## Zakon o građenju

### NN 77/1992 (13.11.1992.), Zakon o građenju

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o građenju

Proglašavam Zakon o građenju, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici 5. studenoga 1992:

Broj: PA4-87/1-92.

Zagreb, 10. studenoga 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o građenju

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovaj Zakon uređuje građenje, izradu projekata (u daljnjem tekstu:
"projektiranje"), održavanje građevine te određuje tehnička svojstva
kojima moraju udovoljavati građevine:

(2) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na građenje odgovarajuće se
primjenjuju na rekonstrukciju i na uklanjanje građevine ili njezinog dijela.

(3) Za određene vojne građevine ili građevine od posebnog značenja za
obranu države, u postupku izdavanja građevne dozvole, uporabne dozvole
i nadzora propisanim ovim Zakonom, mogu se poduzeti posebne mjere radi
zaštite povjerljivih podataka, ukoliko je to propisano posebnim zakonom.

Članak 2.

(1) Građenjem, u smislu ovoga Zakoaa smatra se izvođenje pripremnih
radova, građevinskih radova (uključujući građevinsko-završne i građevinsko-instalaterske
radove) te ugradnja i montaža opreme, gotovih građevinskih elemenata i
konstrukcija.

(2) Građevinom, u smislu ovoga Zakona, smatra se građevinski objekt
na određenoj lokaciji koji se sastoji od građevinskog dijela i ugrađene
opreme koji zajedno čine tehničko-tehnološku cjelinu.

(3) Privremenom građevinom u smislu ovoga Zakona, smatra se građevinski
objet izgraden ili postavljen privremeno na određenoj lokaciji za potrebe
gradilišta, za primjenu odgovarajuće tehnologije građenja, kao i za organiziranje
sajmova, javnih manifestacija i sl.

(4) Građevinskim dijelom iz stavka 2. ovoga članka, u smislu ovoga Zakona,
smatra se dio građevine izgrađen od građevinskih materijala i proizvoda
s građevinskim instalacijama i građevinsko-završnim radovima.

(5) Opremom u smislu ovoga Zakona, smatraju se ugrađena postrojenja,
uređaji, strojevi, procesne instalacije i drugi ugrađeni proizvodi koji
su u sklopu tehnološkog procesa.

(6) Pripremnim radovima, u smislu ovoga Zakona, smatra se izvođenje
radova i građenje pomoćnih građevina privremenog karaktera koji se izvode
za potrebe organiziranja gradilišta i primjene odgovarajuće tehnologije
građenja.

(7) Rekonstrukcijom, u smislu ovoga Zakona, smatra se izvođenje radova
na postojećoj građevini (adaptacija, nadogradnja, dogradnja, sanacija,
izmjena opreme, izmjena tehnološkog procesa, modernizacija i sl.) ako se
tim radovima utječe na tehnička svojstva građevine iz poglavlja II. ovoga
Zakona ili ako se tim radovima mijenjaju uvjeti utvrđeni na toj lokaciji
temeljem posebnih zakona.

(8) Ne smatraju se rekonstrukcijom, u smislu ovoga Zakona, radovi na
zamjeni, dopuni i popuni opreme ako je to u skladu s namjenom građevine
kao i radovi koji su posebnim zakonom utvrđeni kao radovi na održavanju
građevine.

(9) Održavanjem građevine, u smislu ovoga Zakona, smatra se pračenje
stanja građevine i poduzimanje mjera nužnih za sigurnost i pouzdanost građevine
te život i zdravlje ljudi.

(10) Uklanjanjem građevine, u smislu ovoga Zakona, smatra se rušenje
ili demontaža građevine i odvoženje preostalog materijala, opreme i drugih
elemenata.

(11) Građevinski proizvodi, u smislu ovoga Zakona, smatraju se proizvedeni
građevinski materijali prefabrikati, elementi i industrijski proizvedene
konstrukcije.

Članak 3.

(1) Projektiranje, građenje i održavanje građevine obavlja se prema
odredbama ovoga Zakona, posebnih zakona i propisa donesenih na temelju
zakona, hrvatskim normama kao i prema pravilima struke.

II. TEHNlČKA SVOJSTVA BITNA ZA GRAĐEVINU

Pouzdanost

Članak 4

(1) Građevina mora biti pouzdana u cjelini kao i u svakom njezinom dijelu
i elementu.

(2) Pouzdanost, u smislu ovoga Zakona, je sposobnost građevine da izdrži
sva predvidiva djelovanja koja se javljaju pri normalnoj uporabi te da
zadrži odgovarajuća svojstva u predviđenom vremenu trajanja.

(3) Građenjem i korištenjem građevine ne smije se ugroziti pouzdanost
drugih građevina, stabilnost tla na okolnom zemljištu, prometne površine,
komunalne i druge instalacije i dr.

Mehanička otpornost i stabilnost

Članak 5.

(I) Građevina mora biti projektirana i izgrađena na način da tijekom
građenja i korištenja predvidiva djelovanja ne prouzroče :

- rušenje građevine ili njezinog dijela;

- deformacije nedopuštenog stupnja;

- oštećenja građevinskog dijela ili opreme uslijed deformacije nosive
konstrukcije ili

- nesrazmjerno velika oštećenja u odnosu na uzrok zbog kojih su nastala.

Sigurnost u slučaju požara

Članak 6.

(1) Građevina mora biti projektirana i izgrađena da se u slučaju požara:

- očuva nosivost konstrukcije tijekom određenog vremena utvrđenog posebnim
propisom;

- spriječi širenje vatre i dima unutar građevine;

- spriječi širenje vatre na susjedne objekte;

- omogući da osobe mogu neozlijeđene napustiti građevinu odnosno da
se omogući njihovo spašavanje;

- omogući zaštita spasilaca.

Zaštita od ugrožavanja zdravlja ljudi

Članak 7.

(1) Građevina mora biti projektirana i izgrađena tako da udovoljava
zdravstvenim uvjetima i ne ugrožava građane i okoliš, posebice uslijed:

- razvijanja otrovnih plinova;

- zagađivanja zraka;

- opasnih zračenja;

- zagađivanja voda i tla;

- neodgovarajućeg rješenja postupanja s otpadom.

Zaštita korisnika od povreda

Članak 8.

(1) Građevina mora biti projektirana i izgrađena tako da se tijekom
njenog korištenja izbjegnu moguće nezgode korisnika građevine koje mogu
nastati od poskliznuća, pada, sudara, opekotina, udara struje ili eksplozije.

Zaštita od buke i vibracije.

Članak 9.

(1) Građevina mora biti projektirana i izgrađena na način da razina
buke u građevini i njenom okolišu ne prelazi dopuštene vrijednosti određene
posebnim zakonom.

Ušteda energije i toplinska zaštita

Članak 10.

(1) Građevina mora biti projektirana i izgrađena na način da se smanji
gubitak topline, odnosno smanji zagrijavanje unutrašnjosti građevine uslijezi
vanjskog utjecaja.

Zaštita od korozije

Članak 11.

(1) Građevina mora biti projektirana, izgrađena i održavana na način
da se zaštiti od štetnog djelovanja oborinske i podzemne vode te agresivnog
tla i zraka.

Odstupanje od tehničkih svojstava građevine

Članak 12.

(1) U slučaju rekonstrukcije građevine koja je spomenik kulture nulte
i prve kategorije, može se odstupiti od nekog od tehničkih svojstava iz
ovog poglavlja.

(2) Suglasnost za odstupanje iz stavka 1. ovoga članka daje Ministarstvo
graditeljstva i zaštite okoliša (u daljnjem tekstu: "Ministarstvo")
u suradnji s Ministarstvom kulture i prosvjete.

Posebni propisi

Članak 13.

(1) Radi postizanja tehničkih svojstava bitnih za građevinu ministar
graditeljstva i zaštite okoliša (u daljnjem tekstu: "ministar")
donosi tehničke propise i određuje obveznu primjenu određenih hrvatskih
normi.

