### NN 83/2020 (17.7.2020.), Odluka o donošenju kurikuluma za nastavni predmet Mađarski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C)

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

1556

Na temelju članka 27. stavka 9. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/08, 86/09, 92/10, 105/10 – ispravak, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14, 7/17, 68/18 i 64/20), ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA NASTAVNI PREDMET MAĐARSKI JEZIK I KULTURA U OSNOVNIM I SREDNJIM ŠKOLAMA U REPUBLICI HRVATSKOJ (MODEL C)

I.

Ovom odlukom donosi se kurikulum za nastavni predmet Mađarski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C).

II.

Sastavni dio ove odluke je kurikulum nastavnog predmeta Mađarski jezik i kultura u osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj (model C).

III.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se za učenike 1., 2., 3., 5., 6. i 7. razreda osnovnih škola, 1., 2. i 3. razreda srednjih škola od školske godine 2020./2021., a za učenike 4. i 8. razreda osnovnih škola i 4. razreda srednjih škola od školske godine 2021./2022.

Klasa: 016-01/19-01/00201

Urbroj: 533-09-20-0018

Zagreb, 3. srpnja 2020.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

KURIKULUM ZA NASTAVNI PREDMET MAĐARSKI JEZIK I KULTURA U OSNOVNIM I SREDNJIM ŠKOLAMA U REPUBLICI HRVATSKOJ (MODEL C)

A. OPIS PREDMETA

Temeljna načela i ciljevi

Prema podatcima popisa stanovništva iz 2011. godine, ukupno se 14 048 stanovnika izjasnilo Mađarima. Prema podatcima Državnoga ureda za statistiku 72,82 % osoba mađarske nacionalnosti, tj.
 10 231 osoba, svojim je materinskim jezikom nazvalo upravo mađarski jezik.

Na organizaciju predmeta koji se prije zvao Njegovanje jezika odvažio se 1969. godine Ferenc Merki, savjetnik za nastavu u školama u kojima se nastava odvija na mađarskome jeziku. Anketom je utvrđeno koliko se učenika koji žive u područjima naseljenima mađarskim stanovništvom želi upisati na predmet Njegovanje jezika. U mjestima gdje se prijavilo 15 – 20 učenika organizirano je u tamošnjoj hrvatskoj školi poučavanje mađarskoga jezika. Broj nastavnih sati u prva četiri razreda bio je 4 – 5, a u višim razredima 3 – 4.

Prema podatcima Ministarstva znanosti i obrazovanja u školskoj godini 2019./2020. nastavni predmet Mađarski jezik i kultura u osnovnoj školi pohađalo je 677 učenika u 120 skupina u 26 škola, a u dvjema srednjim školama nastavu toga predmeta pohađalo je 18 učenika u četirima skupinama.

Izvođenje nastave na jeziku i pismu nacionalnih manjina osigurava Ustav Republike Hrvatske, Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina te Zakon o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Nacionalne manjine imaju mogućnost obrazovati se na svome materinskom jeziku od vrtića pa sve do visokoga obrazovanja.

Obrazovanje na jeziku i pismu nacionalnih manjina može se odvijati na temelju triju modela (Akcijski plan za provedbu Ustavnoga zakona o pravima nacionalnih manjina iz 2009. godine): model A, model B te model C, koji se pojavljuje kao predmet Mađarski jezik i kultura. Učenici u hrvatskim školama u sklopu izbornoga predmeta Mađarski jezik i kultura mogu učiti o mađarskome jeziku i kulturi. Riječ je o predmetu koji obuhvaća mađarski jezik, književnost, povijest, geografiju, glazbenu kulturu i primijenjenu umjetnost.

Skupine učenika koje mađarski jezik i kulturu uče po modelu C izrazito su heterogene. Te skupine čine učenici koji se razlikuju s obzirom na svoje predznanje, dob, jezičnu i kulturnu pozadinu te učenici čije je zanimanje za predmet motivirano drugim razlozima. Upravo zato definirani ishodi obuhvaćaju širok spektar znanja i vještina, a imajući pritom u vidu postojeće znanje učenika i očekivani rezultat.

Za mađarsku nacionalnu manjinu u Hrvatskoj izrazito je bitno očuvanje jezika i kulture, što je istovremeno i uvjet za očuvanje nacionalnoga identiteta. Danas škole više ne mogu računati na jezično znanje učenika koje je stečeno kod kuće, stoga jezik i kultura moraju biti dostupni svima, tj. vladanje jezikom, njegovanje navika/običaja te poznavanje kulture, jezika i sadašnjosti moraju pridonijeti očuvanju identiteta.

Poučavanje predmeta Mađarskoga jezika i kulture učenicima osigurava razvoj jezičnih i interkulturnih kompetencija. Razvoj jezičnih kompetencija mađarskoga jezika obuhvaća produbljivanje sposobnosti pisanoga i usmenoga izražavanja te iznošenja ideja, informacija, mišljenja, osjećaja i vrijednosti pri uporabi svakodnevnoga jezika te jezika struke. Integrirano obrazovanje koje pruža nastavni predmet Mađarski jezik i kultura pridonosi shvaćanju i oblikovanju svijesti o načinu života i kulture pripadnika mađarske nacionalne manjine u Hrvatskoj te Mađara u matičnoj državi, a istodobno pojačava nacionalni identitet. Sve to pridonosi očuvanju mađarskoga jezika, kulture i običaja, tj. njihovu daljnjem prenošenju.

Učenici na razini materinskoga jezika usvajaju standardni jezik, odnosno zakonitosti kulturnoga jezičnog ophođenja te se upoznaju s djelima mađarske književnosti, čime stječu uvid u mađarsku kulturu.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14369.jpg)

1. slika: Mjesto nastavnoga predmeta Mađarski jezik i kultura u kurikulumu

U kurikulumu predmeta označavanje ishoda znači sljedeće:

MJIK – naziv predmeta (Mađarski jezik i kultura)

OŠ – osnovna škola

SŠ – srednja škola

A. – Jezične kompetencije

B. – Književnost

C. – Kultura

U označavanju ishoda prvi broj pridružen predmetnomu području odnosi se na razred, primjerice:

OŠ A. 1. – prvi razred osnovne škole

SŠ A. 1. – prvi razred srednje škole.

Posljednji broj pridružen predmetnomu području označuje redni broj ishoda:

A. 1. 1. – prvi ishod

A. 1. 1. – drugi ishod.

B. ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI PROCESA UČENJA I POUČAVANJA

Cilj je predmeta osposobiti učenike osnovnih i srednjih škola za samostalnu pisanu i usmenu komunikaciju na mađarskome jeziku uključivanjem svih jezičnih djelatnosti: pisanje, čitanje, govorenje, slušanje.

Učenik:

– pravilno se služi usmenim i pisanim mađarskim jezikom u različitim životnim situacijama

– prepoznaje različitosti između hrvatske i mađarske jezične komunikacije

– primjenjuje oblik jezične komunikacije koji odgovara danomu jezičnom okružju

– upoznaje tekstove pisane na književnome i standardnome mađarskom jeziku

– upoznaje povijesne i kulturne znamenitosti mađarskoga jezičnog područja te njegova zemljopisna, društvena i gospodarska obilježja

– oblikuje pozitivno mišljenje o kulturnoj raznolikosti, razvija otvorenost prema prihvaćanju i poštovanju različitosti te kulturnih vrijednosti drugih naroda i nacija

– osnažuje i čuva nacionalni identitet.

C. USTROJ I PODRUČJA KURIKULUMA NASTAVNOGA PREDMETA MAĐARSKI JEZIK I KULTURA

Nastavni predmet Mađarski jezik i kultura čine tri predmetna područja:

• Jezične kompetencije

• Književnost

• Kultura.

Ta tri predmetna područja učenicima jamče upoznavanje mađarskoga jezika i uspješno služenje njime, a samim tim i komunikaciju bez poteškoća. Učenici se pritom upoznaju i s važnijim književnim tvorevinama mađarskoga jezičnog područja te produbljuju svoja znanja o mađarskoj kulturi i kulturnoj povijesti.

A. Jezične kompetencije

Predmetno područje Jezične kompetencije obuhvaća usvajanje četiriju jezičnih vještina (pisanje, čitanje, slušanje, govorenje) na razini koja će učenicima omogućiti uspješnu komunikaciju na mađarskome jeziku. Učenici svoju vještinu govorenja razvijaju stvaranjem govornih situacija u kojima razgovaraju o svakodnevnim, ali i o apstraktnim temama. Učenici stečeno znanje aktivno rabe i u usmenome i u pisanome obliku pri izražavanju ideja, informacija, mišljenja i osjećaja.

U sklopu predmetnoga područja Jezične kompetencije učenici trebaju ovladati temeljnim rječnikom koji će ih osposobiti za svakodnevnu komunikaciju. Trebaju usvojiti i gramatičke, pragmatičke, pravopisne i fonetske spoznaje. Riječ je o usvajanju vještina koje će učenicima omogućiti razumijevanje teksta nakon slušanja i čitanja.

B. Književnost

Predmetno područje Književnost obuhvaća razvoj kulture čitanja, što se ostvaruje čitanjem djela mađarske književnosti te njihovom interpretacijom i usvajanjem. Učenici stječu uvid u mađarsko književno nasljeđe i uporabu standardnoga jezika. Upoznaju književna djela koja pripadaju različitim književnim vrstama i obilježja tih vrsta. Učenici postupno razvijaju svoje čitateljske navike, prihvaćanje književnih tvorevina te njihovu interpretaciju, a u skladu s vlastitom dobi. Čitanjem obogaćuju svoj rječnik, razvijaju sposobnost kritičkoga mišljenja, potiču svoju maštu i kreativnost. Oblikuju pozitivno mišljenje o književnim djelima i o čitanju.

C. Kultura

Predmetno područje Kultura obuhvaća upoznavanje različitih područja mađarske kulture i njihovo tumačenje. U ovome se predmetnome području spajaju povijesne, etnološke, zemljopisne i umjetničke spoznaje. Učenici oblikuju pozitivan odnos prema kulturnoj raznolikosti regije te ju nastoje očuvati. Upoznaju se s istaknutim osobama mađarske povijesti i sadašnjosti te s njihovim djelovanjem. Učenici stečeno znanje rabe u svakodnevnome životu, razvijaju interes za druge kulture te ih prihvaćaju. Ovo predmetno područje učenicima pruža spoznaje koje im pomažu da se uklope u kulturni život, što pridonosi razvoju njihove osobnosti i izbjegavanju mogućih sukoba u društvu. Stečene kulturne spoznaje učenicima pomažu osnažiti njihov nacionalni identitet, tj. uče ih da budu aktivni i odgovorni građani, osobito u mađarskoj zajednici u Republici Hrvatskoj.

D. ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI, SADRŽAJI, RAZINE USVOJENOSTI SADRŽAJA PO RAZREDIMA I PREDMETNIM PODRUČJIMA

Predmetna područja Jezične kompetencije, Književnost i Kultura sastavnice su predmeta Mađarski jezik i kultura te zajedno tvore nedjeljivu cjelinu. Svako predmetno područje sadrži ishode i njihovu razradu. Ishodi se postupno, kumulativno i po razredu nadograđuju jedan na drugi: viši razredi sadrže ishode prethodnih razreda. Razrada ishoda, što se pojavljuje u predmetnim područjima i razredima, odgovara dobi učenika. Ishode predložene u kurikulumu radna je skupina razradila bez potrebe za cjelovitošću, tj. učitelj/nastavnik može ih dopuniti u skladu s potrebama, (pred)znanjem, krugom interesa i sposobnostima učenika.

Tekstovi prilagođeni godini učenja razlikuju se s obzirom na dužinu i složenost. Tekst s obzirom na složenost može biti vrlo jednostavan, jednostavan, srednje jednostavan i složen, a što određuju kvantitativne i kvalitativne smjernice.

Broj je riječi u slučaju receptivnih i produktivnih sposobnosti različit. Tekst s obzirom na dužinu može biti vrlo kratak, kratak, srednje dug i dug. Tablica u nastavku prikazuje uvjete dužine teksta prema broju riječi, a u vidu podjele na jezične sposobnosti (zavisno od aktivnosti na nastavnome satu).

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | vrlo kratak tekst | kratak tekst | srednje dug tekst | dug tekst |
| slušanje i čitanje | najviše 150 riječi | 150 – 400 riječi (ovisno o godini učenja)  5. razred 150 – 250 riječi  6. razred 250 – 400 riječi | 400 – 800 riječi (ovisno o godini učenja)  7. razred 400 – 600 riječi  8. razred 600 – 800 riječi | više od 800 riječi |
| pisanje | najviše 50 riječi | 50 – 90 riječi  (ovisno o vrsti teksta)  5. razred 50 – 70 riječi  6. razred 70 – 80 riječi  7. razred 80 – 90 riječi | 90 – 250 riječi  (ovisno o vrsti teksta)  8. razred 90 – 120 riječi | više od 250 riječi |
| govorenje | otprilike 1 minuta | 1 – 2 minute | 3 – 5 minuta | 5 – 10 minuta |

RAZRADA ODGOJNO-OBRAZOVNIH ISHODA OD
 1. DO 8. RAZREDA OSNOVNE ŠKOLE

1. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 1. 1.  Učenik verbalno i neverbalno reagira na slušne i vizualne poticaje. | – povezuje izgovorene riječi s odgovarajućim slikovnim karticama ili predmetima  – povezuje izgovorene upute s radnjama  – odgovara na postavljena pitanja (da, ne)  – imenuje predmete i osobe u razredu ili na vizualnim predlošcima | – češće reagira neverbalno nego verbalno, uz povremenu pomoć učitelja reagira na slušne i vizualne poticaje |
| OŠ. MJIK. A. 1. 2.  Učenik glasno čita vrlo kratke, jednostavne i poznate riječi. | – prepoznaje i izgovara napisane riječi | – uz povremenu pomoć učitelja čita jednostavne i poznate riječi |
| OŠ. MJIK. A. 1. 3.  Učenik preslikava kratke riječi i kratke rečenice. | – preslikava kratke riječi i kratke rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja i više vremena točno i čitko preslikava kratke riječi i kratke rečenice |
| OŠ. MJIK. A. 1. 4.  Učenik ponavlja riječi i vrlo kratke rečenice. | – ponavlja izgovorene riječi i vrlo kratke rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja ponavlja jednostavnije riječi i rečenice |
| OŠ. MJIK. A. 1. 5.  Učenik sudjeluje u vrlo kratkome razgovoru od nekoliko riječi. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru: pozdravlja, predstavlja se itd.  – postavlja jednostavna pitanja te odgovara na njih  – oblikuje i izgovara jednostavne i kratke, uvježbane rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u vrlo kratkome i jednostavnome razgovoru |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: ja i svijet oko mene, obitelj, igre, škola, voće, povrće, životinje, biljke, vremenska prognoza, prehrana, boje, brojevi, dijelovi tijela, razlike među slovima.  Jezične funkcije: pozdravljanje, predstavljanje, čestitanje, imenovanje predmeta, identificiranje predmeta, zamolba, zahvala, pitanje za oprost, brojenje.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimika, pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 1. 1.  Učenik verbalno i neverbalno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja teksta. | – riječima, crtežom ili pokretom izražava misli, osjećaje, zapažanja nakon čitanja/slušanja književnoga teksta  – govori što mu se sviđa i što mu se ne sviđa u tekstu, govori sviđa li mu se tekst  – povezuje s vlastitim iskustvom ono što je čuo u tekstu  – uspoređuje postupke likova s vlastitim postupcima | – uz povremenu pomoć učitelja izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom |
| OŠ. MJIK. B. 1. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem vrlo kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – sažima sadržaj teksta  – odgovara na pitanja povezana s tekstom  – čita tekst nekoliko puta radi potpunijega razumijevanja | – uz povremenu pomoć učitelja sluša ili čita s razumijevanjem tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana s tekstom, priča o vlastitome iskustvu |
| OŠ. MJIK. B. 1. 3.  Učenik razlikuje medijske sadržaje koji su primjereni njegovoj dobi. | – razlikuje medijske sadržaje namijenjene djeci  – razgovara o omiljenim medijskim sadržajima: animiranim filmovima, filmskim obradama bajki itd.  – sluša ili čita kratke tekstove u dječjemu časopisu | – uz povremenu pomoć učitelja razlikuje medijske sadržaje primjerene svojoj dobi te izražava svoje mišljenje o njima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesmice u rimama, mađarske narodne priče, dječje pjesme, pjesme, brojalice | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domene te se zajedno u skladu s njima ostvaruju. | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 1. 1.  Učenik uočava osnovna obilježja mađarske kulture. | – prepoznaje tipična mađarska imena  – prepoznaje i imenuje obilježja mađarskih praznika i blagdana  – prepoznaje naziv države | – uz povremenu pomoć učitelja uočava osnovna obilježja mađarske kulture |
| OŠ. MJIK. C. 1. 2.  Učenik prepoznaje osnovne sličnosti i razlike između mađarske i hrvatske kulture. | – prepoznaje i imenuje osnovne sličnosti i razlike između hrvatske i mađarske kulture (običaji, praznici i blagdani, imena itd.) | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike između mađarske i hrvatske kulture |
| OŠ. MJIK. C. 1. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom, glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slika o sebi, praznici i blagdani, mađarska glazba i ples | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domene te se zajedno u skladu s njima ostvaruju. | | |

Prikaz zastupljenosti domena izražen u postotcima
 za 1. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14335.jpg)

2. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 2. 1.  Učenik verbalno i neverbalno reagira na slušne i vizualne poticaje koristeći se proširenim rječnikom. | – povezuje izgovorene riječi s odgovarajućim slikovnim karticama ili predmetima  – povezuje izgovorene upute s radnjama  – odgovara na postavljena pitanja  – imenuje predmete i osobe u razredu ili na vizualnim predlošcima | – češće reagira neverbalno nego verbalno, uz povremenu pomoć učitelja reagira na slušne i vizualne poticaje |
| OŠ. MJIK. A. 2. 2.  Učenik glasno čita vrlo kratke i poznate rečenice. | – prepoznaje i izgovara zapisane vrlo kratke i poznate rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja čita jednostavne i poznate rečenice |
| OŠ. MJIK. A. 2. 3.  Učenik preslikava riječi i kratke rečenice. | – preslikava riječi i rečenice  – povezuje pisani oblik riječi s odgovarajućom slikom | – uz povremenu pomoć učitelja i više vremena pravilno i uredno preslikava riječi i kratke rečenice |
| OŠ. MJIK. A. 2. 4.  Učenik ponavlja riječi i kratke rečenice. | – ponavlja izgovorene riječi i kratke rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja ponavlja riječi i rečenice |
| OŠ. MJIK. A. 2. 5.  Učenik sudjeluje u vrlo kratkome razgovoru. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru koristeći se osnovnim komunikacijskim obrascima: pozdravlja, predstavlja se, predstavlja druge itd.  – postavlja jednostavna pitanja te odgovara na njih  – oblikuje i izgovara jednostavne i kratke, uvježbane rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja koristi se osnovnim komunikacijskim obrascima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: ja i svijet oko mene, obitelj, igre, škola, voće, povrće, životinje, biljke, vremenska prognoza, prehrana, boje, brojevi, dijelovi tijela, razlike među slovima.  Jezične funkcije: pozdravljanje, predstavljanje, čestitanje, imenovanje predmeta, identificiranje predmeta, zamolba, zahvala, pitanje za oprost, brojenje.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimika, pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 2. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem vrlo kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – odgovara na pitanja povezana s tekstom  – čita tekst nekoliko puta radi potpunijega razumijevanja  – prepoznaje glavne i sporedne likove | – uz povremenu pomoć učitelja sluša ili čita s razumijevanjem tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana s tekstom, govori o vlastitome iskustvu |
| OŠ. MJIK. B. 2. 2.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – riječima, crtežom ili pokretom izražava misli, osjećaje, zapažanja nakon čitanja/slušanja književnoga teksta  – dramatizira, stvara likovne radove, uređuje pano, izrađuje strip itd. | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesmice u rimama, mađarske narodne priče, dječje pjesme, pjesme, brojalice | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju. | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 2. 1.  Učenik imenuje osnovna obilježja mađarske kulture. | – prepoznaje i imenuje tipična mađarska imena, praznike i blagdane, simbole (zastava)  – imenuje mađarske običaje i njihova osnovna obilježja | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna obilježja mađarske kulture |
| OŠ. MJIK. C. 2. 2.  Učenik prepoznaje sličnosti i razlike između mađarske i hrvatske kulture. | – prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike između hrvatske i mađarske kulture (običaji, praznici i blagdani, imena itd.) | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje sličnosti i razlike između mađarske i hrvatske kulture |
| OŠ. MJIK. C. 2. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom, glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slika o sebi, praznici i blagdani, mađarska glazba i ples | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni plesovi, narodne pjesme, čestitke, uskrsne pjesmice, dječje narodne igre, zorna sredstva | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 2. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14307.jpg)

3. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 3. 1.  Učenik razumije vrlo kratke, jednostavne rečenice pri slušanju i čitanju. | – odgovara jednom riječju ili pokretom na pitanja, molbe ili upute koji su upućeni jednostavnim jezičnim sredstvima i povezani su s poznatim temama ili situacijama u razredu  razumije tekstove koji se sastoje od kraćih rečenica i odnose se na poznate teme  – prepoznaje najvažnije informacije te ih povezuje s vlastitim iskustvom i znanjem | – uz povremenu pomoć učitelja razumije vrlo kratke i jednostavne rečenice u govornome i pisanome obliku |
| OŠ. MJIK. A. 3. 2.  Učenik glasno čita rečenice. | – prepoznaje i izgovara zapisane rečenice | – uz povremenu pomoć učitelja čita jednostavne i poznate rečenice |
| OŠ. MJIK. A. 3. 3.  Učenik reproducira riječi i vrlo kratke rečenice. | – prema modelu oblikuje i izgovara jednostavne rečenice pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja reproducira riječi i vrlo kratke rečenice primjenjujući približno ispravan izgovor i intonaciju |
| OŠ. MJIK. A. 3. 4.  Učenik sudjeluje u kratkome razgovoru koristeći se kratkim i jednostavnim rečenicama. | – sudjeluje u kratkome i uvježbanome razgovoru oblikujući jednostavne rečenice  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – oblikuje i izgovara kratke rečenice radi razmjene informacija | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u kratkome i jednostavnome razgovoru poznate tematike |
| OŠ. MJIK. A. 3. 5.  Učenik piše vrlo kratak i vrlo jednostavan tekst poznate tematike. | – piše vrlo jednostavan tekst poznate tematike na temelju danoga predloška  – na jednostavna pitanja daje pisane odgovore | – uz povremenu pomoć učitelja i na temelju danoga predloška oblikuje jednostavne izjave i pitanja u pisanome obliku uz malo pogrešaka |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: prijatelji, životinje, brojevi, dijelovi tijela, odijevanje, dom, prijevozna sredstva, higijena, dnevna rutina, grad i selo, kupnja, mjeseci, godišnja doba.  Jezične funkcije: opisivanje osoba, traženje i pružanje informacija, imenovanje odnosa među ljudima, izricanje sviđanja/nesviđanja, brojenje, pravilan izgovor glasova, naglašavanje, opis dnevne rutine i običaja, opis okružja u kojemu živimo.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o nji | | |
| hovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimika, pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 3. 1.  Učenik kreativno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja/čitanja teksta povezujući ih s vlastitim iskustvom. | – izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon čitanja književnoga teksta  – povezuje s vlastitim iskustvom ono što je čuo u tekstu  – uspoređuje postupke likova s vlastitim postupcima  – prepričava situacije, događaje i karakterizira likove | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, osjećaje, zapažanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom te opisuje svakodnevne događaje |
| OŠ. MJIK. B. 3. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – razlikuje dijelove pjesme: stih, strofa  – prepoznaje i izdvaja riječi koje se rimuju u dječjim pjesmama i igrokazima  – prepoznaje fantastične elemente u dječjim pjesmama i bajkama  – odgovara na pitanja povezana s tekstom  – sažima sadržaj teksta  – čita kratak književni tekst nekoliko puta radi potpunijega razumijevanja pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja sluša ili čita s razumijevanjem tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta |
| OŠ. MJIK. B. 3. 3.  Učenik, primjereno dobi, razlikuje određene književne vrste prema obliku i sadržaju. | – razlikuje književne vrste prema obliku i sadržaju (pjesmica u rimama, narodna priča, dječja pjesma, brojalica, basna)  – prepoznaje naučene jezične elemente, izvodi zaključke o vrsti, temi i sadržaju teksta | – uz povremenu pomoć učitelja razlikuje književne vrste prema obliku i sadržaju |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesmice u rimama, mađarske narodne priče, dječje pjesme, pjesme, brojalice, basne | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – izrada crteža i lutaka, dramatizacija i čitanje književnih tekstova | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 3. 1.  Učenik govori o sebi i o drugima na temelju međukulturnoga iskustva. | – navodi činjenice o drugim kulturama  – opisuje svoje dojmove o pripadnicima druge kulture  – zna opisati kako se osjećao tijekom međukulturnoga iskustva | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i navodi činjenice o drugoj kulturi  – uz poticaj učitelja izražava svoje osjećaje tijekom međukulturnoga iskustva |
| OŠ. MJIK. C. 3. 2.  Učenik uspoređuje obilježja mađarske i hrvatske kulture te njihov značaj. | – prepoznaje glavne sličnosti i razlike između običaja, vrijednosti, stavova i vjerovanja mađarske i hrvatske kulture  – pozitivno se odnosi prema mađarskoj tradiciji, običajima, praznicima i blagdanima | – uz povremenu pomoć učitelja uspoređuje i prepoznaje sličnosti i razlike između hrvatske i mađarske kulture |
| OŠ. MJIK. C. 3. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom i glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – slika o sebi, praznici i blagdani, mađarska glazba i ples | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni plesovi, narodne pjesme, čestitke, uskrsne pjesmice, dječje narodne igre, zorna sredstva | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 3. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14284.jpg)

4. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 4. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – odgovara jednom riječju ili pokretom na pitanja, molbe ili upute koji su upućeni jednostavnim jezičnim sredstvima te su povezani s poznatim temama ili situacijama u razredu  – razumije tekstove koji se sastoje od kraćih rečenica i odnose se na poznate teme  – prepričava bit teksta | – uz povremenu pomoć učitelja razumije kratak i jednostavan tekst u govornome i pisanome obliku |
| OŠ. MJIK. A. 4. 2.  Učenik glasno čita vrlo kratak, jednostavan i poznat tekst. | – čita poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja čita vrlo kratak, jednostavan i poznat tekst |
| OŠ. MJIK. A. 4. 3.  Učenik reproducira kratke rečenice i vrlo kratke tekstove. | – prema modelu oblikuje i izgovara kratke rečenice pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja reproducira kratke rečenice i vrlo kratke tekstove primjenjujući približno ispravan izgovor i intonaciju |
| OŠ. MJIK. A. 4. 4.  Učenik sudjeluje u razgovoru koristeći se kratkim i jednostavnim rečenicama. | – sudjeluje u uvježbanome razgovoru oblikujući jednostavne rečenice  – postavlja jednostavna pitanja i odgovara na njih  – oblikuje i izgovara kratke rečenice radi razmjene informacija | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u jednostavnome razgovoru poznate tematike |
| OŠ. MJIK. A. 4. 5.  Učenik piše kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – piše jednostavan tekst poznate tematike na temelju danoga predloška  – na jednostavna pitanja daje pisane odgovore | – oblikuje jednostavne izjave i pitanja u pisanome obliku na temelju danoga predloška uz malo grešaka |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: zdravlje, odijevanje, šira okolina, dnevna rutina, kupnja, izricanje vremena, zanimanja.  Jezične funkcije: izricanje vremena, traženje i pružanje informacija, opis dnevne rutine i običaja, opis mjesta u kojemu živimo, opis osobe.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimika, pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 4. 1.  Učenik kreativno izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja/čitanja teksta povezujući ih s vlastitim iskustvom. | – izražava misli, osjećaje i zapažanja nakon čitanja književnoga teksta  – povezuje s vlastitim iskustvom ono što je čuo u tekstu  – uspoređuje postupke likova s vlastitim postupcima  – preoblikuje čitani/slušani tekst, npr. stvara novi završetak, uvodi nove likove u priču itd. | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, osjećaje i zapažanja povezane s pročitanim/slušanim tekstom |
| OŠ. MJIK. B. 4. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratke književne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – razlikuje dijelove pjesme: stih, strofa  – prepoznaje i izdvaja određene vrste tekstova (basna, narodna priča, pjesma, pjesmica u rimi, brojalica)  – prepoznaje glavne i sporedne likove  – određuje temu, misao, osjećaje i ugođaj teksta  – odgovara na pitanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom  – prepoznaje i izdvaja riječi koje se rimuju u dječjim pjesmama i igrokazima  – prepoznaje izmišljene elemente u dječjim pjesmama i bajkama  – sažima sadržaj teksta  – čita kratak književni tekst nekoliko puta radi potpunijega razumijevanja pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja sluša ili čita s razumijevanjem tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta te prepoznaje vrste književnih tekstova |
| OŠ. MJIK. B. 4. 3.  Učenik određuje ključne riječi i poruku teksta u određenim književnim tekstovima koji su primjereni njegovoj dobi. | – čita tekstove u dječjim časopisima i na mađarskim internetskim stranicama  – prepoznaje poruku teksta  – koristi se samostalno digitalnim izvorima ili uz pomoć učitelja  – prikuplja bitne informacije i izdvaja ključne riječi | – uz povremenu pomoć učitelja pronalazi ključne riječi i prepoznaje poruku teksta |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesmice u rimama, mađarske narodne priče, dječje pjesme, pjesme, brojalice, basne | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – izrada crteža i lutaka, dramatizacija i čitanje književnih tekstova | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 4. 1.  Učenik govori o sebi i o drugima na temelju međukulturnoga iskustva. | – kratko i jednostavno govori što je doznao o kulturi druge osobe  – proširuje znanje o drugim kulturama | – uz povremenu pomoć učitelja i na temelju danoga predloška govori i opisuje što je doznao o drugim kulturama na temelju međukulturnoga iskustva |
| OŠ. MJIK. C. 4. 2.  Učenik prepoznaje osnovna povijesna obilježja Mađarske. | – prepoznaje i imenuje osnovna povijesna obilježja Mađarske (zastava, himna, praznici i blagdani, poznati Mađari) | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna povijesna obilježja Mađarske |
| OŠ. MJIK. C. 4. 3.  Učenik prepoznaje osnovna zemljopisna obilježja Mađarske. | – prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Mađarske (pogranični mađarski gradovi)  – pokazuje Mađarsku i Budimpeštu na karti  – nabraja susjedne mađarske države i veće mađarske gradove | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Mađarske |
| OŠ. MJIK. C. 4. 4.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom i glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, mađarska glazba i ples, imena značajnih mjesta, poznati Mađari, obližnji mađarski gradovi, glavni grad, smještanje Mađarske na karti | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni plesovi, narodne pjesme, čestitke, uskrsne pjesmice, dječje narodne igre, zorna sredstva | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 4. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14257.jpg)

5. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 5. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – odgovara jednom riječju ili pokretom na pitanja, molbe ili upute koje su upućene jezičnim sredstvima i povezani su s poznatim temama ili situacijama u razredu  – razumije tekstove koji se sastoje od kratkih rečenica, a odnose se na poznate teme  – prepričava bit teksta, razumije glavnu poruku teksta, izdvaja ključne riječi i važnije informacije iz teksta | – uz povremenu pomoć učitelja razumije slušani ili pročitani tekst, uz pomoć odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta |
| OŠ. MJIK. A. 5. 2.  Učenik izražajno čita kratak i jednostavan tekst poznate tematike. | – glasno čita kratak poznat tekst primjenjujući pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja čita kratak poznat tekst |
| OŠ. MJIK. A. 5. 3.  Učenik govori kratak i jednostavan tekst poznate tematike koristeći se vrlo jednostavnim jezičnim strukturama. | – na temelju predloška govori kratak tekst poznate tematike, planira sadržaj teksta, povezuje dijelove teksta te uređuje i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak i jednostavan tekst poznate tematike na temelju predloška |
| OŠ. MJIK. A. 5. 4.  Učenik sudjeluje u kratkome i jednostavnome razgovoru poznate tematike. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru u osnovnim komunikacijskim vježbama  – postavlja jednostavna pitanja te odgovara na njih, prepoznaje priliku za preuzimanje riječi  – planira razgovor, uspoređuje sadržaj razgovora s predloškom | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u razgovoru koristeći se naučenim te postavlja vlastita pitanja i daje odgovore |
| OŠ. MJIK. A. 5. 5.  Učenik zapisuje jednostavne i često korištene izgovorene riječi. | – uočava razliku između pisanoga i govorenoga oblika riječi  – piše po diktatu | – uz povremenu pomoć učitelja zapisuje izgovorene riječi |
| OŠ. MJIK. A. 5. 6.  Učenik piše kratak i jednostavan tekst poznate tematike koristeći se vrlo jednostavnim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – piše jednostavan tekst na temelju danoga predloška (npr. opis osobe) te daje o njemu informacije  – logički oblikuje tekst, uređuje tekst te poštuje pravopisna pravila | – uz povremenu pomoć učitelja piše kratak i jednostavan tekst koristeći se vrlo jednostavnim jezičnim strukturama |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: naš svakodnevni život, aktivnosti u kući i oko kuće, svijet škole, naše prirodno okružje, bliža i šira okolina – orijentacija, detaljan opis životnoga okružja i doma.  Jezične funkcije: traženje i pružanje informacija, opis dnevne rutine i običaja, opis mjesta u kojemu živimo, pravila ponašanja u školi, opis kućanskih poslova, opis geografskoga okružja (reljef, strane svijeta).  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: geste, mimika, pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 5. 1.  Učenik objašnjava svoje misli, osjećaje i zapažanja nakon slušanja/čitanja književnoga i neknjiževnoga teksta povezujući ih s vlastitim iskustvom. | – na temelju kratkoga i jednostavnoga teksta objašnjava svoje misli, osjećaje i zapažanja te ih povezuje s vlastitim iskustvom, uspoređuje vlastita zapažanja sa zapažanjima drugih | – uz povremenu pomoć učitelja objašnjava misli, osjećaje i zapažanja povezane s pročitanim/slušanim tekstom te razgovara o tekstu |
| OŠ. MJIK. B. 5. 2.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem kratke književne i neknjiževne tekstove koji su primjereni njegovoj dobi. | – prepoznaje i imenuje određene vrste tekstova (basna, narodna priča, bajka, igrokaz, pjesma)  – prepoznaje glavne i sporedne likove  – određuje temu, misao, osjećaje i ugođaj teksta  – odgovara na pitanja povezana s pročitanim/slušanim tekstom  – prepoznaje fantastične elemente u dječjim pjesmama i bajkama  – sažima sadržaj teksta  – čita kratak književni tekst nekoliko puta radi potpunijega razumijevanja pazeći na pravilan izgovor i intonaciju | – uz povremenu pomoć učitelja sluša ili čita tekst s razumijevanjem, uz pomoć odgovara na pitanja povezana sa sadržajem teksta |
| OŠ. MJIK. B. 5. 3.  Učenik određuje ključne riječi i poruku teksta u određenim književnim i neknjiževnim tekstovima koji su primjereni njegovoj dobi. | – čita tekstove u dječjim časopisima i knjigama po odabiru učitelja te na mađarskim mrežnim stranicama  – prepoznaje poruku teksta  – koristi se digitalnim izvorima samostalno ili uz pomoć učitelja  – prikuplja bitne informacije te izdvaja ključne riječi iz određenih izvora  – tumači pronađene podatke | – uz povremenu pomoć učitelja pronalazi ključne riječi i prepoznaje poruku teksta |
| OŠ. MJIK. B. 5. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – crtežom i situacijskom igrom itd. prikazuje sadržaj i likove iz književnoga teksta te svoje misli povezane s tekstom | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli i zapažanja te situacijskom igrom prikazuje sadržaj teksta i likove |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – mađarske narodne priče, pjesme, basne, poslovice, izreke, pitalice, legende i predaje | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – izrada crteža i lutaka, dramatizacija i čitanje književnih tekstova | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 5. 1.  Učenik govori o sebi i o drugima na temelju međukulturnoga iskustva. | – govori kako se osjećao tijekom međukulturnoga iskustva  – kratko i jednostavno usmeno izražava što je doznao o kulturi druge osobe  – proširuje znanje o drugim kulturama | – uz povremenu pomoć učitelja i na temelju predloška govori i opisuje što je doznao o drugim kulturama na temelju međukulturnoga iskustva |
| OŠ. MJIK. C. 5. 2.  Učenik prepoznaje osnovna povijesna obilježja Mađarske i Mađara u Hrvatskoj. | – prepoznaje i imenuje osnovna povijesna obilježja Mađarske i Mađara u Hrvatskoj (himna, praznici i blagdani, poznati Mađari) | – uz pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna povijesna obilježja Mađarske i Mađara u Hrvatskoj |
| OŠ. MJIK. C. 5. 3.  Učenik prepoznaje osnovna zemljopisna obilježja Mađarske i Mađara u Hrvatskoj. | – prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Mađarske i Mađara u Hrvatskoj (gradovi, sela i okolina)  – prepoznaje i pokazuje na karti mjesta u kojima Mađari žive u Hrvatskoj te njihova obilježja narodne umjetnosti (Korođ, Laslovo, Bilje, Kopačevo, Zmajevac itd.) | – uz pomoć učitelja prepoznaje i imenuje osnovna zemljopisna obilježja Mađarske i Mađara u Hrvatskoj |
| OŠ. MJIK. C. 5. 4.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – kreativno se izražava pjesmom, plesom, crtežom i glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, mađarska glazba i ples, imena značajnih mjesta, podrijetlo Mađara, usmene predaje, opis zemljopisnih obilježja Mađarske i Hrvatske (najveće rijeke, jezera, planine), snalaženje na karti | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni plesovi, narodne pjesme, čestitke, uskrsne pjesmice, dječje narodne igre, zorna sredstva, posjet knjižnici, predaje i legende, prvi spomenici na mađarskome jeziku | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 5. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14229.jpg)

6. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 6. 1.  Učenik govori kratak tekst poznate tematike koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama. | – na temelju prethodno učenoga predloška govori tekst poznate tematike, planira sadržaj teksta, povezuje dijelove teksta te uređuje i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak i jednostavan tekst poznate tematike na temelju predloška |
| OŠ. MJIK. A. 6. 2.  Učenik sudjeluje u kratkome razgovoru poznate tematike. | – sudjeluje u jednostavnome i kratkome razgovoru u osnovnim komunikacijskim vježbama  – postavlja jednostavna pitanja te odgovara na njih, prepoznaje priliku za preuzimanje riječi  – planira razgovor i uspoređuje sadržaj razgovora s predloškom  – započinje, vodi i završava razgovor | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u razgovoru koristeći se naučenim te oblikuje vlastita pitanja i daje odgovore |
| OŠ. MJIK. A. 6. 3.  Učenik zapisuje jednostavne i kratke izgovorene riječi poznate tematike. | – uočava razliku između pisanoga i govorenoga oblika riječi  – piše po diktatu | – uz povremenu pomoć učitelja zapisuje izgovorene riječi |
| OŠ. MJIK. A. 6. 4.  Učenik piše kratak i jednostavan tekst poznate tematike koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – piše jednostavan tekst na temelju danoga predloška koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama  – logički oblikuje tekst, uređuje tekst poštujući pravopisna pravila | – uz povremenu pomoć učitelja piše kratak i jednostavan tekst koristeći se jednostavnim jezičnim strukturama |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: naš svakodnevni život, zaštita okoliša, putovanje, plaćanje, naručivanje i kupnja, slobodno vrijeme i zabava (vrste sportova, bavljenje sportom, hobiji).  Jezične funkcije: traženje i pružanje informacija, opis dnevne rutine i običaja, kupnja karte za prijevoz, naručivanje hrane i pića, opis aktivnosti u slobodno vrijeme, opis mogućnosti zabave.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na preporučenim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje na temelju usmene i pisane komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna sredstva, zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 6. 1.  Učenik izražava svoje mišljenje nakon slušanja/čitanja književnoga i neknjiževnoga teksta povezujući ga s vlastitim iskustvom. | – izražava svoje mišljenje nakon čitanja/slušanja književnoga ili neknjiževnoga teksta  – izražava osjećaje povezane s tekstom (iznenađenje, ljutnja, žaljenje, strah, suosjećanje itd.)  – pokazuje zanimanje za likove i događaje koji su povezani s njim i s njegovim iskustvima  – uspoređuje vlastita iskustva s iskustvima koje je stekao tijekom čitanja  – poistovjećuje se s likovima i procjenjuje njihove postupke | – uz povremenu pomoć učitelja izražava svoje mišljenje nakon čitanja/slušanja književnoga i neknjiževnoga teksta povezujući ga s vlastitim iskustvom |
| OŠ. MJIK. B. 6. 2.  Učenik objašnjava ideje i probleme iznesene u književnim i neknjiževnim tekstovima koji su primjereni njegovoj dobi. | – izražava mišljenje o glavnim događajima nakon čitanja ili slušanja teksta, objašnjava vlastito mišljenje  – prepoznaje glavne misli i probleme u tekstu  – predlaže rješenje za probleme iznesene u tekstu  – uspoređuje vlastito mišljenje i prijedloge s mišljenjima i prijedlozima drugih | – uz povremenu pomoć učitelja izražava mišljenje i prijedloge o idejama i problemima iznesenima u tekstu |
| OŠ. MJIK. B. 6. 3.  Učenik istražuje ključne riječi i potrebne podatke u skladu s vlastitim interesima i potrebama. | – istražuje glavnu misao, pouku, poruku i ključne riječi u pisanome i pročitanome tekstu  – iz određenih izvora prikuplja dodatne informacije na temelju ključnih riječi  – za prikupljanje informacija koristi se sadržajem i pojmovnikom | – uz povremenu pomoć učitelja istražuje ključne riječi i potrebne podatke u skladu s vlastitim interesima i potrebama |
| OŠ. MJIK. B. 6. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – crtežom, situacijskom igrom itd. prikazuje sadržaj i likove iz književnoga teksta, ali i svoje mišljenje o tekstu | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno izražava misli, zapažanja te situacijskom igrom prikazuje sadržaj teksta i likove |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – mađarske narodne priče, pjesme, poslovice, izreke, legende i predaje | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – izrada crteža i lutaka, dramatizacija, recitiranje pjesmica, izrada prezentacija i plakata, čitanje književnih i neknjiževnih tekstova | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 6. 1.  Učenik prepoznaje osnovna povijesna obilježja mađarskoga govornog područja. | – prepoznaje i imenuje povijesna obilježja Mađarske i prekograničnih područja  – prepoznaje teritorijalne promjene tijekom povijesti | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje osnovna povijesna obilježja mađarskoga govornog područja |
| OŠ. MJIK. C. 6. 2.  Učenik prepoznaje osnovna zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja. | – prepoznaje i imenuje zemljopisna obilježja Mađarske i prekograničnih područja  – prepoznaje, imenuje i pokazuje na karti određena prekogranična mjesta (Vojvodina; Transilvanija; Felvidék – dio današnje Slovačke koji graniči s Mađarskom, a prijašnja Gornja Ugarska itd.) | – uz povremenu pomoć učitelja prepoznaje osnovna zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja |
| OŠ. MJIK. C. 6. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – izražava se pjesmom, plesom, crtežom i glumom | – učenik na poticaj učitelja sudjeluje u kreativnim aktivnostima |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, mađarska glazba i ples, povijest Mađarske do 17. stoljeća (kralj Matijaš, borbe protiv Turaka, Zrinski, Frankapani), povijesna i zemljopisna obilježja Mađara izvan granica Mađarske, snalaženje na karti | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni plesovi, narodne pjesme, čestitke, uskrsne pjesmice, dječje narodne igre, zorna sredstva, predaje i legende, narodne nošnje | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 6. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14199.jpg)

7. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 7. 1.  Učenik sluša/čita s razumijevanjem tekstove srednje dužine i poznate tematike. | – razumije tekst srednje dužine u cijelosti te promišlja o njemu po određenim točkama gledišta  – izdvaja glavnu poruku teksta, ključne riječi i ostale bitne podatke  – koristi se s nekoliko strategija za uspješnije razumijevanje teksta pri slušanju i čitanju | – uz povremenu pomoć učitelja razumije jednostavan tekst srednje dužine i poznate tematike |
| OŠ. MJIK. A. 7. 2.  Učenik govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama. | – govori kratak i jednostavan tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama; izvještava o poznatim situacijama i događajima  – planira sadržaj teksta, povezuje dijelove teksta, uređuje i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama |
| OŠ. MJIK. A. 7. 3.  Učenik sudjeluje u jednostavnom, spontanom i vođenom razgovoru poznate tematike. | – sudjeluje u jednostavnom, vođenom ili spontanom razgovoru poznate tematike  – postavlja pitanja te odgovara prikladnim jezičnim strukturama | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u jednostavnom, vođenom ili spontanom razgovoru poznate tematike |
| OŠ. MJIK. A. 7. 4.  Učenik piše jednostavne i kratke tekstove poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama primjenjujući pravopisna pravila. | – piše kratke i jednostavne tekstove, planira njihovu strukturu i sadržaj  – piše jednostavne tekstove na osnovi zadanoga predloška koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama  – logički oblikuje tekst koristeći se kohezijskim sredstvima, uređuje tekst i primjenjuje pravopisna pravila | – uz povremenu pomoć učitelja piše jednostavne i kratke tekstove poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama primjenjujući pravopisna pravila |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Predložene teme: naš svakodnevni život, zaštita okoliša, tehnologija, kultura i zabava, putovanje, zdrav život.  Jezične funkcije: davanje i traženje informacija, opis svakodnevice, ugrožena područja i opis živoga svijeta, prehrambene navike, higijena, opis kretanja, opis planiranja aktivnosti u slobodno vrijeme, planiranje putovanja, usporedba.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 7. 1.  Učenik obrazlaže svoja iskustva i točke gledišta povezane s književnim i neknjiževnim tekstom. | – uspoređuje svoja iskustva i mišljenje sa sadržajem književnoga i neknjiževnoga teksta  – razvija svoju maštu, razumijevanje i pogled na budućnost  – čita sa zadovoljstvom | – uz povremenu pomoć učitelja obrazlaže svoja iskustva i točke gledišta povezane s književnim i neknjiževnim tekstom |
| OŠ. MJIK. B. 7. 2.  Učenik interpretira književni i neknjiževni tekst. | – predstavlja pročitani tekst svojim riječima  – promišlja o dijelu književnoga teksta koji utječe na oblikovanje mišljenja  – obrazlaže kako i kojom mjerom književni tekst utječe na oblikovanje mišljenja | – uz povremenu pomoć učitelja interpretira književni i neknjiževni tekst |
| OŠ. MJIK. B. 7. 3.  Učenik izdvaja podatke dobivene iz raznih izvora pazeći na njihovu točnost i korisnost. | – prikuplja informacije u različitim izvorima prema svojim interesima i potrebama (iz književnih i neknjiževnih tekstova u skladu s postavljenim zadatkom)  – prikuplja informacije iz pouzdanih izvora te provjerava njihovu točnost  – uspoređuje dobivene informacije i raspoređuje ih po korisnosti | – uz povremenu pomoć učitelja izdvaja informacije prema zadatku |
| OŠ. MJIK. B. 7. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – svojim riječima objašnjava razliku između fikcije i stvarnosti  – kreativno se izražava u interpretaciji književnoga djela  – predstavlja književni tekst s pomoću situacijske igre | – uz povremenu pomoć učitelja izražava svoju kreativnost |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – mađarske narodne priče, pjesme, legende i predaje, tekstovi iz dječjih novina, internetski sadržaji | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – crteži, dramatizacija, recitiranje, priprema plakata i prezentacija, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 7. 1.  Učenik imenuje povijesna obilježja povezana s mađarskim govornim područjem. | – širi svoje spoznaje o Republici Mađarskoj, mađarskoj kulturi i mađarskoj manjini u Hrvatskoj  – utvrđuje sličnosti i razlike među povijesnim događajima  – povezuje povijesne događaje s bitnim nacionalnim praznicima | – uz povremenu pomoć učitelja imenuje povijesna obilježja mađarskoga govornog područja |
| OŠ. MJIK. C. 7. 2.  Učenik imenuje zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja. | – širi svoje spoznaje o zemljopisu Mađarske  – upoznaje se sa županijama i sjedištima županija u Mađarskoj  – upoznaje se s gradovima izvan Mađarske u kojima žive Mađari i u kojima se govori mađarski jezik | – uz povremenu pomoć učitelja imenuje zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja |
| OŠ. MJIK. C. 7. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – izražava se pjevanjem, plesom, crtanjem te sudjelujući u igrokazu | – uz povremenu pomoć i poticaj učitelja priključuje se te sudjeluje u kreativnoj i samoizražajnoj aktivnosti |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici i blagdani, mađarska narodna glazba i ples, povijest Mađarske u 18. i 19. stoljeću (Rákóczi, revolucija 1848., Széchenyi, doba preporoda, Hrvatsko-ugarska nagodba), zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni ples, narodna glazba, zorna sredstva, legende i predaje, narodne nošnje | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 7. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14171.jpg)

