## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika

### NN 128/1999 (30.11.1999.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OBNOVI UGROŽENE SPOMENIČKE CJELINE DUBROVNIKA

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi
ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika, koji je donio
Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora na sjednici
29. listopada 1999.

Broj: 01/1-081-99-5/2
Zagreb, 26. studenoga 1999.

Na temelju odredbe članka 1. Ustavnog zakona
o privremenoj spriječenosti Predsjednika Republike Hrvatske
za obavljanje svojih dužnosti
PRIVREMENO ZAMJENJUJE
PREDSJEDNIKA REPUBLIKE HRVATSKE
PREDSJEDNIK HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

## ZAKON

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OBNOVI UGROŽENE SPOMENIČKE CJELINE DUBROVNIKA

Članak 1.

U Zakonu o obnovi ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika
(»Narodne novine, br. 21/86., 33/89. i 29/93. članak
1. mijenja se i glasi:

»Radi osiguranja posebnih uvjeta za trajno očuvanje
i obnovu povijesno-kulturnih dobara staroga dubrovačkog
grada i otklanjanja štetnih uzroka koji ugrožavaju njegove
vrijednosti kao i radi otklanjanja posljedica potresa i zaštite
od potresa, stari dubrovački grad, sa svim povijesnim dijelovima,
proglašava se, kao povijesno-kulturno dobro, ugroženom
spomeničkom cjelinom.

Područje ugrožene spomeničke cjeline iz stavka
1. ovoga članka obuhvaća stari dubrovački
grad i njegove povijesne dijelove i to: Danče, Park Gradac,
te područje omeđeno Ulicom od Gradca do zgrade bivše
Dječje bolnice, Ulicom dr. Ante Starčevića,
Ulicom Miha Klaića, Bogišićevom ulicom, Zagrebačkom
ulicom, Trogirskom ulicom, Kamenarskom ulicom, Ulicom Gornji Kono,
Pute od Križa, Jadranskom turističkom cestom, Ulicom
Vicka Lovrina te putem Frana Supila (u daljnjem tekstu: ugrožena
spomenička cjelina).

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na obnovu spomeničke
cjeline primjenjuju se i na obnovu ljetnikovaca i drugih nepokretnih
kulturnih dobara na području IX. seizmičke zone
(Rijeka Dubrovačka, Župa Dubrovačka, Konavle,
Elafiti te Dubrovačko primorje), obuhvaćeni programima
obnove ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika.«

Članak 2.

Članak 2. mijenja se i glasi:

»Pod obnovom, prema ovome Zakonu smatra se sanacija, očuvanje
i revitalizacija građevina i prostora unutar spomeničke
cjeline, a provodi se prema odredbama ovoga Zakona i Zakona o
zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (»Narodne
novine«, br. 69/99.).«

Članak 3.

Članak 3. mijenja se i glasi:

»Obnovom spomeničke cjeline osigurat će se očuvanje
njezinih izvornih, urbanističko-arhitektonskih, spomeničkih,
umjetničkih i estetskih značajki te u skladu s tim
konstruktivno i namjensko osposobljavanje građevina za trajno
korištenje kao i unošenje novih sadržaja koji proizlaze
iz suvremenih potreba stanovanja, te obavljanja ugostiteljsko-turističkih
i drugih gospodarskih, kulturnih i drugih djelatnosti.«

Članak 4.

Članak 4. mijenja se i glasi:

»Spomenička cjelina i njezina obnova od interesa je
za Republiku Hrvatsku i ima njezinu osobitu zaštitu.«

Članak 5.

Članak 5. briše se.

Članak 6.

Članak 6. mijenja se i glasi:

»Obnova spomeničke cjeline provodi se prema programima
obnove spomeničke cjeline, a u skaldu s urbanističkim
planom uređenja.

Programi obnove spomeničke cjeline donose se kao srednjoročni
i godišnji programi.

Srednjoročni program obnove spomeničke cjeline donosi
se za razdoblje od pet godina.«

Članak 7.

Članak 7. mijenja se i glasi:

»Godišnji program obnove spomeničke cjeline,
temelji se, određuje mjere i aktivnosti u ostvarivanju obnove
spomeničke cjeline tijekom godine, te sredstva potrebna
za njihovo izvođenje.

Sastavni dio godišnjeg programa čini financijski plan
sredstava za obnovu spomeničke cjeline.

