dogledno vrijeme
bitno promijeniti.
(2) Postupak i kriterije za utvrđivanje nastalog slučaja iz stavka 1. točke 2.
ovog članka, Agencija će propisati pravilnikom.
ZAŠTIĆENE TRAŽBINE KLIJENATA ČLANA FONDA KOJI NIJE U MOGUĆNOSTI ISPUNJAVATI
SVOJE OBVEZE
Članak 225.
(1) Tražbine klijenta osigurane primjenom odredbi ovog poglavlja su:
1. novčane tražbine u kunama i u valutama država članica koje Član Fonda duguje
klijentu ili koje pripadaju klijentu, a koje predmetni Član Fonda drži za
predmetnog klijenta vezano za investicijske usluge, ugovorene s istim.
2. financijski instrumenti koji pripadaju klijentu Člana Fonda, a koje Član
Fonda drži, administrira ili s njima upravlja za račun svog klijenta, u svezi s
investicijskim uslugama ugovorenima s klijentima.
(2) Iz primjene odredbi ovog poglavlja izuzeta su sredstva klijenata kreditnih
institucija – tražbine koje su osigurane zakonom koji uređuje osiguranje
depozita u kreditnim institucijama radi zaštite deponenata u slučaju
nedostupnosti depozita.
(3) Iz primjene odredbi ove glave izuzete su tražbine klijenata Članova Fonda
proizašle iz transakcije za koju je pravomoćnom sudskom presudom utvrđeno da je
povezana s pranjem novca.
(4) U slučaju sumnje da tražbina klijenta Člana Fonda proizlazi iz transakcije
povezane s pranjem novca ili financiranjem terorizma, isplata tražbine klijenta
neće se izvršiti do pravomoćnosti sudske odluke o povezanosti transakcije iz
koje je tražbina nastala s pranjem novca ili financiranjem terorizma, neovisno o
rokovima iz članka 234. stavka 2. ovog Zakona.
(5) Iznos zaštićenih tražbina klijenta kod jednog Člana Fonda obračunavat će se
kao ukupan iznos potraživanja klijenta iz stavka 1. točke 1. i 2. ovog članka,
bilo da ih Član Fonda drži na jednom ili više računa, po jednoj ili više
ugovornih osnova ili u svezi jedne ili više investicijskih usluga, u kunama
i/ili valuti države članice, do visine osiguranog iznosa iz članka 227. ovog
Zakona, u koji iznos su uključene i kamate do dana otvaranja stečajnog postupka
nad Članom Fonda ili dana objave rješenja Agencije o nastupanju slučaja iz
članka 231. ovog Zakona.
Članak 226.
(1) Tražbine koje se odnose na zajedničko ulaganje na koje dvije ili više osoba
imaju pravo kao članovi tržišnog partnerstva, poslovnog udruženja ili grupacije
slične prirode koja nema pravnu osobnost za potrebe ove glave, zbrajat će se za
potrebe izračuna iznosa osigurane tražbine te će ih se smatrati kao da proizlaze
iz investicije jednog ulagatelja.
(2) U slučaju kada ulagatelj nema pravo u potpunosti raspolagati iznosima ili
vrijednosnim papirima, osoba koja ima potpuno pravo raspolaganja dobit će
kompenzaciju, pod uvjetom da se tu osobu može identificirati prije dana objave
rješenja iz članka 231. ovog Zakona.
(3) Ako dvije ili više osoba imaju potpuno pravo raspolaganja sredstvima ili
financijskim instrumentima, udio svake od navedenih osoba uzet će se u obzir
kada se utvrđuje iznos iz članka 227. ovog Zakona, prema pravilima prema kojima
se upravlja iznosima ili vrijednosnim papirima. Ova se odredba ne odnosi na
subjekte za zajednička ulaganja.
(4) U smislu ovog članka, zajedničko ulaganje znači ulaganje koje se provodi za
račun dvije ili više osoba ili nad kojim dvije ili više osoba imaju prava koja
se mogu koristiti na temelju potpisa jedne ili više tih osoba.
IZNOS DO KOJEG SU OSIGURANE TRAŽBINE KLIJENATA
Članak 227.
(1) Tražbine klijenta iz članka 228. ovog Zakona osigurane su do vrijednosti
najviše 150.000 kuna po klijentu Člana Fonda.
(2) Sve zaštićene tražbine do iznosa propisanog stavkom 1. ovog članka, isplatit
će se u potpunosti.
(3) U postupku obeštećenja na utvrđeni iznos tražbine, neće se utvrđivati i
isplaćivati kamate od dana otvaranja stečajnog postupka nad Članom Fonda ili
dana objave rješenja Agencije o nastupanju slučaja iz članka 231. ovog Zakona pa
do isplate.
KLIJENTI ČLANA FONDA ČIJE SU TRAŽBINE OSIGURANE SUSTAVOM ZAŠTITE ULAGATELJA
Članak 228.
(1) U smislu ovog poglavlja, klijent Člana Fonda, a čije su tražbine zaštićene
odredbama ovog poglavlja je svaka fizička ili pravna osoba čija sredstva,
propisana odredbama članka 225. ovog Zakona, Član Fonda drži, administrira ili
njima upravlja za račun svog klijenta, u svezi s investicijskom uslugom
ugovorenom s klijentom.
(2) Klijentom iz stavka 1. ovog članka neće se smatrati, neovisno o državi
sjedišta:
1. kreditna institucija,
2. investicijsko društvo,
3. financijska institucija,
4. društvo za osiguranje,
5. subjekti za zajednička ulaganja,
6. društva za upravljanje mirovinskim fondovima i mirovinski fondovi,
7. društva koja čine grupu s Članom Fonda koji je u nemogućnosti ispuniti svoje
obveze,
8. pravna ili fizička osoba koja sudjeluje s više od 5% udjela s pravom glasa u
temeljnom kapitalu u Članu Fonda koji je u nemogućnosti ispuniti svoje obveze,
9. društvo koje je matično ili ovisno društvo u odnosu na Člana Fonda koji je u
nemogućnosti ispuniti svoje obveze,
10. članovi uprave i nadzornog odbora, odnosno upravnog odbora Člana Fonda koji
je u nemogućnosti ispunjavati svoje obveze, ako su te osobe na navedenim
položajima ili zaposlene u Članu Fonda na dan otvaranja stečajnog ili
likvidacijskog postupka nad Članom Fonda, ili na dan objave rješenja Agencije o
nastupanju osiguranog slučaja, ili su na tim položajima bile zaposlene tijekom
tekuće ili prethodne financijske godine,
11. vezani zastupnici investicijskog društva koje je u nemogućnosti ispunjavati
svoje obveze, a koji u tom svojstvu djeluju na dan otvaranja stečajnog ili
likvidacijskog postupka nad investicijskim društvom, ili na dan objave rješenja
Agencije o nastupanju osiguranog slučaja, ili su u tom svojstvu djelovali
tijekom tekuće ili prethodne financijske godine,
12. osobe odgovorne za reviziju financijskih izviješća Člana Fonda te osobe
odgovorne za pripremu i pohranu računovodstvene dokumentacije Člana Fonda i
izradu financijskih izvještaja,
13. članovi uprave, nadzornog odbora, odnosno upravnog odbora te osobe koje u
vlasništvu imaju 5 ili više posto udjela u društvu koje je matično ili ovisno
društvo u odnosu na Člana Fonda te osobe koje su odgovorne za reviziju
financijskih izvještaja tog društva,
14. bračni ili izvanbračni drugovi te srodnici do drugog stupnja u ravnoj liniji
i drugog stupnja u pobočnoj liniji osoba iz točaka 10. do 13. ovog stavka,
15. klijenti Člana Fonda čije je neispunjenje obveze prema Članu Fonda
pridonijelo nastupanju osiguranog slučaja.
FOND ZA ZAŠTITU ULAGATELJA
Članak 229.
(1) Sredstva Fonda koriste se za isplatu zaštićenih tražbina klijenata Člana
Fonda koji nije u mogućnosti ispunjavati svoje obveze u slučaju nastupanja
uvjeta iz članka 224. stavka 1. ovog Zakona, nakon što Agencija donese rješenje
iz članka 231. ovog Zakona.
(2) Način uplate doprinosa i upravljanje sredstvima Fonda podrobnije propisuje
Operater Fonda pravilima koja prethodno odobrava Agencija.
(3) Pravila iz stavka 2. ovog članka obvezno moraju sadržavati:
1. način upravljanja sredstvima Fonda,
2. način i postupak naplate doprinosa Članova Fonda,
3. način i postupak obeštećenja,
4. postupak obavještavanja javnosti, a posebice klijenata Člana Fonda koji nije
u mogućnosti ispuniti svoje obveze,
5. postupak istupanja iz članstva u Fondu,
6. iznos naknade za upravljanje Fondom,
7. postupak obavještavanja Agencije o radu Fonda.
UTVRĐIVANJE IZNOSA ZAŠTIĆENIH TRAŽBINA
Članak 230.
(1) Operater Fonda, pri utvrđivanju iznosa zaštićene tražbine pojedinog klijenta
Člana Fonda, dužan je utvrditi tražbine klijenta prema Članu Fonda na način da u
obzir uzme sve zakonske i ugovorne odredbe u svezi svake pojedine tražbine, a
osobito je dužan uračunati moguće protutražbine, i to na dan otvaranja stečajnog
postupka ili objave rješenja Agencije iz članka 231. ovog Zakona.
(2) Iznos zaštićene tražbine klijenta Člana Fonda utvrđuje se na dan otvaranja
stečajnog postupka ili na dan objave rješenja Agencije iz članka 231. ovog
Zakona.
(3) Vrijednost financijskih instrumenata koje je Član Fonda dužan vratiti
klijentu utvrđuje se prema njihovoj tržišnoj vrijednosti, na dan otvaranja
stečajnog postupka ili na dan objave rješenja Agencije iz članka 231. ovog
Zakona.
(4) Agencija će pravilnikom propisati način utvrđivanja vrijednosti financijskih
instrumenata kada istu nije moguće utvrditi na način propisan stavkom 3. ovog
članka.
NASTUPANJE OSIGURANOG SLUČAJA
Članak 231.
(1) U slučaju nastanka okolnosti iz članka 224. stavka 1. točke 1. ovog Zakona,
nadležni sud će, bez odgode, rješenje o otvaranju stečajnog postupka nad Članom
Fonda, dostaviti Agenciji i Operateru Fonda.
(2) Na temelju rješenja nadležnog suda iz stavka 1. ovog članka te u slučaju
nastanka okolnosti iz članka 224. stavka 1. točke 2. ovog Zakona, Agencija
donosi rješenje o nastanku osiguranog slučaja te ga bez odgode dostavlja
Operateru Fonda i Članu Fonda koji nije u mogućnosti ispuniti svoje obveze.
(3) Rješenje Agencije iz stavka 2. ovog članka objavit će se u »Narodnim
novinama« i na internetskoj stranici Agencije.
POSTUPANJE OPERATERA FONDA PO NASTANKU OSIGURANOG SLUČAJA
Članak 232.
(1) Operater Fonda dužan je po primitku rješenja Agencije iz članka 231. ovog
Zakona, pokrenuti postupak obeštećenja klijenata Člana Fonda koji je u
nemogućnosti ispunjavati svoje obveze te o tome obavijestiti javnost.
(2) Obavijest iz stavka 1. ovog članka, Operater Fonda dužan je bez odgode
objaviti u najmanje jednim dnevnim novinama.
(3) U roku od trideset dana od dana objave rješenja Agencije iz članka 231. ovog
Zakona, Operater Fonda dužan je u suradnji s ovlaštenim revizorom i ovlaštenim
zastupnikom Člana Fonda koji je u nemogućnosti ispunjavati svoje obveze,
utvrditi iznose zaštićenih tražbina klijenata Člana Fonda, sa stanjem na dan
otvaranja stečajnog postupka ili objave rješenja Agencije iz članka 231. ovog
Zakona te sastaviti zapisnik s popisom istih.
(4) Zapisnik iz stavka 3. ovog članka odmah po sastavljanju Operater Fonda
dostavlja Agenciji.
(5) Operater Fonda dužan je, na temelju podataka o klijentima Člana Fonda, koji
nije u mogućnosti ispuniti svoje obveze, svakom klijentu uputiti obavijest s
pozivom da podnese zahtjev za obeštećenje.
(6) Klijent Člana Fonda koji nije u mogućnosti ispunjavati svoje obveze zahtjev
za obeštećenje može podnijeti u roku ne duljem od pet mjeseci od dana objave
rješenja Agencije iz članka 231. ovog Zakona u »Narodnim novinama«.
(7) Iznimno od odredbe stavka 6. ovog članka, kada je klijent iz razloga na koje
nije mogao utjecati bio spriječen podnijeti zahtjev za obeštećenje u roku iz
stavka 6. ovog članka, u roku od 1 godine od dana objave rješenja Agencije iz
članka 231. ovog Zakona u Narodnim novinama, može naknadno podnijeti zahtjev za
obeštećenje. U tom slučaju klijent je dužan podnijeti dokaze koji potvrđuju
njegovu spriječenost.
(8) Klijent iz stavka 6. ovog članka gubi pravo na isplatu osiguranog iznosa
protekom roka od 5 godina od dana objave rješenja Agencije iz članka 231. ovog
Zakona u Narodnim novinama.
(9) Sadržaj zahtjeva za obeštećenje propisat će Operater Fonda svojim pravilima.
Članak 233.
Član Fonda koji nije u mogućnosti ispuniti svoje obveze dužan je Operateru Fonda
na njegov zahtjev bez odgađanja dostaviti:
1. popis klijenata Člana Fonda koji imaju pravo na obeštećenje, sa svim
evidencijama koje se odnose na tražbine klijenata osigurane ovim Zakonom te
eventualnim iznosima tražbina za koje klijenti imaju pravo na obeštećenje,
2. ostale potrebne podatke.
Članak 234.
(1) Operater Fonda utvrđene iznose zaštićenih tražbina iz Fonda isplaćuje na
račun klijenta Člana Fonda.
(2) Operater Fonda dužan je klijentu Člana Fonda koji nije u mogućnosti ispuniti
svoje obveze isplatiti utvrđeni iznos zaštićene tražbine bez odgađanja, a
najkasnije u roku od devedeset dana od dana utvrđenja prava na isplatu zaštićene
tražbine, odnosno dana utvrđenja iznosa iste, ili iznimno u daljnjem roku od
devedeset dana na temelju posebnog rješenja Agencije.
(3) Pravo na isplatu osiguranog iznosa iz članka 227. ovog Zakona nije
prenosivo, ali se može naslijediti.
Članak 235.
(1) Danom isplate osiguranog iznosa iz članka 227. ovog Zakona tražbina klijenta
prema Članu Fonda umanjuje se za isplaćeni iznos.
(2) Fond ima pravo na povrat isplaćenih osiguranih sredstava u stečajnom
postupku nad Članom Fonda koji nije u mogućnosti ispuniti svoje obveze.
(3) Zahtjev iz stavka 2. ovog članka nadležnom sudu podnosi Operater Fonda u ime
Fonda.
ČLANSTVO U FONDU
Članak 236.
(1) Članstvo u Fondu je obvezno za sva društva u smislu članka 223. ovog Zakona.
(2) Članovi Fonda dužni su redovito obračunavati i uplaćivati doprinos u Fond na
temelju odredbi ovog Zakona, pravilnika donesenih na temelju Zakona i pravila
Operatera Fonda.
(3) Iznimno, na temelju odluke Agencije, Članu Fonda prestaje obveza iz stavka
2. ovog članka:
1. od dana kada prestane obavljati investicijske usluge iz članka 5. ovog
Zakona,
2. kad mu se privremeno ili trajno oduzme odobrenje za rad.
(4) Nakon oduzimanja odobrenja za rad, zaštita tražbina klijenata iz članaka
224. i 225. ovog Zakona odnosit će se na tražbine proizašle iz investicijskih
usluga i aktivnosti pruženih i obavljenih do oduzimanja odobrenja.
DOPRINOS ČLANA FONDA
Članak 237.
(1) Doprinos Člana Fonda sastoji se od inicijalnog i redovitog doprinosa.
Sredstva uplaćena na ime doprinosa nisu povratna.
(2) Član Fonda sa sjedištem u Republici Hrvatskoj dužan je u roku od osam dana
od dana zaprimanja rješenja o upisu osnivanja u sudski registar, uplatiti u Fond
inicijalni doprinos u iznos od 35.000,00 kuna.
(3) U slučaju da postojeće društvo ulazi u Sustav zaštite ulagatelja, dužno je
na temelju rješenja Agencije u roku od osam dana od dana zaprimanja poziva,
uplatiti iznos iz stavka 1. ovog članka.
(4) Obračun, način i rokove uplate redovitog doprinosa Agencija će propisati
pravilnikom, uz prethodnu suglasnost ministra financija.
(5) Način obračuna i visina doprinosa iz stavka 4. ovog članka temeljit će se na
vrsti, opsegu i složenosti investicijskih usluga i aktivnosti i pomoćnih usluga
iz članka 5. ovog Zakona koje Član Fonda pruža i obavlja.
POSLJEDICE NEISPUNJENJA OBVEZA OD STRANE ČLANA FONDA
Članak 238.
(1) Ako Član Fonda doprinos iz članka 237. ovog Zakona ne uplati u propisanim
rokovima, Operater Fonda je ovlašten obračunati zakonske zatezne kamate na iznos
doprinosa.
(2) O neispunjenju ili neurednom ispunjenju obveza Člana Fonda prema Fondu,
Operater Fonda dužan je bez odgode obavijestiti Agenciju.
(3) Agencija će prema Članu Fonda koji ne ispunjava svoje obveze prema Fondu
poduzeti mjere iz članka 256. stavka 1. točke 1., 2. i 3. te posebne nadzorne
mjere iz članka 262. ovog Zakona.
VOĐENJE POSLOVNIH KNJIGA I IZVJEŠTAVANJE AGENCIJE I OPERATERA FONDA
Članak 239.
(1) Član Fonda dužan je organizirati svoje poslovanje i voditi poslovne knjige,
poslovnu dokumentaciju i sve ostale evidencije koje se odnose na tražbine
klijenata osigurane ovim Zakonom na način koji omogućuje provjeru posluje li
Član Fonda u skladu s odredbama ovog poglavlja Zakona.
(2) Član Fonda koji ima klijente čija su sredstva osigurana po odredbama ove
glave Zakona, dužan je Agenciji i Operateru Fonda dostavljati podatke iz stavka
1. ovog članka.
KORIŠTENJE I ZAŠTITA PODATAKA
Članak 240.
(1) Operater Fonda mora čuvati kao poslovnu tajnu podatke o stanju pojedinačnih
tražbina koji su obuhvaćeni osiguranjem na temelju ovog poglavlja Zakona, kao i
sve druge podatke, činjenice i okolnosti koje sazna u izvršavanju svojih
ovlaštenja i obveza iz ovoga poglavlja, u skladu s propisima koji uređuju
zaštitu tajnosti podataka.
(2) Operater Fonda može koristiti podatke iz stavka 1. ovog članka do kojih je
došao izvršavajući svoja ovlaštenja i obveze iz ovoga Zakona, isključivo u svrhu
za koju su dani te ih ne smije priopćiti trećim osobama ili im omogućiti da ih
doznaju ili iskoriste, osim u slučajevima propisanim zakonom.
(3) Odredba stavka 2. ovog članka odnosi se i na sve fizičke osobe koje u
svojstvu radnika ili u drugom svojstvu rade ili su radili za Operatera Fonda.
NADZOR NAD IZVRŠAVANJEM OBVEZA ČLANA FONDA
Članak 241.
(1) Nadzor nad izvršavanjem obveza Člana Fonda iz ove glave Zakona obavlja
Operater Fonda.
(2) O svim utvrđenim nepravilnostima i nezakonitostima koje utvrdi, Operater
Fonda je dužan bez odgode obavijestiti Agenciju.
NADZOR NAD UPRAVLJANJEM FONDOM
Članak 242.
(1) Nadzor nad upravljanjem Fondom, u skladu s odredbama ovog poglavlja Zakona
obavlja Agencija.
(2) Agencija nad Operaterom Fonda ima sve ovlasti kao nad drugim subjektima
nadzora u skladu s odredbama iz članka 541. do članka 554. ovog Zakona, u dijelu
koji se odnosi na poslovanje i upravljanje Fondom.
SREDSTVA FONDA
Članak 243.
(1) Uplaćeni doprinosi za Fond i ostali prihodi iz stavka 2. ovog članka koje
ostvari Operater Fonda, vode se na posebnom računu otvorenom kod Hrvatske
narodne banke i čine Fond.
(2) Sredstva Fonda sastoje se iz:
1. doprinosa Članova Fonda uplaćenih u skladu s odredbama članka 237. ovog
Zakona,
2. sredstava naplaćenih u stečajnim postupcima nad Članom Fonda,
3. prihoda od ulaganja slobodnih sredstava Fonda,
4. ostalih prihoda.
(3) Sredstva Fonda Operater Fonda koristi za isplatu zaštićenih tražbina
klijenata za namjenu utvrđenu ovim Zakonom te se ne mogu koristiti u druge
svrhe, niti mogu biti predmetom ovrhe protiv Člana Fonda, niti Operatera Fonda.
(4) Sredstva Fonda mogu se ulagati u:
1. vrijednosne papire čiji je izdavatelj Republika Hrvatska, država članica
odnosno država članica OECD-a, i centralne banke tih država,
2. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire za koje jamči Republika
Hrvatska, država članica odnosno država članica OECD-a,
3. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire čiji je izdavatelj jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave u Republici Hrvatskoj, državi članici
odnosno državi članici OECD-a.
(5) Ako se sredstva Fonda ulažu u druge financijske instrumente, za to je
potrebna posebna odluka Agencije.
(6) Agencija će pravilnikom propisati način raspolaganja, evidentiranja i
izvještavanja Agencije o sredstvima Fonda.
NAKNADA ZA UPRAVLJANJE FONDOM
Članak 244.
(1) Operater Fonda ovlašten je od Članova Fonda naplaćivati naknadu za
upravljanje Fondom.
(2) Naknada za upravljanje Fondom uplaćuje se godišnje u istovjetnom iznosu za
svakog Člana Fonda.
(3) Iznos naknade propisuje Operater Fonda svojim pravilima, u skladu s razumnim
poslovnim uvjetima, a odobrava Agencija.
(4) Sredstva prikupljena na ime naknade za upravljanje Fondom mogu se koristiti
za:
1. pokriće troškova nastalih u postupku isplate osiguranih iznosa,
2. pokriće troškova nastalih u postupku naplate tražbina Operatera Fonda iz
stečajne mase Člana Fonda,
3. troškove povezane s ulaganjima sredstava Fonda,
4. troškove radnika Operatera Fonda i ostale troškove iz poslovanja Operatera
Fonda vezane uz osiguranje sredstava ulagatelja.
(5) Za korištenje sredstava iz ovog članka u druge svrhe nego što je propisano
stavkom 4. ovog članka, potrebno je posebno odobrenje Agencije.
INFORMIRANJE O SUSTAVU ZAŠTITE ULAGATELJA
Članak 245.
(1) Član Fonda dužan je u svim prostorima u kojima posluje s klijentima, na
vidljivom mjestu, na razumljiv način i na hrvatskom jeziku objaviti podatke
vezane uz sustav zaštite ulagatelja na temelju ovog Zakona.
(2) Na zahtjev klijenta ili potencijalnog klijenta, Član Fonda dužan je pružiti
mu informacije vezane za uvjete pod kojima se tražbine klijenata obeštećuju
sustavom zaštite ulagatelja.
(3) Članstvo u sustavu zaštite ulagatelja i Fondu, Član Fonda ne smije isticati
u svrhu svoje promidžbe.
Članak 246.
U slučaju da Fond ne raspolaže dovoljnim sredstvima za obeštećenje klijenata
Člana Fonda koji nije u mogućnosti ispunjavati svoje obveze, Operater Fonda će
pribaviti sredstva iz kreditne linije otvorene u tu svrhu kod kreditne
institucije, pod uobičajenim poslovnim uvjetima, pri čemu za povrat sredstava
pribavljenih kreditom solidarno odgovaraju Članovi Fonda.
Poglavlje 11.
NADZOR AGENCIJE NAD PRUŽANJEM INVESTICIJSKIH USLUGA I OBAVLJANJEM INVESTICIJSKIH
AKTIVNOSTI
Odjeljak 1.
Nadležnost Agencije za nadzor nad poslovanjem investicijskog društva
Članak 247.
(1) Agencija je nadležna za nadzor nad poslovanjem investicijskog društva s
registriranim sjedištem u Republici Hrvatskoj glede svih investicijskih usluga i
aktivnosti koje pruža i obavlja na području i izvan Republike Hrvatske te za
nadzor na konsolidiranoj osnovi nad grupom investicijskog društva u Republici
Hrvatskoj.
(2) U smislu stavka 1. ovog članka, nadzor je provjera posluje li investicijsko
društvo koje je subjekt nadzora u skladu s odredbama ovog Zakona, propisima
donesenima na temelju njega, kao i u skladu s vlastitim pravilima, standardima i
pravilima struke te na način koji omogućuje uredno funkcioniranje tržišta
kapitala te provođenje mjera i aktivnosti u cilju otklanjanja utvrđenih
nezakonitosti i nepravilnosti.
(3) Kada Agencija smatra da je to potrebno za provođenje nadzora iz stavka 1.
ovog članka, ovlaštena je, u skladu s ovim Zakonom i drugim propisima, od
sljedećih osoba zahtijevati izvještaje i podatke te obaviti kontrolu poslovnih
knjiga i poslovne dokumentacije kod:
1. osobe koja je s investicijskim društvom u odnosu uske povezanosti,
2. osobe na koju je investicijsko društvo prenijelo značajne poslovne procese,
3. vlasnika kvalificiranog udjela u investicijskom društvu.
(4) Ako je za nadzor osobe iz stavka 4. ovog članka nadležno drugo nadzorno
tijelo, Agencija će u suradnji s tim tijelom obaviti kontrolu poslovnih knjiga i
poslovne dokumentacije te osobe, u skladu sa člancima 555. do 567. ovog Zakona.
(5) Nadzor nad poslovanjem kreditne institucije, u svezi s pružanjem
investicijskih usluga i obavljanjem aktivnosti, obavlja Agencija samostalno ili
u suradnji s Hrvatskom narodnom bankom.
(6) Pri obavljanju nadzora iz stavka 5. ovog članka, Agencija može kreditnoj
instituciji naložiti nadzorne mjere iz članaka 257. do 261. ovog Zakona, kao i
posebne nadzorne mjere iz članka 262.
(7) Odredbe stavka 5. do 7. ovog članka i članka 16. ovog Zakona ne primjenjuju
se na kreditnu instituciju kada se na istu primjenjuju odredbe članka 9. ovog
Zakona.
Nadležnost Agencije za nadzor nad poslovanjem investicijskog društva sa
sjedištem u državi članici i njegove podružnice u Republici Hrvatskoj
Članak 248.
Agencija je nadležna za nadzor nad investicijskim društvom sa sjedištem u državi
članici u svezi s investicijskim uslugama i aktivnostima koje pruža i obavlja u
Republici Hrvatskoj te nad podružnicom investicijskog društva iz države članice,
u opsegu utvrđenom ovim Zakonom.
Ovlasti nadležnog tijela matične države članice u obavljanju nadzora nad radom
podružnice investicijskog društva sa sjedištem u matičnoj državi članici
Članak 249.
(1) Ako investicijsko društvo sa sjedištem u državi članici posluje putem
podružnice na području Republike Hrvatske, nadležno tijelo matične države
članice na području Republike Hrvatske može:
1. obaviti izravni nadzor poslovanja samostalno ili putem osobe koju je ono
ovlastilo, po prethodnoj obavijesti Agenciji, ili
2. zatražiti od Agencije obavljanje izravnog nadzora poslovanja podružnice
investicijskog društva sa sjedištem u državi članici na području Republike
Hrvatske.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, Agencija je ovlaštena obaviti izravni
nadzor podružnice investicijskog društva iz države članice, a u svezi zaštite
javnog interesa ili urednog funkcioniranja tržišta kapitala.
(3) Nadležno tijelo matične države članice ovlašteno je sudjelovati u izravnom
nadzoru iz stavka 1. i 2. ovog članka, neovisno o tome tko obavlja izravni
nadzor nad poslovanjem podružnice.
Ovlasti Agencije u obavljanju nadzora nad investicijskim društvom iz države
članice
Članak 250.
(1) Ako Agencija utvrdi da investicijsko društvo sa sjedištem u državi članici
koje neposredno pruža usluge u Republici Hrvatskoj postupa suprotno odredbama
ovog Zakona, ili u slučaju investicijskog društva sa sjedištem u državi članici
koje putem podružnice pruža usluge u Republici Hrvatskoj postupa suprotno
odredbama članaka 54. do 91. i 100. do 114. ovog Zakona i pravilnika koji te
uvjete pobliže uređuju, donesenih na temelju ovog Zakona, zbog čega bi se mogle
izreći nadzorne mjere iz članka 256. ovog Zakona, zahtijevat će od
investicijskog društva da u određenom roku otkloni utvrđene nezakonitosti i
nepravilnosti i o tome dostavi dokaze Agenciji.
(2) Ako investicijsko društvo iz stavka 1. ovog članka, protekom roka koji je
odredila Agencija ne otkloni utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti te Agenciji
ne dostavi dokaze o otklanjanju istih, Agencija će o tome obavijestiti nadležno
tijelo matične države članice.
(3) Ako nadležno tijelo matične države članice u roku šezdeset dana od dana
primitka obavijesti iz prethodnoga stavka ne poduzme nikakve mjere ili su te
mjere neodgovarajuće u toj mjeri da investicijsko društvo nastavlja s kršenjem
odredbi ovoga Zakona, Agencija će obavijestiti nadležno tijelo matične države
članice o mjerama koje će Agencija poduzeti kako bi se investicijsko društvo
spriječilo u kršenju odredbi ovog Zakona.
(4) Nakon dostave obavijesti iz stavka 3. ovog članka nadležnom tijelu matične
države članice, Agencija će investicijskom društvu iz stavka 1. ovog članka
naložiti nadzorne mjere u okviru svojih ovlasti.
(5) Ako unatoč mjerama iz stavka 4. ovog članka investicijsko društvo nastavi
kršiti odredbe ovog Zakona, Agencija će donijeti rješenje o zabrani pružanja
investicijskih usluga i obavljanja investicijskih aktivnosti tom investicijskom
društvu na području Republike Hrvatske i o tome obavijestiti nadležno tijelo
matične države članice i Europsku komisiju.
(6) Agencija može u statističke svrhe zahtijevati od svih investicijskih
društava iz država članica koja su osnovala podružnicu na području Republike
Hrvatske periodičke izvještaje o aktivnostima tih podružnica.
(7) U svrhu izvršavanja svojih ovlasti, Agencija može zahtijevati od podružnice
investicijskog društva sa sjedištem u drugoj državi članici dostavu podataka
nužnih za nadzor nad poslovanjem podružnice u skladu s člankom 145. stavkom 3.
ovog Zakona.
Nadležnost Agencije za nadzor nad poslovanjem podružnice investicijskog društva
sa sjedištem u trećoj državi
Članak 251.
Nadzor nad poslovanjem podružnice investicijskog društva sa sjedištem u trećoj
državi, Agencija obavlja na način i u opsegu obavljanja nadzora nad
investicijskim društvom sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
Nadležnost Agencije za nadzor nad vezanim zastupnikom investicijskog društva
Članak 252.
(1) Agencija je nadležna za obavljanje nadzora nad vezanim zastupnikom
investicijskog društva upisanog u registar iz članka 94. ovog Zakona, u mjeri i
opsegu kao nad investicijskim društvom.
(2) Kada Agencija obavlja nadzor nad vezanim zastupnikom investicijskog društva,
investicijsko društvo ili kreditna institucija koja ga je imenovala dužna je
Agenciji pružiti sve podatke potrebne za nadzor.
Nadležnost Agencije za nadzor nad drugom osobom
Članak 253.
Agencija je ovlaštena za obavljanje nadzora nad drugom osobom koja suprotno
zabrani iz članka 6. stavka 4. ovog Zakona pruža investicijske usluge i obavlja
investicijske aktivnosti iz članka 5. stavka 1. ovog Zakona.
Predmet nadzora
Članak 254.
(1) Pri obavljanju nadzora Agencija posebice:
1. provjerava organizacijske uvjete, strategije, politike i postupke koje je
investicijsko društvo uspostavilo u svrhu usklađenja svojeg poslovanja s
odredbama ovog Zakona i propisa donesenih na temelju ovog Zakona,
2. ocjenjuje financijski položaj i rizike kojima je investicijsko društvo
izloženo ili bi moglo biti izloženo u svojem poslovanju.
(2) Na temelju provjera i ocjena iz stavka 1. ovoga članka, Agencija utvrđuje je
li investicijsko društvo uspostavilo odgovarajući organizacijski ustroj,
strategije, politike i postupke te kapital koji osiguravaju sustav upravljanja i
pokriće rizika kojima je ono izloženo ili bi moglo biti izloženo u svojem
poslovanju.
(3) Agencija se pri utvrđivanju učestalosti i intenziteta obavljanja provjere i
ocjene iz stavka 1. ovoga članka, za pojedino investicijsko društvo rukovodi
veličinom i značajem investicijskog društva za tržište kapitala u Republici
Hrvatskoj te prirodom, opsegom i složenošću investicijskih usluga i aktivnosti i
s njima povezanih pomoćnih usluga koje investicijsko društvo obavlja.
(4) Provjere i ocjene iz stavka 1. ovoga članka Agencija obavlja najmanje jednom
godišnje za svako investicijsko društvo.
Nadzorne mjere Agencije u postupku nadzora nad pružanjem investicijskih usluga i
obavljanjem investicijskih aktivnosti
Članak 255.
(1) Na temelju zapisnika o obavljenom nadzoru, u skladu s ovim Zakonom i na
temelju njega donesenim propisima, Agencija je investicijskom društvu i drugim
osobama nad kojima je ovlaštena obavljati nadzor, ovlaštena izreći sve mjere
propisane ovim Zakonom kako bi bila u mogućnosti ispunjavati svoje zakonske
ovlasti, a posebno osigurati zakonito i uredno trgovanje financijskim
instrumentima na uređenom tržištu i MTP-u, zaštititi interese ulagatelja te u
slučaju utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti podnijeti odgovarajuću prijavu
nadležnom tijelu.
(2) U smislu ovog Zakona, nezakonitosti su stanja i postupci koji nisu u skladu
sa ovim Zakonom, propisima donesenim na temelju ovog Zakona, drugim zakonima i
podzakonskim aktima te međunarodnim aktima i propisima.
(3) U smislu ovog Zakona, nepravilnosti su stanja i aktivnosti kojima se
usvojene poslovne politike, mjere i postupci dosljedno ne primjenjuju ako se
time ugrožava poslovanje, posebice u svezi organizacijskih zahtjeva i
upravljanja rizicima.
Članak 256.
(1) Agencija može investicijskom društvu kao nadzornu mjeru, pod uvjetima
propisanim ovim Zakonom:
1. naložiti mjere upravi investicijskog društva i izreći javnu opomenu,
2. naložiti otklanjanje nezakonitosti i nepravilnosti,
3. privremeno zabraniti obavljanje djelatnosti,
4. oduzeti odobrenje za rad.
(2) Agencija investicijskom društvu može izreći i posebne nadzorne mjere iz
članka 262. i/ili dodatne nadzorne mjere za upravljanje rizicima iz članka 264.
ovog Zakona, pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.
Nalaganje mjera upravi investicijskog društva i javna opomena
Članak 257.
(1) Kad Agencija, tijekom nadzora nad poslovanjem investicijskog društva, utvrdi
manje nepravilnosti, manjkavosti i nedostatke u poslovanju koje nemaju značaj
kršenja ovog Zakona ili na temelju njega donesenih propisa, ili ako smatra da je
to potrebno radi poboljšanja poslovanja, Agencija će upravi investicijskog
društva naložiti mjere za otklanjanje utvrđenih nepravilnosti i rokove za
izvršenje tih mjera.
(2) Kad Agencija, tijekom nadzora utvrdi nezakonitosti i nepravilnosti koje
predstavljaju povredu odredbi ovog Zakona, a priroda i opseg utvrđenih
nezakonitosti i nepravilnosti nema značajan utjecaj i posljedice, Agencija može,
umjesto nadzorne mjere iz članka 258. ovog Zakona, izreći javnu opomenu
investicijskom društvu.
(3) Javna opomena Agencije može sadržavati i nalog da investicijsko društvo
ispravi utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti te rok u kojemu je to dužno
učiniti.
(4) Ako u roku iz stavka 3. ovog članka, investicijsko društvo ne ispravi
utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti, Agencija će izdati rješenje za
otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti.
Mjere za otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti
Članak 258.
(1) Kad Agencija, tijekom nadzora utvrdi nezakonitosti i nepravilnosti koje
predstavljaju povredu odredbi ovog Zakona, rješenjem će investicijskom društvu
naložiti mjere za otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti ili
prestanak postupanja koje predstavlja povredu odredbi ovog Zakona.
(2) Agencija će u rješenju iz stavka 1. ovog članka navesti i rokove u kojima je
investicijsko društvo dužno otkloniti utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti.
Članak 259.
Kad Agencija utvrdi nezakonitosti i nepravilnosti koje se odnose na vođenje
poslovnih knjiga i druge poslovne dokumentacije, koje je investicijsko društvo
dužno voditi prema odredbama ovog Zakona, na temelju njega donesenih propisa ili
drugih zakona, ili ako utvrdi značajne povrede odredbi o organizacijskim
zahtjevima za investicijska društva, može naložiti investicijskom društvu da
podnese izvještaj o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti, kojemu je dužno
priložiti mišljenje neovisnog ovlaštenog revizora iz kojeg je vidljivo da su
nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene.
Izvještaj o otklanjanju nezakonitosti
Članak 260.
(1) Investicijsko društvo dužno je otkloniti utvrđene nezakonitosti i
nepravilnosti te Agenciji podnijeti izvještaj o mjerama koje je poduzelo za
njihovo otklanjanje, unutar roka koji je odredila Agencija.
(2) Izvještaju iz stavka 1. ovog članka, investicijsko društvo dužno je
priložiti dokumentaciju i druge dokaze iz kojih je vidljivo da su utvrđene
nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene.
(3) Kad izvještaj iz stavka 1. ovog članka nije potpun ili iz dokumentacije u
prilogu ne proizlazi da su nezakonitosti otklonjene, Agencija će naložiti
nadopunu izvještaja i rok u kojemu se izvještaj mora nadopuniti.
(4) Kad Agencija ne naloži nadopunu izvještaja iz stavka 3. ovog članka, u roku
od šezdeset dana od podnošenja izvještaja iz stavka 1. ovog članka, smatrat će
se da su nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene.
Odluka o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti
Članak 261.
(1) Ako Agencija iz izvještaja iz članka 260. ovog Zakona, priložene
dokumentacije i drugih dokaza zaključi da su utvrđene nezakonitosti i
nepravilnosti otklonjene, donijet će rješenje kojim se utvrđuje da su
nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene.
(2) Prije donošenja rješenja iz stavka 1. ovog članka, Agencija je ovlaštena
provesti ponovni nadzor nad investicijskim društvom u mjeri i opsegu potrebnima
kako bi se utvrdilo jesu li utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene na
odgovarajući način i u odgovarajućem opsegu.
(3) Ako investicijsko društvo nezakonitosti i nepravilnosti otkloni prije no što
Agencija dovrši postupak nadzora, Agencija će donijeti rješenje iz stavka 1.
ovog članka bez prethodnog rješenja kojim se nalažu mjere za otklanjanje
nezakonitosti.
Posebne nadzorne mjere nad pružanjem investicijskih usluga i obavljanjem
investicijskih aktivnosti
Članak 262.
(1) Agencija je ovlaštena investicijskom društvu izreći posebne nadzorne mjere
iz stavka 2. ovog članka, ako:
1. investicijsko društvo nije postupilo u skladu s rješenjem kojim Agencija
nalaže mjere za otklanjanje nezakonitosti i nepravilnosti iz članka 258. ovog
Zakona,
2. investicijsko društvo posluje u suprotnosti s odredbama iz članka 54. do
članka 59. ovog Zakona, a takva je nadzorna mjera potrebna za zaštitu interesa
klijenata investicijskog društva.
(2) Ako nastupe okolnosti iz stavka 1. ovog članka, Agencija je ovlaštena
rješenjem izreći sljedeće posebne nadzorne mjere:
1. investicijskom društvu privremeno zabraniti pružanje investicijskih usluga
i/ili obavljanje investicijskih aktivnosti i/ili s njima povezanih pomoćnih
usluga,
2. privremeno zabraniti investicijskom društvu držanje i/ili raspolaganje
financijskim instrumentima i novčanim sredstvima klijenta,
3. poduzeti druge razmjerne mjere, koje su potrebne da bi investicijsko društvo
poslovalo u skladu s odredbama ovog Zakona i propisima donesenim na temelju ovog
Zakona.
(3) Rješenjem iz stavka 2. ovog članka Agencija će odrediti i mjere koje je
investicijsko društvo dužno poduzeti kako bi posebne nadzorne mjere iz stavka 2.
ovog članka prestale vrijediti.
(4) Agencija će rješenjem iz stavka 2. ovog članka odrediti rok za poduzimanje
mjera iz stavka 2. ovog članka, koji ne može biti dulji od 6 mjeseci.
(5) O rješenju iz točke 1. stavka 2. ovog članka Agencija će izvijestiti burzu i
središnje klirinško depozitarno društvo, operatera sustava za poravnanje i
namiru te operatera središnjeg registra, kada je to primjereno, koji su na
temelju tog rješenja investicijskom društvu dužni onemogućiti korištenje
članskih prava za vrijeme dok traje nadzorna mjera.
(6) O rješenju iz točke 2. stavka 2. ovog članka Agencija će izvijestiti
kreditne institucije kod kojih investicijsko društvo ima otvorene račune,
središnje klirinško depozitarno društvo, operatera sustava za poravnanje i
namiru te operatera središnjeg registra, kada je to primjereno, koji su po
primitku rješenja Agencije dužni investicijskom društvu onemogućiti raspolaganje
novčanim sredstvima i/ili financijskim instrumentima klijenata.
(7) Investicijsko društvo dužno je Agenciji dostaviti izvještaj o otklanjanju
nezakonitosti i nepravilnosti, na koji se na odgovarajući način primjenjuju
odredbe članka 260. stavka 1. do 3. ovog Zakona.
Oduzimanje odobrenja za rad investicijskom društvu
Članak 263.
(1) Agencija će rješenjem oduzeti odobrenje za rad investicijskom društvu ako:
1. utvrdi da je odobrenje za rad izdano na temelju neistinitih podataka,
2. investicijsko društvo prestane ispunjavati uvjete pod kojima je odobrenje za
rad izdano,
3. investicijsko društvo ne postupi u skladu s rješenjem kojim Agencija nalaže
posebne nadzorne mjere iz članka 262. ovog Zakona i/ili dodatne nadzorne mjere
za upravljanje rizicima iz članka 264. ovog Zakona,
4. investicijsko društvo krši odredbe o pravovremenom i točnom izvještavanju
Agencije, više od dva puta u razdoblju od 3 godine, ili ako na drugi način
onemogućava nadzor Agencije nad svojim poslovanjem,
5. investicijsko društvo sustavno i teško krši organizacijske, tehničke,
kadrovske ili druge uvjete za pružanje investicijskih usluga i obavljanje
investicijskih aktivnosti propisane člancima 36. do 43. ovog Zakona.
(2) Kada investicijsko društvo ne ispunjava organizacijske, tehničke, kadrovske
ili druge uvjete za pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih
aktivnosti propisanih ovim Zakonom, umjesto oduzimanja odobrenja za rad,
Agencija može rješenjem zabraniti pružanje samo onih investicijskih usluga i/ili
obavljanje investicijskih aktivnosti za koje investicijsko društvo više ne
ispunjava uvjete propisane ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju tog
Zakona.
(3) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka Agencija će odrediti rok u kojem
investicijsko društvo ne može zatražiti ponovno izdavanje odobrenja za rad, a
koji ne može biti dulji od godine dana.
(4) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka Agencija može odrediti da se neizvršeni
nalozi i druge isprave klijenta investicijskog društva kojem Agencija oduzima
odobrenje za rad prenesu na drugo investicijsko društvo, uz njegovu suglasnost.
(5) Od dana konačnosti rješenja o oduzimanju odobrenja za rad, odnosno od dana
prestanka važenja odobrenja po sili zakona, investicijsko društvo ne smije
sklopiti, započeti obavljati ili obaviti niti jednu novu investicijsku uslugu
ili aktivnost za koje je odobrenje za rad bilo izdano.
(6) O oduzimanju odobrenja za rad Agencija će obavijestiti burzu, središnje
klirinško depozitarno društvo, operatera središnjeg registra i operatera sustava
poravnanja i namire, kada je to primjenjivo.
(7) U slučaju kada se razlozi za oduzimanje odobrenja za rad iz stavka 1. i 2.
ovog članka odnose na kreditnu instituciju, Agencija će Hrvatskoj narodnoj banci
dostaviti presliku spisa predmeta o provedenom nadzoru s obrazloženim
prijedlogom o oduzimanju odobrenja za rad za obavljanje, odnosno pružanje svih
ili pojedinih investicijskih usluga, odnosno aktivnosti za koje je odobrenje
izdano.
Dodatne nadzorne mjere za upravljanje rizicima
Članak 264.
(1) Mjere koje su na raspolaganju Agenciji uključuju sljedeće:
1. obvezivanje investicijskog društva da osigura kapital veći od minimalnog
iznosa kapitala iz članaka 176. i 178. ovog Zakona,
2. zahtijevanje poboljšanja strategija, politika i procesa upravljanja rizicima
i ocjenjivanja internog kapitala iz članaka 169. i 170. ovog Zakona,
3. zahtijevanje od investicijskog društva da primjenjuje poseban tretman imovine
u smislu kapitalnih zahtjeva,
4. ograničavanje predmeta poslovanja, ograničavanje obujma poslovanja unutar
određene djelatnosti ili ograničavanje poslovne mreže investicijskog društva
koju čine investicijsko društvo, podružnica i vezani zastupnik i
5. zahtijevanje smanjenja rizika vezanog uz investicijske usluge i aktivnosti i
s njima povezane pomoćne usluge, proizvode i sustave investicijskog društva.
(2) Agencija nalaže mjeru iz stavka 1. točke 1. ovog članka u slučaju da:
1. nadzorom utvrdi da investicijsko društvo kapitalom ne osigurava pokriće svih
rizika i odgovarajuće upravljanje rizicima kojima je ili bi moglo biti izloženo
ili
2. utvrdi da nije izgledno da će se mjerama iz članka 256. stavka 1. točke 1. i
2. ovog Zakona u odgovarajućem vremenskom razdoblju postići poboljšanje
strategija, politika i procesa upravljanja rizicima i ocjenjivanja internog
kapitala iz članaka 169. i 170. ovog Zakona.
Odjeljak 2.
Nadzor na konsolidiranoj osnovi
Način konsolidacije za potrebe nadzora na konsolidiranoj osnovi
Članak 265.
(1) Agencija će za potrebe nadzora na konsolidiranoj osnovi zahtijevati punu
konsolidaciju svih ovisnih investicijskih društava, drugih financijskih
institucija, kreditnih institucija, društva za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom i društva za pomoćne usluge u grupi
investicijskog društva u RH.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, Agencija može u pojedinim slučajevima
zahtijevati proporcionalnu konsolidaciju kada ocijeni da je odgovornost matičnog
investicijskog društva i matičnog financijskog holdinga iz grupe investicijskog
društva u RH, ograničena samo na udjel kapitala koji posjeduje, uzimajući u
obzir odgovornost drugih dioničara ili članova tih društava čija je solventnost
zadovoljavajuća. Odgovornost tih drugih dioničara ili članova društva mora biti
jasno utvrđena na način da predoče Agenciji pisani dokument o međusobnim pravima
i obvezama.
(3) U slučaju kad je investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj
povezano zajedničkim vođenjem s drugim investicijskim društvima, drugom
financijskom institucijom, društvom za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom ili društvom za pomoćne usluge, Agencija će odlučiti
o načinu konsolidacije.
(4) Agencija će zahtijevati proporcionalnu konsolidaciju ako postoji odnos
sudjelovanja u drugim članicama grupe kojima upravlja investicijsko društvo ili
financijski holding iz grupe investicijskog društva u RH, zajedno s jednim ili
više društava koja nisu uključena u grupu investicijskog društva u RH, ako je
odgovornost tih društava ograničena samo na njihove udjele u kapitalu.
(5) U slučaju odnosa sudjelovanja ili kapitalne povezanosti koji su drugačiji
nego što je navedeno u stavku 1. do 4. ovog članka, Agencija će odlučiti hoće li
se i na koji način provesti konsolidacija.
(6) U slučaju uključivanja u grupu investicijskog društva u RH na način iz
članka 207. stavka 1. i 2. ovog Zakona, Agencija će odrediti način
konsolidacije.
Sporazumi s nadležnim tijelima o suradnji kod nadzora na konsolidiranoj osnovi
Članak 266.
(1) U cilju omogućavanja i uspostave djelotvornog nadzora na konsolidiranoj
osnovi, Agencija će s drugim nadležnim tijelima uključenim u taj nadzor sklopiti
pisane sporazume o koordinaciji i suradnji.
(2) Sporazumima iz stavka 1. ovog članka mogu se tijelu nadležnom za nadzor na
konsolidiranoj osnovi povjeriti dodatni poslovi, a mogu se specificirati i
procedure za postupak donošenja odluka i za suradnju s drugim nadležnim
tijelima.
(3) Agencija može bilateralnim sporazumom prenijeti nadležnost za nadzor nad
ovisnim investicijskim društvom sa sjedištem u Republici Hrvatskoj nadležnom
tijelu koje je izdalo odobrenje za rad i koje nadzire njemu matično
investicijsko društvo.
(4) Agencija može bilateralnim sporazumom preuzeti nadležnost za nadzor nad
investicijskim društvom koje je ovisno investicijskom društvu sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj od nadležnog tijela koje je izdalo odobrenje za rad i koje
nadzire to investicijsko društvo.
(5) Agencija će obavijestiti Europsku komisiju i Vijeće o postojanju i sadržaju
bilateralnih sporazuma iz ovog članka Zakona.
Preuzimanje i prijenos nadležnosti za nadzor na konsolidiranoj osnovi
Članak 267.
(1) Agencija je nadležna za nadzor na konsolidiranoj osnovi i onda kada je
nadležnost za takav nadzor preuzela na temelju sporazuma s nadležnim tijelom
druge države članice.
(2) Agencija može u pojedinim slučajevima uzevši u obzir relativni značaj
aktivnosti pojedinog člana grupe investicijskog društva u RH u drugim državama
članicama u dogovoru s nadležnim tijelima tih država članica prenijeti
nadležnost za nadzor na konsolidiranoj osnovi na nadležno tijelo države članice
u kojoj je sjedište drugog investicijskog društva člana grupe.
(3) Prije donošenja odluke o prijenosu nadležnosti iz stavka 2. ovog članka,
Agencija će dati mogućnost matičnom investicijskom društvu u EU, matičnom
financijskom holdingu u EU ili investicijskom društvu s najvećim bilančnim
iznosom da iskažu svoje mišljenje o toj odluci.
(4) Agencija će obavijestiti Europsku komisiju o prijenosu nadležnosti iz stavka
2. ovog članka.
Razmjena informacija među nadležnim tijelima država članica
Članak 268.
(1) Agencija će surađivati s nadležnim tijelima drugih država članica te im
dostavljati informacije koje su bitne ili koje su relevantne za obavljanje
nadzora. U tom smislu Agencija će drugom nadležnom tijelu:
1. na njegov zahtjev dostaviti sve informacije koje su relevantne ili se odnose
na obavljanje nadzora od strane tog nadležnog tijela ili
2. na vlastitu inicijativu dostaviti sve informacije koje su bitne za obavljanje
nadzora od strane tog nadležnog tijela.
(2) Ako Agencija provodi nadzor na konsolidiranoj osnovi matičnog investicijskog
društva u EU ili investicijskog društva kojeg kontrolira matični financijski
holding u EU, tada treba nadležnim tijelima iz drugih država članica koja
nadziru ovisna društva tim matičnim društvima dostaviti sve relevantne
informacije. Kod određivanja opsega relevantnih informacija treba uzeti u obzir
značaj tih ovisnih društava za financijski sustav države članice čije nadležno
tijelo nadzire to ovisno društvo.
(3) Bitne informacije za procjenu financijske stabilnosti pojedinog člana grupe
investicijskog društva u drugoj državi članici su:
1. značajni podaci o strukturi grupe, o svim značajnim investicijskim društvima
u grupi i tijelima koja su nadležna za nadzor nad investicijskim društvima u
grupi,
2. procedure prikupljanja podataka od investicijskih društava u grupi i kontrole
tih podataka,
3. značajnija nepovoljna kretanja u investicijskim društvima ili u drugom članu
grupe koja bi mogla ozbiljno utjecati na druge članove grupe te
4. teži prekršaji i nadzorne mjere koje su izrečene investicijskom društvu u
skladu s ovim Zakonom, uključujući dodatne nadzorne mjere za upravljanje
rizicima iz članka 264. ovog Zakona i ograničenja za korištenje naprednog
pristupa za izračun kapitalnih zahtjeva za operativni rizik iz članka 190. ovog
Zakona.
(4) Ako Agencija provodi nadzor investicijskog društva koje kontrolira matično
investicijsko društvo u EU i ako su joj potrebne informacije o korištenju
pristupa i metodologije za izračun kapitalnih zahtjeva i ograničenja, tada će od
nadležnog tijela za nadzor matičnog investicijskog društva u EU zatražiti
informacije dostupne tom tijelu.
(5) Ako su Agenciji u svezi nadzora na konsolidiranoj osnovi za koji je nadležna
potrebne informacije o grupi investicijskih društava, a te informacije su već
dostavljene drugom nadležnom tijelu, tada će Agencija, ako je moguće, te
informacije zatražiti od tog nadležnog tijela kako bi se izbjeglo duplicirano
izvještavanje prema različitim nadležnim tijelima koja su uključena u nadzor.
(6) Agencija će se konzultirati prije donošenja odluke koja je važna za
obavljanje nadzora drugih nadležnih tijela država članica s tim nadležnim
tijelima o sljedećem:
1. promjenama u dioničkoj, organizacijskoj ili upravljačkoj strukturi
investicijskog društva u grupi za koje je potrebno odobrenje nadležnog tijela i
2. težim prekršajima i nadzornim mjerama koje su izrečene investicijskom društvu
u skladu s ovim Zakonom, uključujući dodatne nadzorne mjere za upravljanje
rizicima iz članka 264. ovog Zakona i ograničenja za korištenje naprednog
pristupa za izračun kapitalnih zahtjeva za operativni rizik iz članka 190. ovog
Zakona.
(7) U slučaju iz točke 2. stavka 6. ovog članka, Agencija će se kon­zultirati s
tijelom nadležnim za nadzor na konsolidiranoj osnovi.
(8) Iznimno od stavka 6. i 7. ovog članka, Agencija se ne mora kon­zultirati u
hitnim slučajevima ili onda kad takva konzultacija mo­že ugroziti djelotvornost
odluke. U takvim slučajevima Agencija će bez odgode obavijestiti druga nadležna
tijela o donesenoj odluci.
Razmjena informacija za potrebe nadzora na konsolidiranoj osnovi
Članak 269.
(1) U slučaju kada matično društvo i bilo koje njemu ovisno investicijsko
društvo imaju sjedište u različitim državama članicama, Agencija će s nadležnim
tijelima drugih država članica razmjenjivati sve potrebne informacije za
provođenje ili olakšavanje provođenja nadzora na konsolidiranoj osnovi.
(2) U slučaju kada Agencija ne provodi nadzor na konsolidiranoj osnovi, može na
zahtjev nadležnog tijela druge države članice odgovornog za provođenje nadzora
zatražiti od matičnog društva bilo koju informaciju potrebnu za provođenje
nadzora na konsolidiranoj osnovi i proslijediti te podatke nadležnim tijelima
drugih država članica.
(3) Prikupljanje ili posjedovanje podataka iz stavka 2. ovog članka, a koji se
odnose na financijski holding, druge financijske institucije, društva za pomoćne
usluge, mješoviti holding i njemu ovisna društva koja nisu investicijska društva
te društva koja nisu uključena u nadzor na konsolidiranoj osnovi, ne
podrazumijeva nadležnost Agencije za nadzor tih društava na pojedinačnoj osnovi.
(4) Agencija će sastavljati popis matičnih financijskih holdinga sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj i proslijediti ih nadležnim tijelima drugih država članica i
Europskoj komisiji.
Obveze ovisnih društava investicijskog društva i matičnog financijskog holdinga
u slučajevima kada je Agencija nadležna za nadzor na konsolidiranoj osnovi
Članak 270.
(1) U slučaju kada Agencija isključi ovisno društvo matičnog investicijskog
društva u RH iz grupe investicijskog društva u RH na način iz članka 209. stavka
1. točke 2. i 3. ovog Zakona, matično investicijsko društvo u RH je dužno
dostaviti informacije nadležnom nadzornom tijelu države u kojoj ovisno društvo
ima sjedište na njegov zahtjev, a za potrebe nadzora tog ovisnog društva.
(2) Ovisna društva investicijskog društva ili financijskog holdinga iz grupe
investicijskog društva u RH koja nisu uključena u nadzor na konsolidiranoj
osnovi, dužna su na zahtjev Agencije dostaviti informacije potrebne za nadzor
pojedinačnih investicijskih društava u grupi investicijskog društva u RH.
(3) Osobe koje čine upravu financijskog holdinga moraju imati dobar ugled,
primjerene sposobnosti i iskustvo u vođenju poslova.
Obveze mješovitog holdinga i njegovih ovisnih društava u svezi nadzora na
konsolidiranoj osnovi
Članak 271.
(1) U slučaju kada je mješoviti holding matično društvo jednom ili više
investicijskih društava od kojih je barem jedno investicijsko društvo sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj, mješoviti holding i njemu ovisna društva će, na
zahtjev Agencije, izravno ili putem ovisnih društava investicijskog društva sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj dostaviti sve informacije potrebne za nadzor
ovisnih investicijskih društava sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(2) Agencija ili druga osoba, na temelju ovlaštenja Agencije, može obaviti
izravni nadzor s ciljem provjere informacija dobivenih od mješovitog holdinga i
njemu ovisnih društava.
(3) U slučaju kada je mješoviti holding ili neko od njemu ovisnih društava
društvo za osiguranje, Agencija će surađivati s nadležnim tijelom odgovornima za
nadzor tog društva i razmjenjivati podatke koji bi mogli omogućiti i olakšati
nadzor nad aktivnostima i općim financijskim položajem nadziranih društava.
(4) U slučaju kada mješoviti holding ili jedno od njemu ovisnih društava ima
sjedište u državi članici različitoj od sjedišta ovisnog investicijskog društva,
izravni nadzor s ciljem provjere informacija obavit će se u skladu s postupcima
iz članka 277. ovog Zakona.
Obavještavanje o izvanrednom stanju
Članak 272.
Ako unutar grupe investicijskog društva u RH nastupi izvanredno stanje koje bi
moglo ugroziti stabilnost financijskog sustava u bilo kojoj državi članici u
kojoj članovi te grupe investicijskog društva imaju odobrenje za rad, Agencija
će bez odgode o tome obavijestiti druga nadležna tijela država članica kao i
sljedeća tijela svake od tih država članica:
1. središnju banku ili drugo tijelo s posebnim ovlastima i nadležnostima kao
monetarne vlasti i
2. druga tijela državne uprave nadležna za pravno uređenje nadzora nad kreditnim
institucijama, investicijskim društvima i drugim financijskim institucijama i
društvima za osiguranje.
Odlučivanja o odobrenjima u slučajevima kada je Agencija nadležno nadzorno
tijelo
Članak 273.
(1) U slučajevima kada je Agencija nadležna za nadzor na konsolidiranoj osnovi
matičnog investicijskog društva u EU ili investicijskog društva kojeg kontrolira
matični financijski holding u EU, Agencija će pored postojećih obveza iz ovog
Zakona:
1. koordinirati prikupljanje i distribuciju relevantnih i bitnih informacija
između nadležnih tijela koja su uključena u nadzor na konsolidiranoj osnovi u
okviru redovitih aktivnosti i izvanrednih situacija,
2. planirati i koordinirati obavljanje nadzora u skladu s ovim Zakonom, a u
suradnji s drugim nadležnim tijelima u okviru redovitih aktivnosti i izvanrednih
situacija i
3. surađivati s nadležnim tijelima drugih država članica u kojima je sjedište
drugih investicijskih društava koja su uključena u grupu investicijskog društva
u RH, u cilju zajedničkog donošenja odluke o izdavanju odobrenja iz članka 179.
ovog Zakona, kada matično investicijsko društvo u EU i njemu ovisna
investicijska društva ili zajedno ovisna investicijska društva matičnog
financijskog holdinga u EU, podnesu navedeni zahtjev.
