### NN 84/2016 (21.9.2016.), Presuda Upravnog suda u Osijeku poslovni broj: 7 UsI-982/16-6 od 31. kolovoza 2016.

UPRAVNI SUD U OSIJEKU

1862

PRESUDA

Upravni sud u Osijeku, po sutkinji Blanki Sajter, uz sudjelovanje zapisničarke Anice Žigmundić, u upravnom sporu tužiteljice Katice Knežević iz Dubrovnika, Srednji Kono 10, protiv tuženika Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti, Roberta Frangeša Mihanovića 9, Zagreb, radi rješavanja spora između korisnika i operatera, 31. kolovoza 2016.

presudio je

I. Odbija se kao neosnovan tužbeni zahtjev tužiteljice kojim traži poništavanje odluke Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti klasa: UP/I-344-08/15-01/973, urbroj: 376-05/VGK-15-05 (IM) od 29. listopada 2015.

II. Ova presuda objavit će se u »Narodnim novinama« i na internetskim stranicama Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti.

Obrazloženje

Tužiteljica je kod Upravnog suda u Splitu podnijela tužbu protiv tuženika Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti, radi poništavanja odluke tuženika od 29. listopada 2015., te je navedeni spis zaprimljen kod Upravnog suda u Splitu pod poslovnim brojem UsI-407/15.

Rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda Republike Hrvatske poslovni broj: 31 Su-227/2016-2 od 27. travnja 2016. godine naprijed navedeni predmet ustupljen je u rad Upravnom sudu u Osijeku kao drugom stvarno nadležnom sudu.

Tuženik je osporavanom odlukom klasa: UP/I-344-08/15-01/973, urbroj: 376-05/VGK-15-05 (IM) od 29. listopada 2015. odbio kao neosnovan zahtjev za rješavanje spora korisnice Katice Knežević iz Dubrovnika, Srednji Kono 10, s operatorom javnih komunikacijskih usluga Hrvatskim Telekomom d.d. Zagreb, Roberta Frangeša Mihanovića 9, vezano za prigovor na račun za lipanj 2015. godine., za pretplatnički broj 098/893 853.

Tužiteljica u tužbi navodi da je naknada za korištenje usluga za mjesec lipanj obračunata na način da se nekoliko poruka naplaćivalo višestruko u odnosu na poruku, odnosno da je dana 10. lipnja 2015. poslala 8 SMS poruka, a evidentirane su i obračunate 24

SMS poruke, dana 16. lipnja 2015. poslala je 9 SMS poruka, a evidentirano je i obračunato 36 SMS poruka, dok je 17. lipnja 2015. poslala 8 SMS poruka, a evidentirane su i obračunate 32 SMS poruke. Ističe da je od operatera obaviještena kako jedna SMS poruka sadrži maksimalno 160 znakova, a s dijakritičkim znakovima 70 te da se poruke koje sadrže više od maksimalno dopuštenih znakova za pojedinu SMS poruku u sustavu obračunavaju kao nove SMS poruke. Nadalje, neprihvatljivo joj je obrazloženje pobijane odluke kako je uzrok nastale situacije vezan isključivo uz tehničke postavke mobilnog uređaja te da sama upotreba dijakritičkih znakova dovodi do smanjenja mogućeg broja znakova po jednoj SMS poruci jer se radi o posebnim znakovima koji zahtijevaju drugačije kodiranje na koje pružatelj javih komunikacijskih usluga nema utjecaj. S obzirom na navedeno predlaže da sud usvoji tužbeni zahtjev u cijelosti.

U odgovoru na tužbu tuženik navodi kako ostaje kod osporavane odluke iz razloga navedenih u odluci te predlaže sudu odbiti tužbeni zahtjev kao neosnovan.

Sud u ovom sporu nije održao raspravu pozivajući se na odredbu članka 36. točka 4. Zakona o upravnim sporovima (»Narodne novine«, broj: 20/10., 143/12. i 152/14. — u daljnjem tekstu: ZUS) budući da tužitelj osporava samo primjenu prava, relevantne činjenice su nesporne, a stranke u tužbi ili odgovoru na tužbu nisu izričito zahtijevale održavanje iste.

Tijekom dokaznoga postupka sud je izvršio uvid u spis, spis tuženika te u sve isprave koje prileže istima.

Na temelju razmatranja svih činjeničnih i pravnih pitanja, a sukladno odredbi iz članka 55. stavka 3. Zakona o upravnim sporovima, sud je utvrdio da tužbeni zahtjev nije osnovan.

Odredbom članka 51. stavka 1. Zakona o elektroničkim komunikacijama (»Narodne novine«, broj: 73/08., 90/11., 133/12., 80/13. i 71/14.) propisano je da u slučaju spora između krajnjeg korisnika usluga i operatora javnih komunikacijskih usluga u vezi s pružanjem usluga, iznosom kojim je zadužen za pruženu uslugu, kakvoćom pružene usluge prigovorom zbog povrede odredaba pretplatničkog ugovora krajnji korisnik usluga može podnijeti zahtjev za rješavanje spora Agenciji u roku od 30 dana od dana dostavljanja pisanog odgovora povjerenstva za pritužbe potrošača iz članka 50. stavka 13. ovoga Zakona. Zastara osporene tražbine ne teče za vrijeme rješavanja spora pred Agencijom.

Iz spisa upravnog postupka razvidno je da je tuženiku 31. kolovoza 2015. dostavljen zahtjev za rješavanje spora korisnice Katice Knežević iz Dubrovnika, Srednji Kono 10, s operatorom javnih komunikacijskih usluga Hrvatskim Telekomom d.d. Zagreb, Roberta Frangeša Mihanovića 9, (nastavno: operator). U navedenom zahtjevu tužiteljica je kao korisnica iznijela navode identične navodima tužbe.