Godišnji program mora biti usklađen s konzervatorskim
uputama koje su utvrđene sukladno odredbama Zakona o zaštiti
i očuvanju kulturnih dobara«.

Članak 8.

Članak 8. mijenja se i glasi:

»Programe obnove spomeničke cjeline donosi Upravno
vijeće Zavoda nakon prethodne suglasnosti Vlade Republike
Hrvatske, Poglavarstva Grada Dubrovnika i Poglavarstva Županije
dubrovačko-neretvanske.

Prostorni plan iz članka 6. stavak 1. ovoga Zakona donosi
Grad Dubrovnik uz prethodnu suglasnosti Ministarstva prostornog
uređenja, graditeljstva i stanovanja, Ministarstva kulture
i Ministarstva razvitka, useljeništva i obnove.«

Članak 9.

Članak 9. mijenja se i glasi:

»Srednjoročni programi obnove spomeničke cjeline,
sadrže osobito:

- pregled (broj, veličinu, sadašnju namjenu, kulturno-povijesnu
valorizaciju, buduću namjenu) građevina spomeničke
cjeline,

- prikaz i ocjenu stanja pojedinih dijelova ili građevina
spomeničke cjeline,

- prijedlog rješenja sanacije, očuvanja, izgradnje
i izmjene namjene građevina spomeničke cjeline,

- prikaz potrebnih sredstava za provođenje programa obnove
spomeničke cjeline,

- prikaz organizacije i dinamike izvođenja programa obnove
komunalne infrastrukture spomeničke cjeline,

- predviđeni stupanj seizmičkog rješenja i planirani
redoslijed prioriteta u obnovi građevina,

- plan praćenja seizmičke aktivnosti na području
Grada Dubrovnika,

- prikaz prilagodbe obnove spomeničke cjeline uvjetima
iz poglavlja II. Zakona o gradnji, i mjerama o zaštiti i
očuvanju kulturnih dobara određenih prema Zakonu o
zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.

Sastavni dio prvog srednjoročnog programa obnove, nakon
stupanja na snagu ovoga Zakona, čini izvještaj o obavljenim
radovima i utrošenim sredstvima u razdoblju od potresa 1979.
godine do donošenja srednjoročnog programa.«

Članak 10.

Članak 10. briše se.

Članak 11.

Članak 11. mijenja se i glasi:

»Stručne i druge poslove organiziranja i provođenja
programa obnove spomeničke cjeline Dubrovnika, te drugih
objekata iz članka 1. stavka 3. ovoga Zakona obavlja Zavod
za obnovu Dubrovnika (u daljnjem tekstu: Zavod).

Zavod se osniva sredstvima koja čine nekretnine na kojima
je na dan stupanja na snagu Zakona o vlasništvu i drugim
stvarnim pravima (»Narodne novine«, br. 91/96. i 68/98.)
bio upisan kao nositelj prava upravljanja, korištenja ili
raspolaganja Zavod za obnovu Dubrovnika, kao upravna organizacija
sa svojstvom pravne osobe, te drugim sredstvima (nekretnine, pokretnine,
novčana sredstva i prava) koja na dan stupanja na snagu
ovoga Zakona čine imovinu Zavoda za obnovu Dubrovnika.

Osnivači Zavoda su Republika Hrvatska s udjelom od 60%,
Grad Dubrovnik s udjelom od 20% i Dubrovačko-neretvanska
županija s udjelom od 20%. Međusobni odnosi osnivača
i odnosi osnivača sa Zavodom uredit će se posebnim
ugovorima.

Osnivačka prava u ime Republike Hrvatske obavlja Vlada
Republike Hrvatske, u ime Grada Dubrovnika Poglavarstvo Grada
Dubrovnika, a u ime Županije dubrovačko-neretvanske
Poglavarstvo Županije dubrovačko-neretvanske.«

Članak 12.

Članak 12. mijenja se i glasi:

»Zavod je javna ustanova, i na nju se primjenjuju propisi
o ustanovama, ako ovim Zakonom pojedina pitanja nisu drugačije
uređena.

Sjedište Zavoda je u Dubrovniku, Cvijete Zuzorić 6.

Zavod svoju djelatnost obavlja kao javnu službu.

Zavod u obavljanju svoje djelatnosti ima javne ovlasti propisane
ovim Zakonom, a izvršava ih sukladno odredbama ovoga Zakona,
te Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (»Narodne
novine«, br. 69/99.) i Zakona o gradnji (»Narodne novine«,
br. 52/99. i 75/99.).

