### NN 37/2024 (27.3.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-4574/2023 od 21. veljače 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

596

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Oliver Zorić iz Zagreba, kojeg zastupa Mato Krmek, odvjetnik u Odvjetničkom društvu Primorac i partneri d.o.o. u Zagrebu, na sjednici održanoj 21. veljače 2024. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski radni sud u Zagrebu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se pred tim sudom vodi pod brojem Pr-1837/2023 (ranije broj: Pr-708/2009) u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od tri (3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Oliveru Zoriću iz Zagreba, Jaruščica 11, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), u iznosu od 4.200,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Oliver Zorić iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositelj), podnio je 24. listopada 2023. ustavnu tužbu smatrajući da mu je zbog dugotrajnosti parničnog postupka koji se vodi pred Općinskim radnim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem Pr-1837/23 (ranije broj: Pr-708/09) povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) Ustavnom sudu dostavljeni su spisi Županijskog suda u Rijeci (u daljnjem tekstu: drugostupanjski sud) broj: Gž R-27/2023 i Gž R-150/18 te je izvršen uvid u spise Ustavnog suda broj: U-III-406/2021 i U-III-407/2021.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Podnositelj je podnio tužbu 23. ožujka 2009. prvostupanjskom sudu protiv Republike Hrvatske, Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija, radi isplate prekovremenih sati, pasivnog dežurstva i održavanja informatičkog sustava u konzularnom predstavništvu Republike Hrvatske u New Yorku.

Prvostupanjski sud održao je ročišta: 6. ožujka 2012., 7. veljače 2014., 22. rujna 2017., 13. studenoga 2017. i 16. siječnja 2018.

Presudom prvostupanjskog suda broj: Pr-708/09-59 od 30. siječnja 2018. prihvaćen je tužbeni zahtjev podnositelja i naloženo je tuženiku isplatiti utužene iznose.

Drugostupanjski sud presudom broj: Gž R-150/2018-4 od 31. ožujka 2020. djelomično je prihvatio žalbu tužene i preinačio prvostupanjsku presudu.

Podnositelj je podnio Vrhovnom sudu prijedlog za dopuštenje revizije koji je odbačen rješenjem Vrhovnog suda broj: Revd 2406/2020-2 od 14. listopada 2020.

Podnositelj je Ustavnom sudu podnio ustavnu tužbu 25. lipnja 2020.

Odlukom Ustavnog suda broj: U-III-406/2021 i U-III-407/2021 od 8. studenoga 2022. (www.usud.hr) ustavna tužba podnositelja je usvojena te je ukinuta presuda drugostupanjskog suda broj: Gž R-150/2018-4 od 31. ožujka 2020.

Drugostupanjski sud je presudom i rješenjem broj: Gž R-27/2023-3 od 15. studenoga 2023. djelomično ukinuo prvostupanjsku presudu broj: Pr-708/09-59 od 30. siječnja 2018. te vratio predmet tom sudu na ponovno suđenje.

U trenutku donošenja ove odluke postupak se vodi pred prvostupanjskim sudom pod brojem Pr-1837/23.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U glavi VI. (članci 63. – 70.) Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 67/18. i 21/22.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13) pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je model zaštite prava na suđenje u razumnom roku.

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6. Europski sud za ljudska prava (u daljnjem tekstu: ESLJP) je 30. srpnja 2020. donio tri presude protiv Republike Hrvatske (Mirjana Marić protiv Hrvatske, br. 9849/15; Glavinić i Marković protiv Hrvatske, br. 11388/15 i 25605/15; te Kirinčić i drugi protiv Hrvatske, br. 31386/17) u kojima je utvrdio da zakonodavni model propisan ZoSudom/13 nije u skladu s člankom 13. Konvencije (povreda prava na djelotvorno pravno sredstvo). Navedeno stajalište ESLJP ponovio je u presudi Balicki protiv Hrvatske (br. 71300/16 od 9. veljače 2023.).

6.1. U odluci broj: U-IIIA-7473/2022 od 27. lipnja 2023. (www.usud.hr) Ustavni sud, imajući u vidu utvrđenje ESLJP-a da zakonodavni model propisan ZoSudom/13 nije u skladu s člankom 13. Konvencije (v. t. 5. obrazloženja odluke), zauzeo je stajalište da se korištenje dopuštenog pravnog sredstva protiv nerazumne duljine postupka prije podnošenja ustavne tužbe neće zahtijevati od podnositelja u slučaju kada Ustavni sud ocijeni da postupak u trenutku podnošenja ustavne tužbe a priori nerazumno dugo traje.

7. Ustavni sud utvrđuje da u trenutku podnošenja ustavne tužbe parnični postupak a priori nerazumno dugo traje.

Naime, postupak u konkretnom slučaju traje od 23. ožujka 2009., kada je podnositelj podnio tužbu Općinskom radnom sudu u Zagrebu, do donošenja ove odluke 21. veljače 2024., odnosno ukupno četrnaest (14) godina, deset (10) mjeseci i trideset (30) dana.

8. Budući da u trenutku podnošenja ustavne tužbe postupak a priori nerazumno dugo traje, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

9. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i nadležnih tijela te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud posebno razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja (razmatrano razdoblje) od pokretanja parničnog postupka 23. ožujka 2009. do donošenja ove odluke 21. veljače 2024.

1) Duljina sudskog postupka

10. Parnični postupak pokrenut je 23. ožujka 2009. tužbom podnositelja. U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi parnični postupak nije okončan i po drugi puta se vodi pred prvostupanjskim sudom. Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak radi isplate (ostvarivanja prava iz radnog odnosa) u konkretnom slučaju, od njegova pokretanja 23. ožujka 2009. do donošenja ove odluke (21. veljače 2024.) ukupno traje četrnaest (14) godina, deset (10) mjeseci i trideset (30) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

11. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju radi o složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

12. Postupak se tijekom razmatranog razdoblja vodio pred prvostupanjskim sudom, drugostupanjskim sudom, Vrhovnim sudom i Ustavnim sudom te se u trenutku donošenja ove odluke ponovo vodi pred prvostupanjskim sudom.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

13. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj u razmatranom razdoblju nije pridonio duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

14. Ustavni sud imao je u vidu da parnični postupak radi ostvarivanja prava iz radnog odnosa ukupno traje dulje od četrnaest (14) godina te da je i dalje u tijeku. S obzirom na navedeno, ocjena je Ustavnog suda da je podnositelju povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

15. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Općinskog radnog suda u Zagrebu dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

16. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

17. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-4574/2023

Zagreb, 21. veljače 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.