8. razred – 105 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. A. 8. 1.  Učenik razumije jednostavne i srednje duge tekstove poznatoga sadržaja. | – razumije jednostavne i srednje duge tekstove poznatoga sadržaja nakon čitanja ili slušanja  – izdvaja glavnu poruku teksta  – razumije sadržaj književnih i neknjiževnih tekstova  – razumije tekst globalno i selektivno  – primjenjuje strategije razumijevanja pri slušanju i čitanju | – uz povremenu pomoć učitelja razumije jednostavne i srednje duge tekstove |
| OŠ. MJIK. A. 8. 2.  Učenik govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama. | – planira, oblikuje i govori kratke tekstove  – prepričava poznate situacije, događaje i njihovu povezanost  – izvještava u širemu kontekstu o poznatim događajima  – povezuje dijelove teksta, uređuje i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć učitelja govori kratak tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama |
| OŠ. MJIK. A. 8. 3.  Učenik sudjeluje u planiranome i jednostavnome spontanom razgovoru poznate tematike. | – postavlja pitanja ili odgovara na njih  – sudjeluje u kratkome vođenom ili spontanom razgovoru te u igrama uloga  – sudjeluje u kratkome razgovoru poznate tematike | – uz povremenu pomoć učitelja sudjeluje u jednostavnome razgovoru |
| OŠ. MJIK. A. 8. 4.  Učenik piše srednje dug tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – primjenjujući pravopisna pravila, piše srednje dug tekst, zapise svojih doživljaja, osobne poruke i čestitke  – piše u logičnoj cjelini  – koristeći se naučenim sredstvima, pokušava samostalno stvarati tekst nove, unaprijed neobrađene tematike  – logički oblikuje tekst koristeći se kohezijskim sredstvima  – točno zapisuje riječi ispravno se koristeći znakovima interpunkcije | – uz povremenu pomoć učitelja piše srednje dug tekst poznate tematike koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama i poštujući pravopisna pravila |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Preporučene teme: čovjek i društvo, zaštita okoliša, znanost i tehnika, poslovni svijet, zdrav život, svakodnevne životne situacije.  Jezične funkcije: davanje i traženje informacija, opis svakodnevice, opis ugroženih područja i živoga svijeta, prehrambene navike, čistoća, opis kretanja, opis svakodnevnih događaja i vođenje razgovora, razgovor o budućnosti i o odabiru profesionalne orijentacije, rasprava, usporedba.  Učitelj odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Učitelj odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. B. 8. 1.  Učenik tumači književni i neknjiževni tekst prema svome čitateljskom iskustvu uspoređujući ga s drugim tekstovima. | – imenuje i opisuje događaje u točnome kronološkom slijedu radi cjelovitoga razumijevanja  – prepoznaje strukturu književnoga i neknjiževnoga teksta  – prosuđuje i opisuje različite okolnosti, namjeru autora da usmjerava pažnju čitatelja | – uz povremenu pomoć učitelja tumači književne i neknjiževne tekstove |
| OŠ. MJIK. B. 8. 2.  Učenik interpretira književni i neknjiževni tekst na osnovi svoga iskustva i konteksta kritički ga uvažavajući. | – prepoznaje i prosuđuje različite osobine likova na osnovi njihovih djela, govora i stajališta  – etički i moralno tumači tekst  – kritički ocjenjuje književni i neknjiževni tekst  – izražava i argumentima podupire vlastito mišljenje o tekstu | – uz povremenu pomoć učitelja interpretira književni i neknjiževni tekst na osnovi svoga iskustva i konteksta kritički ga uvažavajući |
| OŠ. MJIK. B. 8. 3.  Učenik prosuđuje utjecaj medijskih tekstova na javno mišljenje. | – prepoznaje utjecaj poruke medijskih tekstova na čitatelja i na javno mišljenje  – razvija kritičko razmišljanje i oblikuje vlastito mišljenje | – uz povremenu pomoć učitelja prosuđuje o utjecaju medijskih tekstova na javno mišljenje |
| OŠ. MJIK. B. 8. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – govori o različitim interpretacijama teksta  – svojim riječima opisuje razliku između fikcije i stvarnosti  – uspoređuje različite interpretacije pročitanoga teksta  – izražava svoju kreativnost stvarajući književni prikaz  – prikazuje književni tekst igranjem uloga | – uz povremenu pomoć učitelja kreativno se izražava |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – mađarske narodne priče, pjesme, legende i predaje, internetski sadržaji, životopis, kratki filmovi, radijske i TV emisije | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – crteži, dramatizacija, recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, pisanje životopisa, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| OŠ. MJIK. C. 8. 1.  Učenik uspoređuje povijesna obilježja mađarskoga jezičnog područja i povijesna obilježja Hrvatske. | – iz više se izvora upoznaje s poviješću mađarskoga naroda unutar i izvan matične zemlje (važnijim događanjima, osobama) | – uz povremenu pomoć učitelja uspoređuje povijesna obilježja mađarskoga govornog područja i povijesna obilježja Hrvatske |
| OŠ. MJIK. C. 8. 2.  Učenik uspoređuje zemljopisna obilježja mađarskoga jezičnog područja i zemljopisna obilježja Hrvatske. | – iz više se izvora upoznaje sa zemljopisnim obilježjima područja na kojemu živi mađarski narod unutar i izvan matične zemlje (zemljopisnim, društvenim, gospodarskim obilježjima) | – uz povremenu pomoć učitelja uspoređuje zemljopisna obilježja mađarskoga jezičnog područja i zemljopisna obilježja Hrvatske |
| OŠ. MJIK. C. 8. 3.  Učenik obavlja aktivnost nadahnutu folklorom. | – aktivno surađuje u zajedničkoj predstavi i razvija svoje sposobnosti  – pjeva narodne ili moderne pjesme  – sudjeluje u aktivnosti povezanoj s crtanjem i vizualnim medijima | – uz povremenu pomoć i na poticaj učitelja pridružuje se kreativnoj i samoizražajnoj aktivnosti i u njoj aktivno sudjeluje |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – praznici, mađarski narodni ples i glazba, povijest Mađara u 20. i 21. stoljeću (I. i II. svjetski rat, Trianonski sporazum, 1956., promjena režima, Domovinski rat, Europska unija), zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja, poznati mađarski umjetnici | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni ples, narodna glazba, zorna sredstva, narodne nošnje, povijesni tekstovi, umjetnička djela, predmeti korišteni u narodu | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 8. razred osnovne škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14147.jpg)

RAZRADA ODGOJNO-OBRAZOVNIH ISHODA
 OD 1. DO 4. RAZREDA SREDNJE ŠKOLE

1. razred – 70 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. A. 1. 1.  Učenik govori srednje dug tekst koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama | – koristi se leksičkim strukturama srednje dužine  – planira svoj proces komunikacije o zadanoj temi  – priprema i iznosi svoj govor o zadanoj temi  – izražava svoje mišljenje, prijedloge i stavove, potkrepljujući ih odgovarajućim primjerima i dokazima  – planira i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć nastavnika govori srednje dug tekst |
| SŠ. MJIK. A. 1. 2.  Učenik sudjeluje u dužemu, planiranom, i jednostavnome, spontanom, razgovoru. | – planira i priprema svoj govor  – sudjeluje u razgovoru  – koristi se primjerenim jezičnim strukturama za započinjanje, vođenje i završetak razgovora pazeći na priključivanje u razgovor u odgovarajuće vrijeme | – uz povremenu pomoć nastavnika sudjeluje u dužemu, planiranom, i jednostavnome, spontanom, razgovoru |
| SŠ. MJIK. A. 1. 3.  Učenik piše srednje duge tekstove koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama primjenjujući pravopisna pravila. | – planira sadržaj i strukturu teksta  – u pripremljenome tekstu označuje odlomke  – koristi se primjerenim, srednje složenim jezičnim strukturama  – primjenjuje pravopisna pravila  – uređuje i ispravlja svoj tekst | – uz povremenu pomoć nastavnika piše jednostavne tekstove srednje dužine |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Predložene teme: predstavljanje, obitelj, dnevna rutina, mjesto gdje živim, slobodno vrijeme i zabava, prirodni okoliš, vrijeme.  Jezične funkcije: opisivanje životnih situacija i vođenje razgovora, predstavljanje, opis obitelji i obiteljskih veza, opis dnevne rutine, opis provođenja slobodnoga vremena i mogućnosti za zabavu, opis prirodnoga okoliša, opis vremenske prognoze.  Nastavnik odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. B. 1. 1.  Učenik imenuje književne vrste i njihova obilježja. | – imenuje književnu vrstu teksta  – nabraja karakteristike određene književne vrste | – uz povremenu pomoć nastavnika imenuje književne vrste i njihova obilježja |
| SŠ. MJIK. B. 1. 2.  Učenik izražava mišljenje o tekstu tumačeći vlastita stajališta. | – izražava svoje dojmove o književnome djelu (emotivno, kognitivno, estetski)  – izražava svoje mišljenje o poruci teksta  – izriče svoje mišljenje o tekstu uspoređujući ga sa svojim čitateljskim iskustvom, doživljajima i sa svojom spoznajom o književnosti i svijetu | – uz povremenu pomoć nastavnika izražava mišljenje o tekstu i vlastita stajališta |
| SŠ. MJIK. B. 1. 3.  Učenik iz teksta odabire podatke i ključne pojmove. | – razumije sadržaj teksta  – tumači glavnu poruku teksta  – prepoznaje ključne pojmove u tekstu  – razumije skrivenu poruku teksta i razlikuje bitne podatke od manje bitnih | – uz povremenu pomoć nastavnika iz teksta odabire podatke i ključne pojmove |
| SŠ. MJIK. B. 1. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – govori o različitoj interpretaciji teksta  – svojim riječima objašnjava razliku između stvarnosti i fikcije  – uspoređuje različita tumačenja književnoga teksta  – samostalno priprema raznoliku, umjetničku književnu interpretaciju, čime izražava svoju kreativnost | – uz povremenu se pomoć nastavnika kreativno izražava pod utjecajem književnoga doživljaja |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme, legende i predaje, internetski sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta. | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. C. 1. 1.  Učenik određuje povijesna obilježja mađarskoga govornog područja. | – nabraja povijesna obilježja određenoga mađarskog jezičnog područja  – prepoznaje ulogu i značaj mađarskih kraljeva u mađarskoj povijesti | – uz povremenu pomoć nastavnika određuje povijesna obilježja mađarskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 1. 2.  Učenik određuje zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja. | – uz pomoć zemljopisne karte pokazuje veličinu i opseg mađarskoga govornog područja  – nabraja zemljopisna obilježja Mađarske, reljef, klimu, hidrografiju i veće gradove | – uz povremenu pomoć nastavnika određuje zemljopisna obilježja mađarskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 1. 3.  Učenik imenuje podatke povezane s mađarskom kulturom i tradicijom. | – navodi mađarske narodne običaje povezane s blagdanima  – nabraja jela i prehrambene običaje povezane s blagdanima  – prepoznaje mađarska glazbena djela povezana s blagdanima | – uz povremenu pomoć nastavnika navodi podatke povezane s mađarskom kulturom i tradicijom |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – blagdani i praznici, mađarska narodna glazba i ples, običaji Mađara u Hrvatskoj, pregled povijesti i zemljopisa Mađara | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni ples, narodne pjesme, zorna sredstva, povijesni tekstovi, zemljopisna karta, internetski sadržaj | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 1. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14124.jpg)

2. razred – 70 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI »DOBAR” NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. A. 2. 1.  Učenik govori srednje dug tekst koristeći se složenijim jezičnim strukturama. | – planira tijek svojega govora  – priprema i govori tekst  – izražava svoje mišljenje, prijedloge i stajališta poduprta argumentima  – svoje rezultate ili rezultate rada u skupini iznosi pred drugima  – uređuje i ispravlja svoj govor | – uz povremenu pomoć nastavnika govori srednje dug tekst |
| SŠ. MJIK. A. 2. 2.  Učenik sudjeluje u dužemu, planiranom, i kraćemu, spontanom, razgovoru. | – koristi se primjerenim jezičnim strukturama za započinjanje, održavanje i završetak razgovora vodeći brigu o priključivanju u razgovor u odgovarajuće vrijeme  – pokazuje interes prema razgovoru, priključuje se u razgovor koristeći se odgovarajućim izrazima | – uz povremenu pomoć nastavnika sudjeluje u dužemu, planiranom, i kraćemu, spontanom, razgovoru |
| SŠ. MJIK. A. 2. 3.  Učenik piše srednje duge tekstove koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama i primjenjujući pravopisna pravila. | – samostalno ili u paru planira strukturu i sadržaj teksta  – u pripremljenome tekstu označuje odlomke  – koristi se primjerenim, srednje složenim jezičnim strukturama  – primjenjuje pravopisna pravila  – uređuje i ispravlja svoj tekst | – uz povremenu pomoć nastavnika piše srednje duge i jednostavne tekstove |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Predložene teme: predstavljanje, mediji i komunikacija, putovanje, zdrav život, društvo, škola.  Jezične funkcije: predstavljanje, planiranje i opis putovanja, opis zdravoga življenja, ljudska i građanska prava, nastavni predmeti, pravila ponašanja u školi, rasprava, izražavanje apstraktnoga mišljenja, uspoređivanje.  Vježbe čitanja i razumijevanja možemo provesti na književnim tekstovima, na tekstovima napisanim za vježbe i na odgovarajućim svakodnevnim/neknjiževnim tekstovima.  Nastavnik odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. B. 2. 1.  Učenik imenuje književne vrste teksta i njihova obilježja. | – imenuje i uspoređuje književne vrste teksta  – nabraja obilježja određene književne vrste | – uz povremenu pomoć nastavnika imenuje književne vrste teksta i njihova obilježja |
| SŠ. MJIK. B. 2. 2.  Učenik interpretira književni i neknjiževni tekst vrednujući ga kritički na osnovi svojega iskustva i konteksta. | – govori o različitim tumačenjima književnoga teksta  – navodi svoje mišljenje o onome o čemu tekst govori  – izlaže svoje razumijevanje sadržaja teksta  – opisuje svoje mišljenje o tekstu uspoređujući ga sa svojim čitateljskim iskustvom, doživljajima i sa svojom spoznajom o književnosti i o svijetu | – uz povremenu pomoć nastavnika interpretira književni i neknjiževni tekst |
| SŠ. MJIK. B. 2. 3.  Učenik sažima podatke i sadržaj teksta. | – sažima sadržaj teksta  – tumači glavnu poruku teksta te njegove bitne karakteristike  – prepoznaje ključne pojmove u tekstu  – razumije skrivenu poruku teksta i razdvaja bitne podatke od manje bitnih | – uz povremenu pomoć nastavnika sažima podatke i ključne pojmove iz teksta |
| SŠ. MJIK. B. 2. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – svojim riječima objašnjava razliku između stvarnosti i fikcije  – koristi se odgovarajućim pojmovima književne teorije u tumačenju određenoga književnog teksta  – uspoređuje razna tumačenja određenoga književnog teksta  – samostalno priprema raznoliku i umjetničku književnu interpretaciju i tako izražava svoju kreativnost | – uz povremenu pomoć nastavnika kreativno se izražava na temelju književnoga iskustva |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme, legende i predaje, internetski sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Učitelj odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. C. 2. 1.  Učenik povezuje povijesna obilježja mađarskoga i hrvatskoga govornog područja. | – prepoznaje hrvatsko-mađarsku državnu zajednicu te njihovu gospodarsku i društvenu pozadinu  – nabraja i imenuje težnje doba preporoda te njegov povijesni značaj | – uz povremenu pomoć nastavnika povezuje povijesna obilježja mađarskoga i hrvatskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 2. 2.  Učenik povezuje zemljopisna obilježja mađarskoga i hrvatskoga govornog područja. | – nabraja naselja u Hrvatskoj u kojima Mađari žive i mješovita naselja  – nabraja znamenitosti Budimpešte  – na zemljovidu pokazuje mađarski i hrvatski dio Nacionalnoga parka Dunav – Drava | – uz povremenu pomoć nastavnika povezuje zemljopisna obilježja mađarskoga i hrvatskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 2. 3.  Učenik nadograđuje svoje znanje o mađarskoj kulturi. | – imenuje mađarske izumitelje i njihova otkrića  – samostalno ili u paru izvodi jednu mađarsku narodnu pjesmu  – nabraja sastavnice mađarske narodne nošnje | – uz povremenu pomoć nastavnika nadograđuje svoje znanje o mađarskoj kulturi |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – blagdani i praznici, mađarska narodna glazba i ples, narodna nošnja, obilježja naselja u kojima Mađari žive u Hrvatskoj, nacionalni park, mađarski izumitelji | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni ples, narodne pjesme, zorna sredstva, narodne nošnje, internetski sadržaj | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 2. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14100.jpg)

3. razred – 70 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. A. 3. 1.  Učenik govori dug tekst koristeći se složenim jezičnim strukturama u stilu koji odgovara komunikacijskoj situaciji. | – planira i priprema svoj govor o zadanoj temi  – koristi se složenim leksičkim strukturama  – jasno predstavlja jednu poznatu temu | – uz povremenu pomoć nastavnika govori dug i srednje dug tekst |
| SŠ. MJIK. A. 3. 2.  Učenik sudjeluje u dugome, planiranom, ili dužemu, spontanom, razgovoru. | – sudjeluje u spontanom, svakodnevnom razgovoru  – započinje, prati, sudjeluje i završava razgovor  – procjenjuje razinu formalnosti i razgovor prilagođava kontekstu | – uz povremenu pomoć nastavnika sudjeluje u dugom, planiranom, ili dužem, spontanom, razgovoru |
| SŠ. MJIK. A. 3. 3.  Učenik piše duge tekstove koristeći se srednje složenim jezičnim strukturama u stilu koji odgovara komunikacijskoj situaciji. | – primjenjuje pravila pisanja jednostavnih i složenih vrsta tekstova pri čemu se koristi srednje složenim jezičnim strukturama  – prenosi informacije iz njemu poznatih izvora  – piše o stvarnim i izmišljenim događajima te o osobnome iskustvu  – izražava svoje i tuđe mišljenje  – povezuje odlomke smještene u tekstu i uređuje nov razuman tekst  – samostalno i uspješno se koristi uvježbanim i preporučenim jezičnim sredstvima kojima stvara novi tekst | – uz povremenu pomoć nastavnika piše dug i složen tekst |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Predložene teme: administracija, aktualne društvene teme, znanost i tehnologija, volontiranje, različiti stilovi života.  Jezične funkcije: različiti administrativni poslovi, uspoređivanje, rasprava, izražavanje apstraktnih misli, izražavanje sviđanja i nesviđanja.  Vježbe čitanja i razumijevanja mogu se provesti na književnim tekstovima, na tekstovima napisanim za vježbe te na odgovarajućim svakodnevnim neknjiževnim tekstovima.  Nastavnik odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. B. 3. 1.  Učenik imenuje razdoblja kulturne povijesti, književnu vrstu tekstova i njihove karakteristike. | – nabraja razdoblja kulturne povijesti  – na osnovi karakteristika smještenih u tekstu, prepoznaje i imenuje razdoblja kulturne povijesti, književnu vrstu tekstova i njihova obilježja | – uz povremenu pomoć nastavnika imenuje razdoblja kulturne povijesti, književnu vrstu tekstova i njihove karakteristike |
| SŠ. MJIK. B. 3. 2.  Učenik interpretira književni i neknjiževni tekst kritički ga vrednujući na osnovi svojega iskustva i konteksta. | – određuje temu i glavnu poruku književnoga teksta  – objašnjava i primjerima potkrepljuje razlike između stvarnoga i fiktivnoga svijeta  – primjenjuje osnovne pojmove književne teorije koji su potrebni za tumačenje teksta | – uz povremenu pomoć nastavnika tumači zadani tekst te piše jedan samostalno |
| SŠ. MJIK. B. 3. 3.  Učenik sažima podatke i sadržaj teksta. | – prepoznaje ključne riječi u tekstu  – na osnovi bitnih podataka govori bit teksta | – uz povremenu pomoć nastavnika prepoznaje bitne podatke u tekstu i prema njima sažima sadržaj teksta |
| SŠ. MJIK. B. 3. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – kreativno se izražava na osnovi svojega čitateljskog iskustva  – izvodi dramatizaciju književnoga teksta  – piše kratak sadržaj | – uz poticaj nastavnika pokazuje zanimanje za izvođenje dramatizacije književnoga teksta |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme, internetski sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije, prozni tekstovi | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. C. 3. 1.  Učenik analizira informacije o povijesnim obilježjima mađarskoga i hrvatskoga govornog područja. | – analizira utjecaj I. i II. svjetskog rata na Mađare u Hrvatskoj  – prepoznaje društvene posljedice rata u regiji  – prepoznaje suradnju dviju država za vrijeme revolucije 1956. i Domovinskoga rata 1991. godine | – uz povremenu pomoć nastavnika analizira informacije o povijesnim obilježjima mađarskoga i hrvatskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 3. 2.  Učenik analizira informacije o zemljopisnim obilježjima mađarskoga i hrvatskoga govornog područja. | – imenuje bitne hrvatsko-mađarske gradove prijatelje te analizira njihov oblik suradnje  – imenuje etničke skupine Mađara u Hrvatskoj i Hrvata u Mađarskoj te njihov zemljopisni položaj | – uz povremenu pomoć nastavnika analizira informacije o zemljopisnim obilježjima mađarskoga i hrvatskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 3. 3.  Učenik nadograđuje svoje znanje o mađarskoj kulturi. | – poznaje značajne mađarske slikare, kipare i arhitekte te njihova životna djela  – poznaje značajna djela mađarske kinematografije  – bavi se različitim kulturnim aktivnostima prema svome interesu i sklonostima, samostalno ili u skupini  – sudjeluje na predstavama prema svojemu interesu, javno ili u razredu, u školi ili izvan nje | – uz povremenu pomoć nastavnika nadograđuje svoje znanje o mađarskoj kulturi |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – blagdani i praznici, mađarska narodna glazba i ples, slikarstvo, kiparstvo, graditeljstvo, filmska umjetnost | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Kultura paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni ples, narodne pjesme, zorna sredstva, narodne nošnje, internetski sadržaj | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima
 za 3. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14075.jpg)

4. razred – 70 sati godišnje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. JEZIČNE KOMPETENCIJE | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI »DOBAR« NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. A. 4. 1.  Učenik govori dug tekst koristeći se složenim jezičnim strukturama u stilu koji odgovara komunikacijskoj situaciji. | – planira i priprema svoj govor o zadanoj temi  – koristi se složenim leksičkim strukturama  – govori o jednoj temi koja na satu nije obrađena | – uz povremenu pomoć nastavnika govori dug i srednje dug tekst |
| SŠ. MJIK. A. 4. 2.  Učenik sudjeluje u dugome razgovoru. | – sudjeluje u spontanim razgovorima ili u razgovorima na zadanu temu  – započinje, prati, sudjeluje i završava razgovor  – procjenjuje razinu formalnosti i razgovor prilagođava kontekstu | – uz povremenu pomoć nastavnika sudjeluje u raznim oblicima dugoga i složenoga razgovora |
| SŠ. MJIK. A. 4. 3.  Učenik piše tekstove složene jezične strukture raznih dužina, stilova i svrhe. | – primjenjuje pravila pisanja jednostavnih i složenih vrsta tekstova pri čemu se koristi složenim jezičnim strukturama  – daje informacije iz različitih izvora, različite dužine i stila  – piše o stvarnim i izmišljenim događajima te o osobnome iskustvu  – izražava svoje i tuđe mišljenje  – povezuje odlomke smještene u tekstu i uređuje nov tekst složene jezične strukture  – samostalno se i uspješno koristi uvježbanim i preporučenim jezičnim sredstvima s pomoću kojih stvara novi tekst | – uz povremenu pomoć nastavnika piše tekstove složene jezične strukture raznih dužina, stilova i svrhe |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih c ishoda:  Predložene teme: poslovni svijet, potrošačko društvo, solidarnost i raznolikost, sustav obrazovanja u Mađarskoj, znanost i tehnologija, održivi razvoj, globalizacija.  Jezične funkcije: izražavanje apstraktnih misli, rasprava, uspoređivanje.  Vježbe čitanja i razumijevanja možemo provesti na književnim tekstovima, na tekstovima napisanima za vježbe te na odgovarajućim svakodnevnim/neknjiževnim tekstovima.  Nastavnik odabire leksičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika te o njihovoj povezanosti s drugim nastavnim predmetima i međupredmetnim temama.  Nastavnik odabire gramatičke strukture vodeći računa o razvojnoj dobi učenika koje se temelje na predloženim jezičnim funkcijama.  Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda ciklički se ponavljaju nadograđujući se na prethodni razred. | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik poučava jezične sadržaje putem usmene i pismene komunikacije te učenjem iz situacijskih igara: pokreti, igre, pjesme, dramatizacija, crtanje, digitalna i zorna sredstva. | | |
| B. KNJIŽEVNOST | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. B. 4. 1.  Učenik imenuje razdoblja kulturne povijesti, književnu vrstu tekstova i njihova obilježja. | – nabraja razdoblja kulturne povijesti  – prema obilježjima teksta prepoznaje i imenuje razdoblja kulturne povijesti, književnu vrstu i stil | – uz povremenu pomoć nastavnika imenuje razdoblja kulturne povijesti, književnu vrstu i stilove tekstova te njihova obilježja |
| SŠ. MJIK. B. 4. 2.  Učenik interpretira književni i neknjiževni tekst kritički ga vrednujući na osnovi svojega iskustva i konteksta. | – na različite načine interpretira tekst  – određuje temu i glavnu poruku književnoga teksta  – objašnjava i primjerima potkrepljuje razlike između stvarnoga i fiktivnoga svijeta  – primjenjuje osnovne pojmove književne teorije potrebne za tumačenje teksta  – uspoređuje različita tumačenja tekstova, samostalno piše tekst u kojemu dolazi do izražaja učenikova kreativnost, jedinstvenost i samostalno razmišljanje | – uz povremenu pomoć nastavnika interpretira zadani tekst te samostalno piše svoj |
| SŠ. MJIK. B. 4. 3.  Učenik sažima podatke i sadržaj teksta. | – razlikuje bitnu informaciju od manje bitne  – na osnovi bitnih podataka govori bit teksta | – uz povremenu pomoć nastavnika prepoznaje bitne podatke u tekstu i na osnovi toga sažima sadržaj teksta |
| SŠ. MJIK. B. 4. 4.  Učenik se kreativno izražava na temelju književnoga iskustva. | – kreativno se izražava na osnovi svojega čitateljskog iskustva  – samostalno piše tekst u kojemu dolazi do izražaja njegova kreativnost, jedinstvenost i vlastito razmišljanje  – dramatizira književni tekst  – piše kratak sadržaj | – uz poticaj nastavnika pokazuje zanimanje za predstavljanje dramatizacije književnoga teksta |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – pjesme, internetski sadržaji, kratki filmovi, radijske i TV emisije, prozni tekstovi | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Nastavnik odabire tekstove po svojemu izboru za obradu preporučenih sadržaja.  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  recitiranje, priprema plakata, priprema prezentacije, čitanje književnoga i neknjiževnoga teksta | | |
| C. KULTURA | | |
| ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI | RAZRADA ISHODA | ODGOJNO-OBRAZOVNI ISHODI NA RAZINI USVOJENOSTI DOBAR NA KRAJU RAZREDA |
| SŠ. MJIK. C. 4. 1.  Učenik tumači povijesne podatke mađarskoga i hrvatskoga govornog područja. | – tumači važnije povijesne poveznice  – poznaje hrvatske zakone koji se odnose na nacionalne manjine, poznaje državne i lokalne samouprave te predstavništvo mađarske nacionalne manjine u parlamentu | – uz povremenu pomoć nastavnika tumači povijesne podatke mađarskoga i hrvatskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 4. 2.  Učenik tumači zemljopisne podatke mađarskoga i hrvatskoga govornog područja. | – tumači važnije zemljopisne poveznice  – pokazuje na zemljovidu i imenuje prekogranična područja gdje Mađari žive  – nabraja karakteristike područja na kojemu Mađari žive | – uz povremenu pomoć nastavnika tumači zemljopisne podatke mađarskoga i hrvatskoga govornog područja |
| SŠ. MJIK. C. 4. 3.  Učenik razvija svoje znanje povezano s mađarskom kulturom. | – poznaje važnija izdanja mađarske književnosti u Hrvatskoj  – poznaje mađarske novinske tiskovine u Hrvatskoj te radijske i televizijske emisije  – bavi se različitim kulturnim djelatnostima prema svojemu interesu i potrebama, samostalno ili u skupini  – sudjeluje na predstavama prema svojemu interesu, javno ili u razreda, u školi ili izvan nje  – predstavlja sličnosti i razlike između mađarskih običaja te praznika i blagdana svoga područja stanovanja i drugih područja gdje Mađari žive | – uz povremenu pomoć nastavnika razvija svoje znanje o mađarskoj kulturi |
| Sadržaji za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  – blagdani i praznici, mađarska narodna glazba i ples, običaji Mađara u Hrvatskoj, zakoni koji se odnose na nacionalne manjine, književna djela | | |
| Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda:  Ishodi iz domene Književnost paralelno se dopunjuju ishodima drugih dviju domena te se zajedno u skladu s njima ostvaruju.  – narodni ples, narodne pjesme, zorna sredstva, narodne nošnje, internetski sadržaj | | |

Prikaz zastupljenosti domena izraženih u postotcima za 4. razred srednje škole

Pri planiranju i ostvarivanju odgojno-obrazovnih ishoda učitelji i nastavnici smiju odstupiti do 10 % od preporučenoga postotka zastupljenosti svakoga predmetnog područja.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14052.jpg)

E. POVEZNICE PREDMETA MAĐARSKI JEZIK I KULTURA S ODGOJNO-OBRAZOVNIM PODRUČJIMA, MEĐUPREDMETNIM TEMAMA I DRUGIM PREDMETIMA

Pravom na odgojno-obrazovni proces koji se odvija na materinskome jeziku i njegovu pismu pripadnici nacionalnih manjina, pa tako i pripadnici mađarske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj, služe se u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina te Zakonom o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina.