Zavod ima Statut kojim se uređuju pitanja određena ovim
Zakonom i Zakonom o ustanovama. Statut Zavoda donosi Upravno vijeće
uz prethodnu suglasnost osnivača Zavoda.«

Članak 13.

Članak 13. mijenja se i glasi:

»Zavod osobito obavlja stručne poslove organiziranja
prethodnih istraživanja i pripremnih radova te obnove spomeničke
cjeline, izrade investicijskih programa, poslova u vezi s ustupanjem
radova na obnovi, stručnog nadzora nad izvođenjem radova
sukladno programu obnove, praćenje izvršenja investicijskih
programa u pogledu trošenja sredstava, dinamike i rokova
izvođenja radova, usklađivanja rada sudionika u obnovi
spomeničke cjeline te druge poslove određene ovim Zakonom.«

Članak 14.

Članak 14. mijenja se i glasi:

»Zavod svoju djelatnost ne obavlja s ciljem stjecanja dobiti.
Ako Zavod obavljajući svoju djelatnost ostvari dobit, dobit
će se upotrijebiti isključivo za obavljanje djelatnosti
i razvoj djelatnosti Zavoda u skladu sa statutom Zavoda.

Zavod odgovara za obveze cijelom svojom imovinom.

Osnivači Zavoda odgovaraju za obveze Zavoda solidarno sa
Zavodom i ograničeno svaki do postotka svoga osnivačkog
udjela.

Gubici Zavoda pokrivaju se iz sredstava Zavoda, a osnivači
mogu donijeti odluku da gubitke pokrivaju do postotka svoga osnivačkog
udjela.

Zavod ne može stjecati ili otuđivati nekretnine, niti
sklapati pravne poslove u vrijednosti preko 2.000.000,00 kuna
bez suglasnosti osnivača.«

Članak 15.

Iza članka 14. dodaju se novi članci 14a., 14b.,
14c., 14d., 14e. i 14f. koji glase:

»Članak 14a.

Zavodom upravlja Upravno vijeće Zavoda.

Upravno vijeće Zavoda čine predsjednik i četiri
člana.

Predsjednika i dva člana Upravnog vijeća imenuje
i razrješava Vlada Republike Hrvatske, a po jednog člana
Poglavarstvo Dubrovačko-neretvanske županije i Poglavarstvo
Grada Dubrovnika.

Članak 14b.

Upravno vijeće Zavoda donosi programe obnove spomeničke
cjeline, uključujući godišnji financijski plan,
nadzire njihovo izvršavanje, donosi godišnji obračun,
donosi odluke o raspolaganju imovinom i drugim pravnim poslovima,
kada vrijednost prelazi 2.000.000,00 kuna, te obavlja druge poslove
određene ovim Zakonom i statutom Zavoda.

Upravno vijeće donosi odluke većinom glasova svojih
članova.

Članak 14c.

Ravnatelja Zavoda imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske,
nakon pribavljenog mišljenja Poglavarstva Grada Dubrovnika
i Poglavarstva Županije dubrovačko-neretvanske.

Ravnatelja se imenuje na vrijeme od 4 (četiri) godine i
može biti ponovno imenovan na istu dužnost.

Za ravnatelja Zavoda može biti imenovana osoba koja ima visoku
stručnu spremu i ispunjava ostale uvjete propisane statutom.

Članak 14d.

Ravnatelj Zavoda kao voditelj ustanove, obavlja poslove koje prema
odredbama Zakona o ustanovama (»Narodne novine«, br.
76/93.) obavlja ravnatelj ustanove, te druge poslove određene
ovim Zakonom i Statutom Zavoda u skladu sa zakonom.

Članak 14e.

Zbog specifičnosti i kompleksnosti radova na obnovi spomeničke
cjeline, a radi rješavanja stručnih pitanja Zavod
ima Stručno-savjetodavno povjerenstvo za obnovu Dubrovnika.

U Stručno-savjetodavno povjerenstvo za obnovu Dubrovnika
Upravno vijeće imenuje stručnjake iz područja
zaštite graditeljske baštine, a po jednog predstavnika
imenuje Ministarstvo kulture, Ministarstvo prostornog uređenja,
graditeljstva i stanovanja, Ministarstvo razvitka, useljeništva
i obnove, Grad Dubrovnik, Hrvatska komora arhitekata i inženjera
u graditeljstvu i Hrvatsko društvo konzervatora.