III. GRAĐEVINSKI PROIZVODI I OPREMA¸

Dokazivanje kvalitete

Članak 14.

(1) Građevinski proizvodi, materijali i oprema mogu se upotrebljavati,
odnosno ugrađivati samo ako je njihova kvaliteta dokazana ispravom proizvođača
ili certifikatom sukladnosti prema posebnom zakonu.

(2) Ministar propisuje koji građevinski proizvodi ili oprema moraju
imati certifikat sukladnosti.

Novi proizvodi

Članak 15.

(1) Građevinski proizvodi i oprema koji nisu provjereni u praksi, odnosno
za koje nije donesen odgovarajući propis ili hrvatska norma, mogu se upotrebljavati,
odnosno ugrađivati samo na temelju odobrenja ministra.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje se na temelju potvrde
ovlaštene institucije za certifikaciju da građevinski proizvod, odnosno
oprema unutar granica, svoje namjene udovoljava zahtjevima glede osiguranja
tehničkih svojstava bitnih za građevine prema poglavlju II. ovoga Zakona..

(3) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka, izdaje se na određeni rok koji
ne može biti dulji od pet godina. Ako se u tom roku ne donese hrvatska
norma ili odgovarajući propis odobrenje se može produljiti za daljnjih
pet godina.

(4) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka može se ukinuti prije isteka
roka važnosti ako se utvrdi da novi proizvođ više ne odgovara zahtjevima
iz stavka 2. ovoga članka.

IV. SUDIONICI U GRAĐENJU

Članak 16.

(1) Sudionici u građenju jesu:

- investitor,

- projektant,

- izvoditelj,

- nadzorni inženjer,

- ovlašteni revident

Investitor

Članak 17.

(1) Investitor, prema ovom Zakonu, je pravna ili fizička osoba u čije
ime se gradi građevina.

(2) Projektiranje, građenje i nadzor nad građenjem investitor mora povjeriti
osobama registriranim za obavljanje tih djelatnosti.

(3) Investitor je dužan osigurati stalni nadzor nad građenjem (u daljnjem
tekstu: "stručni nadzor").

(4) Investitor koji građi u svoje ime a za račun nepoznatog kupca (stanovi
i dr. građevine za tržište), mora stručni nadzor povjeriti drugoj pravnoj
osobi registriranoj za nadzor.

(5) Kada je investitor fizička osoba, koja gradi za svoje potrebe ili
potrebe svoje obitelji građevinu iz stavka 6. ovoga članka, može i sam
projektirati i provoditi stručni nadzor ako ispunjava uvjete propisane
člankom 18. stavkom 8. i člankom 20. stavkom 3. ovoga Zakona.

(6) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, stručni nadzor provodi
se povremeno, nad građenjem konstruktivnih dijelova i instalacija, samo
za:

- stambenu zgradu korisne površine do 500 m2,

- poslovnu zgradu korisne površine do 200 m2 i raspona konstrukćije
do 6 m u kojima se ne obavlja djelatnost štetna po ljude i okoliš.

(7) Investitor nije dužan osigurati stručni nadzor za jednostavne građevine
iz članka 33. stavka 2. ovoga Zakona.

(8) Investitor je dužan tijelu graditeljstva najkasnije na dan početka
radova prijaviti početak građenja.

(9) U slučaju prekida radova investitor je dužan poduzeti mjere radi
osiguranja građevine i susjednih građevina i površina.

(10) Ako se u tijeku građenja promijeni investitor, o nastaloj promjeni
novi investitor mora obavijestiti tijelo graditeljstva u roku od 8 dana
od nastale promjene.

Projektant

Članak 18.

(1) Projektirati, prema ovom Zakonu, može samo pravna osoba registrirana
za obavljanje poslova projektiranja.

(2) Pravna osoba koja projektira, imenuje jednog ili više projektanata
koji su odgovorni za ispravnost i kvalitetu projekta ili dijela projekta.

(3) Projektant je odgovoran da projekt ili dio projekta za čiju je izradu
imenovan, udovoljava zahtjevima iz poglavlja II. i III. ovoga Zakona te
da je izvedbeni projekt u skladu s glavnim projektom.

(4) Ako u izradi glavnog, izvedbenog projekta ili projekta uklanjanja
građevine sudjeluje više projektanata, pravna osoba kojoj je povjerena
izrada projekta imenuje projektanta voditelja.

(5) Projektant voditelj odgovoran je ukoliko se uslijed međusobne neusklađenosti
dijelova projekta ili nepotpunosti projekta ne udovolji zahtjevima glede
projektiranja iz poglavlja II. ovoga Zakona.

(6) Ako u izradi projekta sudjeluju dvije ili više pravnih osoba, investitor
je dužan imenovati koordinatora projekta, odnosno odrediti osobu koja će
imenovati tog koordinatora.

(7) Na koordinatora projekta odgovarajuće se primjenjuje odredba iz
stavka 5. ovoga članka.

(8) Projektant, projektant voditelj i koordinator projekta može biti
samo osoba s radnim iskustvom od najmanje pet godina kao diplomirani inženjer
ili inženjer u struci, od čega tri godine na projektiranju i položenim
stručnim ispitom. Za građevine iz članka 17. stavak 6. ovoga Zakona, projektant
može biti i osoba sa odgovarajućom srednjom stručnom spremom i položenim
stručnim ispitom.

Izvoditelj

Članak 19.

(I) Graditi ili izvoditi pojedine radove na građevini, prema ovom Zakonu,
može pravna ili fizička osoba registrirana za obavljanje te djelatnosti
(u daljnjem tekstu: "izvoditelj").

(2) Ako u građenju sudjeluju dva ili više izvoditelja, investitor je
dužan imenovati izvoditelja odgovornog za međusobno usklađivanje radova.

(3) Izvoditelj je dužan:

- graditi u skladu s građevnom dozvolom;

- radove izvoditi tako da tehnička svojstva građevine odgovaraju zahtjevima
iz poglavlja II. ovoga Zakona;

- ugrađivati materijale, opremu i proizvode u skladu s poglavljem III.
ovoga Zakona;

- osiguravati dokaze o kvaliteti radova i ugrađenih proizvoda i opreme
prema odredbama ovoga Zakona i zahtjevima iz projekta.

(4) Izvoditelj iz stavka 1. ovoga članka imenuje voditelja građenja,
a u slučaju da izvodi samo pojedine radove imenuju voditelja tih radova.
Voditelj građenja odnosno voditelj radova odgovoran je za provedbu stavka
3. ovoga članka.

(5) Voditelj građenja i voditelj pojedinih radova može biti diplomirani
inženjer ili inženjer, s tri godine radnog iskustva na poslovima građenja
i položenim stručnim ispitom. Za građevine i radove prema članku 17. stavku
6. ovoga Zakona, voditelj može biti i osoba sa odgovarajućom srednjom stručnom
spremom i pet godina radnog iskustva na poslovima građenja.

Nadzorni inženjer

Članak 20.

(1) Stručni nadzor nad građenjem u ime investitora, prema ovom Zakonu,
može obavljati samo pravna osoba registrirana za obavljanje poslova nadzora.

(2) Pravna osoba koja provodi stručni nadzor imenuje nadzornog inženjera.
Akt o imenovanju nadzornog inženjera dužna je dostaviti tijelu graditeljstva.

(3) Nadzorni inženjer može biti samo diplomirani inženjer ili inženjer
odgovarajuće struke, s tri godine radnog iskustva na poslovima projektiranja,
građenja ili stručnog nadzora i položenim stručnim ispitom.

(4) Nadzorni inženjer može imati stalne ili povremene stručne suradnike
za provođenje dijela stručnog nadzora.

