## Kolektivni ugovor za Hrvatsku elektroprivredu d.d.

### NN 75/2002 (27.6.2002.), Kolektivni ugovor za Hrvatsku elektroprivredu d.d.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1234

Hrvatska elektroprivreda d.d. Zagreb, Ulica grada Vukovara 37 i Hrvatski
elektrogospodarski sindikat HEP-a d.d. – HES na teme­lju članka 185. Zakona o radu
(»Narodne novine«, br. 38/95, 54/95, 65/95, 17/01, 82/01) sklopili su u
Zagrebu, 23. V. 2002. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA HRVATSKU ELEKTROPRIVREDU d.d.

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom uređuju se prava i obveze ­nje­govih
potpisnika, te pita­nja iz radnih odnosa ili ona u svezi s radnim odnosima.

Članak 2.

Prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora poslodavac je Hrvatska
elektroprivreda d.d., za koju radnik u radnom odnosu obav­lja određene poslove.

Prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora radnik je fi­zi­čka osoba u
radnom odnosu koja obav­lja određene poslove za poslodavca na teme­lju ugovora
o radu.

Članak 3.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora obvezuju i primje­njuju se na ­nje­gove
potpisnike i na osobe koje prema odredbama Zakona o radu mogu biti stranke
Kolektivnog ugovora, a koje mu naknadno pristupe.

Ovaj Kolektivni ugovor primje­njuje se na radnike koji su u vrijeme
sklapa­nja Kolektivnog ugovora bili ili su naknadno postali članovi sindikata
potpisnika ovog Kolektivnog ugovora, te na sve ostale radnike kod poslodavca.

Članak 4.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primje­njuju se izravno, ako za
primjenu pojedinih odredaba nije potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima
poslodavca.

Članak 5.

Opći akti poslodavca moraju biti u skladu s ovim Kolektivnim ugovorom.

Ako bi u općem aktu poslodavca pojedino pravo radnika bilo ma­nje od
prava utvrđenog ovim Kolektivnim ugovorom, izravno se primje­njuju odredbe ovog
Kolektivnog ugovora.

Članak 6.

Sklapa­njem ovog Kolektivnog ugovora stvorit će se između ugovornih
strana potpisnica ovog Kolektivnog ugovora obvezno-pravni odnosi, koji se mogu
mije­njati samo pod uvjetima utvr­đenim ovim Kolektivnim ugovorom.

II. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 7.

Odluku o potrebi zasniva­nja radnog odnosa s novim radni­kom i načinu
izbora novog radnika donosi poslodavac.

Članak 8.

Zasniva­nje radnog odnosa s novim radnikom moguće je tek nakon
neuspjelog pokušaja traže­nja odgovarajuće­g radnika unutar HEP-a.

Članak 9.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu između poslodavca i izabranog
radnika.

Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku i mora sadržavati uglavke o:

1) ugovornim strankama, te ­njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu

2) mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda
napomenu da se rad obav­lja na različitim mjestima,

3) nazivu, naravi ili vrsti
rada na koji se radnik zapoš­ljava ili kratak popis ili opis poslova,

4) danu otpoči­nja­nja rada,

5) očekivanom traja­nju
ugovora u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme,

6) traja­nju plaćenog godiš­nje­g
odmora na koji radnik ima pravo, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati
u vrijeme sklapa­nja ugovora, načinu određiva­nja traja­nja toga odmora,

7) otkaznim rokovima, kojih
se mora pridržavati radnik, odnosno poslodavac, a u slučaju kada se takav
podatak ne može dati u vrijeme sklapa­nja ugovora, načinu određiva­nja otkaznih
rokova,

8) osnovnoj plaći, dodacima
na plaću, te razdob­ljima isplate prima­nja na koja radnik ima pravo,

9) traja­nju redovnog radnog
dana ili tjedna.

Umjesto uglavaka iz točke 6,
7, 8. i 9. prethodnog stavka ovog članka može se u ugovoru o radu uputiti na
odredbe ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 10.

Prije sklapa­nja ugovora o
radu s novim radnikom može se utvrditi ­nje­govo stvarno zdravstveno sta­nje
upućiva­njem na liječnički pre­gled, o čemu odlučuje poslodavac.

Troškove takvog liječničkog
pre­gleda, kao i kasnijih pe­ri­o­dičkih liječničkih pre­gleda, snosi
poslodavac.

Članak 11.

Prije sklapa­nja ugovora o
radu s novim radnikom može se obaviti prethodno provjerava­nje ­nje­govih
sposobnosti.