(2) Agencija će potpuni zahtjev iz stavka 1. točke 3. ovog članka bez odgode
proslijediti drugim tijelima nadležnim za nadzor investicijskih društava koja su
podnijela navedeni zahtjev.
(3) Agencija i ostala nadležna tijela zajednički će odlučiti o zahtjevu iz
stavka 1. točke 3. ovog članka u roku od šest mjeseci od dana zaprimanja
potpunog zahtjeva.
(4) Ako nije donesena zajednička odluka, Agencija donosi odluku u roku iz stavka
3. ovog članka. U obrazloženju odluke, Agencija će navesti stavove i razloge za
izdvojeno mišljenje drugih nadležnih tijela.
(5) Odluke iz stavka 3. i 4. ovog članka Agencija će bez odgode dostaviti i
drugim nadležnim tijelima iz stavka 2. ovog članka.
Odlučivanje o odobrenju u slučajevima kada Agencija nije nadležno nadzorno
tijelo
Članak 274.
(1) Ako je za nadzor na konsolidiranoj osnovi matično investicijsko društvo u EU
ili investicijsko društvo koje kontrolira matični financijski holding u EU
odgovorno nadležno tijelo druge države članice kojemu je podnesen zahtjev iz
članka 179. ovog Zakona, Agencija će sudjelovati u postupku odlučivanja o tom
zahtjevu.
(2) Agencija će u postupku iz stavka 1. ovog članka, na temelju zajedničke
odluke nadležnih tijela ili na temelju odluke nadležnog tijela kojemu je
podnesen navedeni zahtjev, po službenoj dužnosti ovisnom investicijskom društvu
sa sjedištem u Republici Hrvatskoj izdati odobrenje odnosno odbiti zahtjev.
(3) Odluku iz stavka 2. ovog članka Agencija će izdati u roku od šest mjeseci od
dana primitka obavijesti od nadležnog tijela države članice o donošenju odluke,
ako zajedničkom odlukom nije drugačije određeno.
Izmjena zajedničke odluke nadležnog tijela
Članak 275.
Na postupke izmjena odobrenja iz članka 179. ovog Zakona, na odgovarajući način
primjenjuju se odredbe o postupku odlučivanja o odobrenju.
Nadzor nad transakcijama unutar grupe
Članak 276.
(1) Kada je mješoviti holding matično društvo jednog ili više investicijskih
društava od kojih je barem jedno investicijsko društvo sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj, Agencija će provoditi nadzor nad svim transakcijama između
investicijskih društava i mješovitog holdinga i njemu ovisnih društava.
(2) Investicijska društva iz stavka 1. ovog članka dužna su:
1. uspostaviti odgovarajuće postupke upravljanja rizicima i sustave unutarnjih
kontrola, uključujući sustav izvještavanja i računovodstvene postupke, s ciljem
adekvatnog identificiranja, mjerenja, praćenja i kontrole transakcija unutar
grupe s matičnim mješovitim holdingom i njemu ovisnim društvima i
2. neovisno o zahtjevima za izvještavanje o velikim izloženostima propisanim
temeljem članka 200. ovog Zakona, izvijestiti Agenciju o svakoj značajnoj
transakciji unutar grupe s matičnim mješovitim holdingom i njemu ovisnim
društvima.
(3) Agencija provodi nadzor nad postupcima i značajnijim transakcijama iz stavka
2. ovog članka.
(4) Agencija će poduzeti odgovarajuće mjere u slučaju kada transakcije unutar
grupe ugrožavaju financijski položaj investicijskog društva.
(5) Agencija će o mjerama i stavka 4. ovog članka obavijestiti ostala nadležna
tijela uključena u nadzor na konsolidiranoj osnovi i Europsku komisiju.
Ovlasti u obavljanju izravnog nadzora
Članak 277.
(1) Ako nadležno tijelo druge države članice predloži u posebnim slučajevima
obaviti izravni nadzor poslovanja s ciljem provjere informacija koje se odnose
na investicijsko društvo, financijski holding, drugu financijsku instituciju,
društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom,
društvo za pomoćne usluge, mješoviti holding, ovisna društva iz članka 271. ovog
Zakona ili ovisna društva iz članka 270. stavka 2. ovog Zakona, a koja imaju
sjedište u Republici Hrvatskoj, Agenciji će poslati zahtjev za obavljanje
izravnog nadzora poslovanja.
(2) Agencija može postupiti po zahtjevu nadležnog tijela druge države članice na
sljedeći način:
1. samostalno obaviti izravni nadzor poslovanja,
2. omogućiti nadležnom tijelu druge države članice obavljanje izravnog nadzora
poslovanja ili
3. na temelju ovlaštenja Agencije odrediti ovlaštenog revizora ili drugu stručno
osposobljenu osobu za obavljanje izravnog nadzora poslovanja.
(3) U slučaju kada nadležno tijelo druge države članice ne obavlja izravni
nadzor poslovanja iz stavka 1. ovog članka, ima mogućnost sudjelovanja u
izravnom nadzoru kojeg obavlja Agencija ili ovlašteni revizor, odnosno druga
stručno osposobljena osoba na temelju ovlaštenja Agencije.
(4) Agencija može u posebnim slučajevima obaviti izravni nadzor poslovanja s
ciljem provjere informacija koje se odnose na investicijsko društvo, financijski
holding, drugu financijsku instituciju, društvo za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom, društvo za pomoćne usluge, mješoviti
holding, ovisna društva iz članka 271. ovog Zakona ili ovisna društva iz članka
270. stavka 2. ovog Zakona, a koja imaju sjedište u drugoj državi članici, te
može zatražiti od nadležnog tijela druge države članice da obavi izravni nadzor
poslovanja ili to može učiniti samostalno.
Nalaganje nadzornih mjera financijskom holdingu i mješovitom holdingu
Članak 278.
(1) Ako financijski holding, mješoviti holding ili odgovorne osobe u tim
društvima krše propise ili akte donesene s ciljem provedbe nadzora na
konsolidiranoj osnovi, Agencija će naložiti nadzorne mjere privremenog
oduzimanja ili trajnog oduzimanja glasačkih prava za udjele u njima ovisnim
investicijskim društvima sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(2) Agencija će kod nalaganja nadzornih mjera iz stavka 1. ovog članka,
surađivati s nadležnim tijelima drugih država članica, kada je sjedište
financijskog holdinga ili mješovitog holdinga u drugoj državi članici.
Suradnja s trećim državama
Članak 279.
(1) U slučaju kada je investicijsko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj
ovisno investicijskom društvu ili financijskom holdingu sa sjedištem u trećoj
državi i ne podliježe nadzoru na konsolidiranoj osnovi od strane Agencije ili
nadležnog tijela druge države članice, Agencija će provjeriti podliježe li
dotično ovisno investicijsko društvo nadzoru na konsolidiranoj osnovi od strane
nadležnog tijela treće države, a koji je istovjetan načelima utvrđenima ovim
Zakonom. Agencija će izvršiti tu provjeru na zahtjev matičnog društva, druge
nadzirane osobe kojoj je odobren rad u državi članici ili na vlastitu
inicijativu, pri čemu će se savjetovati s ostalim nadležnim tijelima uključenima
u nadzor.
(2) Agencija je dužna kod provjere načela konsolidiranog nadzora iz stavka 1.
ovog članka uzeti u obzir moguće opće smjernice Vijeća i Europske komisije o
usklađenosti pravila nadzora na konsolidiranoj osnovi kojeg provode nadležna
tijela trećih država nad investicijskim društvima čija matična društva imaju
sjedište u trećim državama s načelima utvrđenima ovim Zakonom. U tom smislu,
Agencija je dužna savjetovati se s Vijećem i Europskom komisijom prije donošenja
konačne odluke.
(3) U slučaju kada se utvrdi da u trećoj državi ne postoji nadzor na
konsolidiranoj osnovi istovjetan načelima utvrđenima ovim Zakonom, Agencija će
na dotično ovisno investicijsko društvo na odgovarajući način primijeniti
odredbe ovog Zakona ili druge odgovarajuće nadzorne postupke koji postižu
ciljeve nadzora investicijskih društava na konsolidiranoj osnovi. Ovi nadzorni
postupci, nakon usuglašavanja s ostalim nadležnim tijelima uključenima u nadzor,
bit će odobreni od strane nadležnog tijela koje bi bilo odgovorno za nadzor
investicijskih društava na konsolidiranoj osnovi.
(4) Agencija može u posebnim slučajevima zahtijevati osnivanje financijskog
holdinga sa sjedištem u jednoj od država članica.
GLAVA II.
Uređeno tržište
Poglavlje 1.
OPĆE ODREDBE
Članak 280.
(1) Poslovanjem uređenog tržišta u Republici Hrvatskoj može upravljati samo
burza sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, kao tržišni operater, na temelju
odobrenja Agencije.
(2) Burza osigurava i odgovorna je za poštivanje odredbi ovog Zakona i propisa
donesenih na temelju ovog Zakona u svezi poslovanja uređenog tržišta kojim
upravlja.
(3) Burza je dužna osigurati odgovarajuća materijalna i financijska sredstva,
kao i osoblje potrebno za provedbu i primjeren razvoj poslovanja uređenog
tržišta kojima upravlja.
(4) Burza je dužna poslove iz članka 281. obavljati vodeći se načelima zaštite
javnog interesa i stabilnosti tržišta kapitala.
DJELATNOSTI BURZE
Članak 281.
(1) Burza može, na temelju odobrenja Agencije za rad, obavljati sljedeće
djelatnosti:
1. upravljanje uređenim tržištem,
2. prikupljanje, obrada i objavljivanje podataka iz članaka 104., 113. i 114.
ovoga Zakona,
3. vođenje službenog registra propisanih informacija.
(2) Burza može, na temelju posebnog odobrenja iz članka 122. ovog Zakona, uz
djelatnost iz stavka 1. točke 1. ovog članka, obavljati i poslove upravljanja
MTP-om, pod uvjetima i na način propisan odredbama članaka 119. do 135. ovog
Zakona.
(3) Burza može, uz djelatnost iz stavka 1. točke 1. ovog članka, bez posebnog
odobrenja, obavljati i sljedeće djelatnosti:
1. razvoj, održavanje i raspolaganje računalnim programima za obavljanje poslova
iz stavka 1. i 2. ovog članka,
2. usluge organizacije i provedbe izobrazbe namijenjene sudionicima tržišta
kapitala.
(4) Burza obavlja druge djelatnosti, osim onih iz stavka 1. do 3. ovog članka,
samo uz prethodno odobrenje Agencije.
(5) Samo burza smije obavljati poslove iz točke. 1. stavka 1. ovog članka.
Članak 282.
Burza nije ovlaštena davati savjete o trgovanju i ulaganju u financijske
instrumente, niti davati mišljenja o povoljnosti ili nepovoljnosti pribavljanja
ili prodaje istih.
Članak 283.
(1) Kada burza namjerava upravljati MTP-om, dužna je ispunjavati zahtjeve iz
članka 120. ovog Zakona.
(2) Organizacijski zahtjevi iz stavka 1. ovog članka smatrat će se ispunjeni ako
burza ispunjava uvjete propisane člankom 292. ovog Zakona.
(3) Na osobe koje efektivno vode poslovanje MTP-a, čiji je operater burza, na
odgovarajući način se primjenjuju odredbe članka 21. ovog Zakona.
(4) Zahtjevi koje moraju ispunjavati osobe koje efektivno vode poslovanje MTP-a,
čiji je operater burza, smatrat će se ispunjeni ako su osobe koje efektivno vode
poslovanje MTP-a ujedno i članovi uprave burze.
OSNIVANJE BURZE
Članak 284.
(1) Burza se osniva kao dioničko društvo, u skladu s odredbama ovog Zakona i
zakona kojim se uređuje osnivanje i poslovanje trgovačkih društava.
(2) Osim kao dioničko društvo, burza se može osnovati i kao Europsko društvo –
Societas Europea sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(3) Tijela burze su skupština, nadzorni odbor i uprava.
TEMELJNI KAPITAL I DIONICE BURZE
Članak 285.
(1) Temeljni kapital burze iznosi najmanje 40.000.000 kuna.
(2) Sve dionice burze glase na ime i izdaju se u nematerijaliziranom obliku.
(3) Temeljni kapital burze mora u cijelosti biti uplaćen u novcu, a dionice koje
ga čine ne mogu biti izdane prije uplate punog iznosa za koji se izdaju.
(4) Dionice burze mogu se uvrstiti u trgovanje na uređenom tržištu samo uz
posebno odobrenje Agencije te uz poštivanje odredbi članaka 308. do 332. i 342.
do 394. ovog Zakona.
UPRAVA I NADZORNI ODBOR BURZE
Članak 286.
(1) Uprava burze sastoji se od najmanje dva člana. Članovi uprave burze moraju
imati dobar ugled, odgovarajuće stručne kvalifikacije i iskustvo potrebno za
upravljanje uređenim tržištem pažnjom dobrog stručnjaka.
(2) Članovi uprave burze moraju voditi poslovanje burze u punom radnom vremenu i
biti u radnom odnosu s burzom.
(3) Najmanje jedan član uprave mora znati hrvatski jezik.
(4) Članovi uprave burze dužni su voditi poslove burze s područja Republike
Hrvatske.
(5) Agencija će pravilnikom propisati uvjete kojima članovi uprave burze moraju
udovoljavati, sadržaj zahtjeva za izdavanje odobrenja za obavljanje dužnosti
člana uprave, dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu kao i sadržaj te
dokumentacije.
(6) Nadzorni odbor burze treba biti sastavljen većinom od nezavisnih članova
koji nisu u poslovnim, obiteljskim i drugim vezama s burzom, većinskim
dioničarom ili grupom većinskih dioničara ili članovima uprave ili nadzornog
odbora burze ili većinskog dioničara.
(7) Nezavisnim članom nadzornog odbora burze smatrat će se onaj koji:
– nije povezan s burzom, nije većinski dioničar niti predstavlja većinskog
dioničara ili grupu većinskih dioničara, niti je član grupe većinskih dioničara,
supružnik, ili srodnik po krvi ili po tazbini do drugog stupnja bilo koje osobe
iz ranije spomenute grupe, ili ima bilo kakvu vezu s društvima povezanim s
većinskim dioničarom,
– nije član uprave burze ili bilo kojeg njezinog ovisnog ili s njom povezanog
društva najmanje pet godina,
– nije zaposlenik burze ili bilo kojeg njezinog ovisnog ili s njom povezanog
društva najmanje tri godine,
– ne prima, niti je primao drugu značajniju dodatnu isplatu od burze, osim
naknade za rad u nadzornom odboru, ne računajući eventualnu dividendu (to se
osobito odnosi na sudjelovanje u bonusima i drugim oblicima nagrađivanja koji
ovise o rezultatima poslovanja društva, kao što su opcije na dionice, ali se ne
odnosi na primanja posljedično mirovinskom planu za raniju službu u društvu),
– nije, niti je bio u trajanju od najmanje godinu dana u značajnijoj poslovnoj
vezi s burzom ili s njezinim povezanim društvima, posredno ili neposredno kao
partner, dioničar, član uprave ili nadzornog odbora ili član višeg rukovodećeg
kadra organizacije koja se s burzom nalazi u značajnijoj poslovnoj vezi,
– nije, niti je u posljednje tri godine bio, partner ili zaposlenik revizijske
tvrtke koja pruža ili je pružala revizijske usluge burzi ili s njom povezanim
društvima,
– nije član uprave drugog društva u kojem je neki od članova uprave burze član
nadzornog odbora, niti ima značajnijih veza s članovima uprave burze kroz
sudjelovanje u drugim organizacijama, tijelima ili društvima,
– nije član nadzornog odbora burze više od 12 godina,
– nije bračni drug ili bliži srodnik po krvi ili po tazbini bilo kojem članu
uprave ili fizičkim osobama koje se nalaze na položajima spomenutim u prethodnim
alinejama.
(8) Ako je član nadzornog odbora izložen pritisku ili ograničenjima od strane
većinskog dioničara kojima se utječe na obavljanje njegovih dužnosti, dužan je o
tome obavijestiti nadzorni odbor, te usprkos tome zauzeti nezavisno stajalište
prilikom glasovanja ili dati ostavku, ovisno o tome što okolnosti nalažu.
(9) Nezavisni član nadzornog odbora koji obnaša tu funkciju više od dva mandata,
treba dati pisanu izjavu kojom potvrđuje svoj nezavisni status.
SUGLASNOST ZA IMENOVANJE
Članak 287.
(1) Članom uprave burze može biti imenovana osoba koja je dobila suglasnost
Agencije za imenovanje člana uprave burze.
(2) Zahtjev za izdavanje suglasnosti iz stavka 1. ovog članka Agenciji podnosi
nadzorni odbor burze za mandat koji ne može biti duži od pet godina.
(3) Podnositelji zahtjeva za izdavanje suglasnosti iz stavka 1. ovog članka,
dužni su priložiti dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članka 286. ovog Zakona i
pravilnika iz članka 286. stavka 5. ovog Zakona.
(4) U postupku izdavanja suglasnosti iz stavka 1. ovog članka, Agencija može
zatražiti da kandidat za člana uprave burze predstavi program vođenja poslova
burze.
(5) Agencija će odbiti davanje suglasnosti za imenovanje članova uprave burze
ako:
1. predložena osoba ne ispunjava uvjete propisane odredbom članka 286. ovog
Zakona i odredbama pravilnika iz članka 286. stavka 5. ovog Zakona,
2. Agencija raspolaže objektivnim i dokazivim razlozima zbog kojih se može
pretpostaviti da bi djelatnosti ili poslovi kojima se osoba bavi ili se bavila
predstavljali prijetnju upravljanju uređenim tržištem pažnjom dobrog stručnjaka,
3. su u zahtjevu za izdavanje suglasnosti navedeni netočni ili neistiniti
podaci.
ODUZIMANJE I PRESTANAK SUGLASNOSTI ZA IMENOVANJE
Članak 288.
(1) Agencija će oduzeti suglasnost za imenovanje člana uprave burze u sljedećim
slučajevima:
1. ako član uprave prestane ispunjavati uvjete pod kojima je suglasnost izdana,
2. ako je suglasnost dana na temelju netočnih i neistinitih podataka.
(2) Ako Agencija oduzme suglasnost za imenovanje člana uprave, nadzorni odbor
burze obvezan je bez odgode donijeti odluku o opozivu imenovanja tog člana
uprave.
(3) U slučaju iz prethodnog stavka ovog članka, nadzorni odbor dužan je
imenovati njihove zamjenike, bez suglasnosti Agencije, na rok od najviše tri
mjeseca.
(4) Suglasnost za imenovanje člana uprave burze prestaje važiti ako:
1. osoba u roku od 1 godine od izdavanja suglasnosti ne bude imenovana ili ne
stupi na dužnost na koju se suglasnost odnosi,
2. osobi prestane dužnost na koju se suglasnost odnosi, danom prestanka
dužnosti,
3. osobi istekne ugovor o radu na burzi, danom isteka ugovora.
IMATELJI KVALIFICIRANOG UDJELA BURZE
Članak 289.
(1) Na imatelje i promjenu imatelja kvalificiranog udjela burze, usku
povezanost, pravne posljedice stjecanja kvalificiranog udjela bez odobrenja
Agencije te mjere koje Agencija poduzima kada je upravljanje uređenim tržištem
pažnjom dobrog stručnjaka dovedeno u pitanje, na odgovarajući način primjenjuju
se odredbe članaka 28. i 29. te članaka 44. do 52. ovog Zakona, pri čemu se na
odgovarajući način izraz »investicijsko društvo«zamjenjuje izrazom »burza«.
(2) Burza je dužna dostaviti Agenciji podatke o vlasničkoj strukturi, a posebno
o imateljima kvalificiranih udjela, kao i o identitetu svih osoba koje imaju
mogućnost vršiti značajan utjecaj na upravljanje uređenim tržištem.
(3) Burza je dužna dostaviti Agenciji podatke o svim promjenama u vlasničkoj
strukturi koja dovodi do promjene osoba iz stavka 2. ovog članka.
(4) Burza je dužna objaviti podatke iz stavaka 2. i 3. ovog članka.
(5) Podaci iz stavaka 2. i 3. ovog članka smatraju se objavljeni ako ih burza
objavi barem na svojoj internetskoj stranici.
OSTALA ODOBRENJA
Članak 290.
Za statusne promjene burze, osnivanje podružnice burze izvan Republike Hrvatske
ili namjeravano stjecanje udjela koji prelazi 25% glasačkih prava ili udjela u
temeljnom kapitalu u drugoj pravnoj osobi potrebno je prethodno odobrenje
Agencije.
OBVEZE OBAVJEŠTAVANJA
Članak 291.
(1) Burza je dužna bez odgode obavijestiti Agenciju o svim promjenama osoba iz
članaka 286. i 287. ovog Zakona, kao i o svim promjenama podataka iz zahtjeva za
izdavanje odobrenja za rad.
(2) Burza je obvezna izraditi godišnje financijske izvještaje i godišnje
izvješće, u skladu s propisima koji uređuju osnivanje i poslovanje trgovačkih
društava te računovodstvo poduzetnika i primjenu standarda financijskog
izvještavanja te ih dostaviti Agenciji zajedno s revizorskim izvješćem, u roku
od petnaest dana od dana zaprimanja revizorskog izvješća, a najkasnije u roku od
četiri mjeseca od zadnjeg dana poslovne godine.
(3) Agencija može pravilnikom propisati sadržaj i strukturu godišnjih
financijskih izvještaja burze te oblik i način njihovog dostavljanja Agenciji.
(4) Kada su vrijednosni papiri burze uvršteni na uređeno tržište, na burzu se na
odgovarajući način primjenjuju odredbe Glave II. Dijela 3. ovog Zakona.
(5) Burza je u obvezi Agenciji podnositi dnevni izvještaj koje sadrži podatke o
transakcijama s financijskim instrumentima izvršenim na uređenom tržištu kojim
burza upravlja, kao i tjedna, mjesečna i godišnja izvješća koja sadrže podatke o
trgovanju.
(6) Agencija će pravilnikom propisati oblik, sadržaj, rokove i način
dostavljanja izvještaja iz stavka 5. ovog članka.
(7) Burza koja upravlja MTP-om dužna je obavijestiti Agenciju o državi članici u
kojoj namjerava učiniti MTP dostupnim.
(8) Agencija će informaciju iz stavka 7. ovog članka proslijediti u roku od
trideset dana nadležnom tijelu odnosne države članice.
(9) Na zahtjev predmetne države članice, Agencija će u razumnom vremenskom roku
nadležnom tijelu države članice domaćina MTP-a proslijediti podatke o
korisnicima MTP-a.
ORGANIZACIJSKI ZAHTJEVI
Članak 292.
(1) Burza je dužna:
1. propisati i primjenjivati mjere za utvrđivanje sukoba interesa između
interesa burze i/ili njezinih dioničara i javnog interesa za urednim poslovanjem
uređenog tržišta,
2. spriječiti nepovoljno odražavanje sukoba interesa iz točke 1. ovog stavka na
poslovanje uređenog tržišta kojim upravlja, ili na sve osobe koje sudjeluju u
trgovanju na uređenom tržištu, posebice ako sukob interesa sprječava burzu pri
urednom izvršavanju obveza propisanim ovom Zakonom, propisima donesenim na
temelju ovog Zakona ili pravila iz članka 294. ovog Zakona,
3. raspolagati dovoljnim financijskim sredstvima, ovisno o vrsti i opsegu
poslova koje obavlja, kao i opsegu i strukturi rizika koji proizlaze iz
poslovanja, a u svrhu osiguranja urednog poslovanja,
4. propisati i primjenjivati:
– mjere i postupke i ustrojiti sustave za utvrđivanje i upravljanje rizicima
koji proizlaze iz poslovanja te svođenje istih na najmanju moguću mjeru,
– mjere i postupke i osigurati ispravno, neprekidno i učinkovito funkcioniranje
trgovinskog sustava te primjenjivati primjerene i djelotvorne sigurnosne mjere
za eventualne poremećaje u sustavu,
– transparentna i jednoznačna pravila i postupke koji omogućuju korektno i
uredno trgovanje i utvrđuju objektivne kriterije za djelotvorno izvršavanje
naloga,
– djelotvorne mjere koje olakšavaju nesmetano i pravovremeno zaključivanje
transakcija unutar trgovinskog sustava.
(2) Kada burza izdvoji poslovne procese koji su bitni za njezino poslovanje ili
rad uređenog tržišta, to ne smije imati za posljedicu:
1. ugrožavanje provedbe trgovanja na način propisan ovim Zakonom i propisima
donesenim na temelju ovog Zakona, ili
2. promjenu uvjeta pod kojima je burzi izdano odobrenje za rad, ili
3. promjenu uvjeta pod kojim burza upravlja uređenim tržištem, ili
4. nemogućnost nadzora od strane Agencije.
(3) Kada burza izdvoji poslovne procese koji su bitni za njezino poslovanje ili
rad uređenog tržišta, dužna je:
1. te usluge uključiti u interni sustav kontrole,
2. bez odgode izvijestiti Agenciju o namjeri i načinu izdvajanja poslovnih
procesa.
OBVEZA ČUVANJA TAJNE
Članak 293.
(1) Burza je dužna internim aktom propisati podatke koji se smatraju poslovnom
tajnom, kao i način korištenja tih podataka, osim kada je drukčije određeno
odredbama ovog Zakona i drugim propisima.
(2) Uprava burze dužna je jednom mjesečno Agenciji podnijeti izvještaj o
stjecanju ili otuđenju financijskih instrumenata članova uprave, nadzornog
odbora i zaposlenika burze.
(3) Obveza iz stavka 2. ovog članka odnosi se i na stjecanja i otuđenja
financijskih instrumenata od strane bračnog druga, djeteta, posvojenika,
roditelja ili usvojitelja i drugih osoba koje sa članom uprave, nadzornog odbora
ili zaposlenikom burze žive u zajedničkom kućanstvu, na stjecanja i otuđenja od
strane pravnih osoba u kojima ove osobe imaju većinski udjel te na stjecanja i
otuđenja osoba kojima je burza izdvojila poslovne procese kao pružateljima
usluga.
PRAVILA I UPUTE BURZE
Članak 294.
(1) Burza je dužna propisati i primjenjivati akte kojima se uređuju opći uvjeti
poslovanja burze i uređenog tržišta kojima upravlja.
(2) Akti iz stavka 1. ovog članka su pravila i upute za primjenu pravila.
(3) Pravila iz stavka 1. ovog članka moraju sadržavati posebice:
1. djelokrug i organizaciju poslovanja,
2. odredbe o članovima s obzirom na primanje u članstvo, suspenziju i
isključenje iz članstva,
3. odredbe o vrstama i načinu trgovanja, uključujući i odredbe o sustavima
poravnanja i namire koje članovi mogu koristiti za namiru izvršenih transakcija,
4. odredbe u svezi objavljivanja podataka o trgovanju,
5. odredbe o financijskim instrumentima kojima se može trgovati na uređenom
tržištu kojim burza upravlja, uključujući odredbe o uvrštenju financijskih
instrumenata kao i privremenoj obustavi i isključenju iz trgovanja,
6. odredbe u svezi nadzora nad trgovanjem, otkrivanja i postupanja u svezi
zlouporabe tržišta.
(4) Akte iz stavka 2. ovog članka, kao i sve njihove promjene odobrava Agencija.
(5) Odobrene akte iz stavka 2. ovog članka burza je dužna objaviti na svojim
internetskim stanicama i o donošenju ili promjeni istih obavijestiti svoje
članove, najmanje sedam dana prije početka primjene istih.
Članak 295.
(1) Burza je dužna donijeti cjenik, vodeći se ravnopravnošću položaja svih
korisnika usluga burze i razumnim komercijalnim uvjetima.
(2) Cjenik, kao i sve njegove promjene odobrava Agencija.
(3) Odobreni cjenik burza je dužna objaviti na svojim internetskim stanicama i o
donošenju ili promjeni istog obavijestiti korisnike svojih usluga najmanje sedam
dana prije početka primjene istih.
Poglavlje 2.
IZDAVANJE I ODUZIMANJE ODOBRENJA ZA RAD
Izdavanje odobrenja za rad burzi
Članak 296.
(1) Zahtjev za izdavanje odobrenja za obavljanje djelatnosti iz članka 281.
stavka. 1. ovog Zakona podnose osnivači burze.
(2) U zahtjevu za izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovog članka mora biti
naznačeno koje djelatnosti iz članka 281. stavka 1. ovog Zakona burza namjerava
obavljati te vrste financijskih instrumenata koji se namjeravaju trgovati na
uređenom tržištu.
(3) Zahtjevu za izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovog članka mora biti priložen
opis trgovinskog sustava iz kojeg je vidljivo da isti udovoljava odredbama ovog
Zakona i propisima donesenim na temelju Zakona, posebno u odnosu na financijske
instrumente kojima će se trgovati na uređenom tržištu, vrste trgovanja kao i
planirani volumen trgovanja.
(4) Sadržaj zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad i proširenja odobrenja za
rad, potrebnu dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu, kao i sadržaj te
dokumentacije, Agencija propisuje pravilnikom.
Odlučivanje Agencije o zahtjevu za izdavanje odobrenja za rad
Članak 297.
(1) Agencija može istovremeno odlučivati o:
1. zahtjevu burze za izdavanje odobrenja za obavljanje djelatnosti iz članka
281. stavka 1. ovog Zakona,
2. zahtjevu namjeravanih stjecatelja kvalificiranih udjela burze, za izdavanje
odobrenja za stjecanje kvalificiranih udjela burze,
3. zahtjevu kandidata za članove uprave burze.
(2) Agencija će burzi izdati odobrenje za obavljanje djelatnosti iz članka 281.
stavka 1. ovog Zakona, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
1. ako je ustrojena u skladu sa člankom 284. ovog Zakona,
2. ako temeljni kapital zadovoljava uvjete iz članka 285. ovog Zakona,
3. ako su ispunjeni uvjeti iz članka 288. ovog Zakona,
4. ako članovi uprave i nadzornog odbora ispunjavaju uvjete iz članka 286. ovog
Zakona,
5. ako ispunjava obveze iz članka 292. ovog Zakona,
6. burza dostavi opis trgovinskog sustava u skladu sa člankom 296. stavkom 3.
ovog Zakona,
7. ako ispunjava uvjete za vođenje službenog registra informacija propisanih
ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog Zakona, kada zatraži
odobrenje za vođenje istog.
(3) U odobrenju iz stavka 2. ovog članka bit će navedene vrste financijskih
instrumenata na koje se odnosi odobrenje za rad.
(4) Odobrenje za rad izdaje se na neodređeno vrijeme, ne može se prenijeti na
drugu osobu i ne vrijedi za pravnog sljednika.
(5) Burza je dužna trajno udovoljavati uvjetima pod kojima je odobrenje izdano.
Proširenje odobrenja za rad
Članak 298.
(1) Ako, nakon što je pribavila odobrenje za rad iz članka 281. ovog Zakona,
burza želi obavljati dodatnu djelatnost i/ili omogućiti trgovinu drugim
financijskim instrumentima, mora od Agencije prethodno dobiti odobrenje.
(2) Odredbe članaka 296. i 297. ovog Zakona na odgovarajući način primjenjuju se
na proširenje odobrenja za rad. Zahtjev za proširenje odobrenja za rad podnosi
uprava burze.
Prestanak važenja odobrenja za rad
Članak 299.
(1) Odobrenje za rad prestaje važiti:
1. ako burza ne započne obavljati poslove za koje je odobrenje izdano u roku od
godine dana od datuma izdavanja odobrenja za rad, protekom navedenog roka,
2. ako burza ne obavlja poslove za koje je odobrenje za rad izdano dulje od šest
mjeseci, protekom navedenog roka,
3. na vlastiti zahtjev burze, dostavom rješenja Agencije,
4. dostavom rješenja Agencije kojim se oduzima odobrenje za rad,
5. danom otvaranja stečajnog postupka,
6. zaključenjem postupka likvidacije.
(2) Agencija će donijeti rješenje kojim se utvrđuje prestanak važenja izdanog
odobrenja za rad ako nastupi razlog iz stavka 1. točke 1. i 2. ovog članka.
Popis uređenih tržišta
Članak 300.
(1) Agencija će, u skladu sa člankom 47. Direktive 2004/39/EZ, izraditi i
redovito obnavljati popis uređenih tržišta u Republici Hrvatskoj.
(2) Agencija će popis iz stavka 1. ovog članka objaviti na svojoj internetskoj
stranici te dostaviti drugim državama članicama i Europskoj komisiji.
Poglavlje 3.
PRISTUP I TRGOVANJE NA UREĐENOM TRŽIŠTU
Članovi
Članak 301.
(1) Član burze može postati:
1. investicijsko društvo i kreditna institucija sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj koji su ovlašteni pružati investicijske usluge i obavljati
investicijske aktivnosti iz članka 5. stavka 1. točke 2. i/ili 3. ovog Zakona,
2. investicijsko društvo i kreditna institucija iz države članice koji:
– posjeduju odgovarajuće odobrenje za rad izdano od nadležnog tijela matične
države članice,
– za koje je Agencija pribavila obavijest nadležnog tijela matične države
članice, u skladu sa člancima 145. i 146. ovog Zakona,
3. investicijsko društvo i kreditna institucija iz treće države, koji posjeduju
odgovarajuće odobrenje nadležnog regulatornog tijela i udovoljavaju uvjetima
istovjetnim uvjetima propisanim ovim Zakonom i zakonom koji uređuje osnivanje i
poslovanje kreditnih institucija.
(2) Burza može svojim pravilima propisati da članom burze može postati i osoba
koja ispunjava sljedeće uvjete:
1. ima dovoljno dobru reputaciju, odgovarajuće stručno znanje, stručno je
osposobljena za trgovanje na uređenom tržištu te je odgovarajuće organizacijski
ustrojena, kada je primjereno,
2. ima dovoljno sredstava za aktivnost koju će obavljati, uzimajući u obzir i
eventualne financijske aranžmane koje je burza propisala u svrhu namire
transakcija.
(3) Burza je dužna dostaviti Agenciji popis članova, redovito obnavljan.
Članstvo
Članak 302.
(1) Burza je dužna u svojim pravilima iz članka 294. ovog Zakona propisati
transparentna pravila za prijem u članstvo ili pristup uređenom tržištu,
temeljena na jednoznačnim i objektivnim kriterijima u svezi organizacijskih,
tehničkih i kadrovskih uvjeta.
(2) Pravila iz stavka 1. ovog članka trebaju sadržavati prava i obveze članova u
svezi:
1. trgovanja na uređenom tržištu,
2. pravila struke kojih se trebaju pridržavati zaposlenici člana burze,
3. pravila i propisa za poravnanje i namiru transakcija zaključenih na uređenom
tržištu.
Obveze članova
Članak 303.
(1) Članovi burze dužni su pri trgovanju na uređenom tržištu postupati u skladu
s ovim Zakonom, propisima donesenim na temelju ovog Zakona i aktima burze iz
članka 294. ovog Zakona.
(2) Članovi burze dužni su trajno ispunjavati organizacijske, tehničke i
kadrovske uvjete propisane ovim Zakonom, propisima donesenim na temelju ovog
Zakona i aktima burze iz članka 294. ovog Zakona, obzirom na vrstu, opseg i
složenost poslovanja člana, kao i vrstu i opseg investicijskih usluga i
aktivnosti koje član pruža i obavlja.
(3) Na transakcije izvršene na uređenom tržištu između članova burze, isti nisu
obvezni međusobno primjenjivati odredbe članaka 54. do 71. i 82. do 91. ovog
Zakona.
(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovog članka, članovi burze dužni su pridržavati
se odredbi članaka 54. do 71. i 82. do 91. ovog Zakona kada izvršavaju naloge na
uređenom tržištu za račun klijenta.
Praćenje poštivanja pravila i zakonskih obveza članova
Članak 304.
(1) Burza je dužna propisati, primjenjivati i redovito ažurirati djelotvorne
postupke za redovito praćenje poštivanja pravila uređenog tržišta kojim upravlja
od strane svojih članova.
(2) Burza je dužna nadzirati transakcije koje njezini članovi izvrše na uređenom
tržištu kojim upravlja u svrhu uočavanja kršenja pravila, neurednih uvjeta
trgovanja ili ponašanja koje u sebi sadrži indicije na zlouporabu tržišta.
Nadzor trgovanja odvijat će se uz pomoć prikladnog računalnog sustava nadzora
koji omogućuje sustavno i potpuno prikupljanje i procjenu podataka o trgovanju i
podataka u svezi trgovanja te olakšava potrebne istražne postupke.
(3) Burza je dužna bez odgode izvijestiti Agenciju o svakom značajnom kršenju
svojih pravila, neurednim uvjetima trgovanja ili ponašanju koje u sebi sadrži
indicije na zlouporabu tržišta.
(4) Burza je dužna u postupku nadzora bez odgode dostaviti Agenciji, kao i
tijelu nadležnom za kazneni progon, sve potrebne podatke te surađivati prilikom
nadzora i istrage u svezi sa slučajevima zlouporabe tržišta u postupcima koje ta
tijela vode.
Trgovanje na uređenom tržištu
Članak 305.
(1) Trgovanje na uređenom tržištu mora se odvijati po načelima učinkovitosti,
ažurnosti, nepristranosti i jednakosti svih sudionika.
(2) Burza je dužna odabrati trgovinski sustav za trgovanje na uređenom tržištu
kojim upravlja vodeći se načelima:
1. učinkovitosti,
2. ekonomičnosti,
3. funkcionalnosti trgovinskog sustava,
4. zaštite ulagatelja.
(3) Uz načela propisana stavkom 1. ovog članka, izbor trgovinskog sustava i
načina trgovanja ovisit će i o vrsti financijskih instrumenata kojima se trguje
na uređenom tržištu i volumenu trgovanja.
(4) Burza može u iznimnim okolnostima donijeti odluku kojom će odrediti vrijeme
početka i/ili završetka trgovanja, drukčije od vremena propisanog pravilima
burze, obustaviti ili prekinuti trgovanje ako je to u javnom interesu, ili u
svrhu osiguravanja urednog trgovanja na uređenom tržištu ili u slučaju kada se
zbog drugih značajnih okolnosti ne može jamčiti uredno trgovanje.
(5) O odluci iz stavka 4. ovog članka, burza je dužna bez odgode obavijestiti
Agenciju.
(6) Za sporove proizašle iz trgovanja na uređenom tržištu kojim upravlja burza,
primjenjivat će se pravo Republike Hrvatske.
Pristup uređenom tržištu osobama iz drugih država članica
Članak 306.
Burza je dužna pravilima propisati mogućnost članstva ili pristupa uređenom
tržištu kojim upravlja, izravno ili putem udaljenog pristupa.
Članak 307.
(1) Kada burza namjerava u drugoj državi članici omogućiti udaljeni pristup
članovima uređenog tržišta kojim upravlja, dužna je o tome obavijestiti
Agenciju.
(2) Agencija će informaciju iz stavka 1. ovog članka u roku od trideset dana
proslijediti nadležnom tijelu države članice u kojoj burza namjerava omogućiti
takav pristup.
(3) Na zahtjev nadležnog tijela države članice domaćina, Agencija će mu u
razumnom roku dostaviti podatke o članovima burze.
(4) U svrhu obavještavanja nadležnog tijela države članice domaćina, u skladu sa
stavkom 3. ovog članka burza je dužna Agenciji bez odgode dostaviti popis svojih
trenutačnih članova.
(5) Ako tržišni operater uređenog tržišta iz druge države članice namjerava u
Republici Hrvatskoj omogućiti udaljeni pristup svom uređenom tržištu, Agencija
može od nadležnog tijela matične države članice uređenog tržišta zahtijevati
podatke o članovima tog uređenog tržišta.
Poglavlje 4.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI KOJIMA SE TRGUJE NA UREĐENOM TRŽIŠTU
Članak 308.
(1) Burza upravlja uređenim tržištem koje se sastoji od redovitog tržišta i
službenog tržišta. Burza može svojim pravilima propisati i druge segmente
uređenog tržišta za koje će propisati strože uvjete u svezi uvrštenja i zaštite
ulagatelja, od onih propisanih člankom 313. ovog Zakona.
(2) Na redovito tržište mogu se uvrstiti vrijednosni papiri, ako su ispunjeni
uvjeti iz članka 309. ovog Zakona te ostali financijski instrumenti, ako su
ispunjeni uvjeti iz članka 309. ovog Zakona, koji se odnose na financijske
instrumente.
(3) Na službeno tržište mogu se uvrstiti vrijednosni papiri, ako su ispunjeni
uvjeti iz članka 313. ovog Zakona.
UVJETI ZA UVRŠTENJE NA REDOVITO TRŽIŠTE
Članak 309.
(1) Na redovito tržište mogu se uvrstiti samo financijski instrumenti kojima se
može trgovati fer, uredno i djelotvorno.
(2) Vrijednosni papiri koji se uvrštavaju na redovito tržište moraju
zadovoljavati sljedeće uvjete:
1. vrijednosni papiri za koje se podnosi zahtjev za uvrštenje moraju biti izdani
u skladu s propisima koji se na njih odnose i slobodno prenosivi,
2. pravni položaj izdavatelja vrijednosnog papira je u skladu s propisima
Republike Hrvatske ili države sjedišta izdavatelja,
3. izdavatelj ili ponuditelj vrijednosnih papira je ispunio obvezu izrade
prospekta u skladu s Dijelom 3. ovog Zakona,
4. uvjete propisane pravilnikom iz stavka 5. ovog članka,
5. uvjete propisane člankom 35. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(3) Vrijednosni papiri izdavatelja sa sjedištem u Republici Hrvatskoj mogu biti
uvršteni na redovito tržište samo ako su u nematerijaliziranom obliku.
(4) Na redovito tržište mogu se uvrstiti samo oni izvedeni instrumenti, kreirani
na način koji omogućuje korektno formiranje cijene, kao i postojanje učinkovite
namire.
(5) Agencija će pravilnikom detaljnije propisati značajke financijskih
instrumenata koje se uzimaju u obzir pri procjeni zadovoljavaju li isti uvjete
za uvrštenje na redovito tržište.
(6) Udjeli u subjektima za zajednička ulaganja koji se uvrštavaju na redovito
tržište moraju, pored uvjeta propisanih ovim člankom, udovoljavati i uvjetima
propisanim odredbama članka 36. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(7) Izvedenice koji se uvrštavaju na redovito tržište moraju, pored uvjeta
propisanih ovim člankom, udovoljavati i uvjetima propisanim odredbama članka 37.
Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
Članak 310.
(1) Za trgovanje financijskim instrumentima na redovitom tržištu potrebno je
odobrenje burze.
(2) Zahtjev za uvrštenje u redovito tržište može podnijeti izdavatelj ili osoba
koju izdavatelj ovlasti.
(3) Burza će izdati odobrenje za uvrštenje ako su ispunjeni uvjeti:
1. iz članka 309. ovog Zakona,
2. iz pravilnika donesenog u skladu sa člankom 309. stavku 5. ovog Zakona,
3. propisani odredbama Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006.
(4) Burza će odbiti zahtjev za uvrštenje financijskog instrumenta na redovito
tržište ako:
1. nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2. i/ili 3. ovog članka,
2. prema podacima kojima raspolaže proizlazi da bi uvrštenje bilo štetno po
interese ulagatelja.
ODLUČIVANJE O UVRŠTENJU NA REDOVITO TRŽIŠTE
Članak 311.
(1) Na odlučivanje burze o uvrštenju financijskih instrumenata na redovito
tržište, na odgovarajući način primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom
postupku, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno. Odluku o uvrštenju
financijskih instrumenata na redovito tržište donosi uprava burze.
(2) Burza je dužna svojim pravilima propisati kada će se zahtjev iz stavka 1.
ovog članka smatrati urednim.
(3) Odluka iz stavka 1. ovog članka je konačna i protiv iste podnositelj
zahtjeva može pokrenuti upravni spor.
(4) Burza je dužna obavijestiti Agenciju o svakom zaprimljenom zahtjevu za
uvrštenje financijskih instrumenata, kao i o svojoj odluci u svezi uvrštenja ili
odbijanja zahtjeva za uvrštenje.
(5) Burza je dužna na svojoj internetskoj stranici objaviti sve podatke o
uvrštenju financijskih instrumenata na uređeno tržište kojim upravlja.
UVRŠTENJE VRIJEDNOSNIH PAPIRA BEZ SUGLASNOSTI IZDAVATELJA
Članak 312.
(1) Iznimno od odredbi članka 310. stavka 2. ovog Zakona, prenosivi vrijednosni
papiri mogu biti uvršteni u trgovanje na redovitom tržištu i bez suglasnosti
izdavatelja ako su već uvršteni na jednom od sljedećih uređenih tržišta:
1. na drugom uređenom tržištu u Republici Hrvatskoj,
2. na uređenom tržištu države članice,
3. na burzi treće države, ako su zakonske odredbe treće države:
– u svezi zahtjeva za uvrštenje vrijednosnih papira, usporedive onima propisanim
ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog Zakona,
– u svezi izrade prospekta izdanja ili prospekta uvrštenja vrijednosnih papira,
usporedive onima propisanim ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog
Zakona,
– ako na toj burzi postoje pretpostavke obveze transparentnosti koje su
usporedive s onima na uređenom tržištu za uvrštene vrijednosne papire,
– ako je zajamčena razmjena informacija u svrhu nadzora trgovanja s nadležnim
tijelima u toj državi.
(2) Kada se vrijednosni papiri uvrste na redovito tržište, u skladu sa stavkom
1. ovog članka, burza je dužna obavijestiti izdavatelja da se njegovim
vrijednosnim papirima trguje na redovitom tržištu kojim burza upravlja.
(3) Kada se vrijednosni papiri uvrste na redovito tržište, u skladu sa stavkom
1. ovog članka, burza je dužna bez odgode izvijestiti Agenciju i javnost o
uvrštenju.
(4) Kada su, u skladu sa stavkom 1. ovog članka vrijednosni papiri uvršteni na
redovito tržište bez suglasnosti izdavatelja, isti nije obvezan objavljivati
propisane informacije prema uređenom tržištu na kojem su njegovi vrijednosni
papiri uvršteni bez njegove suglasnosti.
UVJETI ZA UVRŠTENJE NA SLUŽBENO TRŽIŠTE
Članak 313.
Vrijednosni papiri za koje se traži uvrštenje na službeno tržište moraju, pored
uvjeta propisanih odredbama članaka 309. ovog Zakona, udovoljavati sljedećim
dodatnim uvjetima:
1. dionice i izdavatelji tih dionica, odredbama iz članaka 316. do 319. ovog
Zakona,
2. dužnički vrijednosni papiri i izdavatelji tih papira, odredbama iz članaka
320. do 325. ovog Zakona.
3. potvrde o deponiranim dionicama mogu biti uvrštene samo ako:
– izdavatelj dionica, na osnovi kojih su izdane potvrde o deponiranim dionicama,
zadovoljava uvjete propisane člankom 316. ovog Zakona,
– potvrde zadovoljavaju uvjete propisane člancima 317. i 318. ovog Zakona,
– izdavatelj potvrda o deponiranim dionicama jamči primjerenu zaštitu
ulagatelja.
Članak 314.
(1) Za trgovanje vrijednosnim papirima na službenom tržištu potrebno je
odobrenje burze.
(2) Zahtjev za uvrštenje na službeno tržište može podnijeti izdavatelj ili osoba
koju izdavatelj ovlasti.
(3) Burza će izdati odobrenje za uvrštenje na službeno tržište ako vrijednosni
papiri udovoljavaju uvjetima propisanim odredbama članka 313. ovog Zakona.
(4) Burza će odbiti zahtjev za uvrštenje vrijednosnog papira na službeno tržište
ako predmetni vrijednosni papir i/ili izdavatelj istog ne ispunjava uvjete ili
prema podacima kojima burza raspolaže proizlazi da bi uvrštenje bilo štetno po
interese ulagatelja.
(5) Burza može, isključivo u interesu zaštite ulagatelja, uvrštenje nekog
vrijednosnog papira na službeno tržište uvjetovati bilo kojim primjerenim
posebnim uvjetom.
(6) O uvjetu iz stavka 5. ovog članka, burza će izričito obavijestiti
podnositelja zahtjeva.
(7) Kada se zahtjev za uvrštenje na službeno tržište odnosi na vrijednosne
papire koji su već uvršteni na uređeno tržište neke druge države članice, burza
može odbiti zahtjev ako izdavatelj vrijednosnih papira ne ispunjava svoje obveze
koje proizlaze iz uvrštenja na predmetno uređeno tržište. Rečenica prva ovog
stavka na odgovarajući se način primjenjuje u slučaju kada se zahtjev odnosi na
uvrštenje na redovito tržište.
ODLUČIVANJE O UVRŠTENJU NA SLUŽBENO TRŽIŠTE
Članak 315.
(1) Odluku o uvrštenju vrijednosnih papira na službeno tržište, kao upravni akt,
donosi uprava burze u skladu s odredbama Zakona o općem upravnom postupku, ako
ovim Zakonom nije drukčije određeno, u roku od trideset dana od dana primitka
urednog zahtjeva.
(2) Burza je dužna svojim pravilima propisati kada će se zahtjev iz stavka 1.
ovog članka smatrati urednim.
(3) Odluka iz stavka 1. ovog članka je konačna i protiv iste podnositelj
zahtjeva može pokrenuti upravni spor.
(4) Burza je dužna obavijestiti Agenciju o svakom zaprimljenom zahtjevu za
uvrštenje vrijednosnih papira, kao i o svojoj odluci u svezi uvrštenja ili
odbijanja zahtjeva za uvrštenje.
(5) Burza je dužna na svojoj internetskoj stranici objaviti sve podatke o
uvrštenju vrijednosnih papira na službeno tržište kojim upravlja.
POSEBNE ODREDBE ZA UVRŠTENJE DIONICA
Uvjeti koje moraju ispunjavati izdavatelji za čije je dionice podnesen zahtjev
za uvrštenje na službeno tržište
Članak 316.
(1) Pravni položaj izdavatelja mora biti u skladu s propisima države sjedišta, a
naročito u pogledu osnivanja i poslovanja.
(2) Očekivana tržišna kapitalizacija dionica za čije je uvrštenje podnesen
zahtjev mora iznositi najmanje 8.000.000 kuna.
(3) Ako se očekivana tržišna kapitalizacija iz stavka 2. ovog članka ne može
procijeniti, kapital i rezerve društva, uključujući dobit ili gubitak
financijske godine koja prethodi podnošenju zahtjeva, moraju iznositi najmanje
8.000.000 kuna.
(4) Burza može odobriti uvrštenje na službeno tržište i bez ispunjavanja uvjeta
iz stavka 2. i 3. ovog članka, ako smatra da će postojati odgovarajuće tržište
za navedene dionice.
(5) Uvjeti propisani stavkom 1. i 2. ovog članka neće se primjenjivati pri
uvrštenju na službeno tržište novog bloka dionica istog roda, kao i one koje su
već uvrštene.
(6) Izdavatelj mora imati objavljene ili podnesene godišnje financijske
izvještaje u skladu sa zakonodavstvom države sjedišta izdavatelja za tri
poslovne godine koje prethode podnošenju zahtjeva za uvrštenje na službeno
tržište.
(7) Iznimno, burza je ovlaštena odobriti uvrštenje dionica izdavatelja koji ne
ispunjavaju uvjete iz stavka 6. ovog članka, ako burza smatra da ulagatelji
imaju podatke potrebne za procjenu izdavatelja i dionica za koje se traži
uvrštenje na službeno tržište te ako je to ili u interesu izdavatelja ili u
interesu ulagatelja.
Uvjeti koje moraju ispunjavati dionice za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje
na službeno tržište
Članak 317.
(1) Ako uvrštenju na službeno tržište prethodi javna ponuda, prvo uvrštenje na
službeno tržište, može se izvršiti tek protekom razdoblja upisa i uplate u
javnoj ponudi.
(2) Prije uvrštenja dionica na službeno tržište dostatan broj dionica mora biti
distribuiran javnosti.
(3) Ako se dionice distribuiraju javnosti putem uređenog tržišta, uvrštenje na
službeno tržište može se odobriti i bez ispunjavanja uvjeta iz stavka 2. ovog
članka, samo ako burza smatra da će dostatan broj dionica biti distribuiran
putem uređenog tržišta u kratkom vremenskom razdoblju.
(4) Kada se zahtjev za uvrštenje na službeno tržište podnosi za novi blok
dionica istog roda, procjena burze iz stavka 3. ovog članka u svezi dostatnog
broja dionica distribuiranog javnosti, može se odnositi na sve izdane dionice, a
ne samo na navedeni novi blok.
(5) Burza može odobriti zahtjev za uvrštenje na službeno tržište dionica onih
izdavatelja čije su dionice već uvrštene na službeno tržište u trećoj državi,
ako je dostatan broj dionica distribuiran javnosti u trećoj državi ili državi u
kojoj su navedene dionice uvrštene na službeno tržište.
(6) U smislu ove Glave Zakona smatra se da je dostatan broj dionica distribuiran
javnosti ako:
1. se najmanje 25% roda dionica za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje nalaze
se u rukama javnosti,
2. obzirom na velik broj dionica istog roda i postotak distribucije javnosti,
tržište može uredno funkcionirati i ako je manji postotak dionica u rukama
javnosti.
(7) Burza će svojim pravilima propisati koje se dionice ne smatraju dionicama
distribuiranima javnosti.
(8) Zahtjev za uvrštenje na službeno tržište mora se odnositi na sve već izdane
dionice istoga roda.
(9) Iznimno od stavka 8. ovog članka, zahtjev za uvrštenje ne mora se odnositi
na dionice koje:
1. pripadaju paketima koji služe za održavanje kontrole nad društvom, ili
2. na temelju ugovora nisu prenosive u određenom vremenskom razdoblju, pod
uvjetom da je javnost obaviještena o okolnostima iz točke 1. i 2. ovog stavka te
da interesi vlasnika dionica za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje neće biti
oštećeni.
Članak 318.
(1) Za uvrštenje na službeno tržište dionica u materijaliziranom obliku
izdavatelja sa sjedištem u drugoj državi članici potrebno je da njihov
materijalizirani oblik bude u skladu sa standardima propisanima u toj drugoj
državi članici.
(2) Ako materijalizirani oblik nije u skladu s propisima Republike Hrvatske,
burza objavljuje tu činjenicu javnosti.
(3) Za uvrštenje na službeno tržište dionica u materijaliziranom obliku
izdavatelja sa sjedištem u trećoj državi, materijalizirani oblik dionica mora
osigurati dostatnu zaštitu ulagatelja.
Posebne odredbe u svezi izdavatelja iz treće države
Članak 319.
Dionice izdavatelja sa sjedištem u trećoj državi, a koje nisu uvrštene niti u
državi sjedišta niti u državi u kojoj se drži većina dionica, mogu se uvrstiti
na službeno tržište samo ako burza smatra da razlozi neuvrštenja u državi
sjedišta ili u državi u kojoj se drži većina dionica nisu vezani uz zaštitu
ulagatelja.
Posebne odredbe za uvrštenje dužničkih vrijednosnih papira
Članak 320.
(1) Dužnički vrijednosni papiri za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje na
službeno tržište moraju oblikom i sadržajem biti u skladu s propisima koji se na
njih odnose i slobodno prenosivi.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka burza može slobodno prenosivima smatrati i
dužničke vrijednosne papire koji nisu u potpunosti uplaćeni ako postoje
mehanizmi koji osiguravaju da prenosivost takvih dužničkih vrijednosnih papira
nije ograničena i ako je omogućeno transparentno i uredno trgovanje navođenjem
odgovarajućih podataka javnosti.
(3) Ako uvrštenju na službeno tržište prethodi javna ponuda, prvo uvrštenje na
službeno tržište može se izvršiti tek protekom razdoblja upisa i uplate u javnoj
ponudi.
(4) Odredbe stavka 3. ovog članka neće se primjenjivati u slučaju ponavljajućih
izdanja dužničkih vrijednosnih papira kod kojih nije utvrđen datum završetka
razdoblja upisa tih vrijednosnih papira.
(5) Zahtjev za uvrštenje na službeno tržište mora se odnositi na sve jednako
rangirane dužničke vrijednosne papire.
Članak 321.
(1) Za uvrštenje na službeno tržište dužničkih vrijednosnih papira u
materijaliziranom obliku izdavatelja iz druge države članice, potrebno je da
njihov materijalizirani oblik bude u skladu sa standardima propisanima u toj
drugoj državi članici.
(2) Ako materijalizirani oblik nije u skladu s propisima Republike Hrvatske,
burza objavljuje tu činjenicu javnosti.
(3) Materijalizirani oblik dužničkih vrijednosnih papira izdanih u jednoj državi
članici mora odgovarati standardima koji su na snazi u toj državi članici.
(4) Materijalizirani oblik dužničkih vrijednosnih papira izdavatelja iz treće
države, mora osigurati dostatnu zaštitu ulagatelja.
Ostali uvjeti
Članak 322.
(1) Nominalni iznos izdanja za dužničke vrijednosne papire za koji je podnesen
zahtjev za uvrštenje na službeno tržište ne može biti manji od 1.500.000 kuna.
(2) Odredba iz stavka 1. ovog članka ne primjenjuje se u slučaju ponavljajućih
izdanja dužničkih vrijednosnih papira za koje nominalni iznos izdanja nije
unaprijed utvrđen.
Članak 323.
(1) Zamjenjivi dužnički vrijednosni papiri i dužnički vrijednosni papiri s
varantima mogu se uvrstiti na službeno tržište samo ako:
1. se odnose na dionice koje su već uvrštene na isto uređeno tržište, ili
2. se odnose na dionice koje su već uvrštene na neko drugo uređeno tržište, ili
3. se uvrštavaju istodobno s dionicama na koje se odnose.
(2) Burza može odobriti uvrštenje na službeno tržište dužničkih vrijednosnih
papira iz stavka 1. ovog članka, samo ako smatra da su njihovim imateljima na
raspolaganju svi podaci koji su im potrebni za procjenu vrijednosti dionica na
koje se navedeni dužnički vrijednosni papiri odnose.
Posebne odredbe za uvrštenje dužničkih vrijednosnih papira koje izdaje država,
regionalne ili lokalne vlasti ili međunarodna javna tijela
Članak 324.
(1) Kada uvrštenju na službeno tržište prethodi javna ponuda, prvo uvrštenje na
službeno tržište može se izvršiti tek protekom razdoblja upisa i uplate u javnoj
ponudi.
(2) Odredbe stavka 1. ovog članka ne odnose na upise kod kojih nije utvrđen
datum završetka razdoblja upisa tih vrijednosnih papira.
(3) Zahtjev za uvrštenje na službeno tržište mora se odnositi na sve vrijednosne
papire istog ranga.
Članak 325.
(1) Za uvrštenje na službeno tržište dužničkih vrijednosnih papira, koje je
izdala država članica ili njezina regionalna ili lokalna tijela u
materijaliziranom obliku, potrebno je da njihov materijalizirani oblik bude u
skladu sa standardima propisanim u toj državi članici.
(2) Ako materijalizirani oblik vrijednosnih papira nije u skladu s propisima
Republike Hrvatske, burza objavljuje tu činjenicu javnosti.
(3) Materijalizirani oblik dužničkih vrijednosnih papira koje je izdala treća
država ili njezina regionalna ili lokalna tijela ili javna međunarodna tijela
mora osigurati dostatnu zaštitu ulagatelja.
Obveze izdavatelja čiji su vrijednosni papiri uvršteni na službeno tržište
Članak 326.
Prilikom nove javne ponude dionica koje su istoga roda kao i dionice već
uvrštene na službeno tržište izdavatelj je dužan, osim za dionice za koje
postoji iznimka od obveze uvrštenja iz članka 317. stavka 9., podnijeti zahtjev
za njihovo uvrštenje na službeno tržište, najkasnije u roku od godine dana nakon
njihovog izdavanja ili kad postanu slobodno prenosive.
Obveze izdavatelja čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno tržište
Članak 327.
(1) Izdavatelj čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno tržište, dužan je
burzi dostaviti sve podatke koje burza smatra primjerenima za zaštitu ulagatelja
i osiguranje nesmetanog funkcioniranja tržišta.
(2) Ako zaštita ulagatelja ili nesmetano funkcioniranje tržišta to zahtijevaju,
burza može od izdavatelja zahtijevati objavu podataka iz stavka 1. ovog članka,
pri čemu će odrediti oblik i rokove za objavu istih.
(3) Ako izdavatelj ne objavi podatke u skladu sa stavkom 2. ovog članka, burza
će objaviti navedene podatke, nakon što o istima primi očitovanje izdavatelja.
(4) Burza će objaviti podatak da izdavatelj ne ispunjava svoje obveze koje
proizlaze iz uvrštenja na uređeno tržište u skladu s odredbama članaka 280. do
341. ovog Zakona.
Članak 328.
(1) Burza je dužna propisati i primjenjivati jasna i transparentna pravila u
svezi uvrštenja financijskih instrumenata na uređeno tržište kojim upravlja.
(2) Pravila iz stavka 1. ovog članka osiguravaju da se na uređeno tržište mogu
uvrstiti samo financijski instrumenti kojima se može trgovati fer, uredno i
djelotvorno, a prenosivi vrijednosni papiri mogu se uvrstiti samo ako su
slobodno prenosivi.
(3) U slučaju izvedenica, pravila iz stavka 1. ovog članka, moraju posebice
osigurati da se u trgovanje mogu uvrstiti samo oni izvedeni financijski
instrumenti kreirani na način koji omogućuje korektno formiranje cijene, kao i
postojanje učinkovite namire.