(5) U provođenju stručnog nadzora nadzorni inženjer dužan je voditi
računa:

- da se gradi u skladu s građevnom dozvolom i ovim Zakonom,

- da je kvaliteta radova, ugrađenih proizvoda i opreme u skladu sa zahtjevima
projekta te da je ta kvaliteta dokazana propisanim ispitivanjima i dokumentima.

Ovlašteni revident

Članak 21.

(1) Kontrolu projekta može obavljati samo ovlašteni diplomirani inženjer
s najmanje deset godina radnog iskustva u struci, zaposlen kod pravne osobe
registrirane za obavljanje poslova projektiranja, koji se istakao kod projektiranja
značajnijih građevina i radova ili je na drugi način dao značajniji doprinos
tehničkoj struci.

(2) Ovlaštenje za obavljanje kontrole projekta stručnjaku iz stavka
I. ovoga članka (u daljnjem tekstu: "ovlašteni revident") daje
ministar. Popis ovlaštenih revidenata objavljuje se u "Narodnim novinama".

(3) Kriterije za davanje ovlaštenja utvrdit će ministar posebnim propisom.

(4) Ovlašteni revident ne može obaviti kontrolu projekta kojeg je u
cijelosti ili djelomično izradila pravna osoba u kojoj je zaposlen.

(5) Za obavljenu kontrolu projekta odgovoran je ovlašteni revident i
pravna osoba kod koje je zaposlen.

Stručni ispiti

Članak 22.

(1) Stručnim ispitom provjerava se poznavanje propisa iz područja graditeljstva.

(2) Program, uvjete i način polaganja stručnog ispita utvrdit će ministar
posebnim propisom.

(3) Troškove stručnih ispita snosi pravna osoba koja je uputila kandidata
na polaganje stručnih ispita ili kandidat sam.

V. GLAVNI I IZVEDBENI PROJEKT

Glavni projekt

Članak 23.

(1) Glavni projekt, u smislu ovoga Zakona, je skup međusobno usklađenih
projekata kojima se daje tehničko rješenje građevine.

(2) Glavni projekt, ovisno o tehničkoj strukturi građevine, može sadržavati
više vrsta projekata:

- arhitektonski projekt,

- građevinski projekt,

- projekti instalacija,

- tehnološki projekt i

- druge vrste projekata.

(3) Projekti iz stavka 2. ovoga članka, ovisno o vrsti građevine, sadrže:

1. nacrte (tloctte, presjeke, poglede, sheme instalacija i sl.);

2. tehnički opis;

3. podatke o geotehničkim i drugim istražnim radovima koji su poslužili
kao podloga za izradu projekta;

4. proračune statike, hidraulike, energetike, fizikalnih svojstava i
dr. kojima se dokazuje da je građevina projektirana prema odredbama poglavlja
II. ovoga Zakona;

5. program kontrole i osiguranja kvalitete;

6. uvjete uređenja prostora;

7. projekt sanacije okoliša gradilišta;

8. projekt zbrinjavanja otpada, ako se radi o otpadu za koji su zakonom
propisane mjere odlaganja;

9. izvadak iz katastarskog plana s ucrtanom situacijom građevine i ucrtanim
susjednim građevinama, a za građevine koje se grade na većem području situacija
građevine može se prikazati na osnovnoj državnoj karti, odnosno na geodetskoj
podlozi odgovarajućeg mjerila.

(4) Za gotove konstrukcije i opremu koja posjeduje certifikat sukladnosti
ili za koje je na drugi propisani način dokazano da su proizvedeni prema
odredbama poglavlja II. i III. ovoga Zakona, u projektu nije potrebno to
ponovno dokazivati.

(5) Ako je glavni projekt izrađen na stranom jeziku, mora sadržavati
i prijevod na hrvatskom jeziku, a naročito prijevod tehničkog opisa i posebnih
tehničkih uvjeta za građenje.

(6) Za odredene specifične građevine ministar može propisati i dodatne
obvezatne projekte.

Izvedbeni projekt

Članak 24.

(1) Izvedbeni projekt mora biti izrađen u skladu s glavnim projektom.

Označavanje projekta

Članak 25.

(1) Projekti, odnosno njihovi dijelovi (tehnički opis, proračuni, svaki
list nacrta i dr.) moraju imati naznačenu tvrtku koja ih je izradila, naziv
građevine, ime ili naziv investitora, oznaku ili broj projekta, odnosno
njegovog dijela, datum izrade te ime i potpis projektanta i projektanta
voditelja.

(2) Projekti i njihovi dijelovi moraju biti uvezani na način da se onemogući
zamjena sastavnih dijelova.

Čuvanje projekta

Članak 26.

(1) Glavni projekt koji je sastavni dio građevne dozvole zajedno s dozvolom
trajno čuva tijelo graditeljstva koje je izdalo građevnu dozvolu.

(2) Glavni i izvedbeni projekt građevine sa svim ucrtanim izmjenama
i dopunama dužan je čuvati investitor, odnosno pravni sljednik građevine
za sve vrijeme dok građevina postoji.

VI. GRAĐEVNA DOZVOLA

Članak 27.

(1) Gradenju nove i rekonstrukciji postojeće građevine može se pristupiti
samo na temelju građevne dozvole.

Građenje bez građevne dozvole

Članak 28.

(1) Građevna dozvola nije potrebna za:

- radove na postojećoj građevini koji se prema ovom Zakonu ne smatraju
rekonstrukcijom;

- kabelske i zračne prihljučke na niskonaponsku mrežu i pt mrežu kao
i za vodove kojima se postojeća građevina priključuje na komunalne instalacije
(vodovod, kanalizacija, plinovod, parovod i dr.);

- građenje grobnice;

- ograđivanje parcele, osim s ulične strane;

- uređenje okučnice.

Posebni slučajevi građenja

Članak 29.

(1) U slučaju neposredne opasnosti od velikih prirodnih nepogoda ili
ratnih i drugih razaranja, tijekom tih događaja, odnosno neposredno nakon
njihovog prestanka, bez građevne dozvole mogu se graditi one građevine
koje služe sprečavanju djelovanja tih događaja, odnosno otklanjanju štetnih
posljedica.

(2) Građevina iz stavka 1. ovoga članka mora se ukloniti kada prestane
potreba njezinog korištenja. Ako je potrebno da ta građevina ostane kao
stalna, za nju se mora naknadno ishoditi građevna dozvola.

(3) U slučaju oštećenja građevine zbog djelovanja događaja iz stavka
1. ovoga članka, neovisno o stupnju oštećenja, građevina se može vratiti
u prvobitno stanje bez građevne dozvole, u skladu s građevnom dozvolom
na temelju koje je izgrađena. Tijelo graditeljštva dužno je u tu svrhu
organizirati stručnu pomoć i kontrolu radova.

Državna tijela nadležna za izdavanje građevne dozvole

Članak 30.

(1) Građevnu dozvolu izdaje tijelo graditeljstva one općine ili Grada
na čijem se području građevina gradi, ako ovim ili posebnim zakonom nije
određeno neko drugo tijelo.

(2) Ako se građevine gradi na području dvije ili više općina, građevnu
dozvolu izdaje tijelo graditeljstva kojemu je investitor podnio zahtjev
za izdavanje građevne dozvole, u suglasnosti s tijelima graditeljstva ostalih
općina na području kojih će se građevina graditi.

Članak 31.

(1) Iznimno od odredbe članka 30. stavka 1. ovoga Zakona, Ministarstvo
izdaje građevnu dozvolu za slijedeće građevine :

GRAĐEVINE PROMETA I VEZA

1. magistralnu cestu i autocestu (gornji i donji stroj) s pripadajućim
objektima (mostovi, vijadukti, tuneli, galerije, odvodnja i sl.);

2. željezničku prugu (gornji i donji stroj) s pripadajućim objektima
(mostovi, vijadukti, tuneli, pogonska mreža, signalni uredaji, odvodnja
i sl) osim kolodvora i pružnih postrojenja na kolodvorima i industrijskih
kolosijeka;

3. aerodrom, osim športskog i poljoprivrednog;

4. građevinu magistralnih i međunarodnih telefonsko-telegrafskih kapaciteta
i radio-difuzni objekt utvrđen međunarodnim planovima;

5. morsku luku.