Odluku o prethodnom
provjerava­nju kandidata za zaposle­nje i načinu provjere donosi poslodavac.

Članak 12.

Ugovor o radu može se
sklopiti samo s radnikom koji zado­vo­ljava uvjete određene općim aktom o
sistematizaciji radnih mjesta.

Poslodovac je obvezan radniku
u radnom odnosu osigurati obav­lja­nje poslova za koje je sklopio ugovor o
radu, te mu isplatiti plaću, a radnik je obvezan prema uputama poslodavca, a u
skladu s naravi i vrstom rada obaviti posao.

Članak 13.

Poslodavac može određene
poslove povjeriti radnicima da ih obav­ljaju kod kuće u s­ljedećim slučajevima:

• majci s djetetom do 6
godina starosti,

• invalidu domovinskog rata,

• invalidu rada.

Rad pod uvjetima iz
prethodnog stavka može se obav­ljati ako postoje svi potrebni uvjeti za obav­lja­nje
poslova radnog mjesta za koje je zasnovan radni odnos.

Članak 14.

Poslodavac se obvezuje da
neće ustupati poslove drugim prav­nim i fizičkim osobama koji bi mogli
prouzročiti višak broja zaposlenih kod poslodavca.

III. ZAŠTITA
ŽIVOTA I ZDRAVLJA RADNIKA

Članak 15.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu, primjerenu tehničko-te­hnološkim i
znanstvenim dostignućima, u skladu sa zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Poslodavac je dužan osigurati
odvija­nje procesa rada na na­čin kojim se osigurava sigurnost na radu i
zaštita zdrav­lja radnika.

Poslodavac je dužan voditi
evidencije propisane odgo­va­rajućim zakonima, te poduzimati sve propisane
mjere specifične zdravstvene zaštite, sa ci­ljem očuva­nja zdrav­lja radnika.

Poslodavac je dužan provoditi
mjere zaštite na radu kojima se osigurava provedba Zakona o zaštiti na radu i
drugih propisa i općih akata poslodavca iz zaštite na radu.

Poslodavac je dužan sve
propise o zaštiti na radu, na primjeren način učiniti dostupnim radnicima.

Članak 16.

Potpisnici
ovog Kolektivnog ugovora suglasni su na izbor povjerenika zaštite na radu
radnika u svim organizacijskim jedinicama gdje to zahtijevaju uvjeti rada u
skladu sa zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom, a s ci­ljem očuva­nja sigurnosti
na radu i zdrav­lja radnika.

Članak 17.

Radi nesmetanog djelova­nja u
interesu radnika na području zaštite na radu i obav­lja­nja dužnosti
povjerenika zaštite na radu, poslodavac se obvezuje:

– osigurati uvjete i potrebna
sredstva, a osobito omogućiti povjereniku: najma­nje dva sata tjedno u redovno
radno vrijeme za obnaša­nje dužnosti povjerenika, za koje vrijeme mu pripada
naknada plaće kao da je radio,

– omogućiti odsustvova­nje s
rada uz naknadu plaće radi ospo­sob­ljava­nja (tečajevi, seminari, sastanci) na
teret poslodavca,

– omogućiti pravo uvida u sve
propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu,

– omogućiti druga prava
sukladno zakonu o zaštiti na radu.

Članak 18.

Radnik je dužan pridržavati
se i primje­njivati propise o zaštiti i sigurnosti pri radu kod poslodavca, te
upotreb­ljavati sva propisana sredstva za sigurnost i zaštitu na radu.

Radnik nije dužan obav­ljati
poslove radnog mjesta na kojem postoji opasnost po zdrav­lje i život zbog
neprovedenih mjera zaštite na radu, o čemu je dužan obavijestiti poslodavca.

Nije dopušteno ugovara­nje i
isplata novčanih nadoknada radnicima koji rade u štetnim i opasnim uvjetima kao
nadomjestak za primjenu pravila i sredstava zaštite na radu.

IV.
RESTRUKTURIRANJE I PRIVATIZACIJA POSLODAVCA

Članak 19.

Potpisnici ovog Kolektivnog ugovora suglasni su da je restrukturira­nje
i privatizacija HEP-a od iznimne važnosti za gospodarska i socijalna prava i
interese radnika.

Članak 20.

Poslodavac je suglasan s imenova­njem predstavnika sindikata kao članova
Tima za restrukturira­nje poslovnog sustava HEP-a d.d.

Članak 21.

