## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-441/1995, U-II-624/1995, U-II-831/1995, U-II-345/1996, U-II-444/1996, U-II-1011/1997 od 9. listopada 1998.

### NN 140/1998 (26.10.1998.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-441/1995, U-II-624/1995, U-II-831/1995, U-II-345/1996, U-II-444/1996, U-II-1011/1997 od 9. listopada 1998.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu predsjednik Suda Jadranko
Crnić, te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, Jurica Malčić, mr. Hrvoje Momčinović, Ivan Marijan
Severinac i Mladen Žuvela, u povodu prijedloga za ocjenu ustavnosti i zakonitosti
odredbi Odluke o dopunama Statuta Republičkog fonda mirovinskog i invalidskog
osiguranja radnika Hrvatske, na sjednici održanoj 9. listopada 1998. godine,
donio je sljedeće

## **RJEŠENJE**

1. Pokreće se postupak za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom odredbi
članka 1. Odluke o dopunama Statuta Republičkog fonda mirovinskog i invalidskog
osiguranja radnika Hrvatske ("Narodne novine", broj 23/95) u dijelu kojim
je u Statutu dodan novi članak 43.b i članka 2. navedene Odluke.

2. Ovo će se rješenje objaviti u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Prijedlogom za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti
u izreci navedenih odredbi Odluke o dopunama Statuta Republičkog fonda
mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske ("Narodne novine",
broj 23/95 - u daljnjem tekstu: Odluka) Ustavnom sudu Republike Hrvatske
obratili su se: Krešo Mijač, Drago Maršić, Mladen Čulić-Dalbello i Tomislav
Čatipović iz Splita, Zavod za platni promet Podružnica Varaždin i Anton
Jelić iz Bjelovara.

Predlagači Krešo Mijač, Drago Maršić i Tomislav Čatipović osporavaju
samo odredbu članka 2. Odluke, za koju smatraju da je protivna odredbi
članka 90. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske, jer propisuje retroaktivno
djelovanje podzakonskog akta.

Zavod za platni promet Podružnica Varaždin osporava odredbu članka 1.
Odluke u dijelu kojim je dodan članak 43.b Statuta jer drže da primjena
ove odredbe znači smanjenje mirovinske osnovice za prosječno 25%, čime
se pogoršava položaj osiguranika kojima će se mirovinska osnovica utvrđivati
na takav način, u odnosu na one koji su mirovinu već ostvarili. Također
ističu da osiguranici koji imaju istu plaću neće imati i istu mirovinsku
osnovicu jer će ta osnovica ovisiti o broju uzdržavanih osoba, odnosno
poreskim olakšicama. Smatraju da je navedena odredba u suprotnosti s člankom
14. Ustava Republike Hrvatske.

Mladen Čulić-Dalbello osporava obje naprijed navedene odredbe Odluke,
obrazlažući da su osiguranici koji odlaze u mirovinu od 1. siječnja 1994.
u bitno lošijem položaju od onih koji su mirovinu ostvarili ranije jer
se mirovinska osnovica utvrđuje na drugačiji način. Tako se ranije mirovinska
osnovica utvrđivala od iznosa plaće koji preostane nakon odbitka doprinosa
iz plaće, a sada se pored doprinosa odbija i porez na dohodak. Smatra da
se time narušava načelo uzajamnosti i solidarnosti kao osnovno načelo mirovinskog
i invalidskog osiguranja, kao i odredbe članka 35. Zakona o mirovinskom
i invalidskom osiguranju. U svezi odredbe članka 2. Odluke smatra da ista
vrijeđa odredbu članka 90. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske.

Podnositelj Anton Jelić smatra da se odredbom članka 43.b Odluke vrijeđa
ustavno načelo jednakosti, socijalne pravde, poštivanja prava čovjeka i
vladavine prava iz članka 3. Ustava, kao i ustavna prava iz članka 14.
i 16. Ustava.

Predlažu da se pokrene postupak ocjene ustavnosti i zakonitosti navedenih
odredbi te da se osporene odredbe ponište, odnosno ukinu.

U odnosu na navode predlagatelja, Ustavni sud je zatražio odgovore Vlade
Republike Hrvatske, Ministarstva financija, Ministarstva rada i socijalne
skrbi i Republičkog fonda mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika
Hrvatske. Republički fond i Ministarstvo rada i socijalne skrbi dostavili
su odgovore i određena objašnjenja, dok ostali pozvani nisu odgovorili
na traženje Suda.