ENERGETSKE GRAĐEVINE

6. elektranu instalirane snage preko 20 MW;

7. dalekovod 110 kV i više s trafo-stanicama i rasklopnim postrojenjima
na tom dalekovodu;

8. magistralni naftovod i plinovod, te naftovod i plinovod za međunarodni
transport;

VODOPRIVREDNE GRAĐEVINE

9. regionalni vodovod;

10. vodoprivrednu građevinu koja utječe na režim voda na području dviju
ili više općina;

INDUSTRIJSKE GRAĐEVINE

11. građevinu bazične kemijske industrije, građevnu reciklaže, proizvodnje
obojenih metala, nemetalnih minerala, crne metalurgije, koksa, cementa,
stakla i celuloze, rafineriju nafte; brodogradilište za gradnju metalnih
brodova i građevinu u čijem se tehnološkom procesu pojavljuje opasni otpad.

Zahtjev za građevnu dozvolu

Članak 32.

(1) Zahtjev za izdavanje građevne dozvole podnosi investitor.

(2) Zahtjevu za izdavanje građevne dozvole prilaže se:

1. dokaz o pravu vlasništva zemljišta, odnosno građevine;

2. tri primjerka glavnog projekta;

3. pisano izvješće o obavljenoj kontroli glavnog projekta prema članku
36. ovoga Zakona;

4. suglasnosti, potvrde ili mišljenja nadležnih tijela ili poduzeća
na glavni projekt, kada je to određeno posebnim zakonom;

5. drugi prilozi određeni posebnim zakonom.

(3) Zahtjevu za izdavanje građevne dozvole za građevinu ili njezin dio
kada se gradi do stupnja "gruba gradnja" nije potrebno priložiti
projekte uređenja unutar prostora pojedinih stambenih ili poslovnih jedinica
(pregradni zidovi, podovi, obrada zidova i dr.).

(4) Za privođenje konačnoj namjeni poslovnog prostora građevine ili
njezinog dijela iz stavka 3. ovoga članka potrebno je ishoditi posebnu
građevnu dozvolu.

Zahtjev za građevnu dozvolu za jednostavnu građevinu

Članak 33.

(1) Zahtjevu za izdavanje građevne dozvole za jednostavnu građevinu,
prilaže se:

1. dokaz o pravu vlasništva zemljišta, odnosno građevine;

2. crtež građevine s naznačenim mjerama;

3. izvadak iz katastarskog plana s ucrtanom situacijom građevine i ucrtanim
susjednim građevinama;

4. opis radova;

5. odgovarajući akti prema članku 35. ovoga Zakona;

6. drugi prilozi određeni posebnim zakonom.

(2) Jednostavna građevina, prema ovom Zakonu, je:

- gospodarski objekt površine do 20 m2 i visine sljemena do 4,0 m;

- pomoćni objekt (garaža, spremište, drvarnica, ograda i sl.) koji se
gradi na zemljištu koje sluti za redovnu upotrebu postojeće stambene ili
poslovne zgrade;

- montažni objekt do 12 m2 (kiosci i sl);.

- objekt protugradne obrane, objekt za sigurnost plovidbe (objekt signalizacije)
i objekt koji služi snabdijevanju i održavanju objekata za sigurnost plovidbe
(mol, pristanište, prilazni put, kućica za agregat, spremište za čamce
i dr.);

- vrtni paviljon;

- dječje igralište;

- nadstrešnica za sklanjanje ljudi u javnom prometu;

- reklamni pano

- cesta koja služi za eksploataciju šume, naftonosnog polja i druge
eksploatacije.

Dokaz vlasništva

Članak 34.

(1) Dokazom vlasništva zemljišta, odnosno građevine smatra se :

- izvadak iz zemljišne knjige ili akt nadležnog organa, na temelju kojeg
je investitor stekao pravo vlasništva,

- ugovor ili akt nadležnog organa, na temelju kojeg je investitor stekao
pravo građenja.

Usklađivanje glavnog projekta s posebnim zakonima

Članak 35.

(1) Tijelo graditeljstva dužno je na zahtjev investitora ili projektanta
priopćiti od kojih tijela i poduzeća je potrebno prema odredbama posebnih
zakona, pribaviti:

- uvjete u skladu s kojima mora bitl izrađen glavni projekt, odnosno
crtež građevine,

- odgovarajuće isprave (suglasnost, potvrda, mišljenje i sl.), o usklađenosti
glavnog projekta, odnosno crteža građevine s utvrđenim uvjetima.

(2) Glavni projekt, odnosno crtež građevine mora biti usklađen s odredbama
posebnih zakona, odnosno s pribavljenim uvjetima iz stavka 1. ovoga članka
prije podnošenja zahtjeva za građevnu dozvolu.

Kontrola projekata

Članak 36.

(1) Kontrola glavnog projekta, ovisno o vrsti građevine, mora se obaviti
glede:

1. mehanićke otpornosti i stabilnosti,

2. zaštite od buke i vibracija, 3. uštede energije i toplinske zaštite.

(2) Kontrolu glavnog projekta investitor može povjeriti samo ovlaštenom
revidentu iz članka 21. ovoga Zakona.

(3) Ovlašteni revident koji je obavio kontrolu projekta dužan je o tome
sastaviti pisano izvješće i ovjeriti dijelove projekta prema propisu iz
stavka 7. ovoga članka.

(4) U izvješću o obavljenoj kontroli ovlašteni revident može zahtijevati
od investitora da:

- prije početka izvođenja određenih radova, obavi kontrolu dijela izvedbenog
projekta koji se odnosi na te radove;

- obavi pregled izvedenih radova u određenoj fazi građenja.

(5) O obavljenoj kontroli, odnosno pregledu prema stavku 4. ovoga članka
ovlašteni revident dužan je sastaviti pisano izvješće.

(6) Ako je glavni projekt izraden u inozemstvu, ovlašteni revident mora
obaviti kontrolu kojom se utvrđuje da je izraden u skladu s ovim Zakonom
i hrvatskim normama.

(7) Sadržaj i način obavljanja kontrole projekta način ovjere projekta,
način nadoknade (pristojbe i troškovi) za obavljenu kontrolu, te za koje
građevine, odnosno radove je obvezna kontrola projekata propisat će ministar
posebnim propisom.

Postupak izdavanja građevne dozvole

Članak 37.

(1) Ako su ispunjeni uvjeti propisani ovim Zakonom, tijelo graditeljstva
dužno je izdati građevnu dozvolu u roku od 30 dana od dana primitka urednog
zahtjeva.

(2) Građevnom dozvolom utvrđuje se da je glavni projekt, odnosno crtež
građevine s opisom radova izrađen u skladu s utvrđenim i propisanim uvjetima
koje mora ispunjavati građevina na određenoj lokaciji te da su ispunjeni
uvjeti iz članka 32. stavka 2. ovoga Zakona.

(3) Glavni projekt, odnosno crtež građevine s opisom radova sastavni
je dio građevne dozvole, što na projektu, odnosno crtežu građevine mora
biti naznačeno i dvjereno potpisom djelatnika i pečatom tijela graditeljstva
koje je tu dozvolu izdalo.

(4) Kada tijelo graditeljstva utvrdi da nisu ispunjeni propisani uvjeti
za izdavanje građevne dozvole, pisano će odrediti investitoru rok za ispunjenje
tih uvjeta.

(5) Ukoliko investitor u određenom roku ne ispuni sve uvjete, tijelo
graditeljstva odbit će rješenjem zahtjev za izdavanje građevne dozvole.

Izdavanje građevne dozvole po dijelovima građevine

Članak 38.