Poslodavac se obvezuje pravodobno, a najma­nje jednom u dva mjeseca obavijestiti
sindikate o tijeku priprema na izradi planova za restrukturira­nje i
privatizaciju poslodavca, te ­njihovom utjecaju na gospodarski i socijalni
položaj radnika.

Članak 22.

U slučaju statusne promjene
kod poslodavca, na radnike se do sklapa­nja novog Kolektivnog ugovora a najduže
do godinu dana, nastav­lja primje­njivati ovaj Kolektivni ugovor.

Ako poslodavac osniva nova
društva, u aktima o osniva­nju novih društava osigurava se svim radnicima, koji
prelaze na rad u novoosnovana društva, kontinuitet radnog staža, iz če­ga
proizlaze određena prava utvrđena propisima i ovim Kolektivnim ugovorom (godiš­nji
odmor, jubilarne nagrade, otpremnine).

Poslodavac će u slučaju
prestanka rada društva iz prethodnog stavka, u razdob­lju od dvije godine od osniva­nja,
preuzeti na rad sve radnike tog društva i s ­njima zak­ljučiti ugovore o radu.

Poslodavac se obvezuje da će
kod osniva­nja novih društava, na zahtjev sindikata pristupiti sklapa­nju
posebnog Sporazuma o radnom, socijalnom i materijalnom položaju radnika, koja
proizlaze iz važećih propisa.

V. PROBNI RAD

Članak 23.

Prigodom sklapa­nja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Ugovara­nje i traja­nje
probnog rada određuje poslodavac, s tim da probni rad može trajati najdu­lje 6
mjeseci.

Članak 24.

Radnik na probnom radu, na
poslovima za koje je sklopio ugovor o radu, treba pokazati svoje stručne i
radne sposobnosti.

U slučaju da radnik ne zadovo­lji
na probnom radu, ugovor o radu se otkazuje uz otkazni rok od sedam dana.

VI. OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak 25.

Poslodavac je dužan omogućiti
radniku, sukladno mogu­ć­nostima i potrebama rada, školova­nje, obrazova­nje,
osposob­lja­va­nje i usavršava­nje.

Radnik
je dužan u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada, školovati se,
obrazovati, osposob­ljavati i usavršavati za rad.

Članak 26.

Poslodavac
je dužan donijeti godiš­nji plan potreba za školo­va­njem, obrazova­njem,
osposob­ljava­njem i usavršava­njem ra­d­nika.

Članak 27.

Prije promjene ili uvođe­nja novog
načina rada ili nove organizacije rada, poslodavac je dužan u skladu s
potrebama i mo­gućnostima rada omogućiti radniku osposob­ljava­nje ili usavr­šava­nje
uz rad.

Članak 28.

Status pripravnika ima osoba
koja se prvi puta zapoš­ljava radi osposob­ljava­nja za samostalni rad u zanima­nju
za koje se školovala.

Članak 29.

Radni odnos s pripravnikom zasniva se ugovorom o radu na određeno
vrijeme.

Članak 30.

Pripravnički staž traje:

• šest mjeseci za pripravnike sa sred­njom stručnom spremom ili sred­njom
školskom spremom (III., IV. i V. stupa­nj),

• devet mjeseci za pripravnike s višom stručnom spremom (VI. stupa­nj),

• dvanaest mjeseci za pripravnike s visokom stručnom spremom (VII./1
stupa­nj),

Ukoliko je pripravnik na bolova­nju koje traje du­lje od 30 dana,
poslodavac može pripravnički staž iz prethodnog stavka produ­ljiti za vrijeme
koje je pripravnik bio na bolova­nju.

Članak 31.

Program osposob­ljava­nja pripravnika za samostalan rad izrađuje
komisija od tri člana, s tim da je jedan od članova ujedno i mentor
pripravniku.

Mentora i članove komisije iz prethodnog stavka imenuje poslodavac, s
tim da mentor i barem jedan član komisije moraju imati najma­nje jednak stupa­nj
spreme određene vrste zanima­nja koju ima pripravnik.

Rad pripravnika za vrijeme pripravničkog staža, u skladu s programom iz
prethodnog stavka, prati ­nje­gov mentor.

Članak 32.

Prije isteka pripravničkog staža pripravnik polaže ispit pred komisijom
iz stavka 1. prethodnog članka.

VII. RADNO VRIJEME

Članak 33.

Puno radno vrijeme kod poslodavca iznosi 40 sati tjedno.

Za radnike u dijelovima procesa rada, koji ne iziskuju smjenski rad,
radni tjedan traje pet radnih dana.