Plan i program (kurikulum) predmeta Mađarski jezik i kultura po modelu C zasniva se na odredbama Ustava Republike Hrvatske, na spomenutim zakonima te na Nacionalnome kurikulumu RH za predškolski, osnovnoškolski i srednjoškolski odgoj i obrazovanje te je kao materinski jezik mađarske nacionalne manjine u Hrvatskoj čvrsto povezan s područjem Jezik i komunikacija, a u sklopu kurikuluma razvoj jezične i komunikacijske kompetencije smatra se ključnim u razvoju kompetencija stjecanja i prenošenja novih spoznaja, sposobnosti, vještina, mišljenja i vrijednosti.

Budući da je glavno sredstvo, a ujedno i svrha učenja i poučavanja spoznajama predmeta Mađarski jezik i kultura upravo sam jezik, kurikulum predmeta Mađarski jezik i kultura povezuje se, u skladu s danim razredima, sa svim područjima odgojno-obrazovnoga procesa, međupredmetnim temama te gotovo svim ostalim predmetima.

Poučavanje i učenje predmeta Mađarski jezik i kultura po modelu C posebno je složeno zato što učenje i poučavanje mađarskoga jezika ujedno podrazumijeva učenje i poučavanje mađarske kulture u najširemu smislu, stoga se kurikulum neposredno povezuje s predmetima koji pripadaju društveno-humanističkoj i umjetničkoj skupini, a prije svega s predmetima Priroda i društvo, Povijest, Geografija, Likovna kultura te Glazbena kultura. Bitno je istaknuti brojne društvene, povijesne i gospodarske poveznice koje proizlaze iz nekadašnje državne zajednice Hrvata i Mađara, a s izrazitim obzirom na posebnosti određenih područja (Baranja, Slavonija, Zagreb, Istra, Primorje).

Ishode i očekivanja koji su definirani u kurikulumima međupredmetnih tema Učiti kako učiti, Osobni i socijalni razvoj, Građanski odgoj i obrazovanje te Uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije neposredno sadrži i kurikulum predmeta Mađarski jezik i kultura po modelu C. Ostale međupredmetne teme ostvaruju se sadržajima na mađarskome jeziku.

Mađarski jezik jest materinski jezik mađarske nacionalne manjine koja živi na prostoru Republike Hrvatske, stoga je preporučljivo da se u dogovoru s mađarskim organizacijama i udrugama koje djeluju u Republici Hrvatskoj organiziraju različiti projekti i programi, što, među ostalim, pridonosi i razvoju cjeloživotnoga učenja. S obzirom na čvrste povijesne i sadašnje veze između Republike Hrvatske i Mađarske, mađarski jezik može biti sredstvo poticanja gospodarske i obrazovne mobilnosti mladih, čime se pak dodatno mogu osnažiti i razviti veze između dviju susjednih država.

F. POUČAVANJE I UČENJE MAĐARSKOGA JEZIKA I KULTURE

Iskustva učenja i poučavanja

Moderni proces učenja i poučavanja predmeta Mađarski jezik i kultura usredotočuje se na učenika i nastavni proces. U tome smislu u središte se postavljaju individualne sposobnosti, potrebe i zanimanja učenika, čime se potiče njegov kognitivni, afektivni, moralni i tjelesni razvoj, što pak omogućuje jedinstveni razvoj učenika te ga osposobljava za samostalno i cjeloživotno učenje.

Nastavni je proces dinamičan, aktivan proces koji učeniku omogućuje suradničko, istraživačko, kreativno i inovativno učenje, odnosno raznoliku uporabu jezika. Zbog toga se u sklopu predmeta Mađarski jezik i kultura moraju stvoriti mogućnosti za praktičnu primjenu nastavnoga gradiva, i to povezivanjem s izvanškolskim okružjem. Razvoj i njegovanje pozitivnoga pristupa mađarskomu jeziku i kulturi, motiviranje te razvijanje i njegovanje pozitivnih osjećaja ključno je za oblikovanje identiteta i postizanje pedagoškoga cilja.

Cilj učenja i poučavanja predmeta Mađarski jezik i kultura jest da čuva i razvija učenikovu kompetenciju služenja materinskim jezikom dopunjujući ju elementima interkulturne kompetencije, tj. da učenika pripremi za samostalno učenje koje je pak temelj cjeloživotnoga učenja.

U sklopu učenja i poučavanja predmeta Mađarski jezik i kultura valja kombinirati različite strategije učenja i metode poučavanja, a u skladu sa sposobnostima i potrebama dane skupine.

U nižim razredima osnovne škole, a dijelom i u višim razredima, naglasak je osim na govoru, i na razumijevanju teksta nakon slušanja te pisanja i na učenju koje obuhvaća sva osjetila, odnosno na igri. U višim razredima osnovne škole i u srednjoj školi kognitivna sastavnica dobiva sve znakovitiju ulogu kao i postupno tumačenje jezičnih struktura i njihovih funkcija te stvaranje i razvoj temelja za samostalno učenje. Svaku djelatnost poučavanja valja planirati s obzirom na individualne razlike učenika i njihove razvojne mogućnosti tako da se učenicima omogući povezivanje trenutačnoga nastavnog gradiva i netom stečenih sposobnosti s otprije stečenim znanjima i sposobnostima, tj. tako da se potakne učenikova samostalnost i odgovornost za učenje.

Uloga učitelja i nastavnika

Uloga učitelja/nastavnika u procesu učenja i poučavanja predmeta Mađarski jezik i kultura vrlo je bitna. Neprekidno poticanje i očuvanje motivacije i zanimanja učenika za predmet ključno je radi učvršćivanja njegova identiteta te odnosa prema mađarskomu jeziku i kulturi. Dakle, bitan zadatak učitelja/nastavnika jest u razredu stvoriti ugodno i poticajno okružje odabirući pritom one djelatnosti poučavanja koje najbolje odgovaraju kognitivnoj i afektivnoj razvijenosti učenika te primijeniti najprikladnije metode poučavanja imajući u vidu individualne različitosti unutar skupine. Moguće gramatičke pogreške učitelj/nastavnik smatra važnim dijelom procesa učenja te omogućuje da učenik bez straha i stresa sudjeluje u komunikaciji s učiteljem/nastavnikom i drugim učenicima usmjeravajući se pritom na postizanje osjećaja uspjeha u učenika.

Također, za očuvanje motivacije i identiteta učenika bitno je i to da se učitelj/nastavnik prema lokalnoj, odnosno dijalektalnoj jezičnoj uporabi ne odnosi imajući u vidu suptraktivnu dvojezičnost, nego se prema njoj mora odnositi u duhu aditivne dvojezičnosti. Uporaba lokalnih dijalektalnih jezičnih inačica dugo se smatrala pogrešnom, no u sklopu predmeta Mađarski jezik i kultura dijalektalne inačice smatraju se bogatstvom. Učenik kao svoj materinski jezik svakako uči jednu dijalektalnu jezičnu inačicu koja se ne smije smatrati manje vrijednom ili pogrešnom. Jedna od najvećih zadaća učitelja/nastavnika stoga jest i spriječiti da se u učenika pojavi osjećaj stida zbog vlastitoga materinskog jezika. Naprotiv, u procesu učvršćivanja identiteta učenika bitnu ulogu mora dobiti i očuvanje dijalektalnih jezičnih osobitosti, tj. to mora biti jedan od ciljeva. Učitelj i nastavnik dakako moraju u pisanome obliku prenijeti pravila mađarskoga književnog jezika te moraju zahtijevati da ih učenici poštuju i primjenjuju, ali u govoru moraju poticati i dijalektalnu jezičnu uporabu. U duhu aditivne dvojezičnosti u učenika se mora razvijati svijest o razlikama između dijalektalne inačice jezika i standardnoga književnog jezika te ga valja osposobiti za promjenu diskursa onda kad je to potrebno. Aditivnu dvojezičnost valja uzeti u obzir već u drugome razredu osnovne škole kad se uz govor i razumijevanje teksta nakon slušanja pojavljuje i pisanje. Učitelj/nastavnik u tome procesu ima ulogu voditelja, mentora, pomoćnika i savjetnika, a kako bi u učenika razvio sposobnost uporabe jezika u skladu s komunikacijskom situacijom.

Tako učitelj/nastavnik dobiva bitnu ulogu i u komunikaciji s roditeljima, štoviše, vrlo je važno da roditeljima objasni spoznaje aditivne dvojezičnosti te potiče njihovo razumijevanje i prihvaćanje.

Učitelj/nastavnik s drugim kolegama, stručnjacima te nacionalnim udrugama i organizacijama također njeguje aktivan odnos, obavlja stručna savjetovanja, a sve radi što učinkovitijega i uspješnijega razvoja učenika.

Nastavni materijali i izvori

Nastavnik za planirane djelatnosti/aktivnosti odabire odgovarajuće nastavne materijale, tj. razrađuje ih radi ostvarenja zacrtanih pedagoških ciljeva i pritom uzima u obzir učenikovu dob, individualne sposobnosti i krug interesa. U duhu interdisciplinarnosti odabire sadržaje koji su u skladu s ostalim područjima i predmetima procesa učenja.

Osim odobrenih udžbenika i pomoćnih sredstava za poučavanje nastavnik se koristi izvornim jezičnim materijalima koji su prilagođeni pedagoškim ciljevima, što uključuje i digitalne, interaktivne te multimedijske sadržaje.

Nužno je uzeti u obzir i izvanučioničke sadržaje koji su povezani s mađarskim jezikom i kulturom (npr. praćenje medija na mađarskome jeziku, filmovi, crtani filmovi, glazba, stripovi, romani za mlade, beletristika itd.).

Okružje za učenje

Učinkovito i uspješno poučavanje predmeta Mađarski jezik i kultura uvelike ovisi o okružju za učenje u kojemu učenik stječe i usvaja znanja i vještine, a raznoliko i poticajno okružje služi upravo za to. U takvu okružju, u čijemu je središtu učenik, učenik se ne boji griješiti, surađuje s drugim učenicima i poštuje ih, a znanja i vještine koje stječe usklađene su s njegovim svakodnevnim iskustvima i aktivnostima. U takvu okružju njeguje se kultura suživota i međusobnoga poštovanja, čime se osigurava razvoj koji potiče prihvaćanje različitosti, prepoznavanje važnosti pozitivnih osjećaja, kritičko mišljenje, istraživanje i kreativnost.

Predmet Mađarski jezik i kultura utječe ne samo na školsko nego i na izvanškolsko okružje. Valja osigurati raznoliko okružje, a proces učenja i poučavanja poželjno je dopuniti i usmjerenim djelatnostima/aktivnostima (npr. stvaranje kontakta s govornicima mađarskoga jezika i u stvarnome i virtualnome okružju, posjećivanje događaja u mađarskim kulturnim ustanovama, školski izleti, putovanja/ekskurzije u Mađarsku, sudjelovanje u međunarodnim programima i kampovima čija je zadaća očuvanje i njegovanje tradicije).

Trajanje procesa učenja i poučavanja

Predmet Mađarski jezik i kultura u hrvatskome se obrazovnom sustavu uči i poučava kao jezik mađarske nacionalne manjine, stoga u nastavnome procesu u osnovnim školama zauzima tri, a u srednjim školama dva nastavna sata tjedno.

Nastavnik u skladu s definiranim pedagoškim ciljevima i zahtjevima postavljenima za pojedini razred posvećuje usvajanju različitih vještina onoliko vremena koliko smatra da je potrebno kako bi svaki učenik mogao usvojiti najvišu razinu znanja, a u zavisnosti od vlastitih sposobnosti i mogućnosti.

Osim službenoga oblika poučavanja nastavnik uzima u obzir i neslužbeno i neformalno učenje kao sastavnice cjeloživotnoga učenja.

Stvaranje učeničkih skupina

Jedan od objektivnih preduvjeta za učinkovito i uspješno učenje i poučavanje predmeta Mađarski jezik i kultura jest rad u manjim skupinama s učenicima koji se otprilike mogu svrstati u istu dobnu skupinu te raspolažu sličnim sposobnostima i komunikacijskim vještinama.

S obzirom na to da iskustvo potvrđuje kako se predmet Mađarski jezik i književnost uči u prilično heterogenim skupinama, prvobitni i najvažniji zadatak nastavnika jest diferencijacija nastavnoga procesa i nastavnoga gradiva unutar određene skupine, i to u odnosu na učenikovu dob, razinu jezične uporabe, individualne sposobnosti, krug interesa te socijalno-kulturnu pozadinu.

U procesu poučavanja valja poticati suradničko učenje ondje gdje je to moguće, a procesi učenja mogu se organizirati u parovima ili u manjim skupinama omogućujući pritom da darovitiji učenici pomažu drugim učenicima.

G. VREDNOVANJE RAZINE USVOJENOSTI
 ODGOJNO-OBRAZOVNIH ISHODA U SKLOPU PREDMETA MAĐARSKI JEZIK I KULTURA

Vrednovanje razine usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda u sklopu predmeta Mađarski jezik i kultura odvija se u skladu s načelima definiranima u Okviru za vrednovanje procesa i ishoda učenja u osnovnoškolskome i srednjoškolskome odgoju i obrazovanju. Prema predmetnomu kurikulumu, u procesu vrednovanja moraju se pratiti definirani elementi i metode, moraju se dati jasne informacije o načinima pružanja povratnih informacija te se moraju pružiti informacije o učenikovoj razini usvojenosti odgojno – -obrazovnih ishoda.

Elementi vrednovanja

Elementi vrednovanja obuhvaćaju četiri jezične djelatnosti/vještine: razumijevanje teksta nakon slušanja, govorenje, razumijevanje teksta nakon čitanja i pisanje. U pojedinim razredima vrednuju se i ocjenjuju različite jezične djelatnosti/vještine, a u skladu s dobi učenika:

Osnovna škola:

|  |  |
| --- | --- |
| 1. razred: | razumijevanje teksta nakon slušanja |
|  | govor |
| 2. razred: | razumijevanje teksta nakon slušanja |
|  | govor |
|  | pisanje |
| 3. razred: | razumijevanje teksta nakon slušanja |
|  | govor |
|  | pisanje |
|  | razumijevanje teksta nakon čitanja |

Na 4., 5., 6., 7. i 8. razred te na srednju školu odnosi se sve što i na 3. razred osnovne škole.

Vrednovanje postignutoga uspjeha učenika i razine usvojenosti jezičnih vještina odvija se na temelju unaprijed razrađenih i jasnih kriterija koji su povezani s komunikacijskom kompetencijom, što je prikazano u metodološkome, opisnome dijelu predmetnoga kurikuluma, a u obliku podjele po razredima osnovne i srednje škole. Razinu usvojenosti jezičnih sadržaja valja ocjenjivati na integrativan način, tj. leksičke i gramatičke strukture valja promatrati kao kriterije učenikova uspjeha, i to u okviru komunikacijske jezične kompetencije.

Funkcionalno gledište jezika prevladava nad formalnim gledištem, stoga su razumljivost poruke i uvjeti nastanka jezične interakcije bitniji nego gramatička točnost. Pri ocjenjivanju mora se uzeti u obzir činjenica da jezične zakonitosti nisu ciljevi koji se moraju ostvariti sami po sebi, već da je riječ o sredstvima za uspješnu komunikaciju i da su jezične pogreške predvidljivi i prihvatljivi elementi u procesu njegovanja materinskoga jezika.

Vrednovanje učenikova uspjeha podrazumijeva sustavno prikupljanje i obradu informacija tijekom procesa poučavanja, a s obzirom na razinu usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda. To je temeljni element procesa učenja i poučavanja koji se ne mora vrednovati zasebnom ocjenom. Usredotočuje se na refleksiju učenja i poučavanja, razumijevanje procesa i rezultata učenja te na učinkovitost učenja i poučavanja. Vrednovanje učenikova uspjeha obuhvaća različite službene i neslužbene metode i oblike, kao što su postavljanje pitanja, provjeravanje domaćih zadaća, pisanje manjih pisanih provjera, promatranje i slično.

Vrednovanje uspjeha procesa učenja podrazumijeva učenikovu aktivnost tijekom procesa vrednovanja, odvija se uz stalnu podršku nastavnika te uz sustavnu samorefleksiju, samovrednovanje i vrednovanje drugih učenika, a u cilju da se učenika potakne na samostalnost i vlastitu organizaciju učenja, tj. na razvijanje svijesti o vlastitome učenju. U ovome se vrednovanju može rabiti portfelj, bilježenje interkulturnih susreta, vođenje dnevnika o učenju, tablice za samovrednovanje, tablice za vrednovanje drugih učenika i drugo. Budući da se osjećaju dijelom procesa vrednovanja, učenici odgovornije i savjesnije pristupaju uvjetima usvajanja znanja, bolje razumiju sadržaj postignute razine znanja, stoga učinkovitije i uspješnije mogu ovladati željenim odgojno-obrazovnim ishodima. Vrednovanje uspjeha procesa učenja i vrednovanje učenikova uspjeha ne može se vrednovati ocjenom, nego u obliku kvalitativne povratne informacije.

Vrednovanje razine usvojenosti nastavnoga gradiva provodi se sumativnim vrednovanjem koje se može rabiti i u formativne i dijagnostičke svrhe pri planiranju budućega učenja i poučavanja. Cilj je utvrditi razinu usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda definiranih predmetnim kurikulumom tijekom nastavne godine ili na njezinu kraju i otkriti moguće nedostatke komunikacijske kompetencije kako bi se mogli ispraviti. Ovladavanje odgojno-obrazovnim ishodima odvija se na temelju definiranih razina usvajanja. Nastavnik tijekom procesa vrednovanja svaki element vrednovanja mjeri u skladu s definiranim razinama usvajanja te stvara smjernice kojima određuje količinu znanja, stupanj razumijevanja i stupanj razvijenosti vještina koji su nužni za određenu ocjenu. U tu se svrhu mogu rabiti usmene i pisane provjere znanja, portfelji, učenički projekti, rasprave, eseji, situacijske vježbe i slično. Ocjena se temelji na jednoj ili više metoda vrednovanja. Metode i sadržaji provjeravanja znanja odgovaraju stvarnim uvjetima jezične uporabe koji ovise o situaciji i o kulturnome okružju te zahtijevaju raznoliku uporabu vještina i sposobnosti. Osim toga, valja ostvariti zacrtane uvjete vrednovanja, odabrati pouzdane i primjerene metode te osigurati sigurnost i zornost procesa vrednovanja: svrha vrednovanja, sadržaji provjera znanja, njihovo provođenje, sastavnice, trajanje, bodovanje te način i uvjeti za postizanje određenoga rezultata moraju biti razumljivi i nastavniku, i učeniku i roditeljima.

Sustavni izvještaji o svakome segmentu učenikova napretka služe kao povratna informacija te se na temelju njih može utvrditi razina usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda, a obuhvaćaju i metode i postupke koji su prikladni za poboljšanje trenutačne razine usvojenosti.

Pri određivanju zaključne ocjene na kraju nastavne godine nastavnik utvrđuje ostvarenje odgojno – -obrazovnih ishoda iz različitih razdoblja procesa učenja i poučavanja. Zaključna ocjena neposredno proizlazi iz razine usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda povezanih s komunikacijskom jezičnom kompetencijom. Brojčani iskazi razine usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda definiranih predmetnim kurikulumom prate redoslijed školskih ocjena, a njih je pet. Zaključna ocjena mora se iskazati i riječju i brojkom (nedovoljan – 1, dovoljan – 2, dobar – 3, vrlo dobar – 4, odličan – 5).

A MAGYAR NYELV ÉS KULTÚRA TANTÁRGY ALAPTANTERVE AZ ÁLTALÁNOS ÉS KÖZÉPISKOLÁK RÉSZÉRE A HORVÁT KÖZTÁRSASÁGBAN (C MODELL)

A. A TANTÁRGY LEÍRÁSA

Alapelvek és célok

A 2011-es népszámlálási adatok szerint 14 048 személy vallotta magát magyar nemzetiségűnek. Az Országos Statisztikai Hivatal adatai szerint a magyar nemzetiségűek 72,82%-a vallotta anyanyelvének a magyart, azaz 10 231 személy.

A korábban Anyanyelvápolásnak nevezett tantárgy megszervezésére Merki Ferenc, a magyar iskolák tanügyi tanácsosa vállalkozott
 1969-ben. Kérdőívvel felmérték, a szórványterületeken hány diák jelentkezne anyanyelvápolásra. Ahol 15-20 diák jelentkezett, ott beindult a helyi horvát tannyelvű iskolában a magyar nyelv oktatása. Az óraszám az alsó osztályokban 4-5 volt, a felső osztályokban 3-4. A Tudományos és Oktatási Minisztérium adatai szerint a 2019./2020. tanévben 26 általános iskolában, 120 csoportban 677 diák, 2 középiskolában pedig 4 csoportban 18 diák vett részt Magyar nyelv és kultúra tantárgy órákon.

A kisebbségek nyelvén történő oktatást a Horvát Köztársaság Alkotmánya, A Kisebbségek jogairól szóló alkotmányerejű törvény, valamint A Kisebbségek Nyelvén és Írásával Történő Oktatásról szóló törvény biztosítják. A kisebbségeknek lehetőségük van az anyanyelvükön tanulni az óvodától a felsőoktatásig.

A nemzetiségi oktatás három modell alapján működhet (A Kisebbségek jogairól szóló alkotmányerejű törvény végrehajtásának akcióterve 2009): A modell, B modell, valamint C modell, mely Magyar nyelv és kultúra nevű tantárgyként szerepel. A Magyar nyelv és kultúra tantárgy keretén belül a diákok horvát tannyelvű iskolában választható tantárgyként a magyar nyelvet és kultúrát is tanulhatják. E tantárgy magában foglalja a magyar nyelvet, irodalmat, történelmet, földrajzot, zenekultúrát és képzőművészeti kultúrát.

A C modellben tanuló diákcsoportok összetétele rendkívül heterogén. Különböző előtudású, korú, nyelvi és kulturális hátterű, valamint más-más motiváltságú diákok alkotják e tanulócsoportokat. Ebből kifolyólag az eredménycélok széles spektrumot ölelnek fel, szem előtt tartva a diákok meglévő tudásszintjét és az elvárható eredményt.

A horvátországi magyar kisebbség részére a nyelv és kultúra megőrzése az identitás fenntartásának és megmaradásának a feltétele. Ma már az iskolák nem számíthatnak a tanulók otthonról hozott nyelvi ismereteire, ezért a nyelvnek és a kultúrának mindenki számára elérhetőnek kell lennie, illetve a nyelv birtoklása, a szokások/hagyományok ápolása, a kultúra, a történelem és a jelen ismerete az identitás megőrzését kell, hogy segítse.