(1) Građevna dozvola izdaje se za građenje cijele građevine.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, na zahtjev investitora
građevna dozvola može se izdati i po dijelovima građevine.

(3) Prije podnošenja zahtjeva za izdavanje građevne dozvole prema odredbi
stavka 2. ovoga članka, investitor je dužan ishoditi načelnu dozvolu za
cijelu građevinu.

Načelna dozvola

Članak 39.

(1) Načelnom dozvolom, po zahtjevu investitora, određuju se dijelovi
građevine za koje će se izdavati građevna dozvola.

(2) Na osnovu načelne dozvole može se započeti s pripremnim radovima,
ali se ne može započeti s izvođenjem radova na građevini.

(3) Zahtjevu za izdavanje načelne dozvole prilaže se:

1. tri primjerka izvatka iz idejnog projekta,

2. načelne suglasnosti nadležnih tijela ili poduzeća kada to, ovisno
o vrsti građevine, odredi tijelo graditeljstva,

3. popis dijelova građevine za koje će se izdavati građevne dozvole
i redoslijed podnošenja zahtjeva.

(4) Izvadak iz idejnog projekta iz stavka 3. točke 1. ovoga članka,
sadrži:

- nacrte osnovnih tehničkih rješenja građevine s objektima infrastrukture,

- uvjete uređenja prostora,

- situaciju građevine ucrtane u geodetsku podlogu odgovarajućeg mjerila,

- shemu tehnološkog procesa s naznakom opreme i njezinim svojstvima,

- način napajanja građevine energijom i potrebne količine energije i
dr.

(5) Izvadak iz idejnog projekta sastavni je dio načelne dozvole što
na njemu mora biti naznačeno i ovjereno potpisom djelatnika i pečatom tijela
graditeljstva.

(6) Na postupak izdavanja načelne dozvole odgovarajuće se primjenjuju
odredbe ovoga Zakona koje se odnose na postupak izdavanja građevne dozvole.

Građevna dozvola za pripremne radove

Članak 40.

(1) Pripremni radovi za potrebe gradilišta izvode se na temelju građevne
ili načelne dozvole za građevinu.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, građevna dozvola potrebna
je za privremene građevine i pripremne radove koji mogu biti opasni po
život i zdravlje ljudi, promet, okoliš, kao za:

- asfaltnu bazu, separaciju agregata, tvornicu betona i sl. koja će
se koristiti za građenje više građevina kroz duže vremensko razdoblje,

- dalekovod i transformatorsku stanicu koju je potrebno graditi radi
napajanja gradilišta električnom energijom,

- složenije radove koji mogu utjecati na život i zdravlje ljudi ili
na stabilnost građevine;

- privremene građevine za potrebe sajmova i javnih manifestacija.

(3) Građevnom dozvolom iz stavka 2. ovoga članka mora se odrediti rok
u kome se privremena građevina mora ukloniti.

Izmjena i dopuna građevne dozvole

Članak 41.

(1) Investitor je dužan ishoditi izmjenu ili dopunu građevne dozvole
ukoliko tijekom građenja namjerava na građevini izvršiti izmjene ili dopune
kojima se može utjecati na bilo koje tehničko svojstvo građevine prema
poglavlju II. ovoga Zakona ili te izmjene nisu u skladu s uvjetima iz članka
35. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Ako se u tijeku građenja promijeni investitor novi investitor dužan
je od tijela graditeljstva zatražiti izmjenu građevne dozvole u svezi s
promjenom imena investitora.

Prestanak važenja građevne dozvole

Članak 42.

(1) Građevna dozvola prestaje važiti ako se s radovima na građevini
za koju je građevna dozvola izdana ne započne u roku od dvije godine od
dana pravomoćnosti građevne dozvole.

(2) Važenje građevne dozvole može se, po zahtjevu investitora, produžiti
za još dvije godine ako se nisu promijenili uvjeti iz članka 35. stavka
1. ovoga Zakona ili ako se nisu promijenila tehnička svojstva prema poglavlju
II. ovoga Zakona, u skladu s kojima je izdana građevna dozvola.

VII: GRADILIŠTE

Uređenje gradilišta

Članak 43.

(1) Gradilište mora biti ograđeno radi sprečavanja nekontroliranog pristupa
ljudi na gradilište.

(2) Na gradilištu koje se proteže na velikim prostranstvima (željezničke
pruge, ceste, dalekovodi i sl.) dijelovi gradilišta koji se ne mogu ograditi
moraju biti zaštićeni određenim prometnim znakovima ili označeni na drugi
način.

(3) Uz javno-prometne površine zabranjeno je ograđivati gradilište bodljikavom
žicom ili na drugi način koji bi mogao ugrožavati prolaznike. Na određenim
gradskim područjima može se odrediti poseban vanjski izgled ograde.

(4) Pripremni radovi za građenje mogu se izvoditi na zemljištu koje
nije vlasništvo investitora samo ako je investitor prethodno ishodio suglasnost
vlasnlka tog zemljišta.

(5) Investitor ili izvoditelj dužni su, za privremeno zauzimanje susjednog,
odnosno obližnjeg zemljišta za potrebe gradilišta, postupati prema odredbama
posebnih zakona.

(6) Za privremeno zauzimanje javno-prometnih površina za potrebe gradilišta
investitor ili izvoditelj dužan je ishoditi odobrenje nadležnog tijela
općine ili Grada, odnosno poduzeća određenog posebnim zakonom.

(7) Izgrađene privremene građevine i postavljena oprema gradilišta moraju
biti stabilni i odgovarati propisanim uvjetima zaštite od požara i eksplozije,
zaštite na radu i svim drugim mjerama zaštite radi sprečavanja ugrožavanja
života i zdravlja ljudi.

(8) Sve privremene građevine izgradene u okviru pripremnih radova, oprema
gradilišta, neutrošeni građevinski i drugi materijal, otpad i sl. moraju
biti uklonjeni a zemljište na području gradilišta kao i na prilazu gradilištu
dovedeno u uredno stanje u roku od mjesec dana nakon izdavanja uporabne
dozvole.

Dokumentaaja na gradilištu

Članak 44.

(1) Izvoditelj na gradilištu mora imati:

1. rješenje o upisu u registar djelatnosti;

2. akt o postavljenju voditelja građenja, odnosno pojedinih radova;

3. građevnu dozvolu;

4. projekte na osnovi kojih je izdana građevna dozvola;

5. izvedbenie projekte sa svim izmjenama i dopunama;

6. građevinski dnevnik;

7. dokumentaciju o ispitivanju ugrađenog materijala, proizvoda i opreme
prema progx'amu ispitivanja iz projeke. elaborat o iskolčenju građevine
ovjeren od ovlaštene osobe.

(2) Uvjete, način i obrazac vodenja građevinskog dnevnika na gradilištu
propisat će ministar posebnim propisom.

VIII. UPORABNA DOZVOLA

Članak 45.

(1) Izgrađena građevina smije se početi koristiti odnosno staviti u
pogon nakon što tijelo graditeljstva izda dozvolu za njezinu uporabu (u
daljnjem tekstu: "uporabna dozvola").

(2) Uporabna dozvola za izgrađenu građevinu izdaje se nakon izvršenog
tehničkog pregleda.

Zahtjev za izdavanje uporabne dozvole

Članak 46.

(1) Zahtjev za izdavanje uporabne dozvole investitor podnosi tijelu
graditeljstva koje je izdalo građevnu dozvolu za građenje građevine.

(2) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati broj i datum građevne
dozvole, naziv i vrstu građevine te mjesto gradenja:

Tehnički pregled

Članak 47.

(1) Tijelo graditeljstva dužno je u roku 30 dana od dana primitka urednog
zahtjeva obaviti tehnički pregled građevine.

(2) O mjestu, danu i satu obavljanja tehničkog pregleda tijelo graditeljstva
dužno je obavijestiti investitora.