Poslodavac će svojom odlukom utvrditi početak i završetak radnog
vremena, preraspodjelu i raspored radnog vremena, kao i klizno radno vrijeme.

Godiš­nji fond radnog vremena radnika kod poslodavca mora biti usklađen
sa stavkom 1. ovog članka.

Članak 34.

Ako priroda poslova to zahtijeva, puno radno vrijeme se može preraspodijeliti
tako da tijekom jednog razdob­lja traje duže, a tijekom drugog razdob­lja kraće
od punog radnog vremena, s time da ukupno radno vrijeme ne prijeđe puno radno
vrijeme za to razdob­lje.

Ako je radno vrijeme preraspoređeno, ono ne smije biti duže od 52 sata
tjedno.

Preraspodije­ljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Poslodavac je dužan obavijestiti radnika o preraspodije­lje­nom radnom
vremenu najma­nje sedam dana ranije.

Preraspodije­ljeno radno vrijeme se svodi na puno radno vrijeme u siječ­nju
za prethodnu kalendarsku godinu.

Članak 35.

Smjenskim radom, u smislu ovog Kolektivnog ugovora, sma­tra se rad u
traja­nju od 24 sata neprekidno, a obav­lja se u dvije ili tri smjene koje se
međusobno izmje­njuju.

Odluku o organizaciji smjenskog rada donose direktori teme­lj­nih
direkcija na prijedlog rukovodite­lja organizacijskih jedinica u kojima se
poslovi obav­ljaju u smjenama.

Odlukom iz prethodnog stavka mora se osigurati izmjena smjene i mjesečni
fond sati usuglašen s dinamikom godiš­nje­g fonda sati po mjesecima.

Članak 36.

U slučaju više sile, izvanrednog poveća­nja opse­ga rada, radi sprečava­nja
nastanka veće štete, radi obav­lja­nja poslova nepre­d­viđeno odsutnog radnika
i u drugim sličnim slučajevima prijeke potrebe, radnik na pisani zahtjev
poslodavca mora raditi du­lje od punog radnog vremena (prekovremeni rad)
najviše do 10 sati tjedno.

U slučaju neizostavne hitnosti poslodavac može prekovremeni rad naložiti
i usmeno uz naknadnu (prvi radni dan) pisanu po­tvrdu usmenog zahtjeva.

Članak 37.

Prekovremeni rad
ne može se zapovijediti radniku kojem je zbog posebnih okolnosti zabra­njeno
raditi du­lje od punog radnog vremena.

Članak 38.

Poslodavac će radi
izbje­gava­nja prekovremenog rada provoditi i organizirati kadrovsko-organizacijske
mjere putem preraspodjele radnog vremena, poveća­nja broja izvršioca s
radnicima iz drugih organizacijskih jedinica HEP-a ili u konačnosti novim zapoš­ljava­njem.

Članak 39.

Radnicima koji po pisanom nalogu poslodavca, a iz tehno­loških razloga
moraju za vrijeme dnevnog ili tjednog odmora, odnosno za vrijeme blagdana
utvrđenih zakonom, biti pripravni kod kuće da bi zbog ukla­nja­nja kvarova ili
iz drugih opravdanih razloga došli na rad, od ostvarenih sati pogonske
pripravnosti, obračunski se priznaje 20% radnim danom, odnosno za vrijeme
dnevnog i tjednog odmora i 30% na dane blagdana utvrđene zakonom kao određeni
sati u redovnom radnom vremenu, te im se preraspodjelom radnog vremena
osigurava korište­nje takvih obračunskih sati pogonske pripravnosti kod kuće
kao slobodnih dana. Takvi obračunski sati ne ulaze u fond radnog vremena
radniku za obračun plaće i ostvare­nje prava iz radnog odnosa.

Posebnom odlukom poslodavca odredit će se broj i struktura radnika,
odnosno radnih mjesta po organizacijskim jedinicama, a kojima bi moglo biti
naloženo da budu pripravni kod kuće.

VIII. ODMORI I DOPUSTI

Stanka, dnevni i
tjedni odmor

Članak 40.

Radnik koji radi u punom radnom vremenu ima svakoga radnog dana pravo na
odmor (stanku) od 30 minuta, koji ne može biti u prva tri sata nakon početka
rada, niti u zad­nja dva sata prije završetka rada.

Poslodavac mora svakom radniku omogućiti korište­nje prava iz stavka 1.
ovog članka.