Članak 14f.

Statutom Zavoda mogu se odrediti i druga stručna vijeća
ili drugi kolegijalni stručni organi Zavoda ili drugi nadzorni
i savjetodavni organi, njihov sastav, mandat i njihovi poslovi,
te stručni voditelji određenih poslova iz djelokruga
Zavoda te uvjeti koje moraju ispunjavati.

Odluke o osnivanju stručnih vijeća ili drugih kolegijalnih
stručnih organa Zavoda ili drugih nadzornih savjetodavnih
organa donosi Upravno vijeće Zavoda na prijedlog ravnatelja,
a odluke o imenovanju i razrješenju stručnih voditelja
donosi ravnatelj Zavoda.«

Članak 16.

Naziv glave IV. i odredba članka 15. mijenja se i glasi:

»Prava i obveze vlasnika i drugih imatelja građevina
i Zavoda u obnovi spomeničke cjeline.

Članak 15.

Na prava i obveze vlasnika te ovlaštenika prava i drugog
imatelja građevine unutar spomeničke cjeline primjenjuju
se odredbe ovoga Zakona, a u pitanjima koja nisu posebno uređena
ovim Zakonom, odredbe Zakona o zaštiti i očuvanju
kulturnih dobara i odredbe drugih propisa.«

Članak 17.

Članak 16. mijenja se i glasi:

»Vlasnik građevine unutar spomeničke cjeline ima
pravo na obnovu građevine i dužnost obnoviti građevinu
prema odredbama ovoga Zakona kada je obnova građevine utvrđena
godišnjim programom obnove.

Zavod je dužan obavijestiti vlasnike građevina koje su
predviđene za obnovu godišnjim i srednjoročnim
programom obnove o obvezi, rokovima i uvjetima obnove.

Obavijest iz prethodnog stavka se obavezno izdaje putem sredstava
javnog priopćavanja, oglasne ploče Zavoda, te isticanjem
na građevini poziva vlasniku da izvrši uvid u plan obnove.

Vlasniku koji je odsutan i ne zna mu se boravište ili je
nepoznat, nadležno tijelo iz Zakona o zaštiti i očuvanju
kulturnih dobara na prijedlog Zavoda postavit će privremenog
skrbnika.

Ako vlasnik građevine ne pristupi obnovi građevine, Zavod
stječe pravo ishođenja građevne dozvole i izvođenja
radova obnove. Zavod ima pravo na naknadu troškova za radove
obnove koje prema odredbama ovoga Zakona snosi vlasnik građevine.

Smatra se da vlasnik građevine nije pristupio obnovi građevine,
ako u roku od tri mjeseca od dana određenog programom obnove
za početak radova nije obavijestio Zavod da pristupa obnovi
i nije podnio zahtjev za građevnu dozvolu, odnosno u roku
od šest mjeseci nije započeo s radovima ili je prekinuo
sa započetim radovima.«

Članak 18.

Članak 17. mijenja se i glasi:

»Programom obnove spomeničke cjeline može se
utvrditi:

1. obveza prilagodbe građevine bitnim zahtjevima propisanim
odredbama glave II. Zakona o gradnji (»Narodne novine«,
br. 52/99. i 75/99.) i to:

- obveza obnove građevine kojom se određuje samo njeno
seizmičko ojačanje,

- obveza obnove građevine kojom se uz seizmičko ojačanje
određuju i drugi nužni radovi na građevini,

- obveza obnove građevine kojom se određuju radovi na
građevini, bez seizmičkog ojačanja,

2. obveza obnove komunalne infrastrukture unutar spomeničke
cjeline.«

Članak 19.

Članak 18. mijenja se i glasi:

»Kada je godišnjim programom obnove spomeničke
cjeline utvrđena obveza samo seizmičkog ojačanja
građevine, troškove seizmičkog ojačanja
Zavod financira iz sredstava za obnovu.

Ako radovi na seizmičkom ojačanju građevine
zahtijevaju i druge nužne radove, koji proizlaze iz posebnih
uvjeta građenja, troškove ovih nužnih radova Zavod
financira iz sredstava za obnovu.

Ako vlasnik građevine za koju je utvrđena potreba izvođenja
samo seizmičkog ojačanja smatra da je nužno
izvesti i druge nužne radove iz stavka 2. ovoga članka,
a Zavod svojim rješenjem odbije ovakav zahtjev, može
uložiti žalbu Ministarstvu prostornog uređenja,
graditeljstva i stanovanja.