Obveze burze u svezi uvrštenih financijskih instrumenata
Članak 329.
(1) Burza je dužna redovito provjeravati udovoljavaju li financijski instrumenti
uvršteni na uređeno tržište kojim upravlja, uvjetima za uvrštenje propisanim
ovim Zakonom, pravilnicima donesenim na temelju ovog Zakona i aktima burze iz
članka 294. ovog Zakona.
(2) Burza je dužna propisati i primjenjivati učinkovite postupke za provjeru
zadovoljavaju li izdavatelji prenosivih vrijednosnih papira koji su uvršteni na
uređeno tržište kojim upravlja, odredbe propisne ovim Zakonom i propisima
donesenim na temelju ovog Zakona u svezi informacija koje se obvezno objavljuju
u skladu s odredbama ovog Zakona.
(3) Burza je dužna propisati mjere i postupke kojima se njezinim članovima
omogućavaju pristup podacima i informacijama koji su javno objavljeni u skladu s
ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog Zakona.
(4) Agencija može pravilnikom propisati postupke koje je burza, u skladu sa
stavkom 2. ovog članka, dužna propisati i primjenjivati pri procjeni zadovoljava
li izdavatelj prenosivih vrijednosnih papira uvrštenih na uređeno tržište kojim
upravlja, odredbe propisane ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog
Zakona u svezi informacija koje su izdavatelji obvezni objavljivati, kao i mjere
i postupke koje je burza, u skladu sa stavkom 3. ovog članka dužna propisati u
svrhu omogućavanja pristupa svojih članova podacima i informacijama koji su
javno objavljeni u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog
Zakona.
Privremena obustava i isključenje financijskih instrumenata iz trgovanja
Članak 330.
(1) Burza je dužna bez odgode privremeno obustaviti trgovanje ili isključiti iz
trgovanja financijski instrument na temelju rješenja Agencije iz članka 341.
stavka 4. ovog Zakona.
(2) Burza je dužna donijeti odluku o privremenoj obustavi trgovanja ili
isključenju iz trgovanja financijskog instrumenta, kada to zahtijeva zaštita
ulagatelja ili taj financijski instrument više ne udovoljava pravilima burze.
(3) Burza neće privremeno obustaviti trgovanje ili isključiti iz trgovanja
financijski instrument, u skladu sa stavkom 2. ovog članka, ako postoji
vjerojatnost da bi takva obustava ili isključenje mogli uzrokovati znatnu štetu
interesima ulagatelja ili urednom funkcioniranju tržišta, o čemu je burza dužna
bez odgode izvijestiti Agenciju.
(4) O donošenju odluke iz stavka 2. ovog članka, burza je dužna bez odgode
izvijestiti Agenciju i javnost.
Odlučivanje burze o privremenoj obustavi ili isključenju iz trgovanja
Članak 331.
(1) Na odlučivanje burze o privremenoj obustavi ili isključenju iz trgovanja s
uređenog tržišta financijskog instrumenta, na odgovarajući način primjenjuju se
odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom nije drugačije
određeno. Odluku o privremenoj obustavi ili isključenju iz trgovanja s uređenog
tržišta financijskog instrumenta donosi uprava burze.
(2) Odluka iz stavka 1. ovog članka je konačna i protiv iste se može pokrenuti
upravni spor.
(3) Burza je dužna obavijestiti Agenciju o svakoj odluci iz stavka 1. ovog
članka te istu objaviti na svojoj internetskoj stranici.
Odluka o povlačenju vrijednosnih papira s uvrštenja na uređenom tržištu
Članak 332.
(1) Glavna skupština društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, čiji su
vrijednosni papiri uvršteni na uređenom tržištu u Republici Hrvatskoj ili drugoj
državi članici, može donijeti odluku o povlačenju dionica ili drugih vlasničkih
vrijednosnih papira s uvrštenja na uređenom tržištu.
(2) Odluka iz stavka 1. ovog članka donosi se glasovima koji predstavljaju
najmanje tri četvrtine temeljnog kapitala, zastupljenog na glavnoj skupštini pri
donošenju odluke. Statutom se može odrediti i veća većina za donošenje ovakve
odluke.
(3) Objava prijedloga odluke o povlačenju s uvrštenja na uređenom tržištu, kao
predmeta dnevnog reda glavne skupštine, valjana je samo kad uključuje i
neopozivu izjavu društva kojom se društvo obvezuje od svih dioničara koji
glasuju protiv takve odluke, otkupiti njihove dionice uz pravičnu naknadu.
(4) Odluka o povlačenju s uvrštenja na uređenom tržištu sadrži podatke o tvrtki,
sjedištu, vrijednosnom papiru te druge podatke nužne za provedbu te odluke.
(5) Svaki dioničar društva koji je glasovao protiv odluke o povlačenju s
uvrštenja na uređenom tržištu, može zahtijevati od društva da društvo preuzme
njegove dionice, uz pravičnu naknadu. Ovo pravo ima i dioničar koji nije
sudjelovao u radu odnosne glavne skupštine zbog toga što je glavna skupština
sazvana nepravilno ili nepravovremeno.
(6) Odluku o povlačenju vrijednosnih papira s uvrštenja na uređenom tržištu nije
moguće pobijati zbog toga što novčana naknada za dionice nije pravična. Zahtjev
dioničara zastarijeva u roku od dva mjeseca od dana upisa odluke o povlačenju s
uvrštenja na uređenom tržištu u sudski registar.
(7) Odluka o povlačenju s uvrštenja na uređenom tržištu upisuje se u sudski
registar i počinje djelovati:
1. ako je odluka donesena većinom većom od devet desetina potrebnih glasova,
danom upisa odluke u sudski registar, izuzev ako je odlukom određeno da počinje
djelovati tek protekom određenog roka od upisa odluke u sudski registar,
2. u svim ostalim slučajevima, protekom 6 mjeseci od dana upisa odluke u sudski
registar.
(8) Društvo mora, po upisu odluke o povlačenju s uvrštenja na uređenom tržištu u
sudski registar, izvijestiti uređeno tržište dostavljanjem odluke o povlačenju s
uvrštenja, s kojeg će dionice biti povučene iz uvrštenja sljedeći radni dan
nakon stupanja na snagu odluke.
(9) Pravičnom naknadom iz stavka 5. ovog članka, smatra se prosječna cijena
dionica ostvarena na uređenom tržištu, izračunata kao ponderirani prosjek svih
cijena ostvarenih na uređenom tržištu u zadnja tri mjeseca prije dana objave
poziva na glavnu skupštinu u glasilu društva.
Poglavlje 5.
OBJAVA PODATAKA O TRGOVANJU
Obveza objave podataka o ponudi i potražnji
Članak 333.
(1) Burza je dužna za dionice uvrštene na uređenom tržištu kojim upravlja,
objaviti aktualne ponude za kupnju i prodaju i dubinu tržišta.
(2) Podaci iz stavka 1. ovog članka moraju biti neprekidno javno dostupni
tijekom uobičajenog vremena trgovanja, pod razumnim komercijalnim uvjetima.
(3) Burza je dužna za dionice uvrštene na uređeno tržište kojim upravlja,
objavljivati aktualne ponude na kupnju i prodaju i dubinu tržišta u skladu
člancima 17., 29., 30. i 32. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006, pod razumnim
komercijalnim uvjetima i kontinuirano tijekom uobičajenog vremena trgovanja.
Članak 334.
(1) Agencija može burzu, na njezin zahtjev, osloboditi obveze objavljivanja
podataka iz članka 333. ovog Zakona, ovisno o tržišnom modelu ili vrsti i
veličini naloga, pod uvjetima propisanim pravilnikom iz članka 336. ovog Zakona.
Oslobođenje od obveze objavljivanja posebice se odnosi na transakcije koje
prelaze uobičajenu veličinu tržišta propisanu za pojedine dionice ili razrede
dionica.
(2) Agencija može burzu, na njezin zahtjev, osloboditi obveze objavljivanja
podataka iz članka 333. ovog Zakona, ovisno o tržišnom modelu ili vrsti i
veličini naloga, pod uvjetima propisanim člancima 17. do 20. Uredbe Komisije
(EZ-a) broj 1287/2006. Oslobođenje od obveze objavljivanja podataka iz članka
333. ovog Zakona posebice se odnosi na transakcije koje prelaze uobičajenu
veličinu tržišta, propisanu za pojedine dionice ili razrede dionica.
Obveza objave podataka o izvršenim transakcijama
Članak 335.
(1) Burza je dužna u svezi transakcija s dionicama uvrštenim na uređeno tržište
kojim upravlja, objaviti cijenu, volumen i vrijeme transakcija izvršenih na
trgovinskom sustavu uređenog tržišta kojim upravlja.
(2) Podatke iz stavka 1. ovog članka burza je dužna objaviti što je moguće bliže
stvarnom vremenu izvršenja i pod razumnim komercijalnim uvjetima.
(3) Burza je dužna u svezi transakcija s dionicama uvrštenim na uređeno tržište
kojim upravlja objaviti cijene, volumen i vrijeme izvršenih transakcija, što je
bliže stvarnom vremenu izvršenja i u skladu s odredbama članaka 27., 29., 30. i
32. Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006, pod razumnim komercijalnim uvjetima.
Članak 336.
(1) Agencija može burzi izdati prethodno odobrenje za objavljivanje podataka iz
članka 335. ovog Zakona uz odgodu, ovisno o tipu ili veličini transakcije.
Odobrenje za odgođeno objavljivanje podataka posebice se odnosi na transakcije
koje prelaze uobičajenu veličinu tržišta, propisanu za pojedinu dionicu ili
razrede dionica, u skladu s pravilnikom iz stavka 4. ovog članka.
(2) Ako Agencija u skladu s odredbama stavka 1. ovog članka, odobri burzi
objavljivanje podataka uz odgodu, burza može, ovisno o vrsti ili veličini
transakcije, podatke iz članka 335. ovog članka objaviti uz odgodu. Mogućnost
odgođenog objavljivanja podataka o transakcijama, burza je dužna objaviti
sudionicima tržišta i investicijskoj javnosti.
(3) Agencija može burzi izdati prethodno odobrenje za objavljivanje podataka iz
članka 335. ovog Zakona uz odgodu, ovisno o tipu ili veličini transakcije.
Agencija će izdati odobrenje kada su ispunjeni uvjeti propisani člankom 28.
Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1287/2006. Mogućnost odgođenog objavljivanja
podataka o transakcijama, burza je dužna objaviti sudionicima tržišta i
investicijskoj javnosti.
(4) Agencija će pravilnikom propisati:
1. raspon ponuda na kupnju i prodaju ili ponuda održavatelja tržišta, kao i
dubinu tržišta po tim cijenama, za koje je objava obvezna,
2. veličinu ili vrstu naloga za koje obveza objavljivanja podataka prije
trgovanja iz članka 333. ovog Zakona može biti izuzeta u skladu sa člankom 334.
ovog Zakona,
3. tržišni model za kojeg obveza objavljivanja podataka prije trgovanja iz
članka 333. ovog Zakona može biti izuzeta u skladu sa člankom 334. ovog Zakona,
i posebice primjenjivost obveze na načine trgovanja,
4. sadržaj podataka o trgovanju koje je burza dužna objavljivati,
5. uvjete pod kojima burza može objavljivati podatke o trgovanju s odgodom,
6. kriterije koje je burza dužna uzeti u obzir pri određivanju transakcija koje
je moguće objaviti uz odgodu obzirom na veličinu transakcije ili vrstu dionice
kojom se trguje.
Članak 337.
(1) Burza može omogućiti pristup sustavu koji koristi za objavu podataka u
skladu sa člancima 333. i 335. ovog Zakona i investicijskim društvima koja su
obvezna objavljivati podatke u skladu sa člancima 102. i 114. ovog Zakona.
(2) Kada burza omogući pristup sustavu za objavu podataka investicijskim
društvima, u skladu sa stavkom 1. ovog članka, dužna je to učiniti prema
jednoznačnim pravilima i pod razumnim komercijalnim uvjetima.
Članak 338.
Burza može neovisno o odredbama članaka 333. i 335. ovog Zakona, u realnom
vremenu ili uz odgodu objavljivati podatke o ponudi i potražnji i/ili o
transakcijama izvršenim s ostalim financijskim instrumentima na uređenom tržištu
kojim upravlja, ako je to u interesu ulagatelja i kada je primjereno vrsti
trgovanja na uređenom tržištu.
Poglavlje 6.
NADZOR NAD BURZOM I TRGOVANJEM NA UREĐENOM TRŽIŠTU
Nadzor nad burzom
Članak 339.
(1) Agencija je nadležna za nadzor nad burzom.
(2) U smislu ovog Zakona, nadzor iz stavka 1. ovog članka, predstavlja provjeru
posluje li burza u skladu s ovim Zakonom, propisima donesenim na temelju ovog
Zakona i vlastitim aktima.
(3) Agencija nadzor nad burzom obavlja:
1. praćenjem, prikupljanjem i provjerom objavljenih podataka i obavijesti,
2. praćenjem, prikupljanjem i provjerom izvještaja koje su sudionici na tržištu
u skladu s ovim Zakonom ili drugim propisima dužni u propisanim rokovima
dostaviti Agenciji,
3. praćenjem, prikupljanjem i provjerom izvještaja, obavijesti i podataka
pribavljenih na zahtjev Agencije, kao i podataka i saznanja iz drugih izvora,
4. pregledom poslovanja burze i osoba iz stavka 6. ovog članka.
(4) Agencija može burzi kao nadzornu mjeru:
1. izreći javnu opomenu,
2. naložiti otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti ili izmjenu,
dopunu ili suspenziju primjene odredbi općih ili pojedinačnih akata, odnosno
naložiti izradu novih općih i pojedinačnih akata,
3. oduzeti odobrenje za rad.
(5) Agencija je ovlaštena zahtijevati izvještaje i podatke te obaviti kontrolu
poslovnih knjiga i poslovne dokumentacije, kada je to potrebno za provođenje
nadzora iz stavka 1. ovog članka, od sljedećih osoba:
1. osobe koja je s burzom u odnosu uske povezanosti,
2. osobe na koju je burza prenijela značajne poslovne procese,
3. vlasnika kvalificiranog udjela burze.
(6) Kada Agencija utvrdi da tržišni operater iz države članice, koji je omogućio
udaljeni pristup u Republici Hrvatskoj, krši odredbe ovog Zakona ili propise
države članice sjedišta, donesene radi implementacije Direktive 2004/39/EC u
nacionalno zakonodavstvo, dužna je o tome obavijestiti nadležno tijelo države
članice sjedišta tog tržišnog operatera uređenog tržišta.
(7) Ako tržišni operater s udaljenim pristupom u Republici Hrvatskoj nastavi
djelovati tako da su očito ugroženi interesi ulagatelja u Republici Hrvatskoj
ili uredno trgovanje na uređenom tržištu, Agencija može tom operateru, uz
prethodnu obavijest nadležnom tijelu države članice, izreći mjere potrebne za
zaštitu interesa ulagatelja i uredno funkcioniranja tržišta, uključujući i
zabranu omogućavanja udaljenog pristupa.
(8) Agencija će o mjeri iz stavka 7. ovog članka, bez odgode obavijestiti
Europsku komisiju.
Oduzimanje odobrenja za rad
Članak 340.
Agencija može burzi oduzeti odobrenje za rad ako:
1. prestane ispunjavati uvjete pod kojima je odobrenje izdano,
2. teško i sustavno krši odredbe ovog dijela Zakona i pravilnika donesenih na
temelju istih,
3. je odobrenje izdano na temelju neistinitih podataka.
Nadzor nad trgovanjem na uređenom tržištu
Članak 341.
(1) Agencija je nadležna za nadzor nad trgovanjem na uređenom tržištu.
(2) Agencija nadzor nad trgovanjem na uređenom tržištu obavlja u svrhu
osiguravanja urednog i pravilnog trgovanja na istom te s ciljem da utvrdi
postoje li na uređenom tržištu od strane sudionika tržišta djelovanja koja
predstavljaju zlouporabu.
(3) Agencija nadzor iz ovog članaka obavlja:
1. praćenjem trgovanja na uređenom tržištu,
2. praćenjem, prikupljanjem i provjerom objavljenih podataka i obavijesti,
3. praćenjem, prikupljanjem i provjerom izvještaja koje su sudionici na tržištu
u skladu s ovim Zakonom ili drugim propisima dužni dostavljati Agenciji,
4. praćenjem, prikupljanjem i provjerom dokumentacije, obavijesti i podataka
dobivenih na poseban zahtjev Agencije, kao i podataka i saznanja iz drugih
izvora,
5. pregledom poslovanja burze i nadzorom nad trgovanjem članova burze,
6. izricanjem nadzornih mjera subjektima nadzora u skladu s ovim Zakonom.
(4) Uz nadzorne mjere propisane ovim Zakonom, koje je Agencija ovlaštena izreći
sudionicima na tržištu, Agencija može rješenjem privremeno obustaviti trgovanje
financijskim instrumentom ili financijski instrument isključiti iz trgovanja na
uređenom tržištu ako je to potrebno u svrhu zaštite ulagatelja ili osiguravanja
redovitog i pravilnog trgovanja na uređenom tržištu.
(5) Privremena obustava iz stavka 4. ovog članka prestaje protekom roka
navedenog u rješenju iz stavka 4. ovog članka ili dostavom dokaza iz kojih će
Agencija utvrditi prestanak uvjeta zbog kojih je mjera obustave izrečena.
(6) Agencija će bez odgode javno objaviti odluku o privremenoj obustavi ili
isključenju financijskog instrumenta iz trgovanja.
(7) Kada se financijskim instrumentom iz stavka 4. ovog članka trguje na
uređenom tržištu u državi članici, Agencija je dužna o odluci o obustavi
trgovanja ili isključenju financijskog instrumenta obavijestiti nadležno tijelo
te države članice.
(8) Kada se financijskim instrumentom trguje na uređenom tržištu druge države
članice, Agencija je obvezna nadzorne mjere iz stavka 4. ovog članka izreći ako
je istu nadzornu mjeru izreklo nadležno tijelo druge države članice, osim ako bi
takva mjera prouzročila štetu za interese ulagatelja ili uredno funkcioniranje
uređenog tržišta.
(9) Odredbe stavaka 1. do 8. ovog članka na odgovarajući način primjenjuju se i
na nadzor nad trgovanjem na MTP-u.
DIO TREĆI
Ponuda vrijednosnih papira javnosti i objavljivanje propisanih informacija
GLAVA I.
Prospekt
Članak 342.
(1) Odredbe ove Glave ne primjenjuju se na:
1. udjele u subjektima za zajednička ulaganja koji nisu zatvorenog tipa,
2. dužničke vrijednosne papire čiji izdavatelj je:
a) Republika Hrvatska ili tijelo lokalne uprave i samouprave,
b) Hrvatska narodna banka, Hrvatska banka za obnovu i razvoj i Hrvatski fond za
privatizaciju,
c) država članica ili tijelo regionalne ili lokalne uprave država članica,
d) međunarodne organizacije čiji članovi su jedna ili više država članica,
e) Europska središnja banka i središnje nacionalne banke država članica.
3. dionice koje predstavljaju udjele u kapitalu središnjih banaka država
članica,
4. vrijednosne papire kod kojih ispunjenje obveze iz vrijednosnog papira
bezuvjetno i neopozivo jamči država članica ili tijelo lokalne ili regionalne
uprave države članice,
5. dužničke vrijednosne papire koje stalno ili ponavljajući izdaju kreditne
institucije, pod uvjetom da ovi vrijednosni papiri:
– nisu zamjenjivi vrijednosni papiri ili podređeni vrijednosni papiri,
– nisu vrijednosni papiri koji imatelju daju pravo upisa ili stjecanja drugih
vrijednosnih papira i nisu povezani s izvedenim financijskim instrumentima,
– predstavljaju potvrde o primitku novčanih sredstava kao depozita koji se u
određenom roku mora vratiti na zahtjev uplatitelja novčanih sredstava,
– sadrže tražbinu imatelja koja je pokrivena jamstvom za depozite u skladu s
Direktivom broj 94/19/EZ o programima osiguranja depozita,
6. vrijednosne papire koji su predmet javne ponude, a ukupni iznos naknade u
ponudi je manji od 2.500.000 eura, pri čemu se ovaj iznos računa kroz razdoblje
od 12 mjeseci,
7. dužničke vrijednosne papire koje stalno ili ponavljajuće izdaju kreditne
institucije, pri čemu je ukupna naknada u javnoj ponudi ovih vrijednosnih papira
manja od 50.000.000 eura pri čemu se ovaj iznos računa kroz razdoblje od
dvanaest mjeseci, a pod uvjetom da ovi vrijednosni papiri:
– nisu zamjenjivi vrijednosni papiri ili podređeni vrijednosni papiri,
– nisu vrijednosni papiri koji imatelju daju pravo upisa ili stjecanja drugih
vrijednosnih papira i nisu povezani s izvedenim financijskim instrumentima.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, u slučajevima iz stavka 1. točke 2., 4.,
6. i 7, izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj zahtjeva za uvrštenje na uređeno
tržište ima pravo, po vlastitom izboru, izraditi prospekt u skladu s odredbama
ove Glave Zakona.
Definicije
Članak 343.
U smislu odredbi ove Glave pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:
1. vrijednosni papiri su sve vrste prenosivih vrijednosnih papira, izuzev
instrumenata trgovanja na tržištu novca koji imaju rok dospijeća kraći od 12
mjeseci,
2. prenosivi vrijednosni papiri su oni vrijednosni papiri koji su prenosivi na
tržištu kapitala, a posebice:
a) dionice ili drugi vrijednosni papiri istog značaja koji predstavljaju udio u
kapitalu ili članskim pravima u društvu, kao i potvrde o deponiranim dionicama,
b) obveznice i ostali oblici sekuritiziranih dugova, uključujući i potvrdu o
depozitu u svezi s tim vrijednosnim papirima,
c) svaki drugi vrijednosni papir koji imatelju daje pravo da:
– jednostranom izjavom volje stekne ili otpusti prenosivi vrijednosni papir, ili
– zahtijeva plaćanje u novcu, čija se visina utvrđuje obzirom na vrijednost
prenosivih vrijednosnih papira, valutnog tečaja, kamatnih stopa ili prinosa,
robe, ili obzirom na neki drugi indeks ili čimbenik,
3. vlasnički vrijednosni papiri su:
a) dionice,
b) drugi, s dionicama izjednačeni vrijednosni papiri koji predstavljaju udjel u
kapitalu ili članskim pravima pravne osobe,
c) drugi prenosivi vrijednosni papiri koji imatelju daju pravo da jednostranim
očitovanjem volje stekne vrijednosni papir iz podtočke a) i b) (nadalje: Osnovni
vrijednosni papir), a čiji izdavatelj je ujedno i izdavatelj Osnovnog
vrijednosnog papira ili osoba koja pripada istoj grupi kao i izdavatelj,
4. dužnički vrijednosni papiri su svi vrijednosni papiri koji nisu vlasnički
vrijednosni papiri,
5. ponuda vrijednosnih papira javnosti ili javna ponuda je svaka obavijest dana
u bilo kojem obliku i uporabom bilo kojeg sredstva, koja sadrži dovoljno
informacija o uvjetima ponude i o ponuđenim vrijednosnim papirima, da se na
temelju istih ulagatelj može odlučiti na kupnju odnosno upis tih vrijednosnih
papira. U ovu definiciju uključen je i plasman vrijednosnih papira putem
financijskih posrednika
6. kvalificirani ulagatelji su:
a) pravne osobe, koje su dobile odobrenje za rad od odgovarajućeg nadležnog
tijela ili su subjekt nadzora na financijskom tržištu, uključujući:
– kreditne institucije,
– investicijska društva,
– druge nadzirane financijske institucije,
– društva za osiguranje, subjekti za zajednička ulaganja i njihova društva za
upravljanje, mirovinski fondovi i njihova društva za upravljanje,
– osobe koje trguju robom i izvedenicama na robu,
– subjekti koja nemaju odobrenje niti su subjekti nadzora u svezi poslovanja na
financijskom tržištu a čija poslovna svrha je isključivo ulaganje u vrijednosne
papire,
b) Republika Hrvatska i druge države ili nacionalna ili regionalna tijela,
Hrvatska narodna banka i središnje banke drugih država, međunarodne i
nadnacionalne institucije kao što su: Međunarodni monetarni fond, Europska
središnja banka, Europska investicijska banka i druge slične organizacije,
c) pravne osobe koje ne ispunjavaju barem dva kriterija postavljena u točki 7.
ovog članka,
d) fizičke osobe, s prebivalištem u Republici Hrvatskoj, kojima je Agencija na
njihov zahtjev odobrila status kvalificiranog ulagatelja. Fizičkim osobama s
prebivalištem u drugoj državi članici će se, primjenom načela uzajamnosti,
priznati i odobrenje nadležnog tijela druge države članice,
e) mala i srednja poduzeća sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, kojima je na
njihov zahtjev Agencija odobrila status kvalificiranog ulagatelja. Poduzećima sa
sjedištem u drugoj državi članici, primjenom načela uzajamnosti priznat će se i
odobrenje nadležnog tijela druge države članice,
7. mala i srednja poduzeća su društva koja prema njihovim posljednjim godišnjim
financijskim izvještajima ili konsolidiranim financijskim izvještajima
ispunjavaju barem dva od sljedećih uvjeta:
– prosječan broj zaposlenih tijekom poslovne godine ne prelazi 250,
– ukupna aktiva u bilanci ne prelazi 43.000.000 eura
– godišnji neto prihod ne prelazi 50.000.000 eura.
8. izdavatelj je pravna osoba koja izdaje ili namjerava izdati vrijednosne
papire,
9. ponuditelj je pravna ili fizička osoba koja nudi vrijednosne papire javnosti,
10. ponudbeni program je plan koji dopušta ponavljajuće izdavanje dužničkih
vrijednosnih papira, uključujući i varante u bilo kojem obliku, slične vrste ili
roda, kroz određeno vremensko razdoblje,
11. ponavljajuće izdavanje vrijednosnih papira je izdavanje vrijednosnih papira
u tranšama ili u najmanje dva izdavanja vrijednosnih papira iste vrste ili roda
u razdoblju od 12 mjeseci,
12. matična država članica je:
a) za izdavatelje sa sjedištem u državi članici, država članica u kojoj
izdavatelj ima sjedište,
b) za izdanja dužničkih vrijednosnih papira:
– čija pojedinačna nominalna vrijednost iznosi najmanje 1.000 eura, ili
– koji daju pravo na stjecanje prenosivih vrijednosnih papira ili novca kao
posljedicu konverzije ili izvršavanja prava iz tih dužničkih vrijednosnih
papira, pod uvjetom da izdavatelj ovih dužničkih vrijednosnih papira nije ujedno
i izdavatelj odnosnih vrijednosnih papira ili osoba koja pripada istoj grupi,
ona država članica u kojoj izdavatelj ima sjedište ili gdje će vrijednosni
papiri biti ili jesu uvršteni na uređeno tržište ili gdje su ponuđeni javnosti,
po izboru izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje. Ova odredba
se na odgovarajući način primjenjuje i na dužničke vrijednosne papire u drugoj
valuti različitoj od eura kad je pojedinačna nominalna vrijednost dužničkih
vrijednosnih papira približno jednaka 1.000 eura,
c) za sve izdavatelje vrijednosnih papira iz trećih država, na koje se ne
primjenjuje podtočka b), država članica u kojoj će vrijednosni papiri biti prvi
put ponuđeni javnosti ili u kojoj će biti podnesen prvi zahtjev za uvrštenje na
uređeno tržište, po izboru izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži
uvrštenje. U slučaju da su na ovaj način matičnu državu članicu izabrali
ponuditelj ili podnositelj zahtjeva za uvrštenje, izdavatelj ima pravo ponovno
izabrati matičnu državu članicu između navedenih država članica,
13. država članica domaćin je država članica u kojoj je upućena javna ponuda ili
podnesen zahtjev za uvrštenje na uređeno tržište, u slučaju da je ova različita
od matične države članice,
14. odobrenje je pozitivna odluka nadležnog tijela o potpunosti prospekta,
uključujući i razumljivost i dosljednost istog,
15. osnovni prospekt je prospekt koji sadrži sve relevantne informacije, u
skladu s odredbama članka 358. ovog Zakona, koje se odnose na izdavatelja ili
vrijednosne papire koji će biti ponuđeni javnosti ili uvršteni radi trgovanja na
uređenom tržištu, te po izboru izdavatelja i konačne uvjete ponude,
16. jamac je osoba koja jamči za obveze izdavatelja po vrijednosnom papiru,
17. uvrštenje na uređeno tržište je uvrštenje vrijednosnih papira radi trgovanja
na uređenom tržištu,
18. subjekt za zajednička ulaganja koji nije zatvorenog tipa je subjekt za
zajednička ulaganja koji nije zatvorenog tipa definiran odredbama članka 400.
stavka 2. ovog Zakona,
19. udjeli u subjektu za zajednička ulaganja su udjeli u subjektu za zajednička
ulaganja definirani odredbom članka 400. stavka 3. ovog Zakona.
Članak 344.
Fizička osoba ispunjava uvjete za priznavanje statusa kvalificiranog ulagatelja
kad ispunjava najmanje dva navedena kriterija:
1. obavila je više poslova značajne vrijednosti na tržištu vrijednosnih papira,
s prosječnom učestalošću od najmanje deset poslova po tromjesečju, u zadnjoj
godini,
2. vrijednost njezinog portfelja prelazi 500.000 eura,
3. najmanje godinu dana je radila ili radi u financijskom sektoru, i to na
radnom mjestu koje zahtjeva posebno znanje u svezi s ulaganjem u vrijednosne
papire.
Članak 345.
(1) Agencija će pravnoj osobi, na njezin zahtjev, odobriti status kvalificiranog
ulagatelja i upis u registar kvalificiranih ulagatelja ako utvrdi da ista
ispunjava najmanje dva od uvjeta propisanih člankom 343. stavkom 1. točkom 7.
ovog Zakona.
(2) Agencija će fizičkoj osobi, na njezin zahtjev, odobriti status
kvalificiranog ulagatelja i upis u registar kvalificiranih ulagatelja ako utvrdi
da ista ispunjava najmanje dva od uvjeta iz članka 344. stavka 1. ovog Zakona.
Registar kvalificiranih ulagatelja
Članak 346.
(1) Agencija vodi registar kvalificiranih ulagatelja u Republici Hrvatskoj.
(2) Agencija provjerava ispunjavaju li pravne i fizičke osobe uvjete za
priznavanje statusa kvalificiranog ulagatelja i upis u registar kvalificiranih
ulagatelja, te donosi odluku o upisu u registar kvalificiranih ulagatelja, kao i
odluku o brisanju iz registra kvalificiranih ulagatelja.
(3) U registar kvalificiranih ulagatelja upisuju se:
1. mala i srednja poduzeća sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, kojima je priznat
status kvalificiranog ulagatelja,
2. fizičke osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj, kojima je priznat status
kvalificiranog ulagatelja.
(4) Mala i srednja poduzeća koja ispunjavaju uvjete određene ovim Zakonom, te
fizičke osobe koje ispunjavaju uvjete određene ovim Zakonom, stječu status
kvalificiranog ulagatelja upisom u registar kvalificiranih ulagatelja.
(5) Registar kvalificiranih ulagatelja mora sadržavati podatke kojima se
nedvojbeno može identificirati osoba, a najmanje ime i prezime fizičke osobe,
odnosno tvrtku i sjedište pravne osobe.
(6) Osoba upisana u registar kvalificiranih ulagatelja može zahtijevati od
Agencije bezuvjetno brisanje iz registra kvalificiranih ulagatelja.
Članak 347.
(1) Agencija na zahtjev osobe upisane u registar kvalificiranih ulagatelja
izdaje pisanu potvrdu tog statusa.
(2) Agencija će svakom izdavatelju omogućiti pristup podacima o osobama
upisanima u registar kvalificiranih ulagatelja, te će na zahtjev izdavatelja
izdati i potvrdu o ovom statusu za osobe upisane u registar kvalificiranih
ulagatelja.
(3) Agencija će donijeti pravilnik kojim će detaljno urediti način vođenja
registra kvalificiranih ulagatelja.
Upis i uplata vrijednosnih papira putem uređenog tržišta
Članak 348.
(1) Ako se upis vrijednosnih papira u javnoj ponudi obavlja putem uređenog
tržišta, taj upis mora biti izvršen putem osoba koje su u skladu s odredbama
ovog Zakona ovlaštene obavljati:
1. investicijske usluge iz članka 5. stavka 1. točke 6. i 7. ovog Zakona, ili
2. pomoćne usluge vezane uz investicijske usluge iz točke 1. ovog stavka, a koje
za poslove u svezi upisa vrijednosnih papira u konkretnoj javnoj ponudi ovlasti
sam izdavatelj.
(2) Uplata vrijednosnih papira u slučajevima iz stavka 1. ovog članka, može se
izvršiti putem osoba iz stavka 1. ovog članka ili putem drugih osoba ovlaštenih
za obavljanje poslova platnog prometa u skladu s odredbama posebnog zakona.
Obveza objave prospekta
Članak 349.
(1) Nije dopuštena javna ponuda vrijednosnih papira na području Republike
Hrvatske, ako prije ponude nije u svezi iste objavljen valjani prospekt, izuzev
u slučajevima izričito propisanim ovim Zakonom.
(2) Nije dopušteno uvrštenje vrijednosnih papira na uređeno tržište u Republici
Hrvatskoj, ako prije uvrštenja u svezi iste nije objavljen valjani prospekt,
izuzev u slučajevima izričito propisanim ovim Zakonom.
Članak 350.
Nije dopušteno objaviti prospekt prije nego što bude odobren u skladu s
odredbama ovog Zakona.
Iznimke od obveze objavljivanja prospekta kod javne ponude
Članak 351.
(1) Iznimno od odredbe članka 349. stavka 1. ovog Zakona, dopuštena je javna
ponuda vrijednosnih papira bez prethodne objave prospekta u sljedećim
slučajevima:
1. ponude vrijednosnih papira isključivo kvalificiranim ulagateljima,
2. ponude vrijednosnih papira koja je upućena prema manje od stotinu fizičkih
ili pravnih osoba po državi članici, koje nisu kvalificirani ulagatelji,
3. ponude vrijednosnih papira upućene ulagateljima koji će za upisane
vrijednosne papire uplatiti iznos od najmanje 50.000 eura po ulagatelju, za
svaku pojedinačnu ponudu,
4. ponude vrijednosnih papira pojedinačne nominalne vrijednosti od najmanje
50.000 eura,
5. ponude vrijednosnih papira s ukupnom naknadom za vrijednosne papire koja je
manja od 100.000 eura, pri čemu se ovaj iznos računa kroz razdoblje od dvanaest
mjeseci,
6. ponude dionica izdanih u zamjenu za ranije izdane dionice istog roda, ako se
njihovim izdavanjem ne povećava temeljni kapital društva,
7. ponude vrijednosnih papira koji su ponuđeni kao zamjenska naknada u ponudi za
preuzimanje, pod uvjetom da je za te vrijednosne papire dostupan dokument koji
sadrži informacije odgovarajuće informacijama sadržanim u prospektu,
8. ponude vrijednosnih papira koji će biti dodijeljeni u postupku pripajanja
društava, pod uvjetom da je za te vrijednosne papire dostupan dokument koji
sadrži informacije odgovarajuće informacijama sadržanim u prospektu,
9. dionica koje se:
– izdaju postojećim dioničarima, po osnovi povećanja temeljnog kapitala iz
sredstava društva, ili
– u drugim slučajevima nude ili će biti dodijeljene postojećim dioničarima
besplatno, ili kao isplata dividende, pod uvjetom da su te dionice istog roda
kao i dionice koje daju pravo na nove dionice te da je dostupan dokument s
informacijama o broju i karakteristikama ovih dionica te o razlozima i detaljima
ovakve ponude,
10. vrijednosnih papira koje izdavatelj, čiji su vrijednosni papiri već uvršteni
na uređeno tržište, ili društvo koje je povezano s izdavateljem, nudi ili će
ponuditi bivšim ili sadašnjim članovima uprave ili zaposlenicima izdavatelja,
pod uvjetom da je dostupan dokument s informacijama o broju i karakteristikama
ovih dionica te o razlozima i detaljima ovakve ponude,
11. ponude vrijednosnih papira koja je upućena prema manje od stotinu fizičkih
ili pravnih osoba, koje nisu kvalificirani ulagatelji.
(2) Svaka daljnja ponuda vrijednosnih papira koji su kao iznimke od obveze
objavljivanja prospekta navedeni u stavku 1. točki 1., 2., 3., 4., 5. i 11. ovog
članka, smatrat će se zasebnom ponudom, i u svezi te ponude ponuditelj je
obvezan objaviti prospekt ako odredbe ovog Zakona za takvu ponudu propisuju
obvezu objave prospekta.
(3) U slučaju javne ponude vrijednosnih papira putem financijskih posrednika,
nema obveze objave prospekta ako konačna ponuda ispunjava uvjete neke od točaka
1. do 5. stavka 1. ovog članka.
Iznimke od obveze objavljivanja prospekta pri uvrštenju na uređeno tržište
Članak 352.
Iznimno od odredbe članka 349. stavka 2. ovog Zakona, dopušteno je uvrštenje
vrijednosnih papira na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj bez prethodne
objave prospekta, kada se zahtjev za uvrštenje odnosi na:
1. dionice koje, u razdoblju od 12 mjeseci, predstavljaju manje od 10% ukupnog
broja dionica istog roda koje su već uvrštene na isto uređeno tržište,
2. dionice izdane u zamjenu za već postojeće dionice istog roda, a koje su već
uvrštene na isto uređeno tržište, pod uvjetom da izdavanjem ovih dionica nije
povećan temeljni kapital izdavatelja,
3. vrijednosne papire koji su ponuđeni kao zamjenska naknada u ponudi za
preuzimanje, pod uvjetom da je za te vrijednosne papire dostupan dokument koji
sadrži informacije odgovarajuće informacijama sadržanim u prospektu,
4. vrijednosne papire koji će biti dodijeljeni u postupku pripajanja društava,
pod uvjetom da je za te vrijednosne papire dostupan dokument koji sadrži
informacije odgovarajuće informacijama sadržanim u prospektu,
5. dionice koje se:
– izdaju postojećim dioničarima, po osnovi povećanja temeljnog kapitala iz
sredstava društva, ili
– u drugim slučajevima nude ili će biti dodijeljene postojećim dioničarima,
besplatno ili kao isplata dividende, pod uvjetom da su te dionice istog roda kao
i dionice koje daju pravo na nove dionice te da je dostupan dokument s
informacijama o broju i karakteristikama ovih dionica te o razlozima i detaljima
ovakve ponude,
6. vrijednosnih papira koje izdavatelj, ili društvo koje je dio istog koncerna,
nudi ili će dodijeliti bivšim ili sadašnjim članovima uprave ili zaposlenicima,
pod uvjetom da je dostupan dokument s informacijama o broju i karakteristikama
ovih vrijednosnih papira te o razlozima i detaljima ovakve ponude te da su
vrijednosni papiri istog roda već uvršteni na isto uređeno tržište,
7. dionice koje su nastale zamjenom drugih vrijednosnih papira ili ostvarivanjem
prava koje daju drugi vrijednosni papiri, pod uvjetom da su te dionice istog
roda kao i dionice izdavatelja koje su već uvrštene na uređeno tržište.
Članak 353.
Iznimno od odredbe članka 349. stavka 2. ovog Zakona, dopušteno je uvrštenje
vrijednosnih papira na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj bez prethodne
objave prospekta, kada se zahtjev za uvrštenje odnosi na vrijednosne papire već
uvrštene na drugo uređeno tržište, pod sljedećim uvjetima:
1. da su ovi vrijednosni papiri izdavatelja ili vrijednosni papiri istog roda
uvršteni na drugo uređeno tržište duže od 18 mjeseci, a u pogledu vremena
uvrštenja na uređeno tržište su bili:
– uvršteni na uređeno tržište nakon stupanja na snagu Direktive 2003/71/EZ, a
pri uvrštenju je objavljen odobreni prospekt u skladu s odredbama te direktive,
ili
– uvršteni na drugo uređeno tržište, u razdoblju od 30. 06. 1983. do dana
stupanja na snagu Direktive 2003/71/EZ, i pojedinosti uvrštenja i kotacije bile
su odobrene u skladu s odredbama Direktive broj 80/390/EEZ o objavi podataka pri
uvrštenju na službeno tržište ili Direktive 2001/34/EZ,
2. izdavatelj je ispunjavao sve obveze u svezi s uvrštenjem na tom drugom
uređenom tržištu,
3. podnositelj zahtjeva za uvrštenje je izradio sažetak prospekta na hrvatskom
jeziku, odobren od Agencije u skladu s odredbama ovog Zakona,
4. dokument iz točke 3. ovog stavka je objavljen u skladu s odredbama ovog
Zakona o objavi prospekta,
5. sadržaj dokumenta iz točke 3. ovog stavka mora odgovarati odredbama članka
356. ovog Zakona te sadržavati uputu gdje ulagatelji mogu pribaviti zadnji
objavljeni prospekt u svezi tih vrijednosnih papira, kao i uputu gdje se mogu
pribaviti financijske informacije o izdavatelju koje su objavljene prema
obvezama objavljivanja informacija važećim za izdavatelja čiji su vrijednosni
papiri uvršteni na uređeno tržište.
Obavijest Agenciji o upotrebi iznimke
Članak 354.
Agencija može, u postupku nadzora, zatražiti od izdavatelja, ponuditelja ili
podnositelja zahtjeva za uvrštenje vrijednosnih papira na uređeno tržište,
dostavu obavijesti o upotrebi iznimke iz članaka 351., 352. i 353. ovog Zakona.
Prospekt
Članak 355.
(1) Prospekt mora sadržavati sve informacije koje su, uvažavajući prirodu
izdavatelja i vrijednosnih papira koji će biti predmet ponude javnosti, odnosno
uvrštenja na uređeno tržište, potrebne ulagatelju za procjenu:
1. imovine i dugova, financijskog položaja, dobiti i gubitka, razvojnih
mogućnosti izdavatelja ili jamca, i
2. prava koja proizlaze iz vrijednosnih papira.
(2) Informacije sadržane u prospektu moraju biti točne, potpune, a prospekt
dosljedan.
(3) Prospekt mora biti pregledan i razumljiv, a informacije u prospektu moraju
biti prikazane na način koji omogućuje njihovu jednostavnu analizu.
(4) Prospekt mora sadržavati informacije o izdavatelju, informacije o
vrijednosnim papirima koji će biti ponuđeni javnosti, odnosno uvršteni na
uređeno tržište te sažetak prospekta.
(5) U slučaju da se prospekt odnosi na uvrštenje na uređeno tržište dužničkih
vrijednosnih papira, koji glase na pojedinačnu nominalnu vrijednost veću 50.000
eura, isti ne mora sadržavati sažetak prospekta.
(6) U slučaju iz stavka 5. ovog članka, prospekt mora sadržavati sažetak ako se
uvrštenje ovakvog izdanja dužničkih vrijednosnih papira traži na uređena tržišta
više država članica, a te države članice zahtijevaju da u prospekt bude uvršten
i sažetak.
Sažetak prospekta
Članak 356.
(1) U sažetku prospekta moraju, ukratko i uporabom uobičajenih pojmova biti
prikazane najbitnije osobine i rizici povezani s izdavateljem, jamcem i samim
vrijednosnim papirima i to na jeziku u kojem je prospekt bio izvorno sastavljen.
(2) Osobe koje su izradile sažetak, uključujući i prijevod istog, kao i osobe
koje su zatražile njegovu notifikaciju, solidarno i neograničeno odgovaraju za
štetu nastalu zbog toga što sažetak dovodi u zabludu, netočan je, ili je
nedosljedan kad ga se čita zajedno s ostalim dijelovima prospekta.
(3) Sažetak prospekta mora sadržavati upozorenje:
1. da ga se smatra uvodom u prospekt,
2. da svaka odluka o ulaganju mora biti temeljena na ulagateljevoj procjeni
prospekta kao cjeline,
3. da će ulagatelj, u slučaju tužbe i sudskog postupka u svezi s informacijama
sadržanim u prospektu, izraditi prijevod prospekta na službeni jezik suda pred
kojim se vodi postupak, o vlastitom trošku,
4. da osobe koje su izradile sažetak, uključujući i prijevod istog, te koje su
zatražile njegovu notifikaciju, solidarno i neograničeno odgovaraju samo za
štetu nastalu zbog toga što sažetak dovodi u zabludu, netočan je, ili je
nedosljedan kad ga se čita zajedno s ostalim dijelovima prospekta.
Jedinstveni i podijeljeni prospekt
Članak 357.
(1) Izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja podnosi zahtjev za uvrštenje
vrijednosnih papira na uređeno tržište može prospekt izraditi kao:
1. jedan dokument (jedinstveni prospekt),
2. više odvojenih dokumenata (podijeljeni prospekt).
(2) U podijeljenom prospektu informacije moraju biti razdvojene na:
1. registracijski dokument, koji sadrži informacije o izdavatelju,
2. obavijest o vrijednosnom papiru, koja sadrži informacije o vrijednosnim
papirima koji će biti ponuđeni javnosti, odnosno uvršteni na uređeno tržište, i
3. sažetak prospekta.
Osnovni prospekt
Članak 358.
(1) Odredbe ovog članka primjenjuju se na sljedeće vrijednosne papire:
1. dužničke vrijednosne papire, uključujući i varijante u bilo kojem obliku,
koji se izdaju u ponudbenom programu, i
2. dužničke vrijednosne papire, koje kreditne institucije stalno ili
ponavljajuće izdaju, pod uvjetom:
– da se sredstva prikupljena izdavanjem tih vrijednosnih papira, prema pravu
koje se na iste primjenjuje, ulažu u imovinu koja pruža dovoljno pokriće za
ispunjenje svih obveza kreditne institucije kao izdavatelja koje proizlaze iz
tih vrijednosnih papira do njihovog dospijeća, i
– da su, u slučaju nesolventnosti kreditne institucije kao izdavatelja, sredstva
iz alineje 1. ove točke prioritetno namijenjena plaćanju glavnice i dospjelih
kamata, ne isključujući primjenu odredbi posebnog zakona koji uređuje
nesolventnost, stečaj i likvidaciju kreditne institucije.
(2) Izdavatelj, ponuditelj vrijednosnih papira ili podnositelj zahtjeva za
uvrštenje vrijednosnih papira iz stavka 1. ovog članka, na uređeno tržište, može
prospekt izraditi kao osnovni prospekt koji mora sadržavati sve potrebne
informacije u skladu s odredbama članka 355. ovog Zakona, pravilnikom iz članka
360. stavka 1. ovog Zakona, dodatne informacije u dopuni prospekta ako je ista
potrebna u skladu s odredbama članka 379. ovog Zakona, a konačni uvjeti ponude
mogu, ali ne moraju biti uključeni, po izboru izdavatelja.
(3) Informacije sadržane u osnovnom prospektu moraju biti dopunjene, ako je to
potrebno, u skladu s odredbama o dopuni prospekta iz članka 379. ovog Zakona, s
novim informacijama o izdavatelju i vrijednosnim papirima koji su predmet javne
ponude ili uvrštenja na uređeno tržište.
(4) Ako u osnovnom prospektu i dodatku prospekta, nisu uključeni konačni uvjeti
ponude, isti moraju biti stavljeni na raspolaganje ulagateljima, objavljeni i
dostavljeni Agenciji, u što skorijem roku nakon objave ponude, a po mogućnosti
prije početka važenja ponude. U ovim slučajevima primjenjuje se odredba članka
361. stavka 1. točke 1. ovog Zakona o izostavljanju informacija o konačnoj
cijeni i količini ponuđenih vrijednosnih papira iz prospekta. Konačni uvjeti
ponude iz osnovnog prospekta ne moraju biti objavljeni na isti način kao i
osnovni prospekt, ali moraju biti objavljeni na jedan od načina propisanih
člankom 374. ovog Zakona.
(5) Kada, u slučaju iz stavka 4. ovog članka Republika Hrvatska nema položaj
matične države članice izdavatelja, konačni uvjeti ponude moraju biti
dostavljeni nadležnom tijelu matične države članice izdavatelja, u skladu s
odredbama stavka 4. ovog članka Zakona.
(6) Osnovni prospekt ne može biti izrađen kao podijeljeni prospekt.
Odgovornost u svezi s prospektom
Članak 359.
(1) Osobe odgovorne za točnost i potpunost informacija u prospektu su:
1. izdavatelj i njegovi članovi uprave i nadzornog odbora, odnosno upravnog
odbora,
2. ponuditelj ili podnositelj zahtjeva za uvrštenje, ako su te osobe različite
od izdavatelja,
3. jamac u svezi s izdavanjem, kad je to primjenjivo i
4. osobe koje preuzmu odgovornost za točnost i potpunost informacija u prospektu
ili dijelovima prospekta.
(2) Prospekt mora sadržavati informacije o svim osobama koje su odgovorne za
točnost i potpunost informacija u prospektu. Za fizičke osobe, u prospektu
moraju biti navedeni osobno ime te funkcija u pravnoj osobi koja je sudjelovala
u izradi prospekta, a za pravne osobe moraju biti navedeni tvrtka i sjedište.
(3) Prospekt mora sadržavati izjavu svake od osoba odgovornih za točnost i
potpunost informacija da su, prema njihovim saznanjima, informacije sadržane u
prospektu u skladu sa stvarnim činjenicama, te da činjenice koje bi mogle
utjecati na istinitost i potpunost prospekta nisu izostavljene.
(4) Osobe iz stavka 1. točke 1., 2. i 3. ovog članka, odgovaraju za štetu koja
ulagatelju bude prouzročena zbog netočnih ili nepotpunih informacija u
prospektu.
(5) Osobe iz stavka 1. točke 4. ovog članka odgovaraju samo za štetu koja
ulagatelju bude prouzročena zbog netočnih ili nepotpunih informacija u dijelu
prospekta za koji su preuzele odgovornost.
(6) Neovisno o ostalim odredbama o odgovornosti, osobe koje su izradile samo
sažetak prospekta, uključujući i prijevod sažetka prospekta, odgovaraju samo za
štetu nastalu zbog toga što sažetak dovodi u zabludu, netočan je ili je
nedosljedan kad ga se čita zajedno s ostalim dijelovima prospekta.
Minimum informacija u prospektu i pravila izrade
Članak 360.
(1) Agencija će donijeti pravilnik o minimumu informacija u prospektu, obliku
prospekta i objavi prospekta i oglasa u vezi s prospektom.
(2) Prospekt mora biti izrađen u skladu s odredbama pravilnika iz stavka 1. ovog
članka.
Izostavljanje podataka o konačnoj cijeni i broju ponuđenih vrijednosnih papira
Članak 361.
(1) Ako konačnu cijenu i broj vrijednosnih papira iz javne ponude nije moguće
navesti u prospektu, izdavatelj, odnosno, ponuditelj mora:
1. razotkriti kriterije i uvjete prema kojima će biti određena konačna cijena u
ponudi, ili razotkriti najviši iznos konačne cijene u javnoj ponudi, te
razotkriti kriterije i uvjete prema kojima će biti određen konačan broj
ponuđenih vrijednosnih papira, ili
2. zajamčiti da ulagatelji imaju pravo povući izjavu o prihvatu ponude, odnosno
o upisu vrijednosnih papira, u roku ne manjem od dva radna dana od dana objave
konačne cijene i broja ponuđenih vrijednosnih papira.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovog članka, izdavatelj, odnosno ponuditelj, obvezan
je o konačnoj cijeni i broju ponuđenih vrijednosnih papira izvijestiti Agenciju
i ove informacije objaviti u skladu s odredbama o načinu objave prospekta iz
članka 374. stavka 1. ovog Zakona, čim to bude moguće.
(3) U slučaju iz stavka 1. ovog članka, izdavatelj, odnosno ponuditelj, obvezan
je o konačnoj cijeni i broju ponuđenih vrijednosnih papira, umjesto Agencije,
izvijestiti nadležno tijelo matične države članice izdavatelja kada Republika
Hrvatska nije matična država članica.
Izostavljanje informacija uz odobrenje Agencije
Članak 362.
(1) Agencija će, na zahtjev izdavatelja, ponuditelja ili podnositelja zahtjeva
za uvrštenje na uređeno tržište, odobriti izostavljanje podataka koje prospekt
mora sadržavati u skladu s odredbama ovog Zakona i pravilnika iz članka 360.
stavka 1. ovog Zakona, pod uvjetom da:
1. bi razotkrivanje ove informacije bilo protivno javnom interesu, ili
2. bi razotkrivanje ove informacije moglo nanijeti značajnu štetu izdavatelju, a
nije vjerojatno da bi izostavljanje ove informacije dovelo javnost u zabludu u
pogledu činjenica odlučnih za utemeljenu procjenu izdavatelja, ponuditelja,
jamca ili prava koja proizlaze iz vrijednosnih papira, ili
3. se radi o informaciji manjeg značaja za konkretno izdanje ili uvrštenje
vrijednosnih papira na uređeno tržište, koja ne bi mogla utjecati na procjenu
financijskog položaja i razvojnih mogućnosti izdavatelja, ponuditelja ili jamca.
(2) Agencija može pravilnikom detaljnije odrediti mjerila za ispunjavanje uvjeta
iz stavka 1. ovog članka.
(3) U slučaju da je informacija, koja se u prospekt mora uvrstiti u skladu s
odredbama pravilnika iz članka 360. ovog Zakona, iznimno neprimjerena za
područje poslovanja ili pravni oblik izdavatelja ili odnosne vrijednosne papire,
prospekt mora, umjesto te informacije sadržavati drugu jednakovrijednu
informaciju, ako takva postoji.
(4) Agencija će o zahtjevu iz stavka 1. ovog članka odlučiti u roku od sedam
radnih dana od dana primitka zahtjeva.
Rok valjanosti prospekta, osnovnog prospekta i registracijskog dokumenta
Članak 363.
(1) Prospekt je valjan dvanaest mjeseci nakon objave u svrhu ponude vrijednosnih
papira javnosti ili uvrštenja na uređeno tržište, pod uvjetom da su informacije
u prospektu, po potrebi, dopunjene dodatkom prospektu, s novijim informacijama o
izdavatelju i vrijednosnim papirima koji će biti ponuđeni javnosti ili uvršteni
na uređeno tržište.
(2) Za ponudbeni program, prethodno podneseni osnovni prospekt je valjan
dvanaest mjeseci od dana objave.
(3) Za dužničke vrijednosne papire iz članka 358. stavka 1. točke 1. ovog
Zakona, prospekt je valjan sve dok nije završeno stalno ili ponavljajuće
izdavanje vrijednosnih papira na koje se prospekt odnosi.
(4) Registracijski dokument, prethodno podnesen, bit će valjan dvanaest mjeseci
pod uvjetom da je izdavatelj objavio godišnji dokument objavljenih informacija u
skladu s odredbama članka 364. ovog Zakona. Od Agencije odobreni registracijski
dokument, obavijest o vrijednosnom papiru po potrebi dopunjena novim
informacijama u skladu sa člankom 366. stavkom 3. ovog Zakona i sažetak
prospekta, čine valjan prospekt.
Godišnji dokument objavljenih informacija
Članak 364.
(1) Izdavatelj, čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno tržište, mora
najmanje jednom godišnje izraditi i objaviti dokument koji sadrži ili upućuje na
informacije koje je kroz prethodnih 12 mjeseci objavio ili učinio dostupnim
javnosti. Ovaj dokument mora sadržavati ili upućivati barem na informacije koje
je izdavatelj obvezan razotkriti u godišnjem izvješću sukladno propisima koji
uređuju osnivanje i poslovanje trgovačkih društava, te informacije koje mora
razotkriti sukladno odredbama članka 395. do članka 449. ovog Zakona, a
izdavatelj može uključiti i druge informacije. Godišnji dokument objavljenih
informacija mora biti podnesen Agenciji najkasnije 20 radnih dana od objave
godišnjih financijskih izvještaja u skladu sa člankom 403. ovog Zakona.
(2) Izdavatelj, čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno tržište, mora
najmanje jednom godišnje izraditi i objaviti dokument koji sadrži ili upućuje na
informacije koje je kroz prethodnih dvanaest mjeseci objavio ili učinio
dostupnim javnosti na području Republike Hrvatske ili neke druge države članice
ili treće države, ispunivši time obvezu koju mu nameću zakoni i podzakonski
propisi država članica, odnosno trećih država, koji uređuju područje
vrijednosnih papira, izdavatelja vrijednosnih papira i tržišta vrijednosnih
papira. Izdavatelji će u dokument uključiti barem informacije koje zahtijevaju
Direktive o pravu društava te Direktiva 2001/34/EZ, kao i Uredba Europskog
parlamenta i Vijeća broj 1606/2002.
(3) Kada je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja, godišnji
dokument objavljenih informacija mora biti podnesen Agenciji, najkasnije
dvadeset radnih dana nakon objave godišnjih financijskih izvještaja u skladu sa
člankom 403. ovog Zakona.
(4) Obveza iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka ne postoji za izdavatelje dužničkih
vrijednosnih papira čija je pojedinačna nominalna vrijednost najmanje 50.000
eura.
(5) Ako su neke informacije uključene u godišnji dokument objavljenih
informacija, upućivanjem na druge dokumente, mora biti navedeno gdje su ovi
dokumenti dostupni javnosti.
(6) Agencija će donijeti pravilnik kojim će detaljno propisati način na koji
mora biti objavljen godišnji dokument objavljenih informacija, kao i rokove
objave i podnošenja dokumenta Agenciji.
Upućivanje na informacije
Članak 365.
(1) Informacije se mogu uključiti u prospekt upućivanjem na jedan ili više
dokumenata, objavljenih prije ili istodobno s prospektom, a koje je odobrila
Agencija ili koji su Agenciji bili podneseni kao godišnji dokument objavljenih
informacija iz članka 364. ovog Zakona. Informacije koje se na ovaj način
uključuju u prospekt moraju biti izdavatelju zadnje poznate informacije.
(2) Informacije se mogu uključiti u prospekt upućivanjem na jedan ili više
dokumenata objavljenih prije ili istodobno s prospektom, a koje je odobrila
Agencija ili nadležno tijelo druge države članice koja je matična država članica
izdavatelja ili koji su Agenciji ili tom tijelu bili dostavljeni kao godišnji
dokument objavljenih informacija iz članka 364. ovog Zakona, odnosno u skladu s
propisima država članica kojima se u njihov pravni poredak unosi Direktiva
2003/71/EZ i glave IV i V Direktive 2001/34/EZ. Informacije koje se na ovaj
način uključuju u prospekt moraju biti izdavatelju zadnje poznate informacije.
(3) Sažetak prospekta ne smije sadržavati upućivanje na informacije iz stavka 1.
i 2. ovog članka.
(4) U slučaju da su informacije u prospekt unesene upućivanjem na jedan ili više
dokumenata iz stavka 1. i 2. ovog članka, prospekt mora sadržavati i pregledan
opći prikaz svih dokumenata u kojima su sadržane odnosne informacije, s jasnom
naznakom u kojem dijelu pojedinog dokumenta se nalazi konkretna informacija.
Posebna pravila za podijeljeni prospekt
Članak 366.
(1) Izdavatelj čiji je registracijski dokument već odobren od Agencije, mora,
radi ponude vrijednosnih papira javnosti ili uvrštenja vrijednosnih papira na
uređeno tržište, izraditi i obavijest o vrijednosnom papiru i sažetak prospekta.
(2) Izdavatelj čiji je registracijski dokument potvrdilo nadležno tijelo matične
države članice, mora, radi ponude vrijednosnih papira javnosti ili uvrštenja
vrijednosnih papira na uređeno tržište, izraditi i obavijest o vrijednosnom
papiru i sažetak prospekta.
(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovog članka, obavijest o vrijednosnom papiru
mora sadržavati i informacije koje bi inače bile dio registracijskog dokumenta,
ako su nakon objave registracijskog dokumenta ili zadnje dopune registracijskog
dokumenta, nastupile promjene koje mogu utjecati na odluku ulagatelja.
(4) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovog članka, izdavatelj mora dobiti posebno
odobrenje za obavijest o vrijednosnom papiru i sažetak prospekta. Na odobrenje
obavijesti o vrijednosnom papiru i sažetka prospekta, na odgovarajući način
primjenjuju se odredbe ove Glave Zakona o odobrenju prospekta.
(5) Kad o zahtjevu izdavatelja za odobrenje registracijskog dokumenta nije
odlučeno, a izdavatelj podnese i zahtjev za odobrenje obavijesti o vrijednosnom
papiru i sažetak prospekta, predmet odobrenja će biti svi dokumenti koji čine
podijeljeni prospekt, u kojima moraju biti i moguće nove informacije iz stavka
3. ovog članka.
Odobrenje prospekta
Članak 367.
(1) Agencija je nadležna za donošenje odluke o odobrenju prospekta,
registracijskog dokumenta, obavijesti o vrijednosnom papiru i sažetka prospekta
u svezi vrijednosnih papira koji će biti ponuđeni javnosti ili uvršteni na
uređeno tržište u Republici Hrvatskoj.