O početku i završetku odmora (stanke) odluku donosi poslodavac.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najma­nje
12 sati neprekidno.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedje­ljom u trajanju od najma­nje 24
sata neprekidno.

Članak 41.

S obzirom na posebnosti rada u pojedinim organizacijskim jedinicama poslodavca,
poslodavac svojom odlukom može odrediti drukčiji raspored korište­nja stanke i
dnevnog odmora, dane tjednog odmora, te rad u smjenama i ­njihovo izmje­njiva­nje.

Godiš­nji odmor

Članak 42.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godiš­nji odmor u traja­nju
od najma­nje 18, do najviše 30 radnih dana, s tim da se kod utvrđiva­nja traja­nja
godiš­nje­g odmora subote neće uračunavati u radne dane.

Iznimno od odredbe prethodnog stavka ovog članka, radnici koji ispu­njavaju
uvjete iz članka 48. stavka 1. alineje 1. – 3. ovog Kolektivnog ugovora imaju
pravo na godiš­nji odmor do najviše 35 radnih dana.

Ništavan je sporazum o odrica­nju od prava na godiš­nji odmor, odnosno o
isplati naknade umjesto korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak 43.

Du­ljina godiš­nje­g odmora preko 18 radnih dana utvrđuje se ovisno o
radnom stažu radnika, složenosti poslova radnog mjesta, rezultatima rada
radnika, uvjetima rada, zdravstvenom sta­nju i socijalnim uvjetima radnika.

Članak 44.

Ovisno o radnom stažu (utvrđenom u radnoj k­njižici, ali na pos­ljed­nji
dan u tekućoj kalendarskoj godini), godiš­nji odmor radnika uvećava se za jedan
radni dan za svaku drugu godinu efektivnog radnog staža.

Članak 45.

Ovisno o složenosti poslova radnog mjesta, godiš­nji odmor se uvećava
kako slijedi:

–
za radna mjesta za koja se kao uvjet traži:
  VSS                                                                            5
radnih dana

– za radna mjesta za koja se kao uvjet traži:
  VSS/VŠS, VŠS i VŠS/VKV                                       3 radna
dana

–
za radna mjesta za koja se kao uvjet traži:
  VŠS/VKV/SSS, VŠS/SSS, VKV/SSS,
SSS,
  SSS/SŠS i SSS/KV                                                    1
radni dan

Članak 46.

Ovisno o rezultatima rada radnika, na teme­lju prijedloga radnikovog
neposrednog rukovodite­lja, poslodavac će radniku uvećati godiš­nji odmor za
najviše tri radna dana.

Članak 47.

Ovisno o uvjetima rada godiš­nji odmor se uvećava za tri radna dana
radniku koji radi u posebnim uvjetima rada i to: rad u smjeni, rad na blagajni
sa strankama, rad na visini, rad na temperaturi ispod –5 stup­njeva C ili iznad
40 stup­njeva C, za rad na kiši, snije­gu i orkanskom vjetru, rad pod zem­ljom
(u tunelu), rad u buci i vibracijama, rad u prašini i štetnim plinovima, rad s
kemikalijama ili radioaktivnim tvarima i rad u zonama opasnosti s ugrađenom »S«
opremom.

Članak 48.

Ovisno o zdravstvenom sta­nju i socijalnim uvjetima radnika, godiš­nji
odmor se uvećava kako slijedi:

•
radniku invalidu rada i radniku s tjelesnim
   ošteće­njem većim od 50 posto,                                   a 2 radna dana,

• radniku invalidu
domovinskog rata,                              za 5 radnih dana,

•
radniku rodite­lju djeteta koje ima
   psihofizičke smet­nje u razvoju ili
utvrđen
   invaliditet, a zdravstveno osigura­nje
   ostvaruje preko spomenutog radnika                           za 5 radnih dana,

• radniku rodite­lju djeteta do
navršenih
   15 godina u tekućoj kalendarskoj godini                      za
2 radna dana.

Radnik je či­njenice iz
prethodnog stavka dužan dokumentirati poslodavcu odgovarajućom potvrdom.

Članak 49.

Odluku o rasporedu korište­nja godiš­nje­g odmora tijekom ka­len­darske
godine donosi poslodavac, uzimajući u obzir potrebe organizacije rada i mogućnosti
za odmor radnika.

Članak 50.

Radnik može koristiti godiš­nji odmor u neprekidnom traja­nju ili u dva
dijela.

Ako radnik koristi godiš­nji odmor u dva dijela, prvi je dio du­­žan
koristiti u neprekidnom traja­nju od najma­nje 12 radnih da­na.