Tuženik je radi pravilnog utvrđenja činjeničnoga stanja podneskom od 31. kolovoza 2015. zatražio očitovanje operatora u dostavu dokumentacije u skladu s odredbom članka 15. stavka 1. Zakona o elektroničkim komunikacijama.

Iz spisa upravnog postupka te iz očitovanja operatora od 18. rujna 2015. u vezi s prigovorom korisnice Katice Knežević iz Dubrovnika, Srednji Kono 10, na naplatu SMS poruka na računu za lipanj, odnosno manji broj znakova koji sadrži SMS poruka u kojoj su sadržana slova hrvatske abecede s dijakritičkim znakovima proizlazi da SMS centar podržava slanje SMS poruka duljine do 160 alfanumeričkih znakova, te da iako neki mobilni uređaji podržavaju pisanje SMS poruka duljine od 1000 znakova i više, SMS centar takve poruke dijeli na dva ili više dijelova od 160 znakova te tako naplaćuje dvije ili više poruka. Nadalje, ukoliko mobilni uređaj podržava pisanje tzv. unicode poruka (uz korištenje hrvatskih znakova s kvačicama kao što su č, ć, ž, š ...), SMS poruke pisane na navedeni način mogu sadržavati najviše do 70 znakova. Također proizlazi da je tužiteljica u mjesecu lipnju slala SMS poruke pisane hrvatskim znakovima koje su na SMS centru automatski razdijeljene u više poruka te su kao takve i naplaćene kao više SMS poruka.

Zahtjev tužiteljice za rješavanje spora obrađen je na sjednici Povjerenstva za zaštitu prava korisnika, kao savjetodavnog tijela tuženika, koji je donio prijedlog na temelju detaljnog pregleda zaprimljen dokumentacija, te je na temelju navedenog prijedloga Povjerenstva, a primjenom odredbe članka 12. i 51. Zakona o elektroničkim komunikacijama tuženik utvrdio da nema pravne osnove za prihvaćanje prigovora korisnice.

Na temelju članka 41. stavka 1., 3. i 4. Zakona o elektroničkim komunikacijama prava i obveze iz pretplatničkog odnosa između operatora i pretplatnika javnih komunikacijskih usluga uređuju se njihovim međusobnim ugovorom, a ti ugovori se temelje na općim uvjetima poslovanja operatora javnih komunikacijskih usluga i cjenovnim sustavima u skladu sa zakonom. Sastavni dio pretplatničkog ugovora čine opći uvjeti poslovanja, uvjeti korištenja usluga i cjenik usluga za koje se taj ugovor sklapa, na koje pretplatnici pristaju svojim potpisom na zahtjevu za zasnivanje pretplatničkog odnosa.

Uvidom u detaljni ispis obavljenih usluga za mjesec lipanj 2015. vidljivo je da je tužiteljici zabilježeno ukupno 144 SMS poruke (od čega za tužiteljicu spornih 92 SMS poruke) koje su naplaćene sukladno važećem cjeniku usluga Hrvatskog Telekoma.

U konkretnom slučaju tužiteljica ne osporava obračunatu cijenu za pojedinu SMS poruku već određenu količinu SMS poruka koje su joj obračunate i naplaćene za mjesec lipanj 2015. Navodi kako je tijekom mjeseca lipnja u tri navrata uputila ukupno 25 SMS poruka na grupu pozivatelja koju čini osam pretplatničkih brojeva, ali joj je u konačnici isto obračunato kao 92 SMS poruke.

Iz spisa upravnog postupka proizlazi da SMS poruka može sadržavati najviše 160 alfa-numeričkih znakova te da novi modeli mobilnih uređaja omogućuju korištenje dijakritičkih znakova (č, ć, š, ž, đ). Nadalje, pri prijenosu poruke s dijakritičkim znakovima količina znakova se smanjuje sa 160 na 70 i ako se u SMS poruci napiše dijakritički znak sustav ga odmah prepoznaje.

Dakle, prema tehničkim specifikacijama sama uporaba dijakritičkih znakova dovodi do smanjenja mogućeg broja znakova po jednoj SMS poruci iz razloga što se radi o posebnim znakovima koji zahtijevaju drugačije kodiranje.

S obzirom na navedeno, budući da tužiteljica niti ne osporava korištenje dijakritičkih znakova prilikom pisanja spornih poruka, sud smatra da je tuženik pravilnom primjenom materijalnog prava i na temelju pravilno utvrđenog činjeničnog stanja, primjenom odredbe članka 51. stavak 6. i stavak 8. Zakona o elektroničkim komunikacijama odbio zahtjev tužiteljice za rješavanje spora pri čemu nije povrijedio zakon na njenu štetu.

Stoga prigovori tužiteljice iznijeti u ovoj upravnoj stvari nemaju utjecaja na zakonitost osporavane odluke tuženika od 29. listopada 2015. te je sud na temelju članka 57. stavka 1. Zakona o upravnim sporovima odlučio kao u izreci ove presude.

Odluka o objavi presude u »Narodnim novinama« i na internetskim stranicama tuženika temelji se na odredbi članka 14. stavka 8. Zakona o elektroničkim komunikacijama.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Protiv ove presude dopuštena je žalba Visokom upravnom sudu Republike Hrvatske. Žalba se podnosi putem ovoga suda, u dovoljnom broju primjeraka za sud i sve stranke u sporu, u roku od 15 dana od dana dostave presude. Žalba odgađa izvršenje pobijane presude (članak 66. stavak 6. Zakona o upravnim sporovima).

Poslovni broj: 7 UsI-982/16-6

Osijek, 31. kolovoza 2016.

Sutkinja

Blanka Sajter, v. r.