(2) Agencija je nadležna za donošenje odluke o odobrenju prospekta,
registracijskog dokumenta, obavijesti o vrijednosnom papiru i sažetka prospekta
u svezi vrijednosnih papira izdavatelja za kojeg je Republika Hrvatska matična
država članica u skladu s odredbama članka 343. stavka 1. točke 12. ovog Zakona.
(3) Agencija ne odgovara za istinitost i potpunost informacija koje sadrži
odobreni prospekt.
Prenošenje nadležnosti
Članak 368.
(1) Agencija može nadležnost za odlučivanje o odobrenju prospekta u pojedinim
slučajevima prenijeti na nadležno tijelo druge države članice, uz suglasnost tog
tijela.
(2) Agencija može preuzeti nadležnost za odlučivanje o odobrenju prospekta, u
pojedinim slučajevima, od nadležnog tijela druge države članice, uz suglasnost
tog tijela.
(3) O prijenosu nadležnosti u skladu s odredbama stavka 1. i 2. ovog članka,
Agencija će obavijestiti podnositelja zahtjeva za odobrenje prospekta u roku od
tri dana od zaprimanja suglasnosti nadležnog tijela države članice.
(4) Rok za donošenje odluke o odobrenju prospekta, u slučajevima iz stavka 1. i
2. ovog članka, počinje teći od dana kada je podnositelj zahtjeva za odobrenje
prospekta obaviješten o prijenosu nadležnosti u skladu s odredbama stavka 3.
ovog članka.
Podnositelj zahtjeva za odobrenje prospekta
Članak 369.
(1) Zahtjev za odobrenje prospekta radi ponude vrijednosnih papira javnosti može
podnijeti izdavatelj, odnosno ponuditelj.
(2) Zahtjev za odobrenje prospekta za uvrštenje vrijednosnih papira na uređeno
tržište može podnijeti izdavatelj ili druga osoba koja može podnijeti zahtjev za
uvrštenje vrijednosnih papira na uređeno tržište.
Članak 370.
Agencija će pravilnikom propisati oblik, vrstu i broj primjeraka obveznih
priloga uz zahtjev iz članka 369. ovog Zakona, kao i obvezni sadržaj zahtjeva.
Rok za donošenje odluke o odobrenju prospekta
Članak 371.
(1) Agencija će o zahtjevu za odobrenje prospekta donijeti odluku i o odluci
izvijestiti podnositelja zahtjeva za odobrenje prospekta u roku od deset radnih
dana od zaprimanja urednog zahtjeva. U slučaju da Agencija ne donese odluku u
roku iz ovog stavka ili stavka 2. ovog članka, neće se smatrati da je prospekt
odobren.
(2) Kada se zahtjev za odobrenje prospekta odnosi na vrijednosne papire
izdavatelja koji ranije nije izdao vrijednosne papire koji su bili ponuđeni
javnosti ili uvršteni na uređeno tržište, rok iz stavka 1. ovog članka je
dvadeset radnih dana od zaprimanja urednog zahtjeva.
(3) U slučaju da prospekt nije izrađen u skladu s odredbama ove Glave, ili je
zahtjev nepotpun iz drugih razloga, Agencija će u roku od deset radnih dana od
dana zaprimanja zahtjeva o tome izvijestiti podnositelja zahtjeva te ga pozvati
na ispravak ili dopunu prospekta, odnosno zahtjeva.
(4) Obavijest Agencije o nepotpunosti ili neurednosti zahtjeva, sadržavat će i
rok u kojem prospekt, odnosno zahtjev, mora biti ispravljen ili dopunjen.
(5) Ako Agencija, u roku iz stavka 3. ovog članka, pozove podnositelja zahtjeva
na ispravak ili dopunu prospekta ili zahtjeva, rok iz stavka 1. ovog članka
počinje teći iznova ako podnositelj zahtjeva u ostavljenom roku ispravi ili
dopuni prospekt, odnosno zahtjev, i to s danom kada Agencija zaprimi ispravak
ili dopunu.
Odluka o odobrenju prospekta
Članak 372.
(1) Agencija će rješenjem odobriti prospekt ako je zahtjev za odobrenje
prospekta podnijela ovlaštena osoba i ako je prospekt izrađen u skladu s
odredbama ove Glave ovog Zakona.
(2) Agencija će odbiti zahtjev za odobrenje prospekta ako prospekt nije izrađen
u skladu s odredbama ove Glave ovog Zakona, a podnositelj zahtjeva za odobrenje
nije u roku, određenom u pozivu Agencije, prospekt dopunio na odgovarajući
način.
(3) Agencija će odbiti zahtjev za odobrenje prospekta i u slučajevima:
1. kada se prospekt odnosi na ponudu vrijednosnih papira javnosti, a odluka
nadležnog tijela izdavatelja o izdavanju vrijednosnih papira je ništava ili je
stavljena izvan snage,
2. kada je podnositelj zahtjeva izdavatelj kojemu je Agencija izrekla neku od
nadzornih mjera zbog kršenja odredaba o pravilima objavljivanja iz Glave 2. ovog
Dijela ovog Zakona, a izdavatelj nije postupio u skladu s izrečenom mjerom.
(4) Agencija će zaključkom odbaciti zahtjev za odobrenje prospekta u slučaju:
1. kada je zahtjev za odobrenje prospekta podnijela neovlaštena osoba,
2. kada je zahtjev nepotpun iz drugih razloga, a ne zbog nepotpunosti i
nepravilnosti u prospektu, a podnositelj zahtjeva nije, u roku određenom pozivom
na dopunu, dopunio zahtjev,
3. kada nisu ispunjene druge pretpostavke za vođenje postupka.
Obveza objave prospekta
Članak 373.
(1) Nakon što je prospekt odobren, izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj
zahtjeva za uvrštenje na uređeno tržište obvezan je prospekt u elektroničkom
obliku dostaviti Agenciji, objaviti prospekt u skladu s odredbama članka 374.
ovog Zakona te Agenciju izvijestiti o načinu objave.
(2) Izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj zahtjeva za uvrštenje na uređeno
tržište mora obvezu iz stavka 1. ovog članka izvršiti najkasnije do početka
ponude ili do uvrštenja vrijednosnih papira na uređeno tržište.
(3) Iznimno od stavka 2. ovog članka, u slučaju da se prospekt odnosi na prvu
javnu ponudu roda dionica koje još nisu uvrštene radi trgovanja na uređeno
tržište, a čije uvrštenje se zahtijeva prvi put, obveza iz stavka 1. ovog članka
mora biti izvršena najkasnije šest radnih dana prije isteka roka za prihvat
ponude.
(4) Nakon što je prospekt objavljen u skladu s odredbama članka 374. ovog
Zakona, izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj zahtjeva za uvrštenje na uređeno
tržište, obvezan je sljedeći radni dan u dnevnim novinama, koje se redovito
prodaju na području Republike Hrvatske, objaviti i obavijest o načinu na koji je
prospekt objavljen te gdje i na koji način ulagatelji mogu pribaviti prospekt.
(5) Sadržaj obavijesti iz stavka 4. ovog članka, mora biti u skladu sa člankom
378. ovog Zakona.
Način objave prospekta
Članak 374.
(1) Izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj zahtjeva za uvrštenje na uređenom
tržištu izvršio je obvezu objavljivanja prospekta iz članka 349. ovog Zakona,
kad osigura dostupnost prospekta javnosti na jedan od sljedećih načina:
1. objavom u jednim ili više dnevnih novina koje se prodaju na cijelom ili
pretežitom području Republike Hrvatske,
2. objavom u jednim ili više dnevnih novina koje se prodaju na cijelom ili
pretežitom području druge države članice u kojoj će vrijednosni papiri biti
ponuđeni javnosti ili u kojoj će biti podnesen zahtjev za uvrštenje vrijednosnih
papira na uređeno tržište te države članice,
3. u tiskanom obliku, besplatno stavljen javnosti na raspolaganje u službenim
prostorijama u kojima posluje uređeno tržište na koje će vrijednosni papiri biti
uvršteni ili u službenim prostorijama u sjedištu izdavatelja i svim poslovnicama
financijskih posrednika koji obavljaju poslove u svezi provedbe upisa, odnosno
prodaje vrijednosnih papira, uključujući i platne agente,
4. u elektroničkom obliku na internetskim stranicama izdavatelja te na
internetskim stranicama financijskih posrednika, ako su uključeni u postupak
ponude vrijednosnih papira javnosti,
5. u elektroničkom obliku na internetskim stranicama uređenog tržišta na koje se
traži uvrštenje,
6. u elektroničkom obliku na internetskim stranicama Agencije, ako Agencija
pruža ovakvu uslugu.
(2) Agencija će na svojim internetskim stranicama objavljivati popis svih
prospekata koje je odobrila u zadnjih dvanaest mjeseci. Ovaj popis omogućit će
korisniku pristup prospektu objavljenom na internetskim stranicama iz točke 4.
5. stavka 1. ovog članka, ako prospekt nije objavljen na internetskim stranicama
Agencije u skladu sa stavkom 1. točkom 6. ovog članka.
(3) Agencija je ovlaštena izdavateljima, ponuditeljima i podnositeljima zahtjeva
za uvrštenje vrijednosnih papira na uređeno tržište, omogućiti objavu prospekta
na internetskim stranicama Agencije, uz naknadu čija će visina biti određena
posebnim pravilnikom koji može donijeti Agencija. Ovim pravilnikom će biti
detaljno uređeni uvjeti i način objave prospekta na internetskim stranicama
Agencije.
(4) Dodatne uvjete koji se odnose na objavu prospekta, Agencija će propisati
pravilnikom.
Članak 375.
Objavljeni prospekt i dopuna prospekta iz članka 379. sadržajno i oblikom, mora
biti jednak izvorniku koji je odobrila Agencija.
Posebna pravila objavljivanja podijeljenog prospekta
Članak 376.
(1) U slučaju podijeljenog prospekta i/ili uključivanja informacija u prospekt
upućivanjem na informacije u skladu sa člankom 365. ovog Zakona, dokumenti,
odnosno informacije, mogu biti objavljeni odvojeno, ako su besplatno dostupni
javnosti u skladu s odredbama članka 374. stavka 1. ovog Zakona.
(2) Svaki dokument iz stavka 1. ovog članka, mora sadržavati i napomenu gdje je
moguće pribaviti ostale dokumente koji čine prospekt.
Posebna pravila za prospekt objavljen u elektroničkom obliku
Članak 377.
(1) Kad je prospekt objavljen u elektroničkom obliku, izdavatelj, ponuditelj i
podnositelj zahtjeva za uvrštenje na uređeno tržište, obvezni su na zahtjev
ulagatelja besplatno dostaviti tiskani prospekt ulagatelju.
(2) Kad je prospekt objavljen u elektroničkom obliku, a prodaja vrijednosnih
papira javnosti odvija se putem financijskog posrednika, pored osoba iz stavka
1. ovog članka, i financijski posrednik obvezan je na zahtjev ulagatelja
besplatno dostaviti tiskani prospekt ulagatelju.
Oglašavanje
Članak 378.
(1) Bilo kakav oblik oglašavanja u svezi ponude dionica javnosti ili uvrštenja
dionica na uređeno tržište, mora biti u skladu s odredbama ovog članka.
(2) Kada, u skladu s odredbama ovog Zakona postoji obveza izrade i objavljivanja
prospekta, svaki oglas u vezi s ponudom dionica javnosti ili uvrštenjem dionica
na uređeno tržište mora sadržavati naznaku da je prospekt objavljen, ili da će
biti objavljen, te naznaku mjesta i načina na koji ulagatelji mogu pribaviti
prospekt.
(3) Oglas mora biti jasno naznačen kao oglas, a informacije koje sadrži ne smiju
biti netočne te ne smiju dovoditi ulagatelje u zabludu. Sve informacije u oglasu
moraju biti u skladu s informacijama u prospektu, ako je ranije već objavljen
prospekt, ili s informacijama koje će biti uključene u prospekt koji se tek
treba objaviti.
(4) Svaka informacija koja se odnosi na ponudu vrijednosnih papira javnosti ili
uvrštenje na uređeno tržište, mora biti u skladu s informacijama koje sadrži
prospekt, neovisno o tome je li razotkrivena usmenim ili pisanim putem, i
neovisno o tome je li razotkrivena u svrhu oglašavanja.
(5) Kada, u skladu s odredbama ovog Zakona, nema obveze izrade i objavljivanja
prospekta, izdavatelj ili ponuditelj obvezan je svim kvalificiranim
ulagateljima, odnosno posebnim skupinama ulagatelja na koje se ponuda odnosi,
razotkriti sve informacije u svezi ponude koje je razotkrio jednom od njih.
(6) Informacije iz stavka 5. ovog članka, razotkrivene u svezi s ponudom kod
koje postoji obveza izrade i objavljivanja prospekta u skladu s odredbama ovog
Zakona, moraju biti uključene u prospekt ili dopunu prospekta u skladu s
odredbama članka 379. ovog Zakona.
Dopuna prospekta
Članak 379.
(1) U slučaju da u razdoblju od odobrenja prospekta pa do proteka razdoblja za
prihvat ponude, odnosno do početka trgovanja na uređenom tržištu, nastane nova
činjenica ili se utvrdi postojanje netočnosti ili nepotpunosti, a koje se odnose
na informacije sadržane u prospektu koje mogu utjecati na procjenu vrijednosnih
papira, izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja je podnijela zahtjev za uvrštenje
na uređeno tržište, obvezan je dopuniti prospekt novim, točnim i potpunim
informacijama u obliku dopune prospekta. Dopuna prospekta mora sadržavati uputu
ulagateljima o pravima iz stavka 7. ovog članka.
(2) Izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja je podnijela zahtjev za uvrštenje na
uređeno tržište, obvezan je bez odgode, podnijeti Agenciji zahtjev za dopunu
prospekta, u skladu sa stavkom 1. ovog članka te zahtjevu priložiti dopunu
prospekta.
(3) Agencija će odobriti dopunu prospekta u roku od sedam radnih dana od
zaprimanja zahtjeva za dopunu prospekta.
(4) Kad Republika Hrvatska nije matična država članica izdavatelja, zahtjev za
dopunu prospekta podnosi se i dopunu prospekta odobrava nadležno tijelo matične
države članice izdavatelja, a u tom slučaju smatrat će se da je dopunu prospekta
odobrila Agencija.
(5) Po odobrenju dopune prospekta, izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj
zahtjeva za dopunu prospekta obvezan je sljedećeg radnog dana objaviti na isti
način na koji je objavljen i prospekt.
(6) Sažetak prospekta, kao i njegov prijevod, moraju biti dopunjeni na način iz
stavaka 1. do 3. ovog članka, ako je to potrebno obzirom na sadržaj dopune
prospekta.
(7) Ulagatelji koji su se, prije objave dopune prospekta, obvezali kupiti ili
upisati vrijednosne papire u javnoj ponudi, imaju pravo odustati od kupnje ili
upisa tih vrijednosnih papira, i to u razdoblju određenom u dopuni prospekta, a
koje ne smije biti kraće od dva radna dana od objave dopune prospekta.
Prekogranična ponuda
Članak 380.
(1) Prospekt i dopuna prospekta, odobreni od nadležnog tijela matične države
članice, kad Republika Hrvatska nije matična država članica, imaju učinak kao
prospekt i dopuna prospekta odobreni od Agencije u skladu s odredbama ovog
Zakona, ako je Agenciji, kao nadležnom tijelu države članice domaćina, bila
dostavljena obavijest iz članka 381. ovog Zakona.
(2) Ako prospekt i dopuna prospekta iz stavka 1. ovog članka sadrže netočnosti
ili nepotpunosti, ili Agencija utvrdi postojanje nove činjenice iz članka 379.
stavka 1. ovog Zakona, obavijestit će o tome nadležno tijelo matične države
članice izdavatelja.
(3) Ako Agencija, kao nadležno tijelo matične države članice, zaprimi upozorenje
iz stavka 2. ovog članka od nadležnog tijela države članice domaćina, zatražit
će dopunu prospekta u skladu s odredbama članka 379. ovog Zakona.
Članak 381.
(1) U slučajevima kad je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja,
Agencija će na zahtjev izdavatelja, ili osobe odgovorne za izradu prospekta,
nadležnom tijelu države članice domaćina, dostaviti obavijest o odobrenju
prospekta, kojoj će priložiti:
1. certifikat o odobrenju prospekta, koji sadrži potvrdu da je prospekt izrađen
u skladu s odredbama Direktive 2003/71/EZ,
2. presliku odobrenog prospekta, i
3. prijevod sažetka prospekta, ako je to potrebno u skladu s odredbama članka
382. ovog Zakona, za koji odgovara izdavatelj ili osoba odgovorna za izradu
prospekta.
(2) Ako su iz prospekta izostavljene informacije u skladu s odredbama članka
362. ovog Zakona, to će biti naznačeno u potvrdi iz stavka 1. ovog članka.
(3) Ako je zahtjev iz stavka 1. ovog članka bio podnesen istodobno sa zahtjevom
za odobrenje prospekta, Agencija će obavijest iz stavka 1. ovog članka poslati
sljedeći radni dan po odobrenju prospekta, a u ostalim slučajevima Agencija će
obavijest poslati u roku od tri radna dana od zaprimanja zahtjeva iz stavka 1.
ovog članka.
(4) Stavci 1., 2. i 3. ovog članka, na odgovarajući se način primjenjuju i na
obavijest o potvrdi dopune prospekta.
Upotreba jezika u prospektu
Članak 382.
(1) Ako je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja, a vrijednosni
papiri izdavatelja su ponuđeni javnosti samo na području Republike Hrvatske, ili
se zahtjev za uvrštenje vrijednosnih papira na uređeno tržište odnosi samo na
uređeno tržište u Republici Hrvatskoj, prospekt mora biti izrađen na hrvatskom
jeziku.
(2) Ako je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja, a vrijednosni
papiri se nude javnosti samo u drugoj državi članici, ili se zahtjev za
uvrštenje na uređeno tržište odnosi samo na uređeno tržište u nekoj drugoj
državi članici, a ne i u Republici Hrvatskoj, prospekt mora biti izrađen na
jeziku prihvaćenom od nadležnih tijela tih država članica ili na jeziku koji se
uobičajeno upotrebljava u međunarodnim financijskim krugovima.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovog članka, izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj
zahtjeva za uvrštenje na uređeno tržište obvezan je u postupku odlučivanja
Agencije o odobrenju prospekta, izraditi prospekt na hrvatskom jeziku ili na
jeziku koji je uobičajen u međunarodnim financijskim krugovima.
(4) Ako je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja, a vrijednosni
papiri se nude javnosti na području Republike Hrvatske i u drugoj državi članici
ili se zahtjev za uvrštenje na uređeno tržište odnosi na uređeno tržište u
Republici Hrvatskoj i u drugoj državi članici, izdavatelj, ponuditelj, ili
podnositelj zahtjeva za uvrštenje je obvezan izraditi prospekt na hrvatskom
jeziku. U ovom slučaju, izdavatelj, ponuditelj ili podnositelj zahtjeva za
uvrštenje na uređeno tržište mora izraditi i učiniti dostupnim javnosti i
prospekt izrađen na jeziku koji priznaju nadležna tijela država članica domaćina
ili na jeziku koji je uobičajen u međunarodnim financijskim krugovima.
(5) Ako je Republika Hrvatska država članica domaćin, a prospekt nije izrađen na
hrvatskom jeziku, Agencija može od izdavatelja, ponuditelja ili podnositelja
zahtjeva za uvrštenje na uređeno tržište zatražiti prijevod sažetka prospekta na
hrvatski jezik.
(6) Ako su predmet zahtjeva za uvrštenje na uređeno tržište u jednoj ili više
država članica, dužnički vrijednosni papiri pojedinačne nominalne vrijednosti
najmanje 50.000 eura, izdavatelj ili podnositelj zahtjeva za uvrštenje obvezan
je izraditi prospekt na jeziku prihvaćenom od nadležnog tijela matične države
članice ili države članice domaćina, ili na jeziku uobičajenom u međunarodnim
financijskim krugovima.
Treće države
Članak 383.
(1) Kad Republika Hrvatska, u skladu s odredbama ovog Zakona, ima položaj
matične države članice izdavatelja koji ima sjedište u trećoj državi, Agencija
može odobriti prospekt izrađen u skladu s odredbama zakona treće države, a koji
se odnosi na javnu ponudu vrijednosnih papira ili uvrštenje vrijednosnih papira
na uređeno tržište, pod uvjetom da:
1. je prospekt izrađen u skladu s međunarodnim standardima koje je utvrdila
Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO), uključujući i
standarde razotkrivanja informacija, i da
2. prospekt, u pogledu informacija koje sadrži, uključujući i informacije
financijske prirode, ispunjava zahtjeve koji su odgovarajući zahtjevima
utvrđenim odredbama ovog Zakona.
(2) Pri odlučivanju o odobrenju prospekta iz stavka 1. ovog članka, Agencija će
poštivati provedbeni propis donesen na temelju članka 20. stavka 3. Direktive
2003/71/EZ.
Nadzorne ovlasti Agencije
Članak 384.
(1) Agencija obavlja nadzor nad ispunjavanjem svih obveza propisanih odredbama
od članka 342. do članka 394. ovog Zakona, u svezi s javnom ponudom vrijednosnih
papira ili uvrštenjem na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj.
(2) Agencija je nadležna za nadzor nad poštivanjem obveza propisanih odredbama
ove Glave Zakona, u svezi s ponudom vrijednosnih papira javnosti ili zahtjevom
za uvrštenje na uređeno tržište, kada Republika Hrvatska ima položaj matične
države članice.
(3) Agencija je nadležna za nadzor nad poštivanjem obveza propisanih odredbama
od članka 342. do članka 394. ovog Zakona« u svezi s ponudom vrijednosnih papira
javnosti ili zahtjevom za uvrštenje na uređeno tržište kada Republika Hrvatska
ima položaj države članice domaćina, u okviru određenom člankom 385. ovog
Zakona.
(4) Agencija provodi nadzor radi provjere postupaju li izdavatelj, ponuditelj,
podnositelj zahtjeva za uvrštenje i druge osobe u skladu s odredbama od članka
342. do članka 394. ovog Zakona.
(5) Agencija nadzire poštivanje obveza propisanih odredbama od članka 342. do
članka 394. ovog Zakona:
1. zaprimanjem, prikupljanjem i provjerom objavljenih informacija i obavijesti
osoba koje su u skladu s odredbama ovog Zakona obvezne iste dostavljati
Agenciji,
2. uvidom u poslovanje izdavatelja i njegovih vladajućih ili ovisnih društava,
3. izricanjem nadzornih mjera iz članka 386. ovog Zakona.
Članak 385.
(1) Kad Republika Hrvatska ima položaj države članice domaćina, a Agencija
utvrdi da izdavatelj ili financijska institucija, odgovorna za ponudu
vrijednosnih papira javnosti, krši odredbe ove Glave Zakona, Agencija će o tim
povredama odredbi Zakona izvijestiti nadležno tijelo matične države članice.
(2) Ako, unatoč nadzornim mjerama poduzetim od strane nadležnog tijela matične
države članice izdavatelja ili zato što su poduzete mjere bile nedovoljne, osoba
iz stavka 1. ovog članka i dalje krši odredbe ove Glave, Agencija će, nakon što
obavijesti nadležno tijelo matične države članice izdavatelja, poduzeti mjere
potrebne za zaštitu ulagatelja. O poduzetim mjerama Agencija će, u što skorijem
roku, obavijestiti Europsku komisiju.
Nadzorne mjere
Članak 386.
(1) Agencija je ovlaštena donijeti sljedeće nadzorne mjere:
1. zahtijevati od izdavatelja, ponuditelja ili podnositelja zahtjeva za
uvrštenje na uređeno tržište, uključivanje dodatnih informacija u prospekt, kad
je to potrebno radi zaštite interesa ulagatelja,
2. zahtijevati od izdavatelja, ponuditelja ili podnositelja zahtjeva za
uvrštenje na uređeno tržište, da Agenciji dostave obavijesti, dokumente i
podatke od značaja za provođenje nadzora nad primjenom odredbi ove Glave,
3. zahtijevati od revizora i poslovodstva izdavatelja, ponuditelja ili
podnositelja zahtjeva za uvrštenje na uređeno tržište, kao i financijskih
posrednika koji će provesti postupak javne ponude ili podnijeti zahtjev za
uvrštenje na uređeno tržište, dostavu dodatnih informacija i obavijesti od
značaja za nadzor nad provođenjem odredbi ove Glave Zakona,
4. privremeno obustaviti javnu ponudu ili uvrštenje vrijednosnih papira na
uređeno tržište, na najviše deset radnih dana, kad osnovano sumnja u kršenje
odredbi ove Glave Zakona,
5. zabraniti ili privremeno obustaviti oglašavanje, na najviše deset radnih
dana, kad osnovano sumnja u kršenje odredbi ove Glave Zakona,
6. zabraniti javnu ponudu vrijednosnih papira kad utvrdi da su prekršene odredbe
ove Glave Zakona, ili kad osnovano sumnja da će odredbe biti prekršene,
7. privremeno obustaviti ili naložiti burzi privremenu obustavu trgovanja
pojedinim vrijednosnim papirima na uređenom tržištu, na najviše deset radnih
dana, kad osnovano sumnja u kršenje odredbi ove Glave Zakona,
8. zabraniti trgovanje vrijednosnim papirima na uređenom tržištu, ako su
prekršene odredbe ove Glave Zakona,
9. objaviti da izdavatelj ne ispunjava obveze propisane odredbama ove Glave
Zakona.
(2) Pri donošenju mjera iz stavka 1. ovog članka, Agencija će uzeti u obzir
težinu povrede odredbi ove Glave i svrhu koja se mjerom želi postići.
Pravo ulagatelja povući prihvat ponude
Članak 387.
(1) U slučaju izricanja neke od nadzornih mjera iz članka 386. stavka 1. točke
4. ili točke 6. ovog Zakona, ulagatelj koji je prije objave tih mjera upisao,
odnosno kupio vrijednosne papire u odnosnoj javnoj ponudi, ima pravo povući
prihvat ponude, odnosno odustati od pravnog posla kupnje vrijednosnih papira
koji je nastao njegovim prihvatom ponude. Ovo pravo ulagatelj može iskoristiti u
roku od pet dana od dana objave izrečene nadzorne mjere.
(2) Agencija će pri izricanju nadzorne mjere poučiti ulagatelje o pravu iz
stavka 1. ovog članka.
Nadzorne mjere nakon uvrštenja vrijednosnih papira na uređeno tržište
Članak 388.
Nakon uvrštenja vrijednosnih papira na uređeno tržište, Agencija je ovlaštena
obaviti pregled poslovanja izdavatelja i njegovih vladajućih ili ovisnih
društava u Republici Hrvatskoj, ako je to potrebno radi provjere i utvrđivanja
postupa li izdavatelj u skladu s odredbama ove Glave Zakona.
Članak 389.
Nakon uvrštenja vrijednosnih papira na uređeno tržište, Agencija je ovlaštena:
1. u svrhu zaštite ulagatelja i tržišta u cjelini, naložiti izdavatelju tih
vrijednosnih papira razotkrivanje svih važnih informacija koje mogu biti od
utjecaja na procjenu vrijednosti vrijednosnih papira,
2. privremeno obustaviti trgovanje, odnosno zatražiti od burze da privremeno
obustavi trgovanje određenim vrijednosnim papirima, ako je, prema procjeni
Agencije, položaj izdavatelja tih vrijednosnih papira takav da bi trgovanje
vrijednosnim papirima štetilo interesima ulagatelja.
Članak 390.
Agencija se u slučaju potrebe može posavjetovati s burzom, a posebno kad
odlučuje o privremenoj obustavi ili zabrani trgovanja na uređenom tržištu.
Inozemni izdavatelj ili ponuditelj
Članak 391.
Inozemni izdavatelj ili ponuditelj može ponuditi vrijednosne papire javnosti u
Republici Hrvatskoj javnom ponudom samo posredstvom investicijskog društva ili
kreditne institucije koju je angažirao za obavljanje poslova financijskog
posredovanja u toj javnoj ponudi.
Članak 392.
(1) Zahtjev za odobrenje prospekta ponude vrijednosnih papira inozemnog
izdavatelja, odnosno ponuditelja, u ime inozemnog izdavatelja, odnosno
ponuditelja, podnosi angažirana osoba iz članka 391. ovog Zakona. Uz zahtjev se
obvezno prilaže i ugovor između inozemnog izdavatelja, odnosno ponuditelja i
angažirane osobe o obavljanju poslova financijskog posredovanja. Angažirana
osoba u ime inozemnog izdavatelja, odnosno ponuditelja, poduzima i druge radnje
u postupku ponude vrijednosnih papira.
(2) Agencija može odobriti objavljivanje prospekta inozemnog izdavatelja,
odnosno ponuditelja, iako zahtjevu nisu priloženi svi propisani prilozi, ili u
prospektu nisu navedeni svi propisani podaci, ako angažirana osoba iz članka
391. ovog Zakona dokaže:
– da prema propisima države izdavatelja takve priloge i podatke nije moguće
pribaviti, a Agencija ocijeni da to neće potencijalnom ulagatelju umanjiti
mogućnost da objektivno procijeni izglednost i rizike ulaganja i donese odluku o
ulaganju,
– da prema propisima države članice u kojoj izdavatelj vrijednosnih papira ima
sjedište, takvi prilozi i podaci nisu potrebni za odobrenje objavljivanja
prospekta pod uvjetom uzajamnosti koji se pretpostavlja. Uvjet uzajamnosti ne
primjenjuje se na inozemnog izdavatelja koji ima sjedište u državi članici
Svjetske trgovinske organizacije.
(3) Iznimno, inozemnom izdavatelju ili ponuditelju koji vrijednosne papire
ponudi javnosti istodobno u Republici Hrvatskoj i u državi članici, Agencija
može odobriti objavljivanje prospekta čije je objavljivanje u toj državi članici
odobrilo nadležno tijelo te države, a odobrenje može uvjetovati dopunom
prospekta pojedinim podacima u skladu s odredbama ove Glave i pravilnika iz
članka 360. ovog Zakona.
(4) Za istinitost i potpunost podataka koje sadrži prospekt inozemnog
izdavatelja, solidarno odgovara i ovlašteno društvo iz članka 391. ovog Zakona.
Ponuda vrijednosnih papira izvan Republike Hrvatske
Članak 393.
Domaći izdavatelj koji na stranom tržištu namjerava ponuditi javnosti
vrijednosne papire, dužan je prethodno Agenciji dostaviti obavijest o
karakteristikama namjeravanog izdanja vrijednosnih papira.
Članak 394.
(1) Obavijest iz članka 393. stavka 1. ovog Zakona mora sadržavati sljedeće
podatke:
1. podatke o vrijednosnim papirima na koje se odnosi prospekt te o načinu i
uvjetima njihove ponude, i to:
a) naznaku vrste i opis karakteristika vrijednosnih papira, njihov ukupan broj i
opis prava sadržanih u takvim vrijednosnim papirima,
b) dan otvaranja i razdoblje trajanja upisa i uplate,
c) opis načina rasporeda vrijednosnih papira ako ih bude upisano više od
količine koja se izdaje,
d) naziv, sjedište i poslovnu adresu financijskog posrednika u izdanju, odnosno
ponudi,
e) naziv, sjedište i poslovne adrese osoba koje jamče za obveze izdavatelja po
vrijednosnom papiru,
f) nazive i adrese institucija preko kojih izdavatelji podmiruju financijske
obveze prema vlasnicima vrijednosnih papira,
g) cijenu ili način određivanja cijene vrijednosnih papira,
h) postupak izvršavanja prava prvenstva pri upisu i uplati,
i) svrhu za koju izdavatelj namjenjuje prikupljena sredstva,
2. podatke o izdavatelju vrijednosnih papira, i to:
a) tvrtku, sjedište, poslovnu adresu, datum osnivanja, pravni oblik, naziv suda
kod kojega se vodi registar u koji je upisan te matični broj (MBS) upisa u
takvom registru,
b) iznos upisanog i/ili odobrenog kapitala te uplaćenog kapitala, podrobnosti o
vrijednosnim papirima od kojih se sastoji temeljni kapital kada se radi o
dioničkom društvu, a ako temeljni kapital nije u potpunosti uplaćen, iznos
neuplaćenog dijela i razloge zbog kojih nije uplaćen, broj zamjenjivih
vrijednosnih papira ili prava na upis vrijednosnih papira koji su izdani te
uvjete za njihovu konverziju, odnosno upis,
c) podatke o vladajućem društvu ako postoji,
d) popis dioničara koji imaju 5% ili više od ukupnog broja glasova u skupštini
izdavatelja i postotak glasova koji svakom pripada.
(2) U roku od osam dana od proteka roka upisa i uplate vrijednosnih papira koje
ponudi isključivo izvan Republike Hrvatske, izdavatelj je obvezan dostaviti
Agenciji podatke o broju upisanih i uplaćenih vrijednosnih papira.
GLAVA II.
Objavljivanje informacija o izdavateljima vrijednosnih papira
Poglavlje 1.
OPĆE ODREDBE
Pojmovi
Članak 395.
Pojedini pojmovi, u smislu ove Glave, imaju sljedeće značenje:
1. izdavatelj je pravni subjekt, uključujući i državu, čiji su vrijednosni
papiri uvršteni na uređeno tržište, pri čemu se u slučaju izdanih potvrda o
deponiranim dionicama, izdavateljem smatra izdavatelj dionica na osnovi kojih su
izdane potvrde o deponiranim dionicama,
2. vrijednosni papiri su sve vrste prenosivih vrijednosnih papira iz članka 3.
stavka 1. točke 3. ovog Zakona, osim instrumenata tržišta novca s rokom
dospijeća kraćim od dvanaest mjeseci,
3. dužnički vrijednosni papiri su obveznice i ostali oblici prenosivih
sekuritiziranih dugova, osim vrijednosnih papira koji su istovjetni dionicama i
vrijednosnih papira koji, ako se zamijene ili ako se njima potvrdi ostvarivanje
glasačkih prava, daju pravo na stjecanje dionica ili vrijednosnih papira
istovjetnih dionicama,
4. propisane informacije su sve informacije koje je izdavatelj, ili osoba koja
je vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez suglasnosti
izdavatelja, obvezan objavljivati javnosti sukladno:
– odredbama ove Glave,
– člancima 459. do 462. ovog Zakona,
– propisima matične države članice izdavatelja koji su usvojeni sukladno članku
3. stavku 1. Direktive 2004/109/EZ,
5. društvo za upravljanje je društvo za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom koje se osniva i posluje sukladno propisima kojima se
uređuje osnivanje i poslovanje društava za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom,
6. elektroničko sredstvo je elektronička oprema namijenjena za obradu podataka
(uključujući i digitalno sažimanje), pohranu i prijenos podataka korištenjem
elektromagnetskih medija,
7. Direktiva 78/660/EEZ je Četvrta Direktiva Vijeća 78/660/EEZ od 25. srpnja
1978. koja se temelji na članku 54. stavku 3. točki g) Ugovora o godišnjim
financijskim izvješćima za određene vrste trgovačkih društava,
8. Direktiva 83/349/EEZ je Sedma Direktiva Vijeća 83/349/EEZ od 13. lipnja 1983.
koja se temelji na članku 54. stavku 3. točki g) Ugovora o konsolidiranim
obračunima,
9. Uredba (EZ-a) broj 1606/2002 je Uredba (EZ-a) broj 1606/2002 Europskog
parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih
standarda.
Primjena
Članak 396.
Odredbe ove Glave primjenjuju se kod izdavatelja čiji su vrijednosni papiri
uvršteni na uređeno tržište kojim upravlja burza.
Članak 397.
(1) Odredbe ove Glave primjenjuju se kod izdavatelja čiji su vrijednosni papiri
uvršteni na uređeno tržište u državi članici, a kojima je Republika Hrvatska
matična država članica.
(2) Odredbe članaka 438. do 441. ovog Zakona, primjenjuju se i kod izdavatelja
kojem je Republika Hrvatska država članica domaćin, a čiji su vrijednosni papiri
uvršteni samo na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj.
(3) Izdavatelj iz stavka 2. ovog članka, obvezan je sukladno člancima 438. do
441. ovog Zakona, objavljivati javnosti sve informacije koje je obvezan
objavljivati prema propisima matične države članice izdavatelja kojima su
propisane obveze objavljivanja javnosti kod izdavatelja čiji su vrijednosni
papiri uvršteni na uređeno tržište.
Određivanje nadležnosti
Članak 398.
(1) Matična država članica, u smislu ove Glave, je:
1. za izdavatelja dužničkih vrijednosnih papira koji su izdani u nominalnoj
vrijednosti po jedinici u iznosu manjem od 1.000 EUR odnosno u drugoj valuti u
iznosu koji na dan izdanja predstavlja protuvrijednost manju od 1.000 EUR i za
izdavatelja dionica:
– država članica u kojoj izdavatelj ima sjedište, za izdavatelja koji ima
sjedište u državi članici,
– država članica čijem je nadležnom tijelu izdavatelj obvezan dostavljati
godišnji dokument objavljenih informacija iz članka 364. ovog Zakona, za
izdavatelja koji ima sjedište u trećoj državi.
2. za izdavatelja koji nije naveden u točki 1. ovog stavka, država članica koju
je izdavatelj izabrao za matičnu državu članicu između države članice u kojoj
ima sjedište i država članica na čija uređena tržišta su uvršteni njegovi
vrijednosni papiri.
(2) Izdavatelj iz stavka 1. točke 2. ovog članka, može za matičnu državu članicu
izabrati samo jednu državu članicu.
(3) Izdavatelj izabranu matičnu državu članicu ne može mijenjati prije proteka
roka od najmanje tri godine od dana donošenja odluke o izboru iz stavka 2. ovog
članka, osim u slučaju ako prije proteka toga roka svi vrijednosni papiri
izdavatelja više nisu uvršteni niti na jedno uređeno tržište u državama
članicama.
(4) Izbor Republike Hrvatske kao matične države članice, izdavatelj iz stavka 1.
točke 1. alineje 2. i stavka 1. točke 2. ovog članka objavljuje javnosti
sukladno člancima 438. do 441. ovog Zakona.
Članak 399.
Država članica domaćin je država članica na čije uređeno tržište su uvršteni
vrijednosni papiri izdavatelja, a koja je različita od matične države članice
izdavatelja.
Iznimke
Članak 400.
(1) Odredbe ove Glave ne primjenjuju se kod udjela u subjektima za zajednička
ulaganja koji nisu zatvorenog tipa, niti kod stjecanja ili otpuštanja udjela u
takvim subjektima.
(2) U smislu ove Glave, subjekt za zajednička ulaganja koji nije zatvorenog tipa
označava subjekt:
1. čija je svrha i cilj zajedničko ulaganje kapitala prikupljenog od javnosti,
uz uvažavanje načela razdiobe rizika, i
2. čiji se udjeli, na zahtjev imatelja tih udjela, neposredno ili posredno,
otkupljuju ili iskupljuju iz imovine tog subjekta.
(3) U smislu ove Glave, udjeli u subjektu za zajednička ulaganja označavaju
vrijednosne papire koje izdaje subjekt za zajednička ulaganja na osnovi kojeg
imatelj udjela stječe prava nad imovinom tog subjekta.
Poglavlje 2.
IZVJEŠTAJI IZDAVATELJA
Obveza
Članak 401.
Izdavatelj vrijednosnih papira obvezan je redovito izrađivati godišnje,
polugodišnje i tromjesečne financijske i poslovne izvještaje te ih objavljivati
javnosti sukladno člancima 438. do 441. ovog Zakona.
Članak 402.
Agencija može za izdavatelje vrijednosnih papira sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj pravilnikom propisati sadržaj i strukturu godišnjih, polugodišnjih i
tromjesečnih financijskih i poslovnih izvještaja te oblik i način njihovog
dostavljanja Agenciji.
Godišnji izvještaj
Članak 403.
(1) Izdavatelj vrijednosnih papira obvezan je izraditi godišnji izvještaj iz
stavka 2. ovog članka, objaviti ga javnosti najkasnije u roku od četiri mjeseca
od zadnjeg dana poslovne godine te osigurati da isti bude dostupan javnosti
najmanje pet godina od dana objavljivanja.
(2) Godišnji izvještaj izdavatelja mora sadržavati:
1. revidirane godišnje financijske izvještaje,
2. izvještaj poslovodstva,
3. izjavu osoba odgovornih za sastavljanje godišnjeg izvještaja izdavatelja,
navodeći njihova imena, prezimena, radno mjesto i dužnosti u izdavatelju, da
prema njihovom najboljem saznanju:
– godišnji financijski izvještaji izdavatelja, sastavljeni uz primjenu
odgovarajućih standarda financijskog izvještavanja, daju cjelovit i istinit
prikaz imovine i obveza, gubitaka i dobitaka, financijskog položaja i poslovanja
izdavatelja i društava uključenih u konsolidaciju kao cjeline,
– izvještaj poslovodstva sadrži istinit prikaz razvoja i rezultata poslovanja i
položaja izdavatelja i društava uključenih u konsolidaciju, uz opis
najznačajnijih rizika i neizvjesnosti kojima su izdavatelj i društva izloženi
kao cjelina.
(3) Zajedno s godišnjim izvještajem izdavatelja iz stavka 2. ovog članka,
izdavatelj je obvezan na način i u roku iz stavka 1. ovog članka objaviti
javnosti u cijelosti i revizorsko izvješće, potpisano od strane osoba odgovornih
za reviziju godišnjih financijskih izvještaja izdavatelja.
(4) Na izdavatelja koji je obvezan izrađivati konsolidirane izvještaje, na
odgovarajući način primjenjuju se odredbe stavka 1., 2. i 3. ovog članka.
Članak 404.
(1) Za izdavatelja koji ima sjedište u Republici Hrvatskoj, izvještajima iz
članka 403. stavka 2. točke 1. i 2. ovog Zakona, smatraju se izvještaji koji se
izrađuju sukladno propisima koji uređuju osnivanje i poslovanje trgovačkih
društava te računovodstvo poduzetnika i primjenu standarda financijskog
izvještavanja.
(2) Ako godišnje financijske izvještaje u roku iz članka 403. stavka 1. ovog
Zakona ne utvrdi nadležno tijelo izdavatelja, izdavatelj je obvezan godišnje
financijske izvještaje objaviti javnosti u roku iz članka 403. stavka 1. ovog
Zakona uz naznaku da na izvještaje nije dana suglasnost nadležnog tijela
izdavatelja.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovog članka, izdavatelj je obvezan u roku od sedam
dana od dana dobivanja suglasnosti svog nadležnog tijela na godišnje financijske
izvještaje, objaviti javnosti utvrđene izvještaje. Ako je nadležno tijelo
izdavatelja utvrdilo izvještaje u cijelosti u sadržaju u kojem su objavljeni
javnosti sukladno stavku 2. ovog članka, smatra se da je izdavatelj objavio
javnosti godišnje financijske izvještaje ako u roku od sedam dana od dana
utvrđivanja izvještaja objavi javnosti da su izvještaji objavljeni sukladno
stavku 2. ovog članka u cijelosti utvrđeni u istom sadržaju od strane nadležnog
tijela izdavatelja.
(4) Zajedno s godišnjim izvještajem iz članka 403. stavka 2. ovog Zakona i
revizorskim izvješćem iz članka 403. stavka 3. ovog Zakona, izdavatelj je
obvezan objaviti javnosti u cijelosti i odluku nadležnog tijela o utvrđivanju
godišnjih financijskih izvještaja te odluku o prijedlogu raspodjele dobiti ili
pokriću gubitka, ako odluke nisu sastavni dio godišnjeg izvještaja.
Članak 405.
Izdavatelj vrijednosnih papira koji ima sjedište izvan Republike Hrvatske,
obvezan je izvještaje iz članka 403. stavka 2. točke 1. i 2. ovog Zakona
izrađivati sukladno članku 404. ovog Zakona.
Članak 406.
(1) Izdavatelj vrijednosnih papira koji ima sjedište izvan Republike Hrvatske u
državi članici, obvezan je izvještaje iz članka 403. stavka 2. točke 1. i 2.
ovog Zakona izrađivati prema sljedećim zahtjevima:
1. kada je izdavatelj prema Direktivi 83/349/EEZ obvezan izrađivati
konsolidirane financijske izvještaje, njegovi revidirani financijski izvještaji
obuhvaćaju konsolidirane financijske izvještaje izrađene sukladno Uredbi (EZ-a)
broj 1606/2002 i financijske izvještaje matičnog društva izrađene sukladno pravu
države u kojoj matično društvo ima sjedište,
2. kada izdavatelj nije obvezan izrađivati konsolidirane financijske izvještaje,
njegovi revidirani financijski izvještaji obuhvaćaju financijske izvještaje
izrađene sukladno pravu države u kojoj izdavatelj ima sjedište,
3. financijski izvještaji izdavatelja moraju biti revidirani sukladno člancima
51. i 51.a. Direktive 78/660/EEZ, a konsolidirani financijski izvještaji
izdavatelja sukladno članku 37. Direktive 83/349/EEZ,
4. izvještaj poslovodstva mora biti izrađen sukladno članku 46. Direktive
78/660/EEZ kada izdavatelj nije obvezan izrađivati konsolidirane financijske
izvještaje, odnosno sukladno članku 36. Direktive 83/349/EEZ, kada je izdavatelj
obvezan izrađivati konsolidirane financijske izvještaje.
(2) Izdavatelj vrijednosnih papira koji ima sjedište izvan Republike Hrvatske u
trećoj državi, obvezan je izvještaje iz članka 403. stavka 2. točke 1. i 2. ovog
Zakona izrađivati sukladno članku 404. ovog Zakona.
Polugodišnji izvještaj
Članak 407.
(1) Izdavatelj dionica i dužničkih vrijednosnih papira obvezan je za prvih šest
mjeseci poslovne godine, što je prije moguće, a najkasnije u roku od dva mjeseca
od proteka polugodišta izraditi i objaviti javnosti polugodišnji izvještaj iz
stavka 2. ovog članka te osigurati da isti bude dostupan javnosti najmanje pet
godina od dana objavljivanja.
(2) Polugodišnji izvještaj izdavatelja mora sadržavati:
1. skraćeni set polugodišnjih financijskih izvještaja,
2. međuizvještaj poslovodstva,
3. izjavu osoba odgovornih za sastavljanje polugodišnjeg izvještaja izdavatelja,
navodeći njihova imena, prezimena, radno mjesto i dužnosti u izdavatelju, da
prema njihovom najboljem saznanju:
– skraćeni set polugodišnjih financijskih izvještaja izdavatelja, sastavljenih
uz primjenu odgovarajućih standarda financijskog izvještavanja, daje cjelovit i
istinit prikaz imovine i obveza, gubitaka i dobitaka, financijskog položaja i
poslovanja izdavatelja i društava uključenih u konsolidaciju kao cjeline,
– međuizvještaj poslovodstva sadrži istinit prikaz razvoja i rezultata
poslovanja i položaja izdavatelja i društava uključenih u konsolidaciju, uz opis
najznačajnijih rizika i neizvjesnosti kojima su izdavatelj i društva izloženi
kao cjelina.
(3) Ako su polugodišnji financijski izvještaji izdavatelja iz stavka 2. ovog
članka revidirani, izdavatelj je obvezan na način i u roku iz stavka 1. ovog
članka objaviti javnosti i revizorsko izviješće. Ista obveza postoji i u slučaju
obavljenog uvida u financijske izvještaje. Ako polugodišnji financijski
izvještaji izdavatelja iz stavka 2. ovog članka nisu revidirani ili u iste nije
obavljen uvid, izdavatelj je obvezan o tome dati izjavu u svom polugodišnjem
izvještaju.
(4) Na izdavatelja koji je obvezan izrađivati konsolidirane izvještaje, na
odgovarajući način primjenjuju se odredbe stavka 1., 2. i 3. ovog članka.
Članak 408.
Izdavatelj dionica i dužničkih vrijednosnih papira, obvezan je izvještaje iz
članka 407. stavka 2. točke 1. i 2. ovog Zakona izrađivati sukladno članku 404.
stavku 1. ovog Zakona.
Članak 409.
(1) Izdavatelj dionica i dužničkih vrijednosnih papira, izvještaje iz članka
407. stavka 2. točke 1. i 2. ovog Zakona obvezan je izrađivati prema sljedećim
zahtjevima:
1. kada je izdavatelj obvezan izrađivati konsolidirane financijske izvještaje,
njegov skraćeni set polugodišnjih financijskih izvještaja izrađuje se sukladno
standardu financijskog izvještavanja o financijskom izvještavanju za ispod
godišnje razdoblje usvojenom sukladno članku 6. Uredbe (EZ-a) broj 1606/2002,
2. kada izdavatelj nije obvezan izrađivati konsolidirane financijske izvještaje,
njegov skraćeni set polugodišnjih financijskih izvještaja obuhvaćat će najmanje
skraćenu bilancu, skraćeni račun dobiti i gubitka te bilješke uz navedene
financijske izvještaje; izdavatelj je obvezan primijeniti ista načela
priznavanja i vrednovanja koje je primijenio kod izrade godišnjih financijskih
izvještaja,
3. međuizvještaj poslovodstva mora najmanje sadržavati naznaku značajnih
događaja koji su se dogodili u prvih šest mjeseci poslovne godine, utjecaj tih
događaja na skraćeni set polugodišnjih financijskih izvještaja, uz opis
najznačajnijih rizika i neizvjesnosti za preostalih šest mjeseci poslovne
godine; međuizvještaj poslovodstva izdavatelja dionica obvezno sadrži podatke iz
stavka 2. i 3. ovog članka o značajnim transakcijama između povezanih osoba
sastavljene sukladno odgovarajućim standardima financijskog izvještavanja.
(2) Podacima o značajnim transakcijama između povezanih osoba iz stavka 1. točke
3. ovog članka smatraju se najmanje podaci o:
1. transakcijama između povezanih osoba koje su se dogodile u prvih šest mjeseci
tekuće poslovne godine i koje su u tom razdoblju značajno utjecale na
financijski položaj i poslovanje izdavatelja,
2. promjenama u transakcijama između povezanih osoba navedenim u posljednjim
godišnjim financijskim izvještajima izdavatelja koje mogu značajno utjecati na
financijski položaj i poslovanje izdavatelja u prvih šest mjeseci tekuće
poslovne godine.
(3) Kada izdavatelj dionica nije obvezan izrađivati konsolidirane financijske
izvještaje, obvezan je kao podatke iz stavka 1. točka 3. ovog članka o značajnim
transakcijama između povezanih osoba navesti najmanje podatke iz članka
43(1)(7b) Direktive 78/660/EEZ.
(4) Ako izdavatelj skraćeni set polugodišnjih financijskih izvještaja ne
izrađuje sukladno standardu financijskog izvještavanja o financijskom
izvještavanju za ispod godišnje razdoblje usvojenom sukladno članku 6. Uredbe
(EZ-a) broj 1606/2002, obvezan je skraćeni set polugodišnjih financijskih
izvještaja izrađivati na sljedeći način:
1. skraćena bilanca i skraćeni račun dobiti i gubitka sadržavaju najviše
naslove, podnaslove i stavke, jednake onima iz posljednjih godišnjih
financijskih izvještaja izdavatelja; dodatne stavke moguće je uključiti jedino u
slučaju ako bi zbog njihovog izostavljanja polugodišnji financijski izvještaji
navodili na pogrešan zaključak o imovini i obvezama, gubitku i dobitku,
financijskom položaju i poslovanju izdavatelja,
2. skraćena bilanca mora sadržavati usporedni prikaz podataka s podacima iz
bilance prethodne godine,
3. skraćeni račun dobiti i gubitka mora sadržavati usporedni prikaz podataka s
podacima za isto razdoblje prethodne godine,
4. bilješke moraju sadržavati:
– dovoljno podataka kako bi se polugodišnji financijski izvještaji izdavatelja
mogli usporediti s godišnjim financijskim izvještajima izdavatelja,
– dovoljno podataka i obrazloženja kako bi ulagatelji na ispravan način
razumjeli značajne promjene u količinama i događajima koji su utjecali na
bilancu i račun dobiti i gubitka izdavatelja.
Tromjesečni izvještaj i izjava poslovodstva
Članak 410.
(1) Izdavatelj dionica koji ima sjedište u Republici Hrvatskoj, obvezan je što
je prije moguće, a najkasnije u roku od trideset dana od dana proteka
tromjesečja, izraditi i objaviti javnosti tromjesečni izvještaj te osigurati da
isti bude dostupan javnosti najmanje pet godina od dana objavljivanja.
(2) Na tromjesečni izvještaj iz stavka 1. ovog članka na odgovarajući način
primjenjuju se odredbe članka 407. stavka 2. ovog Zakona.
(3) Izdavatelj je obvezan izvještaje iz stavka 2. ovog članka izrađivati
sukladno članku 408. ovog Zakona.
(4) Izdavatelj je obvezan izvještaje iz stavka 2. ovog članka izrađivati
sukladno članku 409. ovog Zakona.
(5) Na izdavatelja koji je obvezan izrađivati konsolidirane izvještaje, na
odgovarajući način primjenjuju se odredbe stavka 1. i 2. ovog članka.
Članak 411.
(1) Izdavatelj dionica koji ima sjedište izvan Republike Hrvatske, obvezan je,
neovisno o obvezi iz članaka 459. do 462. ovog Zakona, tijekom prvih šest
mjeseci poslovne godine i tijekom drugih šest mjeseci poslovne godine, objaviti
javnosti izjavu svog poslovodstva.
(2) Izjava poslovodstva iz stavka 1. ovog članka objavljuje se javnosti u
razdoblju između deset tjedana nakon početka i šest tjedana prije kraja odnosnog
šestomjesečnog razdoblja.
(3) Izjava poslovodstva iz stavka 1. ovog članka sadrži podatke koji se odnose
na razdoblje između početka odnosnog šestomjesečnog razdoblja i dana
objavljivanja izjave javnosti.
(4) Izjava poslovodstva iz stavka 1. ovog članka sadrži:
1. obrazloženje značajnih događaja i transakcija koje su se dogodile u odnosnom
šestomjesečnom razdoblju i njihov utjecaj na financijski položaj izdavatelja i
njegovih kontroliranih društava,
2. općenit prikaz financijskog položaja i poslovanja izdavatelja i njegovih
kontroliranih društava u odnosnom šestomjesečnom razdoblju.
(5) Obveza iz stavka 1. ovog članka ne odnosi se na izdavatelje koji prema pravu
svoje države ili prema pravilima uređenog tržišta ili na svoju vlastitu
inicijativu izrađuju i objavljuje javnosti tromjesečne financijske izvještaje u
skladu s tim propisima ili pravilima.
(6) Izdavatelj iz stavka 5. ovog članka obvezan je tromjesečne financijske
izvještaje objaviti javnosti u rokovima i sadržaju propisanim pravom ili
pravilima na temelju kojih izrađuje tromjesečne financijske izvještaje.
Iznimke
Članak 412.
Odredbe ovog Poglavlja ne odnose se na sljedeće izdavatelje:
1. Republiku Hrvatsku, Hrvatsku narodnu banku i Hrvatsku banku za obnovu i
razvitak,
2. državu članicu,
3. treću državu,
4. jedinice lokalne uprave i samouprave Republike Hrvatske i treće države,
5. jedinice lokalne uprave i samouprave države članice,
6. tijela međunarodnog javnog prava čija članica je najmanje jedna država
članica,
7. Europsku središnju banku i središnje banke država članica,
8. izdavatelje dužničkih vrijednosnih papira koji su izdani u nominalnoj
vrijednosti po jedinici u iznosu od najmanje 50.000 EUR odnosno u drugoj valuti
u iznosu koji na dan izdanja predstavlja protuvrijednost od najmanje 50.000 EUR,
pod uvjetom da su to jedini vrijednosni papiri izdavatelja koji su uvršteni na
uređeno tržište.
Poglavlje 3.
INFORMACIJE O PROMJENAMA U POSTOTKU GLASAČKIH PRAVA
Obveza
Članak 413.
(1) Fizička osoba ili pravni subjekt koji neposredno ili posredno dosegne,
prijeđe ili padne ispod praga od 5%, 10%, 15%, 20%, 25%, 30%, 50% i 75%
glasačkih prava u izdavatelju dionica obvezan je o takvom dosezanju, prelasku
ili padu ispod praga dostaviti izdavatelju i Agenciji obavijest.
(2) Obveza iz stavka 1. ovog članka odnosi se na svako dosezanje, prelazak ili
pad ispod propisanih pragova u izdavatelju koje je posljedica:
1. stjecanja, otpuštanja ili ostvarivanja glasačkih prava sukladno člancima
415., 416. i 417. ovog Zakona, i/ili
2. promjene broja dionica s pravom glasa na koje je podijeljen temeljni kapital
izdavatelja ili promjene broja glasačkih prava iz tih dionica.
Izračunavanje postotka glasačkih prava
Članak 414.
(1) U smislu članka 413. ovog Zakona, postotak glasačkih prava koji pripada
fizičkoj osobi ili pravnom subjektu u izdavatelju, izračunava se u odnosu na sve
dionice izdavatelja istog roda s pravom glasa, uključujući i vlastite dionice
izdavatelja i dionice kod kojih je ostvarivanje glasačkih prava isključeno ili
ograničeno zakonom ili pravnim poslom, a prema posljednjim podacima objavljenim
javnosti sukladno članku 429. ovog Zakona.
(2) U smislu članka 413. ovog Zakona, kod izračunavanja broja glasačkih prava
koja pripadaju fizičkoj osobi ili pravnom subjektu u izdavatelju, pribrajaju se
sva glasačka prava koja toj fizičkoj osobi ili pravnom subjektu pripadaju u
slučajevima iz članaka 415., 416. i 417. ovog Zakona.
(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovog članka, u slučaju iz članka 416. stavka 3.
točke 1. ovog Zakona, kod izračunavanja broja glasačkih prava koja pripadaju
fizičkoj osobi ili pravnom subjektu u izdavatelju, pribrajaju se samo glasačka
prava koja toj fizičkoj osobi ili pravnom subjektu pripadaju držanjem
financijskih instrumenata iz članka 416. stavka 1. ovog Zakona.
Obveznici
Članak 415.
Obveza iz članka 413. ovog Zakona odnosi se na svakog dioničara (fizičku osobu
ili pravni subjekt) kada, neposredno ili posredno, u svoje ime i za svoj račun
ili u svoje ime i za račun druge fizičke osobe i/ili pravnog subjekta, drži:
1. dionice s pravom glasa izdavatelja,
2. potvrde o deponiranim dionicama izdavatelja.
Članak 416.
(1) Obveza iz članka 413. ovog Zakona, odnosi se na svaku fizičku osobu ili
pravni subjekt kada neposredno ili posredno drži financijske instrumente iz
članka 3. stavka 1. točke 2. ovog Zakona, a koji fizičkoj osobi ili pravnom
subjektu koji ih drži daju bezuvjetno pravo da, svojom jednostranom izjavom
volje, na temelju obvezujućeg pravnog posla sklopljenog prema mjerodavnom pravu,
stekne već izdane dionice s pravom glasa izdavatelja koje su temelj izdanja
odnosnog financijskog instrumenta.
(2) Financijski instrumenti iz stavka 1. ovog članka moraju fizičkoj osobi ili
pravnom subjektu koji ih drži davati na dan dospijeća mogućnost izbora između
stjecanja već izdanih dionica s pravom glasa izdavatelja koje su temelj izdanja
odnosnog financijskog instrumenta i isplate u novcu.
(3) Za fizičku osobu ili pravni subjekt koji neposredno ili posredno drži
financijske instrumente iz stavka 1. ovog članka, obveza iz članka 413. ovog
Zakona nastaje kada se propisani prag doseže, prelazi ili ispod njega pada u
odnosu na:
1. financijske instrumente koje ta fizička osoba ili pravni subjekt drži, i
2. sva glasačka prava koja toj fizičkoj osobi ili pravnom subjektu pripadaju u
slučaju iz ovog članka i članaka 415. i 417. ovog Zakona.
(4) Kod izračunavanja broja glasačkih prava u izdavatelju koja pripadaju
fizičkoj osobi ili pravnom subjektu držanjem financijskih instrumenata iz stavka
1. ovog članka, u obzir se uzimaju svi financijski instrumenti koje fizička
osoba ili pravni subjekt drži, a koji su izdani na temelju dionica s pravom
glasa istog izdavatelja.
(5) Ako je financijski instrument iz stavka 1. ovog članka izdan na temelju
dionica s pravom glasa više izdavatelja, obveza dostavljanja obavijesti iz
članka 413. ovog Zakona izvršava se svakom izdavatelju dionica posebno.
Članak 417.