A Magyar nyelv és kultúra oktatása biztosítja a diákok számára a nyelvi és interkulturális kompetenciák fejlődését. A magyar nyelv készségszintű fejlesztése magában foglalja a szóbeli és írásbeli nyelvhasználat gazdagítását, valamint ötletek, információk, vélemények, érzések és értékek kifejezését a mindennapi nyelvhasználatban és a szaknyelvekben. A Magyar nyelv és kultúra integrált oktatása elősegíti a horvátországi magyar kisebbség és az anyaországi magyarok életmódjának és kultúrájának megértését és tudatosítását, valamint erősíti a nemzeti identitást. Mindez hozzájárul a magyar nyelv, kultúra és hagyományok megőrzéséhez, illetve átörökítéséhez.

A tanulók anyanyelvi szinten elsajátítják a köznyelvet, illetve a kulturált nyelvi magatartást, valamint megismerkednek a magyar irodalmi művekkel, ezáltal betekintést nyernek a magyar kultúrába.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14035.jpg)

1. kép: A Magyar nyelv és kultúra helye a curriculumban

A tantárgy curriculumában az eredménycélok jelölése a következőket jelenti:

MNYK – a tantárgy neve (Magyar nyelv és kultúra)

ÁI – általános iskola

KI – középiskola

A. – Nyelvi készségek

B. – Irodalom

C. – Kultúra

A témakörhöz kapcsolt első szám az eredménycélok jelölésénél az osztályra vonatkozik, pl.:

ÁI. A.1. – általános iskola első osztálya

KI. A.1. – középiskola első osztálya

A témakörhöz kapcsolt utolsó szám pedig az eredménycél sorszámát mutatja:

A.1.1. – első eredménycél

A.1.2. – második eredménycél

B. A TANULÁSI ÉS TANÍTÁSI FOLYAMAT
 OKTATÁSI-NEVELÉSI CÉLJAI

A tantárgy célja képessé tenni az általános iskolai, valamint a középiskolás tanulókat a magyar nyelven való önálló kommunikációra szóban és írásban egyaránt, beleértve minden nyelvi készséget: írás, olvasás, beszéd, hallás.

– A magyar nyelv önálló és helyes írásbeli és szóbeli használata különböző élethelyzetekben,

– a horvátországi és a magyarországi nyelvhasználati különbségek felismerése,

– a megfelelő nyelvi környezetben a megfelelő nyelvhasználat alkalmazása,

– a magyar nyelvű irodalmi és köznyelvi szövegek megismerése,

– a magyar nyelvterület történelmi és kulturális nevezetességeinek, valamint földrajzi, társadalmi és gazdasági jellemzőinek megismerése,

– a kulturális sokféleség iránti pozitív viszony kialakítása, más népek és nemzetek kulturális értékeinek befogadása és tisztelete iránti nyitottság erősítése, valamint a másság elfogadása,

– a nemzeti identitás erősítése, megőrzése.

C. A MAGYAR NYELV ÉS KULTÚRA TANTÁRGY CURRICULUMÁNAK SZERKEZETI FELÉPÍTÉSE ÉS TERÜLETEI

A Magyar nyelv és kultúra három témakörből áll:

• Nyelvi készségek

• Irodalom

• Kultúra

E három témakör biztosítja a tanulók számára a magyar nyelv megismerését és sikeres használatát, ezáltal a zökkenőmentes kommunikációt, mindeközben a diákok megismerkednek a magyar nyelvterület fontosabb irodalmi alkotásaival, valamint elmélyítik a tudásukat a magyar kultúrával és művelődéstörténettel kapcsolatban.

A. Nyelvi készségek

A Nyelvi készségek témakör magában foglalja a négy nyelvi készség (írás, olvasás, hallás, beszéd) olyan szintű elsajátítását, mely lehetővé teszi a diákok számára a sikeres magyar nyelvű kommunikációt. A diákok fejlesztik a beszédkészségüket mindennapi és elvont témájú beszédhelyzetek megteremtésével.

A diákok a szerzett tudásukat aktívan használják beszédben és írásban ötletek, információk, vélemények, érzések kifejezésére.

A Nyelvi készségek témakörön belül a diákoknak meg kell szerezniük egy olyan alapszókincset, amely képessé teszi őket a mindennapi kommunikációra. Emellett el kell sajátítaniuk nyelvtani, pragmatikai, helyesírási és fonetikai ismereteket. Olyan készségek elsajátításáról van szó, amelyek biztosítják a diákok számára a hallott és olvasott szöveg megértését.

B. Irodalom

Az Irodalom témakör magában foglalja az olvasási műveltség fejlesztését magyar nyelvű irodalmi alkotások olvasásával, értelmezésével, elsajátításával. A diákok megismerik a magyar nyelv irodalmi örökségét, a köznyelv használatát. Megismernek különböző műfajú írásokat s a műfajok jellemzőit. Fokozatosan fejlesztik az olvasási szokásaikat, az irodalmi alkotások befogadását, interpretálását a korosztályuknak megfelelően. A tanulók olvasással bővítik szókincsüket, gyakorolják a kritikus gondolkodást, serkentik képzelőerejüket. A diákok pozitív viszonyt alakítanak ki az irodalmi művekkel és olvasással kapcsolatban.

C. Kultúra

A Kultúra témakör magában foglalja a magyar kultúra különböző területeinek megismerését és gyakorlását. E témakör integrálja a történelmet, néphagyományt, földrajzi és művészeti ismereteket. A tanulók pozitív viszonyt alakítanak ki a régió kulturális sokféleségével, ezáltal törekednek annak megőrzésére. Megismerkednek magyar múltbéli és jelenkori jelentős személyekkel és munkásságukkal. A diákok a szerzett tudást kamatoztatják a hétköznapi életben, elfogadó és érdeklődő attitűdöt alakítanak ki más kultúrákkal szemben. E témakör a diákoknak a kulturális beilleszkedését segítő ismereteket nyújt, ezzel hozzájárulva egészséges személyiségfejlődésükhöz, valamint sikeres konfliktusmentes boldogulásukhoz a társadalomban. A kultúráról szerzett ismeret a diákokban erősíti a nemzeti öntudatot, illetve felelős, aktív polgárokká neveli őket, különösen a horvátországi magyar közösség vonatkozásában.

D. OKTATÁSI ÉS NEVELÉSI EREDMÉNYCÉLOK, TARTALMAK, A TARTALMAK ELSAJÁTÍTÁSI SZINTJE OSZTÁLYONKÉNT ÉS TÉMAKÖRÖNKÉNT

A Nyelvi készségek, Irodalom és Kultúra témakörök alkotóelemei a Magyar nyelv és kultúra tantárgynak, és együtt egy oszthatatlan egységet képeznek. Minden témakör az eredménycélokon kívül tartalmazza azoknak kidolgozását is. Az eredménycélok fokozatosan és kumulatívan épülnek egymásra évfolyamonként: a felsőbb évfolyamok tartalmazzák az előző évfolyamok eredménycéljait. A témakörökben és az évfolyamokban megjelenő eredménycélok kidolgozása a tanuló életkorának megfelelő. A curriculumban javasolt eredménycélokat a teljesség igénye nélkül dolgozta ki a munkacsoport, a tanító kiegészítheti őket a diákok igényeinek, (elő)tudásának, érdeklődési körének és képességeinek megfelelően.

A nyelv tanulási évének száma szerint a szövegek különböznek hosszúságban és összetettségben. A szöveg összetettsége alapján lehet nagyon egyszerű, egyszerű, közepesen összetett és összetett, melyet kvantitatív és kvalitatív mutatók határoznak meg.

A szavak száma különbözik a receptív és a produktív képességek esetében. A szöveg hosszúsága tekintetében lehet nagyon rövid, rövid, középhosszú és hosszú. Az alábbi táblázat a szöveghosszúság feltételeit mutatja be a szavak száma szerint nyelvi képességekre bontva az órai tevékenységekre vonatkozóan.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nagyon rövid szöveg | Rövid szöveg | Középhosszú szöveg | Hosszú szöveg |
| Hallás és olvasás | max. 150 szó | 150-400 szó (a tanulás évének számától függően)  5. osztály 150-250 szó  6. osztály 250-400 szó | 400-800 szó (a tanulás évének számától függően)  7. osztály 400-600 szó  8. osztály 600-800 szó | több mint 800 szó |
| Írás | max. 50 szó | 50-90 szó  (a szövegtípustól függően)  5. osztály 50-70 szó  6. osztály 70-80 szó  7. osztály 80-90 szó | 90-250 szó  (a szövegtípustól függően)  8. osztály 90-120 szó | több mint 250 szó |
| Beszéd | kb. 1 perc | 1 – 2 perc | 3 – 5 perc | 5 – 10 perc |

AZ OKTATÁSI ÉS NEVELÉSI EREDMÉNYCÉLOK KIDOLGOZÁSA AZ ÁLTALÁNOS ISKOLA 1 – 8. OSZTÁLYÁBAN

1. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 1. 1.  A tanuló verbális és nonverbális módon reagál a hallott és látott ingerre. | – a hallott szavakat a megfelelő képkártyához vagy tárgyhoz társítja  – a hallott utasításokat cselekvésekhez társítja  – válaszol a feltett kérdésekre (igen, nem)  – megnevezi a tanteremben és a vizuális segédeszközökön látható tárgyakat és személyeket | – gyakrabban reagál nemverbálisan, mint verbálisan, a tanító esetenkénti segítségével reagál hallott és látott ingerre |
| ÁI. MNYK. A. 1. 2.  A tanuló hangosan olvas nagyon rövid, egyszerű és már ismert szavakat. | – a leírt szavakat felismeri és kimondja azokat | – a tanító esetenkénti segítségével olvas egyszerű és már ismert szavakat |
| ÁI. MNYK. A. 1. 3.  A tanuló rövid szavakat és rövid mondatokat másol. | – rövid szavakat és rövid mondatokat másol | – a tanító esetenkénti segítségével és több időt igénybe véve helyesen és olvashatóan másol rövid szavakat és rövid mondatokat |
| ÁI. MNYK. A. 1. 4.  A tanuló szavakat és nagyon rövid mondatokat ismétel. | – hallott szavakat és nagyon rövid mondatokat ismétel | – a tanító esetenkénti segítségével egyszerűbb szavakat és mondatokat ismétel |
| ÁI. MNYK. A. 1. 5.  A tanuló néhány szavas nagyon rövid párbeszédben vesz részt. | – egyszerű és rövid párbeszédekben vesz részt: köszön, bemutatkozik stb.; egyszerű kérdéseket tesz föl, valamint válaszol rájuk  – egyszerű és rövid, begyakorolt mondatokat alkot és mond | – a tanító esetenkénti segítségével nagyon rövid és egyszerű párbeszédben vesz részt |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: én és a körülöttem lévő világ, család, játékok, iskola, gyümölcsök, zöldségek, állatok, növények, időjárás, táplálkozás, színek, számok, testrészek, betűkülönbségek.  Nyelvi funkciók: Köszönések, bemutatkozás, jókívánságok, dolgok megnevezése, dolgok azonosítása, kérés, megköszönés, bocsánatkérés, számolás.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: gesztusok, mimika, mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 1. 1.  A tanuló verbálisan és nemverbálisan kifejezi gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit a szöveg hallása után. | – irodalmi szöveg olvasása/hallása után szóban, rajzzal, mozgással fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit  – elmondja, mi tetszik és mi nem tetszik neki a szövegből, tetszik-e neki a szöveg  – saját tapasztalataival köti össze a szövegben hallottakat  – összeveti a szereplők cselekvéseit saját cselekvéseivel | – a tanuló a tanító esetenkénti segítségével fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit az olvasott/hallott szöveg kapcsán |
| ÁI. MNYK. B. 1. 2.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő nagyon rövid irodalmi szövegeket ért meg olvasás/hallás után. | – összefoglalja a szöveg tartalmát  – válaszol a szöveggel kapcsolatos kérdésekre  – többször elolvassa a szöveget a megértés érdekében | – a tanító esetenkénti segítségével megért hallott vagy olvasott szöveget, segítség igénybevételével válaszol a szöveggel kapcsolatos kérdésekre, beszél saját tapasztalatairól |
| ÁI. MNYK. B. 1. 3.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő médiatartalmakat különböztet meg. | – gyerekeknek szánt médiatartalmakat különböztet meg  – a kedvenc médiatartalmakról beszél: animációs filmek, mesefilmek stb.  – gyermekfolyóiratból rövid szövegeket hallgat és olvas | – a tanító esetenkénti segítségével megkülönbözteti az életkorának megfelelő médiatartalmakat, kifejezi saját véleményét ezekkel kapcsolatban |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Mondókák, magyar népmesék, gyerekdalok, versek, kiszámolók. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 1. 1.  A tanuló ráismer a magyar kultúra alapvető jellemzőire. | – felismeri a tipikus magyar neveket  – felismeri és megnevezi a magyar ünnepek jellemzőit  – felismeri az ország nevét | – a tanító esetenkénti segítségével ismeri fel a magyar kultúra alapvető jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 1. 2.  A tanuló felismeri az alapvető hasonlóságokat és a különbségeket a magyar és horvát kultúra között. | – felismeri és megnevezi a horvát és a magyar kultúra közti alapvető hasonlóságokat és különbségeket (hagyományok, ünnepek, nevek stb. | – a tanító esetenkénti segítségével felismeri és megnevezi a magyar és a horvát kultúra közti hasonlóságokat és különbségeket |
| ÁI. MNYK. C. 1. 3.  A tanuló egyszerű népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – énekkel, tánccal, rajzzal, színjátszással fejezi ki magát | – a tanuló a tanító ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt a kreatív tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Énkép, ünnepek, magyar zene – és tánckultúra. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 1. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/14001.jpg)

2. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 2. 1.  A tanuló verbális és nemverbális módon reagál bővített szókinccsel a hallott és látott ingerre. | – a hallott szavakat a megfelelő képkártyához vagy tárgyhoz társítja  – a hallott utasításokat cselekvésekhez társítja  – válaszol a feltett kérdésekre  – megnevezi a tanteremben és a vizuális segédeszközökön látható tárgyakat és személyeket | – gyakrabban reagál nemverbálisan, mint verbálisan, a tanító esetenkénti segítségével reagál hallott és látott ingerre |
| ÁI. MNYK. A. 2. 2.  A tanuló hangosan olvas nagyon rövid, ismert mondatokat. | – a leírt nagyon rövid, ismert mondatokat felismeri és kimondja azokat | – a tanító esetenkénti segítségével olvas egyszerű és már ismert mondatokat |
| ÁI. MNYK. A. 2. 3.  A tanuló szavakat és rövid mondatokat másol. | – szavakat és mondatokat másol  – a szavak írott alakját azokra vonatkozó képekhez társítja | – a tanító esetenkénti segítségével és több időt igénybe véve helyesen és szépen másol szavakat és rövid mondatokat |
| ÁI. MNYK. A. 2. 4.  A tanuló szavakat és rövid mondatokat ismétel. | – hallott szavakat és rövid mondatokat ismétel | – a tanító esetenkénti segítségével szavakat és mondatokat ismétel |
| ÁI. MNYK. A. 2. 5.  A tanuló nagyon rövid párbeszédekben vesz részt. | – egyszerű és rövid párbeszédekben vesz részt, alapvető kommunikációs formákat használva: köszön, bemutatkozik, bemutat másokat stb.  – egyszerű kérdéseket tesz föl, valamint válaszol rájuk  – egyszerű és rövid, begyakorolt mondatokat alkot és mond | – a tanító esetenkénti segítségével használ alapvető kommunikációs formákat |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: én és a körülöttem lévő világ, család, játékok, iskola, gyümölcsök, zöldségek, állatok, növények, időjárás, táplálkozás, színek, számok, testrészek, betűkülönbségek.  Nyelvi funkciók: köszönések, bemutatkozás, jókívánságok, dolgok megnevezése, dolgok azonosítása, kérés, megköszönés, bocsánatkérés, számolás.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: gesztusok, mimika, mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 2. 1.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő nagyon rövid irodalmi szövegeket ért meg olvasás/hallás után. | – válaszol a szöveggel kapcsolatos kérdésekre  – többször elolvassa a szöveget a megértés érdekében  – felismeri a fő – és a mellékszereplőket | – a tanuló a tanító esetenkénti segítségével megért hallott vagy olvasott szöveget, segítség igénybevételével válaszol a szöveggel kapcsolatos kérdésekre, beszél saját tapasztalatairól |
| ÁI. MNYK. B. 2. 2.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – irodalmi szöveg olvasása/hallása után szóban, rajzzal, mozgással fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit  – dramatizál, képzőművészeti alkotást, pannót, képregényt készít stb. | – a tanító esetenkénti segítségével kreatívan fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit az olvasott/hallott szöveg kapcsán |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Mondókák, magyar népmesék, gyerekdalok, versek, kiszámolók. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 2. 1.  A tanuló megnevezi a magyar kultúra alapvető jellemzőit. | – felismeri és megnevezi a tipikus magyar neveket, ünnepeket, szimbólumokat (zászló)  – megnevezi a magyar szokásokat és azok alapvető jellemzőit | – a tanító esetenkénti segítségével ismeri fel és nevezi meg a magyar kultúra alapvető jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 2. 2.  A tanuló felismeri a hasonlóságokat és a különbségeket a magyar és horvát kultúra között. | – felismeri és megnevezi a horvát és a magyar kultúra közti hasonlóságokat és különbségeket (hagyományok, ünnepek, nevek stb.) | – a tanító esetenkénti segítségével felismeri és megnevezi a magyar és a horvát kultúra közti hasonlóságokat és különbségeket |
| ÁI. MNYK. C. 2. 3.  A tanuló egyszerű, népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – énekkel, tánccal, rajzzal, színjátszással fejezi ki magát | – a tanuló a tanító ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt a kreatív tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Énkép, ünnepek, magyar zene – és tánckultúra. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, üdvözlőlapok, locsolóversek, népi gyermekjátékok, szemléltetőeszközök. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 2. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13973.jpg)

3. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 3. 1.  A tanuló megért nagyon rövid és egyszerű, hallott és olvasott mondatokat. | – ismert témákhoz vagy osztálytermi szituációkhoz kapcsolódó, egyszerű nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre, kérésekre, felszólításokra reagál egyszavas válaszokkal, cselekvéssel  – megérti az ismert témákhoz kapcsolódó, rövid mondatból álló szövegeket  – felismeri a legfontosabb információkat és összekapcsolja azokat a saját tapasztalataival és ismereteivel | – a tanító esetenkénti segítségével írásban és beszédben nagyon rövid és egyszerű mondatokat ért meg |
| ÁI. MNYK. A. 3. 2.  A tanuló hangosan olvas mondatokat. | – a leírt mondatokat felismeri és kimondja azokat | – a tanító esetenkénti segítségével olvas egyszerű és már ismert mondatokat |
| ÁI. MNYK. A. 3. 3.  A tanuló szavakat és nagyon rövid mondatokat reprodukál. | – minta alapján egyszerű mondatokat alkot és mond, helyes kiejtéssel és hanglejtéssel | – a tanító esetenkénti segítségével reprodukál szavakat és nagyon rövid mondatokat, megközelítőleg helyes kiejtéssel és hanglejtéssel |
| ÁI. MNYK. A. 3. 4.  A tanuló rövid párbeszédben vesz részt rövid és egyszerű mondatokat használva. | – rövid és begyakorolt párbeszédekben vesz részt, egyszerű mondatokat alkotva  – egyszerű kérdéseket tesz fel, valamint válaszol rájuk  – információ megosztása céljából rövid mondatokat alkot és mond | – a tanító esetenkénti segítségével rövid és egyszerű párbeszédet folytat a tanult témákról |
| ÁI. MNYK. A. 3. 5.  A tanuló ismert témájú, nagyon rövid és nagyon egyszerű szöveget ír. | – megadott mintát követve, ismert témáról nagyon egyszerű szöveget ír  – egyszerű kérdésekre írásbeli válaszokat ad | – a tanító esetenkénti segítségével a megadott minta alapján egyszerű közléseket és kérdéseket fogalmaz meg írásban, kevés hibával |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: barátok, állatok, számok, testrészek, öltözködés, otthon, közlekedési eszközök, tisztálkodás, napirend, város és falu, vásárlás, hónapok, évszakok.  Nyelvi funkciók: személyleírás, információ kérése és információ adása, emberek közötti kapcsolatok megnevezése, tetszés és nem tetszés kifejezése, számolás, hangok helyes ejtése, hangsúlyozás, napi rutinok és szokások leírása, lakókörnyezet leírása.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: gesztusok, mimika, mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 3. 1.  A tanuló kreatívan fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit a szöveg olvasása/hallása után, saját tapasztalataival összekapcsolva azt. | – irodalmi szöveg olvasása után fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit  – saját tapasztalataival köti össze a szövegben hallottakat  – összeveti a szereplők cselekvéseit saját cselekvéseivel  – elmeséli a szituációkat, eseményeket és jellemzi a szereplőket | – a tanító esetenkénti segítségével kreatívan fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit az olvasott/hallott szöveg kapcsán, és a mindennapi eseményeket írja le |
| ÁI. MNYK. B. 3. 2.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő rövid irodalmi szövegeket ért meg olvasás/hallás után. | – megkülönbözteti a vers részeit: verssor, versszak  – felismeri és elkülöníti a rímelő szavakat a gyerekdalokban és szerepjátékokban  – felismeri a mesebeli elemeket a gyermekdalokban és a mesékben  – válaszol a szöveggel kapcsolatos kérdésekre  – összefoglalja a szöveg tartalmát  – többször elolvassa a rövid irodalmi szöveget a megértés érdekében, figyelembe véve a helyes kiejtést és hanglejtést | – a tanító esetenkénti segítségével megért hallott vagy olvasott szöveget, segítség igénybevételével válaszol a szöveg tartalmával kapcsolatos kérdésekre |
| ÁI. MNYK. B. 3. 3.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő irodalmi műfajokat különböztet meg formájuk és tartalmuk alapján. | – irodalmi műfajokat különböztet meg formájuk és tartalmuk alapján (mondóka, népmese, gyerekdal, kiszámoló, állatmese)  – felismeri a tanult nyelvi elemeket; következtetéseket von le a szövegfajtára, a témára és a tartalomra vonatkozóan | – a tanító esetenkénti segítségével irodalmi műfajokat különböztet meg formájuk és tartalmuk alapján |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Mondókák, magyar népmesék, gyerekdalok, versek, kiszámolók, állatmesék. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Rajzok, bábok készítése, dramatizálás, irodalmi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 3. 1.  A tanuló elmondja interkulturális tapasztalatait magáról és másokról. | – elmond tényeket más kultúrákról  – leírja benyomásait más kultúra tagjairól  – el tudja mondani, hogy érezte magát az interkulturális tapasztalat során | – a tanító esetenkénti segítségével felismeri és elmondja a tényeket – a tanító ösztönzésére elmondja az interkulturális tapasztalatai során jelentkező érzéseit |
| ÁI. MNYK. C. 3. 2.  A tanuló összehasonlítja a magyar és horvát kultúra jellemzőit és azok jelentőségét. | – felismeri a főbb hasonlóságokat és különbségeket a magyar és horvát kultúra szokásai, értékei, attitűdjei és meggyőződései között  – pozitív attitűddel viszonyul a magyar hagyományok, szokások és ünnepek iránt | – a tanító esetenkénti segítségével összehasonlítja és felismeri a magyar és a horvát kultúra közti hasonlóságokat és különbségeket |
| ÁI. MNYK. C. 3. 3.  A tanuló népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – énekkel, tánccal, rajzzal, színjátszással fejezi ki magát | – a tanuló a tanító ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt a kreatív tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Énkép, ünnepek, magyar zene – és tánckultúra. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, üdvözlőlapok, locsolóversek, népi gyermekjátékok, szemléltetőeszközök. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 3. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13948.jpg)

4. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 4. 1.  A tanuló megért ismert témájú, rövid és egyszerű, hallott, illetve olvasott szöveget. | – ismert témákhoz vagy osztálytermi szituációkhoz kapcsolódó, egyszerű nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre, kérésekre, felszólításokra reagál egyszavas válaszokkal, cselekvéssel  – megérti az ismert témákhoz kapcsolódó, rövid mondatból álló szövegeket  – elmondja a szöveg lényegét | – a tanító esetenkénti segítségével írásban és beszédben rövid és egyszerű szöveget ért meg |
| ÁI. MNYK. A. 4. 2.  A tanuló hangosan olvas nagyon rövid, egyszerű és már ismert szöveget. | – már ismert szöveget helyes kiejtéssel és hanglejtéssel hangosan olvas | – a tanító esetenkénti segítségével olvas nagyon rövid, egyszerű és már ismert szöveget |
| ÁI. MNYK. A. 4. 3.  A tanuló rövid mondatokat és nagyon rövid szövegeket reprodukál. | – minta alapján rövid mondatokat alkot és mond, helyes kiejtéssel és hanglejtéssel | – a tanító esetenkénti segítségével reprodukál rövid mondatokat és nagyon rövid szövegeket, megközelítőleg helyes kiejtéssel és hanglejtéssel |
| ÁI. MNYK. A. 4. 4.  A tanuló párbeszédben vesz részt rövid és egyszerű mondatokat használva. | – begyakorolt párbeszédekben vesz részt, egyszerű mondatokat alkotva  – egyszerű kérdéseket tesz föl, valamint válaszol rájuk  – információ megosztása céljából rövid mondatokat alkot és mond | – a tanító esetenkénti segítségével egyszerű párbeszédet folytat a tanult témákról |
| ÁI. MNYK. A. 4. 5.  A tanuló ismert témájú, rövid és egyszerű szöveget ír. | – megadott mintát követve, ismert témáról egyszerű szöveget ír  – egyszerű kérdésekre írásbeli válaszokat ad | – a tanuló írásban megfogalmaz egyszerű közléseket és kérdéseket a megadott minta alapján, kevés hibával |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: egészség, öltözködés, tágabb környezet, napirend, vásárlás, óra, foglalkozások.  Nyelvi funkciók: idő kifejezése, információadás és – kérés, napi rutinok és szokások leírása, lakóhely leírása, személyleírás.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: gesztusok, mimika, mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 4. 1.  A tanuló kreatívan fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit a szöveg olvasása/hallása után, saját tapasztalataival összekapcsolva azokat. | – irodalmi szöveg olvasása után fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit  – saját tapasztalataival köti össze a szövegben hallottakat  – összeveti a szereplők cselekvéseit saját cselekvéseivel  – átalakítja az olvasott/hallott szöveget, például új befejezést dolgoz ki, új szereplőket vezet be a mesébe stb. | – a tanító esetenkénti segítségével kreatívan fejezi ki gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit az olvasott/hallott szöveg kapcsán |
| ÁI. MNYK. B. 4. 2.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő rövid irodalmi szövegeket ért meg olvasás/hallás után. | – megkülönbözteti a vers részeit: verssor, versszak  – felismeri és elkülönít bizonyos műfajokat (állatmese, népmese, vers, mondóka, kiszámoló)  – felismeri a fő – és mellékszereplőket  – azonosítja a művekben megjelenített témát, gondolatot, érzelmet, hangulatot  – válaszol az olvasott/hallott szöveggel kapcsolatos kérdésekre  – felismeri a rímelő szavakat a gyerekdalokban és szerepjátékokban  – felismeri a mesebeli elemeket a gyermekdalokban és a mesékben  – összefoglalja a szöveg tartalmát  – többször elolvassa a rövid irodalmi szöveget a megértés érdekében, figyelembe véve a helyes kiejtést és hanglejtést | – a tanító esetenkénti segítségével megért hallott vagy olvasott szöveget, segítség igénybevételével válaszol a szöveg tartalmával kapcsolatos kérdésekre és felismeri az irodalmi műfajokat |
| ÁI. MNYK. B. 4. 3.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő irodalmi szövegekben meghatározza a kulcsszavakat és a szöveg üzenetét. | – szövegeket olvas gyermeklapokban és magyar internetes oldalakon  – felismeri a szöveg üzenetét  – önállóan, illetve tanítói segítséggel digitális forrásokat használ  – lényeges információkat gyűjt és kulcsszavakat emel ki | – a tanuló megtalálja a kulcsszavakat és felismeri a szöveg üzenetét a tanító esetenkénti segítségével |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Mondókák, magyar népmesék, gyerekdalok, versek, kiszámolók, állatmesék. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Rajzok, bábok készítése, dramatizálás, irodalmi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 4. 1.  A tanuló elmondja interkulturális tapasztalatait magáról és másokról. | – egy nagyon rövid és egyszerű szövegben elmondja, mit tudott meg egy másik személy kultúrájáról  – bővíti ismereteit más kultúrákról | – a tanító esetenkénti segítségével és minta alapján elmondja és leírja azt, amit megtudott más kultúrákról saját interkulturális tapasztalata során |
| ÁI. MNYK. C. 4. 2.  A tanuló felismeri Magyarország alapvető történelmi jellemzőit. | – felismeri és megnevezi Magyarország alapvető történelmi jellemzőit (zászló, himnusz, ünnepek, híres magyarok) | – a tanító esetenkénti segítségével felismeri és megnevezi Magyarország alapvető történelmi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 4. 3.  A tanuló felismeri Magyarország alapvető földrajzi jellemzőit. | – felismeri és megnevezi Magyarország alapvető földrajzi jellemzőit (határmenti magyar városok)  – meg tudja mutatni Magyarországot és Budapestet a térképen  – felsorol szomszédos országokat, nagyobb magyar városokat | – a tanító esetenkénti segítségével felismeri és megnevezi Magyarország alapvető földrajzi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 4. 4.  A tanuló népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – énekkel, tánccal, rajzzal, színjátszással fejezi ki magát | – a tanuló a tanító ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt a kreatív tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, fontos helységnevek, híres magyarok, közeli magyar városok, főváros, Magyarország elhelyezkedése a térképen. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, üdvözlőlapok, locsolóversek, népi gyermekjátékok, szemléltetőeszközök. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 4. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13918.jpg)

5. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 5. 1.  A tanuló megért ismert témájú, rövid és egyszerű, hallott és olvasott szöveget. | – ismert témákhoz vagy osztálytermi szituációkhoz kapcsolódó, nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre, kérésekre, felszólításokra reagál egyszavas válaszokkal, cselekvéssel  – megérti az ismert témákhoz kapcsolódó, rövid mondatból álló szövegeket  – elmondja a szöveg lényegét, érti a szöveg fő üzenetét, ki tudja emelni a kulcsszavakat, fontosabb információkat a szövegből | – a tanító esetenkénti segítségével megért hallott vagy olvasott szöveget, segítség igénybevételével válaszol a szöveg tartalmával kapcsolatos kérdésekre |
| ÁI. MNYK. A. 5. 2.  A tanuló kifejezően olvas ismert témájú, rövid és egyszerű szöveget. | – leírt rövid, ismert szöveget helyes kiejtéssel és hanglejtéssel hangosan olvas | – a tanító esetenkénti segítségével olvas rövid, ismert szöveget |
| ÁI. MNYK. A. 5. 3.  A tanuló rövid és egyszerű, ismert témájú szöveget mond, nagyon egyszerű nyelvi struktúrákat használva. | – minta alapján rövid ismert szöveget mond, tervezi a szöveg tartalmát, összekapcsolja a szöveg részeit, szerkeszti és kijavítja beszédét | – a tanító esetenkénti segítségével rövid és egyszerű, ismert témájú szöveget mond el minta alapján |
| ÁI. MNYK. A. 5. 4.  A tanuló rövid és egyszerű, ismert témájú párbeszédben vesz részt. | – egyszerű és rövid párbeszédekben vesz részt alapvető kommunikációs gyakorlatban  – egyszerű kérdéseket tesz föl, valamint válaszol rájuk, felismeri a megszólalás lehetőségét  – tervezi a beszélgetést, összehasonlítja annak tartalmát a mintával | – a tanító esetenkénti segítségével párbeszédet folytat, elsajátított és saját kérdéseket és válaszokat használva |
| ÁI. MNYK. A. 5. 5.  A tanuló egyszerű és gyakran használt, hangoztatott szavakat ír. | – felismeri a különbséget az írott és a hangoztatott szavak között  – tollbamondást ír | – a tanító esetenkénti segítségével írja le a hangoztatott szavakat |
| ÁI. MNYK. A. 5. 6.  A tanuló ismert témájú, rövid és egyszerű szöveget ír nagyon egyszerű nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat. | – megadott mintát követve egyszerű szöveget ír, például személyleírást, információkat ad meg  – a szöveget logikusan formálja meg, szerkeszti a szöveget és követi a helyesírás szabályait | – a tanító esetenkénti segítségével rövid és egyszerű szöveget ír, nagyon egyszerű nyelvi struktúrákat használva |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: mindennapi életünk, tevékenységek a házban és a ház körül, az iskola világa, természeti környezetünk, szűkebb és tágabb környezetünk – tájékozódás, a lakókörnyezet és a lakás részletes leírása.  Nyelvi funkciók: információadás és – kérés, napi rutinok és szokások leírása, lakóhely leírása, viselkedési szabályok az iskolában, házimunka leírása, földrajzi (domborzat, égtájak) környezet leírása.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: gesztusok, mimika, mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 5. 1.  A tanuló elmagyarázza gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit az irodalmi és köznyelvi szöveg olvasása/hallása után, saját tapasztalataival összekapcsolva azokat. | – egy rövid és egyszerű szövegből elmagyarázza gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit, összekapcsolja azokat saját tapasztalataival, összehasonlítja saját megfigyeléseit mások megfigyeléseivel | – a tanító esetenkénti segítségével elmagyarázza gondolatait, érzéseit, megfigyeléseit az olvasott/hallott szöveg kapcsán és beszélget a szövegről |
| ÁI. MNYK. B. 5. 2.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő rövid irodalmi és köznyelvi szövegeket ért meg olvasás/hallás után. | – felismeri és megnevez bizonyos műfajokat (állatmese, népmese, mese, szerepjáték, vers)  – felismeri a fő – és mellékszereplőket  – azonosítja a művekben megjelenített témát, gondolatot, érzelmet, hangulatot  – válaszol az olvasott/hallott szöveggel kapcsolatos kérdésekre  – felismeri a mesebeli elemeket a gyermekdalokban és a mesékben  – összefoglalja a szöveg tartalmát  – többször elolvassa a rövid irodalmi szöveget a megértés érdekében, figyelembe véve a helyes kiejtést és hanglejtést | – a tanító esetenkénti segítségével megért hallott vagy olvasott szöveget, segítség igénybevételével válaszol a szöveg tartalmával kapcsolatos kérdésekre |
| ÁI. MNYK. B. 5. 3.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő irodalmi és köznyelvi szövegekben meghatározza a kulcsszavakat és a szöveg üzenetét. | – szövegeket olvas gyermeklapokban, a tanár által választott könyvekben és a magyar internetes oldalakon  – felismeri a szöveg üzenetét  – önállóan, illetve tanítói segítséggel digitális forrásokat használ  – lényeges információkat gyűjt és kulcsszavakat emel ki különböző forrásokból  – értelmezi a talált információkat | – a tanuló megtalálja a kulcsszavakat és felismeri a szöveg üzenetét a tanító esetenkénti segítségével |
| ÁI. MNYK. B. 5. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – rajzzal, szerepjátékkal stb. mutatja be az irodalmi szöveg tartalmát és szereplőit, illetve gondolatait a szöveg kapcsán | – a tanító esetenkénti segítségével kreatívan fejezi ki gondolatait, megfigyeléseit, valamint mutatja be a szöveg tartalmát és szereplőit |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Magyar népmesék, versek, állatmesék, közmondások, szólások, találós kérdések, legendák és mondák. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Rajzok, bábok készítése, dramatizálás, irodalmi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 5. 1.  A tanuló elmondja interkulturális tapasztalatait magáról és másokról. | – elmondja, hogy érezte magát az interkulturális tapasztalat során  – rövid és egyszerű szövegben elmondja, mit tudott meg egy másik személy kultúrájáról  – bővíti ismereteit más kultúrákról | – a tanító esetenkénti segítségével és minta alapján elmondja és leírja azt, amit megtudott más kultúrákról saját interkulturális tapasztalata során |
| ÁI. MNYK. C. 5. 2.  A tanuló felismeri Magyarország és a horvátországi magyarság alapvető történelmi jellemzőit. | – felismeri és megnevezi Magyarország és a horvátországi magyarság alapvető történelmi jellemzőit (himnusz, ünnepek, híres magyarok) | – a tanító segítségével felismeri és megnevezi Magyarország és a horvátországi magyarság alapvető történelmi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 5. 3.  A tanuló felismeri Magyarország és a horvátországi magyarság alapvető földrajzi jellemzőit. | – felismeri és megnevezi Magyarország és a horvátországi magyarság alapvető földrajzi jellemzőit (városok, falvak és környékük)  – felismeri és megmutatja a térképen a horvátországi magyarok településeit és azok népművészeti értékeit (Kórógy, Szentlászló, Bellye, Kopács, Vörösmart stb.) | – a tanító segítségével felismeri és megnevezi Magyarország és a horvátországi magyarság alapvető földrajzi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 5. 4.  A tanuló népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – énekkel, tánccal, rajzzal, színjátszással fejezi ki magát | – a tanuló a tanító ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt a kreatív tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, fontos helységnevek, a magyarok eredete, helyi mondák, Magyarország és Horvátország domborzati leírása (főbb folyók, tavak, hegyek), tájékozódás a térképen. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, üdvözlőlapok, locsolóversek, népi gyermekjátékok, szemléltetőeszközök, könyvtárlátogatás, mondák és legendák, első magyar nyelvemlékek. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 5. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13889.jpg)

6. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 6. 1.  A tanuló rövid, ismert témájú szöveget mond egyszerű nyelvi struktúrákat használva. | – a tanult minta alapján rövid, ismert szöveget mond, tervezi a szöveg tartalmát, összekapcsolja a szöveg részeit, szerkeszti és kijavítja beszédét | – a tanító esetenkénti segítségével rövid és egyszerű, ismert témájú szöveget mond minta alapján |
| ÁI. MNYK. A. 6. 2.  A tanuló rövid, ismert témájú párbeszédben vesz részt. | – egyszerű és rövid párbeszédekben vesz részt alapvető kommunikációs gyakorlatban  – egyszerű kérdéseket tesz föl, valamint válaszol rájuk, felismeri a megszólalás lehetőségét  – tervezi a beszélgetést, összehasonlítja annak tartalmát a mintával  – kezdeményezi, fenntartja és befejezi a párbeszédet | – a tanító esetenkénti segítségével párbeszédet folytat, elsajátított és saját kérdéseket és válaszokat használva |
| ÁI. MNYK. A. 6. 3.  A tanuló ismert témájú egyszerű, rövid, hangoztatott mondatokat ír. | – felismeri a különbséget az írott és a hangoztatott szavak között  – tollbamondást ír | – a tanító esetenkénti segítségével írja le a hangoztatott mondatokat |
| ÁI. MNYK. A. 6. 4.  A tanuló ismert témájú, rövid és egyszerű szöveget ír, egyszerű nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat. | – megadott mintát követve egyszerű szöveget ír, egyszerű nyelvi struktúrákat használva  – a szöveget logikusan formálja meg, szerkeszti a szöveget és követi a helyesírás szabályait | – a tanító esetenkénti segítségével rövid és egyszerű szöveget ír, egyszerű nyelvi struktúrákat használva |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: mindennapi életünk, környezetvédelem, utazás, fizetési, rendelési és vásárlási helyzetek, szabadidő és szórakozás (sportágak, sportolás, hobbi).  Nyelvi funkciók: információadás és – kérés, napi rutinok és szokások leírása, jegyvásárlás, étel – és italrendelés, szabadidős tevékenységek leírása, szórakozási lehetőségek leírása.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 6. 1.  A tanuló véleményt nyilvánít irodalmi és köznyelvi szöveg olvasása/hallása után, saját környezetével összekapcsolva azt. | – véleményt nyilvánít irodalmi és köznyelvi szöveg olvasása/hallása után  – kifejezi érzelmeit a szöveg kapcsán (meglepetés, harag, sajnálat, félelem, könyörület stb.)  – érdeklődik a hozzá és tapasztalataihoz kapcsolódó szereplők és események iránt  – összehasonlítja tapasztalatait az olvasás közben szerzett tapasztalatokkal  – azonosul a szereplőkkel és értékeli a szereplők cselekvéseit | – a tanító esetenkénti segítségével véleményt nyilvánít irodalmi és köznyelvi szöveg olvasása/hallása után, saját környezetével összekapcsolva azt |
| ÁI. MNYK. B. 6. 2.  A tanuló életkori sajátosságának megfelelő irodalmi és köznyelvi szövegekben megmagyarázza a felmerült ötleteket és problematikát. | – a szöveg olvasása és hallása után véleményt nyilvánít a főbb eseményekről, elmagyarázza saját álláspontját  – felismeri a szöveg főbb gondolatait és problémáit  – megoldást javasol a felmerült problémákra  – saját véleményét és javaslatait összehasonítja másokéival | – a tanító esetenkénti segítségével fejezi ki véleményét és javaslatait a szövegben felmerült ötletekkel és problémákkal kapcsolatban |
| ÁI. MNYK. B. 6. 3.  A tanuló felkutatja a kulcsszavakat, szükséges adatokat saját érdeklődési körének és szükségleteinek megfelelően. | – az írott és olvasott szövegben felkutatja a mondanivalót, üzenetet, tanulságot, a kulcsszavakat  – a kulcsszavak alapján további információkat gyűjt különböző forrásokból  – az információgyűjtéshez használja a tartalomjegyzéket és a fogalomtárat | – a tanító esetenkénti segítségével felkutatja a kulcsszavakat, szükséges adatokat saját érdeklődési körének és szükségleteinek megfelelően |
| ÁI. MNYK. B. 6. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – rajzzal, szerepjátékkal stb. mutatja be az irodalmi szöveg tartalmát és szereplőit, illetve gondolatait a szöveg kapcsán | – a tanító esetenkénti segítségével kreatívan fejezi ki gondolatait, megfigyeléseit, valamint mutatja be a szöveg tartalmát és szereplőit |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Magyar népmesék, versek, közmondások, szólások, legendák és mondák. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Rajzok, bábok készítése, dramatizálás, versmondás, prezentációkészítés, plakátkészítés, irodalmi és köznyelvi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 6. 1.  A tanuló felismeri a magyar nyelvterület alapvető történelmi jellemzőit. | – felismeri és megnevezi Magyarország és a határon túli területek történelmi jellemzőit  – felismeri a területi változásokat a történelem során | – a tanító esetenkénti segítségével felismeri a magyar nyelvterület alapvető történelmi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 6. 2.  A tanuló felismeri a magyar nyelvterület alapvető földrajzi jellemzőit. | – felismeri és megnevezi Magyarország és a határon túli területek földrajzi jellemzőit  – felismeri, megnevezi és megmutatja a térképen az egyes határon túli területeket (Vajdaság, Erdély, Felvidék stb.) | – a tanító esetenkénti segítségével felismeri a magyar nyelvterület alapvető földrajzi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 6. 3.  A tanuló népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – énekkel, tánccal, rajzzal, színjátszással fejezi ki magát | – a tanuló a tanító ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt a kreatív tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, Magyarország történelme a 17. századig (Mátyás király, török elleni harcok, Zrínyiek, Frangepánok), a határon túli magyarság történelmi és földrajzi jellemzői, tájékozódás a térképen. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, üdvözlőlapok, locsolóversek, népi gyermekjátékok, szemléltetőeszközök, mondák és legendák, népviseletek. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 6. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13864.jpg)

7. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 7. 1.  A tanuló középhosszú, ismert témájú szövegeket ért meg hallás és olvasás után. | – megérti a középhosszú szöveget egészében és bizonyos szempontok szerint vizsgálva  – kiemeli a szöveg fő üzenetét, kulcsszavait és egyéb fontos információkat  – több stratégiát alkalmaz a hallás és olvasás utáni szövegértés fejlesztésére | – a tanító esetenkénti segítségével megérti az egyszerű, ismert témájú, középhosszú szöveget |
| ÁI. MNYK. A. 7. 2.  A tanuló rövid szöveget mond, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva. | – ismert témájú, rövid, egyszerű szövegeket mond közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva; ismert helyzetekről, történetekről számol be  – tervezi a szöveg tartalmát, összekapcsolja a szöveg részeit, szerkeszti és kijavítja beszédét | – a tanító esetenkénti segítségével mond rövid, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva |
| ÁI. MNYK. A. 7. 3.  A tanuló ismert témájú, irányított és egyszerű spontán beszélgetésben vesz részt. | – egyszerű, ismert témájú, irányított vagy spontán párbeszédben vesz részt  – kérdéseket tesz föl és a megfelelő nyelvi szerkezetekkel válaszol | – a tanító esetenkénti segítségével vesz részt egyszerű, ismert témájú, irányított vagy spontán beszélgetésekben |
| ÁI. MNYK. A. 7. 4.  A tanuló ismert témájú, egyszerű, rövid szöveget ír közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat | – rövid, egyszerű szöveget ír, megtervezi azok szerkezetét és tartalmát  – megadott mintát követve egyszerű szöveget ír közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva  – a szöveget logikusan formálja meg, kohéziós eszközöket használ, szerkeszti a szöveget és követi a helyesírás szabályait | – a tanító esetenkénti segítségével ír rövid szövegeket közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: mindennapi életünk, környezetvédelem, technológia, kultúra és szórakozás, utazás, egészséges életmód.  Nyelvi funkciók: információadás és – kérés, a hétköznapok leírása, veszélyeztetett területek és az élővilág leírása, étkezési szokások, tisztálkodás, mozgás leírása, szabadidős tevékenységek tervezése és leírása, utazás tervezése, összehasonlítás.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 7. 1.  A tanuló megindokolja saját tapasztalatát és álláspontját az irodalmi és köznyelvi szöveggel kapcsolatban. | – párhuzamot von saját meglévő tapasztalata, véleménye és az irodalmi és köznyelvi szöveg tartalma között  – fejleszti képzelőerejét, előrelátó képességét és megértését  – élvezettel olvas | – a tanító esetenkénti segítségével indokolja meg tapasztalatát, élményét az irodalmi és köznyelvi szöveggel kapcsolatban |
| ÁI. MNYK. B. 7. 2.  A tanuló értelmezi az irodalmi és köznyelvi szöveget. | – saját szavaival adja elő az olvasott szöveget  – szembesül az irodalmi szöveg véleményformáló hatásával  – megfogalmazza, milyen módon és mértékben hat az irodalmi szöveg a vélemény kialakítására | – a tanító esetenkénti segítségével értelmezi az irodalmi és köznyelvi szöveget |
| ÁI. MNYK. B. 7. 3.  A tanuló különböző forrásokból származó adatokat szelektál, figyelve az adatok helyességére és hasznosságára. | – saját érdeklődésének és szükségleteinek megfelelően különböző forrásokból gyűjt információkat (a megadott feladattal kapcsolatos irodalmi és köznyelvi szövegből, illetve érdeklődése szerint egyéb anyagból)  – hiteles forrásból szerez információkat, ellenőrzi azok valóságtartalmát  – összehasonlítja a szerzett információkat és hasznosság szerint válogat köztük | – a tanító esetenkénti segítségével válogat az információk között a feladatnak megfelelően |
| ÁI. MNYK. B. 7. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – saját szavaival fejezi ki a különbséget valós és kitalált között  – egyedi irodalmi értelmezésen keresztül fejezi ki saját kreativitását  – szerepjátékkal mutatja be az irodalmi szöveget | – a tanító esetenkénti segítségével fejezi ki saját kreativitását |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Magyar népmesék, versek, legendák és mondák, gyermeklapok szövegei, internetes tartalmak. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Rajzok, dramatizálás, versmondás, plakátkészítés, prezentációkészítés, irodalmi és köznyelvi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 7. 1.  A tanuló megnevez magyar nyelvterülettel kapcsolatos történelmi jellemzőket. | – szélesíti tudását Magyarországgal, a magyar kultúrával és a horvátországi magyar kisebbséggel kapcsolatban  – hasonlóságokat és különbségeket állapít meg a történelmi események kapcsán  – kapcsolni tudja a nemzeti ünnepekhez az adott történelmi eseményeket | – a tanító esetenkénti segítségével nevezi meg a magyar nyelvterület történelmi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 7. 2.  A tanuló megnevez magyar nyelvterülettel kapcsolatos földrajzi jellemzőket. | – szélesíti tudását Magyarország földrajzával kapcsolatban  – megismerkedik Magyarország megyéivel és megyeszékhelyeivel  – megismerkedik, olyan Magyarország határain túli városokkal, amelyekben élnek magyarok és ahol beszélik a magyar nyelvet | – a tanító esetenkénti segítségével nevezi meg a magyar nyelvterület földrajzi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 7. 3.  A tanuló népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – énekkel, tánccal, rajzzal, színjátszással fejezi ki magát | – a tanuló a tanító esetenkénti segítségével, annak ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt kreatív, önkifejező tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, Magyarország történelme a 18. és a 19. században (Rákóczi, 1848-as forradalom, Széchenyi, reformkor, horvát-magyar kiegyezés), a magyar nyelvterület földrajzi jellemzői. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, szemléltetőeszközök, mondák és legendák, népviseletek. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 7. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13839.jpg)