Investitor radova iz stavka 1. i 2. ovoga članka je vlasnik
građevine. Vlasnik građevine i Zavod zaključuju
ugovor, sukladno godišnjem programu obnove, kojim vlasnik
preuzima obvezu obnove građevine, a Zavod obvezu financiranja
obnove građevine do visine sredstava utvrđenih programom
obnove, te uređuju druga međusobna prava i obveze u svezi
s obnovom građevine.«

Članak 20.

Članak 19. mijenja se i glasi:

»Kada je godišnjim programom obnove spomeničke
cjeline utvrđena obveza obnove građevine bez njenog seizmičkog
ojačanja (članak 24. točka 1. podstavak 3.),
potrebne radove dužan je izvesti vlasnik građevine o
svom trošku.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka Zavod je dužan
iz sredstava obnove vlasniku građevine na njegov zahtjev odobriti
kredit, u visini, na način i pod uvjetima propisanim općim
aktom kojeg donosi Upravno vijeće Zavoda.

Zavod može rješenjem naložiti vlasniku izvođenje
radova iz stavka 1. ovoga članka. Protiv ovog rješenja
vlasnik ima pravo žalbe Ministarstvu prostornog uređenja,
graditeljstva i stanovanja.

Kada vlasnik građevine iz stavka 1. ovoga članka sam
ili zajedno s ostalim članovima obitelji ostvaruje pravo
iz članka 15. Zakona o socijalnoj skrbi (»Narodne
novine«, br. 73/97.) troškove obnove snosi Zavod na
teret sredstava za obnovu.«

Članak 21.

Članak 20. mijenja se i glasi:

»Kada je godišnjim programom obnove spomeničke
cjeline utvrđena obveza obnove komunalne infrastrukture unutar
spomeničke cjeline, Zavod ima položaj investitora
i snosi troškove radova na njenoj obnovi.«

Članak 22.

Članak 21. mijenja se i glasi:

»U visini sredstava kojima je Zavod sudjelovao u snošenju
troškova obnove građevine, Zavod ima pravo na razdoblje
od 20 godina upisati založno pravo kojim osigurava namirenje
ovih troškova u slučaju ako vlasnik građevine
otuđi građevinu drugim osobama, koje nisu članovi
njegovog obiteljskog domaćinstva.

U visini sredstava kojima je Zavod sudjelovao u snošenju
troškova obnove građevine umjesto vlasnika koji je odbio
o svom trošku obnoviti građevinu, Zavod ima pravo u zemljišnim
knjigama upisati založno pravo kojim osigurava povrat ovih
troškova.«

Članak 23.

Članak 22. mijenja se i glasi:

»Kada je programom obnove spomeničke cjeline utvrđena
obveza obnove građevine, smatra se da je utvrđen interes
Republike Hrvatske za izvođenje radova obnove.

Kada je programom obnove spomeničke cjeline utvrđena
obveza obnove građevine, vlasnik građevine, Zavod i izvođač
radova na obnovi stječu pravo služnosti prilaza i
prijevoza ljudi i tereta, postavljanja naprava ili uređaja
koji služe gradnji, ugradnje i rekonstrukcije vodova i uređaja
(električnih, kanalizacijskih, plinovodnih, vodovodnih,
toplovodnih, telekomunikacijskih i dr.) na zemljištu koje
pripada susjednim građevinama ili drugom zemljištu i
građevinama na kojima je nužna ovakva služnost da
bi se mogli izvoditi radovi i privesti uporabi građevina koja
se obnavlja.

Odredba stavka 2. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuje
kada je programom obnove spomeničke cjeline utvrđena
obveza obnove komunalne infrastrukture unutar spomeničke
cjeline.«

Članak 24.

Članak 23. mijenja se i glasi:

»Kada je radi izvođenja radova na obnovi privremeno onemogućeno
korištenje stambene zgrade ili stana, korisnicima zgrade
ili stana osigurat će se u Gradu Dubrovniku privremeni smještaj,
ako se stanovanje korisnika ne može riješiti drukčije.

Za privremeni smještaj iz stavka 1. ovoga članka vlasnik
i članovi njegove obitelji ne mogu plaćati naknadu
višu od naknade koju su plaćali za stambenu zgradu
ili stan iz stavka 1. ovoga članka.«

Članak 25.