(1) Obveza iz članka 413. ovog Zakona, odnosi se na svaku fizičku osobu ili
pravni subjekt, kada isti ima pravo steći, otpustiti, ostvarivati ili prenijeti
ostvarivanje glasačkih prava u izdavatelju, ako se radi o glasačkim pravima iz
jednog od sljedećih slučajeva ili kombinaciji tih slučajeva:
1. glasačkim pravima koja drži treća strana, s kojom je fizička osoba ili pravni
subjekt sklopio sporazum, kojim su se sve strane obvezale svojim usklađenim
ostvarivanjem glasačkih prava koja drže, usvojiti dugoročnu politiku upravljanja
izdavateljem,
2. glasačkim pravima koja treća strana drži na temelju sporazuma kojim je
fizička osoba ili pravni subjekt privremeno i uz naknadu prenio ostvarivanje
glasačkih prava na treću stranu,
3. glasačkim pravima iz dionica koja su fizičkoj osobi ili pravnom subjektu
prenesena kao osiguranje, ako fizička osoba ili pravni subjekt kontrolira ta
glasačka prava i iskaže svoju namjeru ostvarivanja istih,
4. glasačkim pravima iz dionica za koje je u korist fizičke osobe ili pravnog
subjekta osnovano pravo plodouživanja,
5. glasačkim pravima koja drži ili može ostvarivati sukladno točki 1. do 4. ovog
stavka kontrolirano društvo fizičke osobe ili pravnog subjekta,
6. glasačkim pravima iz dionica pohranjenih kod fizičke osobe ili pravnog
subjekta, a koja glasačka prava fizička osoba ili pravni subjekt može
ostvarivati samostalno, po vlastitoj ocjeni, ako nema posebne upute dioničara,
7. glasačkim pravima koja drži treća strana u svoje ime, a za račun fizičke
osobe ili pravnog subjekta,
8. glasačkim pravima koja fizička osoba ili pravni subjekt može ostvarivati kao
punomoćnik, samostalno, prema vlastitoj ocjeni, ako nema posebne upute
dioničara.
(2) Kad obveza iz članka 413. ovog Zakona za fizičku osobu ili pravni subjekt
nastane sukladno stavku 1. ovog članka, svaka strana iz stavka 1. točke 1. do 8.
ovog članka za koju je nastala obveza, obvezna je izdavatelju i Agenciji
dostaviti obavijest iz članka 413. ovog Zakona, a smatra se da je tako nastaloj
obvezi udovoljeno ako se izdavatelju dostavi jedna zajednička obavijest.
Kontrolirana društva
Članak 418.
(1) U smislu ove Glave, kontrolirano društvo je pravni subjekt:
1. u kojem fizička osoba ili drugi pravni subjekt ima većinu glasačkih prava,
ili
2. u kojem je fizička osoba ili drugi pravni subjekt dioničar ili član te u
kojem istovremeno ima pravo imenovati ili opozvati većinu članova upravljačkih
i/ili nadzornih tijela, ili
3. u kojem je fizička osoba ili drugi pravni subjekt dioničar ili član te u
kojem samostalno kontrolira većinu glasačkih prava temeljem sporazuma
sklopljenog s drugim dioničarima ili članovima toga pravnog subjekta, ili
4. u kojem fizička osoba ili drugi pravni subjekt može ostvarivati ili ostvaruje
prevladavajući utjecaj ili kontrolu.
(2) Fizička osoba ili drugi pravni subjekt iz stavka 1. ovog članka je vladajuća
osoba.
(3) U slučaju iz stavka 1. točke 2. ovog članka, glasačkim pravima vladajuće
osobe pribrajaju se i glasačka prava kontroliranog društva vladajuće osobe, kao
i glasačka prava onih fizičkih osoba ili pravnih subjekata koje glasaju u svoje
ime, ali za račun vladajuće osobe ili za račun nekog kontroliranog društva
vladajuće osobe.
Članak 419.
Obavijest iz članka 413. ovog Zakona izdavatelju i Agenciji nije obvezan
dostaviti pravni subjekt u slučaju kada je istu obavijest izdavatelju i Agenciji
dostavilo njegovo matično društvo ili vladajuća osoba tog matičnog društva.
Iznimke kod izračunavanja postotka glasačkih prava
Članak 420.
(1) Glasačkim pravima koja u slučajevima iz članaka 415., 416. i 417. ovog
Zakona pripadaju matičnom društvu društva za upravljanje, ne pribrajaju se
glasačka prava iz dionica i financijskih instrumenata iz članka 416. stavka 1.
ovog Zakona kojima to društvo za upravljanje upravlja sukladno propisima kojima
se uređuje osnivanje i poslovanje društava za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom, ako društvo za upravljanje ta
glasačka prava ostvaruje neovisno od svog matičnog društva.
(2) Glasačkim pravima koja u slučajevima iz članaka 415., 416. i 417. ovog
Zakona pripadaju matičnom društvu investicijskog društva, ne pribrajaju se
glasačka prava iz dionica i financijskih instrumenata iz članka 416. stavka 1.
ovog Zakona kojima to investicijsko društvo upravlja pružanjem usluge
upravljanja portfeljem, ako investicijsko društvo:
1. ima odobrenje za pružanje usluge upravljanja portfeljem izdano od Agencije
ili nadležnog tijela države članice,
2. može ostvarivati glasačka prava iz dionica samo uz uputu dobivenu u pisanom
obliku ili korištenjem elektroničkih sredstava, ili primjenom odgovarajućih
mjera osigurava da se usluga upravljanja portfeljem pruža neovisno od ostalih
usluga pod uvjetima koji su jednaki uvjetima određenim propisima kojima se
uređuje osnivanje i poslovanje društava za upravljanje otvorenim investicijskim
fondovima s javnom ponudom,
3. glasačka prava ostvaruje neovisno od svog matičnog društva.
(3) Iznimke iz stavka 1. i 2. ovog članka, ne primjenjuje se u slučaju kada
društvo za upravljanje odnosno investicijsko društvo upravlja glasačkim pravima
iz dionica i financijskih instrumenata iz članka 416. stavka 1. ovog Zakona koji
pripadaju njegovom matičnom društvu ili drugom kontroliranom društvu tog
matičnog društva, pri čemu ta glasačka prava društvo za upravljanje odnosno
investicijsko društvo ne može ostvarivati samostalno, po vlastitoj ocjeni, već
uz neposrednu ili posrednu uputu matičnog društva ili drugog kontroliranog
društva tog matičnog društva.
Članak 421.
(1) Matično društvo društva za upravljanje odnosno investicijskog društva može
koristiti iznimka iz članka 420. stavka 1. i/ili stavka 2. ovog Zakona, ako su
ispunjeni sljedeći uvjeti:
1. matično društvo ne smije se uplitati u ostvarivanje glasačkih prava koja
pripadaju društvu za upravljanje odnosno investicijskom društvu, bilo davanjem
neposredne ili posredne upute bilo na neki drugi način,
2. društvo za upravljanje odnosno investicijsko društvo mora biti samostalno,
neovisno o matičnom društvu, ostvarivati glasačka prava iz imovine kojom
upravlja.
(2) U smislu stavka 1. točke 1. ovog članka i članka 420. stavka 3. ovog Zakona,
neposrednom uputom smatra se svaka uputa matičnog društva ili drugog
kontroliranog društva tog matičnog društva kojom se određuje na koji način u
pojedinom slučaju društvo za upravljanje odnosno investicijsko društvo ostvaruje
glasačka prava. Posredna uputa je svaka općenita ili određena uputa matičnog
društva ili drugog kontroliranog društva tog matičnog društva, neovisno o formi
u kojoj se daje, kojom se ograničava samostalnost društva za upravljanje odnosno
investicijskog društva u ostvarivanju glasačkih prava u svrhu ostvarivanja
određenih poslovnih interesa matičnog društva ili drugog kontroliranog društva
tog matičnog društva.
(3) Matično društvo društva za upravljanje odnosno investicijskog društva koje
želi koristiti iznimka iz članka 420. stavka 1. i/ili stavka 2. ovog Zakona,
obvezno je bez odgode, a u svakom slučaju prije nastanka obveze iz članka 413.
ovog Zakona, dostaviti Agenciji:
1. popis društava za upravljanje odnosno investicijskih društava i popis
njihovih nadležnih tijela ili naznaku da ista nemaju svoja nadležna tijela, ali
bez navođenja za kojeg izdavatelja bi se iznimka koristila,
2. izjavu da se u slučaju svakog navedenog društva za upravljanje odnosno
investicijskog društva, matično društvo pridržava uvjeta iz stavka 1. ovog
članka.
(4) Matično društvo društva za upravljanje odnosno investicijskog društva koje
želi koristiti iznimka iz članka 420. stavka 1. i/ili stavka 2. ovog Zakona,
samo u odnosu na financijske instrumente iz članka 416. stavka 1. ovog Zakona
koje drži, obvezno je bez odgode, a u svakom slučaju prije nastanka obveze iz
članka 413. ovog Zakona, dostaviti Agenciji popis iz stavka 3. točke 1. ovog
članka.
(5) Matično društvo obvezno je popis iz stavka 3. točke 1. ovog članka redovito
obnavljati.
(6) Matično društvo društva za upravljanje odnosno investicijskog društva koje
želi koristiti iznimka iz članka 420. stavka 1. i/ili stavka 2. ovog Zakona,
obvezno je na zahtjev Agencije dokazati sljedeće:
1. organizacijska struktura matičnog društva i društva za upravljanje odnosno
investicijskog društva je takva da društvo za upravljanje odnosno investicijsko
društvo, glasačka prava ostvaruje samostalno, neovisno o matičnom društvu;
matično društvo i društvo za upravljanje odnosno investicijsko društvo moraju
imati barem pisana pravila kojima se između matičnog društva i društva za
upravljanje odnosno investicijskog društva sprječava razmjena informacija koje
se odnose na ostvarivanje glasačkih prava,
2. osobe koje odlučuju kako ostvariti glasačka prava djeluju neovisno jedna o
drugoj,
3. u slučaju kada je matično društvo klijent društva za upravljanje odnosno
investicijskog društva, ili kada su glasačka prava koja pripadaju matičnom
društvu dio imovine kojom upravlja društvo za upravljanje odnosno investicijsko
društvo, postoji jasno pisano ovlaštenje matičnog društva za međusobno
nepristran odnos s društvom za upravljanje odnosno investicijskim društvom.
Članak 422.
(1) Iznimka iz članka 420. stavka 1. i 2. ovog Zakona, primjenjuju se i u
slučaju pravnog subjekta koji ima sjedište u trećoj državi, a koji bi, da ima
sjedište u Republici Hrvatskoj ili državi članici, tražio odobrenje za pružanje
usluge upravljanja portfeljem sukladno propisima kojima se uređuje osnivanje i
poslovanje investicijskih društava i/ili društava za upravljanje, pod uvjetom da
taj subjekt ispunjava uvjete neovisnosti od svog matičnog društva istovjetne
uvjetima neovisnosti iz članka 421. ovog Zakona koje ispunjavaju društva za
upravljanje odnosno investicijska društva.
(2) U smislu stavka 1. ovog članka, smatra se da su uvjeti neovisnosti propisani
pravom treće države sjedišta pravnog subjekta iz stavka 1. ovog članka,
istovjetni uvjetima neovisnosti iz članka 421. ovog Zakona, ako je prema pravu
treće države propisano da pravni subjekt iz stavka 1. ovog članka mora:
1. biti samostalan u svim slučajevima, neovisno o svom matičnom društvu,
ostvarivati glasačka prava iz imovine kojom upravlja,
2. zanemariti interese svojeg matičnog društva ili bilo kojeg kontroliranog
društva svog matičnog društva, u svakom slučaju nastanka sukoba interesa.
(3) Matično društvo pravnog subjekta iz stavka 1. ovog članka, obvezno je bez
odgode, a u svakom slučaju prije nastanka obveze iz članka 413. ovog Zakona,
dostaviti Agenciji izjavu da se u slučaju svakog pravnog subjekta iz stavka 1.
ovog članka, matično društvo pridržava uvjeta iz stavka 2. ovog članka.
(4) Na matično društvo pravnog subjekta iz stavka 1. ovog članka, na
odgovarajući način se primjenjuju odredbe članka 421. stavka 3. točke 1. i
stavka 4., 5. i 6. ovog Zakona.
Sadržaj obavijesti
Članak 423.
(1) Obavijest iz članka 413. ovog Zakona mora sadržavati, u mjeri u kojoj se
podaci odnose na predmetno objavljivanje javnosti, sljedeće podatke:
1. tvrtku, sjedište i poslovnu adresu izdavatelja dionica,
2. podatke o fizičkoj osobi ili pravnom subjektu koji je dosegao, prešao ili pao
ispod praga propisanog člankom 413. ovog Zakona,
3. podatke o kontroliranim društvima putem kojih fizičkoj osobi ili pravnom
subjektu iz točke 2. ovog stavka pripadaju glasačka prava,
4. podatke o dioničaru, ako je dioničar različit od fizičke osobe ili pravnog
subjekta iz točke 2. i 3. ovog stavka te podatke o fizičkoj osobi ili pravnom
subjektu koji za račun tog dioničara ostvaruje glasačka prava sukladno članku
417. stavku 1. ovog Zakona,
5. podatak iz članka 413. stavka 2. ovog Zakona o tome posljedica čega je
dosezanje, prelazak ili pad ispod propisanih pragova,
6. podatak o ispravi na temelju koje se doseže, prelazi ili pada ispod praga
propisanog člankom 413. ovog Zakona,
7. podatak o broju glasačkih prava (u apsolutnom i relativnom iznosu) kojim se
doseže, prelazi ili pada ispod praga propisanog člankom 413. ovog Zakona,
8. podatak o ukupnom broju glasačkih prava (u apsolutnom i relativnom iznosu)
koji je dosegnut, prijeđen ili ispod kojeg se palo; za svaki izdani rod dionica
s pravom glasa, posebno ako je izdavatelj izdao više rodova dionica s pravom
glasa,
9. dan kada je prag dosegnut, prijeđen ili ispod kojeg se palo.
(2) U obavijesti iz stavka 1. ovog članka, za svaku fizičku osobu navodi se ime,
prezime i prebivalište, a za svaki pravni subjekt tvrtka, pravni oblik,
sjedište, poslovna adresa, registarski broj i podaci o odgovornim osobama u
pravnom subjektu.
(3) Ako je isprava iz stavka 1. točke 6. ovog članka, punomoć iz članka 417.
stavka 1. točke 8. ovog Zakona koja se odnosi samo na jednu skupštinu dioničara,
u obavijesti iz stavka 1. ovog članka, navodi se podatak o ukupnom broju
glasačkih prava (u apsolutnom i relativnom iznosu) koji će pripadati dioničaru,
odnosno opunomoćeniku nakon održavanja skupštine dioničara, kada opunomoćenik
više ne bude mogao ostvarivati glasačka prava samostalno, po vlastitoj ocjeni.
(4) Ako je isprava iz stavka 1. točke 6. ovog članka, financijski instrument iz
članka 416. stavka 1. ovog Zakona, u obavijesti iz stavka 1. ovog članka, navodi
se podatak o danu dospijeća ili danu proteka roka financijskog instrumenta te
podatak o danu ili razdoblju u kojem fizička osoba ili pravni subjekt može steći
dionice s pravom glasa izdavatelja koje su temelj izdanja odnosnog financijskog
instrumenta.
(5) Uz obavijest iz stavka 1. ovog članka, Agenciji se prilažu preslike isprava
iz stavka 1. točke 6. ovog članka.
(6) Agencija može pravilnikom propisati sadržaj i strukturu obrazaca za
dostavljanje obavijesti iz stavka 1. ovog članka te oblik i način njihovog
dostavljanja Agenciji.
Rok dostavljanja obavijesti
Članak 424.
(1) Obavijest iz članka 413. stavka 1. ovog Zakona, fizička osoba ili pravni
subjekt obvezan je dostaviti izdavatelju i Agenciji bez odgode, a najkasnije u
roku od četiri trgovinska dana od dana kada je fizička osoba ili pravni subjekt:
1. saznao ili s obzirom na okolnosti mogao saznati za stjecanje, otpuštanje ili
mogućnost ostvarivanja glasačkih prava, neovisno o danu stjecanja, otpuštanja
ili mogućnosti ostvarivanja glasačkih prava,
2. saznao za posljednje podatke objavljene javnosti sukladno članku 429. ovog
Zakona.
(2) Smatra se da je fizička osoba ili pravni subjekt saznao ili mogao saznati za
stjecanje, otpuštanje ili mogućnost ostvarivanja glasačkih prava najkasnije u
roku od dva trgovinska dana od dana transakcije.
(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, u slučaju iz članka 417. stavka 1.
točke 8. ovog Zakona, dioničar, odnosno opunomoćenik, obvezan je obavijest iz
članka 413. stavka 1. ovoga Zakona dostaviti izdavatelju i Agenciji na dan
davanja, odnosno primanja punomoći.
Kalendar trgovinskih dana
Članak 425.
(1) U smislu ove Glave, trgovinski dani su dani trgovanja uređenog tržišta kojim
upravlja burza, a na koje su uvršteni vrijednosni papiri izdavatelja.
(2) U smislu ove Glave, trgovinski dani su dani trgovanja uređenog tržišta
matične države članice izdavatelja.
(3) Agencija je obvezna na svojim internetskim stranicama objavljivati kalendar
trgovinskih dana svakog uređenog tržišta koje posluje u Republici Hrvatskoj.
Iznimke
Članak 426.
(1) Odredbe članka 415. i 417. stavka 1. točke 3. ovog Zakona, ne primjenjuju se
u slučaju dionica koje je članica Europskog sustava središnjih banaka pribavila
ili su joj iste pribavljene pri obavljanju njezine funkcije kao monetarne
vlasti, uključujući i dionice koje je članica Europskog sustava središnjih
banaka pribavila ili su joj pribavljene kao zalog, ili na temelju repo ugovora
ili sličnog pravnog posla, a radi likvidnosti odobrene u svrhu monetarne
politike ili unutar sustava plaćanja.
(2) Iznimka od iz stavka 1. ovog članka, primjenjuje se samo u slučaju kratkog
vremenskog razdoblja, pod uvjetom da se glasačka prava iz predmetnih dionica ne
ostvaruju.
Članak 427.
(1) Odredbe članka 415. i 416. ovog Zakona, ne odnose se na dionice i
financijske instrumente:
1. koji su stečeni isključivo u svrhu poravnanja i namire unutar tri trgovinska
dana, koji su propisani kao vrijeme uobičajeno za provođenje poravnanja i
namire,
2. koje drži skrbnik u okviru pružanja usluge skrbništva, pod uvjetom da skrbnik
glasačka prava može ostvarivati isključivo uz uputu dioničara dobivenu u pisanom
obliku ili korištenjem elektroničkih sredstava,
3. koji su pozicije u knjizi trgovanja kreditne institucije ili investicijskog
društva sukladno propisima kojima se uređuje knjiga trgovanja kreditne
institucije, odnosno investicijskog društva, ako:
– glasačka prava u knjizi trgovanja ne prelaze 5%, i
– kreditna institucija ili investicijsko društvo ne ostvaruje glasačka prava
niti se ista koriste za upletanje u upravljanje izdavateljem,
4. koje stječe ili otpušta osoba koja djeluje kao održavatelj tržišta, kada se
tim stjecanjem ili otpuštanjem doseže, prelazi ili pada ispod praga od 5%
glasačkih prava, pod uvjetom da održavatelj tržišta:
– ima odobrenje za pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih
aktivnosti od strane nadležnog tijela,
– ne upliće se u upravljanje izdavateljem niti vrši bilo kakav utjecaj na
izdavatelja da kupi predmetne dionice ili podrži njihovu cijenu.
(2) Održavatelj tržišta koji želi koristiti iznimku iz stavka 1. točke 4. ovog
članka, obvezan je najkasnije u roku iz članka 424. stavka 1. i 2. ovog Zakona,
obavijestiti Agenciju da djeluje ili namjerava djelovati kao održavatelj tržišta
u odnosu na određenog izdavatelja.
(3) Kada održavatelj tržišta prestane djelovati kao održavatelj tržišta u odnosu
na određenog izdavatelja, obvezan je o istome obavijestiti Agenciju, u roku iz
članka 424. stavka 1. i 2. ovog Zakona.
(4) Održavatelj tržišta koji želi koristiti iznimku iz stavka 1. točke 4. ovog
članka, obvezan je na zahtjev Agencije dostaviti dokaz o dionicama i/ili
financijskim instrumentima iz članka 416. stavka 1. ovog Zakona koje drži ili
namjerava držati u svrhu djelovanja kao održavatelj tržišta. U slučaju kada
održavatelj tržišta nije u mogućnosti identificirati dionice i/ili financijske
instrumente koje drži, Agencija je ovlaštena tražiti ga da te dionice i/ili
financijske instrumente drži na posebnom računu u svrhu potrebne identifikacije.
(5) Održavatelj tržišta obvezan je na zahtjev Agencije dostaviti sporazum o
održavanju tržišta koji je sklopio s burzom, odnosno izdavateljem ako je takav
ugovor s sklopljen.
Poglavlje 4.
OBVEZE IZDAVATELJA
Obveze u svezi promjena u glasačkim pravima
Članak 428.
Izdavatelj dionica koji zaprimi obavijest iz članka 413. ovog Zakona, obvezan je
podatke sadržane u zaprimljenoj obavijesti objaviti javnosti bez odgode, a
najkasnije u roku od tri trgovinska dana od dana zaprimanja.
Članak 429.
Izdavatelj dionica obvezan je na kraju svakog mjeseca u kojem je došlo do
promjene broja dionica s pravom glasa na koje je podijeljen temeljni kapital
izdavatelja ili promjene broja glasačkih prava iz tih dionica, objaviti javnosti
informaciju o nastalim promjenama i novom ukupnom broju dionica s pravom glasa.
Članak 430.
(1) Izdavatelj dionica koji stječe ili otpušta vlastite dionice, bilo neposredno
bilo putem osobe koja djeluje u svoje ime, a za račun izdavatelja, obvezan je
bez odgode, a najkasnije u roku od četiri trgovinska dana od dana stjecanja ili
otpuštanja vlastitih dionica, objaviti javnosti broj vlastitih dionica (u
apsolutnom i relativnom iznosu) koje drži nakon svakog stjecanja ili otpuštanja
vlastitih dionica.
(2) U smislu stavka 1. ovog članka, postotak vlastitih dionica koji drži
izdavatelj izračunava se u odnosu na sve dionice izdavatelja izdane s pravom
glasa.
(3) U slučaju iz stavka 1. ovog članka, na odgovarajući način se primjenjuje
odredba članka 424. stavka 1. ovog Zakona.
Članak 431.
(1) Izdavatelj dionica obvezan je bez odgode objaviti javnosti svaku promjenu u
pravima iz izdanih dionica, za svaki rod dionica posebno, uključujući i promjene
u pravima iz izvedenih vrijednosnih papira koje je izdao izdavatelj i koje daju
pravo na stjecanje dionica izdavatelja.
(2) Izdavatelj vrijednosnih papira koji nisu dionice, obvezan je bez odgode
objaviti javnosti svaku promjenu u pravima iz tih izdanih vrijednosnih papira,
uključujući i promjene uvjeta koje mogu posredno utjecati na promjenu u pravima
iz tih izdanih vrijednosnih papira, posebno promjene vezane uz uvjete zaduženja
i kamatnu stopu.
(3) Stavak 2. ovog članka ne odnosi se na promjene uvjeta koji su objektivno
odredivi i koji nastaju neovisno o volji izdavatelja (npr. promjene LIBOR ili
EURIBOR).
Ostale obveze
Članak 432.
(1) Izdavatelj vrijednosnih papira obvezan je bez odgode objaviti javnosti o
svakom novom izdanju dužničkih vrijednosnih papira, a osobito o svim
osiguranjima ili jamstvima koja se odnose na predmetno izdanje.
(2) Neovisno o obvezi iz članaka 459. do 462. ovog Zakona, obveza iz stavka 1.
ovog članka ne odnosi se na tijela međunarodnog javnog prava čija članica je
najmanje jedna država članica.
(3) Obveza iz stavka 1. ovog članka ne odnosi se na vrijednosne papire koje
izdaje Republika Hrvatska ili njezine jedinice lokalne uprave i samouprave.
Članak 433.
Izdavatelj vrijednosnih papira obvezan je prijedlog izmjene svog statuta ili
osnivačkog ugovora dostaviti Agenciji i uređenom tržištu na koje su uvršteni
njegovi vrijednosni papiri bez odgode, a najkasnije na dan objave poziva za
glavnu skupštinu na kojoj će se odlučivati o tom prijedlogu ili dati informacija
o istom.
Informacije dioničarima
Članak 434.
(1) Izdavatelj dionica obvezan je osigurati jednak položaj svim dioničarima
izdavatelja koji drže dionice izdavatelja istog roda.
(2) Izdavatelj je obvezan osigurati da su u Republici Hrvatskoj dostupni svi
odgovarajući mehanizmi i informacije potrebni dioničaru za ostvarivanje njegovih
prava, uz odgovarajuću zaštitu cjelovitosti tih podataka.
(3) Izdavatelj je obvezan osigurati da su u matičnoj državi članici izdavatelja
dostupni svi odgovarajući mehanizmi i informacije potrebni dioničaru za
ostvarivanje njegovih prava, uz odgovarajuću zaštitu cjelovitosti tih podataka.
(4) Izdavatelj je obvezan, prema pravu države svoga sjedišta, omogućiti
dioničaru ostvarivanje njegovih prava putem opunomoćnika.
(5) U cilju ispunjenja obveza prema dioničarima, izdavatelj će osobito:
1. osigurati podatke o mjestu i vremenu održavanja skupštine dioničara, dnevnom
redu s obrazloženjem predloženih odluka, ukupnom broju dionica izdanih s pravom
glasa, ukupnom broju glasačkih prava, kao i o pravu dioničara za sudjelovanje na
skupštini dioničara,
2. svakoj osobi koja ima pravo glasati na skupštini dioničara, istovremeno s
podacima u svezi održavanja skupštine dioničara, osigurati obrazac punomoći u
pisanom ili elektroničkom obliku pod uvjetima iz stavka 6. ovog članka; obrazac
punomoći izdavatelj je obvezan osigurati i nakon objavljivanja poziva za
skupštinu dioničara, a na zahtjev svake osobe koja ima pravo glasati na
skupštini dioničara,
3. odrediti kreditnu ili financijsku instituciju preko koje izvršava svoje
financijske obveze prema dioničarima,
4. objaviti podatke ili poslati obavijest u svezi raspodjele i isplate dividende
te u svezi novog izdanja dionica, s podacima o bilo kakvim dogovorenim pravima
raspodjele, upisa i uplate, konverzije dionica ili odustanku od tih prava te
iskupu dionica.
(6) Izdavatelj može podatke iz stavka 5. ovog članka dostavljati dioničarima
korištenjem elektroničkih sredstava, ako je o tome donesena odluka na skupštini
dioničara, a istovremeno su zadovoljeni najmanje sljedeći uvjeti:
1. dostavljanje korištenjem elektroničkih sredstava ne smije ovisiti o mjestu
prebivališta fizičke osobe, odnosno mjestu sjedišta pravnog subjekta iz članka
415. i 417. ovog Zakona,
2. izdavatelj je obvezan osigurati odgovarajući postupak identifikacije koji
omogućuje da se fizičke osobe i pravni subjekti iz članka 415. i 417. ovog
Zakona učinkovito obavijeste korištenjem elektroničkih sredstava,
3. izdavatelj je obvezan fizičke osobe i pravne subjekte iz članka 415. i 417.
stavka 1 točke 1. do 5. ovog Zakona, pisanim putem zatražiti njihov pristanak za
buduće dostavljanje podataka korištenjem elektroničkih sredstava, uz napomenu da
će se u slučaju ne dostavljanja njihovog odgovora u razumnom vremenu smatrati da
su dali pristanak; fizičke osobe i pravni subjekti iz članka 415. i 417. stavka
1 točke 1.do 5. ovog Zakona imaju pravo naknadno, u bilo kojem trenutku, od
izdavatelja zatražiti dostavljanje podataka pisanim putem,
4. izdavatelj je obvezan troškove u svezi dostavljanja podataka korištenjem
elektroničkih sredstava, raspodijeliti u skladu s načelom jednakosti iz stavka
1. ovog članka.
Informacije imateljima dužničkih vrijednosnih papira
Članak 435.
(1) Izdavatelj dužničkih vrijednosnih papira obvezan je osigurati jednak položaj
svim imateljima jednako rangiranih dužničkih vrijednosnih papira u svezi svih
prava sadržanih u tim vrijednosnim papirima.
(2) Izdavatelj je obvezan osigurati da su u Republici Hrvatskoj dostupni svi
odgovarajući mehanizmi i da su javno dostupne sve informacije potrebne imatelju
dužničkih vrijednosnih papira za ostvarivanje njegovih prava sadržanih u tim
dužničkim vrijednosnim papirima, uz odgovarajuću zaštitu cjelovitosti tih
podataka.
(3) Izdavatelj je obvezan osigurati da su u matičnoj državi članici izdavatelja
dostupni svi odgovarajući mehanizmi i da su javno dostupne sve informacije
potrebne imatelju dužničkih vrijednosnih papira za ostvarivanje njegovih prava
sadržanih u tim dužničkim vrijednosnim papirima, uz odgovarajuću zaštitu
cjelovitosti tih podataka.
(4) Izdavatelj je obvezan, prema pravu države svoga sjedišta, omogućiti imatelju
dužničkih vrijednosnih papira ostvarivanje njegovih prava putem opunomoćenika.
(5) U cilju ispunjenja obveze prema imateljima dužničkih vrijednosnih papira,
izdavatelj će osobito:
1. objaviti podatke ili poslati obavijest o mjestu i vremenu održavanja
skupštine imatelja dužničkih vrijednosnih papira, dnevnom redu s obrazloženjem
predloženih odluka, o isplati kamata, korištenju prava na konverziju, zamjenu,
upis i uplatu dužničkih vrijednosnih papira ili odustanku od tih prava te iskupu
dužničkih vrijednosnih papira, kao i o pravu imatelja dužničkih vrijednosnih
papira za sudjelovanje na skupštini imatelja dužničkih vrijednosnih papira,
2. svakoj osobi koja ima pravo glasati na skupštini imatelja dužničkih
vrijednosnih papira, istovremeno s podacima u svezi održavanja skupštine
imatelja dužničkih vrijednosnih papira, osigurati obrazac punomoći u pisanom ili
elektroničkom obliku pod uvjetima iz stavka 7. ovog članka; obrazac punomoći
izdavatelj je obvezan osigurati i nakon objavljivanja poziva za skupštinu
imatelja dužničkih vrijednosnih papira, a na zahtjev svake osobe koja ima pravo
glasati na skupštini imatelja dužničkih vrijednosnih papira,
3. odrediti kreditnu ili financijsku instituciju preko koje izvršava svoje
financijske obveze prema imateljima dužničkih vrijednosnih papira.
(6) U slučaju sazivanja skupštine samo za imatelje dužničkih vrijednosnih papira
koji su izdani u nominalnoj vrijednosti po jedinici u iznosu od najmanje 50.000
EUR odnosno u drugoj valuti u iznosu koji na dan izdanja predstavlja
protuvrijednost od najmanje 50.000 EUR, izdavatelj može, kao mjesto održavanja
takve skupštine, izabrati bilo koju državu članicu u kojoj je osigurao
dostupnost svih odgovarajućih mehanizama i informacija potrebnih imatelju
dužničkih vrijednosnih papira u svezi prava sadržanih u tim vrijednosnim
papirima.
(7) Izdavatelj može podatke iz stavka 5. ovog članka dostavljati imateljima
dužničkih vrijednosnih papira korištenjem elektroničkih sredstava, ako je o tome
donesena odluka na skupštini imatelja dužničkih vrijednosnih papira, a
istovremeno su zadovoljeni najmanje sljedeći uvjeti:
1. dostavljanje korištenjem elektroničkih sredstava ne smije ovisiti o mjestu
prebivališta, odnosno mjestu sjedišta imatelja dužničkog vrijednosnog papira ili
njegovog opunomoćenika,
2. izdavatelj je obvezan osigurati odgovarajući postupak identifikacije koji
omogućuje da se imatelji dužničkih vrijednosnih papira učinkovito obavijeste
korištenjem elektroničkih sredstava,
3. izdavatelj je obvezan imatelje dužničkih vrijednosnih papira pisanim putem
zatražiti njihov pristanak za buduće dostavljanje podataka korištenjem
elektroničkih sredstava, uz napomenu da će se u slučaju ne dostavljanja njihovog
odgovora u razumnom vremenu smatrati da su dali pristanak; imatelji dužničkih
vrijednosnih papira imaju pravo naknadno, u bilo kojem trenutku, od izdavatelja
zatražiti dostavljanje podataka pisanim putem,
4. izdavatelj je obvezan troškove u svezi dostavljanja podataka korištenjem
elektroničkih sredstava, raspodijeliti u skladu s načelom jednakosti iz stavka
1. ovog članka.
(8) Obveza iz stavaka 2. do 7. ovog članka ne odnosi se na vrijednosne papire
koje izdaje Republika Hrvatska ili njezine jedinice lokalne uprave i samouprave.
Treće države
Članak 436.
(1) Kada izdavatelj vrijednosnih papira ima sjedište u trećoj državi, Agencija
je ovlaštena izuzeti takvog izdavatelja od primjeni odredbi članaka 403., 407.,
410., 411., 413., 428. do 432., 434. i 435. ovog Zakona, ako su pravom treće
države propisane istovjetne obveze ili ako se izdavatelj pridržava obveza
propisanih pravom treće države koje Agencija smatra istovjetnim obvezama.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovog članka, izdavatelj je obvezan sve informacije
koje objavljuje javnosti prema pravu države svog sjedišta, uključujući i
informacije koje se sukladno ovoj Glavi ne smatraju propisanim informacijama,
istovremeno dostaviti Agenciji i objaviti javnosti sukladno člancima 438. do
441. ovog Zakona.
Članak 437.
Agencija je ovlaštena pravilnikom propisati pod kojim uvjetima se smatra da su
obveze propisane pravom treće države sjedišta izdavatelja istovjetne obvezama iz
članaka 403., 407., 410., 411., 413., 428. do 432., 434. i 435. ovog Zakona.
Poglavlje 5.
OBJAVLJIVANJE INFORMACIJA
Jezik objavljivanja informacija
Članak 438.
(1) Kada su vrijednosni papiri izdavatelja uvršteni na uređeno tržište kojim
upravlja burza propisane informacije moraju biti objavljene javnosti na
hrvatskom jeziku.
(2) Kada je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja, a vrijednosni
papiri izdavatelja su uvršteni samo na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj,
propisane informacije moraju biti objavljene javnosti na hrvatskom jeziku.
(3) Kada je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja, a vrijednosni
papiri izdavatelja su uvršteni na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj i u
jednoj ili nekoliko država članica domaćina, propisane informacije moraju biti
objavljene javnosti:
1. na hrvatskom jeziku, i
2. prema izboru izdavatelja, ili na jeziku koji je kao jezik objavljivanja
javnosti odredila njegova država članica domaćin ili na jeziku koji se
uobičajeno upotrebljava u međunarodnim financijskim krugovima.
(4) Kada je Republika Hrvatska matična država članica, a vrijednosni papiri
izdavatelja su uvršteni na uređeno tržište u jednoj ili nekoliko država članica
domaćina, ali ne i u Republici Hrvatskoj, propisane informacije moraju biti
objavljene javnosti, prema izboru izdavatelja, ili na jeziku koji je kao jezik
objavljivanja javnosti odredila njegova država članica domaćin ili na jeziku
koji se uobičajeno upotrebljava u međunarodnim financijskim krugovima.
(5) Ako izdavatelj iz stavka 4. ovog članka, kao jezik objavljivanja javnosti
izabere jezik koji je odredila njegova država članica domaćin, propisane
informacije tada moraju biti objavljene javnosti, prema izboru izdavatelja, ili
na hrvatskom jeziku ili na jeziku koji se uobičajeno upotrebljava u međunarodnim
financijskim krugovima.
(6) Iznimno od odredbi stavaka 2., 3., 4. i 5. ovog članka, u slučaju
vrijednosnih papira izdavatelja koji su izdani u nominalnoj vrijednosti po
jedinici u iznosu od najmanje 50.000 EUR odnosno u drugoj valuti u iznosu koji
na dan izdanja predstavlja protuvrijednost od najmanje 50.000 EUR, uvrštenih na
uređeno tržište u matičnoj državi članici i u jednoj ili nekoliko država članica
domaćina, propisane informacije moraju biti objavljene javnosti, prema izboru
izdavatelja, ili na jeziku koji je kao jezik objavljivanja javnosti odredila
njegova matična država članica i država članica domaćin, ili na jeziku koji se
uobičajeno upotrebljava u međunarodnim financijskim krugovima.
(7) Ako je Republika Hrvatska država članica domaćin, propisane informacije koje
se objavljuju javnosti prema pravu matične države članice izdavatelja, moraju se
objavljivati javnosti na jeziku koji je prema pravu matične države članice
izdavatelja određen kao jezik objavljivanja javnosti, i prema izboru
izdavatelja, ili na hrvatskom jeziku ili na jeziku koji se uobičajeno
upotrebljava u međunarodnim financijskim krugovima.
Članak 439.
(1) Fizička osoba ili pravni subjekt iz članaka 415., 416. i 417. ovog Zakona,
obvezan je obavijest iz članka 413. ovog Zakona dostaviti Agenciji i izdavatelju
na hrvatskom jeziku.
(2) Fizička osoba ili pravni subjekt iz članaka 415., 416. i 417. ovog Zakona,
obvezan je obavijest iz članka 413. ovog Zakona, dostaviti Agenciji i
izdavatelju na hrvatskom jeziku ili na jeziku koji se uobičajeno upotrebljava u
međunarodnim financijskim krugovima.
(3) Izdavatelja koji obavijest iz članka 413. ovog Zakona zaprimi na jeziku koji
se uobičajeno upotrebljava u međunarodnim financijskim krugovima, Agencija nije
ovlaštena tražiti prijevod zaprimljene obavijesti na hrvatski jezik.
Način objavljivanja javnosti
Članak 440.
(1) Izdavatelj je obvezan propisane informacije objaviti javnosti na način koji
javnosti omogućuje brz pristup do propisanih informacija na ravnopravnoj osnovi.
(2) Izdavatelj za objavljivanje javnosti propisanih informacija mora koristiti
medije za koje se razumno može pretpostaviti da će propisane informacije, koliko
god je to moguće, učiniti istovremeno dostupnima najširoj javnosti u Republici
Hrvatskoj, pri čemu je izdavatelj obvezan koristiti isključivo medije sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(3) Izdavatelj za objavljivanje javnosti propisanih informacija mora koristiti
medije za koje se razumno može pretpostaviti da će propisane informacije, koliko
god je to moguće, učiniti istovremeno dostupnima najširoj javnosti u Republici
Hrvatskoj i u ostalim državama članicama, pri čemu izdavatelj nije obvezan
koristiti isključivo medije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(4) Izdavatelj je obvezan propisane informacije dostaviti medijima u cijelom
njihovom propisanom sadržaju. U slučaju objavljivanja javnosti izvještaja iz
članaka 403., 407., 410. i 411. ovog Zakona, smatra se da ih je izdavatelj
dostavio medijima u cijelom njihovom propisanom sadržaju, ako medijima dostavi
priopćenje u kojem navodi internetske stranice i službene registre propisanih
informacija u kojima su izvještaji iz članaka 403., 407., 410. i 411. dostupni
javnosti u cijelosti.
(5) Prilikom dostave propisanih informacija medijima, izdavatelj je obvezan
naznačiti da se radi o propisanim informacijama te navesti podatke o
izdavatelju, predmetu objavljivanja javnosti te datumu i vremenu dostavljanja
propisanih informacija medijima.
(6) Izdavatelj je obvezan odabrati takav način dostave propisanih informacija
medijima koji u najvećoj mogućoj mjeri sprječava neovlašteni pristup istima,
čuva ih od mijenjanja njihovog sadržaja te zadržava informaciju o identitetu
pošiljatelja.
(7) Smatra se da je izdavatelj ispunio svoju obvezu dostave propisanih
informacija medijima kada dobije potvrdu medija kojem je dostavio propisane
informacije da ih je isti zaprimio u cijelosti.
(8) Sve troškove objavljivanja javnosti u cijelosti snosi izdavatelj.
(9) Izdavatelj je obvezan bez odgode Agenciji dostaviti dokaz o izvršenju i
načinu izvršenja svoje obveze objavljivanja javnosti.
(10) Izdavatelj je obvezan u svezi objavljivanja javnosti propisanih
informacija, na zahtjev Agencije dostaviti sljedeće:
1. ime osobe koja je medijima dostavila informacije,
2. datum i vrijeme kada su medijima dostavljene informacije,
3. podatke o sigurnosnim i tehničkim detaljima postupka dostave informacija
medijima,
4. podatke o nazivu i vrsti medija te načinu na koji je isti objavio javnosti
dostavljene informacije,
5. podatke o bilo kojoj zabrani izdavatelja u svezi informacija, ako takva
zabrana postoji.
Članak 441.
(1) Izdavatelj je obvezan propisane informacije, istovremeno kada ih dostavlja
medijima, dostaviti u cijelom njihovom propisanom sadržaju Agenciji i u službeni
registar propisanih informacija.
(2) Izdavatelj čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno tržište kojim
upravlja burza, obvezan je propisane informacije, osim medijima, Agenciji i
službenom registru propisanih informacija, istovremeno dostaviti i burzi.
(3) Agencija je ovlaštena propisanu informaciju zaprimljenu sukladno stavku 1.
ovog članka, objaviti na svojim internetskim stranicama.
Odgovornost za objavljivanje javnosti
Članak 442.
Izdavatelj, članovi upravljačkih i/ili nadzornih tijela izdavatelja, kao i osobe
koje su u izdavatelju zadužene za ispunjenje pojedinih obveza izdavatelja
propisanih člancima 403., 407., 410., 411., 431. i 432. ovog Zakona, solidarno
odgovaraju ulagatelju za štetu koju ulagatelj pretrpi radi nepravilnog
ispunjenja tih obveza, osim u slučaju kada se dokaže da su prilikom ispunjenja
istih postupali s pažnjom dobrog stručnjaka.
Članak 443.
(1) U slučaju vrijednosnih papira izdavatelja koji su uvršteni na uređeno
tržište bez suglasnosti izdavatelja, obveze izdavatelja propisane odredbama ove
Glave i članaka 459. do 462. ovog Zakona, umjesto izdavatelja obvezna je, u
cijelosti izvršiti osoba koja je vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na
uređeno tržište bez njegove suglasnosti.
(2) Osoba koja je vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez
njegove suglasnosti odgovara ulagatelju za štetu koju ulagatelj pretrpi radi
nepravilnog ispunjenja obveza navedenih u članku 442. ovog Zakona, osim u
slučaju kada se dokaže da je prilikom ispunjenja istih postupala s pažnjom
dobrog stručnjaka.
Službeni registar propisanih informacija
Članak 444.
(1) Službeni registar propisanih informacija je sustav za prikupljanje,
pohranjivanje, obradu i objavljivanje propisanih informacija.
(2) Službeni registar propisanih informacija mora udovoljavati minimalnim
standardima kvalitete u svezi zaštite cjelovitosti prikupljenih i pohranjenih
informacija, potvrde izvora dostavljanja informacija, bilježenja vremena
zaprimanja informacija i jednostavnog pristupa krajnjih korisnika pohranjenim
informacijama.
Članak 445.
(1) Službeni registar propisanih informacija vodi Agencija. Vođenje službenog
registra propisanih informacija Agencija može prenijeti na drugu pravnu osobu.
(2) Agencija će pravilnikom propisati tehničke, sigurnosne, organizacijske i
ostale uvjete za vođenje službenog registra propisanih informacija.
(3) Agencija će pravilnikom propisati i dokumentaciju kojom pravna osoba
dokazuje ispunjavanje uvjeta iz stavka 1. i 2. ovog članka.
(4) Prije uvođenja bilo kakve promjene u službenom registru propisanih
informacija voditelj za to mora dobiti odobrenje Agencije.
(5) Voditelj službenog registra propisanih informacija može naplaćivati naknadu,
prihvatljivu krajnjim korisnicima za dostavljanje pohranjenih informacija
istima.
(6) Voditelj službenog registra propisanih informacija mora za naknadu iz stavka
5. ovog članka i svaku njezinu izmjenu dobiti odobrenje Agencije.
Poglavlje 6.
OVLASTI AGENCIJE I NADZORNE MJERE
Članak 446.
(1) Agencija provodi nadzor nad izvršavanjem svih obveza propisanih odredbama
ove Glave.
(2) Agencija je u svrhu nadzora nad izvršavanjem obveza propisanih odredbama ove
Glave ovlaštena:
1. zahtijevati dostavljanje podataka, isprava, očitovanja i izjava od revizora,
izdavatelja, osobe koja je vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno
tržište bez njegove suglasnosti, fizičkih osoba i pravnih subjekata iz članaka
415., 416. i 417. ovog Zakona,
2. zahtijevati dostavljanje podataka, isprava, očitovanja i izjava od društava
koja kontroliraju ili koja su kontrolirana od strane fizičkih osoba i pravnih
subjekata iz točke 1. ovog stavka, kao i od ostalih fizičkih osoba i pravnih
subjekata za koje Agencija smatra da mogu imati saznanja od interesa za nadzor,
3. zahtijevati od izdavatelja objavljivanje podataka javnosti, očitovanja i
izjava iz točke 1. i 2. ovog stavka, na način i u roku koji odredi Agencija,
4. objaviti javnosti podatke, očitovanja i izjave iz točke 1. i 2. ovog stavka,
ako iste propusti javnosti objaviti izdavatelj ili osoba koja kontrolira
izdavatelja ili koju kontrolira izdavatelj, odnosno osoba koja je vrijednosne
papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez njegove suglasnosti, a nakon
što je Agencija zaprimila odgovarajuće očitovanje izdavatelja, odnosno osobe
koja je vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez njegove
suglasnosti,
5. zahtijevati od poslovodstva izdavatelja, odnosno osobe koja je vrijednosne
papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez njegove suglasnosti te
fizičkih osoba i pravnih subjekata iz članaka 415., 416. i 417. ovog Zakona,
objavljivanje javnosti propisanih informacija, ako iste nisu objavljene
javnosti,
6. obustaviti ili zahtijevati od uređenog tržišta u Republici Hrvatskoj na koje
su uvršteni vrijednosni papiri izdavatelja obustavljanje trgovine vrijednosnim
papirima izdavatelja najduže na deset dana, ako postoji opravdana sumnja da
izdavatelj krši odredbe o obvezama objavljivanja javnosti,
7. zabraniti trgovanje vrijednosnim papirima izdavatelja na uređenom tržištu u
Republici Hrvatskoj, ako se utvrdi da se krše ili postoji opravdana sumnja da se
krše odredbe o obvezama objavljivanja javnosti,
8. nadzirati izdavatelja, odnosno osobu koja je vrijednosne papire izdavatelja
uvrstila na uređeno tržište bez njegove suglasnosti, objavljuje li propisane
informacije javnosti u propisanim rokovima, osiguravajući učinkovit i jednak
pristup tim informacijama na cijelom području Republike Hrvatske,
9. nadzirati izdavatelja, odnosno osobu koja je vrijednosne papire izdavatelja
uvrstila na uređeno tržište bez njegove suglasnosti, objavljuje li propisane
informacije javnosti u propisanim rokovima, osiguravajući učinkovit i jednak
pristup tim informacijama u svim državama članicama u kojima su uvršteni
vrijednosni papiri izdavatelja,
10. poduzimati odgovarajuće mjere prema izdavatelju, odnosno osobi koja je
vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez njegove
suglasnosti, ako se kod objavljivanja informacija javnosti ne pridržava načela
učinkovitog i jednakog pristupa objavljenim informacijama na području iz točke
8. i 9. ovog stavka,
11. objaviti javnosti da se izdavatelj, odnosno osoba koja je vrijednosne papire
izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez njegove suglasnosti te fizička osoba
i pravni subjekt iz članaka 415., 416. i 417. ovog Zakona, ne pridržavaju svojih
obveza propisanih odredbama ove Glave,
12. provjeravati objavljuju li se javnosti propisane informacije u okviru
sadržaja i oblika propisanih ovim Zakonom,
13. poduzimati odgovarajuće mjere kada se propisane informacije ne objavljuju
javnosti u okviru sadržaja i oblika propisanih ovim Zakonom,
14. provoditi neposredan nadzor na području Republike Hrvatske radi utvrđivanja
pridržavanja odredbi ove Glave a kada je to potrebno, Agencija će neposredan
nadzor provoditi u suradnji sa sudbenom vlasti i/ili drugim tijelima.
(3) Dostava podataka i dokumentacije Agenciji od strane revizora sukladno stavku
2. točki 1. ovog članka, ne smatra se kršenjem zabrane odavanja podataka koja je
revizoru propisana ugovorom, zakonom ili podzakonskim aktom, niti će revizor u
tom slučaju snositi bilo kakvu odgovornost.
(4) Kada su vrijednosni papiri izdavatelja uvršteni na uređeno tržište kojim
upravlja burza, a Agencija utvrdi nepravilnosti i/ili nezakonitosti u smislu
odredbi ove Glave, Agencija će rješenjem naložiti poduzimanje radnji koje
pridonose uspostavljanju zakonitosti, odnosno izreći mjeru u okviru ovlasti
propisanih stavkom 2. ovog članka, odrediti rok za izvršenje i dostavljanje
dokaza o učinjenom.
(5) Kada je Republika Hrvatska matična država članica izdavatelja a Agencija
utvrdi nepravilnosti i/ili nezakonitosti u smislu odredbi ove Glave, Agencija će
rješenjem naložiti poduzimanje radnji koje pridonose uspostavljanju zakonitosti,
odnosno izreći mjeru u okviru ovlasti propisanih stavkom 2. ovog članka,
odrediti rok za izvršenje i dostavljanje dokaza o učinjenom.
(6) Sve poduzete mjere iz stavka 2. ovog članka, Agencija će dostaviti
izdavatelju, dioničarima, odnosno imateljima dužničkih vrijednosnih papira putem
izdavatelja, uređenom tržištu na koje su uvršteni vrijednosni papiri izdavatelja
i nadležnom tijelu uređenog tržišta na koje su uvršteni vrijednosni papiri
izdavatelja.
(7) Ako osoba ili subjekt iz stavka 2. točke 1.i 2. ovog članka ne postupi u
skladu s rješenjem Agencije iz stavka 4. i 5. ovoga članka, Agencija može novim
rješenjem izreći novu ili istu mjeru.
Članak 447.
(1) Kada je Republika Hrvatska država članica domaćin izdavatelja, a Agencija
kod objavljivanja informacija javnosti utvrdi nepravilnosti i/ili nezakonitosti,
Agencija će o utvrđenim nepravilnostima i/ili nezakonitostima izvijestiti
nadležno tijelo matične države članice izdavatelja.
(2) Ako unatoč mjerama poduzetim od strane nadležnog tijela matične države
članice izdavatelja, izdavatelj, odnosno osoba koja je vrijednosne papire
izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez njegove suglasnosti, i/ili fizičke
osobe i pravni subjekti iz članaka 415., 416. i 417. ovog Zakona ustraju u
kršenju odredbi o objavljivanju informacija javnosti, Agencija je ovlaštena radi
zaštite ulagatelja, a nakon što o istome izvijesti nadležno tijelo matične
države članice izdavatelja, poduzeti radnje koje pridonose uspostavljanju
zakonitosti, odnosno izreći mjeru u okviru ovlasti propisanih člankom 446.
stavkom 2. ovog Zakona.
(3) Agencija je obvezna o mjerama poduzetim sukladno stavku 2. ovog članka, što
je prije moguće obavijestiti Europsku komisiju.
Članak 448.
Agencija je ovlaštena javno objaviti sve poduzete mjere i sankcije koje su
izrečene radi utvrđenih nepravilnosti i/ili nezakonitosti u svezi obveza
objavljivanja javnosti vezanih uz pojedinog izdavatelja, osim u slučaju kada bi
javno objavljivanje moglo ozbiljno utjecati na financijska tržišta ili
uzrokovati nerazmjernu štetu osobama ili subjektima uključenim u poduzete mjere
i izrečene sankcije.
OBVEZE AGENCIJE
Članak 449.
Agencija će pravilnikom propisati detaljnije upute i provedbene mjere u svezi
obveza propisanih ovom Glavom, poštujući pri tome provedbene mjere koje je na
temelju članka 27. stavka 2. Direktive 2004/109/EZ usvojila Europska komisija.
DIO ČETVRTI
Zlouporaba tržišta
GLAVA I
Primjena ovog dijela
Članak 450.
(1) Odredbe članaka 450. do 487. ovog Zakona primjenjivat će se na svaki
financijski instrument koji je uvršten na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj
ili za koji je podnesen zahtjev za uvrštenje na takvom tržištu, bez obzira na to
je li transakcija izvršena na uređenom tržištu ili izvan njega.
(2) Odredbe članaka 456., 457. i 458., ovog Zakona primjenjivat će se na svaki
financijski instrument koji nije uvršten na uređeno tržište u Republici
Hrvatskoj, a njegova vrijednost ovisi o financijskom instrumentu iz stavka 1.
ovog članka.
(3) Za potrebe članaka 455. do 458., članaka 465., 466., 468., 469. i 470., te
članaka 480., 481. i 482. ovog Zakona pojam uređeno tržište uključuje također i
MTP.
Članak 451.
(1) Odredbe članaka 450. do 487. ovog Zakona, primjenjivat će se na svaki
financijski instrument koji je uvršten na uređeno tržište bar jedne države
članice ili za koji je podnesen zahtjev za uvrštenje na takvo tržište, bez
obzira na to je li transakcija izvršena na uređenom tržištu ili izvan njega.
(2) Odredbe članaka 456., 457. i 458. ovog Zakona, primjenjivat će se na svaki
financijski instrument koji nije uvršten na uređeno tržište u državi članici, a
njegova vrijednost ovisi o financijskom instrumentu iz stavka 1. ovog članka.
(3) Za potrebe članaka od 455. do 458., članaka 465., 466., 468., 469. i 470.,
te članaka 480., 481. i 482. ovog Zakona pojam uređeno tržište uključuje također
i MTP.
Članak 452.
Članci od 459. do 463. ovog Zakona, neće se primjenjivati na izdavatelja koji
nije podnositelj zahtjeva za uvrštenje, odnosno koji nije dao suglasnost za
podnošenje takvog zahtjeva za uvrštenje financijskih instrumenata na uređeno
tržište.
Članak 453.
Zabrane i obveze iz ovog dijela Zakona odnose se na:
1. aktivnosti obavljene u ili izvan Republike Hrvatske koje se odnose na
financijske instrumente uvrštene na uređeno tržište koje se nalazi ili posluje u
Republici Hrvatskoj ili na financijske instrumente za koje je podnesen zahtjev
za uvrštenje na takvo tržište,
2. aktivnosti obavljene u Republici Hrvatskoj koje se odnose na financijske
instrumente uvrštene na uređeno tržište u trećoj državi ili financijske
instrumente za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje na takvo tržište,
3. aktivnosti obavljene u Republici Hrvatskoj koje se odnose na financijske
instrumente uvrštene na uređeno tržište u drugoj državi članici ili financijske
instrumente za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje na takvo tržište.
Iznimke od primjene ovog dijela Zakona
Članak 454.
(1) Zlouporabom tržišta neće se smatrati programi otkupa vlastitih dionica te
stabilizacija financijskih instrumenata, pod uvjetima propisanim posebnim
pravilnikom kojeg će donijeti Agencija.
(2) Zlouporabom tržišta neće se smatrati programi otkupa vlastitih dionica te
stabilizacija financijskih instrumenata u skladu s Uredbom Komisije (EZ) broj
2273/2003.
(3) Odredbe članaka 450. do 487. ovog Zakona ne primjenjuju se na transakcije
koje provodi Republika Hrvatska i Hrvatska narodna banka ili druga institucija
ili ovlaštena osoba u njihovo ime, a radi provođenja monetarne politike, tečajne
politike ili politike upravljanja javnim dugom.
(4) Odredbe članaka 450. do 487. ovog Zakona ne primjenjuju se na transakcije
koje države članice, Europski sustav središnjih banaka, središnje banke država
članica ili neko drugo službeno imenovano tijelo ili osoba koja djeluje u
njihovo ime obavljaju u provođenju monetarne politike, tečajne politike ili
politike upravljanja javnim dugom.
GLAVA II.
Povlaštena informacija
Članak 455.
(1) Povlaštena informacija je informacija precizne naravi koja nije bila javno
dostupna i koja se posredno ili neposredno odnosi na jednog ili više izdavatelja
financijskih instrumenata ili na jedan ili više financijskih instrumenata te
koja bi, kada bi bila javno dostupna, vjerojatno imala značajan utjecaj na
cijene tih financijskih instrumenata ili na cijene povezanih izvedenih
financijskih instrumenata. Smatra se da takva vjerojatnost značajnog utjecaja
postoji ako bi razumni ulagatelj vjerojatno uzeo u obzir takvu informaciju kao
dio osnove za donošenje svojih investicijskih odluka.
(2) U odnosu na izvedenice koje se odnose na robu, povlaštena informacija znači
informaciju precizne naravi koja nije bila javno dostupna i posredno ili
neposredno se odnosi na jednu ili više tih izvedenica te koju korisnici tržišta
na kojima se tim izvedenicama trguje očekuju primiti u skladu s prihvaćenim
tržišnim praksama na takvim tržištima.
(3) U smislu odredbi stavka 2. ovog članka, smatrat će se da korisnici tržišta
na kojem se trguje izvedenicama na robu očekuju primiti informaciju ako je ista:
– redovito dostupna korisnicima tih tržišta, ili
– ju je potrebno objaviti u skladu sa zakonskim propisima, pravilima tržišta,
ugovorima ili običajima na relevantnom temeljnom tržištu robe ili tržištu
izvedenica na robu.
(4) Smatra se da je informacija iz stavka 1. i 2. ovog članka precizne naravi
ako navodi skup okolnosti koji postoji ili se u razumnoj mjeri može očekivati da
će postojati ili događaj koji je nastao ili se u razumnoj mjeri može očekivati
da će nastati te ako je dovoljno specifična da omogući donošenje zaključka o
mogućem učinku tog skupa okolnosti ili događaja na cijene financijskih
instrumenata ili povezanih izvedenih financijskih instrumenata.
(5) Za osobe zadužene za izvršavanje naloga koji se odnose na financijske
instrumente, povlaštena informacija također znači informaciju koju je prenio
klijent i odnosi se na naloge klijenta u izvršavanju, koja je precizne naravi,
koja se neposredno ili posredno odnosi na jednog ili više izdavatelja
financijskih instrumenata ili na jedan ili više financijskih instrumenata, i
koja bi, kada bi bila javno dostupna vjerojatno imala značajan utjecaj na cijene
tih financijskih instrumenata ili na cijenu povezanih izvedenih financijskih
instrumenata.
Članak 456.
(1) Zabranjeno je svakoj osobi iz stavka 2. ovog članka koja posjeduje
povlaštenu informaciju, tu informaciju upotrijebiti pri stjecanju ili otpuštanju
ili pokušaju stjecanja ili otpuštanja, za vlastiti račun ili za račun treće
osobe, neposredno ili posredno, financijskih instrumenata na koje se ta
informacija odnosi.
(2) Prethodni stavak primjenjuje se na svaku osobu koja posjeduje povlaštenu
informaciju:
1. na temelju svojeg članstva u upravnim ili nadzornim tijelima izdavatelja, ili
2. na temelju svojeg udjela u kapitalu izdavatelja, ili
3. na temelju svojeg pristupa informaciji kroz obavljanje svojeg posla,
profesije ili dužnosti, ili
4. na temelju počinjenog kaznenog djela.
(3) Kada je osoba iz stavka 1. ovog članka pravna osoba, zabrana iz stavka 1.
ovog članka također se primjenjuje na fizičke osobe koje sudjeluju u odluci da
se obavi transakcija za račun dotične pravne osobe.
(4) Ovaj se članak ne primjenjuje na transakcije koje se obavljaju radi
izvršavanja dospjele obveze da se steknu ili otpuste financijski instrumenti,
kada ta obveza proizlazi iz sporazuma sklopljenog prije nego je dotična osoba
posjedovala povlaštenu informaciju.
Članak 457.
Zabranjeno je svakoj osobi koja podliježe zabrani utvrđenoj u članku 456. ovog
Zakona:
1. otkrivanje ili činjenje dostupnom povlaštene informacije bilo kojoj drugoj
osobi, osim ako se informacija otkrije ili učini dostupnom u redovitom tijeku
obavljanja posla, profesije ili dužnosti,
2. preporučivanje nekoj drugoj osobi ili navođenje iste da na temelju povlaštene
informacije stekne ili otpusti financijske instrumente na koje se ta informacija
odnosi.
Članak 458.
Članci 456. i 457. ovog Zakona primjenjuju se i na svaku osobu koja nije
navedena u tim člancima, a koja posjeduje povlaštenu informaciju i koja zna, ili
je trebala znati, da je riječ o povlaštenoj informaciji.
Objavljivanje povlaštenih informacija koje se neposredno odnose na izdavatelja
Članak 459.
(1) Izdavatelj financijskog instrumenta obvezan je bez odgode obavještavati
javnost o povlaštenim informacijama koje se neposredno odnose na tog
izdavatelja, pri čemu je obvezan osigurati da je informacija potpuna, istinita i
sadržajno točna.
(2) Izdavatelju nije dopušteno obavještavati javnost o informacijama iz ovog
članka u okviru promidžbene aktivnosti na način koji bi mogao dovoditi u
zabludu.
(3) Izdavatelj je dužan obavijestiti javnost prema odredbama ovog članka na
način koji omogućuje brz pristup informaciji i mogućnost potpune, točne i
pravovremene ocjene iste, primjenjujući na odgovarajući način odredbe članaka od
438. do 445. ovog Zakona. Uz tu obvezu, izdavatelj je obvezan tijekom
odgovarajućeg razdoblja na svojim internetskim stranicama objavljivati sve
povlaštene informacije koje je obvezan javno objavljivati.