Poslodavac svojom odlukom može korište­nje dijela godiš­nje­g odmora
proglasiti obveznim za sve radnike (kolektivni go­diš­­nji odmor).

Ako poslodavac donese odluku iz prethodnog stavka ovlaš­tene osobe u
organizacijskim jedinicama dužne su utvrditi radna mjesta i broj radnika koji
neće koristiti godiš­nji odmor u navedenom razdob­lju, zbog rada na radnim
mjestima koja su neophodna za funkcionira­nje elektroenergetskog sustava.

Neiskorišteni godiš­nji odmor iz prethodne godine radnik mo­ra
iskoristiti najkasnije do 30. lip­nja tekuće godine.

Članak 51.

Ako radniku prestane radni odnos protiv ­nje­gove vo­lje (po odluci
poslodavca), omogućit će mu se korište­nje godiš­nje­g odmora za vrijeme
otkaznog roka, a na zahtjev radnika.

Plaćeni dopust

Članak 52.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na plaćeni dopust za važne
osobne potrebe od ukupno najviše 7 radnih dana u slučaju:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| • sklapa­nja braka | 5 radnih dana |
| • rođe­nja djeteta | 5 radnih dana |
| • smrti supruga/-ge, djeteta, rodite­lja | 7 radnih dana |
| • smrti unuka, djedova, baka, braće i sestara,    te rodite­lja supruga/-ge | 3 radna dana |
| • traže­nja članova obite­lji nestalih u ratu | 5 radnih dana |
| • teške bolesti supruga/-ge, rodite­lja, djeteta | 7 radnih dana |
| • teške bolesti ostalih članova uže obite­lji | 3 radna dana |
| • selidbe u istom mjestu | 2 radna dana |
| • selibe u drugo mjesto | 3 radna dana |
| • ostalih osobnih potreba | 2 radna dana |
| • obrazova­nja i usavršava­nja o vlastitom trošku | 5 radnih dana.  if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Radniku se plaćeni dopust iz
ovog članka odobrava na ­nje­gov osobni pisani zahtjev, koji je dužan
obrazložiti, tj. navesti razloge, a na zahtjev poslodavca i dokumentirati.

Članak 53.

Darivate­lji krvi imaju pravo na dva uzastopna radna dana plaćenog
dopusta neposredno nakon svakog dava­nja krvi.

Članak 54.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust u slučaju ­nje­govog upućiva­nja, od
strane poslodavca, na stručno osposob­ljava­nje, usa­vršava­nje i slično.

Neplaćeni dopust

Članak 55.

Poslodavac može radniku iznimno, na ­nje­govu pisanu i obrazloženu
molbu, odobriti neplaćeni dopust najdu­lje do 6 (šest) mjeseci, ukoliko to
dopušta priroda posla i trenutna potreba poslo­davca.

U vrijeme neplaćenog dopusta, prava i obveze iz radnog odnosa miruju,
ako zakonom drugačije nije određeno.

IX. PLAĆE

Plaća za obav­ljeni rad radnika

Članak 56.

Radniku za obav­ljeni rad kod poslodavca pripada plaća, te ostala prima­nja
u skladu sa zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom, Pravilnikom o radu i odlukama
poslodavca.

Članak 57.

Plaća se sastoji od:

• osnovne plaće radnog mjesta
na kojem radnik radi,

• dodatka za prehranu
radnika,

• dodatka na plaću za radni
staž,

• uveća­nja plaće po osnovi
izvršava­nja poslova i radnih zadataka u opse­gu i kvaliteti koja je veća od
prosječne, odnosno uobičajene,

• dodatka na plaću za rad u
posebnim okolnostima,

• dodatka za godiš­nji odmor
i drugo.

Radniku poslodavac može
isplatiti i posebni stimulacijski dodatak na plaću.

Članak 58.

Sredstva za plaće i druga
prima­nja radnika poslodavac je du­žan prioritetno osigurati, neovisno o
potrebnim sredstvima za obav­lja­nje djelatnosti poslodavca.

Plaća iz članka 56. ovog
Kolektivnog ugovora isplatit će se radniku i u slučaju kad poslodavac ostvaruje
poslovni gubitak.

Osnovna plaća

Članak 59.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalan učinak predstav­lja
najniži iznos plaće koju je poslodavac dužan isplatiti radniku na radnom mjestu
određene grupe složenosti i normalnih radnih uvjeta.

Članak 60.

