### NN 7/2024 (17.1.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-4368/2023 od 29. studenoga 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

138

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju su podnijeli Krešimir Hanich iz Pojatna i Zlatko Videc iz Zagreba, koje zastupa Barbara Banely, odvjetnica u Zagrebu, na sjednici održanoj 29. studenoga 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski građanski sud u Zagrebu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Pn-153/2023 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.):

– Krešimiru Hanichu iz Pojatna, Zaprešić, Matije Gupca 2a, u iznosu od 5.610,00 eura i

– Zlatku Videcu iz Zagreba, Ante Topića Mimare 6, u iznosu od 5.610,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Ustavnu tužbu podnijeli su 16. veljače 2023. Krešimir Hanich iz Pojatna i Zlatko Videc iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositelji), koje zastupa Barbara Banely, odvjetnica u Zagrebu.

2. Podnositelji smatraju da im je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem Pn-153/23 (ranije: Pn-2443/16, Pn-54/14, Pn-3125/87) povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2.1. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) Ustavnom sudu dostavljen je spis prvostupanjskog suda broj: Pn-153/2023.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Drugopodnositelj je 10. studenoga 1987. zajedno s još četiri tužitelja pokrenuo parnični postupak radi naknade štete pred prvostupanjskim sudom.

Do 5. studenoga 1997. održano je jedno ročište.

Rješenjima suda od 17. ožujka 1999. i 8. studenoga 1999. pozvani su drugopodnositelj i ostalih tužitelji da specificiraju tužbeni zahtjev u kunama.

Ročište je održano 13. studenoga 2000.

Odgovor na tužbu drugotuženik je dostavio 6. studenoga 2000.

Podneskom od 15. prosinca 2000. drugopodnositelji i ostali tužitelji povukli su tužbu protiv države SFRJ.

Ročišta su održana 3. svibnja 2001. i 4. srpnja 2001.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 5. srpnja 2001. tuženik je pozvan radi davanja očitovanja.

Podneskom od 23. srpnja 2001. tuženik je dostavio očitovanje.

Na ročištu održanom 1. listopada 2001. proveden je dokaz saslušanjem prvotužitelja.

Podnescima od 25. ožujka 2004. i 9. rujna 2004. drugopodnositelj i ostali tužitelji zatražili su zakazivanje ročišta.

Ročište je održano 25. studenoga 2004.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 1. travnja 2005. pozvan je drugotuženik radi dostavljanja procjene vještaka.

Podneskom od 22. travnja 2005. dostavljeno je rješenje o nasljeđivanju.

Podneskom od 9. lipnja 2005. prvotužena se očitovala na dosadašnji tijek postupka.

Sljedeće ročište održano je 16. lipnja 2005.

Rješenjem od 7. listopada 2005. prvostupanjski sud pozvao je drugotuženika da se očituje.

Ročišta su održana 6. travnja 2006. i 24. svibnja 2006.

Podneskom od 20. lipnja 2006. drugopodnositelj i ostali tužitelji predložili su provođenje financijskog vještačenja.

Podneskom od 11. lipnja 2006. drugopodnositelj i ostali tužitelji požurili su sud na postupanje.

Ročišta su održana 12. prosinca 2006. i 18. siječnja 2007.

Podneskom od 6. veljače 2007. drugopodnositelji i ostali tužitelji očitovali su se na dosadašnji tijek postupka.

Na ročištu održanom 18. listopada 2007. odbijen je prijedlog drugopodnositelja i ostalih tužitelja za provođenje financijskog vještačenja. Prvostupanjskim rješenjem određeno je provođenje građevinskog vještačenja.

Dopisima od 23. siječnja 2008. i 26. ožujka 2008. vještaci su pozvani radi preuzimanja spisa.

Dopisima od 22. rujna 2008. i 13. studenoga 2008. pozvani su vještaci radi dostave pisanog nalaza i mišljenja i vraćanja spisa.

Nalaz i mišljenje vještaka zaprimljen je 9. prosinca 2008.