(3) Tehnički pregled obavlja komisIja koju osniva tijelo graditeljstva
iz članka 46. stavka 1. ovoga Zakona.

(4) Tijelo graditeljstva imenuje predsjednika komisije i određuje tijela
i poduzeća koja upućuju svog predstavnika kao člana komisije.

(5) Članovi komisije su stručni djelatnici tijela graditeljstva i predstavnici
onih tijela i poduzeća koji su izdali odgovarajuće isprave prema članku
35. stavku 1. ovoga Zakona.

(6) Tehničkim pregledom utvrđuje se da li je građevina izgrađena u skladu
s građevnom dozvolom.

(7) Za građevine iz članka 33. stavak 2. ovoga Zakona, tehnički pregled
obavlja samo stručni djelatnik tijela graditeljstva.

(8) O izvršenom tehničkom pregledu sastavlja se zapisnik u koji se unosi
i mišljenje članova komisije o tome da li se izgradena građevina može koristiti
ili se moraju prethodno otkloniti utvrđeni nedostaci ili se ne može izdati
uporabna dozvola, ·

(9) Predsjednik komisije za tehnički pregled, odnosno stručni djelatnik,
koji je obavio tehnički pregled, dužan je nakon obavljenog tehničkog pregleda
zapisnik iz stavka 8. ovoga članka dostaviti tijelu graditeljstva.

Dužnost investitora u postupku

Članak 48.

(1) Investitor je dužan, najkasnije na dan tehničkog pregleda, komisiji
za tehnički pregled dati na uvid:

- dokumentaciju iz članka 44. ovoga Zakona

- situacioni nacrt građevine kao dio geodetskog elaborata ovjerenog
po tijelu za katastar i geodetske poslove

- dokaze o postignutoj kvaliteti radova

- izvješća ovlašteriih revidenata o obavljenoj kontroli prema članku
36. stavku 5. ovoga Zakona

- završno izvješće nadzornog inženjera o izvedbi građevine.

Postupak izdavanja uporabne dozvole

Članak 49.

(1) Zahtjev za izdavanje uporabne dozvole odbit će se:

- ako je građevina izgrađena bez građevne dozvole;

- ako su tijekom gradenja izvršene izmjene i dopune na građevini za
koje je bilo potrebno ishoditi izmjenu ili dopunu građevne dozvole;

- ako se u ostavljenom roku nisu otklonili nedostaci koji bitno utječu
na pouzdanost i sigurnost građevine.

(2) Ako su tehničkim pregledom utvrđeni nedostaci koje je potrebno otkloniti,
a ti nedostaci ne utječu na tehnička svojstva bitna za građevinu prema
poglavlju II. ovoga Zakona, može se izdati uporabna dozvola i odrediti
rok u kojem se moraju uočeni nedostaci otkloniti.

(3) Ako se u roku iz stavka 2. ovoga članka ne otklone utvrđeni nedostaci,
tijelo graditeljstva ukinut će uporabnu dozvolu.

(4) Ako postoji potreba ispitivanja tehničkih svojstava građevine putem
probnog rada, investitor je obvezan početak probnog rada prijaviti nadležnim
tijelima koja su izdala isprave iz članka 35. stavka 1. ovoga Zakona.

Uporabna dozvola za dio građevine

Članak 50.

(1) Uporabna dozvola može se na zahtjev investitora izdati i za dio
građevine prije dovršetka građenja cijele građevine :

- kada je to potrebno radi nastavka i dovršenja gradnje (npr: korištenja
mosta za pristup gradilištu, trafostanice i dalekovoda za snabdijevanje
energijom i dr.);

- kada se odredeni dio građevine može privesti svojoj namjeni prije
dovršenja cijele građevine.

Troškovi postupka

Članak 51.

(1) Ako se tehnički pregled obavlja izvan mjesta u kojem se nalazi sjedište
tijela graditeljstva, investitor je dužan naknaditi tom tijelu putne troškove
i dnevnice članova komisije.

(2) Ako je za člana komisije imenovan predstavnik stručnog tijela ili
poduzeća koje nije izdalo ispravu o usklađenosti projekta s utvrđenim uvjetima,
investitor je dužan tijelu graditeljstva nadoknaditi troškove prema posebnom
propisu koji se odnosi na vještake.

IX. KORIŠTENJE I ODRŽAVANJE GRAĐEVINE

Članak 52.

(1) Građevina se može koristiti samo na način sukladan njezinoj namjeni:

(2) Vlasnik građevine dužan je održavati građevinu na način da se u
predviđenom vremenu njezinog trajanja očuvaju tehnička svojstva bitna za
građevinu iz poglavlja II. ovoga Zakona.

(3) Za građevnu, konstrukciju ili opremu čija pouzdanost ovisi o redovnom
održavanju, tehničke propise kojima se propisuje način održavanja donosi
ministar.

X. UKLANJANJE GRAĐEVINE

Članak 53.

(1) Vlasnik smije ukloniti građevinu samo kada tijelo graditeljstva
općine ili Grada izda dozvolu za uklanjanje.

(2) Zahtjevu za uklanjanje građevine prilaže se:

- dokaz o pravu vlasništva građevine,

- projekt uklanjanja građevine,

- suglasnosti nadležnih tijela ako se tim uklanjanjem može ugroziti
javni interes (npr. zaštita spomenika kulture, zaštita komunalnih i drugih
instalacija i dr.).

(3) Projekt uklanjanja građevine sadrži:

- nacrte,

- tehnički opis uklanjanja građevine i

- proračune stabilnosti konstrukcije ili njenih djelovanja tijekom uklanjanja,
odnosno demontaže.

(4) Projekt uklanjanja građevine iz članka 17. stavka 6. i članka 33.
stavka 2. ovoga Zakona sadrži samo tehnički opis uklanjanja građevine.

(5) Odredbe ovog članka odgovarajuće se primjenju u na uklanjanje građevine
po rješenju građevinskog inspetora prema članku 58. ovoga Zakona.

XI. NADZOR

Članak 54.

(1) Nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona provodi Ministarstvo i građevinska inspekcija.

Inspekcijski nadzor

Članak 55.

(1) U provodenju nadzora građevinski inspektor ima pravo i dužnost sudionicima
u građenju narediti otklanjanje nepravilnosti, obustavu građenja, uklanjanje
građevine i izricati upravne mjere.

Otklanjanje nepravilnosti

Članak 56.

(1) U provođenju nadzora građevinski inspektor ima pravo i dužnost sudionicima
u građenju narediti da u primjerenom roku otklone nepravilnosti koje utvrdi.

(2) U provođenju nadzora građevinski inspektor ima pravo i dužnost narediti
vlasniku postojeće građevine da otkloni nedostatke na građevini koji su
nastali ili su uočeni tijekom njezinog korištenja, ako utvrdi da ti nedostaci
mogu ugroziti stabilnost građevine ili susjednih građevina, život i zdravlje
ljudi.

Obustava građenja

Članak 57.

(1) Građevinski inspektor ima pravo i dužnost narediti da se obustavi
daljnje građenje, odnosno izvođenje pojedinih radova:

- ako se građevina gradi protivno građevnoj dozvoli, te odrediti primjereni
rok za usklađivanje izvedenog stanja s odobrenim projektom ili crtežom
građevine, odnosno ishođenje izmjene ili dopune građevne dozvole;

- ako istekom roka iz članlsa 56. stavak 1. ovoga Zakona nisu otklonjene
utvrđene nepravilnosti;

- ako utvrdi nedostatke i nepravilnosti u projektu ili izvođenju radova
koji mogu ugroziti tehnička svojstva bitna za građevinu propisana poglavljem
II. ovoga Zakona;

- ako utvrdi da se radovi izvode na način da se ugrožava pouzdanost
susjednih građevina, stabilnost tla na okolnom zemljištu, prometne površine,
komunalne i druge instalacije i dr. te narediti hitne mjere zaštite, ako
je to potrebno.

Uklanjanje građevine

Članak 58.