Osnovna plaća radnika za 2002. godinu, za poslove najniže­g stup­nja
složenosti izračunava se na teme­lju vrijednosti boda od najma­nje 4,60 kn
bruto i tom iznosu dodaje se 0,920 bodova po satu ostvarenog redovnog
efektivnog radnog vremena za troškove prehrane.

Vrijednost bodova za tekući mjesec donosi Uprava HEP-a.

Vrijednost boda, počevši od 1. 1. 2003. godine se uvećava za stopu rasta
brutto domaće­g proizvoda, uma­njenu za jedan poen.

Članak 61.

Osnovni broj bodova za normalni radni učinak u punom radnom vremenu
utvrđen je tako da se koeficijent, kojim se vrednuje pojedini posao, pomnoži sa
400.

Osnovni broj bodova i koeficijent iz Ugovora o radu za pojedinog
radnika, mogu se mije­njati promjenom opće­g akta na način utvrđen u Zakonu o
radu.

Složenost poslova vrednuje se koeficijentom od 1,00 do 6,00.

Iz raspona navedenih u prethodnom stavku izuzimaju se radna mjesta
radnika, koji su sklopili poseban Ugovor s Upravom HEP-a.

Članak 62.

Za radnike s kojima je Uprava HEP-a sklopila poseban Ugovor o međusobnim
pravima i obvezama, plaća se utvrđuje na način utvrđen u tom Ugovoru.

Članak 63.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku godinu radnog staža za 0,65
posto.

U godine radnog staža, za koje radnik ima pravo na poveća­nje plaće iz
prethodnog stavka, uračunavaju se godine efektivnog rada.

Članak 64.

Poslodavac može osnovni broj bodova radnika povećati do 20% kada radnik
izvršava poslove i radne zadatke u opse­gu i kvaliteti koja je veća od
prosječne, odnosno uobičajene.

Članak 65.

Osnovna plaća radnika povećava se za rad u s­ljedećim posebnim
okolnostima:

• za noćni
rad                                        za
50 posto

• za prekovremeni
rad                           za 50 posto

• za rad
subotom i nedje­ljom                  za
35 posto

• za rad u
drugoj smjeni u slučaju stalnog

  smjenskog
rada                                   za
20 posto

Pravo na poveća­nje plaće iz prethodnog stavka radnik ostvaruje samo za
sate rada određene u posebnim okolnostima.

Kada radnik radi na dane blagdana utvrđene zakonom, te na dan Uskrsa,
ima pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu za 50 posto.

Ukoliko se rad radnika obav­lja uz istodobno prisustvo više posebnih
okolnosti, dodaci se kumuliraju, osim što rad na dane blagdana utvrđene zakonom
i rad na dan Uskrsa isk­ljučuje rad nedje­ljom.

Članak 66.

Radnik ima pravo, kao sastavni dio plaće, na dodatak za go­diš­nji odmor
u iznosu od najma­nje 1.000,00 kn neto po radniku.

Novoprim­ljeni radnici, koji
su koristili djelomično ili u potpunosti godiš­nji odmor kod bivše­g
poslodavca, nemaju pravo na dodatak za godiš­nji odmor.

Radnik koji ima pravo na
razmjerni dio godiš­nje­g odmora, nema pravo na cjelokupni iznos dodatka za
godiš­nji odmor iz 1. stavka, već na ­nje­gov razmjerni dio, a koji se
izračunava na isti način kao i razmjerno traja­nje godiš­nje­g odmora.

Članak 67.

Poslodavac će radnicima za
Uskrs isplatiti u naravi iznos od 400,00 kn neto po radniku.

Poslodavac će radnicima
jednokratno isplatiti najma­nje 1.000,00 kn neto po radniku povodom Božića.

Članak 68.

Sredstva za stimulativni
dodatak na plaću radnika utvrđuju se na teme­lju godiš­nje mase sredstava za
bruto plaće kod poslodavca.

Sredstva za stimulativni
dodatak na plaću radnika iznose do 0,65% mase sredstava za bruto plaće kod
poslodavca.

Stimulativni dodatak na plaću
radnika kod poslodavca ure­đuje se posebnom odlukom poslodavca za svaki mjesec,
prema ostvarenim rezultatima rada.

Plaća pripravnika

Članak 69.

Plaća pripravnika na određeno vrijeme i pripravnika na ne­o­dre­đeno
vrijeme (stipendist) obračunava se u visini broja bodova za najniži koeficijent
u određenoj grupi poslova.

Naknada plaće

Članak 70.

Za razdob­lja u kojima ne radi zbog opravdanih razloga određenih
zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom i drugim propisima, radnik ima pravo na
naknadu plaće.