Članak 24. mijenja se i glasi:

»Kada je radi izvođenja radova privremeno onemogućeno
korištenje poslovne zgrade ili poslovne prostorije u građevini
koja se obnavlja, pravnoj ili fizičkoj osobi koja u toj
građevini obavlja djelatnost, osigurat će se privremeno
korištenje drugog odgovarajućeg poslovnog prostora,
ako na drugi način nije moguće osigurati obavljanje
djelatnosti.«

Članak 26.

Članak 25. mijenja se i glasi:

»Radi osiguranja stručnih uvjeta za obnovu građevina
spomeničke cjeline, imaoci stručne dokumentacije,
studija podloga i drugih znanstvenih ili stručnih dokumenata
koje se odnose na građevine spomeničke cjeline dužni
su privremeno predati, odnosno na drugi način omogućiti
Zavodu njihovo korištenje u svrhu izrade prostornih planova,
programa obnove spomeničke cjeline i izradu potrebne tehničke
i druge dokumentacije za obnovu građevina spomeničke
cjeline.

Za privremeno korištenje dokumentacije iz stavka 1. ovoga
članka imatelji nemaju pravo na naknadu.«

Članak 27.

Članak 26. mijenja se i glasi:

»Prethodni pripremni radovi obnove spomeničke cjeline,
pored prethodnih i pripremnih radova prema drugim propisima, obuhvaćaju
osobito:

- prethodna arhivska, arheološka i konzervatorska istraživanja,

- preventivnu zaštitu nalaza,

- izradu dokumentacije o postojećem stanju građevina,

- izradu konzervatorskih uputa i smjernica za obnovu,

- istraživanje konstruktivnog sistema građevina, uključujući
temelje i temeljno tlo,

- izradu tehničke dokumentacije za obnovu,

- izradu programa sanacije,

- osiguravanje zamjenskog prostora.«

Članak 28.

Članak 27. mijenja se i glasi:

»Pravne i fizičke osobe koje obavljaju stručne
poslove u svezi s prostornim uređenjem i projektiranjem obnove
spomeničke cjeline dužne su osigurati sudjelovanje
nadležnog tijela iz članka 8. Zakona o zaštiti
i očuvanju kulturnih dobara.«

Članak 29.

Članak 28. mijenja se i glasi:

»Ako se prilikom rekonstrukcije građevine unutar spomeničke
cjeline ne mogu ispuniti neki od bitnih zahtjeva za građevine,
građevina će se rekonstruirati prema članku 13.
Zakona o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99.).«

Članak 30.

Članak 29. mijenja se i glasi:

»Ukoliko se prema programima i planovima iz članka
5. stavka 2. i 3. ovoga Zakona, pojedine građevine ili djelatnosti
ne mogu zadržati, odnosno obavljati na području spomeničke
cjeline izgradit će se ili će se osigurati njihovo
obavljanje na području kojeg odredi Grad Dubrovnik, u skladu
s prostornim planom tog područja.«

Članak 31.

Članak 30. mijenja se i glasi:

»Ako se građevina ne može ojačati na potreban
stupanj seizmičnosti bez narušavanja njenih bitnih
konstruktivnih, arheoloških, umjetničkih, estetskih
ili drugih oblikovnih svojstava, sanirat će se i obnoviti
na stupanj seizmičnosti kojim se neće narušavati
ta svojstva.«

Članak 32.

Članak 31. briše se.

Članak 33.

Naziv glave V. »Obnova objekata spomeničke cjeline«
i odredbe članaka 32. do 42. brišu se.

Članak 34.

Članak 43. mijenja se i glasi:

»Republika Hrvatska, Grad Dubrovnik i Dubrovačko-neretvanska
županija osiguravaju u svojim godišnjim proračunima,
razmjerno postotku svojih osnivačkih udjela, u skladu s
godišnjim programom obnove spomeničke cjeline, sredstva
za rad Zavoda i snošenje troškova:

- geoloških, geomehaničkih, konstruktorskih i drugih
istraživanja koja prethode sanaciji građevina i prostora
unutar spomeničke cjeline,

- seizmičkog ojačanja građevina unutar spomeničke
cjeline,

- izgradnje i saniranja komunalne infrastrukture spomeničke
cjeline,

- izrade studija, programa, projekata, tehničke i druge
stručne dokumentacije u fazi pripreme.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka doznačuju se
na račun Zavoda.«

Članak 35.