8. osztály – évi 105 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. A. 8. 1.  A tanuló középhosszú, ismert témájú, egyszerűbb szövegeket ért meg. | – középhosszú, ismert témájú, egyszerűbb szövegeket ért meg hallás vagy olvasás után  – felismeri a szöveg fő mondanivalóját  – érti a hagyományos vagy hétköznapi szöveg tartalmát  – globálisan és szelektíven érti a szöveget  – hallás és olvasás utáni szövegértési stratégiákat alkalmaz | – a tanító esetenkénti segítségével ért meg középhosszú, egyszerűbb szövegeket |
| ÁI. MNYK. A. 8. 2.  A tanuló rövid szöveget mond, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva. | – megtervez, alakít és elmond rövid szövegeket  – ismert témajú helyzeteket fogalmaz meg, elmeséli a történéseket, összefüggéseket  – ismert témákról szélesebb körűen számol be  – összekapcsolja a szöveg részeit, szerkeszti és kijavítja beszédét | – a tanító esetenkénti segítségével mond el rövid szövegeket, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva |
| ÁI. MNYK. A. 8. 3.  A tanuló ismert témájú, tervezett és egyszerűbb spontán beszélgetésben vesz részt. | – kérdéseket tesz fel vagy válaszol  – rövid, irányított vagy spontán párbeszédekben, szerepjátékokban vesz részt  – rövid, ismert témájú beszélgetésben vesz részt | – a tanító esetenkénti segítségével vesz részt egyszerűbb beszélgetésekben |
| ÁI. MNYK. A. 8. 4.  A tanuló ismert témájú, középhosszú szöveget ír, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat. | – helyesírási szabályok alkalmazásával ír középhosszú szövegeket, saját élményekkel kapcsolatos leírásokat, személyes üzeneteket, üdvözlőlapokat  – logikus egységben ír  – megkísérel önállóan megalkotni nem begyakorolt szövegeket, tanult eszközöket használ  – a szöveget logikusan formálja meg, kohéziós eszközöket használ  – helyesen írja le a szavakat és pontosan használja az írásjeleket | – a tanító esetenkénti segítségével ír ismert témájú középhosszú szövegeket, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: ember és társadalom, környezetvédelem, tudomány és technika, a munka világa, egészséges életmód, mindennapi élethelyzetek.  Nyelvi funkciók: információadás és – kérés, a hétköznapok leírása, veszélyeztetett területek és az élővilág leírása, étkezési szokások, tisztálkodás, mozgás leírása, mindennapi élethelyzetek leírása és párbeszédek folytatása, beszélgetés a jövőről és a pályaválasztásról, vita, összehasonlítás.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: mozgás, játékok, dalok, dramatizálás, rajzolás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. B. 8. 1.  A tanuló értelmezi az irodalmi és köznyelvi szöveget olvasói tapasztalata alapján, összevetve azt más szövegekkel. | – helyes időrendben nevezi meg és írja le a történéseket a teljes körű megértés érdekében  – felismeri az irodalmi és köznyelvi szöveg szerkezetét  – értelmezi és leírja a különféle körülményeket, a szerzőnek az olvasó figyelmének irányítására vonatkozó szándékát | – a tanító esetenkénti segítségével értelmez irodalmi és köznyelvi szövegeket |
| ÁI. MNYK. B. 8. 2.  A tanuló interpretálja az irodalmi és köznyelvi szöveget, tapasztalatai és a kontextus alapján kritikusan értékelve azt. | – felismeri és megítéli a szereplők jellemét cselekvéseik, megnyilatkozásaik, álláspontjaik alapján  – morális és etikai szempontból értelmezi a szöveget  – kritikusan értékeli az irodalmi és köznyelvi szöveget  – kifejezi és érvekkel támasztja alá saját véleményét és álláspontját a szöveggel kapcsolatban | – a tanító esetenkénti segítségével interpretálja az irodalmi és köznyelvi szöveget, tapasztalatai és a kontextus alapján kritikusan értékelve azt |
| ÁI. MNYK. B. 8. 3.  A tanuló megítéli a médiában fellelhető szövegek hatását a közvéleményre. | – felismeri a médiában fellelhető szöveg üzenetének hatását az olvasóra és a közvéleményre  – fejleszti a kritikus gondolkodását és a saját álláspont kialakítását | – a tanító esetenkénti segítségével ítéli meg a médiában fellelhető szövegek hatását a közvéleményre |
| ÁI. MNYK. B. 8. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – beszél a szöveg különböző értelmezéseiről  – saját szavaival fejezi ki a különbséget valós és kitalált között  – összehasonlítja az adott irodalmi szöveg különböző értelmezéseit  – egyedi irodalmi értelmezésen keresztül fejezi ki saját kreativitását  – szerepjátékkal mutatja be az irodalmi szöveget | – a tanító esetenkénti segítségével fejezi ki saját kreativitását |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Magyar népmesék, versek, legendák és mondák, internetes tartalmak, önéletrajz, rövidfilmek, rádió – és tévéműsorok. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Rajzok, dramatizálás, versmondás, plakátkészítés, prezentációkészítés, önéletrajzírás, irodalmi és köznyelvi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| ÁI. MNYK. C. 8. 1.  A tanuló összehasonlítja a magyar nyelvterület és Horvátország történelmi jellemzőit. | – többfajta forrásból szerez ismereteket a magyar nép történelméről az anyaországon belül és kívül (fontosabb eseményekről, személyekről) | – a tanító esetenkénti segítségével hasonlítja össze ismereteit a magyar nyelvterület és Horvátország történelmi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 8. 2.  A tanuló összehasonlítja a magyar nyelvterület és Horvátország földrajzi jellemzőit. | – többfajta forrásból szerez ismereteket a magyar nép földrajzáról az anyaországon belül és kívül (természetföldrajzi, társadalmi, gazdasági jellemzőiről) | – a tanító esetenkénti segítségével összehasonlítja a magyar nyelvterület és Horvátország földrajzi jellemzőit |
| ÁI. MNYK. C. 8. 3.  A tanuló népművészet által inspirált tevékenységet végez. | – aktívan, együttműködően vesz részt közös előadásban, fejleszti képességeit  – nép – vagy modern dalokat énekel  – rajzos, vizuális médiákkal kapcsolatos tevékenységekben vesz részt | – a tanuló a tanító esetenkénti segítségével, annak ösztönzésére kapcsolódik be és vesz részt kreatív, önkifejező tevékenységben |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, a magyarság történelme a 20. és 21. században (I. és II. világháború, trianoni békeszerződés, 1956, rendszerváltás, horvát honvédő háború, Európai Unió), a magyar nyelvterület földrajzi jellemzői, ismert magyar művészek. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, szemléltetőeszközök, népviseletek, történelmi szövegek, művészi alkotások, népi használati eszközök. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya az általános iskola 8. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13816.jpg)

AZ OKTATÁSI ÉS NEVELÉSI EREDMÉNYCÉLOK KIDOLGOZÁSA A KÖZÉPISKOLA 1-4. OSZTÁLYÁBAN

1. osztály – évi 70 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. A. 1. 1.  A tanuló középhosszú szöveget mond, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva. | – középhosszú lexikai struktúrákat használ  – tervezi az adott témával kapcsolatos közlésének a folyamatát  – előkészíti és közli az adott témával kapcsolatos beszédét  – kifejezi a véleményét, ötleteit és álláspontjait, alátámasztva őket megfelelő példákkal és bizonyítékokkal  – szerkeszti, illetve kijavítja saját beszédét | – a tanár esetenkénti segítségével középhosszú szöveget mond |
| KI. MNYK. A. 1. 2.  A tanuló hosszabb, tervezett, valamint egyszerű, spontán beszélgetésben vesz részt. | – tervezi és előkészíti a beszédét  – részt vesz a beszélgetésben  – a beszéd elkezdéséhez, fenntartásához és befejezéséhez, illetve figyelembe véve a felszólalás jogának időzítését, a megfelelő nyelvi struktúrát használja | – a tanár esetenkénti segítségével hosszabb, tervezett, valamint egyszerű, spontán beszélgetésben vesz részt |
| KI. MNYK. A. 1. 3.  A tanuló középhosszú szöveget ír, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat. | – tervezi a szöveg tartalmát és felépítését  – az előkészített szövegben bekezdéseket alakít ki  – megfelelő, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használ  – helyesírási szabályokat alkalmaz  – szerkeszti, illetve kijavítja a saját szövegét | – a tanár esetenkénti segítségével középhosszú és egyszerű szöveget ír |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: bemutatkozás, a család, napi rutinok, lakóhelyünk, szabadidő és szórakozás, természeti környezet, időjárás.  Nyelvi funkciók: mindennapi élethelyzetek leírása és párbeszédek folytatása, bemutatkozás, a család és családi kapcsolatok leírása, napi rutinok leírása, szabadidős tevékenységek és szórakozási lehetőségek megnevezése, természeti környezet leírása, időjárás leírása.  A tanító a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanító a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanító a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: játékok, dalok, dramatizálás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. B. 1. 1.  A tanuló megnevezi a szövegek műfaját és azok jellemzőit. | – megnevezi az irodalmi szövegek műfaját  – az adott irodalmi műfaj jellemzőit sorolja fel | – a tanár esetenkénti segítségével megnevezi a szövegek műfaját és azok jellemzőit |
| KI. MNYK. B. 1. 2.  A tanuló véleményt nyilvánít a szöveggel kapcsolatban, megindokolva saját álláspontját. | – kifejezi az irodalmi művel kapcsolatos benyomásait (érzelmi, kognitív, esztétikai)  – véleményt nyilvánít arról, amit a szöveg közöl  – kifejti a szöveggel kapcsolatos gondolatait, összevonva azokat a saját olvasási tapasztalataival, élményeivel, illetve a világról és az irodalomról való ismeretével | – a tanár esetenkénti segítségével fejezi ki a szöveggel kapcsolatos véleményét és álláspontját |
| KI. MNYK. B. 1. 3.  A tanuló szelektálja a szövegből az adatokat, kulcsfogalmakat. | – megérti a szöveg tartalmát  – értelmezi a szöveg fő üzenetét  – felismeri a szövegben a kulcsfogalmakat  – megérti a szöveg rejtett értelmét, és elkülöníti a fontos és kevésbé fontos adatokat | – a tanár esetenkénti segítségével szelektálja a szövegből az adatokat, kulcsfogalmakat |
| KI. MNYK. B. 1. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – beszél a szöveg különböző értelmezéseiről  – saját szavaival fejezi ki a különbséget a fikció és a valóság között  – összehasonlítja az adott irodalmi szöveg különböző értelmezéseit  – önállóan készít változatos, művészi, sajátos irodalmi értelmezést, amivel kifejezi saját kreativitását | – a tanár esetenkénti segítségével kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Versek, legendák és mondák, internetes tartalmak, rövidfilmek, rádió – és tévéműsorok. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Versmondás, plakátkészítés, prezentációkészítés, irodalmi és köznyelvi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. C. 1. 1.  A tanuló meghatározza a magyar nyelvterület történelmi jellemzőit. | – felsorolja az adott magyar nyelvterület történelmi jellemzőit  – felismeri a magyar királyok szerepét és jelentőségét a magyar történelemben | – a tanár esetenkénti segítségével meghatározza a magyar nyelvterület történelmi jellemzőit |
| KI. MNYK. C. 1. 2.  A tanuló meghatározza a magyar nyelvterület földrajzi jellemzőit. | – térkép segítségével megmutatja a magyar nyelvterület nagyságát és mértékét  – felsorolja Magyarország földrajzi jellemzőit, domborzatát, éghajlatát, vízrajzát és nagyobb városait  – felsorolja az adott magyar nyelvterület földrajzi jellemzőit | – a tanár esetenkénti segítségével meghatározza a magyar nyelvterület földrajzi jellemzőit |
| KI. MNYK. C. 1. 3.  A tanuló megnevez magyar kultúrával és hagyományokkal kapcsolatos információkat. | – megnevezi az ünnepekhez kötődő magyar népszokásokat  – felsorolja az ünnepekhez kapcsolódó ételeket és étkezési szokásokat  – felismeri az ünnepekhez kapcsolódó magyar zenei műveket | – a tanár esetenkénti segítségével megnevez magyar kultúrával és hagyományokkal kapcsolatos információkat |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, horvátországi magyar szokások, a magyarság történelmének és földrajzának áttekintése. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, szemléltetőeszközök, történelmi szövegek, térkép, internetes tartalmak. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya a középiskola 1. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13793.jpg)

2. osztály – évi 70 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. A. 2. 1.  A tanuló középhosszú szöveget mond, összetettebb nyelvi struktúrákat használva. | – tervezi a beszéde menetét  – előkészíti és elmondja a beszéde szövegét  – kifejezi a saját véleményét, ötleteit és álláspontjait, érvelésekkel alátámasztva  – saját, illetve a csoportban készített munka eredményét másokkal is megosztja  – szerkeszti és javítja a saját beszédét | – a tanár esetenkénti segítségével középhosszú szöveget mond |
| KI. MNYK. A. 2. 2.  A tanuló hosszabb, tervezett, valamint rövidebb, spontán beszélgetésben vesz részt. | – a beszéd elkezdéséhez, fenntartásához és befejezéséhez, illetve figyelembe véve a felszólalás jogának időzítését, a megfelelő nyelvi struktúrát használja  – a beszélgetés iránti érdeklődését fejezi ki, megfelelő kifejezéseket használva csatlakozik a beszélgetéshez | – a tanár esetenkénti segítségével hosszabb, tervezett, valamint rövidebb, spontán beszélgetésben vesz részt |
| KI. MNYK. A. 2. 3.  A tanuló középhosszú szöveget ír, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva, figyelembe véve a helyesírási szabályokat. | – saját, illetve közös munkával tervezi a szöveg felépítését és tartalmát  – bekezdésekre bontja a szöveget  – megfelelő, közepesen összetett nyelvi struktúrákat használ  – helyesírási szabályokat alkalmaz  – szerkeszti és kijavítja a saját szövegét | – a tanár esetenkénti segítségével középhosszú és egyszerű szöveget ír |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: bemutatkozás, média és kommunikáció, utazás, egészséges életmód, társadalom, iskola.  Nyelvi funkciók: bemutatkozás, utazás leírása és tervezése, egészséges életmód leírása, emberi és állampolgári jogok, tantárgyak, iskolai viselkedési szabályok megnevezése, vita, absztrakt gondolatok kifejezése, összehasonlítás.  Az olvasás-szövegértés gyakorlatait szépirodalmi szövegeken, erre kifejlesztett gyakorlószövegeken, valamint kapcsolódó hétköznapi szövegeken is végezhetjük.  A tanár a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanár a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: játékok, dalok, dramatizálás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. B. 2. 1.  A tanuló megnevezi a szövegek műfaját és azok jellemzőit. | – megnevezi és összehasonlítja az irodalmi szövegek műfaját  – az adott irodalmi műfaj jellemzőit sorolja fel | – a tanár esetenkénti segítségével megnevezi a szövegek műfaját és azok jellemzőit |
| KI. MNYK. B. 2. 2.  A tanuló interpretálja az irodalmi és köznyelvi szöveget, tapasztalatai és a kontextus alapján kritikusan értékelve azt. | – beszélget az irodalmi szöveg különböző értelmezési módjairól  – véleményt nyilvánít arról, amit a szöveg közöl  – kifejti a szöveg tartalmát  – kifejti a szöveggel kapcsolatos gondolatait, összevonva azokat a saját olvasási tapasztalataival, élményeivel, illetve a világról és az irodalomról való ismereteivel | – a tanár esetenkénti segítségével interpretálja az irodalmi és köznyelvi szöveget |
| KI. MNYK. B. 2. 3.  A tanuló összefoglalja a szövegben szereplő adatokat és a szöveg tartalmát. | – összefoglalja a szöveg tartalmát  – értelmezi a szöveg fő üzenetét, a szöveg fontos és sajátos jellemzőit  – felismeri a szövegben a kulcsfogalmakat  – megérti a szöveg rejtett értelmét, és elkülöníti a fontos és kevésbé fontos adatokat | – a tanár esetenkénti segítségével összefoglalja a szövegben szereplő adatokat, kulcsfogalmakat |
| KI. MNYK. B. 2. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – saját szavaival fejezi ki a különbséget a fikció és a valóság között  – odaillő alapvető irodalomelméleti fogalmakat használ az adott irodalmi szöveg értelmezéséhez  – összehasonlítja az adott irodalmi szöveg különböző értelmezéseit  – önállóan készít változatos, művészi, sajátos irodalmi értelmezést, amivel kifejezi saját kreativitását | – a tanár esetenkénti segítségével kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Versek, legendák és mondák, internetes tartalmak, rövidfilmek, rádió – és tévéműsorok. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Versmondás, plakátkészítés, prezentációkészítés, irodalmi és köznyelvi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. C. 2. 1.  A tanuló összekapcsolja a magyar és a horvát nyelvterület történelmi jellemzőit. | – felismeri a horvát-magyar államközösség gazdasági és társadalmi hátterét  – felismeri és megnevezi a reformkor törekvéseit, korszakalkotó fejlesztéseit | – a tanár esetenkénti segítségével összekapcsolja a magyar és a horvát nyelvterület történelmi jellemzőit |
| KI. MNYK. C. 2. 2.  A tanuló összekapcsolja a magyar és a horvát nyelvterület földrajzi jellemzőit. | – felsorolja Horvátország magyarlakta és vegyes lakosságú településeit  – felsorolja Budapest nevezetességeit  – megmutatja a térképen a Duna-Dráva Nemzeti Park magyarországi, illetve horvátországi területét | – a tanár esetenkénti segítségével összekapcsolja a magyar és a horvát nyelvterület földrajzi jellemzőit |
| KI. MNYK. C. 2. 3.  A tanuló fejleszti tudását a magyar kultúrával kapcsolatban. | – megnevezi a magyar feltalálókat és azok találmányait  – önállóan vagy párban ismertet egy magyar népdalt  – felsorolja a magyar népviselet elemeit | – a tanár esetenkénti segítségével fejleszti tudását a magyar kultúrával kapcsolatban |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, népviselet, horvátországi magyarlakta települések jellemzői, nemzeti park, magyar feltalálók. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, szemléltetőeszközök, népviseletek, internetes tartalmak. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya a középiskola 2. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13769.jpg)

3. osztály – évi 70 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. A. 3. 1.  A tanuló hosszú szöveget mond összetett nyelvi struktúrákat használva, a kommunikációs helyzetnek megfelelő stílusban. | – tervezi és előkészíti az adott témával kapcsolatos beszédét  – összetett lexikai struktúrákat használ  – egy ismert témát világosan mutat be | – a tanár esetenkénti segítségével hosszú és középhosszú szöveget mond |
| KI. MNYK. A. 3. 2.  A tanuló hosszú, tervezett, valamint hosszabb, spontán beszélgetésben vesz részt. | – spontán, mindennapi beszélgetésekben vesz részt  – elkezdi, figyeli, fenntartja és befejezi a beszélgetést  – felméri a formalitás mértékét, és beszédét hozzáigazítja a kontextushoz | – a tanár esetenkénti segítségével hosszú, tervezett, valamint hosszabb, spontán beszélgetésben vesz részt |
| KI. MNYK. A. 3. 3.  A tanuló hosszú szöveget ír közepesen összetett nyelvi struktúrákat használva, a kommunikációs helyzetnek megfelelő stílusban. | – alkalmazza az egyszerű és összetett szövegtípusok írásának szabályait, miközben közepesen összetett nyelvi struktúrákat használ  – információkat közöl számára ismert forrásokból  – valós és elképzelt eseményekről, valamint személyes tapasztalatokról ír  – kifejezi saját és mások véleményét is  – a szövegben található bekezdéseket összekapcsolja, valamint új értelmes szöveget szerkeszt  – önállóan és eredményesen használja a begyakorolt és ajánlott nyelvi eszközöket, amelyek segítségével új szöveget hoz létre | – a tanár esetenkénti segítségével hosszú és összetett szöveget ír |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: ügyintézés, aktuális társadalmi témák, tudomány és technológia, önkénteskedés, különböző életstílusok.  Nyelvi funkciók: ügyintézés hivatalokban, összehasonlítás, vita, absztrakt gondolatok kifejezése, (nem)tetszés kifejezése.  Az olvasás-szövegértés gyakorlatait szépirodalmi szövegeken, erre kifejlesztett gyakorlószövegeken, valamint kapcsolódó hétköznapi szövegeken is végezhetjük.  A tanár a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanár a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: játékok, dalok, dramatizálás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. B. 3. 1.  A tanuló megnevezi a művelődéstörténeti korszakokat, a szövegek műfaját és azok jellemzőit. | – felsorolja a művelődéstörténeti korszakokat  – a szövegben található jellemzők alapján felismeri és megnevezi a művelődéstörténeti korszakokat és a szöveg műfaját | – a tanár esetenkénti segítségével megnevezi a művelődéstörténeti korszakokat, a szövegek műfaját és azok jellemzőit |
| KI. MNYK. B. 3. 2.  A tanuló interpretálja az irodalmi és köznyelvi szöveget tapasztalatai és a kontextus alapján, kritikusan értékelve azt. | – meghatározza az irodalmi mű témáját és fő üzenetét  – megmagyarázza és példával alátámasztja a különbséget a fiktív és a valós világ között  – alkalmazza a szöveg értelmezéséhez szükséges alapvető irodalomelméleti fogalmakat | – a tanár esetenkénti segítségével értelmezi az adott szöveget és sajátot ír |
| KI. MNYK. B. 3. 3.  A tanuló összefoglalja a szövegben szereplő adatokat és a szöveg tartalmát. | – felismeri a szövegben a kulcsszavakat  – kulcsfontosságú adatok alapján elmondja a szöveg lényegét | – a tanár esetenkénti segítségével felismeri a szövegben szereplő fontosabb adatokat, és azok alapján összefoglalja a szöveg tartalmát |
| KI. MNYK. B. 3. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – saját olvasói tapasztalata alapján kreatívan fejezi ki magát  – előadja irodalmi szövegek dramatizált változatát  – rövid szinopszist ír | – a tanár ösztönzésével érdeklődést mutat az irodalmi szöveg dramatizált változatának előadása iránt |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Versek, internetes tartalmak, rövidfilmek, rádió – és tévéműsorok, prózai szövegek. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Versmondás, plakátkészítés, prezentációkészítés, irodalmi és köznyelvi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. C. 3. 1.  A tanuló elemzi a magyar és a horvát nyelvterület történelmével kapcsolatos információkat. | – elemzi az I. és II. világháború hatását a horvátországi magyarságra  – felismeri a háború társadalmi következményeit a régióban  – felismeri a két ország együttműködését az ’56-os forradalom illetve a ’91-es honvédő háború során | – a tanár esetenkénti segítségével elemzi a magyar és a horvát nyelvterület történelmével kapcsolatos információkat |
| KI. MNYK. C. 3. 2.  A tanuló elemzi a magyar és a horvát nyelvterület földrajzával kapcsolatos információkat. | – megnevezi a főbb horvát-magyar testvérvárosokat és elemzi az együttműködések formáit  – megnevezi a horvátországi magyar és a magyarországi horvát népcsoportokat és földrajzi elhelyezkedésüket | – a tanár esetenkénti segítségével elemzi a magyar és a horvát nyelvterület földrajzával kapcsolatos információkat |
| KI. MNYK. C. 3. 3.  A tanuló fejleszti tudását a magyar kultúrával kapcsolatban. | – ismeri a magyar festészet, szobrászat és építészet kiemelkedő alakjait és életművüket  – ismeri a magyar filmművészet kiemelkedő alkotásait  – különböző művészeti tevékenységeket folytat saját érdeklődése és preferenciái szerint, önállóan vagy csoportban  – saját érdeklődési körének megfelelően, nyilvánosan vagy a tanteremben, az iskolában vagy azon kívül előadásokon vesz részt | – a tanár esetenkénti segítségével fejleszti tudását a magyar kultúrával kapcsolatban |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, festészet, szobrászat, építészet, filmművészet. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, szemléltetőeszközök, népviseletek, internetes tartalmak. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya a középiskola 3. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13740.jpg)