(1) Građevinski inspektor ima pravo i dužnost narediti da se građevina
ili njezin dio ukloni:

- ako se gradi ili je izgrađena bez građevne dozvole;

- ako se gradi protivno građevnoj dozvoli, a u određenom roku se nije
uskladilo izvedeno stanje s odobrenim projektom ili crtežom građeitne,
odnosno nije ishodila izmjena ili dopuna građevne dozvole (članak 57. stavak
1. alineja 1.);

- ako tijekom građenja utvrdi neotklonjive nedostatke zbog kojih je
ugrožena stabilnost građevine ili stabilnost okolnih građevina ili su na
drugi način ugroženi životi ljudi ili okoliš. Građevinski inspektor naredit
će, kada je to potrebno, i hitne mjere osiguranja do izvršenja naloga;

- narediti vlasniku građevine da ukloni građevinu ili njezin dio ako
utvrdi da je uslijed dotrajalosti ili većih oštećenja neposredno ugrožena
stabilnost građevine ili njezinog dijela, te ona predstavlja opasnost za
susjedne građevine i život Ijudi, a ta se opasnost ne može na drugi način
otkloniti. Građevinski inspektor ujedno naređuje i hitne mjere osiguranja
do izvršenja naloga (npr: podupiranje konstrukcije, sklanjanje ljudi i
sl.).

(2) Ako se u skladu s člankom 43. stavkom 8. ovoga Zakona ne uklone
privremene građevine izgrađene na gradilištu u okviru pripremnih radova
(baraka, nadstrešnica, instalacije, skladište, zajednička nastamba i dr.
građevine i uređaji), građevinski inspektor naredit će uklanjanje tih građevina.

(3) Ako je građevina iz stavka 1. alineje 4. ovoga članka spomenik kulture
ili se nalazi u zaštićenom području, rješenje o uklanjanju ne može se izvršiti
bez suglasnosti tijela nadležnog za zaštitu spomenika kulture.

Upravne mjere

Članak 59.

(1) Ako se u slučajevima iz članka 56., 57. i 58..ovoga Zakona ne postupi
po rješenju građevinskog inspektora, investitor će se na izvršenje prisiliti
upravnom mjerom u visini desetorostrukog prosječnog osobnog dohotka u Republici
Hrvatskoj u proteklom tromjesečju. Svaka kasnija upravna mjera izriče se
u istom iznosu.

(2) Ukoliko investitor i nakon tri izrečene upravne mjere iz stavka
1. ovoga članka ne izvrši rješenje doneseno na temelju članka 57. i 58.
ovoga Zakona građevinski inspektor naredit će uklanjanje građevine ili
njezinog dijela.

(3) Ako u slučajevima iz članka 58. ovoga Zakona investitor ne postupi
po rješenju građevinskog inspektora o uklanjanju građevine ili njezinog
dijela, rješenje će se izvršiti putem druge osobe. Troškovi uklanjanja
namirit će se pljenidbom opreme i građevinskog materijala koje se zateče
na gradilištu i njihovom prodajom na:javnoj dražbi.

(4) Ukoliko se utvrdi da sredstva iz stavka 3. ovoga članka nisu dostatna
za namirenje troškova uklanjanja, naplata radi namirenja nenaplaćenih troškova
izvršit će se sudskim putem.

(5) Upravnu mjeru iz stavka 1. ovoga članka izvršavaju tijela nadležna
za izvršenje novčanih kazni izrečenih za prekršaje. Ovaj iznos naplačuje
se u korist općine ili Grada na čijem području se gradi.

Inspekcijsko rješenje

Članak 60.

(1) Rješenjem o obustavi građenja investitor se ujedno upozorava da
će se narediti uklanjanje građevine ili njenog dijela koji se izgradi za
vrijeme dok je na snazi obustava daljnjeg građenja.

(2) Mjere iz članka 56., 57. i 58. ovoga Zakona građevinski inspektor
naređuje pismenim ili usmenim rješenjem.

(3) Kada je doneseno usmeno rješenje, pismeni otpravak mora se otpremiti
stranci u roku od osam dana od dana kada je priopćeno.

(4) Obveza izvršenja usmenog rješenja počinje teći od trenutka kada
je rješenje priopćeno stranci.

(5) Žalba izjavljena protiv rješenja građevinskog inspektora ne odgada
izvršenje rješenja.

Upravni nadzor

Članak 61:

(1) Ako se u provodenju nadzora utvrdi da su građevnom dozvolom koja
je konačna u upravnom poštupka povrijeđene odredbe ovoga Zakona, Ministarstvo
će takvu dozvolu poništiti po pravu nadzora.

(2) Ako se u provođenju nadzora utvrdi da su uporabnom dozvolom koja
je konačna u upravnom postupku povrijeđene odredbe ovoga Zakona, Ministarstvo
će takvu dozvolu po pravu nadzora ukinuti.

(3) Rješenje o poništenju, odnosno ukidanju može se donijeti u roku
godine dana od dana konačnosti građevne odnosno uporabne dozvole.

XII. KAZNENE ODREDBE

Članak 62.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit
će se za prekršaj pravna osoba u svojstvu investitora ako:

1. projektiranje, građenje ili provođenje stručnog nadzora povjeri osobi
koja nije registrirana za obavljanje tih djelatnosti (članak 17. stavak
2.);

2. ne osigura stručni nadzor nad građenjem (članak 17. stavka 3. i 6.);

3. ne prijavi počgtak gradenja u propisanom roku (članak 17. stavak
8.);

4. u slučaju prekida radova ne osigura građevnu koju gradi i okoliš
(olanak 17. stavak 9.);

5. ne prijavi promjenu investitora u propisanom roku (članak 17. stavak
10.);

6. pristupi građenju bez građevne dozvole (članak 27.);

7. kontrolu projekta povjeri osobi koja nema ovlaštenje ministra (članak
36. stavak 2.);

8. gradi protivno građevnoj dozvoli a nije ishodio izmjenu ili dopunu
građevne dozvole (člank 41);

9. za potrebe gradilišta zauzme susjedno, odnosno obližnje zemljište
bez valjanog pravnog osnova (članak 43. stavak 5.);

10. zauzme za potrebe gradilišta javno-prometnu površinu bez odobrenja
nadležnog tijela (članak 43. stavak 5.)·

11. po završetku gradenja ne raščisti i uredi gradilište i neposredni
okoliš (članak 43. stavak 8.);

12. koristi građevinu ili njezin dio bez uporabne dozvole (članak 45.);

13. u određenom roku ne otkloni nedostatke utvrđene tehničkim pregledom
(članak 49. stavak 2.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
kod investitora novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 hrvatskih dinara.

(3) Novčanom kaznom od 5.000 do 25.000 hrvatskih dinara kaznit će se
fizička osoba u svojstvu investitora građevine iz članka 17. stavka 6.
ovoga Zakona:

1. za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka;

2. ako provodi nadzor, projektira ili izvodi pojedine radove a ne ispunjava
za to propisane uvjete (članak 17. stavak 5:).

Članak 63.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit
će se za prekršaj pravna osoba koja gradi za račun nepoznatog kupca ako
stručni nadzor ne povjeri drugoj pravnoj osobi registriranoj za obavljanje
stručnog nadzora (članak 17. stavak 4.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 15.000 hrvatskih dinara.