Podneskom od 2. veljače 2008. drugotuženik je dostavio očitovanje.

Na ročištu održanom 17. veljače 2009. doneseno je rješenje o prekidu postupka (radi preuzimanja postupka od strane nasljednika iza pok. prvotužitelja).

Podnescima od 24. prosinca 2012. i 11. lipnja 2013. prvotuženik je predložio nastavak postupka na način da se pozove prvopodnositelj radi preuzimanja postupka iza pok. prvotužitelja.

Rješenjem od 20. studenoga 2013. nastavljen je postupak i pozvan je prvopodnositelj na preuzimanje postupka.

Ročište je održano 10. ožujka 2014.

Na ročištu održanom 20. svibnja 2014. proveden je dokaz saslušanjem podnositelja i zaključena je glavna rasprava.

Prvostupanjska presuda objavljena je na ročištu 4. srpnja 2014.

Protiv prvostupanjske presude podnositelji su 17. srpnja 2014. podnijeli žalbu.

Presudom Županijskog suda u Zagrebu broj: Gžn-2171/14-2 od 17. ožujka 2015. odbijena je žalba i potvrđena je prvostupanjska presuda.

Protiv drugostupanjske presude podnositelji su podnijeli 5. svibnja 2015. reviziju.

Rješenjem Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Rev-x-852/15-3 od 26. siječnja 2016. ukinute su presude prvostupanjskog i drugostupanjskog suda i predmet je vraćen na ponovni postupak.

Ročište zakazano za 17. siječnja 2017. odgođeno je.

Sljedeće ročište održano je 7. travnja 2017.

Podneskom od 31. svibnja 2017. podnositelji su se očitovali na dosadašnji tijek postupka.

Rješenjima od 23. lipnja 2017. i 13. rujna 2017. pozvani su vještaci radi davanja očitovanja na prigovore tuženika.

Vještak je 16. siječnja 2018. dostavio očitovanje na prigovore tuženika.

Podneskom od 2. veljače 2018. drugotuženik je dostavio očitovanje.

Na ročištu održanom 12. travnja 2018. doneseno je rješenje o provođenju dopunskog građevinskog vještačenja.

Podneskom od 9. svibnja 2018. vještak je obavijestio sud o nemogućnosti prihvaćanja daljnjeg vještačenja.

Rješenjem od 4. srpnja 2018. imenovan je novi vještak.

Nalaz i mišljenje vještaka sud je zaprimio 27. studenoga 2018.

Rješenjem od 29. studenoga 2018. pozvane su stranke radi davanja očitovanja na nalaz i mišljenje vještaka.

Podneskom od 24. prosinca 2018. drugotuženik je dostavio očitovanje.

Podneskom od 31. siječnja 2018. podnositelji su se očitovali na nalaz i mišljenje vještaka.

Ročište je održano 4. ožujka 2019.

Podneskom od 30. ožujka 2019. vještak se očitovao na prigovore drugotuženika dane u očitovanju.

Na ročištu održanom 1. travnja 2019. zaključena je glavna rasprava.

Prvostupanjskom presudom od 15. travnja 2019. djelomično je usvojen tužbeni zahtjev.

Protiv prvostupanjske presude drugotuženik je 6. svibnja 2019. podnio žalbu, a podnositelji 7. svibnja 2019.

Odgovor na žalbu drugotuženik je dostavio 31. svibnja 2019.

Podnositelji su odgovor na žalbu dostavili 10. lipnja 2019. i 14. lipnja 2019.

Rješenjem od 28. kolovoza 2019. odbijen je prijedlog za donošenje dopunske presude i prijedlog za ispravak prvostupanjske presude.

Podnositelji su 20. rujna 2019. podnijeli prijedlog za ispravak rješenja od 28. kolovoza 2019. i žalbu.

Rješenjem Županijskog suda u Zagrebu od 19. studenoga 2019. odbijena je žalba i potvrđeno je prvostupanjsko rješenje od 28. kolovoza 2019.