Članak 44. mijenja se i glasi:

»Pored sredstava iz članka 43. ovoga Zakona, sredstva
za ostvarenje programa obnove spomeničke cjeline osiguravaju
se od:

1. sredstava vlasnika ili korisnika građevina na području
spomeničke cjeline,

2. organiziranih obilazaka spomeničke cjeline i boravišne
pristojbe,

3. zaklada, legata i fundacija osnovanih za očuvanje i
obnovu staroga dubrovačkog grada u zemlji i inozemstvu,
te sponzorstva, darovanja i drugih potpora,

4. sredstava jedinica lokalne samouprave područja IX. seizmičke
zone Dubrovačko-neretvanske županije,

5. drugih sredstava utvrđenih zakonom ili drugim propisima.«

Članak 36.

Članci 45. do 59. brišu se.

Članak 37.

Naziv glave VII. »Ostvarivanje društvenog interesa«
mijenja se i glasi: »Nadzor«.

Članak 38.

Članak 60. mijenja se i glasi:

»Upravni i inspekcijski nadzor u provođenju ovoga Zakona,
uključujući nadzor nad radom i aktima Zavoda obavlja
Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja.

Ministarstvo kulture i Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva
i stanovanja obavljaju i nadzor nad stručnim radom Zavoda,
svako u okviru svog djelokruga.

Ako dođe do sukoba nadležnosti između ministarstava
iz stavka 1. i 2. ovoga članka, sukob nadležnosti
rješava Vlada Republike Hrvatske.«

Članak 39.

Članci 61. do 64. brišu se.

Članak 40.

Naziv glave VIII. »Kaznene odredbe« i članci
65. i 66. brišu se.

Članak 41.

Naziv glave IX. »Završne odredbe« mijenja se i
glasi: »Prijelazne i završne odredbe«.

Članak 42.

Članak 67. mijenja se i glasi:

»Danom stupanja na snagu ovoga Zakona ravnatelj upravne organizacije
Zavod za obnovu Dubrovnika postaje i privremeni ravnatelj Javne
ustanove Zavod za obnovu Dubrovnika ovlašten da pod nadzorom
osnivača obavi pripreme za početak rada javne ustanove,
a posebno podnese prijavu za njen upis u sudski registar.

Danom upisa u sudski registar počinje s radom javna ustanova
Zavod za obnovu Dubrovnika, a prestaje s radom Zavod za obnovu
Dubrovnika osnovan Zakonom o obnovi ugrožene spomeničke
cjeline Dubrovnika (Narodne novine«, br. 21/86., 33/89. i
26/93.), kao upravna organizacija sa svojstvom pravne osobe.

Javna ustanova Zavod za obnovu Dubrovnika danom upisa u sudski
registar kao pravni sljednik upravne organizacije Zavod za obnovu
Dubrovnika i preuzima njena prava i obveze, sredstva i zaposlenike.«

Članak 43.

Članak 68. mijenja se i glasi:

»Upravno vijeće Zavoda donijet će Statut Zavoda
u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Upravno vijeće Zavoda i ravnatelj Zavoda donijet će
akte koje donose prema odredbama ovoga Zakona, Zakona o ustanovama
i odredbama drugih zakona u roku od 30 dana od dana stupanja na
snagu Statuta Zavoda.«

Članak 44.

Članak 69. mijenja se i glasi:

»Zavod je obvezan zatražiti utvrđenje vlasništva
i upis svog vlasništva u zemljišnim knjigama za sve
građevine i druge nekretnine koje su pribavljene sredstvima
za obnovu ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika,
odnosno koje će biti pribavljene sredstvima za obnovu spomeničke
cjeline Dubrovnika.«

Članak 45.

Članak 70. mijenja se i glasi:

»Odredbe Statuta Zavoda za obnovu Dubrovnika, osnovanog kao
upravna organizacija sa svojstvom pravne osobe, i odredbe njegovih
drugih općih akata, ako nisu suprotne odredbama ovoga Zakona
i Zakona o ustanovama, primjenjivat će se do donošenja
Statuta javne ustanove Zavod za obnovu Dubrovnika i njenih općih
akata.«

Članak 46.

Članak 71. briše se.

Članak 47.

Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog
doma Hrvatskoga državnog sabora da utvrdi i izradi pročišćeni
tekst Zakona o obnovi ugrožene spomeničke cjeline
Dubrovnika.

Članak 48.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 612-08/98-01/01
Zagreb, 29. listopada 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 128/1999-2013