Članak 64

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit
će se za prekršaj pravna osoba koja provodi stručni nadzor nad građenjem
ako:

1. nije registrirana za obavljanje poslova stručnog nadzora (članak
20. stavak 1.);

2. imenuje nadzornog inženjera koji ne ispunjava uvjete prema odredbama
ovoga Zakona (članak 20. stavak 3.);

3. ne poduzme mjere da se radovi obavljaju u skladu s građevnom dozvolom,
odnosno s projektom (članak 20. stavak 5. alineja 1.);

4. ne poduzme mjere da tehnička svojstva građevine ispune uvjete iz
poglavlja II. ovoga Zakona (članak 20. stavak 5. alineja 1.);

5. ne poduzme mjere da kvaliteta radova, ugrađenih proizvoda i opreme
bude u skladu sa zahtjevima projekta i da bude dokazana odgovarajućim ispitivanjima
i dokumentima (članak 20. stavak 5. alineja 2.);

(2) Za prekršaj iz stavka 1. točka 1. i 2. ovoga članka kaznit će se
i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do
15.000 hrvatskih dinara.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i nadzorni inženjer
novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 25.000 hrvatskih dinara.

Članak 65.

(I) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit
će se za prekršaj pravna osoba kao vlasnik građevine ako:

1. koristi građevinu suprotno njezinoj namjeni (članak 52. stavak 1.);

2. ne održava građevinu, njezinu konstrukciju ili opremu (članak 52.
stavak 2.);

3. pristupi uklanjanju ili ukloni građevinu ili njezin dio bez dozvole
tijela graditeljstva (članak 53. stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka I. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osobs
vlasnika građevine novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 hrvatskih dinara.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i vlasnik kao
fizička osoba novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 25.000 hrvatskih dinara.

Članak 66.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit
će se za prekršaj pravna osoba koja projektira ako:

1. nije registrirana za projektiranje (članak 18. stavak 1.);

2. se tijekom građenja utvrdi da nije u propisanoj mjeri ostvareno neko
od tehničkih svojstava građevine iz poglavlja II. ovoga Zakona zbog nedostatka
u projektu ili zbog neusklađenosti pojedinih projekata (članak 15. stavak
3., 5. i 7.);

3. imenuje projektanta, projektanta voditelja ili koordinatora projekta
koji ne ispunjava propisane uvjete (članak 18. stavak 8.);

4. nije izvedbeni projekt izrađen u skladu s glavnim projektom (članak
24.);

5. ne označi i uveže projekt i njegove dijelove (članak 25.);

(2) Za prekršaj iz stavka 1. točke 1., 3. i 5. ovoga članka kaznit će
se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 5.000
do 15.000 hrvatskih dinara.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. točke 2. ovoga članka kaznit će se projektant,
projektant voditelj i projektant koordinator novčanom kaznom u iznosu od
5.000 do 25.000 hrvatskih dinara.

(4) Za prekršaj iz stavka 1. točke 4. ovoga članka kaznit će se projektant
novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 25.000 hrvatskih dinara.

Članak 67.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit
će se za prekršaj izvoditelj kao pravna osoba ako:

1. ne gradi u skladu s tehničkim propisima i hrvatskim normama s obveznom
primjenom (članak 13.);

2. nije registriran za obavljanje djelatnosti (članak 19 stavak I.);

3. ne gradi u skladu s građevnom dozvolom (članak 19. stavak 3. alineja
1.);

4. radove ne izvodi tako da tehnička svojstva građevine odgovaraju zahtjevima
iz poglavlja II. ovoga Zakona (članak 19. stavak 3. alineja 2.);

5. ne ugraduje proizvode i opremu u skladu s odredbama poglavlja III.
ovoga Zakona (članak 19. stavak 3. alineja 3.);

6. ne dokaže kvalitetu radova i ugrađenih proizvoda i opreme prema odredbama
ovoga Zakona i zahtjevizna iz projekta (članak 19. stavak 3. alineja 4.);

7. tijekom građenja ne poduzme mjere radi sprečavanja ugrožavanja pouzdanosti
okolnih građevina, komunalnih i drugih instalacija i stabilnosti okolnog
zemljišta (članak 4. stavak 3. alineja 5.);

8. imenuje voditelja građenja ili voditelja pojedinih radova koji ne
ispunjava propisane uvjete (članak 19. stavak 4.);

9. pristupi građenju bez građevne dozvole (članak 27.);

10. ne ogradi gradilište u skladu s odredbomi članka 43. stavak 1.,
2. i 3. ovoga Zakona;

11. koristi susjedno, odnosno obližnje zemljište bez valjanog pravnog
osnova (članak 43. stavak 5.);

12. koristi javno-prometnu površinu za potrebe gradilišta bez odobrenja
nadležnog tijela ili poduzeća (članak 43. stavak 6.);

13. ne raščisti i uredi gradilište i neposredni okoliš po završetku
građenja (članak 43. stavak 8.);

14. na gradilištu nema propisanu dokumentaciju (članak 44. stavak 1.);

15. ne vodi građevinski dnevnik u skladu s posebnim propisom (članak
44. stavak 2.):

(2) Za prekršaj iz stavka 1. točke 2., 8. i 13. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 5.000 do 15.000
hrvatskih dinara.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. točke 1., 3. do 7., 9. do 12.,14. i 15.
ovoga članka kaznit će se i voditelj građenja odnosno pojedinih radova
novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 25000 hrvatskih dinara.

Članak 68.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 25.000 hrvatskih dinara i zaštitnom
mjerom oduzimanja oviaštenja za kontrolu projekta kaznit će se za prekršaj
ovlašteni revident ako:

1. prilikom kontrole projekta propusti uočiti nedostatke koji mogu znatnije
utjecati na tehnička svojstva građevine utvrđena poglavljem II. ovoga Zakona;

2. ako obavi kontrolu projekta kojeg je u cijelosti ili pojedini dio
izradila pravna osoba kod kojeg je zaposlen (članak 21. stavak 4.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i pravna osoba
kod koje je ovlašteni revident zaposlen novčanom kaznom u iznosu od 50.000
do 200.000 hrvatskih dinara.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi kod koje je ovlašteni revident zaposlen u novčanom iznosu
od 5.000 do 15.000 hrvatskih dinara.

XIII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 69.

(1) Upravni postupak pokrenut po članku 28., 32., 33., 43., 85., 96.,
101., 104., 105.,106. i 110. Zakona o izgradnji objekata ("Narodne
novine" br. 52/81., 12/82., 47/86., 54/86, proćišćeni tekst, 18/87.,
42/88., 29/89., 33/89. i 34/91). do stupanja na snagu ovoga Zakona nastavit
će se po odredbama toga zakona.

Članak 70.

(1) Propise iz članka 21. stavak 3., članka 22. stavak 3., članka 36.
stavak 7. i članka 44. stavak 2. donijet će ministar najkasnije u roku
šest mjeseei od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Do donošenja propisa iz stavka 1. ovoga članka ostaju na snazi

- Pravilnik o vođenju građevinskog dnevnika ("Narodne novine",
br. 43/78.);

- Pravilnik o programu i načinu polaganja stručnih ispita za obavljanje
poslova u izgradnji objekata ("Narodne novine", br. 23/89.).

- Pravilnik o određivanju objekata za koje se obavlja kontrola tehničke
dokumentacije ("Narodne novine", br. 36/83.).

Članak 71.

1) Fizičke osobe koje obavljaju djelatnost projektiranja po dosadašnjim
propisima, mogu nastaviti obavljati tu djelatnost ako u roku od tri mjeseca
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona registriraju obavljanje te djelatnosti
kao pravna osoba.

Članak 72.

(1) Do okončanja postupka pretvorbe i ustanovljavanja vlasništva fizičkih
i pravnih osoba na nekretninama, dokazom vlasništva smatra se i akt nadležnog
organa na temelju kojeg je investitor stekao pravo korištenja zemljišta,
odnosno pravo raspolaganja objektom.

Članak 73.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o izgradnji
objekata ("Narodne novine", br. 52/81., 12/82., 47/86., 54/86.
- pročišćeni tekst, 18/87, 42/88., 29/89., 33/89.i 34/91.), dok će se odredbe
članka 34., 35. i 37. toga zakona primjenjivati do donošenja propisa iz
članka 70. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 74.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 360-01/92-01/03

Zagreb, 5. studenoga 1992.

ZASTUPNIČK1 DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 77/1992-2019