(4) Agencija će pravilnikom pobliže propisati koje bi informacije mogle biti
uzete u obzir pri donošenju odluke o objavi povlaštenih informacija iz stavka 1.
ovog članka.
Članak 460.
Svaku značajnu promjenu u pogledu informacija iz članka 459. ovog Zakona koje su
već objavljene, izdavatelj mora objaviti odmah nakon što je do te promjene
došlo, na isti način na koji je objavljena izvorna informacija.
Članak 461.
(1) Izdavatelj može, na vlastitu odgovornost, odgoditi javno objavljivanje
povlaštene informacije iz članka 459. ovog Zakona kako ne bi narušio svoje
opravdane interese, pod uvjetom da ta odgoda ne bi dovela javnost u zabludu i da
izdavatelj može osigurati povjerljivost te informacije.
(2) Agencija će pravilnikom pobliže propisati okolnosti koje mogu ukazivati na
postojanje opravdanog interesa iz stavka 1. ovog članka, kao i mjere i rješenja
koje je izdavatelj obvezan osigurati u svrhu osiguravanja povjerljivosti
povlaštene informacije.
Članak 462.
Kad izdavatelj ili osoba koja djeluje u njegovo ime ili za njegov račun, otkrije
svaku povlaštenu informaciju trećoj strani u redovitom obavljanju svojeg posla,
profesije ili dužnosti, obvezan je tu informaciju u potpunosti i učinkovito
objaviti javnosti i to istovremeno u slučaju namjernog otkrivanja i bez odgode u
slučaju nenamjernog otkrivanja, osim ako je osoba koja je primila informaciju
vezana obvezom povjerljivosti, bez obzira na to temelji li se ta obveza na
propisu, statutu ili ugovoru.
Popis upućenih osoba
Članak 463.
(1) Izdavatelji ili osobe koje djeluju u njihovo ime ili za njihov račun,
obvezni su sastaviti popis osoba koje za njih rade na temelju ugovora o radu ili
na neki drugi način, i koje imaju pristup povlaštenim informacijama koje se
neposredno ili posredno odnose na izdavatelja, bilo na redovitoj ili povremenoj
osnovi (popis upućenih osoba).
(2) Popis upućenih osoba, izdavatelji ili osobe koje djeluju u njihovo ime ili
za njihov račun, obvezne su redovito ažurirati i dostavljati Agenciji na njezin
zahtjev te čuvati barem pet godina nakon što su sastavljeni ili ažurirani.
(3) Popis upućenih osoba mora, za osobe koje imaju pristup povlaštenim
informacijama, obuhvaćati najmanje: ime i prezime, datum rođenja, adresu
prebivališta odnosno boravišta, ako je to primjenjivo, razlog zbog kojeg se ta
osoba nalazi na popisu te datum kada je popis upućenih osoba sastavljen, odnosno
ažuriran.
(4) Popis upućenih osoba mora se odmah ažurirati kada dođe do promjene razloga
zbog kojega je neka osoba na popisu, kada na popis treba dodati novu osobu, ako
i kada neka osoba koja je već na popisu više nema pristup povlaštenim
informacijama.
(5) Osobe koje moraju izraditi popis upućenih osoba obvezne su poduzeti potrebne
mjere kako bi se jamčilo da je svaka osoba na tom popisu upoznata s propisima
koji se odnose na njezine dužnosti i da je svjesna sankcija koje proizlaze iz
zlouporabe ili protupravnog širenja tih informacija.
Članak 464.
(1) Osoba koja pri izdavatelju obavlja rukovoditeljske dužnosti je osoba koja
je:
1. član upravnog ili nadzornog tijela izdavatelja,
2. rukovoditelj više razine, koji nije član tijela navedenih u točki 1. ovog
stavka, koji ima redoviti pristup povlaštenim informacijama koje se neposredno
ili posredno odnose na izdavatelja i ovlašten je donositi upravljačke odluke
koje utječu na budući razvoj i poslovne izglede tog izdavatelja.
(2) Osoba usko povezana s osobom koja pri izdavatelju financijskih instrumenata
obavlja rukovoditeljske dužnosti je:
1. bračni drug osobe koje obavlja rukovoditeljske dužnosti ili bilo koja osoba
koja se prema nacionalnom pravu smatra izjednačena s bračnim drugom,
2. prema nacionalnom pravu, uzdržavano dijete osobe koja obavlja rukovoditeljske
dužnosti,
3. ostale osobe koje na dan predmetne transakcije barem godinu dana dijele isto
kućanstvo s osobom koja obavlja rukovoditeljske dužnosti,
4. svaka pravna osoba, povjerenik ili ortaštvo, čije upravljačke dužnosti
obavlja osoba iz stavka 1. ovoga članka ili iz točke 1, 2. i 3. ovoga stavka,
ili koju pravnu osobu, povjerenika ili ortaštvo ta osoba neposredno ili posredno
kontrolira, ili koja je osnovana u korist te osobe, ili čiji su ekonomski
interesi u bitnom jednaki interesima te osobe.
(3) Osobe iz stavka 1. i 2. ovog članka obvezne su prijaviti Agenciji sva
stjecanja ili otpuštanja za vlastiti račun dionica izdavatelja u kojem osoba iz
stavka 1. obavlja rukovoditeljske dužnosti, a koje su uvrštene na uređeno
tržište u Republici Hrvatskoj, kao i stjecanja ili otpuštanja izvedenica ili
drugih financijskih instrumenata povezanih s tim dionicama, u roku od pet radnih
dana od dana predmetnog stjecanja ili otpuštanja.
(4) Agencija će podatke iz prijave iz stavka 3. ovog članka bez odgode dostaviti
u službeni registar propisanih informacija iz članka 444. ovog Zakona:
– za izdavatelja sa sjedištem u i izvan Republike Hrvatske,
– za izdavatelja sa sjedištem u Republici Hrvatskoj i za izdavatelja koji je
obvezan Agenciji dostavljati godišnji dokument objavljenih informacija iz članka
364. ovog Zakona.
(5) Prijava iz prethodnog stavka mora sadržavati:
1. ime osobe koja obavlja rukovoditeljske dužnosti pri izdavatelju ili, ako je
to primjenjivo, ime osobe koja je usko povezana s tom osobom,
2. razlog za obvezu prijave,
3. ime relevantnog izdavatelja,
4. opis financijskog instrumenta,
5. vrstu transakcije,
6. datum i mjesto transakcije,
7. cijenu i volumen transakcije.
(6) Ako vrijednost obavljenih stjecanja, odnosno otpuštanja, na kraju
kalendarske godine u kojoj su ista obavljena ne prelazi 40.000,00 kuna, osobe iz
stavka 1. i 2. ovog članka nisu obvezne iste prijaviti. Pri izračunu vrijednosti
stjecanja, odnosno otpuštanja, prema ovom stavku kao konačan iznos uzima se
zbroj vrijednosti svih stjecanja, odnosno otpuštanja, koje su obavile osobe iz
stavka 1. i 2. ovog članka.
(7) Obveze propisane ovim člankom ne odnose se na dionice izdavatelja koji nije
podnositelj zahtjeva za uvrštenje, odnosno koji nije dao suglasnost za
podnošenje takvog zahtjeva za uvrštenje financijskih instrumenata na uređenom
tržištu.
GLAVA III.
Manipulacija tržištem
Članak 465.
Zabranjen je svaki oblik manipuliranja tržištem.
Članak 466.
(1) Manipulacija tržištem znači:
1. transakcije ili nalozi za trgovanje koji daju ili bi mogli dati neistinite
ili obmanjujuće signale u pogledu ponude, potražnje ili cijene financijskih
instrumenata, ili koji djelovanjem jedne ili više osoba koje usklađeno djeluju,
drže cijenu jednog ili više financijskih instrumenata na umjetnoj razini, osim
ako osoba koja je stupila u transakcije ili dala naloge za trgovanje ne dokaže
da su razlozi zbog kojih je to učinila opravdani i da su te transakcije ili
nalozi za trgovanje u skladu s prihvaćenim tržišnim praksama na dotičnom
uređenom tržištu,
2. transakcije ili nalozi za trgovanje u kojima se upotrebljavaju fiktivni
postupci ili svaki drugi oblik obmane ili prijevare,
3. širenje informacija putem medija, uključujući i internet, ili bilo kojim
drugim načinom koji daje ili bi mogao davati lažne ili obmanjujuće signale u
pogledu financijskih instrumenata, uključujući širenje glasina i lažnih ili
obmanjujućih vijesti, gdje je osoba koja je proširila informaciju znala ili
trebala znati da je informacija lažna ili obmanjujuća. U odnosu na novinare,
kada obavljaju svoju profesiju, to širenje informacija treba se procijeniti
uzimajući u obzir pravila koja uređuju njihovu profesiju, osim ako ti novinari
ne stječu, neposredno ili posredno, prednost ili korist od širenja tih
informacija.
(2) U radnje i postupke koji se smatraju manipuliranjem tržištem, a proizlaze iz
definicije manipuliranja tržištem iz prethodnog stavka ovog članka, ubrajaju se
posebice sljedeće aktivnosti:
1. aktivnosti jedne ili više osoba koje surađuju kako bi osigurale dominantan
položaj nad ponudom ili potražnjom financijskog instrumenta koji ima učinak
izravnog ili neizravnog namještanja kupovnih ili prodajnih cijena ili stvaranja
drugih nekorektnih uvjeta trgovanja,
2. kupnja ili prodaja financijskih instrumenata pred kraj trgovinskog dana s
učinkom obmanjivanja ulagatelja koji djeluju na temelju zadnje cijene trgovanja,
3. iskorištavanje povremenog ili redovitog pristupa tradicionalnim ili
elektroničkim medijima iznošenjem mišljenja o financijskom instrumentu ili
posredno o izdavatelju, nakon što je ta osoba prethodno zauzela poziciju u tom
financijskom instrumentu i kao posljedica toga imala korist od utjecaja
iznesenog mišljenja o cijeni tog financijskog instrumenta, a da nije u isto
vrijeme javnosti objavila taj sukob interesa na odgovarajući i učinkovit način.
Članak 467.
Burza je dužna propisati i primjenjivati postupke i mjere čiji je cilj
otkrivanje i sprječavanje manipulacije na uređenom tržištu kojim upravlja.
Članak 468.
Investicijska društva i kreditne institucije koje imaju dozvolu nadležnog tijela
za pružanje investicijskih usluga i obavljanje investicijskih aktivnosti,
obvezne su obavijestiti Agenciju o slučajevima za koje opravdano sumnjaju da se
radi o zlouporabi tržišta, na temelju njima dostupnih podataka.
Članak 469.
Agencija će pravilnikom detaljnije propisati postupke koji se mogu smatrati
zlouporabom tržišta i obveze Agencije i sudionika na tržištu u cilju
sprječavanja i otkrivanja istih.
Prihvaćene tržišne prakse
Članak 470.
(1) Prihvaćene tržišne prakse su prakse koje se razumno očekuju na jednom ili
više financijskih tržišta i koje su prihvaćene od strane Agencije u skladu s
propisanim postupkom, koji će se detaljnije propisati posebnim pravilnikom.
(2) Prije nego što se donese Prihvaćena tržišna praksa te prije nego što se već
donesena Prihvaćena tržišna praksa promijeni, Agencija će zatražiti mišljenje
odgovarajućih relevantnih subjekata, kao što su predstavnici izdavatelja,
pružatelja financijskih usluga, potrošača, drugih ovlaštenih tijela i operatera
tržišta, što će se posebno propisati pravilnikom iz stavka 1. ovog članka.
(3) Prihvaćene tržišne prakse iz stavka 1. ovog članka, Agencija donosi u formi
posebnog pravilnika.
GLAVA IV.
Preporuke
Članak 471.
U smislu ove Glave Zakona, pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:
1. Preporuka znači istraživanje ili drugu informaciju kojom se izričito ili
prešutno preporučuje ili predlaže strategija ulaganja, u pogledu jednog ili više
financijskih instrumenata ili izdavatelja financijskih instrumenata, uključujući
svako mišljenje o trenutačnoj ili budućoj vrijednosti ili cijeni tih
instrumenata, namijenjenih distribucijskim kanalima ili javnosti. Pod izričitim
preporučivanjem ili predlaganjem strategije ulaganja, smatrat će se preporuke
kao što su: »kupiti«, »prodati« ili »držati«. Pod prešutnim preporučivanjem ili
predlaganjem strategije ulaganja, smatrat će upućivanje na ciljanu cijenu ili
slično.
2. Istraživanje ili druga informacija kojom se preporučuje ili predlaže
strategija ulaganja označava:
a) informaciju koju je izradio neovisni analitičar, investicijsko društvo,
kreditna institucija, svaka druga osoba čija se glavna poslovna djelatnost
sastoji od izrade preporuka ili fizička osoba koja za njih radi na temelju
ugovora o radu ili na neki drugi način, koja izravno ili neizravno izražava
određenu preporuku za ulaganje u svezi financijskog instrumenta ili izdavatelja
financijskih instrumenata;
b) informaciju koju je izradila osoba različita od one iz podtočke a. ove točke
i koja izravno preporučuje određenu investicijsku odluku o ulaganju u svezi
financijskog instrumenta.
3. Davatelj preporuka je fizička ili pravna osoba koja izrađuje ili distribuira
preporuke pri obavljanju svoje profesije ili svoje poslovne djelatnosti.
4. Izdavatelj je izdavatelj financijskih instrumenata na koje se preporuka
odnosi neposredno ili posredno.
5. Prikladni propisi označavaju one vrste propisa, uključujući i samoregulaciju,
kojima se osigurava da davatelj preporuke koji izrađuje ili distribuira
preporuke, primjeni razumnu pažnju kako bi osigurao da su takve preporuke
prikazane na fer način i da otkrivaju njegove interese ili ukazuju na sukob
interesa koji se odnosi na financijske instrumente na koje se takve preporuke
odnose.
Identitet osobe koja izrađuje preporuke
Članak 472.
(1) U svakoj preporuci mora na jasan i vidljiv način biti naveden identitet
osobe odgovorne za njezinu izradu, a posebno ime i naziv radnog mjesta osobe
koja je pripremila preporuku te naziv i sjedište pravne osobe odgovorne za
njezinu izradu. Kad je Davatelj preporuka investicijsko društvo ili kreditna
institucija, u preporuci mora biti navedeno koje je tijelo nadležno za njezin
nadzor. Kada Davatelj preporuka nije ni investicijsko društvo niti kreditna
institucija, ali podliježe samoregulaciji ili pravilima struke, preporuka mora
upućivati na isto.
(2) Ako se radi o nepisanoj preporuci, smatrat će se da je udovoljeno zahtjevu
iz stavka 1. ovog članka ako preporuka upućuje na mjesto na kojem javnost može
izravno i jednostavno pristupiti toj informaciji, primjerice na internetskim
stranicama Davatelja preporuka.
(3) Odredbe stavka 1. ovog članka ne primjenjuju se na novinare ako isti
podliježu Prikladnim propisima, kojima se postižu učinci istovjetni onima iz
stavka 1. ovog članka.
Opća pravila za prikaz preporuka
Članak 473.
(1) Davatelj preporuka dužan je u preporuci osigurati:
1. da se činjenice jasno razlikuju od tumačenja, procjena, mišljenja i ostalih
vrsta nečinjeničnih informacija,
2. da su svi izvori pouzdani ili, kada postoji ikakva sumnja u pouzdanost
izvora, da je to jasno navedeno,
3. da su sva predviđanja, prognoze i ciljane cijene jasno označeni kao takvi, te
da su navedene značajne pretpostavke:
– koje se temelje na navedenim predviđanjima, prognozama i ciljanim cijenama,
– koje su korištene u svrhu izrade navedenih predviđanja, prognoza i ciljanih
cijena.
(2) Ako se radi o nepisanoj preporuci, smatrat će se da je udovoljeno
standardima iz stavka 1. ovog članka ako preporuka upućuje na mjesto na kojem
javnost može izravno i jednostavno pristupiti toj informaciji, primjerice na
internetskim stranicama Davatelja preporuka.
(3) Na zahtjev Agencije, Davatelj preporuka dužan je obrazložiti osnovanost
preporuke.
(4) Odredbe stavka 1. i 3. ovog članka ne primjenjuju se na novinare ako isti
podliježu Prikladnim propisima, kojima se postižu učinci istovjetni onima iz
stavka 1. i 3. ovog članka.
Dodatni zahtjevi u svezi prikaza preporuka
Članak 474.
(1) Pored obveza utvrđenih u članku 473. ovog Zakona, kad je Davatelj preporuka
neovisni analitičar, investicijsko društvo, kreditna institucija, svaka povezana
pravna osoba, svaki drugi Davatelj preporuka čija je glavna poslovna djelatnost
izrada preporuka, ili fizička osoba koja za njega radi na temelju ugovora o radu
ili drugog pravnog posla, te osobe moraju osigurati najmanje sljedeće:
1. da su istaknuti svi značajni izvori informacije koji su bili korišteni kao
osnova preporuke, kada je to prikladno, uključujući i naziv izdavatelja na kojeg
se preporuka odnosi, te je li preporuka bila obznanjena tom izdavatelju i nakon
toga, a prije distribucije, promijenjena,
2. da svaka osnova procjene ili metodologija korištena za procjenu financijskog
instrumenta ili izdavatelja financijskog instrumenta ili za određivanje ciljane
cijene za financijski instrument, mora biti prikazana na sažet način,
3. da je značenje svake preporuke (kao što je »kupiti«, »prodati« ili »držati«)
koje može obuhvaćati vremensko razdoblje ulaganja na koje se preporuka odnosi,
na odgovarajući način objašnjeno, te da je navedeno svako odgovarajuće
upozorenje o riziku, uključujući analizu osjetljivosti relevantnih pretpostavki,
4. naznaku iz koje je vidljiva planirana učestalost ažuriranja preporuke, ako
takva postoji, i svake važne promjene prethodno najavljene politike objave
preporuke,
5. da je datum kad je preporuka prvi put puštena u distribuciju naveden na jasan
i vidljiv način, kao i relevantan datum i vrijeme za svaku navedenu cijenu
financijskog instrumenta,
6. kad se preporuka razlikuje od ranije preporuke za isti financijski instrument
ili izdavatelja izdane tijekom dvanaestomjesečnog razdoblja koje je neposredno
prethodilo objavljivanju, ova promjena i datum ranije preporuke moraju biti
jasno i vidljivo navedeni.
(2) Kad su zahtjevi utvrđeni u stavku 1. točki 1., 2. i 3. ovog članka,
nerazmjerni u odnosu na opseg distribuirane preporuke, dovoljno je u samoj
preporuci na jasan i vidljiv način uputiti na mjesto gdje javnost izravno i
jednostavno može pristupiti traženim informacijama, kao što je izravna
internetska veza na te informacije na odgovarajućim internetskim stranicama
Davatelja preporuka, pod uvjetom da upotrijebljena metodologija ili osnova
vrednovanja nije bila izmijenjena.
(3) U slučaju nepisanih preporuka smatrat će se da je udovoljeno standardima iz
stavka 1. ovog članka ako preporuka upućuje na mjesto na kojem javnost može
izravno i jednostavno pristupiti toj informaciji, primjerice na internetskim
stranicama Davatelja preporuka.
Opća pravila za objavu interesa i sukoba interesa
Članak 475.
(1) Davatelj preporuka dužan je objavljivati sve odnose i okolnosti za koje se u
razumnoj mjeri može očekivati da će narušiti objektivnost preporuke, posebno
kada Davatelj preporuka ima značajan financijski interes u jednom ili više
financijskih instrumenata koji su predmet preporuke, ili značajan sukob interesa
u odnosu na izdavatelja na kojeg se preporuka odnosi.
(2) Kada je Davatelj preporuka pravna osoba, obveza iz stavka 1. ovog članka
primjenjuje se također na svaku pravnu ili fizičku osobu koja za nju radi na
temelju ugovora o radu ili drugog pravnog posla i koja je sudjelovala u pripremi
preporuke.
(3) Kada je Davatelj preporuka pravna osoba, informacije koje se objavljuju u
skladu sa stavkom 1. i 2. ovog članka obuhvaćaju najmanje sljedeće informacije o
njegovim interesima i sukobima interesa:
1. interese ili sukobe interesa Davatelja preporuka ili povezanih pravnih osoba
o kojima osobe koje sudjeluju u pripremi preporuke imaju saznanja ili se u
razumnoj mjeri može očekivati da imaju saznanja,
2. interese ili sukobe interesa Davatelja preporuka ili povezanih pravnih osoba,
poznate osobama koje, iako nisu sudjelovale u pripremi preporuke, imaju ili se
za njih u razumnoj mjeri može očekivati da imaju pristup preporuci prije njezine
distribucije korisnicima ili javnosti.
(4) Objave iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka trebaju biti sadržane u samoj
preporuci. Kada bi takve objave bile nerazmjerne u odnosu na opseg distribuirane
preporuke, dovoljno je u samoj preporuci na jasan i vidljiv način uputiti na
mjesto gdje javnost izravno i jednostavno može pristupiti traženim objavama, kao
što je izravna internetska veza na te objave na odgovarajućim internetskim
stranicama Davatelja preporuka.
(5) U slučaju nepisanih preporuka, smatrat će se da je udovoljeno standardima iz
stavka 1. i 2. ovog članka ako preporuka upućuje na mjesto na kojem javnost može
izravno i jednostavno pristupiti toj objavi, primjerice na internetskim
stranicama Davatelja preporuka.
(6) Odredbe stavka 1. do 4. ovog članka ne primjenjuju se na novinare ako isti
podliježu Prikladnim propisima, kojima se postižu učinci istovjetni onima iz
stavka 1. do 4. ovog članka.
Dodatne obveze u odnosu na objavu interesa ili sukoba interesa
Članak 476.
(1) Pored obveza iz članka 475. ovog Zakona, kad je Davatelj preporuka neovisni
analitičar, investicijsko društvo, kreditna institucija, svaka povezana pravna
osoba ili svaki drugi Davatelj preporuka čija je glavna poslovna djelatnost
izrada preporuka, u preporuci treba jasno i vidljivo objaviti sljedeće
informacije o njihovim interesima i sukobima interesa:
1. značajne udjele u kapitalu koji postoje između Davatelja preporuka ili svake
povezane pravne osobe s jedne strane, te izdavatelja s druge strane. Ovi
značajni udjeli u kapitalu obuhvaćaju barem sljedeće situacije: kada Davatelj
preporuka ili svaka povezana pravna osoba drži udjele u kapitalu veće od 1%
ukupnog izdanog temeljnog kapitala izdavatelja, ili kada izdavatelj drži udjele
u kapitalu veće od 1% ukupnog izdanog temeljnog kapitala Davatelja preporuka ili
svake povezane pravne osobe,
2. druge značajne financijske interese koje Davatelj preporuka ili svaka
povezana pravna osoba ima u odnosu na izdavatelja,
3. izjavu da je Davatelj preporuka ili svaka povezana pravna osoba održavatelj
tržišta ili drugi održavatelj likvidnosti za financijske instrumente
izdavatelja, kada je to primjenjivo,
4. izjavu da je tijekom prethodnih dvanaest mjeseci Davatelj preporuka ili bilo
koja povezana pravna osoba bila glavni voditelj ili suvoditelj postupka bilo
koje objavljene ponude financijskih instrumenata izdavatelja u smislu članka 5.
stavka 1. točke 6. i 7. ovog Zakona, kada je to primjenjivo,
5. izjavu da je Davatelj preporuka ili svaka povezana pravna osoba stranka u
bilo kojem drugom sporazumu s izdavateljem koji se odnosi na pružanje usluga
investicijskog bankarstva, osim ako bi to značilo objavljivanje povjerljivih
poslovnih informacija i da je sporazum bio na snazi prethodnih dvanaest mjeseci
ili je tijekom istog razdoblja doveo do plaćanja naknade ili obećanja da će
naknada biti plaćena, kada je to primjenjivo,
6. izjavu da je Davatelj preporuka ili svaka povezana pravna osoba stranka
sporazuma s izdavateljem koji se odnosi na izradu preporuke, kada je to
primjenjivo.
(2) Investicijska društva i kreditne institucije dužne su, na općenit način,
objaviti svoja organizacijska i administrativna pravila koja se odnose na
sprječavanje i izbjegavanje sukoba interesa u pogledu preporuka, uključujući i
informacijske prepreke.
(3) Za fizičke ili pravne osobe koje rade za investicijsko društvo ili kreditnu
instituciju na temelju ugovora o radu ili drugog pravnog posla, te koje su
sudjelovale u pripremi preporuke, zahtjev predviđen člankom 475. stavkom 2. ovog
Zakona posebno obuhvaća obvezu objavljivanja je li naknada tih osoba povezana s
poslovima investicijskog bankarstva koje je izvršilo investicijsko društvo ili
kreditna institucija ili svaka povezana pravna osoba. Kada te fizičke osobe
steknu dionice izdavatelja prije javne ponude tih dionica, također treba
objaviti cijenu po kojoj su dionice stečene i datum stjecanja.
(4) Investicijska društva i kreditne institucije dužne su tromjesečno
objavljivati udio svih preporuka koje glase »kupiti«, »držati« ili »prodati« ili
ekvivalentne izraze, kao i udio izdavatelja koji odgovara svakoj od tih
kategorija kojima su investicijsko društvo ili kreditna institucija pružali
usluge investicijskog bankarstva tijekom prethodnih 12 mjeseci u značajnom
opsegu.
(5) Objave iz stavka 1. do 4. ovog članka, trebaju biti sadržane u samoj
preporuci. Kada bi takve objave bile nerazmjerne u odnosu na opseg distribuirane
preporuke, dovoljno je u samoj preporuci na jasan i vidljiv način uputiti na
mjesto gdje javnost izravno i jednostavno može pristupiti traženim objavama, kao
što je izravna internetska veza na te objave na odgovarajućim internetskim
stranicama investicijskog društva ili kreditne institucije.
(6) U slučaju nepisanih preporuka smatrat će se da je udovoljeno standardima iz
stavka 1. ovog članka ako preporuka upućuje na mjesto na kojem javnost može
izravno i jednostavno pristupiti toj objavi, primjerice na internetskim
stranicama investicijskog društva ili kreditne institucije.
Distribucija preporuke koju je izradila treća strana
Članak 477.
(1) Davatelj preporuka koji pod vlastitom odgovornošću distribuira preporuku
koju je izradila treća strana, na preporuci mora na jasan i vidljiv način
istaknuti svoj identitet.
(2) Kad osoba koja distribuira preporuku koju je izradila treća strana istu
značajno izmijeni, dužna je jasno i detaljno istaknuti tu izmjenu.
(3) Kad se izmjena iz stavka 2. ovog članka sastoji od promjene smjera preporuke
(npr. promjena preporuke »kupiti« u preporuku »držati« ili »prodati« ili
obrnuto), osoba koja distribuira preporuku dužna je udovoljavati uvjetima
propisanim člancima 472. do 475. ovog Zakona koji se odnose na osobe koje
izrađuju preporuke u dijelu na koji se ta izmjena odnosi.
(4) Davatelj preporuke – pravna osoba koja sama ili putem fizičke osobe
distribuira značajno izmijenjenu preporuku, dužna je donijeti obvezujuće interne
propise kako bi se osobe koje tu preporuku primaju uputile na mjesto na kojem
imaju pristup podacima o identitetu osobe koja je izradila preporuku, samoj
preporuci i objavljivanju interesa ili sukoba interesa osobe koja je izradila
preporuku, sve dok su te informacije dostupne javnosti.
(5) Odredbe stavka 2. do 4. ovog članka ne primjenjuju se na vijesti u kojima se
izvještava o preporukama koje je izradila treća strana kada bit preporuke nije
izmijenjena.
(6) Davatelj preporuka koji distribuira sažetak preporuke koju je izradila treća
strana, dužan je osigurati da je takav sažetak jasan te da ne dovodi u zabludu,
kao i da sažetak upućuje na izvorni dokument i mjesto gdje javnost može izravno
i jednostavno pristupiti objavama koje se odnose na izvorni dokument, sve dok su
te informacije dostupne javnosti.
Dodatne obveze za investicijska društva i kreditne institucije
Članak 478.
Pored obveza utvrđenih u članku 477. ovog Zakona, kada kao Davatelj preporuka
investicijsko društvo, kreditna institucija ili fizička osoba koja za te osobe
radi na temelju ugovora o radu ili drugog pravnog posla, distribuira preporuke
koje je izradila treća strana, isti su dužni:
1. jasno i vidljivo istaknuti naziv svog nadležnog tijela,
2. ispuniti uvjete propisane člankom 476. ovog Zakona, kad osoba koja je
preporuku izradila istu nije distribuirala putem distribucijskog kanala,
3. ispuniti uvjete iz članaka 472. do 476. ovog Zakona, kad investicijsko
društvo ili kreditna institucija značajno izmijeni preporuku.
Članak 479.
Javne institucije koje distribuiraju statistike koje imaju značajan utjecaj na
financijska tržišta dužne su distribuirati iste na fer i transparentan način.
GLAVA V.
Nadzorne mjere
Članak 480.
(1) Agencija je ovlaštena za nadzor nad poštivanjem zabrana i obveza iz članaka
450. do 487. ovog Zakona.
(2) Agencija nadzor nad poštivanjem odredbi članaka 450. do 487. ovog Zakona
obavlja u svrhu sprječavanja i otkrivanja djelatnosti koje predstavljaju
zlouporabu tržišta prema odredbama ovog Zakona, te pridržavanja obveza
propisanih ovim dijelom Zakona.
(3) Agencija nadzor iz ovog članka obavlja:
1. praćenjem, prikupljanjem i provjerom objavljenih podataka i obavijesti, te
izvješća koja su sudionici tržišta po ovom ili drugom Zakonu dužni dostavljati
Agenciji,
2. prikupljanjem podataka i neposrednim nadzorom,
3. izricanjem nadzornih mjera iz stavka 6. ovog članka.
(4) Ako je to potrebno u svrhu nadzora nad poštivanjem odredbi članaka 450. do
487. ovog Zakona, Agencija može od bilo koje fizičke ili pravne osobe
zahtijevati:
1. pristup svakom dokumentu u bilo kojem obliku i dobivanje kopije istog,
2. pregled razmjene podataka, uključujući i zapise telefonskih poziva.
(5) Agencija može od bilo koje fizičke ili pravne osobe, uključujući i osobe
koje su uključene u prijenos naloga ili koje obavljaju druge poslove pri
sklapanju transakcija koje su predmet nadzora Agencije, zatražiti sve podatke
koji su Agenciji potrebni za nadzor. Ako to zahtijeva svrha nadzora, Agencija je
ovlaštena te osobe pozvati na saslušanje.
(6) Ako Agencija pri nadzoru nad poštivanjem odredbi ovog Zakona utvrdi kršenje
odredbi članaka 450. do 487. ovog Zakona, ovlaštena je izreći sljedeće nadzorne
mjere:
1. naložiti pravnoj ili fizičkoj osobi prestanak svakog postupanja koje je u
suprotnosti s odredbama članaka 450. do 487. ovog Zakona,
2. izreći opomenu pravnoj ili fizičkog osobi koja postupa suprotno odredbama
članaka 450. do 487. ovog Zakona,
3. naložiti tržišnom operateru da obustavi trgovanje financijskim instrumentom,
te ukine već donesenu obustavu, u opsegu u kojem je to potrebno za uklanjanje
ili sprječavanje štetnih posljedica na uređenom tržištu,
4. naložiti središnjem klirinškom depozitarnom društvu, odnosno operateru
središnjeg registra privremenu blokadu financijskih instrumenata,
5. predložiti ovlaštenom tijelu donošenje zabrane raspolaganja imovinom,
oduzimanje predmeta i imovinske koristi te druge mjere kada je to primjenjivo,
6. privremeno zabraniti obavljanje profesionalne djelatnosti subjektima nadzora.
(7) Neovisno od odredaba iz stavka 6. ovog članka, Agencija može u svrhu
provedbe nadzora nad primjenom odredbi članaka 450. do 487. ovog Zakona nalagati
primjerene mjere koje pridonose uspostavljanju zakonitog postupanja.
(8) Ako osoba koja je obvezna objaviti povlaštenu informaciju u skladu s dijelom
Četvrtim ovog Zakona istu ne objavi, ili ako istu netočno objavi ili je ne
objavi na način kako je to propisano odredbama članaka 450. do 487. ovog Zakona,
Agencija može istu objaviti o njegovom trošku.
(9) Agencija može poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurala da je javnost
točno i ispravno obaviještena u smislu odredbi članaka od 459. do 464., kao i
članaka od 471. do 478. ovog Zakona.
(10) U odnosu na članke od 471. do 478. ovog Zakona, mjera iz stavka 9. ovog
članka osobito se odnosi na nalaganje Davatelju preporuke da objavi ispravljenu
preporuku koja je u skladu s odredbama tih članaka, na isti način na koji je
objavljena prvotna preporuka.
(11) Svako postupanje novinara koje je suprotno odredbama ovog dijela Zakona,
Agencija će bez odgode prijaviti odgovarajućem strukovnom udruženju novinara.
Članak 481.
(1) Mjera iz članka 480. stavka 6. točke 4. ovog Zakona može se donijeti kad
postoje barem osnove sumnje da je osoba počinila kazneno djelo korištenja,
otkrivanja i preporučivanja povlaštenih informacija ili manipulacije tržištem.
Ova mjera može trajati do šezdeset dana.
(2) Agencija surađuje s nadležnim tijelima u svrhu otkrivanja kaznenih djela iz
stavka 1. ovog članka.
(3) Mjeru iz članka 480. stavka 6. točke 6. ovog Zakona Agencija može donijeti
kada se radi o kaznenim djelima korištenja, otkrivanja i preporučivanja
povlaštenih informacija ili manipulacije tržištem, koja mjera može trajati
najdulje do završetka postupka nadzora pred Agencijom.
Članak 482.
Agencija može informirati javnost o svakoj poduzetoj mjeri ili sankciji koja će
biti izrečena zbog povrede ovog Zakona, osim ako takva objava ne bi ozbiljno
ugrozila financijsko tržište ili strankama u postupku prouzročila nerazmjernu
štetu.
GLAVA VI.
Međunarodna suradnja u svezi nadzora obveza i zabrana iz dijela Četvrtog Zakona
Članak 483.
(1) Agencija, na temelju sporazuma sklopljenih u svrhu nadzora nad primjenom
obveza i zabrana iz članaka od 450. do 487. ovog Zakona i odgovarajućih obveza i
zabrana u propisima trećih država, pruža pomoć i surađuje s nadležnim tijelima
trećih država, osobito u području razmjene informacija i suradnje u nadzornim i
istražnim aktivnostima, i to kako u odnosu na aktivnosti koje se provode na
području Republike Hrvatske ili izvan njega u odnosu na financijske instrumente
uvrštene na uređenom tržištu u Republici Hrvatskoj ili za koje je podnesen
zahtjev za uvrštenje, tako i u odnosu na aktivnosti koje se provode na području
Republike Hrvatske u odnosu na financijske instrumente uvrštene na uređenom
tržištu u trećim državama ili za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje na to
uređeno tržište kao i na financijske instrumente uvrštene na drugo tržište
različito od tog uređenog tržišta, a na koje se tržište primjenjuju istovjetne
zabrane i obveze. Pri sklapanju takvih sporazuma, Agencija je obvezna
primjenjivati na odgovarajući način odredbe članaka 485., 487. stavka 4., te
članaka 560. i 562. ovog Zakona.
(2) Agencija, na temelju odredbi ove Glave Zakona, u svrhu nadzora nad primjenom
obveza i zabrana iz članaka od 450. do 487. ovog Zakona i odgovarajućih obveza i
zabrana u propisima država članica, pruža pomoć i surađuje s nadležnim tijelima
država članica, osobito u području razmjene informacija i suradnje u nadzornim i
istražnim aktivnostima, i to kako u odnosu na aktivnosti koje se provode na
području Republike Hrvatske ili izvan njega u odnosu na financijske instrumente,
uvrštene na uređenom tržištu u Repub­lici Hrvatskoj ili za koje je podnesen
zahtjev za uvrštenje, tako i u odnosu na aktivnosti koje se provode na području
Republike Hrvatske u odnosu na financijske instrumente, uvrštene na uređenom
tržištu u državi članici ili za koje je podnesen zahtjev za uvrštenje na to
uređeno tržište, kao i na financijske instrumente uvrštene na drugo tržište
različito od tog uređenog tržišta, a na koje se tržište primjenjuju istovjetne
zabrane i obveze. Agencija može s nadležnim tijelima država članica sklapati
sporazume kojima se detaljnije regulira način suradnje u okvirima propisanim
odredbama ove Glave Zakona.
(3) U smislu stavka 1. i 2. ovog članka, nadležna tijela su tijela nadležna za
vršenje nadzora propisa koji u pojedinim državama uređuju na odgovarajući način
obveze i zabrane iz članaka od 450. do 487. dijela Četvrtog ovog Zakona.
Članak 484.
(1) Agencija, na zahtjev nadležnog tijela druge države članice, odmah dostavlja
svaku informaciju u svrhu navedenu u članku 483. stavku 2. ovog Zakona. Kad je
potrebno, Agencija odmah poduzima potrebne mjere kako bi prikupila tražene
informacije. Ako Agencija nije u mogućnosti odmah dostaviti traženu informaciju,
obavještava nadležno tijelo druge države članice koje je podnijelo zahtjev, o
razlozima za nedostavljanje takve informacije.
(2) Za informacije poslane u svrhu članka 483. stavka 2. ovog Zakona, vrijedi
obveza čuvanja službene tajne kojoj podliježu osobe koje su zaposlene ili su
prije bile zaposlene pri nadležnim tijelima drugih država članica koja primaju
te informacije ili kojim su osobama prenijeti u nadležnost poslovi tih nadležnih
tijela ili koje osobe u svojstvu stručnjaka angažiraju ta nadležna tijela, i
druge osobe koje primaju te informacije. Odredbe ovog stavka na odgovarajući se
način primjenjuju kad nadležno tijelo države članice dostavlja informaciju
Agenciji.
Članak 485.
(1) Agencija može odbiti postupanje po zahtjevu za informacijom iz članka 483.
ovog Zakona kad:
1. bi slanje informacija moglo negativno utjecati na suverenitet, sigurnost ili
javni interes Republike Hrvatske,
2. je već pokrenut sudski postupak u svezi istih radnji i protiv istih osoba
pred tijelom u Republici Hrvatskoj,
3. je donesena pravomoćna presuda u odnosu na te osobe za iste radnje u
Republici Hrvatskoj.
(2) U slučajevima iz prethodnog stavka Agencija će obavijestiti nadležno tijelo
druge države članice koje je podnijelo zahtjev, pružajući što je moguće
detaljnije informacije o tom postupku ili presudi.
Članak 486.
Kada nadležno tijelo druge države članice ne postupi u razumnom roku ili odbije
zahtjev Agencije za informacijom, Agencija može o tome obavijestiti Odbor
europskih nadzornih tijela za vrijednosne papire, koji će održati raspravu kako
bi se donijelo brzo i učinkovito rješenje.
Članak 487.
(1) Ne dovodeći u pitanje obveze kojima podliježu u sudskim postupcima u okviru
kaznenog zakona, kada Agencija i nadležna tijela drugih država članica prime
informacije temeljem članaka 483. i 484. ovog Zakona, mogu ih koristiti samo u
izvršavanju svojih funkcija prema člancima od 450. do 487. ovog Zakona i u
upravnim ili sudskim postupcima koji se posebno odnose na izvršavanje tih
funkcija. Agencija i nadležna tijela država članica koja primaju informaciju,
mogu istu koristiti za druge svrhe ili je poslati nadležnim tijelima trećih
država, samo ako je Agencija ili nadležno tijelo države članice koje šalje
informaciju na to pristalo.
(2) Kad Agencija raspolaže dokazima da se na području neke druge države članice
čine ili su počinjene aktivnosti kojima se krše odredbe ovog dijela Zakona ili
odgovarajuće odredbe inozemnih propisa ili da te aktivnosti utječu na
financijske instrumente kojima se trguje na uređenom tržištu koje se nalazi u
drugoj državi članici, ona o toj činjenici, što je određenije moguće,
obavještava nadležno tijelo druge države članice. Nadležno tijelo druge države
članice poduzima odgovarajuće mjere. Ono obavještava Agenciju koja ga je
obavijestila o rezultatima i, u mjeri u kojoj je to moguće, o značajnom
privremenom razvoju događaja. Ovaj stavak ne dovodi u pitanje nadležnosti
Agencije koja je poslala informaciju. Nadležna tijela različitih država koja su
nadležna u smislu članka 453. ovog Zakona, međusobno se savjetuju o predloženom
nastavku njihovih radnji.
(3) Nadležno tijelo druge države članice može zatražiti od Agencije da ona
provede nadzor na svom području, kao što i Agencija može zatražiti od nadležnog
tijela druge države članice da ono provede nadzor na svom području. U tom
slučaju može se zatražiti da tijekom nadzora članovima osoblja nadležnog tijela
druge države članice, odnosno, Agencije bude dopuštena prisutnost u postupku
nadzora. Nadzor, međutim, u cijelosti podliježe potpunoj kontroli države na
čijem se području vodi.
(4) Agencija može odbiti postupiti po zahtjevu da se provede nadzor u skladu sa
stavkom 3. ovog članka kada bi:
1. takav nadzor mogao negativno utjecati na suverenitet, sigurnost ili javni
interes države članice kojoj je upućen zahtjev, ili
2. kad je pred tijelima države kojoj je upućen zahtjev već pokrenut sudski
postupak u svezi istih radnji i protiv istih osoba, ili
3. kad je u svezi tih osoba za iste radnje već donesena pravomoćna presuda u
državi kojoj je upućen zahtjev.
(5) U slučaju iz prethodnog stavka Agencija je dužna o tome obavijestiti
nadležno tijelo druge države članice koje je podnijelo zahtjev, pružajući što
detaljnije informacije o tom postupku ili presudi.
(6) Kada se po zahtjevu Agencije za otvaranje nadzora ili za dopuštanje njezinom
osoblju prisustvovanja u postupku nadzora nadležnoga tijela druge države članice
ne postupi u razumnom roku ili se njezin zahtjev odbije, ona može o tom
obavijestiti Odbor europskih nadzornih tijela za vrijednosne papire, koji će
održati raspravu kako bi se donijelo brzo i učinkovito rješenje.
DIO PETI
Poglavlje 1.
NEMATERIJALIZIRANI VRIJEDNOSNI PAPIRI I DRUGI FINANCIJSKI INSTRUMENTI
Središnji depozitorij
Članak 488.
(1) Središnji depozitorij je središnji registar nematerijaliziranih vrijednosnih
papira u koji se upisuju prava iz nematerijaliziranih vrijednosnih papira,
imatelji tih prava i prava trećih osoba na vrijednosnim papirima.
(2) Središnjim depozitorijem nematerijaliziranih vrijednosnih papira upravlja
središnje klirinško depozitarno društvo.
Središnji registar
Članak 489.
(1) Središnji registar je središnji registar nematerijaliziranih financijskih
instrumenata koji nisu nematerijalizirani vrijednosni papiri, u koji se upisuju
podaci o imateljima istih.
(2) Središnjim registrom upravlja operater u skladu s odredbama ovog Zakona (u
daljnjem tekstu: operater središnjeg registra). Na operatera središnjeg registra
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovog Zakona, koje se odnose na
središnje klirinško depozitarno društvo.
(3) Odredbe stavaka 1. i 2. ovog članka, na odgovarajući način se primjenjuju na
financijske instrumente koji su izdani u materijaliziranom obliku, koji su na
zbirnoj pohrani u središnjem registru.
(4) Na središnji registar na odgovarajući način se primjenjuju odredbe ovog
Zakona koje se odnose na središnji depozitorij.
Nematerijalizirani vrijednosni papiri
Članak 490.
(1) Nematerijalizirani vrijednosni papir je elektronički zapis na računu
vrijednosnih papira u računalnom sustavu središnjeg depozitorija kojim se njegov
izdavatelj obvezuje zakonitom imatelju ispuniti obvezu sadržanu u
nematerijaliziranom vrijednosnom papiru.
(2) Vrijednosni papiri izdavatelja sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koji se
izdaju ili nude javnom ponudom na području Repub­like Hrvatske, moraju se
izdati, odnosno nuditi kao nematerijalizirani vrijednosni papiri.
(3) Kreditne institucije, investicijska društva osnovana kao dioničko društvo,
društva za osiguranje i zatvoreni investicijski fondovi, dužni su izdati
isključivo nematerijalizirane vrijednosne papire.
(4) Nematerijalizirani vrijednosni papiri koji unutar iste vrste i istog roda
daju ista prava u pravnom prometu su zamjenjivi bez ograničenja, tako da bilo
koja obveza može biti ispunjena prijenosom bilo kojeg vrijednosnog papira iste
vrste i istog roda, pa vjerovnik ne može potraživati pojedinačno određene
nematerijalizirane vrijednosne papire.
Račun nematerijaliziranog vrijednosnog papira
Članak 491.
(1) Na računima nematerijaliziranih vrijednosnih papira vode se podaci o
vrstama, rodovima, količinama, stvarnim pravima i nosiocima tih prava,
ograničenjima stvarnih prava, te povijesti upisa nematerijaliziranih
vrijednosnih papira.
(2) Račun nematerijaliziranih vrijednosnih papira može glasiti na jednu osobu,
ili na više osoba koje mogu biti imatelji, odnosno suovlaštenici na
nematerijaliziranim vrijednosnim papirima (zajednički račun).
(3) Neovisno o odredbama stavka 2. ovog članka, račun nematerijaliziranih
vrijednosnih papira može:
1. glasiti na investicijsko društvo ili kreditnu instituciju koja pruža usluge
iz članka 5. stavka 2. točke 1. ovog Zakona, a može biti na ime, pod zaporkom i
zbirni račun, ili
2. biti otvoren kao zastupnički račun, ili
3. biti otvoren kao račun portfelja, ili
4. biti otvoren kao račun povjerenika.
(4) Račun povjerenika iz stavka 3. točke 4. ovog članka je račun vrijednosnih
papira ili financijskih instrumenata čiji je nositelj središnje klirinško
depozitarno društvo ili operater središnjeg registra koje na tom računu, na
temelju ugovora o povjereništvu, vodi ubilježene vrijednosne papire u ime i za
račun osobe određene ugovorom o povjereništvu.
(5) Na vrijednosne papire na računima iz stavka 2. i 3. ovog članka, primjenjuje
se odredba članka 529. ovog Zakona.
(6) Središnje klirinško depozitarno društvo može svojim pravilima propisati i
druge vrste računa nematerijaliziranih vrijednosnih papira.
Kome pripada pravo iz vrijednosnog papira
Članak 492.
(1) Potraživanje, odnosno pravo iz nematerijaliziranoga vrijednosnog papira
pripada njegovom zakonitom imatelju.
(2) Zakoniti imatelj nematerijaliziranoga vrijednosnog papira (u daljnjem
tekstu: imatelj) je osoba na čije ime glasi račun vrijednosnih papira u
središnjem depozitoriju na kojem je ubilježen nematerijalizirani vrijednosni
papir, osim ako je upis nematerijaliziranog vrijednosnog papira izvršen u
njegovu korist bez naloga izdavatelja, prijašnjeg imatelja ili bez druge valjane
pravne osnove.
(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovog članka, osoba koja je postupala u dobroj
vjeri i u čiju korist je nematerijalizirani vrijednosni papir upisan u središnji
depozitorij, smatra se zakonitim imateljem i stječe sva prava iz
nematerijaliziranog vrijednosnog papira i kada je upis u njenu korist izvršen
bez naloga izdavatelja, prijašnjeg imatelja ili bez druge valjane pravne osnove.
(4) Smatra se da je stjecanje izvršeno u dobroj vjeri kada je nematerijalizirani
vrijednosni papir upisan u korist pojedine osobe na temelju transakcije
sklopljene na uređenom tržištu ili MTP-u.
(5) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, u slučajevima iz članka 491.
stavka 3. točaka 1., 2. i 4. ovog Zakona, imatelj je osoba za čiji račun se
vrijednosni papiri drže ili se njima upravlja.
Bitni sastojci nematerijaliziranoga vrijednosnog papira
Članak 493.
(1) Nematerijalizirani vrijednosni papir mora imati sljedeće bitne sastojke
upisane u središnji depozitorij:
1. naznaku vrste vrijednosnog papira,
2. identifikacijske podatke o izdavatelju,
3. ukupan broj izdanih vrijednosnih papira upisanih u središnji depozitorij,
4. ako vrijednosni papir glasi na nominalni iznos, ukupni nominalni iznos
izdanih vrijednosnih papira upisanih u središnji depozitorij,
5. datum upisa vrijednosnog papira u središnji depozitorij.
(2) Nematerijalizirana dionica mora pored sastojaka iz stavka 1. ovog članka
imati i sljedeće bitne sastojke upisane u središnji depozitorij:
1. oznaku roda,
2. nominalni iznos na koji glasi ili naznaku da se radi o dionici bez nominalnog
iznosa,
3. podatak daje li imatelju pravo glasa,
4. ako dionica daje posebna prava, sadržaj tih posebnih prava.
(3) Nematerijalizirana obveznica ili drugi nematerijalizirani vrijednosni papir,
na temelju kojeg imatelj od izdavatelja ima pravo zahtijevati isplatu glavnice i
mogućih kamata (nematerijalizirani dužnički vrijednosni papir), pored sastojaka
iz stavka 1. ovog članka mora imati i sljedeće bitne sastojke upisane u
središnji depozitorij, kada je to primjenjivo:
1. nominalni iznos na koji glasi, iznos glavnice,
2. ako imatelj ima pravo na isplatu kamata, podatke o kamatnoj stopi i podatke o
načinu i razdobljima obračuna kamate,
3. podatke o dospijeću obveza izdavatelja iz vrijednosnog papira,
4. ako izdavatelj ima pravo prijevremenog otkupa:
– podatke o otkupnoj vrijednosti za koju može ostvariti to pravo ili načinu
određivanja otkupne vrijednosti,
– podatke o načinu ostvarenja tog prava,
– moguće druge uvjete za ostvarenje tog prava,
5. podatke o danu uz koji se veže pravo na isplatu obroka glavnice ili kamate.
(4) Nematerijalizirani vrijednosni papir koji imatelju daje pravo zamijeniti ga
za drugi vrijednosni papir, pored sastojaka iz stavka 1. ovog članka, mora imati
i sljedeće bitne sastojke upisane u središnji depozitorij, kada je to
primjenjivo:
1. sadržaj prava iz vrijednosnog papira za koji ga je moguće zamijeniti,
2. omjer u kojem je moguće izvršiti zamjenu,
3. podatke o načinu ostvarenja prava na zamjenu,
4. rok za ostvarenje prava na zamjenu, ako je pravo vezano uz rok,
5. moguće druge uvjete za ostvarenje prava na zamjenu.
(5) Nematerijalizirani vrijednosni papiri, različiti od onih iz stavka 2. do 4.
ovog članka, moraju u središnji depozitorij imati upisan točan sadržaj prava
koja daju.
Stjecanje nematerijaliziranih vrijednosnih papira
Članak 494.
(1) Nematerijalizirani vrijednosni papir i prava koja proizlaze iz
nematerijaliziranog vrijednosnog papira stječu se u trenutku njegova upisa na
račun nematerijaliziranih vrijednosnih papira stjecatelja ili osobe koja, u
smislu članka 491. stavka 3. točke 1. i 2. ovoga Zakona, drži nematerijalizirani
vrijednosni papir za račun stjecatelja, osim ako trenutak stjecanja nije
drugačije utvrđen posebnim propisom.
(2) Nematerijalizirani vrijednosni papir i prava koja proizlaze iz
nematerijaliziranog vrijednosnog papira, stječu se na temelju valjanog pravnog
posla prijenosom s računa nematerijaliziranih vrijednosnih papira prenositelja
na račun nematerijaliziranih vrijednosnih papira stjecatelja, ili temeljem
odluke suda, odnosno druge nadležne vlasti, nasljeđivanja i na temelju zakona.
(3) Odredbe ovoga članka na odgovarajući način se primjenjuju i na otpuštanje
nematerijaliziranog vrijednosnog papira.
Založno pravo na nematerijaliziranim vrijednosnim papirima
Članak 495.
(1) Založno pravo na nematerijaliziranom vrijednosnom papiru osniva se na
temelju valjanog pravnog posla, odgovarajućim upisom tog prava na računu
nematerijaliziranih vrijednosnih papira, ili na temelju sudske odluke ili
zakona.
(2) Na nematerijaliziranom vrijednosnom papiru uvijek je dopušteno namirivanje
zalogom osigurane tražbine izvansudskim putem.
(3) Neovisno o pravnom temelju prestanka, založno pravo na nematerijaliziranom
vrijednosnom papiru prestaje u trenutku njegovog brisanja.
Prijenos nematerijaliziranih vrijednosnih papira
Članak 496.
(1) Prijenos nematerijaliziranog vrijednosnog papira s računa prenositelja na
račun stjecatelja, na temelju transakcije sklopljene na uređenom tržištu, MTP-u
ili izvan uređenog tržišta i MTP-a, a uz posredovanje člana sudionika, provodi
se putem sustava poravnanja i namire.
(2) Prijenos nematerijaliziranog vrijednosnog papira s računa prenositelja na
račun stjecatelja kao i prijenos prava na nematerijaliziranim vrijednosnim
papirom na temelju valjanih pravnih poslova sklopljenih izvan uređenog tržišta
ili MTP-a, na temelju odluke suda, odnosno druge nadležne vlasti, nasljeđivanja
i na temelju zakona, provodi se odgovarajućim preknjižbama.
Dostupnost podataka iz središnjeg depozitorija
Članak 497.
(1) Imatelj nematerijaliziranih vrijednosnih papira, odnosno investicijsko
društvo i kreditna institucija koja pruža usluge iz članka 5. stavka 2. točke 1.
ovog Zakona, ima pravo uvida u podatke iz članka 491. stavka 1. ovoga Zakona, a
koji se odnose na njegove račune nematerijaliziranih vrijednosnih papira,
odnosno podatke o vrstama, rodovima, količinama, stvarnim pravima i nosiocima
tih prava te ograničenjima stvarnih prava ostalih imatelja istih
nematerijaliziranih vrijednosnih papira istog izdavatelja.
(2) Izdavatelj nematerijaliziranih vrijednosnih papira ima pravo uvida u podatke
iz članka 491. stavka 1. ovoga Zakona kojih je izdavatelj, i o imateljima tih
vrijednosnih papira.
(3) Svakome imatelju nematerijaliziranih vrijednosnih papira na njegov zahtjev
izdavatelj ili središnje klirinško depozitarno društvo treba omogućiti uvid u
podatke iz stavka 1. ovog članka.
(4) Središnje klirinško depozitarno društvo ima pravo na nak­nadu troškova
izrade i dostave izvještaja u skladu s cjenikom. Podatke o imateljima i
vrijednosnim papirima iz stavka 3. ovog članka dobivene na temelju uvida,
imatelj ne smije priopćavati niti učiniti dostupnima drugim osobama.
(5) Svaka osoba koja dokaže pravni interes, uz razumnu komercijalnu naknadu, ima
pravo uvida u podatke iz članka 491. stavka 1. ovog Zakona, kao i pravo na
presliku dokumentacije koja je bila temelj za izvršene upise.
(6) Agencija ima pravo uvida u podatke iz članka 491. stavka 1. ovoga Zakona,
kao i u sve ostale podatke i dokumentaciju koja se vodi u središnjem klirinškom
depozitarnom društvu.
(7) Pravosudna i upravna tijela, na temelju zahtjeva i u okviru ovlaštenja u
skladu s odredbama posebnog zakona, imaju pravo uvida u podatke i dokumentaciju
koja se vodi u središnjem klirinškom depozitarnom društvu.
(8) Središnje klirinško depozitarno društvo obvezno je podatke iz središnjeg
depozitorija čuvati kao poslovnu tajnu, osim u slučajevima propisanim odredbama
ovog Zakona.
Obveza obavještavanja
Članak 498.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo je obvezno na način i u opsegu
propisanom svojim pravilima obavještavati:
1. izdavatelje nematerijaliziranih vrijednosnih papira o nematerijaliziranim
vrijednosnim papirima koje su izdali i o imateljima tih vrijednosnih papira,
2. imatelje o stanju i promjenama na njihovim računima nematerijaliziranih
vrijednosnih papira,
3. članove o bitnim podacima o poslovima s nematerijaliziranim vrijednosnim
papirima koje su poduzeli za svoj ili za račun nalogodavca.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo izrađuje i dostavlja Agenciji
mjesečno izvješće o radu u roku i sa sadržajem koji propisuje Agencija.
Poravnanje i namira poslova s nematerijaliziranim vrijednosnim papirima
Članak 499.
(1) Poravnanje označava postupak uspoređivanja podataka po sklopljenim pravnim
poslovima s nematerijaliziranim vrijednosnim papirima, utvrđivanje rokova
podmirenja tih pravnih poslova te izračun obveza za namiru.
(2) Namira označava postupak posredovanja i kontrole prijenosa
nematerijaliziranih vrijednosnih papira i/ili plaćanja u svezi s pravnim
poslovima s vrijednosnim papirima.
Članak 500.
Odredbe članaka 490. do 499. ovog Zakona, na odgovarajući se način primjenjuju
na nematerijalizirane financijske instrumente upisane u središnjem registru.
Sustav poravnanja i namire
Članak 501.
(1) Sustav poravnanja i namire je sustav koji:
1. vodi ili kojim upravlja središnja druga ugovorna strana ili druga pravna
osoba koja za to dobije odobrenje Agencije (u daljnjem tekstu: operater sustava
poravnanja i namire),
2. omogućava poravnanje i namiru poslova s financijskim instrumentima
sklopljenim na uređenom tržištu, MTP-u ili izvan uređenog tržišta i MTP-a, uz
posredovanje člana sudionika, u skladu s unaprijed propisanim pravilima tog
sustava,
3. ima utvrđene pravne odnose između svojih članova, te između tih članova i
operatera tog sustava, kojima se uređuju njihova međusobna prava i obveze u
svezi s poravnanjem i namirom poslova s financijskim instrumentima.
(2) Osim uvjeta iz stavka 1. ovog članka, sustav poravnanja i namire mora
udovoljavati uvjetima propisanim posebnim zakonom koji uređuje konačnost namire
u platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata.
Sustav poravnanja i namire transakcija s vrijednosnim papirima sklopljenih na
uređenom tržištu i MTP-u u Republici Hrvatskoj
Članak 502.
(1) Poravnanje i namira transakcija sklopljenih na uređenom tržištu i MTP-u u
Republici Hrvatskoj s nematerijaliziranim vrijednosnim papirima koji su upisani
u središnjem depozitoriju, obavlja se putem sustava poravnanja i namire kojim
upravlja središnje klirinško depozitarno društvo, osim ako burza, odnosno
operater MTP-a ne izabere sustav poravnanja i namire kojim upravlja drugi
operater sukladno odredbama članka 535. ovog Zakona.
(2) Odredbe stavka 1. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuju na
potvrde o deponiranim vrijednosnim papirima koje su radi osiguranja poravnanja i
namire izdane na način propisan člancima 532. do 534. ovog Zakona.
Sustav poravnanja i namire transakcija s drugim financijskim instrumentima
sklopljenih na uređenom tržištu i MTP-u u Republici Hrvatskoj
Članak 503.
Burza, odnosno operater MTP-a je dužan, radi omogućavanja poravnanja i namire
transakcija s drugim financijskim instrumentima, osim vrijednosnih papira iz
članka 502. ovog Zakona, sklopljenih na uređenom tržištu odnosno MTP-u kojim
upravlja, sklopiti odgovarajući ugovor s operaterom sustava poravnanja i namire
u skladu s odredbama članka 535. ovog Zakona.
Članak 504.
Agencija može pravilnikom propisati:
1. detaljne organizacijske zahtjeve za vođenje središnjeg depozitorija,
središnjeg registra i za upravljanje sustavom poravnanja i namire,
2. pravila poravnanja i namire transakcija s vrijednosnim papirima i drugim
financijskim instrumentima,
3. uvjete koje mora ispunjavati operater sustava poravnanja i namire koji
preuzima položaj središnje druge ugovorne strane ili poduzima druge poslove
kojima preuzima kreditni rizik druge ugovorne strane.
Poglavlje 2.
SREDIŠNJE KLIRINŠKO DEPOZITARNO DRUŠTVO
Odjeljak 1.
Opće odredbe
Članak 505.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo se osniva i posluje kao dioničko
društvo u skladu s propisima koji uređuju osnivanje i poslovanje trgovačkih
društava, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo može se osnovati i kao Europsko
društvo – Societas Europea (SE) sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
(3) Tijela središnjeg klirinško depozitarnog društva su skupština, nadzorni
odbor i uprava.