Drugostupanjskom presudom od 19. studenoga 2019. djelomično je potvrđena prvostupanjska presuda, dok je u preostalom dijelu preinačena.

Protiv drugostupanjske presude drugotuženik je 23. siječnja 2020. izjavio reviziju.

Odgovor na reviziju podnositelji su dali 6. ožujka 2020.

Rješenjem od 24. lipnja 2020. Vrhovni sud dopustio je reviziju drugotuženika.

Rješenjem od 21. prosinca 2022. Vrhovni sud ukinuo je drugostupanjsku presudu i prvostupanjsku u osporenom dijelu i predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovni postupak.

Ročište zakazano za 21. travnja 2023. odgođeno je zbog spriječenosti punomoćnika podnositelja.

Sljedeće ročište održano je 19. svibnja 2023.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U glavi VI. (članci 63. – 70.) Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 67/18. i 21/22.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13) pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je model zaštite prava na suđenje u razumnom roku.

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. U konkretnom slučaju, Ustavni sud posebno razmatra postupanje nadležnih sudova od 5. studenoga 1997. kada je, Zakonom o potvrđivanju, u odnosu na Republiku Hrvatsku, stupila na snagu Konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak, 14/02., 1/06. i 13/17.; u daljnjem tekstu: Konvencija) i Protokoli broj 1, 4, 6, 7 i 11 uz Konvenciju pa do dana donošenja ove odluke 29. studenoga 2023. (razmatrano razdoblje).

6. Ustavni sud utvrđuje da u trenutku podnošenja ustavne tužbe postupak a priori nerazumno dugo traje. Naime, od 5. studenoga 1997. do donošenja ove odluke postupak traje dvadeset i šest (26) godina i dvadeset i četiri (24) dana.

7. Imajući u vidu okolnosti konkretnog slučaja, ocjena je Ustavnog suda da podnositelji nisu bili dužni prethodno koristiti dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

8. Budući da u trenutku podnošenja ustavne tužbe postupak a priori nerazumno dugo traje, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

9. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

Ustavni sud utvrđuje da je u razmatranom razdoblju, od 5. studenoga 1997. pa do 29. studenoga 2023. (dana donošenja ove odluke) postupak trajao ukupno dvadeset i šest (26) godina i dvadeset i četiri (24) dana.

1) Duljina sudskog postupka

10. Parnični postupak pokrenut je 1987. godine.

10.1. Ustavni sud ponavlja da se u konkretnom slučaju razmatra razdoblje od 5. studenoga 1997. do dana donošenja ove odluke (29. studenoga 2023.) koje traje ukupno dvadeset i šest (26) godina i dvadeset i četiri (24) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

11. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

12. Ustavni sud utvrđuje da je tijekom razmatranog razdoblja Vrhovni sud u dva navrata ukidao pravomoćne presude i vraćao predmet na ponovni postupak. Prvostupanjski sud je nakon što je održao ročište 1. listopada 2001., novo zakazao tek četiri (4) godine kasnije, odnosno 25. studenoga 2004. U razdoblju od 17. veljače 2009. do 20. studenoga 2013. trajao je prekid postupka pred prvostupanjskim sudom zbog smrti prvotužitelja.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

13. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelji nisu pridonijeli duljini trajanja parničnog postupka, već su u nekoliko navrata upućivali sudu požurnice radi zakazivanja ročišta.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

14. Imajući u vidu ukupno trajanje parničnog postupka i činjenicu da postupak još uvijek nije okončan, te da podnositelji nisu doprinijeli duljini trajanja postupka i da nije riječ o činjenično složenijoj pravnoj stvari, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljima povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njihovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1) Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

15. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednica prvostupanjskog suda dužna dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

16. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. Pri utvrđivanju visine naknade Ustavni sud imao je u vidu dulji prekid postupka zbog smrti prvotužitelja.

17. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-4368/2023

Zagreb, 29. studenoga 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.