Republički fond mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske
i Ministarstvo rada i socijalne skrbi Republike Hrvatske u svojim odgovorima
navode da je dopuna Statuta bila nužna radi definiranja tzv. neto plaće
koja se uzima za utvrđivanje mirovinske osnovice, a nakon promjena do kojih
je došlo donošenjem Zakona o porezu na dohodak ("Narodne novine", broj
109/93) koji se počeo primjenjivati 1. siječnja 1994. Ovo iz razloga što
se u 1993. godini neto plaća izračunavala tako što su se od bruto plaće
odbijali propisani doprinosi i porezi. Tada su doprinosi i republički porez
bili isti za cijelu Republiku Hrvatsku, dok je općinski porez iz plaće
bio različit. Donošenjem Zakona o porezu na dohodak bitnije je promijenjen
način i visina obračuna poreza, a dana je mogućnost većim gradovima da
uvedu prirez na porez, te je u tim uvjetima trebalo definirati pojam tzv.
neto plaće. Dalje navode da su zbog olakšica za uzdržavane članove obitelji
pojedini osiguranici u povoljnijem položaju, ali su te razlike neznatne,
tako da je neto plaća za osiguranika koji ima jednog uzdržavanog člana
veća za svega 0,92%, a za dva uzdržavana člana obitelji veća je za 2,67%.
Porezne olakšice za uzdržavane članove obitelji imaju svrhu poboljšanja
nataliteta. U svezi povratnog djelovanja osporene odredbe članka 43.b Odluke,
navode da se ista počela primjenjivati tek od 1. siječnja 1995. od kada
se u mirovinsku osnovicu uračunava plaća iz 1994. Povratna primjena te
odredbe vezana je uz primjenu Zakona o porezu na dohodak. Mišljenja su
da se odredba članka 90. Ustava odnosi samo na primjenu zakona, a ne i
podzakonskih akata. Drže da nema osnove za pokretanje postupka za ocjenu
ustavnosti navedenih odredaba Odluke.

Prijedlozi su osnovani.

Osporenom odredbom članka 1. Odluke propisano je da se u Statutu Republičkog
fonda mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske ("Narodne novine",
broj 58/90, 21/92 i 116/93) iza članka 43.a dodaju članci 43.b i 43.c.

Članak 43.b glasi: "U Statutu Samoupravne interesne zajednice mirovinskog
i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske ("Narodne novine", broj 31/83,
53/85, 23/86, 52/86, 32/89, 48/89 i 57/89) u članku 20. dodaje se novi
stavak 3. koji glasi:

Kao iznos plaće iz stavka 1. ovoga članka smatra se plaća umanjena za
doprinose iz plaća i porez na dohodak."

Člankom 2. Odluke propisano je da ista stupa na snagu osmoga dana od
dana objave u "Narodnim novinama", s tim da će se odredba članka 43.b primjenjivati
od 1. siječnja 1994.

Ustav Republike Hrvatske uređuje temelje gospodarskog, socijalnog i
demokratskog poretka u Republici Hrvatskoj, ali se odredbe Ustava u pravilu
ne primjenjuju neposredno.

Postojanje osnovane sumnje u ustavnost i zakonitost osporavanih odredbi
Odluke Ustavni sud nalazi u sljedećim razlozima:

Odredbom članka 35. stavak 2. Zakona o mirovinskom i invalidskom osiguranju
("Narodne novine", broj 26/83, 5/86, 42/87, 34/89, 57/89, 40/91, 26/93,
96/93, 44/94) propisano je da je mirovinska osnovica mjesečni prosjek plaća
što ih je osiguranik, na osnovi svojeg tekućeg i minulog rada ostvario
u bilo kojih uzastopnih 10 godina osiguranja koje su za osiguranika najpovoljnije.
Odredbom stavka 6. istog članka Zakona ovlašten je Fond da općim aktom
potanje odredi što se podrazumijeva pod plaćom koja služi za utvrđivanje
mirovinske osnovice.

Koristeći se ovim ovlaštenjem, Republički fond mirovinskog i invalidskog
osiguranja radnika Hrvatske (tada Samoupravna interesna zajednica mirovinskog
i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske) propisao je u članku 20. stavku
1. Statuta da se mirovinska osnovica izračunava pošto se utvrde prosječni
mjesečni neto iznosi osobnih dohodaka (plaća) u godinama osiguranja koje
ulaze u obračunsko razdoblje, tako da se prosječni neto iznosi osobnoga
dohotka (plaće) preračunaju na razinu osobnih dohodaka (plaća) u posljednjoj
godini rada i njihov zbroj podijeli s brojem godina osiguranja koje su
uzete u obračunsko razdoblje za utvrđivanje mirovinske osnovice. Tako dobiveni
iznos jest mirovinska osnovica za određivanje visine mirovine.