Djelatnosti središnjeg klirinškog depozitarnog društva
Članak 506.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo može obavljati sljedeće djelatnosti:
1. poslove vođenja središnjeg depozitorija nematerijaliziranih vrijednosnih
papira,
2. poslove vođenja središnjeg registra financijskih instrumenata,
3. poslove upravljanja sustavom poravnanja i namire transakcija sklopljenih na
uređenom tržištu i MTP-u ili izvan uređenog tržišta i MTP-a,
4. usluge vezane uz korporativne akcije izdavatelja nematerijaliziranih
vrijednosnih papira,
5. poslove pohrane dionica u svezi s preuzimanjem dioničkih društava,
6. poslove u svezi isplata i drugih prinosa iz nematerijaliziranih vrijednosnih
papira i drugih financijskih instrumenata,
7. usluge povjereništva,
8. usluge glasovanja u svojstvu opunomoćenika na glavnim skupštinama,
9. određivanje jedinstvene identifikacijske oznake nematerijaliziranih
vrijednosnog papira,
10. prodaja i održavanje računalnih programa koje razvije za obavljanje usluga
iz točaka 1. do 7. ovog stavka, te druge s tim povezane poslove,
11. poslove Operatera Fonda za zaštitu ulagatelja, u skladu s odredbama članka
222. stavka 3. ovog Zakona,
12. vođenje službenog registra propisanih informacija, u skladu s odredbama
članka 444. ovog Zakona,
13. druge usluge u svezi poslovanja s nematerijaliziranim vrijednosnim papirima,
odnosno drugim financijskim instrumentima, ispunjenjem obveza iz istih, te
utvrđenja i ostvarenja prava koja iz njih proizlaze.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo dužno je za obavljanje poslova iz
stavka 1. točke 1., 2., 3., 11., 12. i 13. ovog članka dobiti prethodno
odobrenje Agencije.
(3) Vođenje središnjeg depozitorija znači obavljanje sljedećih upisa u središnji
depozitorij:
1. upis u vezi s izdavanjem, prestankom postojanja ili zamjenom
nematerijaliziranih vrijednosnih papira,
2. upis u vezi s prijenosom nematerijaliziranih vrijednosnih papira s jednog
računa na drugi,
3. upis u vezi s upisom, promjenom ili brisanjem prava trećih na
nematerijaliziranim vrijednosnim papirima i drugim pravnim učincima predmet
kojih su nematerijalizirani vrijednosni papiri.
(4) Središnje klirinško depozitarno društvo ne smije obavljati niti jednu drugu
djelatnost osim onih iz stavka 1. ovog članka.
(5) Usluge iz stavka 1. ovog članka središnje klirinško depozitarno društvo mora
obavljati pod razumnim komercijalnim uvjetima i vodeći se načelom jednakosti
svih osoba.
Temeljni kapital
Članak 507.
(1) Temeljni kapital središnjeg klirinškog depozitarnog društva mora iznositi
najmanje 20.000.000,00 kuna.
(2) Temeljni kapital iz stavka 1. ovog članka mora u cijelosti biti uplaćen u
novcu, a dionice koje ga čine ne mogu biti izdane prije uplate punog iznosa za
koji se izdaju.
Dionice
Članak 508.
(1) Sve dionice središnjeg klirinškog depozitarnog društva glase na ime i izdaju
se u nematerijaliziranom obliku.
(2) Dionice središnjeg klirinškog depozitarnog društva nije dopušteno uvrstiti
na uređeno tržište, MTP ili drugo organizirano tržište.
Uprava i nadzorni odbor središnjeg klirinškog depozitarnog društva
Članak 509.
Na upravu i nadzorni odbor središnjeg klirinškog depozitarnog društva na
odgovarajući način primjenjuju se odredbe članaka 286. i 287. ovog Zakona, pri
čemu se izraz »burza« na odgovarajući način zamjenjuje izrazom »središnje
klirinško depozitarno društvo«.
Imatelji kvalificiranog udjela središnjeg klirinškog depozitarnog društva
Članak 510.
Na imatelje i promjenu imatelja kvalificiranog udjela središnjeg klirinškog
depozitarnog društva, usku povezanost, pravne posljedice stjecanja
kvalificiranog udjela bez odobrenja Agencije, te mjere koje Agencija poduzima u
slučajevima kada je upravljanje središnjim depozitorijem i sustavom poravnanja i
namire pažnjom dobrog stručnjaka dovedeno u pitanje, na odgovarajući način
primjenjuju se odredbe članaka 28. i 29. te članaka 44. do 52. ovog Zakona, pri
čemu se na odgovarajući način izraz »investicijsko društvo« zamjenjuje izrazom
»središnje klirinško depozitarno društvo«.
Odjeljak 2.
Organizacijski zahtjevi za vođenje središnjeg depozitorija i upravljanje
sustavom poravnanja i namire
Sukob interesa
Članak 511.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno propisati i primjenjivati
odgovarajuće mjere i postupke za utvrđivanje sukoba interesa između interesa
središnjeg klirinško depozitarnog društva, članova upravnih i nadzornih tijela i
dioničara, i interesa da središnje klirinško depozitarno društvo uredno obavlja
usluge vođenja središnjeg depozitorija, usluge upravljanja sustavom za
poravnanje i namiru transakcija i druge usluge, vodeći se pri tome načelom
jednakosti svih osoba.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno propisati i primjenjivati
učinkovite mjere i postupke za sprječavanje i upravljanje sukobom interesa, što
uključuje sve razumne korake radi sprječavanja da suprotni interesi iz stavka 1.
ovog članka nepovoljno utječu na sigurno, uredno i učinkovito poravnanje i
namiru transakcija s vrijednosnim papirima.
Sustav upravljanja
Članak 512.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo mora propisati i primjenjivati
stabilan i siguran sustav upravljanja koji mora sadržavati:
1. jasan organizacijski ustroj s detaljno propisanim, preglednim i dosljednim
unutarnjim odnosima glede odgovornosti,
2. učinkovite postupke utvrđivanja, mjerenja ili ocjenjivanja, upravljanja i
kontroliranja rizika kojima je središnje klirinško depozitarno društvo izloženo
ili bi moglo biti izloženo u svom poslovanju,
3. učinkovit sustav internih kontrola koji uključuje primjerene administrativne
i računovodstvene postupke.
(2) Organizacijski ustroj, postupci i sustavi iz stavka 1. ovog članka moraju
biti jasno i razumljivo utvrđeni i razmjerni vrsti, opsegu i složenosti poslova
koje središnje klirinško depozitarno društvo obavlja.
Upravljanje rizicima
Članak 513.
(1) Upravljanje rizicima obuhvaća utvrđivanje, mjerenje ili ocjenjivanje,
upravljanje i kontroliranje rizika, uključujući i obavještavanje odgovornih
osoba o rizicima kojima je središnje klirinško depozitarno društvo izloženo ili
bi moglo biti izloženo pri obavljanju svojih poslova.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno propisati i primjenjivati
pravila postupanja o upravljanju rizicima za svaku vrstu rizika kojima je
izloženo pri obavljanju pojedinih poslova.
(3) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno propisati i primjenjivati
mjere i postupke i ustrojiti sustave za utvrđivanje i upravljanje rizicima koji
proizlaze iz njegovog poslovanja te svođenje istih na najmanju moguću mjeru.
(4) U svrhu osiguranja urednog poslovanja središnje klirinško depozitarno
društvo je dužno raspolagati dovoljnim financijskim sredstvima, ovisno o vrsti i
opsegu poslova koje obavlja, kao i opsegu i strukturi rizika koji proizlaze iz
njegovog poslovanja.
(5) U slučaju ozbiljnog ugrožavanja sustava upravljanja rizicima, središnje
klirinško depozitarno društvo je dužno o tome bez odgode obavijestiti Agenciju.
Izdvajanje poslovnih procesa
Članak 514.
(1) Kada središnje klirinško depozitarno društvo izdvoji poslovne procese koji
su značajni za njegovo poslovanje, to ne smije imati za posljedicu:
1. ugrožavanje pohrane i provedbe poravnanja i namire na način propisan ovim
Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog Zakona, ili
2. promjenu uvjeta pod kojima je središnjem klirinškom depozitarnom društvu
izdano odobrenje za rad, ili
3. promjenu uvjeta pod kojim središnje klirinško depozitarno društvo vodi
središnji depozitorij i upravlja sustavom poravnanja i namire, ili
4. nemogućnost nadzora od strane Agencije.
(2) Kada središnje klirinško depozitarno društvo izdvoji poslovne procese koji
su bitni za njegovo poslovanje, dužno je:
1. te usluge uključiti u interni sustav kontrole,
2. bez odgode izvijestiti Agenciju o namjeri i načinu izdvajanja poslovnih
procesa.
Sustav središnjeg depozitorija
Članak 515.
(1) Sustav središnjeg depozitorija sastoji se od računalnog sustava i skupa
postupaka koji omogućuju:
1. vođenje središnjeg depozitorija,
2. upravljanje postupkom poravnanja i namire,
3. podršku u obavljanju drugih poslova i usluga iz članka 506. stavka 1. točke
1. do 6. ovog Zakona.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno propisati i primjenjivati
mjere i postupke radi osiguranja ispravnog, neprekidnog i učinkovitog
funkcioniranja sustava središnjeg depozitorija, te primjenjivati primjerene i
djelotvorne sigurnosne mjere za eventualne poremećaje u sustavu.
(3) Sustav iz stavka 1. ovog članka mora biti takav da je uvijek sa sigurnošću
moguće provjeriti u korist i na teret kojeg računa je bio obavljen pojedinačni
upis.
(4) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno poduzeti sve primjerene
mjere koje su potrebne da bi se osiguralo neprekidno i redovito obavljanje
svojih poslova, koristeći odgovarajuće sustave, sredstva i postupke, koji su
proporcionalni vrsti i opsegu usluga i poslova koje obavlja.
(5) Agencija može pravilnikom detaljnije propisati uvjete koje sustav središnjeg
klirinškog depozitarnog društva mora ispunjavati.
Čuvanje i pohrana podataka
Članak 516.
Središnje klirinško depozitarno društvo je obvezno zaštititi podatke kojima
raspolaže od neovlaštenog korištenja, izmjene i gubitka te na sigurnom mjestu
čuvati izvornu dokumentaciju, na temelju koje su obavljeni upisi i to najmanje
pet godina. Podaci zabilježeni na elektroničkim medijima čuvaju se trajno.
Članak 517.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo, u svezi s poravnanjem i namirom
transakcija na uređenom tržištu, MTP-u ili izvan uređenog tržišta i MTP-a, i
drugih poslova s vrijednosnim papirima ili isplatom obveza iz vrijednosnih
papira, ne smije kreditirati člana sustava poravnanja i namire, izdavatelja ili
druge osobe ili obavljati druge poslove kod kojih bi preuzelo kreditni rizik
suprotne strane.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno ustrojiti odjel interne
revizije, zadužen za provjeru i nadzor učinkovitosti, pouzdanosti i sigurnosti
svih sustava i postupaka središnjeg klirinškog depozitarnog društva.
Članak 518.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno bez odgode obavijestiti
Agenciju o svim promjenama osoba iz članka 509. i 510. ovog Zakona, kao i o svim
promjenama podataka iz zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno izraditi godišnje
financijske izvještaje i godišnje izvješće u skladu s propisima koji uređuju
osnivanje i poslovanje trgovačkih društava, računovodstvo poduzetnika i primjenu
standarda financijskog izvještavanja te ih dostaviti Agenciji zajedno s
revizorskim izvješćem u roku od petnaest dana od dana zaprimanja revizorskog
izvješća, a najkasnije u roku od četiri mjeseca od zadnjeg dana poslovne godine.
(3) Agencija je ovlaštena pravilnikom propisati sadržaj i strukturu godišnjih
financijskih izvještaja središnjeg klirinškog depozitarnog društva te oblik i
način njihovog dostavljanja Agenciji.
Obveza čuvanja tajne
Članak 519.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno čuvati kao tajne sve
podatke o pojedinom izdavatelju, imatelju, članu ili o drugoj osobi, bez obzira
na to kako je do tog podatka došlo. Središnje klirinško depozitarno društvo je
dužno internim aktom propisati podatke koji se smatraju poslovnom tajnom, kao i
način korištenja tih podataka, osim kada je drugačije određeno odredbama ovog
Zakona i drugim propisima.
(2) Uprava središnjeg klirinškog depozitarnog društva dužna je jednom mjesečno
Agenciji podnijeti izvještaj o stjecanju ili otuđenju financijskih instrumenata
članova uprave, nadzornog odbora i zaposlenika središnjeg klirinškog
depozitarnog društva.
(3) Obveza iz stavka 2. ovog članka odnosi se i na stjecanja i otuđenja
financijskih instrumenata od strane bračnog druga, djeteta, posvojenika,
roditelja ili usvojitelja i drugih osoba koje sa članom uprave, nadzornog odbora
ili zaposlenikom središnjeg klirinškog depozitarnog društva žive u zajedničkom
kućanstvu, te na stjecanja i otuđenja od strane pravnih osoba u kojima ove osobe
imaju većinski udjel.
(4) Članovi uprave i zaposlenici središnjeg klirinškog depozitarnog društva ne
smiju biti članovi upravnih i nadzornih tijela investicijskih društava.
Objava podataka o nematerijaliziranim vrijednosnim papirima
Članak 520.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno na svojim internetskim
stranicama objaviti i dnevno obnavljati podatke o:
1. izdavanju, zamjeni i brisanju nematerijaliziranih vrijednosnih papira u
središnjem depozitoriju,
2. svim nematerijaliziranim vrijednosnim papirima upisanim u središnjem
depozitoriju,
3. korporativnim akcijama koje se rade preko središnjeg klirinškog depozitarnog
društva,
4. identitetu imatelja prvih deset računa na kojima je ubilježena najveća
količina bilo kojeg vrijednosnog papira i podaci o količini vrijednosnih papira
na tim računima (u apsolutnim i relativnim pokazateljima).
(2) Agencija može pravilnikom propisati sadržaj podataka iz stavka 1. točaka 2.
i 4. ovog članka.
Pravila i upute
Članak 521.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno donijeti i primjenjivati
pravila (u daljnjem tekstu: pravila središnjeg klirinškog depozitarnog društva)
i provedbene mjere (upute središnjeg klirinško depozitarnog društva) u kojima
mora detaljno odrediti način obavljanja poslova iz članka 506. ovog Zakona, a
posebice:
1. odredbe o članovima,
2. odredbe o vođenju središnjeg depozitorija i/ili središnjeg registra,
3. odredbe o poravnanju i namiri,
4. odredbe o prihvatu i neopozivosti naloga za prijenos, u skladu s odredbama
posebnog zakona koji uređuje konačnost namire u platnim sustavima i sustavima za
namiru financijskih instrumenata,
5. odredbe o postupcima u svezi s pohranom dionica vezanom uz ponudu za
preuzimanje u skladu s odredbama zakona koji uređuje uvjete i postupak
preuzimanja dioničkih društava,
6. odredbe o deponiranju vrijednosnih papira izdavatelja iz drugih država.
(2) Akte iz stavka 1. ovog članka, kao i sve njihove promjene odobrava Agencija.
(3) Odobrene akte iz stavka 1. ovog članka središnje klirinško depozitarno
društvo je dužno objaviti na svojim internetskim stranicama i o donošenju ili
promjeni istih obavijestiti svoje članove, najmanje sedam dana prije početka
njihove primjene.
Naknada za usluge središnjeg klirinškog depozitarnog društva
Članak 522.
(1) Za usluge središnjeg klirinškog depozitarnog društva plaća se naknada koju
cjenikom utvrđuje središnje klirinško depozitarno društvo.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno donijeti cjenik iz stavka
1. ovog članka, vodeći se jednakopravnošću položaja svih korisnika njegovih
usluga i pod razumnim komercijalnim uvjetima.
(3) Cjenik, kao i sve njegove promjene odobrava Agencija.
(4) Odobreni cjenik središnje klirinško depozitarno društvo je dužno objaviti na
svojim internetskim stranicama i o donošenju ili promjeni istog obavijestiti
korisnike svojih usluga najmanje sedam dana prije početka primjene istih.
Odjeljak 3.
Odobrenje i oduzimanje odobrenja za rad
Izdavanje odobrenja za rad središnjem klirinškom depozitarnom društvu
Članak 523.
(1) Zahtjev za izdavanje odobrenja iz članka 506. stavka 2. ovog Zakona podnose
osnivači središnjeg klirinškog depozitarnog društva.
(2) U zahtjevu za izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovog članka mora biti
naznačeno koje djelatnosti iz članka 506. stavka 2. ovog Zakona središnje
klirinško depozitarno društvo namjerava obavljati te za koje vrste financijskih
instrumenata.
(3) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno, prije početka upravljanja
sustavom poravnanja i namire transakcija s financijskim instrumentima koji nisu
sadržani u već izdanom odobrenju za rad, zatražiti od Agencije proširenje
odobrenja za rad.
(4) Sadržaj zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad i proširenja odobrenja za
rad, potrebnu dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu, kao i sadržaj te
dokumentacije, Agencija propisuje pravilnikom.
Odlučivanje Agencije o zahtjevu za izdavanje odobrenja za rad
Članak 524.
(1) Agencija može istovremeno odlučivati o:
1. zahtjevu središnjeg klirinškog depozitarnog društva za izdavanje odobrenja za
obavljanje djelatnosti iz članka 506. stavka 2. ovog Zakona,
2. zahtjevu namjeravanih stjecatelja kvalificiranih udjela središnjeg klirinškog
depozitarnog društva, za izdavanje odobrenja za stjecanje kvalificiranih udjela
središnjeg klirinškog depozitarnog društva,
3. zahtjevu kandidata za članove uprave središnjeg klirinškog depozitarnog
društva.
(2) Agencija će središnjem klirinškom depozitarnom društvu izdati odobrenje za
obavljanje djelatnosti iz članka 506. stavka 2. ovog Zakona, ako su ispunjeni
sljedeći uvjeti:
1. ako je ustrojena u skladu sa člankom 505. ovog Zakona,
2. ako temeljni kapital zadovoljava uvjete iz članka 507. ovog Zakona,
3. ako članovi uprave i nadzornog odbora ispunjavaju uvjete iz članka 509. ovog
Zakona,
4. ako su ispunjeni uvjeti iz članka 510. ovog Zakona,
5. ako ispunjava obveze iz članaka 511. do 515. ovog Zakona,
6. ako ispunjava uvjete za Operatera Fonda za zaštitu ulagatelja iz članka 222.
do 246. ovoga Zakona, kada je to primjenjivo,
7. ako ispunjava uvjete za vođenje službenog registra propisanih informacija,
koji su propisani ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog Zakona,
kada je to primjenjivo,
8. ako sustav poravnanja i namire kojim namjerava upravljati ispunjava uvjete iz
članka 501. ovog Zakona.
(3) U odobrenju iz stavka 2. ovog članka bit će navedene vrste financijskih
instrumenata na koje se odnosi odobrenje za rad.
(4) Odobrenje za rad izdaje se na neodređeno vrijeme, ne može se prenijeti na
drugu osobu i ne vrijedi za pravnog sljednika.
(5) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno trajno udovoljavati
uvjetima pod kojima je odobrenje izdano.
(6) Agencija će o odobrenju za upravljanje sustavom poravnanja i namire
obavijestiti Europsku komisiju.
Proširenje odobrenja za rad
Članak 525.
(1) Ako, nakon što je pribavilo odobrenje za rad iz članka 506. stavka 2. ovog
Zakona, središnje klirinško depozitarno društvo želi obavljati dodatnu
djelatnost i/ili istu djelatnost koja se odnosi na dodatne vrste financijskih
instrumenta, mora od Agencije prethodno dobiti odobrenje.
(2) Odredbe članaka 523. i 524. ovog Zakona na odgovarajući način primjenjuju se
na proširenje odobrenja za rad. Zahtjev za proširenje odobrenja za rad podnosi
uprava središnjeg klirinškog depozitarnog društva.
Prestanak važenja odobrenja za rad
Članak 526.
(1) Odobrenje za rad prestaje važiti:
1. ako središnje klirinško depozitarno društvo ne započne obavljati poslove za
koje je odobrenje izdano u roku od godinu dana od datuma izdavanja odobrenja za
rad, protekom navedenog roka,
2. ako središnje klirinško depozitarno društvo ne obavlja poslove za koje je
odobrenje za rad izdano dulje od šest mjeseci, protekom navedenog roka,
3. na vlastiti zahtjev središnjeg klirinškog depozitarnog društva, dostavom
rješenja Agencije,
4. dostavom rješenja Agencije kojim se oduzima odobrenje za rad,
5. danom otvaranja stečajnog postupka,
6. zaključenjem postupka likvidacije.
(2) Ako nastupi razlog iz stavka 1. točke 1. i 2. ovog članka, Agencija će
donijeti rješenje kojim se utvrđuje prestanak važenja izdanog odobrenja za rad.
Odjeljak 4.
Članovi središnjeg klirinškog depozitarnog društva
Vrste članova
Članak 527.
(1) Članovi središnjeg klirinškog depozitarnog društva mogu biti osobe koje su
članovi burze, članovi MTP-a, društva za upravljanje investicijskim fondovima i
izdavatelji nematerijaliziranih vrijednosnih papira, i druge osobe ako
ispunjavaju uvjete za članstvo.
(2) Članovi središnjeg klirinškog depozitarnog društva su:
1. članovi korisnici usluge pohrane (članovi depozitorija),
2. članovi sudionici sustava poravnanja i namire (članovi sudionici).
(3) Član depozitorija je član kojem središnje klirinško depozitarno društvo
omogućava uporabu informacijskog sustava središnjeg depozitorija za vođenje
računa nematerijaliziranih vrijednosnih papira.
(4) Član sudionik je član koji koristi sustav poravnanja i namire transakcija
izvršenih na uređenom tržištu, MTP-u i izvan uređenog tržišta i MTP-a.
(5) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno donijeti transparentna
pravila o članstvu koja se temelje na jednoznačnim i objektivnim kriterijima, a
posebice pravila o primanju u članstvo, prestanku članstva, uvjete članstva, kao
i prava i obveze članova.
(6) Središnje klirinško depozitarno društvo može svojim pravilima propisati i
druge vrste članstva osim onih iz stavka 2. ovog članka.
(7) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno Agenciju redovito
obavještavati o svakom novom članu i prestanku članstva te dostavljati obnovljen
popis članova.
(8) Na međusobna prava i obveze između središnjeg klirinškog depozitarnog
društva i njegovih članova primjenjuje se pravo Republike Hrvatske.
Nadzor središnjeg klirinškog depozitarnog društva nad članovima
Članak 528.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno propisati i primjenjivati
mjere i postupke radi nadzora ispunjavaju li članovi uvjete za članstvo.
(2) Središnje klirinško depozitarno društvo je dužno Agenciju, burzu i/ili
operatera MTP-a bez odgode obavijestiti o svakom neispunjenju obveze člana
sudionika u svezi s poravnanjem i namirom transakcija na uređenom tržištu i/ili
MTP-u, i o svakom težem kršenju pravila središnjeg klirinškog depozitarnog
društva od strane člana sudionika.
Imovina članova
Članak 529.
Financijski instrumenti i novčana sredstva ulagatelja i članova središnjeg
klirinškog depozitarnog društva ne ulaze u imovinu niti u stečajnu ili
likvidacijsku masu središnjeg klirinškog depozitarnog društva i ne mogu biti
predmetom ovrhe protiv središnjeg klirinškog depozitarnog društva.
Nesolventnost
Članak 530.
U pogledu postupka nesolventnosti nad članom sudionikom središnjeg klirinško
depozitarnog društva i pravnim posljedicama nesolventnosti, primjenjuju se
odredbe posebnog zakona koji uređuje konačnost namire u platnim sustavima i
sustavima za namiru financijskih instrumenata.
Jamstveni fond
Članak 531.
(1) Središnje klirinško depozitarno društvo obvezno formira jamstveni fond.
(2) Jamstveni fond čine uplate članova središnjeg klirinškog depozitarnog
društva koji koriste usluge poravnanja i namire.
(3) Sredstva jamstvenog fonda koriste se za podmirenje obveza članova kada na
njihovim računima nema dovoljno sredstava, odnos­no financijskih instrumenata za
ugovornu namiru, te se ne mogu koristiti u druge svrhe, niti mogu biti predmetom
ovrhe protiv člana niti protiv središnjeg klirinškog depozitarnog društva.
(4) Pravila o načinu uplate doprinosa i upotrebi sredstava jamstvenog fonda
propisuje središnje klirinško depozitarno društvo, uz odobrenje Agencije.
Odjeljak 5.
Izdavanje potvrda o deponiranim vrijednosnim papirima
Članak 532.
Potvrda o deponiranim vrijednosnim papirima je vrijednosni papir koji sadrži
pravo imatelja tog vrijednosnog papira da od izdavatelja potvrde o deponiranju
zahtijeva:
1. ispunjenje obveze iz vrijednosnog papira na kojeg se ta potvrda odnosi
(osnovni vrijednosni papir), ili
2. da za njegov račun ostvaruje prava iz osnovnog vrijednosnog papira prema
izdavatelju osnovnog vrijednosnog papira.
Članak 533.
Izdavatelj potvrde o deponiranim vrijednosnim papirima može biti:
1. izdavatelj osnovnog vrijednosnog papira, ili
2. investicijsko društvo ili kreditna institucija koja je u Repub­lici Hrvatskoj
ovlaštena neposredno ili preko podružnice pružati investicijsku uslugu iz članka
5. stavka 1. točke 7. ovog Zakona.
Izdavanje potvrde o deponiranim vrijednosnim papirima kao nematerijaliziranog
vrijednosnog papira
Članak 534.
(1) Potvrda o deponiranim vrijednosnim papirima izdaje se kao nematerijalizirani
vrijednosni papir.
(2) Za izdavanje potvrde o deponiranim vrijednosnim papirima moraju biti
ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
1. osnovni vrijednosni papiri su:
– izdani kao nematerijalizirani vrijednosni papiri upisani u odgovarajućem
središnjem depozitoriju, ili
– u zbirnoj pohrani u tom središnjem depozitoriju,
2. osnovni vrijednosni papiri su u središnjem depozitoriju iz točke 1. ovog
stavka upisani u korist računa izdavatelja potvrde o deponiranim vrijednosnim
papirima,
3. izdavatelj potvrde o deponiranim vrijednosnim papirima treba osigurati da se
na teret njegovog računa iz točke 2. ovog stavka upiše zabrana raspolaganja.
Odjeljak 6.
Drugi sustav za poravnanje i/ili namiru transakcija s vrijednosnim papirima
sklopljenih na uređenom tržištu i MTP-u
Članak 535.
(1) Burza može izabrati drugi sustav poravnanja i/ili namire iz Republike
Hrvatske ili druge države, u svrhu poravnanja i/ili namire pojedinačnih ili svih
transakcija sklopljenih na uređenom tržištu kojim upravlja.
(2) Operater MTP-a može izabrati drugi sustav poravnanja i/ili namire iz
Republike Hrvatske ili druge države, u svrhu poravnanja i/ili namire
pojedinačnih ili svih transakcija sklopljenih na MTP-u kojim upravlja.
(3) Za izbor operatera sustava iz stavka 1. i 2. ovog članka burza, odnosno
Operater MTP-a, mora dobiti prethodnu suglasnost Agencije.
(4) Agencija može odbiti davanje prethodne suglasnosti iz stavka 3. ovog članka
ako je to potrebno radi osiguranja urednog funkcioniranja uređenog tržišta,
odnosno MTP-a.
(5) Agencija će kod nadzora nad sustavom poravnanja i/ili namire iz druge
države, a u svrhu izbjegavanja dvostrukog nadzora, uzeti u obzir nadzor koji nad
tim sustavom obavlja drugo nadležno tijelo.
Pravo člana burze, odnosno MTP-a izabrati sustav poravnanja i/ili namire
Članak 536.
(1) Burza, odnosno Operater MTP-a mora svom članu na zah­tjev omogućiti
poravnanje i/ili namiru njegovih obveza nastalih na temelju transakcija na
uređenom tržištu, odnosno na MTP-u kojim upravlja, preko drugog sustava
poravnanja i/ili namire različitog od onog kojeg je izabrala burza, odnosno
Operater MTP-a, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
1. ako između sustava poravnanja i/ili namire kojeg je izabrala burza, odnosno
Operater MTP-a u skladu sa člancima 502. i 503. ovog Zakona i sustava kojeg je
izabrao član burze, odnosno MTP-a, postoji odgovarajuća povezanost koja
osigurava učinkovitu i ekonomičnu namiru predmetne transakcije, i
2. ako je Agencija članu burze, odnosno MTP-a, izdala odobrenje za poravnanje
i/ili namiru putem sustava kojeg je izabrao.
(2) Agencija će na zahtjev člana burze, odnosno MTP-a, izdati odobrenje iz
stavka 1. točke 2. ovog članka ako tehnički uvjeti za poravnanje i/ili namiru
preko sustava kojeg je član izabrao omogućuju uredno funkcioniranje financijskog
tržišta.
(3) Operater sustava poravnanja i/ili namire može odbiti pružiti zatraženu
uslugu iz stavka 1. ovog članka.
(4) Agencija će kod nadzora nad sustavom poravnanja i/ili namire kojeg je
izabrao član burze, odnosno MTP-a, a u svrhu izbjegavanja dvostrukog nadzora,
uzeti u obzir nadzor koji nad tim sustavom obavlja drugo nadležno tijelo.
Članak 537.
Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na poslove pohrane, poravnanja i namire
nematerijaliziranih vrijednosnih papira na odgovarajući se način primjenjuju i
na druge financijske instrumente.
Odjeljak 7.
Nadzor nad središnjim klirinškim depozitarnim društvom
Nadležnost Agencije za nadzor
Članak 538.
(1) Agencija je nadležna za nadzor nad središnjim klirinškim depozitarnim
društvom u odnosu na sve djelatnosti i poslove koje središnje klirinško
depozitarno društvo obavlja.
(2) Kad je to potrebno radi nadzora nad središnjim klirinškim depozitarnim
društvom, Agencija može zahtijevati odgovarajuće obavijesti i podatke od
sljedećih osoba i izvršiti pregled njihova poslovanja:
1. osoba koje su sa središnjim klirinškim depozitarnim društvom u odnosu uske
povezanosti,
2. osobe na koje je središnje klirinško depozitarno društvo izdvojilo poslovne
procese,
3. imatelja kvalificiranih udjela u središnjem klirinškom depozitarnom društvu.
(3) Kada je za nadzor nad pojedinom osobom iz stavka 2. ovog članka ovlašteno
drugo nadležno tijelo, Agencija će pregled poslovanja te osobe obaviti u
suradnji s drugim nadležnim tijelom.
Svrha nadzora
Članak 539.
(1) Agencija obavlja nadzor nad središnjim klirinškim depozitarnim društvom:
1. prikupljanjem dokumentacije i provjerom objavljenih informacija i obavijesti,
te obavijesti koje središnje klirinško depozitarno društvo ili druge osobe
moraju dostavljati u skladu s odredbama ovog ili drugih zakona,
2. obavljanjem pregleda poslovanja središnjeg klirinškog depozitarnog društva i
osoba iz članka 538. stavka 2. ovog Zakona,
3. izricanjem nadzornih mjera.
(2) Agencija može središnjem klirinškom depozitarnom društvu kao nadzornu mjeru:
1. izreći javnu opomenu,
2. naložiti otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti što može
uključivati zahtjev za promjenom ili dopunom pravila središnjeg klirinškog
depozitarnog društva,
3. oduzeti odobrenje za rad.
Oduzimanje odobrenja za rad
Članak 540.
Agencija može središnjem klirinškom depozitarnom društvu oduzeti odobrenje za
rad ako:
1. prestane ispunjavati uvjete pod kojima je odobrenje izdano,
2. teško i sustavno krši odredbe ovog dijela Zakona i pravilnika donesenih na
temelju istih,
3. je odobrenje izdano na temelju neistinitih podataka.
DIO ŠESTI
GLAVA I.
Postupak nadzora koji provodi Agencija
Članak 541.
(1) Agencija provodi nadzor nad subjektima nadzora u skladu sa ovim Zakonom i
propisima donesenima na temelju ovog Zakona.
(2) Na postupke koje u okviru svoje nadležnosti provodi Agencija, primjenjuju se
odredbe iz ove glave, ako nije drukčije propisano.
(3) Na postupke iz stavka 1. ovog članka primjenjuju se odredbe Zakona o općem
upravnom postupku, ako nije drukčije propisano.
(4) Subjekti nadzora Agencije su osobe koje su subjekti nadzora prema odredbama
ovog Zakona, i zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje Agencije.
Način obavljanja nadzora
Članak 542.
(1) Agencija provodi nadzor po službenoj dužnosti:
1. neposrednim nadzorom, kojeg provode ovlaštene osobe Agencije u prostorijama
subjekta nadzora, ili pravne osobe s kojima je nadzirana osoba izravno ili
neizravno, poslovno, upravljački ili kapitalno povezana, pregledom izvorne
dokumentacije,
2. kontinuiranim nadzorom, kojeg provode ovlaštenici po zaposlenju na temelju
analize izvještaja koje su subjekti nadzora dužni u propisanim rokovima
dostavljati Agenciji, te praćenjem, prikupljanjem i provjerom dokumentacije,
obavijesti i podataka dobivenih na poseban zahtjev Agencije, kao i praćenjem,
prikupljanjem i provjerom podataka i saznanja iz drugih izvora.
(2) Neposredni nadzor iz stavka 1. točke 1. ovog članka može biti redovit ili
izvanredan.
(3) Agencija donosi godišnji plan nadzora u kojem utvrđuje raspored prema kojem
će se odvijati redovit neposredni nadzor.
(4) Postupak nadzora nad drugim osobama iz članka 253. ovog Zakona, Agencija
provodi na temelju prijave tijela državne uprave ili tijela s javnim ovlastima,
po službenoj dužnosti, te kada iz saznanja kojima raspolaže obavljajući neku od
svojih ovlasti propisanih ovim Zakonom, proizlazi da postoje razlozi za takav
nadzor.
Dostavljanje podataka na zahtjev Agencije
Članak 543.
(1) Na zahtjev Agencije, subjekt nadzora dužan je dostaviti ili učiniti
dostupnom dokumentaciju, izvještaje i podatke o svim okolnostima važnim za
nadzor ili izvršavanje drugih ovlasti i mjera koje Agencija ima na temelju ovog
Zakona, zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje Agencije te propisima
donesenim na temelju tih zakona.
(2) Podatke iz stavka 1. ovog članka Agenciji su dužni dostaviti članovi uprave
i zaposlenici subjekta nadzora.
(3) Agencija je, od osoba iz stavka 2. ovog članka, ovlaštena zatražiti pisano
očitovanje o okolnostima iz stavka 1. ovog članka u roku koji ne smije biti
kraći od tri dana, ili ih pozvati da daju usmeno očitovanje na okolnosti, osim
ako se nadzor provodi prema četvrtom dijelu ovog zakona.
Obavijest o neposrednom nadzoru
Članak 544.
(1) Prije početka obavljanja neposrednog nadzora, subjektu nadzora dostavlja se
pisana obavijest o neposrednom nadzoru koja sadrži najmanje:
1. predmet nadzora,
2. podatke o tome što je subjekt nadzora dužan pripremiti ovlaštenim osobama za
potrebe obavljanja neposrednog nadzora,
3. podatke o osobama ovlaštenima za nadzor,
4. naznaku lokacije na kojoj će se nadzor obavljati,
5. datum početka obavljanja nadzora.
(2) Agencija može tijekom nadzora nadopuniti obavijest o nadzoru.
(3) Na obavijest iz stavka 2. ovog članka na odgovarajući način se odnose
odredbe stavka 1. ovog članka.
Dostava obavijesti o neposrednom nadzoru
Članak 545.
(1) Obavijest o neposrednom nadzoru dostavlja se subjektu nadzora u roku koji ne
može biti kraći od osam dana prije dana početka nadzora.
(2) Iznimno, stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se ako bi se time ugrozila
svrha neposrednog nadzora, o čemu odluku donosi Uprava Agencije.
(3) U slučajevima iz stavka 2. ovog članka, ovlašteni djelatnici Agencije
uručuju obavijest o nadzoru na dan početka provođenja nadzora.
Neposredan nadzor poslovanja
Članak 546.
(1) Subjekt nadzora dužan je ovlaštenoj osobi Agencije, nakon uručenja
obavijesti o nadzoru, omogućiti pristup u sjedištu subjekta nadzora i na ostalim
mjestima u kojima on ili druga osoba po njegovom ovlaštenju obavlja djelatnost i
poslove u svezi kojih Agencija obavlja nadzor.
(2) Subjekt nadzora dužan je ovlaštenoj osobi Agencije, na njezin zahtjev,
omogućiti kontrolu poslovnih knjiga, poslovne dokumentacije, te administrativne
ili poslovne evidencije u opsegu potrebnom za obavljanje nadzora.
(3) Subjekt nadzora dužan je ovlaštenoj osobi Agencije, na njezin zahtjev,
predati svu traženu poslovnu dokumentaciju, računalne ispise i zapise o
telefonskim razgovorima.
Uvjeti za obavljanje neposrednog nadzora
Članak 547.
(1) Subjekt nadzora dužan je ovlaštenoj osobi Agencije osigurati prikladne
prostorije u kojima je moguće neometano i bez prisutnosti drugih osoba obavljati
nadzor poslovanja.
(2) Na zahtjev ovlaštene osobe Agencije, subjekt nadzora dužan je osigurati
stručnu i tehničku pomoć te potrebna pojašnjenja i omogućiti provođenje nadzora
u svom sjedištu.
(3) Subjekt nadzora dužan je na zahtjev ovlaštene osobe Agencije osigurati i
druge uvjete potrebne za obavljanje nadzora.
(4) Nadzor poslovanja iz stavka 1. i 2. ovog članka obavlja ovlaštena osoba
Agencije tijekom radnog vremena subjekta nadzora. Ako je zbog opsega ili prirode
posla nužno, subjekt nadzora dužan je omogućiti ovlaštenoj osobi Agencije
obavljanje nadzora poslovanja i izvan radnog vremena.
(5) Dokumentaciju iz članka 546. ovog Zakona, financijske instrumente, novac ili
predmete koji mogu poslužiti kao dokaz u kaznenom ili prekršajnom postupku,
ovlaštene osobe Agencije mogu, uz izdavanje potvrde, privremeno oduzeti subjektu
nadzora, ali samo do pokretanja tih postupaka, kada ih predaju tijelu nadležnom
za vođenje postupka.
Završetak postupka nadzora
Članak 548.
(1) Nakon obavljenog neposrednog nadzora, sastavlja se zapisnik o obavljenom
nadzoru koji se uručuje subjektu nadzora, s detaljnim opisom utvrđenih
činjenica.
(2) Na dostavljeni zapisnik subjekt nadzora ima pravo uložiti prigovor u roku od
osam dana od dana primitka istog.
(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovog članka Agencija, može odrediti rok koji je
kraći od roka iz stavka 2. ovog članka, kad je to potrebno u svrhu sprječavanja
mogućih značajnih štetnih posljedica za investicijsko društvo, klijente
investicijskog društva ili treće osobe.
Razlozi prigovora
Članak 549.
Prigovor protiv zapisnika o obavljenom nadzoru dopušten je iz ovih razloga:
1. ako je zapisnik o obavljenom nadzoru sastavljen u nadzoru nad osobom nad
kojom Agencija nije nadležna provoditi nadzor,
2. ako je u zapisniku pogrešno ili nepotpuno utvrđeno činjenično stanje.
Sadržaj prigovora
Članak 550.
(1) Prigovor mora sadržavati:
1. navođenje zapisnika na koji se prigovor podnosi,
2. izjavu da se navodi iz zapisnika pobijaju u cijelosti ili u određenom dijelu,
3. razloge prigovora,
4. druge podatke koje mora sadržavati svaki podnesak, u skladu sa Zakonom o
općem upravnom postupku.
(2) U prigovoru, subjekt nadzora može navesti činjenice iz kojih proizlazi da
nezakonitosti i nepravilnosti, navedene u zapisniku ne postoje i predočiti
dokaze. Ako se subjekt nadzora u izjavi poziva na isprave, dužan ih je kao
dokaze priložiti prigovoru.
(3) Ako subjekt nadzora kao dokaze prigovoru ne priloži isprave, Agencija će kod
donošenja odluke uzeti u obzir samo one dokaze koji su prigovoru priloženi.
(4) Nakon proteka roka za prigovor subjekt nadzora nema pravo navoditi nove
činjenice i iznositi nove dokaze.
(5) Dostavljeni prigovor na zapisnik čini sastavni dio zapisnika.
Izricanje nadzornih mjera
Članak 551.
(1) Na temelju provedenog postupka nadzora, Agencija može subjektima nadzora
izreći nadzorne mjere propisane ovim Zakonom, a u svrhu urednog trgovanja
financijskim instrumentima na uređenom tržištu ili zaštite interese ulagatelja.
(2) Kada Agencija utvrdi postojanje osnovane sumnje o počinjenom kaznenom djelu
ili prekršaju, podnosi odgovarajuću prijavu nadležnom tijelu.
Kontinuirani nadzor
Članak 552.
Ovlaštenik po zaposlenju tijekom kontinuiranog nadzora:
1. utvrđuje jesu li propisana izvješća i drugi podaci dostavljeni u propisanom
roku i propisanoj formi
2. utvrđuje jesu li podaci u izvješćima ili drugoj traženoj dokumentaciji točni
i ispravni.
Zapisnik o kontinuiranom nadzoru
Članak 553.
(1) U slučaju utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti u poslovanju
investicijskih društava tijekom kontinuiranog nadzora, ovlaštenik po zaposlenju
sastavlja zapisnik.
(2) Zapisnik o obavljenom nadzoru uručuje se subjektu nadzora, s detaljnim
opisom utvrđenih činjenica u postupku nadzora.
(3) Na zapisnik o kontinuiranom nadzoru na odgovarajući način primjenjuju se
odredbe članka 548. do članka 550. ovog Zakona.
(4) Na temelju nalaza iz zapisnika iz ovog članka, Agencija je ovlaštena
poduzeti sve nadzorne mjere kao i u slučaju neposrednog nadzora.
Članak 554.
Ako je donošenje mjera iz članka 262. stavka 2. točke 2. ovog Zakona, potrebno
radi urednog funkcioniranja tržišta i/ili zaštite ulagatelja, a radi se o
mjerama koje se ne mogu odgađati te su činjenice na kojima se mjera temelji,
utvrđene ili su barem učinjene vjerojatnim, Agencija može o njihovom izricanju
odlučiti po skraćenom postupku.
GLAVA II.
Suradnja s nadležnim tijelima i razmjena informacija
Suradnja između nadležnih tijela Republike Hrvatske
Članak 555.
(1) Agencija i druga nadležna tijela u Republici Hrvatskoj koja su nadležna za
nadzor nad kreditnim i drugim financijskim institucijama, na zahtjev pojedinog
nadležnog tijela dostavit će drugom nadležnom tijelu sve podatke o subjektima
nadzora koji su mu potrebni u postupku provođenja nadzora, u postupku vezanom za
izdavanje odobrenja za rad, kao i pri odlučivanju o drugim pojedinačnim
zahtjevima iz svoje nadležnosti.
(2) Tijela iz stavka 1. ovoga članka dužna su se međusobno obavještavati o
nezakonitostima i nepravilnostima koje utvrde tijekom obavljanja nadzora, ako su
ti nalazi bitni za rad tog drugog tijela.
(3) Razmjena podataka u skladu s ovim člankom ne smatra se odavanjem službene
tajne, a Agencija i druga nadležna tijela dužni su čuvati primljene podatke kao
povjerljive te ih mogu upotrijebiti isključivo u svrhu za koju su dani.
(4) Opseg razmjene podataka te koordinacija postupaka i aktivnosti pri nadzoru i
regulaciji kreditnih i drugih financijskih institucija i grupa, uredit će se
međusobnim sporazumom o suradnji između nadležnih tijela.
Suradnja između Agencije i nadležnih tijela država članica
Članak 556.
(1) Agencija i nadležna tijela države članice međusobno surađuju u nadzoru
investicijskih društava koja neposredno ili putem podružnice pružaju usluge na
području Republike Hrvatske i na području te države članice.
(2) Ako Agencija ima razloga sumnjati da investicijsko društvo koje nije u
njezinoj nadležnosti, a djeluje na području druge države članice, krši ili je
prekršilo odredbe ovog Zakona, o tome će izvijestiti nadležno tijelo države
članice.
(3) Agencija i nadležno tijelo države članice sklopit će ugovore o suradnji, ako
aktivnosti uređenog tržišta koje je u državi članici domaćinu uspostavilo
udaljeni pristup, postanu značajne za funkcioniranje tržišta kapitala u cjelini
i zaštitu ulagatelja u toj državi članici domaćinu.
(4) U svrhu međusobne suradnje iz stavka 1. i 2. ovog članka, Agencija može
koristiti sve ovlasti koje su joj dane ovim ili drugim zakonom.
(5) Ako Agencija od nadležnog tijela primi zahtjev za nadzor ili istragu, dužna
je u okviru ovlasti iz ovog Zakona:
1. sama provesti nadzor ili istragu,
2. dopustiti tijelu koje je postavilo zahtjev da provede nadzor ili istragu, ili
3. dopustiti revizorima ili drugim stručnjacima da provedu nadzor ili istragu.
(6) Agencija će, prije izdavanja odobrenja za rad investicijskom društvu,
pribaviti mišljenje nadležnog tijela države članice, kada je investicijsko
društvo:
1. ovisno društvo investicijskog društva ili kreditne institucije koja je dobila
odobrenje za rad u državi članici,
2. ovisno društvo matičnog društva investicijskog društva ili kreditne
institucije koja je dobila odobrenje za rad u državi članici,
3. kontrolirano od strane iste fizičke ili pravne osobe koja kontrolira
investicijsko društvo ili kreditnu instituciju koja je dobila odobrenje za rad u
državi članici.
(7) Agencija će, prije izdavanja odobrenja za rad investicijskom društvu,
pribaviti mišljenje tijela države članice, nadležnog za nadzor kreditne
institucije ili osiguravajućeg društva, kad je investicijsko društvo:
1. ovisno društvo kreditne institucije ili osiguravajućeg društva koje je dobilo
odobrenje za rad u državi članici,
2. ovisno društvo matičnog društva kreditne institucije ili osiguravajućeg
društva koje je dobilo odobrenje za rad u državi članici,
3. kontrolirano od strane iste fizičke ili pravne osobe koja kontrolira kreditnu
instituciju ili osiguravajuće društvo koje je dobilo odobrenje za rad u državi
članici.
(8) Agencija će posebice mišljenja nadležnih tijela iz stavka 6. i 7. ovog
članka uzeti u obzir pri procjeni prikladnosti imatelja kvalificiranih udjela i
ugleda i iskustva osoba koje vode poslovanje investicijskog društva, a koje su
uključene u vođenje poslovanja društva unutar iste grupe, kako za potrebe
odlučivanja o izdavanju odobrenja za rad investicijskom društvu, tako i kod
procjene trajnog zadovoljavanja uvjeta poslovanja za investicijska društva.
Razmjena informacija između Agencije i nadležnih tijela država članica
Članak 557.
(1) Agencija i nadležna tijela države članice međusobno razmjenjuju sve podatke
u svezi:
1. upravljanja i vlasničke strukture investicijskog društva, a koje mogu
olakšati nadzor,
2. provjere ispunjenja uvjeta za izdavanje odobrenja od strane nadzornih tijela,
3. informacija koje će olakšati nadzor.
(2) Ako je Agencija povjerljive podatke primila od nadležnog tijela druge države
članice ili pri obavljanju nadzora poslovanja podružnice investicijskog društva
sa sjedištem u državi članici, može ih učiniti dostupnima samo uz suglasnost
nadležnog tijela.
Obveza čuvanja povjerljivih podataka
Članak 558.
(1) Članovi uprave Agencije, zaposlenici Agencije, ovlašteni revizori i ostale
stručne osobe koje djeluju s ovlaštenjem Agencije, dužni su čuvati kao
povjerljive sve podatke koje saznaju u tijeku nadzora i obavljanja svojih
ovlaštenja.
(2) Povjerljivi podaci ne mogu se otkriti drugoj osobi ili državnom tijelu, osim
u obliku izvatka iz kojeg nije vidljiv identitet subjekta nadzora na kojeg se
povjerljivi podaci odnose.
(3) Zabrana iz stavka 2. ovog članka ne odnosi se na slučajeve:
1. kada se povjerljivi podaci traže za potrebe kaznenog postupka,
2. u slučaju stečaja ili prisilne likvidacije subjekta nadzora, povjerljive
informacije koje su nužne za prijavu vjerovničkih potraživanja u stečajnom
postupku, ili u građanskom postupku koji je povezan s njim.
(4) Obveza čuvanja povjerljivih podataka iz stavka 1. do 3. ovog članka
primjenjuje se i na podatke koje Agencija ili osobe iz stavka 1. ovog članka
saznaju u postupku razmjene informacija s drugim nadležnim tijelima.
Članak 559.
(1) Članovi uprave Agencije i zaposlenici ne smiju davati savjete glede trgovine
financijskim instrumentima i ulaganja u financijske instrumente, niti davati
mišljenja o povoljnosti ili nepovoljnosti stjecanja ili otuđenja financijskih
instrumenata.
(2) Zabrana aktivnosti navedenih u stavcima 1. ovog članka prestaje nakon
proteka roka od šest mjeseci od dana prestanka obavljanja dužnosti ili zadaća u
Agenciji.
(3) Kad god steknu ili otuđe financijske instrumente, članovi i zaposlenici
Agencije obvezni su o istom u roku od sedam dana obavijestiti upravu Agencije,
te su pri tom obvezni navesti vrstu financijskog instrumenta, izdavatelja, datum
i pravnu osnovu stjecanja ili otuđenja.
(4) Obveza iz stavka 3. ovog članka odnosi se i na stjecanja i otuđenja
financijskih instrumenata od strane bračnog druga, djeteta, posvojenika,
roditelja ili usvojitelja i drugih osoba koje sa članom, odnosno zaposlenikom
žive u zajedničkom kućanstvu, te na stjecanja i otuđenja od strane pravnih osoba
u kojima ove osobe imaju većinski udjel, a rok za prijavu počinje teći od dana
kada je zaposlenik, predsjednik ili član Agencije saznao ili mu prema
okolnostima slučaja nije mogla ostati nepoznata činjenica stjecanja, odnosno
otuđenja.
(5) Agencija vodi evidenciju o stjecanju ili otpuštanju financijskih
instrumenata od strane osoba iz stavka 1. i 4. ovog članka, te u svakom
pojedinom slučaju provjerava postoji li sukob interesa za osobe iz stavka 1.
ovog članka u odnosu na dužnosti i zadaće koje ista osoba obavlja u Agenciji, te
poduzima odgovarajuće mjere prema tim osobama, u skladu s propisima i internim
pravilima Agencije.
(6) Svatko ima pravo, na temelju propisa koji uređuju pravo na pristup
informacijama zatražiti podatak iz evidencije Agencije o stjecanju ili
otpuštanju financijskih instrumenata od strane osoba iz stavka 1. i 4. ovog
članka.
Uporaba povjerljivih podataka
Članak 560.
Povjerljive podatke koje je saznala tijekom obavljanja nadzora ili drugih
poslova iz svoje nadležnosti, Agencija može koristiti isključivo u svrhu
obavljanja svojih zakonskih ovlasti, a posebno:
1. provjere uvjeta za izdavanje odobrenja i suglasnosti o kojima odlučuje na
temelju ovoga Zakona,
2. obavljanja nadzora, na pojedinačnoj i/ili konsolidiranoj osnovi,
3. prekršajnih i kaznenih postupaka,
4. postupka pred Upravnim sudom koji se vodi protiv konačnih rješenja Agencije,
te
5. praćenja i nadzora urednog funkcioniranja mjesta trgovanja.
Osobe na koje se ne odnosi obveza čuvanja povjerljivih informacija
Članak 561.
(1) Agencija može povjerljive informacije proslijediti sljedećim osobama u
Republici Hrvatskoj ili u drugoj državi članici:
1. nadležnim tijelima ovlaštenim za nadzor investicijskih društava, kreditnih i
financijskih institucija, te društava za osiguranje, kao i nadzor nad
izvršavanjem obveze objave prospekta kod javne ponude ili uvrštenja vrijednosnih
papira na uređeno tržište, u obavljanju njihovih zakonom utvrđenih zadataka,
2. sudu i drugim tijelima ili pravnim osobama ovlaštenim za obavljanje poslova u
provođenju postupka likvidacije ili stečaja nadziranih osoba iz točke 1. ovog
stavka, ili u drugim sličnim postupcima u obavljanju njihovih zakonom utvrđenih
zadataka,
3. revizorima koji obavljaju reviziju nadziranih osoba iz točke 1. ovog stavka u
obavljanju njihovih zakonom utvrđenih zadataka,
4. tijelima koja su nadležna za nadzor nad tijelima koja obavljaju poslove u
postupku likvidacije ili stečaja banke ili u nekom drugom sličnom postupku ako
su potrebne za obavljanje njihovih nadzornih zadataka,
5. tijelima koja su nadležna za nadzor nad revizorima koji obavljaju reviziju
nadziranih kreditnih i financijskih institucija ako su potrebne za obavljanje
njihovih nadzornih zadataka,
6. Europskoj središnjoj banci, središnjoj banci ili drugom tijelu s ovlastima i
dužnostima provođenja monetarne politike, odnosno drugom tijelu nadležnom za
nadzor platnih sustava,
7. ministarstvu nadležnom za financije, odnosno državnom tijelu druge države
članice ovlaštenom za predlaganje zakona iz područja nadzora kreditnih
institucija, financijskih institucija, investicijskih društava i društava za
osiguranje samo za potrebe provođenja nadzora iz svoje nadležnosti,
8. klirinškoj organizaciji koje obavlja poslove poravnanja i namire, ako
Agencija ocijeni da su ti podaci potrebni za stabilno poslovanje s obzirom na
rizik neispunjenja ili mogućeg neispunjenja obveza sudionika tog tržišta.
(2) Agencija može, u cilju jačanja stabilnosti i cjelovitosti tržišta kapitala,
razmjenjivati podatke i s drugim nadležnim tijelima u Republici Hrvatskoj i
drugoj državi članici koji u skladu sa zakonom provode postupke istrage i
kažnjavanja u slučajevima kršenja prava trgovačkih društava, ako to pisanim
putem zatraži ili naloži nadležni sud. Podatke koje je agencija pribavila od
drugih nadležnih tijela mogu se priopćiti trećima samo uz suglasnost tijela koje
je informaciju dalo.
(3) Agencija može podatke primljene na temelju članka 558. stavka 4. ovog
Zakona, priopćiti tijelima iz stavka 2. ovog članka, samo uz izričitu suglasnost
nadležnog tijela od kojeg je podatak primila.
(4) Osobe kojima Agencija dostavi povjerljive podatke u skladu sa stavkom 1. i
2. ovog članka, mogu ih upotrijebiti samo za svrhe za koje su dane i na njih se
primjenjuje obveza čuvanja povjerljivih informacija iz članka 558. ovog Zakona.
Odbijanje suradnje
Članak 562.
(1) Agencija može odbiti zahtjev za suradnjom u provođenju istrage ili nadzora
samo ako:
1. istraga, provjera na licu mjesta, nadzor ili razmjena podataka mogu imati
negativan utjecaj na suverenitet, sigurnost ili javni red u Republici Hrvatskoj,
2. je pokrenut postupak za ista djela i za iste osobe pred nadležnim sudom
Republike Hrvatske,
3. je već donesena pravomoćna odluka nadležnog suda Republike Hrvatske za iste
osobe i iste radnje pred tijelima.
(2) U slučaju odbijanja suradnje, Agencija je dužna o tome obavijestiti nadležno
tijelo koje je zatražilo pomoć i dostaviti sve dostupne podatke o navedenom
slučaju.
Članak 563.
(1) Agencija će surađivati s odgovarajućim nadležnim tijelima drugih država
članica, kad je to potrebno radi provođenja nadzora nad poštivanjem odredbi
Dijela trećeg ovog Zakona.
(2) Agencija će surađivati s nadležnim tijelima drugih država članica te im
pružiti odgovarajuću pomoć pri njihovom provođenju nadzora poštivanja propisa
kojima se Direktiva 2003/71/EZ i Direktiva 2004/109/EZ prenosi u njihovo
nacionalno zakonodavstvo.
(3) Agencija će surađivati s nadzornim tijelima drugih država članica posebno u
slučajevima:
1. kad izdavatelj, zbog različitih izdanih vrijednosnih papira ima više od jedne
matične države članice,
2. ako je došlo do prijenosa nadležnosti za odlučivanje o odobrenju prospekta u
skladu sa člankom 563. ovog Zakona.
(4) Agencija je obvezna surađivati s nadležnim tijelima država članica, posebno
u slučajevima kad je potrebno provesti suspenziju ili zabranu trgovanja
vrijednosnim papirima radi ostvarenja jednakog položaja ulagatelja i zaštite
tržišta.
(5) U slučajevima kad Republika Hrvatska ima položaj matične države članice
Izdavatelja, Agencija je obvezna, na zahtjev nadležnog tijela države članice
domaćina, u okviru informacija kojima raspolaže, pružiti pomoć tom nadzornom
tijelu, a posebno u svezi s novim ili rijetkim vrstama vrijednosnih papira.
(6) U slučaju kad Republika Hrvatska ima položaj države članice domaćina,
Agencija je obvezna, na zahtjev nadležnog tijela matične države članice
Izdavatelja, pružiti sve informacije o posebnostima tržišta vrijednosnim
papirima u Republici Hrvatskoj.
(7) Razmjena podataka između Agencije s nadležnim tijelima drugih država članica
ne smatra se odavanjem službene tajne, a Agencija i nadležna tijela drugih
država članica dužni su čuvati primljene podatke kao povjerljive te ih mogu
upotrijebiti isključivo u svrhu za koju su dani.
Suradnja s nadležnim tijelima trećih država
Članak 564.
(1) Agencija može, s nadležnim tijelima treće države sklopiti sporazum o
suradnji u kojem se predviđa razmjena podataka s nadležnim tijelom treće države.
(2) Podaci otkriveni pod uvjetima propisanima u ovom članku, podliježu obvezi
čuvanja povjerljivih podataka iz članka 560. ovog Zakona.
(3) Agencija je ovlaštena zaključiti sporazum o suradnji u kojem se predviđa
razmjena podataka namijenjenih isključivo obavljanju zadataka nadležnih tijela i
drugih osoba iz treće države koje su ovlaštene i odgovorne za:
1. nadzor nad kreditnim institucijama, investicijskim društvima, osiguravajućim
društvima i nadzor nad tržištima kapitala,
2. likvidaciju i stečaj investicijskih društava,
3. obavljanja obvezne revizije investicijskih društava i ostalih osoba koje
pružaju financijske usluge, kreditnih institucija i osiguravajućih društava u
okviru obavljanja njihove funkcije nadzora, ili onih koji vode sustave odštete u
okviru obavljanja svojih funkcija,
4. nadzor nad osobama koje su uključene u likvidaciju ili stečaj investicijskih
društava,
5. nadzor nad osobama koje su odgovorne za zakonsku reviziju osiguravajućih
društava, kreditnih institucija, investicijskih društava i ostalih financijskih
institucija
(4) Podaci koji se otkrivaju sporazumom iz stavka 1. ovog članka podliježu
obvezi čuvanja povjerljivih podataka iz članka 560. ovog Zakona.
(5) Podaci koji potječu iz druge države članice ne mogu se otkriti trećim
stranama bez izričite suglasnosti nadležnih tijela koja su je prenijela i samo u
svrhu za koju su ta tijela dala suglasnost.
(6) Odredba članka 560. ovog Zakona primjenjuje se i na podatke koje daju
nadležna tijela trećih zemalja.
(7) Agencija može dostaviti podatak ili informaciju stranom nadležnom tijelu ako
ono jamči istu ili bolju pravnu zaštitu takvih podataka ili informacija od
zaštite na temelju propisa Republike Hrvatske, u skladu s propisima koji uređuju
zaštitu podataka.
Suradnja Agencije i ovlaštenog revizora odnosno revizorskog društva
Članak 565.
(1) Revizija financijskih izvještaja investicijskih društava za poslovnu godinu
provodi se u skladu sa Zakonom o reviziji ako ovim Zakonom i propisima donesenim
na temelju njega nije drukčije određeno.
(2) Ovlašteni revizor odnosno revizorsko društvo dužno je iskazati stručno i
neovisno mišljenje jesu li financijski izvještaji investicijskog društva
sastavljeni u skladu s propisima Republike Hrvatske i standardima struke,
odnosno da li istinito i objektivno iskazuju financijsko stanje, rezultat
poslovanja i novčani tok investicijskog društva.
Obveze ovlaštenog revizora
Članak 566.
(1) Ovlašteni revizor odnosno revizorsko društvo iz članka 565. ovog Zakona,
dužno je pisanim putem obavijestiti Agenciju o svakoj činjenici ili odluci koja
se odnosi na investicijsko društvo za koju sazna u postupku obavljanja revizije
financijskih izvještaja društva, a koja:
1. predstavlja bitno kršenje zakona i propisa koji uređuju uvjete za izdavanje
odobrenja za rad ili konkretno uređuju obavljanje djelatnosti investicijskih
društava,
2. utječe na trajno funkcioniranje investicijskih društava,
3. može dovesti do odbijanja izdavanja revizorskog mišljenja ili izdavanja
revizorskog mišljenja s rezervom.