4. osztály – évi 70 óra

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| A. NYELVI KÉSZSÉGEK | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. A. 4. 1.  A tanuló hosszú szöveget mond összetett nyelvi struktúrákat használva, a kommunikációs helyzetnek megfelelő stílusban. | – tervezi és előkészíti az adott témával kapcsolatos beszédét  – összetett lexikai struktúrákat használ  – az órán nem feldolgozott témáról beszél | – a tanár esetenkénti segítségével hosszú és középhosszú szöveget mond |
| KI. MNYK. A. 4. 2.  A tanuló hosszú beszélgetésben vesz részt. | – hosszú spontán, vagy megadott témájú beszélgetésekben vesz részt  – elkezdi, figyeli, fenntartja és befejezi a beszélgetést  – felméri a formalitás mértékét, és beszédét hozzáigazítja a kontextushoz | – a tanár esetenkénti segítségével hosszú és összetett beszélgetés különféle formáiban vesz részt |
| KI. MNYK. A. 4. 3.  A tanuló nagyon összetett nyelvi struktúrájú, különböző hosszúságú, stílusú és célú szöveget ír. | – alkalmazza az egyszerű és összetett szövegtípusok írásának szabályait, miközben nagyon összetett nyelvi struktúrákat használ  – információkat közöl különféle forrásokból, különböző hosszúságban és stílusban  – valós és elképzelt eseményekről, valamint személyes tapasztalatokról ír  – kifejezi saját és mások véleményét  – a szövegben található bekezdéseket összekapcsolja, valamint új összetett nyelvi struktúrájú szöveget szerkeszt  – önállóan és eredményesen használja a begyakorolt és ajánlott nyelvi eszközöket, amelyek segítségével új szöveget hoz létre | – a tanár esetenkénti segítségével nagyon összetett nyelvi struktúrájú, különböző hosszúságú, stílusú és célú szöveget ír |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Javasolt témák: a munka világa, fogyasztói társadalom, szolidaritás és a sokszínűség, a magyar iskolarendszer, tudomány és technika, fenntartható fejlődés, globalizáció.  Nyelvi funkciók: absztrakt gondolatok kifejezése, vita, összehasonlítás.  Az olvasás-szövegértés gyakorlatait szépirodalmi szövegeken, erre kifejlesztett gyakorlószövegeken, valamint kapcsolódó hétköznapi szövegeken is végezhetjük.  A tanár a lexikai struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, szem előtt tartva azok kapcsolódását, a tantárgyközi témákat, valamint a többi tantárgyat.  A tanár a nyelvtani struktúrákat a tanulók életkorának megfelelően választja ki, és azok a javasolt nyelvi funkciókon alapulnak.  Az oktatási-nevelési tartalmak ciklikusan ismétlődnek az előző évfolyamra épülve. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár a nyelvi tartalmakat szóbeli és írásbeli kommunikáción és szituációs játékokon keresztül oktatja: játékok, dalok, dramatizálás, digitális eszközök, szemléltetőeszközök. | | |
| B. IRODALOM | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. B. 4. 1.  A tanuló megnevezi a művelődéstörténeti korszakokat, a stílusokat, a szövegek műfaját és azok jellemzőit. | – felsorolja a művelődéstörténeti korszakokat  – a szövegben található jellemzők alapján felismeri és megnevezi a művelődéstörténeti korszakokat és stílusokat, valamint a szöveg műfaját | – a tanár esetenkénti segítségével megnevezi a művelődéstörténeti korszakokat, a stílusokat, a szövegek műfaját és azok jellemzőit |
| KI. MNYK. B. 4. 2.  A tanuló interpretálja az irodalmi és köznyelvi szöveget, tapasztalatai és a kontextus alapján kritikusan értékelve azt. | – különböző módon interpretálja a szöveget  – meghatározza az irodalmi mű témáját és fő üzenetét  – megmagyarázza és példával alátámasztja a különbséget a fiktív és a valós világ között  – alkalmazza a szöveg értelmezéséhez szükséges alapvető irodalomelméleti fogalmakat  – összehasonlítja a szövegek különféle értelmezését – önállóan ír szöveget, amelyben előtérbe kerül a tanuló kreativitása, eredetisége és sajátos gondolkodása | – a tanár esetenkénti segítségével értelmezi az adott szöveget és sajátot ír |
| KI. MNYK. B. 4. 3.  A tanuló összefoglalja a szövegben szereplő adatokat és a szöveg tartalmát. | – különbséget tesz a fontos és a kevésbé fontos információk között  – kulcsfontosságú adatok alapján elmondja a szöveg lényegét | – a tanár esetenkénti segítségével felismeri a fontosabb adatokat a szövegben, és azok alapján összefoglalja a szöveg tartalmát |
| KI. MNYK. B. 4. 4.  A tanuló kreatívan fejezi ki magát az irodalmi élmény alapján. | – saját olvasói tapasztalata alapján kreatívan fejezi ki magát  – önállóan olyan szöveget ír, amelyben előtérbe kerül a kreativitása, eredetisége és sajátos gondolkodása  – előadja irodalmi szövegek dramatizált változatát  – szinopszist ír | – a tanár ösztönzésével érdeklődést mutat az irodalmi szöveg dramatizált változatának előadása iránt |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Versek, internetes tartalmak, rövidfilmek, rádió – és tévéműsorok, prózai szövegek. | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A tanár szabadon választhat szöveget a javasolt tartalmak feldolgozásához.  Az Irodalom témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Versmondás, plakátkészítés, prezentációkészítés, irodalmi és köznyelvi szövegek olvasása. | | |
| C. KULTÚRA | | |
| NEVELÉSI-OKTATÁSI EREDMÉNYCÉLOK | AZ EREDMÉNYCÉLOK  KIDOLGOZÁSA | ÉV VÉGI KÖZEPES SZINT ELÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI |
| KI. MNYK. C. 4. 1.  A tanuló értelmezi a magyar és a horvát nyelvterület történelmével kapcsolatos információkat. | – értelmezi a főbb történelmi összefüggéseket  – ismeri a kisebbségekre vonatkozó horvát törvényeket, az országos és a helyi magyar nemzetiségi önkormányzatokat és a magyar kissebbség képviseletét a parlamentben | – a tanár esetenkénti segítségével értelmezi a magyar és a horvát nyelvterület történelmével kapcsolatos információkat |
| KI. MNYK. C. 4. 2.  A tanuló értelmezi a magyar és a horvát nyelvterület földrajzával kapcsolatos információkat. | – értelmezi a főbb földrajzi összefüggéseket  – megmutatja a térképen és megnevezi a határon túli magyarlakta területeket  – felsorolja a határon túli magyarlakta területek jellemzőit | – a tanár esetenkénti segítségével értelmezi a magyar és a horvát nyelvterület földrajzával kapcsolatos információkat |
| KI. MNYK. C. 4. 3.  A tanuló fejleszti tudását a magyar kultúrával kapcsolatban. | – ismeri a horvátországi magyar irodalom főbb kiadványait  – ismeri a horvátországi magyar sajtótermékeket, a rádió – és televíziós műsorokat  – különböző művészeti tékenységeket folytat saját érdeklődése és preferenciái szerint, önállóan vagy csoportban  – saját érdeklődési körének megfelelően, nyilvánosan vagy a tanteremben, az iskolában vagy azon kívül előadásokon vesz részt  – bemutatja a hasonlóságokat és a különbségeket a saját és a más területeken élő magyarok szokásai és ünnepei között | – a tanár esetenkénti segítségével fejleszti tudását a magyar kultúrával kapcsolatban |
| Az eredménycélok teljesítéséhez javasolt oktatási-nevelési tartalmak:  Ünnepek, magyar zene – és tánckultúra, horvátországi magyar szokások, kisebbségi törvények, irodalmi alkotások | | |
| Javaslatok az oktatási-nevelési eredménycélok megvalósításához:  A Kultúra témakör eredménycéljai a másik két témakör eredménycéljaival párhuzamosan és összhangban valósulnak meg.  Néptánc, népdalok, szemléltetőeszközök, népviseletek, internetes tartalmak. | | |

A tantárgy témaköreinek százalékban kifejezett aránya a középiskola 4. osztályában

Az oktatási-nevelési eredménycélok tervezése és megvalósítása során a tanító és a tanár legfeljebb 10%-ban térhet el az egyes tantárgyterület javasolt, százalékban kifejezett arányától.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2020/131710/images/13713.jpg)

E. A MAGYAR NYELV ÉS KULTÚRA TANTÁRGY KAPCSOLÓDÁSA A NEVELÉS-OKTATÁSI TERÜLETEKHEZ, A TANTÁRGYKÖZI TÉMÁKHOZ ÉS EGYÉB TANTÁRGYAKHOZ

Az anyanyelven és az anyanyelv írásmódja szerint történő neveléshez-oktatáshoz való jogot a nemzetiségek tagjai, így a horvátországi magyar nemzetiségűek is a Horvát Köztársaság Alkotmányával, az Alaptörvénnyel a nemzetiségek jogairól, valamint A nemzetiségek anyanyelven és az anyanyelv írásmódja szerint történő neveléséről-oktatásáról szóló törvénnyel összhangban gyakorolják.

A C modell szerinti Magyar nyelv és kultúra tantárgy tanterve (curriculuma) a Horvát Köztársaság Alkotmányán, a fent említett törvényeken és a horvát Nemzeti Alaptanterven alapul, és a Nyelvi-kommunikációs területhez szervesen kapcsolódik mint a horvátországi magyar nemzetiség anyanyelve, és a curriculum keretében a nyelvi-kommunikációs kompetencia fejlesztése a tudás, a képességek, a készségek, a vélemények, az értékek megszerzése és átadása egyik kulcsfontosságú kompetenciájának minősül.

Mivel a Magyar nyelv és kultúra tantárgy tanításának és tanulásának a célja és egyben az eszköze is a nyelv, a Magyar nyelv és kultúra curriculuma – az adott évfolyamokhoz igazítva – a nevelés-oktatás összes területéhez, a tantárgyközi témákhoz és szinte az összes többi tantárgyhoz kapcsolódik.

A C modell szerinti Magyar nyelv és kultúra tantárgy tanítása és tanulása különösen összetett, mert a magyar nyelv tanítása és tanulása a legszélesebb értelemben vett magyar kultúra tanítását és tanulását is jelenti egyben, így a curriculum közvetlenül kapcsolódik a Társadalmi-humán és a Művészeti terület tantárgyaihoz, elsősorban a Természet – és társadalomismeret, a Történelem, a Földrajz, a Rajz és vizuális kultúra és az Ének-zene tantárgyakhoz. Fontos, hogy a történelmi horvát-magyar államközösségből adódó számtalan társadalmi-gazdasági és történelmi kapcsolódási pontok helyet kapjanak, külön kihangsúlyozva az adott terület sajátosságait (Drávaszög, Szlavónia, Zágráb, Isztria és a Tengermellék).

A Tanulás tanulása, a Személyes és társadalmi fejlődés, az Állampolgári nevelés és oktatás és az Informatikai és kommunikációs technológiák használata tantárgyközi témák curriculumai által meghatározott kimeneti elvárásokat a C modell szerinti Magyar nyelv és kultúra tantárgy curriculuma közvetlenül tartalmazza. Az egyéb tantárgyközi témák magyar nyelvű tartalmakkal valósulnak meg.

A magyar nyelv a Horvát Köztársaság területén élő magyar nemzeti kisebbség anyanyelve, így kifejezetten ajánlott, hogy a horvátországi magyar szervezetekkel, egyesületekkel együttműködve különféle projektek, programok jöjjenek létre, ami többek között az élethosszig tartó tanulás fejlesztéséhez is hozzájárul. Magyarország és a Horvát Köztársaság történelmi és jelenleg is fennálló szoros kapcsolatára való tekintettel a magyar nyelv a fiatalok gazdasági és tanulmányi mobilitását elősegítő eszköz lehet, amivel a két ország közötti közös kapcsolódási pontokat tovább lehet erősíteni és fejleszteni.

F. A MAGYAR NYELV ÉS KULTÚRA TANTÁRGY TANÍTÁSA ÉS TANULÁSA

A tanítás és a tanulás tapasztalatai

A Magyar nyelv és kultúra tantárgy modern tanítása és tanulása a tanulóra és a tanulási folyamatra összpontosít. Ebben a felfogásban a tanuló egyéni képességei, szükségletei és érdeklődési köre kerül előtérbe, ezzel összhangban ösztönözhető a tanuló kognitív, affektív, morális és testi fejlődése, ami lehetővé teszi a tanuló egységes fejlődését és képessé teszi az önálló, egész életre kiterjedő tanulásra.

A tanulás folyamata dinamikus, aktív folyamat, amely a tanulónak lehetővé teszi az együttműködő, felfedező, kreatív és innovatív tanulást, illetve a változatos nyelvhasználatot. Ezért a Magyar nyelv és kultúra tanításánál meg kell teremteni a tanultak konkrét alkalmazását az iskolán kívüli környezet összekapcsolásával. A magyar nyelvvel és kultúrával kapcsolatos pozitív hozzáállás ápolása és fejlesztése, a motiválás, a személyes érdeklődés és a pozitív érzelmek kialakításán, fenntartásán és fejlesztésén keresztül kulcsfontosságú az identitás iránti elkötelezettség mint pedagógiai cél elérésében.

A Magyar nyelv és kultúra tanításának és tanulásának célja, hogy a tanuló anyanyelvi kompetenciáját fenntartsa és fejlessze az interkulturális kompetencia elemeivel kiegészítve, illetve a tanulót felkészítése az önálló tanulásra mint az egész életre kiterjedő tanulás alapjára.

A Magyar nyelv és kultúra tanítása és tanulása keretében kombinálni kell a különböző tanulási stratégiákat és tanítási módszereket, az adott csoport képességeihez és igényeihez igazítva.

Az általános iskola alsó tagozatán – és részben a felső tagozaton is – a hangsúly a beszéd, a hallás utáni szövegértés és az írás mellett a minden érzékszervre kiterjedő tanuláson, illetve a játékon van. Az általános iskola felső tagozatán és a középiskolában a kognitív szemlélet egyre nagyobb szerepet kap, a nyelvi struktúrák és azok funkcióinak fokozatos tudatosításával párhuzamosan, az önálló tanulás alapjainak megteremtésével és fejlesztésével. Minden tanítási tevékenységet úgy kell megtervezni, hogy figyelembe vegye a tanulók egyéni különbözőségét és fejlődési lehetőségeit, oly módon, hogy a tanulónak lehetővé tegye az újonnan szerzett tudás és képesség összekapcsolását a már meglévővel, valamint hogy a tanuló önállóságát és a tanulás iránti felelősségérzetének a fejlesztését ösztönözze.

A tanító és a tanár szerepe

A Magyar nyelv és kultúra tanulóközpontú tanítása és tanulása során a tanító/tanár szerepe meghatározó fontosságú. A tanuló motivációjának és érdeklődésének fenntartása és fejlesztése döntően meghatározza a magyar nyelv és kultúra iránti elkötelezettségét és identitásának megszilárdulását. Ezért a tanító/tanár fontos feladata, hogy kellemes és ösztönző hangulatot alakítson ki az osztályban, olyan tanítási tevékenységet választva, amely igazodik a tanuló kognitív és affektív fejlettségi szintjéhez, a lehető legmegfelelőbb tanítási módszert alkalmazva, tekintettel a csoporton belüli egyéni különbségekre. Az esetleges nyelvtani hibákat a tanító/tanár a tanulási folyamat szerves részének tekinti, lehetővé teszi, hogy a tanuló stressz és félelem nélkül vegyen részt a tanítóval/tanárral és a társaival folytatott kommunikációban, a sikerélményekre összpontosítva.

Szintén döntő fontosságú a tanuló motivációjának és identitásának megőrzésében, hogy a tanító/tanár a tanuló lokális, nyelvjárásbeli nyelvhasználatát ne a felcserélő, hanem a hozzáadó (additív) szemlélettel kezelje. A helyi nyelvjárások használata a megbélyegző, szankcionáló szemlélet hosszú tanítási gyakorlata miatt széles körben »hibásnak« minősült, de a modern Magyar nyelv és kultúra a nyelvjárások használatát értéknek tekinti, és ekképpen is viszonyul hozzá. A tanuló anyanyelveként mindenképpen a magyar nyelv egyik nyelvjárási változatát tanulja, annak használatát nem szabad büntetni, hibásnak minősíteni. A tanító/tanár egyik legnagyobb feladata és felelőssége, hogy a tanulóban ne alakuljon ki szégyenérzet az anyanyelve miatt, illetve pont ellenkezőleg, a tanuló identitásának megszilárdításában a nyelvjárásbeli elemek megőrzése a pedagógiai célok egyike kell legyen. A magyar irodalmi nyelv szabályait természetesen írásban át kell adnia és azok ismeretét meg kell követelnie a tanítónak/tanárnak, de a beszédben ösztönöznie és támogatnia kell a nyelvjárási nyelvhasználatot. A hozzáadó szemlélet jegyében a tanulóban tudatosítani kell a nyelvjárása és az irodalmi sztenderd nyelvhasználat közötti különbségeket, és képessé kell tenni a tanulót, hogy diskurzust váltson akkor, amikor erre szükség van. A hozzáadó szemléletet már az általános iskola második osztályában, amikor a beszéd és a hallás utáni szövegértés mellett az írás is megjelenik, érvényesíteni kell. Ilyen értelemben a tanító/tanár a vezető, a mentor, a segítő és a tanácsadó szerepét együttesen kell betöltse, hogy a tanulóban kialakítsa a helyzetének megfelelő kompetens nyelvhasználatot.

Ezzel szoros összefüggésben a tanító/tanár aktív szerepet vállal a szülőkkel való kapcsolattartásban, nagyon fontos, hogy a hozzáadó szemléletet a szülőkkel is megértesse, elfogadtassa.

A tanító, a tanár a kollégáival, szakmabeliekkel és a nemzetiségi szervezetekkel is aktív kapcsolatot ápol, szakmai egyeztetést végez, hogy a tanuló minél hatékonyabb és eredményesebb fejlődését elősegítse.

Tananyagok és források

A tanár a tervezett tevékenységeknek megfelelő tananyagot választ, illetve dolgoz ki a pedagógiai célok megvalósítása érdekében, tekintettel a tanuló korára, egyéni képességeire és érdeklődési körére. A multidiszciplinaritás jegyében olyan tartalmakat választ, amelyek összhangban vannak a tanítás egyéb területeivel és tárgyaival.

Az engedélyezett tankönyveken és tanítási segédeszközökön kívül a tanár nyelvileg autentikus, a pedagógiai célokhoz igazított tanagyagot használ, beleértve a digitális, interaktív és multimédiás tartalmakat is.

Szükséges a tantermen kívüli magyar nyelvű kulturális tartalmak hangsúlyozása is (pl. a magyar nyelvű média követése, filmek, rajzfilmek, zene, képregények, ifjúsági és szépirodalom stb.).

A tanulás környezete

A Magyar nyelv és kultúra tantárgy eredményes és hatékony tanítása nagymértékben függ a tanulás környezetétől, amelyben a tanuló az ismereteket és készségeket szerzi, illetve elsajátítja, a változatos és ösztönző környezet ezt szolgálja. Az ilyen tanulóközpontú környezetben a tanuló nem fél hibázni, együttműködik a többi tanulóval és tiszteletben tartja őket, a szerzett tudása és készségei pedig összhangban vannak a mindennapi tapasztalataival és tevékenységeivel. Az ilyen környezetben az együttélés és az egymás tiszteletben tartásának kultúráját ápolják, így lehetséges a humánus, a különbözőségeket elfogadó, a pozitív érzések fontosságát felismerő, a kritikus gondolkodást, felfedezést és kreativitást támogató fejlődés biztosítása.

A Magyar nyelv és kultúrára nemcsak az iskolai, hanem az iskolán kívüli környezet is hatással van. A változatos környezetet biztosítandó, kívánatos a tanítás és a tanulás folyamatát irányított tevékenységekkel is kiegészíteni (pl. kontaktus teremtése a magyar nyelv használóival a valós és a digitális környezetben is, a magyar kulturális intézmények rendezvényeinek látogatása, iskolai kirándulások, tanulmányi kirándulások Magyarországra, részvétel nemzetközi csereprogramokban, hagyományőrző, hagyományápoló táborokban).

A tanítás és tanulás időtartama

A Magyar nyelv és kultúra tantárgyat a horvát oktatási rendszerben a magyar nemzeti kisebbség nyelveként tanítják és tanulják, így az az általános iskolában heti három, középiskolában heti két tanórában része a tanmenetnek.

A pedagógiai célok és az egyes osztályok kimeneti követelményeinek megfelelően a tanár annyi időt szentel a különböző készségek elsajátíttatására, amennyit szükségesnek ítél, hogy az összes tanuló elérje a képességeinek és lehetőségeinek megfelelő legmagasabb szintű tudást.

A tanítás hivatalos formája mellett a tanár hangsúlyos figyelmet fordít a nem hivatalos és informális tanulásra is mint az egész életre kiterjedő tanulás részére.

A tanulók csoportosítása

A Magyar nyelv és kultúra tantárgy eredményes és hatékony tanításának és tanulásának egyik objektív előfeltétele a kiscsoportos munka olyan tanulókkal, akik megközelítőleg azonos korúak, hasonló képességekkel és kommunikációs kompetenciával rendelkeznek.

Mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy a Magyar nyelv és kultúra tantárgyat meglehetősen heterogén összetételű csoportokban tanulják, a tanár elsődleges és legfontosabb feladata a tanítás folyamatának és a tananyag megválasztásának differenciálása a csoporton belül a kor, a nyelvhasználat szintje, a tanuló egyéni képességei, érdeklődési köre és szociokulturális háttere szerint.

A tanításban az együttműködő tanulást is ösztönözni kell ott, ahol ez lehetséges, a tanulási folyamatok szervezését párokra vagy kisebb csoportokra osztva, a tehetséges tanulóknak a többi tanuló mentorálását is lehetővé téve.

G. A MAGYAR NYELV ÉS KULTÚRA TANTÁRGY NEVELÉSI-OKTATÁSI KIMENETI KÖVETELMÉNYEINEK ÉRTÉKELÉSE

A Magyar nyelv és kultúra tantárgy nevelési-oktatási kimeneti követelményeinek értékelése az Általános iskolai és középiskolai tanulás kimeneti követelményeinek értékelési keretrendszerében felállított elveknek megfelelően történik. A tantárgy curriculumában foglaltak szerint követendők az értékelés elemei és módszerei, illetve a visszacsatolás információinak átadási módjai és a nevelési-oktatási követelményeknek való megfelelésről történő tájékoztatás.

Az értékelés elemei

Az értékelés elemei a négy nyelvi készségből állnak össze: hallás utáni szövegértés, beszéd, olvasás utáni szövegértés és írás. Az egyes osztályokban a tanuló életkorának megfelelően különböző nyelvi készségek értékelésére és osztályzására kerül sor:

Általános iskola:

1. osztály: hallás utáni szövegértés

beszéd

2. osztály: hallás utáni szövegértés

beszéd

írás

3. osztály: hallás utáni szövegértés

beszéd

írás

olvasás utáni szövegértés

A 4., 5., 6., 7. és 8. osztályra és a középiskolára ugyanaz vonatkozik, mint a 3. osztályra.

A tanulói teljesítmény értékelése a nyelvtudás és a nyelvhasználat készségeinek a kommunikációs kompetencia szempontjából előre kidolgozott, világos kritériumai alapján történik, amely a tantárgyi curriculum módszertani leíró részében szerepel az egyes általános iskolai és középiskolai osztályokra lebontva. A nyelvi tartalmak elsajátítását integratív módon kell osztályozni, azaz a lexikai és a nyelvtani struktúrákat a tanulói teljesítmény kritériumai meglétének kell tekinteni, a kommunikációs nyelvi kompetencia hatókörén belül.

A nyelv funkcionális szempontja előnyt élvez a formális szemponttal szemben, ezért az üzenet érthetőségének és a nyelvi interakció létrejöttének feltételei nagyobb súllyal esnek a latba, mint a nyelvtani pontosság feltételei. Az osztályozásnál figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a nyelv törvényszerűségei nem önmagukért való megvalósítandó célok, hanem eszközei a sikeres kommunikációnak, valamint hogy a nyelvhasználat hibái elfogadható és előrelátható elemei az anyanyelv ápolásának folyamatában.

A tanulói teljesítmény hatékony értékelése a nevelési-oktatási kimeneti követelmények adatainak folyamatos és rendszeres gyűjtését és feldolgozását is magában foglalja a tanítási folyamat során. Ez a tanítás és tanulás menetének alapvető eleme, amelyet nem kell külön érdemjeggyel osztályozni. A tanításra és a tanulásra irányuló reflexiókra, a tanulási folyamatok és eredmények megértésére, valamint a tanítás és a tanulás hatékonyságára összpontosít. A tanulói teljesítmény értékelése különféle hivatalos és nem hivatalos módszereket és változatos formákat foglal magában, mint amilyen a kérdések feltevése, a házi feladatok ellenőrzése, kisebb ellenőrző dolgozatok íratása, megfigyelések és hasonlók.

A tanulás teljesítményének értékelése a tanuló aktív részvételét feltételezi az értékelés folyamatában, a tanár folyamatos támogatása mellett, és rendszeres önreflexió, önértékelés és a többi tanuló értékelése útján történik, hogy a tanulót önállóságra és a tanulás önálló szabályozására ösztönözzék, azaz az önnön tanulásáról való tudatosságra. Ennél az értékelésnél használható a portfólió, az interkulturális találkozások lejegyzése, napló vezetése a tanulásról, önértékelő táblázatok, más tanulók értékeléseinek táblázata és hasonlók. A tanulók, mivel bevonva érzik magukat az értékelés folyamatába, tudatosabban viszonyulnak a tudás elsajátításának feltételeihez, jobban megértik az elért tudásszintjük tartalmát, így a kívánt nevelési-oktatási kimeneti követelményeket hatékonyabban és eredményesebben tudják teljesíteni. Ahogy a tanulói teljesítmény értékelése, úgy a tanulás teljesítményének értékelése sem osztályozandó érdemjeggyel, hanem a visszacsatolás kvalitatív információjának számít.

A tanagyag elsajátítása szummatív értékeléssel történik, szolgálhat formatív és diagnosztizáló célokat is a jövőbeni tanítás és tanulás tervezésénél. A cél a tantárgyi curriculumban meghatározott nevelési-oktatási kimeneti követelmények elsajátítása szintjének megállapítása a tanév közben vagy a tanév végén, illetve a kommunikációs kompetencia hiányosságainak feltárása, hogy azokon javítani lehessen. A nevelési-oktatási kimeneti követelmények teljesítése a meghatározott elsajátítási szintek alapján történik. A tanár az értékelés során az értékelés minden elemét ezen szintek szerint mérlegeli és mutatókat dolgoz ki – ezek megutatják a tudás mértékét, a megértés mélységét és a készségek fejlettségi fokát, amelyek szükségesek az adott osztályzathoz. Használhatók a szóbeli és írásbeli ellenőrző tudásfelmérők, portfóliók, tanulói projektek, viták, esszék, helyzetgyakorlatok és hasonlók. Az osztályzat egy vagy több értékelési módszeren alapul. Az ellenőrzés módszerei és tartalma megfelel a nyelvhasználat követelményei valós, helyzettől függő és kulturális feltételeinek, amelyek a tudás, a készségek és képességek különféle használatát kívánják meg. Emellett érvényesíteni kell az értékelés megszabott feltételeit, a megbízható és szabályszerű módszerek kiválasztását, valamint a folyamat átláthatóságát és biztonságát – az értékelés célja, a vizsga tartalma, lebonyolítása, összetevői, időtartama, a pontozás és az eredmény megállapításának módja és feltételei világosan meghatározottak a tanár, a tanuló és a szülő számára.

A rendszeres és módszeres jelentések a tanuló előrehaladásának minden szegmenséről a visszacsatoló információkat szolgálják, amivel megállapítható a nevelési-oktatási kimeneti követelmények teljesítésének szintje, illetve általuk a szint javítására alkalmas módszerek és eljárások fogalmazódnak meg.

Az év végi végső érdemjegy meghatározásánál a tanár különböző módszerek alkalmazásával állapítja meg a kimeneti követelmények egymástól eltérő időbeli megvalósulását. A végső érdemjegy a kommunikációs nyelvi kompetencia nevelési-oktatási kimeneti követelményeinek teljesítési szintjéből közvetlenül következik. A tantárgyi curriculum által meghatározott kimeneti követelmények számszerű megnyilvánulásai követik az iskolai érdemjegyek sorrendjét, amelyekből öt van. A végső érdemjegyet számjeggyel és írásos formában is rögzíteni kell (elégtelen – 1, elégséges – 2, közepes – 3, jó – 4, jeles – 5).