Donošenjem Zakona o porezu na dohodak ("Narodne novine", broj 109/93
i 95/94) koji se primjenjuje od 1. siječnja 1994. godine, prestaje se koristiti
pojam neto plaće. Naime, ovaj Zakon u članku 7. stavku 1. točki 1. propisuje
da u dohodak od nesamostalnog rada spada i plaća koju isplaćuje poslodavac
po osnovi rada koji posloprimac obavlja po uputama poslodavca. Prema članku
9. istoga Zakona, dohodak od nesamostalnog rada jest razlika između primitaka
priteklih u obračunskom razdoblju u skladu s odredbama članka 7. ovoga
Zakona i izdataka iz stavka 2. ovoga članka (stavak 1.), dok se izdacima
koji se oduzimaju prilikom utvrđivanja dohotka od nesamostalnog rada smatraju
zakonom propisani doprinosi i to doprinos za mirovinsko i invalidsko osiguranje,
doprinos za zdravstveno osiguranje, doprinos za nezaposlene (zapošljavanje)
i doprinos za dječji doplatak (stavak 2.).

Kako citirana zakonska regulativa definira plaću kao onaj iznos koji
preostane nakon odbitka dužnih doprinosa, to se postavlja pitanje je li
Republički fond mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske dopunom
Statuta u članku 43.b prekoračio dana ovlaštenja iz članka 35. stavka 6.
Zakona o mirovinskom i invalidskom osiguranju za potanje određivanje što
se podrazumijeva pod plaćom koja služi za utvrđivanje mirovinske osnovice.
Ovo pitanje treba razmotriti uspoređivanjem načina na koji se po ranije
važećim zakonskim odredbama utvrđivala neto plaća i iz nje mirovinska osnovica
u odnosu na novu zakonsku regulativu propisanu Zakonom o porezu na dohodak.
Također se zakonitost i ustavnost osporene odredbe Statuta treba razmotriti
i s aspekta koji iznos plaće služi za obračun i plaćanje doprinosa i ostvarivanje
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja u odnosu na iznos koji služi
za izračun mirovinske osnovice, jer se osnovano može posumnjati da nema
razloga da se uzimaju različiti iznosi plaće kod obračuna i plaćanja doprinosa
i kod ostvarivanja prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja.

Nadalje, budući da bi primjenom osporene odredbe članka 43.b Statuta
osiguranici s istom plaćom, koji plaćaju isti doprinos, zbog različitih
iznosa poreza na dohodak, koji ovisi od broja uzdržavanih osoba, imali
različite mirovinske osnovice, potrebno je istražiti mijenja li se socijalni
status umirovljenika do razmjera da bi došlo do socijalne nejednakosti
građana.

U svezi odredbe članka 2. Odluke, a u svezi s člankom 90. stavak 2.
Ustava Republike Hrvatske, povratno djelovanje podzakonskih akata je pravno
nedopustivo, pa bi i svaka interpretacija u prilog retroaktivnosti podzakonskih
akata bila bez osnove.

U ustavnosudskom postupku Ustavni sud će ispitati je li osporena odredba
iz članka 43.b Statuta protivna odredbi članka 35. stavka 6. Zakona o mirovinskom
i invalidskom osiguranju, kao i je li u suprotnosti s temeljnim načelom
mirovinskog i invalidskog osiguranja iz članka 3. stavka 2. istog Zakona
koja propisuje da se prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja stječu
i ostvaruju na osnovi radnog doprinosa ostvarenog tekućim i minulim radom,
na osnovi ulaganja za to osiguranje kao i na osnovi drugih mjerila utvrđenih
ovim Zakonom. Također treba utvrditi je li osporena odredba suprotna načelu
iz članka 3. Ustava Republike Hrvatske, kao i ustavnom pravu iz članka
14. Ustava.

Iz navedenih razloga riješeno je temeljem članka 45. Poslovnika Ustavnog
suda Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 29/94), kao u izreci.

Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama" temeljem članka 20.
Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj
13/91).

Broj: U-II-441/1995
U-II-624/1995
U-II-831/1995
U-II-345/1996
U-II-444/1996
U-II-1011/1997
Zagreb, 9. listopada 1998.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik **Jadranko Crnić,** v. r.

Rješenje, NN 140/1998-1731
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)