(2) Ovlašteni revizor odnosno revizorsko društvo iz članka 565. ovog Zakona,
dužan je pisanim putem obavijestiti Agenciju o svakoj činjenici iz stavka 1.
ovoga članka za koju sazna u postupku obavljanja revizije financijskih
izvještaja društva koje je u odnosu tijesne povezanosti s investicijskim
društvom u kojemu provodi postupak revizije.
(3) Kada revizorsko društvo odnosno ovlašteni revizor u dobroj vjeri Agenciji
priopći činjenice i odluke navedene u stavku 1. ovog članka, to ne predstavlja
kršenje ugovornih ili zakonskih ograničenja o objavljivanju i otkrivanju
podataka/poslovne tajne i ne povlači za sobom odgovornost ovlaštenog revizora.
Objavljivanje od strane Agencije
Članak 567.
(1) Agencija objavljuje sljedeće informacije:
1. tekstove zakona, odluka, uputa i općih smjernica iz područja nadzora,
donijetih u Republici Hrvatskoj,
2. način korištenja mogućnostima i diskrecijskim pravima navedenim u
zakonodavstvu Europske unije,
3. opće kriterije i metodologije koje se koriste pri nadzoru investicijskih
društava,
4. agregirane statističke podatke koje je Agencija prikupila na temelju ovog
Zakona i na osnovu njega donesenih propisa.
(2) Informacije iz stavka 1. ovog članka objavit će se na način koji omogućuje
usporedbu između pristupa usvojenih od strane nadležnih tijela u različitim
državama članicama. Ove informacije bit će redovito ažurirane i dostupne na
internetskim stranicama Agencije.
(3) Osim informacija iz stavka 1. ovog članka, Agencija može objaviti i druge
informacije iz svoje nadležnosti.
DIO SEDMI
Prekršajne odredbe
Teži prekršaji investicijskog društva i kreditne institucije i društva za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
Članak 568.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 200.000 do 500.000 kuna kaznit će se za prekršaj
investicijsko društvo ili kreditna institucija ili društvo za upravljanje
otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom:
1. ako izdvoji značajne poslovne procese na način koji onemogućava ili znatno
otežava provođenje nadzora nad poslovanjem društva, suprotno članku 40. stavku
2. i pravilniku iz članka 43. ovog Zakona,
2. ako ne vodi i čuva poslovnu dokumentaciju na način koji omogućuje da se u
svakom trenutku može provjeriti tijek pojedinog posla, suprotno članku 41.
stavku 2. i pravilniku iz članka 43. ovog Zakona,
3. ako ne zaštiti poslovnu dokumentaciju od neovlaštenog pristupa, mogućih
gubitaka u zapisu ili je ne čuva na način koji osigurava trajnost zapisa
suprotno članku 41. stavku 4. i pravilniku iz članka 43. ovog Zakona,
4. ako poslovnu dokumentaciju ne čuva u roku iz članka 41. stavka 5. i u skladu
s pravilnikom iz članka 43. ovog Zakona,
5. ako pri postupanju s financijskim instrumentima klijenata ne primjenjuje
odgovarajuće mjere, u skladu sa člankom 42. stavkom 1. i pravilnikom iz članka
43. ovog Zakona,
6. ako za uporabu financijskih instrumenata klijenta za vlastiti račun
investicijskog društva ne pribavi suglasnost klijenta na način iz članka 42.
stavka 2. ovog Zakona,
7. ako pri raspolaganju s novčanim sredstvima klijenata ne provodi primjerene
mjere, u skladu sa člankom 42. stavkom 3. i pravilniku iz članka 43. ovog
Zakona,
8. ako osobe iz članka 54. stavka 2. suprotno zabrani iz članka 54. stavka 2.
ovog Zakona koriste, odaju trećima ili omoguće trećima korištenje podataka o
klijentima,
9. ako ne vodi evidencije u skladu sa člankom 58. ovog Zakona,
10. ako suprotno zabrani iz članka 82. stavka 4. ovog Zakona zlorabi informacije
u svezi još neizvršenog naloga klijenta,
11. ako kao sistematski internalizator za dionice ne ističe istovremeno
obvezujuće ponude na kupnju i prodaju, suprotno članku 102. stavku 1. ovog
Zakona,
12. ako kao sistematski internalizator za dionice ponude iz članka 102. stavka
1. javno ne objavljuje, suprotno članku 102. stavku 1. ovog Zakona,
13. ako kao sistematski internalizator za dionice za koje ne postoji likvidno
tržište, postupi suprotno obvezi iz članka 102. stavka 3. ovog Zakona,
14. ako kao sistematski internalizator izvršava naloge malog klijenta suprotno
članku 105. ovog Zakona,
15. ako kao sistematski internalizator izvršava naloge profesionalnog klijenta
suprotno člancima 106. ovog Zakona,
16. ako podatke iz članka 112. stavka 1. ne čuva u roku iz članka 112. stavka 1.
ovog Zakona,
17. ako ne dostavi izvještaj Agenciji u skladu sa člankom 113. stavkom 1. ovog
Zakona,
18. ako društvo koje trgujući za vlastiti račun ili za račun klijenta izvan
uređenog tržišta ili MTP-a, ne objavi podatke o transakciji u skladu sa člankom
114. stavkom 1. i pravilnikom iz članka 114. stavka 5. ovog Zakona,
19. ako kao operater MTP-a ne primjenjuje mjere i postupke u skladu s odredbama
članka 130. ovog Zakona,
20. ako kao operater MTP-a ne objavi podatke o ponudi i potražnji, suprotno
odredbama članka 131. ovog Zakona,
21. ako kao Operater MTP-a ne objavi podatke o izvršenju transakcija koje su
izvršene putem sustava kojim upravlja, suprotno članku 133. ovog Zakona.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000 do 100.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovog članka i odgovorna osoba investicijskog društva, odnosno
kreditne institucije, odnosno društva za upravljanje otvorenim investicijskim
fondom s javnom ponudom.
Lakši prekršaji investicijskog društva i kreditne institucije i društva za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
Članak 569.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 15.000 do 75.000 kuna kaznit će se za prekršaj
investicijsko društvo, odnosno kreditna institucija, odnosno društvo za
upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom:
1. ako ne obavijesti klijenta o odbijanju naloga, suprotno odredbama članka 81.
ovog Zakona,
2. ako pri izvršavanju naloga klijenta postupa suprotno odredbama članka 82.
stavka 3. i pravilnika iz članka 84. ovog Zakona,
3. ako ne izvrši nalog po najpovoljnijim uvjetima za klijenta, suprotno članku
85. i pravilniku iz članka 91. ovog Zakona,
4. ako izvrši nalog klijenta izvan uređenog tržišta ili MTP-a bez izričite
prethodne suglasnosti klijenta, suprotno članku 88. ovog Zakona,
5. ako kao član Fonda za zaštitu ulagatelja koristi tu okolnost u svrhu svoje
promidžbe, suprotno članku 245. stavku 3. ovog Zakona.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 20.000 kuna kaznit će se za prekršaj iz
stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba investicijskog društva, odnosno
kreditne institucije, odnosno društva za upravljanje otvorenim investicijskim
fondom s javnom ponudom.
Ostali prekršaji investicijskog društva
Članak 570.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 150.000 kuna kaznit će se za prekršaj
investicijsko društvo:
1. ako obavlja druge djelatnosti, osim onih za koje je dobilo odobrenje za rad,
suprotno zabrani iz članka 11. stavka 2. ovog Zakona,
2. ako ne vodi poslovne knjige, ne sastavlja ili ne objavljuje godišnje
financijske izvještaje i godišnje izvješće, suprotno članku 115. ovog Zakona,
3. ako suprotno članku 116. ovog Zakona Agenciji ne dostavi propisane izvještaje
u propisanom roku,
4. ako suprotno članku 117. ovog Zakona ne objavi propisane izvještaje u
propisanom roku,
5. ako investicijsko društvo u likvidaciji obavlja poslove suprotno odluci
Agencije iz članka 118. stavka 4. ovog Zakona,
6. ako suprotno zabrani iz članka 263. ovog Zakona, nakon oduzimanja odobrenja
za rad, odnosno prestanka važenja odobrenja po sili zakona, započne obavljati
ili obavi novi posao vezan za pružanje investicijskih usluga i/ili obavljanje
investicijskih aktivnosti,
7. ako osnuje podružnicu na području druge države članice, bez prethodnog
obavještavanja Agencije, suprotno članku 136. ovog Zakona,
8. ako počne pružati investicijske usluge i obavljati investicijske aktivnosti
preko podružnice u drugoj državi članici prije proteka roka iz članka 138. ovog
Zakona,
9. ako osnuje podružnicu na području treće države, bez prethodnog odobrenja
Agencije, suprotno članku 142. ovog Zakona,
10. ako suprotno članku 169. ovog Zakona ne utvrdi ili ne primjenjuje
odgovarajuće postupke za djelotvoran sustav unutarnjih kontrola,
11. ako suprotno članku 192. stavku 1. ovog Zakona, ne obavijesti Agenciju o
namjeri prelaska na korištenje standardiziranog pristupa za izračun kapitalnog
zahtjeva za operativni rizik,
12. ako suprotno članku 192. stavku 2. ovog Zakona, ne obavijesti Agenciju o
neispunjavanju kvalifikacijskih uvjeta za standardizirani ili za napredni
pristup ili uvjete za kombiniranje pristupa,
13. ako suprotno odredbama članka 200. ovog Zakona, u propisanim rokovima ili na
propisani način ne izvještava Agenciju o izloženosti,
14. ako ne izvještava Agenciju na način ili u rokovima propisanim odredbama
članaka 216. i 217. ovog Zakona,
15. ako suprotno članku 219. stavka 1. ovog Zakona, ne objavljuje opće
informacije o svom poslovanju.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 35.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba investicijskog društva.
Prekršaji ostalih osoba
Članak 571.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 150.000 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba koja:
1. kao vezani zastupnik raspolaže novcem i/ili financijskim instrumentima
klijenta ili potencijalnog klijenta, suprotno članku 93. stavku 2. ovog Zakona,
2. kao vezani zastupnik poslove iz članka 93. stavka 1. obavlja suprotno članku
93. stavku 3. ovog Zakona,
3. kao osoba iz članka 247. stavka 3. ovog Zakona na zahtjev Agencije, ne da na
uvid ili ne dostavi tražene izvještaje i podatke, odnosno poslovne knjige i
poslovnu dokumentaciju suprotno članku 247. stavku 3. ovog Zakona.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 35.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovog članka i odgovorna osoba pravne osobe.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 15.000 do 50.000 kuna kaznit će se za prekršaj
fizička osoba koja:
1. kao vezani zastupnik raspolaže novcem i/ili financijskim instrumentima
klijenta ili potencijalnog klijenta, suprotno članku 93. stavku 2. ovog Zakona,
2. kao vezani zastupnik poslove iz članka 93. stavka 1. obavlja suprotno članku
93. stavku 3. ovog Zakona,
3. kao osoba iz članka 247. stavka 3. ovog Zakona na zahtjev Agencije, ne da na
uvid ili ne dostavi tražene izvještaje i podatke, odnosno poslovne knjige i
poslovnu dokumentaciju suprotno članku 247. stavku 3. ovog Zakona.
Prekršaji burze
Članak 572.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 200.000 do 500.000 kuna kaznit će se za prekršaj
burza:
1. koja kao operater MTP-a ne primjenjuje mjere i postupke u skladu s odredbama
članka 130. ovog Zakona,
2. koja kao operater MTP-a ne objavi podatke o ponudi i potražnji, suprotno
odredbama članka 131. ovog Zakona,
3. koja kao operater MTP-a ne objavi podatke o izvršenju transakcija koje su
izvršene putem sustava kojim upravlja, suprotno članku 133. ovog Zakona,
4. koja obavlja djelatnosti za koje nema odobrenje Agencije, suprotno članku
281. stavku 4. ovog Zakona,
5. koja obavlja poslove iz članka 281. stavka 1. točke 1. ovog Zakona, bez
odobrenja Agencije,
6. koja, suprotno odredbama članka 289. ovog Zakona, ne dostavi Agenciji podatke
o svim promjenama vlasničke strukture,
7. koja ne obavještava Agenciju, u skladu s odredbama članka 291. ovog Zakona,
8. koja, suprotno članku 304. stavku 3. ovog Zakona, bez odgode ne izvijesti
Agenciju o svakom značajnom kršenju svojih pravila, neurednim uvjetima trgovanja
ili ponašanju koje u sebi sadrži zlouporabu tržišta,
9. koja, suprotno članku 330. stavku 1. i 2. ovog Zakona, ne obustavi trgovanje
ili ne isključi iz trgovanja financijski instrument,
10. koja, suprotno odredbama članka 333. ovog Zakona, ne objavljuje podatke o
ponudi i potražnji,
11. koja, suprotno odredbama članka 335. ovog Zakona, ne objavljuje podatke o
izvršenim transakcijama.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000 do 100.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba pravne osobe.
Članak 573.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 100.000 do 1.000.000 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba, odnosno fizička osoba ako:
1. suprotno odredbama članka 354. ovog Zakona, ne obavijesti Agenciju o uporabi
iznimke iz članaka 351., 352. ili 353. ovog Zakona, u roku propisanom člankom
354. ovog Zakona,
2. suprotno odredbama članka 361. ovog Zakona, ne izvijesti Agenciju o konačnoj
cijeni i broju ponuđenih vrijednosnih papira ili ove informacije ne objavi na
način propisan za objavu prospekta,
3. suprotno odredbama članka 364. ovog Zakona, u propisanom roku ne izradi ili
ne objavi dokument koji sadrži ili upućuje na sve informacije koje su kroz
prethodno godišnje razdoblje objavljene ili učinjene dostupnim javnosti na
području Republike Hrvatske, u propisanom roku,
4. suprotno odredbama članka 364., u propisanom roku ne podnese Agenciji
godišnji dokument objavljenih informacija, nakon objave godišnjih financijskih
izviješća,
5. suprotno odredbama članka 364. stavka 5. ovog Zakona, u godišnjem dokumentu
objavljenih informacija koje upućuju na neke informacije koje nisu sadržane u
ovom dokumentu, nije navedeno gdje su ove informacije dostupne javnosti,
6. suprotno odredbama članka 373. stavaka 1., 2. i 3. ovog Zakona, ne izvrši
obvezu objave prospekta na propisani način i u propisanom roku,
7. suprotno odredbama članka 373. stavka 4. i 5. ovog Zakona, ne objavi
obavijest o načinu na koji je prospekt objavljen, te gdje i na koji način
ulagatelji mogu pribaviti prospekt ili ako sadržaj obavijesti nije u skladu s
člankom 378. ovog Zakona,
8. suprotno odredbama članka 377. stavka 1. ili 2. ovog Zakona, ne dostavi
ulagatelju besplatno, na njegov zahtjev, tiskani prospekt.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 200.000 do 1.000.000 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba, odnosno fizička osoba ako:
1. suprotno odredbama članka 349. stavka 1. ovog Zakona, ponudi javnosti
vrijednosne papire, ako prije ponude nije u svezi s istom objavljen valjani
prospekt, a objava je obvezna u skladu s ovim Zakonom,
2. suprotno odredbama članka 349. stavka 2. ovog Zakona, odobri uvrštenje
vrijednosnih papira na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj, ako prije
uvrštenja nije u svezi s istim objavljen valjani Prospekt, a objava je obvezna u
skladu s ovim Zakonom,
3. suprotno odredbama ovog Zakona, objavi Prospekt bez odobrenja Agencije,
4. objavi Prospekt različit od onoga koji je bio, radi izdavanja odobrenja,
dostavljen Agenciji,
5. ako organizira ili provede upis i uplatu vrijednosnih papira u javnoj ponudi
putem uređenog tržišta suprotno odredbama članka 348. ovog Zakona,
6. su suprotno odredbama članka 355. stavka 1. ili 2. ovog Zakona, Prospekt ili
informacije u objavljenom Prospektu koji je izradio, nepotpune ili netočne, ili
je Prospekt nedosljedan,
7. suprotno odredbama članka 363. ovog Zakona, objavi nevaljani Prospekt,
8. suprotno odredbama članka 379. stavaka 1., 2., 3., 5. i 6. ovog Zakona, ne
objavi dopunu Prospekta ili sažetka Prospekta ili dopunu Prospekta ne objavi na
isti način na koji je objavljen i Prospekt,
9. suprotno odredbama članka 379. stavka 2., 3. i 4. ovog Zakona objavi dopunu
Prospekta koja nije odobrena,
10. suprotno odredbama članka 382. ne objavi Prospekt na propisanom jeziku ili
jezicima,
11. ne postupi u skladu s izrekom neke od nadzornih mjera Agencije iz članka
386. ovog Zakona.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovog članka, kaznit će se i odgovorne osobe u
pravnoj osobi i to novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 200.000 kuna.
Teži prekršaji kod izdavatelja čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno
tržište
Članak 574.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 100.000 do 250.000 kuna kaznit će se za prekršaj
izdavatelj ako:
1. izdavatelj vrijednosnih papira suprotno članku 403. stavku 1. ovog Zakona ne
izradi ili u propisanom roku ne objavi javnosti godišnji izvještaj ili ne
osigura da godišnji izvještaj u propisanom roku bude dostupan javnosti,
2. izdavatelj vrijednosnih papira suprotno članku 403. stavku 3. ovog Zakona, u
propisanom roku ne objavi javnosti revizorsko izvješće,
3. izdavatelj vrijednosnih papira koji ima sjedište u Republici Hrvatskoj,
suprotno odredbama članka 404. stavka 1. ovog Zakona, ne izrađuje godišnje
izvještaje na propisani način,
4. izdavatelj vrijednosnih papira, suprotno članku 404. stavku 3. ovog Zakona, u
propisanom roku i na propisan način ne objavi javnosti utvrđene godišnje
financijske izvještaje,
5. izdavatelj vrijednosnih papira koji ima sjedište izvan Republike Hrvatske,
suprotno odredbama članka 405. ovoga Zakona, ne izrađuje godišnje izvještaje na
propisani način,
6. izdavatelj vrijednosnih papira koji ima sjedište izvan Republike Hrvatske,
suprotno odredbama članka 406. ovog Zakona, ne izrađuje godišnje izvještaje na
propisani način,
7. izdavatelj dionica i dužničkih vrijednosnih papira, suprotno članku 407.
stavku 1. ovog Zakona, ne izradi ili u propisanom roku ne objavi javnosti
polugodišnji izvještaj ili ne osigura da polugodišnji izvještaj u propisanom
roku bude dostupan javnosti,
8. izdavatelj dionica i dužničkih vrijednosnih papira, u slučaju iz članka 407.
stavka 3. ovog Zakona, u propisanom roku ne objavi javnosti revizorsko izvješće
ili podatak o uvidu u financijske izvještaje,
9. izdavatelj dionica i dužničkih vrijednosnih papira, suprotno odredbama članka
408. ovog Zakona, ne izrađuje polugodišnje izvještaje na propisani način,
10. izdavatelj dionica i dužničkih vrijednosnih papira, suprotno odredbama
članka 409. ovog Zakona, ne izrađuje polugodišnje izvještaje na propisani način,
11. izdavatelj dionica koji ima sjedište u Republici Hrvatskoj, suprotno članku
410. stavku 1. ovog Zakona, ne izradi ili u propisanom roku ne objavi javnosti
tromjesečni izvještaj ili ne osigura da tromjesečni izvještaj u propisanom roku
bude dostupan javnosti,
12. izdavatelj dionica koji ima sjedište u Republici Hrvatskoj, suprotno
odredbama članka 410. ovog Zakona ne izrađuje tromjesečne izvještaje na propisan
način,
13. izdavatelj dionica, suprotno članku 429. ovog Zakona, ne objavi javnosti
informaciju o promjenama broja dionica s pravom glasa na koje je podijeljen
temeljni kapital izdavatelja ili promjene broja glasačkih prava iz tih dionica,
odnosno o novom ukupnom broju dionica s pravom glasa,
14. izdavatelj dionica, suprotno članku 431. stavku 1. ovog Zakona, bez odgode,
ne objavi javnosti svaku promjenu u pravima iz izdanih dionica, za svaki rod
dionica posebno, uključujući i promjene u pravima iz izvedenih vrijednosnih
papira koje je izdao izdavatelj i koje daju pravo na stjecanje dionica
izdavatelja,
15. izdavatelj ne objavljuje propisane informacije javnosti na način iz članka
440. stavka 1. do 6. ovog Zakona,
16. izdavatelj, suprotno članku 440. stavku 10. ovog Zakona na zahtjev Agencije
ne dostavi zatražene podatke,
17. izdavatelj, suprotno članku 441. stavku 1. ovog Zakona, propisane
informacije ne dostavi Agenciji i u službeni registar propisanih informacija,
istovremeno kada ih dostavlja medijima.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 100.000 do 250.000 kuna, u slučaju kada su
vrijednosni papiri izdavatelja uvršteni na uređeno tržište bez suglasnosti
izdavatelja, kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovog članka osoba koja je
vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez suglasnosti
izdavatelja.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 25.000 do 75.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba izdavatelja, odnosno osoba koja je
vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez suglasnosti
izdavatelja.
(4) Novčanom kaznom u iznosu od 100.000 do 250.000 kuna kaznit će se za prekršaj
matično društvo društva za upravljanje, odnosno investicijskog društva ako
suprotno odredbama članka 421. ovog Zakona, koristi iznimku kod izračunavanja
postotka glasačkih prava.
(5) Novčanom kaznom u iznosu od 25.000 do 75.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 4. ovoga članka i odgovorna osoba matičnog društva.
(6) Novčanom kaznom u iznosu od 100.000 do 250.000 kuna kaznit će se za prekršaj
pravni subjekt, ako suprotno članku 413. ovog Zakona, ne dostavi Agenciji i
izdavatelju dionica obavijest o dosezanju, prelasku ili padu ispod propisanih
pragova u izdavatelju.
(7) Novčanom kaznom u iznosu od 25.000 do 75.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 6. ovoga članka i odgovorna osoba pravnog subjekta.
(8) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 25.000 kuna kaznit će se za prekršaj
fizička osoba, ako suprotno članku 413. ovog Zakona, ne dostavi Agenciji i
izdavatelju obavijest o dosezanju, prelasku ili padu ispod propisanih pragova u
izdavatelju.
Lakši prekršaji izdavatelja čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno
tržište
Članak 575.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 100.000 kuna kaznit će se za prekršaj
izdavatelj ako:
1. izdavatelj vrijednosnih papira, suprotno članku 404. stavku 2. ovog Zakona, u
propisanom roku ne objavi javnosti godišnje financijske izvještaje uz naznaku da
na iste nije dana suglasnost nadležnog tijela izdavatelja,
2. izdavatelj dionica koji ima sjedište izvan Republike Hrvatske, suprotno
članku 411. stavku 1. ovog Zakona, u propisanom roku ne objavi javnosti izjavu
svog poslovodstva,
3. izjava poslovodstva iz članka 411. stavka 1. ovog Zakona ne sadrži podatke iz
stavka 4. istoga članka,
4. izdavatelj dionica, suprotno članku 428. ovog Zakona, u propisanom roku ne
objavi javnosti podatke iz zaprimljene obavijesti iz članka 413. ovog Zakona,
5. izdavatelj dionica koji stječe ili otpušta vlastite dionice, suprotno članku
430. stavku 1. ovog Zakona, u propisanom roku, ne objavi javnosti broj vlastitih
dionica,
6. izdavatelj vrijednosnih papira koje nisu dionice, suprotno članku 431. stavku
2. ovog Zakona, bez odgode, ne objavi javnosti svaku promjenu u pravima iz tih
izdanih vrijednosnih papira, uključujući i promjene uvjeta koje mogu posredno
utjecati na promjenu u pravima iz tih izdanih vrijednosnih papira, posebno
promjene vezane uz uvjete zaduženja i kamatnu stopu,
7. izdavatelj vrijednosnih papira, suprotno članku 432. stavku 1. ovog Zakona,
bez odgode ne objavi javnosti svako novo izdanje dužničkih vrijednosnih papira,
a osobito podatke o svim osiguranjima ili jamstvima koja se odnose na predmetno
izdanje,
8. izdavatelj vrijednosnih papira, suprotno članku 433. ovog Zakona, u
propisanom roku, ne dostavi Agenciji i uređenom tržištu na kojem su uvršteni
njegovi vrijednosni papiri, prijedlog izmjene svog statuta ili osnivačkog
ugovora,
9. izdavatelj, suprotno odredbama članka 438. ovog Zakona, propisane informacije
ne objavljuje javnosti na propisanom jeziku,
10. izdavatelj, suprotno članku 440. stavku 9. ovog Zakona, bez odgode ne
dostavi Agenciji dokaz o izvršenju i načinu izvršenja svoje obveze objavljivanja
javnosti,
11. izdavatelj kojem je Republika Hrvatska država članica domaćin, a čiji
vrijednosni papiri su uvršteni samo na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj,
suprotno članku 397. stavku 3. ovog Zakona, ne objavi javnosti sve informacije
koje je obvezan objaviti prema propisima matične države članice izdavatelja.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 100.000 kuna, u slučaju kada su
vrijednosni papiri izdavatelja uvršteni na uređeno tržište bez suglasnosti
izdavatelja, kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovog članka osoba koja je
vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez suglasnosti
izdavatelja.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 10.000 kuna kaznit će se za prekršaj iz
stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba izdavatelja, odnosno osoba koja je
vrijednosne papire izdavatelja uvrstila na uređeno tržište bez suglasnosti
izdavatelja.
Lakši prekršaji ostalih osoba kod izdavatelja čiji su vrijednosni papiri
uvršteni na uređeno tržište
Članak 576.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 25.000 do 50.000 kuna kaznit će se za prekršaj
pravni subjekt ako:
1. obavijest iz članka 413. ovog Zakona ne sadrži podatke i priloge iz članka
423. ovog Zakona,
2. suprotno odredbama članka 424. ovog Zakona, u propisanom roku ne dostavi
Agenciji i izdavatelju obavijest iz članka 413. ovog Zakona,
3. suprotno članku 439. stavku 1. i 2. ovog Zakona, ne dostavi Agenciji i
izdavatelju obavijest na propisanom jeziku.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 10.000 kuna kaz­nit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba pravnog subjekta.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 10.000 kuna kaznit će se za prekršaj
fizička osoba ako:
1. obavijest iz članka 413. ovog Zakona ne sadrži podatke i priloge iz članka
423. ovog Zakona,
2. suprotno odredbama članka 424. ovog Zakona, u propisanom roku ne dostavi
Agenciji i izdavatelju obavijest iz članka 413. ovog Zakona,
3. suprotno članku 439. stavku 1. i 2. ovog Zakona, ne dostavi Agenciji i
izdavatelju obavijest na propisanom jeziku.
(4) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 100.000 kuna kaznit će se za prekršaj
održavatelj tržišta ako:
1. u slučaju iz članka 427. stavka 2. ovog Zakona, u propisanom roku, ne
obavijesti Agenciju da djeluje ili namjerava djelovati kao održavatelj tržišta u
odnosu na određenog izdavatelja,
2. suprotno članku 427. stavku 3. ovog Zakona, u propisanom roku ne obavijesti
Agenciju o prestanku djelovanja kao održavatelj tržišta,
3. u slučaju iz članka 427. stavka 4. ovog Zakona, na zahtjev Agencije, ne
dostavi dokaz o dionicama i/ili financijskim instrumentima iz članka 416. stavka
1. ovog Zakona, koje drži ili namjerava držati u svrhu djelovanja kao
održavatelj tržišta.
(5) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 10.000 kuna kaznit će se za prekršaj iz
stavka 4. ovoga članka i odgovorna osoba održavatelja tržišta.
Teži prekršaji u svezi zlouporabe tržišta
Članak 577.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 500.000 do 1.500.000 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba:
1. ako kao izdavatelj, na propisani način i pod propisanim uvjetima ne
obavijesti javnost o povlaštenim informacijama koje se izravno odnose na njega,
suprotno odredbama članaka 459. i 460. ovog Zakona,
2. ako kao izdavatelj ili osoba koja djeluje u njegovo ime ili za njegov račun,
u slučaju iz članka 462. ovog Zakona, ne objavi javnosti povlaštenu informaciju,
suprotno odredbi članka 462. ovog Zakona,
3. ako kao izdavatelj ili osoba koja djeluje u njegovo ime ili za njegov račun
ne vodi, ne čuva ili ne ažurira Popis upućenih osoba, odnosno ako ne dostavi
Popis upućenih osoba Agenciji na njezin zahtjev, a sve suprotno odredbama članka
463. ovog Zakona,
4. ako trguje ili izvršava transakcije, daje naloge za trgovanje, na način koji
bi predstavljao tržišnu manipulaciju, suprotno odredbama članaka 465. i 466.
ovog Zakona;
5. ako ne surađuje s Agencijom tijekom postupka nadzora prema Dijelu četvrtom
ovog Zakona, na način da ne dopusti ovlaštenim osobama Agencije ulazak u
poslovne prostorije, pristup dokumentima, ne daje tražene informacije, ili ne
surađuje s Agencijom na bilo koji drugi način, a koji je potreban radi
ispunjenja svrhe nadzora, suprotno odredbama članka 480. stavka 3., 4. i 5. ovog
Zakona,
6. ako ne postupi u skladu s mjerom Agencije iz članka 480. stavka 6. točke 1.,
stavka 7., stavka 9. i stavka 10. ovog Zakona,
7. ako širi informacije putem medija, uključujući i internet, ili bilo kojim
drugim načinom koji daje ili bi mogao davati lažne ili obmanjujuće signale u
pogledu financijskih instrumenata, uključujući širenje glasina i lažnih ili
obmanjujućih vijesti, gdje je osoba koja je proširila informaciju znala ili
trebala znati da je informacija lažna ili obmanjujuća, suprotno odredbama
članaka 465. i 466. ovog Zakona.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 150.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba pravne osobe.
Lakši prekršaji u svezi zlouporabe tržišta
Članak 578.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 350.000 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba:
1. ako burza ne propiše i/ili primjenjuje postupke i mjere čiji je cilj
otkrivanje i sprječavanje manipulacije na uređenom tržištu kojim upravlja,
suprotno članku 467. ovog Zakona,
2. ako investicijsko društvo ili kreditna institucija ne obavijesti Agenciju o
slučajevima za koje opravdano sumnja da se radi o zlouporabi tržišta, suprotno
odredbama članka 468. ovog Zakona,
3. ako ne izrađuje ili distribuira preporuke na način i pod uvjetima iz članka
471. do 479. ovog Zakona.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 35.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u pravnoj osobi.
Prekršaji fizičke osobe u svezi zlouporabe tržišta
Članak 579.
Novčanom kaznom u iznosu od 30.000 do 100.000 kuna kaznit će se za prekršaj
fizička osoba:
1. ako, u slučaju iz članka 462. ovog Zakona, ne objavi javnosti povlaštenu
informaciju,
2. ako ne vodi, ne čuva ili ne ažurira Popis upućenih osoba, odnosno ako ne
dostavi Popis upućenih osoba Agenciji na njezin zahtjev, a sve suprotno
odredbama članka 463. ovog Zakona,
3. ako ne prijavi Agenciji transakcije na način i pod uvjetima iz članka 464.
ovog Zakona,
4. ako trguje ili izvršava transakcije, daje naloge za trgovanje, na način koji
bi predstavljao tržišnu manipulaciju, suprotno odredbama članaka 465. i 466.
ovog Zakona,
5. ako ne izrađuje ili distribuira preporuke na način i pod uvjetima iz članaka
od 471. do 479. ovog Zakona,
6. ako ne postupi u skladu s mjerom Agencije iz članka 480. stavka 6. točke 1.,
stavka 7., stavka 9. i stavka 10. ovog Zakona,
7. ako ne surađuje s Agencijom sukladno članku 480. stavak 5. ovog Zakona.
Prekršaji središnjeg klirinškog depozitarnog društva
Članak 580.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 200.000 do 500.000 kuna kaznit će se za prekršaj
središnje klirinško depozitarno društvo:
1. ako obavlja djelatnosti koje ne smije obavljati, suprotno odredbi članka 506.
stavka 4. ovog Zakona,
2. ako izdvoji značajne poslovne procese na način koji ugrožava pohranu i
provedbu poravnanja i namire, dovodi do promjene uvjeta pod kojima je izdano
odobrenje za rad ili onemogućava ili znatno otežava provođenje nadzora, suprotno
odredbama članka 514. stavka 1. ovog Zakona,
3. ako ne izradi i ne dostavi Agenciji propisane izvještaje u propisanom roku,
suprotno odredbama članka 518. stavka 2. ovog Zakona,
4. ako na svojim internetskim stranicama ne objavi podatke iz članka 520. ovog
Zakona,
5. ako ne obavijesti Agenciju o novom članu ili prestanku članstva, suprotno
odredbi članka 527. stavka 7. ovog Zakona,
6. ako bez odgode ne izvijesti Agenciju o svakom neispunjenju obveze, odnosno
težem kršenju svojih pravila, suprotno odredbi članka 528. stavka 2. ovog
Zakona,
7. ako ne omogući Agenciji obavljanje nadzora u skladu s odredbama članka 539.
stavka 1. ovog Zakona.
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000 do 100.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovog članka i odgovorna osoba središnjeg klirinškog depozitarnog
društva.
Prekršajni nalog Agencije
Članak 581.
(1) Agencija može izdati prekršajni nalog ako je utvrdila prekršaj:
1. neposrednim opažanjem ili obavljenim nadzorom, pri obavljanju nadzora i
drugih ovlasti iz njezine nadležnosti, pri čemu je sačinjena službena zabilješka
ili zapisnik, ili
2. na temelju vjerodostojne dokumentacije, uključivši i zapisnik o nadzoru.
(2) Prekršajni nalog iz stavka 1. ovoga članka, Agencija može izdati samo za
počinjene prekršaje propisane odredbama ovog Zakona.
(3) Na sadržaj i postupak izdavanja i prigovor protiv prekršajnog naloga
primjenjuju se odredbe Prekršajnog zakona o prekršajnom nalogu tijela državne
uprave kao ovlaštenog tužitelja.
Zastara prekršajnog progona
Članak 582.
(1) Prekršajni postupak ne može biti pokrenut kada proteknu tri godine od dana
počinjenja prekršaja.
(2) Zastara se prekida svakom postupovnom radnjom Agencije koja se poduzima radi
prekršajnog progona počinitelja zbog počinjenog prekršaja.
(3) Nakon svakog prekida zastara počinje ponovno teći.
(4) Zastara prekršajnog progona nastupa u svakom slučaju kad protekne dvaput
onoliko vremena koliko je prema zakonu određena zastara prekršajnog progona.
DIO OSMI
Prijelazne i završne odredbe
GLAVA I.
Rokovi za usklađivanje s odredbama ovog Zakona
Članak 583.
Ako nije drugačije propisano ovim Zakonom, sve pravne i fizičke osobe dužne su
uskladiti svoje poslovanje s odredbama ovog Zakona do 30. lipnja 2009. godine.
Članak 584.
(1) Brokerska društva koja na dan stupanja na snagu ovog Zakona imaju dozvolu za
obavljanje poslova s vrijednosnim papirima upisanih u sudski registar,
nastavljaju poslovati kao investicijska društva prema ovom Zakonu na temelju
postojeće dozvole i to na način:
1. posao iz članka 34. stavka 1. točke 1. Zakona o tržištu vrijednosnih papira
(u daljnjem tekstu: ZTVP) nastavljaju obavljati kao investicijsku uslugu iz
članka 5. stavka 1. točke 2. ovog Zakona,
2. posao iz članka 34. stavka 1. točke 2. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku aktivnost iz članka 5. stavka 1. točke 3. ovog Zakona,
3. posao iz članka 34. stavka 1. točke 3. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 4. ovog Zakona,
4. posao iz članka 34. stavka 1. točke 5. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 7. ovog Zakona,
5. posao iz članka 34. stavka 1. točke 6. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 6. ovog Zakona,
6. posao iz članka 34. stavka 1. točke 7. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 5. ovog Zakona.
(2) Postojeća dozvola za obavljanje poslova iz članka 34. ZTVP-a
vrijedi samo u odnosu na obavljanje poslova s financijskim instrumentima iz
članka 3. stavka 1. točke 2. podtočke a., b. i c. ovog Zakona.
(3) Investicijska društva iz stavka 1. ovog članka dužna su Agenciji dostaviti
izvještaj o usklađenju u roku od trideset dana nakon proteka roka iz članka 1.
ovog Zakona.
(4) Izvještaju o usklađenju iz stavka 3. ovog članka potrebno je priložiti:
1. osnivački akt u obliku javnobilježničke isprave,
2. popis dioničara ili članova društva iz stavka 1. ovog članka s podacima o
njihovoj identifikaciji za fizičke osobe, odnosno tvrtki i sjedištu za dioničara
ili člana društva za pravnu osobu i podatak o visini udjela u apsolutnom i
relativnom iznosu,
3. za dioničare ili članove društva – imatelje kvalificiranih udjela,
dokumentaciju propisanu pravilnikom iz članka 50. stavka 4. ovog Zakona,
4. popis osoba koje su s investicijskim društvom u odnosu uske povezanosti i
detaljan opis načina povezanosti,
5. dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članaka 36. do 42. i pravilnika iz članka 43.
ovog Zakona,
6. dokaze o ispunjavanju uvjeta koji se odnose na temeljni kapital,
7. dokaz o članstvu u Sustavu zaštite ulagatelja i uplati inicijalnog uloga.
(5) Ako iz izvješća i priloženih dokaza iz stavka 4. ovog članka proizlazi da je
investicijsko društvo usklađeno s odredbama ovog Zakona, Agencija će izdati
odobrenje za rad investicijskom društvu, u skladu s odredbama ovog Zakona o
izdavanju odobrenja za rad.
(6) Ako investicijsko društvo ne postupi u skladu odredbama stavka 4. ovog
članka, Agencija može investicijskom društvu oduzeti dozvolu iz stavka 1. ovog
članka. U tom slučaju, investicijsko društvo dužno je prestati obavljati
djelatnosti za koje ima dozvolu za rad i brisati iste djelatnosti iz sudskog
registra. Investicijsko društvo ponovni zahtjev za izdavanje odobrenja za rad u
skladu s odredbama ovog Zakona ne može podnijeti prije proteka roka od jedne
godine od dana oduzimanja dozvole.
(7) Investicijsko društvo iz članka 223. ovog Zakona dužno je najkasnije
trideset dana od proteka roka iz članka 583. ovog Zakona uplatiti inicijalni
doprinos iz članka 237. stavka 2. ovog Zakona.
Članak 585.
(1) Odobrenja za članove uprave investicijskog društva izdane do dana stupanja
na snagu ovog Zakona, ostaju na snazi, kao suglasnosti za obavljanje dužnosti
člana uprave izdane temeljem odredbi ovog Zakona.
(2) Dozvole za obavljanje poslova brokera izdane do dana stupanja na snagu ovog
Zakona, ostaju na snazi kao odobrenja za rad brokera izdana u skladu s odredbama
ovog Zakona.
(3) Dozvole za obavljanje poslova investicijskog savjetnika izdane do dana
stupanja na snagu ovog Zakona, ostaju na snazi kao odobrenja za rad
investicijskog savjetnika izdana u skladu s odredbama ovog Zakona.
(4) Položeni ispiti za obavljanje poslova brokera koji su organizirani ili
priznati na temelju odredbi ZTVP-a, kao i položeni ispiti organizirani ili
priznati na temelju odredbi Zakona o izdavanju i prometu vrijednosnim papirima
(»Narodne novine«, br. 107/95.) priznaju se kao položeni ispiti organizirani na
temelju odredbi članka 24. stavka 4. Zakona za obavljanje poslova sadržanih u
investicijskim uslugama iz članka 5. stavka 1. točke 1. i 2. ovog Zakona.
(5) Položeni ispiti za obavljanje poslova investicijskog savjetnika koji su
organizirani ili priznati na temelju odredbi ZTVP-a, kao i položeni ispiti
organizirani na temelju odredbi Zakona o izdavanju i prometu vrijednosnim
papirima (»Narodne novine«, br. 107/95.) priznaju se kao položeni ispiti
organizirani na temelju odredbi članka 24. stavka 4. Zakona za obavljanje
poslova sadržanih u investicijskim uslugama iz članka 5. stavka 1. točke 1., 2.,
4. i 5. ovog Zakona.
Članak 586.
(1) Investicijska društva dužna su kapitalne zahtjeve u razdoblju od 1. siječnja
do 30. lipnja 2009. održavati na razini minimalnog iznosa kapitala koji je
jednak upisanom kapitalu.
(2) Investicijska društva iz članaka 32. i 35. ovog Zakona, dužna su s danom 1.
srpnja 2009. u potpunosti primjenjivati odredbe ovog Zakona o kapitalnim
zahtjevima iz članaka 155. do 221. ovog Zakona.
Članak 587.
Članci od 224. do 228. i 230. do 235. ovog Zakona počinju se primjenjivati s 1.
siječnja 2010.
Članak 588.
(1) Kreditne institucije, koje na dan stupanja na snagu ovog Zakona imaju
dozvolu za obavljanje poslova s vrijednosnim papirima upisanih u sudski
registar, nastavljaju pružati investicijske usluge i obavljati investicijske
aktivnosti i s njima povezane pomoćne usluge na temelju postojeće dozvole i to
na način da:
1. posao iz članka 34. stavka 1. točke 1. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 2. ovog Zakona,
2. posao iz članka 34. stavka 1. točke 2. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku aktivnost iz članka 5. stavka 1. točke 3. ovog Zakona,
3. posao iz članka 34. stavka 1. točke 3. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 4. ovog Zakona,
4. posao iz članka 34. stavka 1. točke 5. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 7. ovog Zakona,
5. posao iz članka 34. stavka 1. točke 6. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 6. ovog Zakona,
6. posao iz članka 34. stavka 1. točke 7. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
investicijsku uslugu iz članka 5. stavka 1. točke 5. ovog Zakona,
7. posao iz članka 34. stavka 1. točke 8. ZTVP-a nastavljaju obavljati kao
pomoćnu uslugu iz članka 5. stavka 2. točke 1. ovog Zakona.
(2) Postojeća dozvola za obavljanje poslova iz članka 34. ZTVP-a vrijedi samo u
odnosu na obavljanje poslova s financijskim instrumentima iz članka 3. stavka 1.
točke 2. podtočke a., b. i c. ovog Zakona.
(3) Kreditne institucije iz stavka 1. ovog članka dužne su Agenciji dostaviti
izvještaj o usklađenju u roku od trideset dana nakon proteka roka iz članka 1.
ovog Zakona.
(4) Izvještaju o usklađenju iz stavka 3. ovog članka potrebno je priložiti:
1. osnivački akt u obliku javnobilježničke isprave,
2. dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članaka 36. do 42. i pravilnika iz članka 43.
ovog Zakona,
3. dokaz o članstvu u Sustavu zaštite ulagatelja i uplati inicijalnog uloga.
(5) Ako iz izvještaja i priloženih dokaza iz stavka 4. ovog članka, proizlazi da
je kreditna institucija usklađena s odredbama ovog Zakona, Agencija će izdati
prethodnu suglasnost o udovoljavanju uvjetima za pružanje investicijskih usluga
i obavljanje investicijskih aktivnosti i s njima povezanih pomoćnih usluga, u
skladu s odredbama ovog Zakona o izdavanju prethodne suglasnosti kreditnoj
instituciji. Ako kreditna institucija u roku od šest mjeseci od dana izdavanja
prethodne suglasnosti ne upiše u sudski registar djelatnosti za koje je dobila
prethodnu suglasnost, ista prestaje važiti.
(6) Ako kreditna institucija ne postupi u skladu s odredbama stavka 4. ovog
članka, Agencija može kreditnoj instituciji oduzeti dozvolu za obavljanje
poslova s vrijednosnim papirima iz stavka 1. ovog članka i o tome obavijestiti
Hrvatsku narodnu banku. U tom slučaju, kreditna institucija, od dana
dostavljanja rješenja o oduzimanju dozvole za obavljanje poslova s vrijednosnim
papirima ne smije obavljati poslove s vrijednosnim papirima na koje se oduzeta
dozvola odnosi, te se na odgovarajući način primjenjuju odredbe o oduzimanju
odobrenja za rad kreditnoj instituciji u skladu sa zakonom koji uređuje
osnivanje i poslovanje kreditnih institucija. Kreditna institucija ponovni
zahtjev za izdavanje prethodne suglasnosti u skladu s odredbama ovog Zakona ne
može podnijeti prije proteka roka od jedne godine od dana oduzimanja dozvole.
(7) Kreditna institucija iz članka 223. ovog Zakona dužna je najkasnije trideset
dana od proteka roka iz članka 586. ovog Zakona, uplatiti inicijalni doprinos iz
članka 237. stavka 2. ovog Zakona.
Članak 589.
(1) Investicijska društva, nakon stupanja na snagu ovog Zakona, postojeće
profesionalne ulagatelje čije je razvrstavanje provedeno na temelju odgovarajuće
procjene stručnosti, iskustva i znanja klijenta, a čija procjena predstavlja
razumni temelj, s obzirom na prirodu transakcije ili usluge koja je u pitanju,
da je klijent sposoban donositi vlastite investicijske odluke i shvatiti
uključene rizike, mogu nastaviti tretirati kao profesionalne ulagatelje u skladu
s odredbama ovog Zakona.
(2) Investicijska društva dužna su obavijestiti svoje klijente o uvjetima
razvrstavanja klijenata kako se ono provodi u skladu s odredbama ovog Zakona.
Članak 590.
(1) Društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
koja, u skladu s propisima koji uređuju osnivanje i poslovanje investicijskih
fondova i društava za upravljanje investicijskim fondovima, obavljaju poslove
upravljanja imovinom za račun nalogodavatelja – vlasnika portfelja i poslove
investicijskog savjetovanja – savjetovanje pri ulaganju u vrijednosne papire,
nastavljaju obavljati ove poslove kao investicijske usluge iz članka 5. stavka
1. točke 4. i 5. ovog Zakona.
(2) Pružanje investicijskih usluga iz stavka 1. ovog članka, vrijedi samo u
odnosu na pružanje usluga s financijskim instrumentima iz članka 3. stavka 1.
točke 2. podtočke a., b. i c. ovog Zakona.
(3) Društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
iz stavka 1. ovog članka dužna su do 30. lipnja 2009. godine uskladiti svoje
poslovanje s odredbama ovog Zakona.
(4) Društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
iz stavka 1. ovog članka dužna su Agenciji dostaviti izvještaj o usklađenju u
roku od trideset dana nakon proteka roka iz stavka 3. ovog članka.
(5) Izvještaju o usklađenju iz stavka 4. ovog članka potrebno je priložiti:
1. dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članaka 36. do 42. i pravilnika iz članka 43.
ovog Zakona,
2. dokaze o ispunjavanju uvjeta koji se odnose na temeljni kapital,
3. dokaz o članstvu u Sustavu zaštite ulagatelja i uplati inicijalnog uloga.
(6) Ako iz izvještaja i priloženih dokaza iz stavka 5. ovog članka proizlazi da
je društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
usklađeno s odredbama ovog Zakona, Agencija će izdati rješenje o usklađenosti s
odredbama ovog Zakona u odnosu na pružanje investicijskih usluga iz članka 5.
stavka 1. točke 4. i 5. ovog Zakona.
(7) Ako u roku iz stavka 3. ovog članka, društvo za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom ne uskladi svoje poslovanje u skladu s
odredbama ovog Zakona, dozvola iz stavka 1. ovog članka prestaje važiti, o čemu
će Agencija donijeti rješenje. U tom slučaju društvo za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom dužno je prestati obavljati
djelatnosti za koje ima dozvolu za rad. Društvo za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom ponovni zahtjev za izdavanje odobrenja
za rad u skladu s odredbama ovog Zakona, ne može podnijeti prije proteka roka od
jedne godine od dana oduzimanja dozvole.
(8) Društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom
iz članka 223. stavka 2. ovog Zakona dužno je najkasnije trideset dana od
proteka roka iz stavka 3. ovog članka uplatiti inicijalni doprinos iz članka
237. stavka 2. ovog Zakona.
Članak 591.
Investicijska društva, kreditne institucije i društva za upravljanje otvorenim
investicijskim fondovima s javnom ponudom dužna su uskladiti svoje opće akte s
odredbama ovog Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog
Zakona.
Članak 592.
(1) Burza koja na dan stupanja na snagu ovog Zakona ima dozvolu za obavljanje
poslova povezivanja ponude i potražnje vrijednosnih papira nastavlja, u skladu s
odredbama ovog Zakona, poslovati kao burza koja obavlja djelatnosti iz članka
281. stavka 1. točke 1. i 2. ovog Zakona s financijskim instrumentima iz članka
3. stavka 1. točke 2. podtočka a. i b. ovog Zakona.
(2) Burza iz stavka 1. ovog članka koja obavlja djelatnost iz članka 281. stavka
1. točke 1. i 2. ovog Zakona s financijskim instrumentima iz članka 3. stavka 1.
točke 2. podtočke a. i b. ovog Zakona smatra se Operaterom MTP-a u smislu ovog
Zakona.
(3) Burza iz stavka 1. i 2. ovog članka, dužna je uskladiti svoje poslovanje s
odredbama ovog Zakona, šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona,
uključujući i usklađenje s odredbama ovog Zakona koje propisuju uvjete za
uvrštenje financijskih instrumenata na odgovarajuće segmente uređenog tržišta i
MTP-a.
(4) Burza iz stavka 1. i 2. ovog Zakona, dužna je u roku od tri mjeseca od dana
stupanja na snagu ovog Zakona, Agenciji na odobrenje dostaviti akte iz članaka
294. i 295. ovog Zakona.
(5) Vrijednosni papiri uvršteni u prvu kotaciju na temelju ZTVP-a, od dana
stupanja na snagu ovog Zakona, smatrat će se uvrštenim na službeno tržište u
skladu s odredbama ovog Zakona.
(6) Vrijednosni papiri uvršteni u kotaciju za javna dionička društva i kotaciju
za zatvorene investicijske fondove na temelju ZTVP-a, od dana stupanja na snagu
ovog Zakona, smatrat će se uvrštenim na redovito tržište u skladu s odredbama
ovog Zakona.
(7) Ostale kotacije iz članka 88. stavka 4. ZTVP-a smatrat će se MTP-om u smislu
ovog Zakona.
(8) Burza iz stavka 2. ovog članka, dužna je u roku od šest mjeseci od dana
stupanja na snagu ovog Zakona, uskladiti svoje poslovanje s odredbama članaka
119. do 135. ovog Zakona.
(9) Članovi burze iz stavka 1. ovog članka, na dan stupanja na snagu ovog
Zakona, ovlašteni su i dalje trgovati na uređenom tržištu i MTP-u kojim upravlja
burza.
(10) Odobrenja za članove uprave burze, izdana do dana stupanja na snagu ovog
Zakona, ostaju na snazi kao odobrenja za člana uprave burze.
(11) Ako burza ne postupi u skladu s odredbama stavka 3. ovog članka, Agencija
joj može oduzeti odobrenje za rad.
(12) Burza je dužna u roku od jedne godine od dana stupanja na snagu ovog Zakona
nadzorni odbor uskladiti s odredbama članka 286. stavka 6. do 9. ovog Zakona.
Članak 593.
(1) Središnja depozitarna agencija koja ima dozvolu za obavljanje poslova
depozitorija nematerijaliziranih vrijednosnih papira te poslova prijeboja i
namire sklopljenih pravnih poslova s tim papirima u skladu sa ZTVP-om, nastavlja
poslovanje kao središnje klirinško depozitarno društvo u skladu s odredbama ovog
Zakona, koje je dobilo odobrenje za obavljanje djelatnosti iz članka 506. stavka
1. točke 1., 2. i 3. ovog Zakona s vrijednosnim papirima i trezorskim,
blagajničkim i komercijalnim zapisima.
(2) Sustav za obavljanje poslova prijeboja i namire sklopljenih prav­nih poslova
s nematerijaliziranim vrijednosnim papirima kojim up­ravlja središnja
depozitarna agencija nastavlja djelovati kao sustav po­ravnanja i namire za
vrijednosne papire iz članka 501. ovog Zakona.
(3) Središnje klirinško depozitarno društvo iz stavka 1. ovog članka dužno je u
roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona uskladiti svoje
poslovanje s odredbama ovog Zakona te podnijeti Agenciji na odobrenje usklađene
opće akte iz članaka 521. i 522. ovog Zakona.
(4) Odobrenja za članove uprave središnje depozitarne agencije iz stavka 1. ovog
članka, izdana do dana stupanja na snagu ovog Zakona ostaju na snazi kao
odobrenja za člana uprave središnjeg klirinškog depozitarnog društva.
(5) Ako središnje klirinško depozitarno društvo ne postupi u skladu s odredbama
stavka 3. ovog članka, Agencija može oduzeti odobrenje za rad.
(6) Središnje klirinško depozitorno društvo dužno je u roku od jedne godine od
dana stupanja na snagu ovog Zakona nadzorni odbor uskladiti s odredbama članka
509. ovog Zakona.
Oblik dionica izdanih prije stupanja na snagu ovog Zakona
Članak 594.
(1) Dionička društva izdaju dionice kao vrijednosne papire u skladu s odredbama
propisa koji uređuju osnivanje i poslovanje trgovačkih društava ili kao
nematerijalizirane vrijednosne papire u skladu s odredbama ovoga Zakona.
(2) Dionička društva koja prije stupanja na snagu ovog Zakona nisu izdale
isprave o dionicama niti su ih izdale kao nematerijalizirane vrijednosne papire
u kompjutorskom sustavu središnje depozitarne agencije, obvezna su radi
dematerijalizacije dostaviti središnjem klirinškom depozitarnom društvu podatke
o vrijednosnim papirima i njihovim imateljima iz knjiga dionica ili registra
izdavatelja, u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona.
GLAVA II.
Prestanak i početak primjene pojedinih odredbi ovog Zakona danom ulaska
Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije
Članak 595.
(1) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju prestaju važiti odredbe
članka 4. točka 2., članka 49. stavka 4. točke 1., članka 73. točke 6., članka
113. stavka 3. i 10., članka 131. stavka 1. i 2., članka 132. stavka 1., članka
133. stavka 1. i 2., članka 134. stavka 3., članka 309. stavka 2. točke 4.,
članka 309. stavka 5., članka 310. stavka 3. točke 2., članka 333. stavka 1. i
2., članka 334. stavka 1., članka 335. stavka 1. i 2. i članka 336. stavaka 1.,
2. i 4. ovog Zakona.
(2) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju stupaju na snagu odredbe
članka 2., članka 4. točaka 3, 4, 5, 6, 7, druga alineja točke 8, 18, 20 i 21.,
članka 6. stavka 1. točke 2., članka 6. stavka 2. točke 2., članka 9. stavka 2.,
članka 10. stavka 2., članka 13. stavka 10., članka 41. stavka 6., članka 47.,
članka 49. stavka 4. točke 2., članka 59., članka 73. točke 7., članka 74.,
članaka od 100. do 111., članaka 113. stavka 4., članka 113. stavka 5. točke 3.,
članka 113. stavaka 6., 8., 9. i 11., članka 131. stavka 3., članka 132. stavka
2., članka 133. stavka 3., članka 134. stavka 4., članaka 136. do 141., članaka
144. do 147., članaka 148. do 151., članka 152., članka 153., članka 179. stavka
3., članka 199. stavka 4., članka 206. stavka 1. točke 2., stavka 2. točke 4. i
5., stavka 4. i stavka 5., članka 208. stavaka 3., 4., 5. i 6., članka 210.
stavka 1. točaka 1. i 3. i stavka 2., članka 223. stavka 4., članka 248., članka
249., članka 250., članka 266. stavka 5., članka 267., članka 268., članka 269.,
članka 271. stavaka 3. i 4., članka 272., članka 273., članka 274., članka 275.,
članka 276. stavka 5., članka 277., članka 284. stavka 2., članka 291. stavaka
7. do 9., članka 300., članka 301. stavka 1. točke 2., članka 306., članka 307.,
članka 309. stavka 2. točke 5., članka 309. stavaka 6. i 7., članka 310. stavka
3. točke 3., članka 312., članka 314. stavka 7., članka 318., članka 321.,
članka 325., članka 332., članka 333. stavka 3., članka 334. stavka 2., članka
335. stavka 3., članka 336. stavka 3., članka 339. stavaka od 6. do 8. i članka
341. stavaka 7. i 8. ovog Zakona.
(3) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju, prestaju važiti
Pravilnici koje je Agencija donijela na temelju članka 3. stavak 2. i članka
135. ovog Zakona.
(4) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju prestaju važiti odredbe
članka 351. stavka 1. točke 11., članka 364. stavka 1., članka 365. stavka 1.,
članka 366. stavka 1., članka 367. stavka 1., članka 384. stavka 1. i 4., članka
391., članka 392., članaka 393. i 394. ovog Zakona.
(5) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju stupaju na snagu odredbe
članka 342. stavka 1., točke 2. podtočke c), d). i e) i točke 3., 4. i 5.,
članka 343. stavka 1. točke 6. druge rečenice podtočke d) i druge rečenice
podtočke e), članka 343. stavka 1. točke 12. i 13., članka 351. stavka 1. točke
2., članka 353., članka 355. stavka 6., članka 358. stavka 5., članka 361.
stavka 3., članka 364 stavaka 2. i 3., članka 365. stavka 2., članka 366. stavka
2., članka 367. stavka 2., članka 368., članka 374. stavka 1. točke 2., članka
379. stavka 4., članka 380., članka 381., članka 382., članka 383., članka 384.
stavaka 2. i 3. i članka 385. ovog Zakona.
(6) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju, prestaju važiti
pravilnici koje je Agencija donijela na temelju članka 360. stavka 1., članka
364. stavka 6. i članka 374. stavka 4. ovog Zakona.
(7) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju prestaju važiti odredbe
članka 396., članka 405., članka 408., članka 410. stavka 3., članka 425. stavka
1., članka 434. stavka 2., članka 435. stavka 2., članka 438. stavka 1., članka
439. stavka 1., članka 440. stavka 2., članka 446. stavka 2. točke 8. i stavka
4. ovog Zakona.
(8) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju stupaju na snagu odredbe
članka 395. stavka 1. točke 4. alineje 3. i točke 7. do 9., članka 397., članka
398., članka 399., članka 406., članka 409., članka 410. stavka 4., članka 412.
stavka 1. točke 2., 5., 6. i 7., članka 422., članka 425. stavka 2., članka 432.
stavka 2., članka 434. stavka 3., članka 435. stavka 3. i 6., članka 436.,
članka 437., članka 438. stavci 2. do 7., članci 439. stavka 2. i 3., članka
440. stavka 3., članka 446. stavka 2. točke 9. i stavka 5., članka 447., članka
449. ovog Zakona.
(9) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju stupaju na snagu odredbe
članka 450., 453. stavka 1. točke 2., članka 454. stavka 1. i 3., te članka 464.
stavka 4. alineje 1. ovog Zakona.
(10) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju stupaju na snagu odredbe
članka 451., članka 453. stavka 1. točke 3., članka 454. stavka 2. i 4., članka
464. stavka 4. alineje 2., te članka 483. stavka 2., članka 484., članka 485.
stavka 2., članka 486. i članka 487. ovog Zakona.
(11) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju, prestaje važiti
Pravilnik koji je Agencija donijela na temelju članka 454. stavka 1. ovog
Zakona.
(12) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju stupaju na snagu odredbe
članka 505. stavka 2. i članka 524. stavka 6. ovog Zakona.
(13) Na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju stupaju na snagu odredbe
članka 556., članka 557. i članka 563. ovog Zakona.
Članak 596.
Do dana prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju na države članice kako su
definirane člankom 3. stavkom 1. točkom 25. ovog Zakona, na odgovarajući način
primjenjivat će se odredbe ovog Zakona koje se odnose na treće države.
Postupci
Članak 597.
Postupci pokrenuti pred Agencijom, uključujući i provedbu postupka javne ili
privatne ponude vrijednosnih papira, do dana stupanja na snagu ovog Zakona,
dovršit će se primjenom odredbi Zakona o tržištu vrijednosnih papira (»Narodne
novine«, br. 84/02. i 138/06.).
Članak 598.
Do donošenja propisa na temelju ovog Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
propisi doneseni na temelju Zakona o tržištu vrijednosnih papira, ako nisu u
suprotnosti s odredbama ovog Zakona.
Prestanak važenja propisa na dan stupanja na snagu ovog Zakona
Članak 599.
(1) Danom stupanja na snagu ovog Zakona prestaje važiti Zakon o tržištu
vrijednosnih papira (»Narodne novine«, br. 84/02. i 138/06.).
(2) Agencija će u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Zakona
donijeti propise za čije je donošenje ovlaštena ovim Zakonom.
Stupanje na snagu
Članak 600.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja
2009.
Klasa: 451-04/08-01/01
Zagreb, 15. srpnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić, v. r.**

Zakon, NN 88/2008-2812
![](/files/_web/nakladnicki-oglasi/Monografije/Bankovni%20i%20financijski%20ugovori.jpg)

[Bankovni i financijski ugovori](https://www.nn.hr/hr/nakladnistvo/knjige-u-izdanju-nn-a/bankovni-i-financijski-ugovori%2C147.html)

Zvonimir Slakoper i dr.

listopad 2017.

Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)