Članak 71.

Za vrijeme korište­nja godiš­nje­g
odmora, radnik ima pravo na naknadu plaće u visini ­nje­gove prosječne mjesečne
plaće ispla­ćene u prethodna tri mjeseca.

Naknada plaće za godiš­nji
odmor neće se radnicima ispla­ćivati unaprijed.

Za dane blagdana utvrđene
zakonom, za dane kada koristi pravo na plaćeni dopust, za vrijeme prekida rada
do koje­g je do­šlo bez ­nje­gove kriv­nje, radnik ima pravo na naknadu plaće
ostva­renu na teme­lju prosječnih sredstava isplaćenih radniku za prethodna tri
mjeseca, gdje se uk­ljučuju samo sredstva osnovnih bodova (koeficijent
složenosti), sredstva za minuli rad i sredstva za troškove prehrane.

Članak 72.

Osnovica za obračun naknade
zbog bolova­nja čini plaća isplaćena radniku u prethodnih šest mjeseci koji
prethode nastupu bolova­nja.

Naknadu plaće za vrijeme
bolova­nja i liječe­nja od 42 dana (na teret HEP-a) obračunava i isplaćuje
Hrvatska elektroprivreda i iznosi:

• 100% od osnovice za naknadu za vrijeme bolova­nja uslijed oz­ljede na
radu ili profesionalnog obo­lje­nja,

• 85% od osnovice za naknadu zbog bolesti ili povrede izvan rada,
odnosno drugim Zakonom propisanim slučajevima.

Članak 73.

Naknada plaće koju radniku isplaćuje poslodavac isplaćuje se zajedno s
plaćom.

Članak 74.

Ako radnik odbije raditi zato što nisu provedene propisane mjere zaštite
na radu, ima pravo na naknadu plaće u visini kao da je radio.

Pravo na naknadu plaće iz prethodnog stavka radnik ostvaruje sve dok se
ne provedu propisane mjere zaštite na radu.

Rokovi i razdob­lje isplate plaće

Članak 75.

Plaća se isplaćuje svakog mjeseca za prethodni mjesec.

Rok za prispijeće sredstava za plaću na račun radnika je do dvadesetog u
tekućem mjesecu za prethodni mjesec.

U slučaju kaš­nje­nja s isplatom plaće poslodavac je dužan isplatiti
radniku zakonske zatezne kamate.

Članak 76.

Poslodavac je obvezan prigodom isplate svake plaće uručiti radniku
pisani obračun sa svim elementima s kojima je obračun utvrđen, kao i prikaz
svih odbitaka za doprinose, poreze i druge uste­ge teme­ljem zakonskih propisa
ili uteme­ljene na izjavi radnika (različite vrste kredita, članarine i sl.).

X. MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

Naknada troškova prijevoza

Članak 77.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u
visini troškova prijevoza javnim odnosno gradskim prometom.

Radniku se naknađuju troškovi prijevoza iz prethodnog stav­ka ovog
članka, neovisno o prisustvu na radu.

U slučajevima kada postoji mogućnost korište­nja različitih sre­dstava
javnog prometa različite cijene prijevoza, radnik ima pravo na naknadu troškova
prijevoza na posao i s posla u visini cijene one vrste javnog prometa koja je
najpogodnija za poslo­davc­a.

Naknada troškova prijevoza na posao i s posla isplaćuje se zajedno s
plaćom radnika i iskazuje se kao posebna stavka na obračunskoj listi.

Dnevnice i troškovi službenih putova­nja

Članak 78.

Radnik, koji je na teme­lju va­ljanog naloga, upućen na slu­žbeno putova­nje
u zem­lji ili u inozemstvo, ima pravo na dnevnicu, naknadu troškova prijevoza
na službenom putova­nju i naknadu troškova noće­nja.

Članak 79.

Dnevnica za službeno putova­nje u zem­lji isplaćuje se u iznosu od najma­nje
170,00 kn.

Dnevnica za službeno putova­nje u inozemstvo isplaćuje se u visini
iznosa propisanih za tijela državne uprave.

Naknada za rad na terenu

Članak 80.

Ako radnik du­lje od 30 dana obav­lja poslove za poslodavca na terenu
tj. izvan mjesta svog prebivališta, ali i izvan sjedišta organizacijske
jedinice poslodavca u kojoj radi, ima pravo na terenski dodatak u iznosu od
najma­nje 170,00 kn po danu.

Radnik koji je upućen na terenski rad, nema pravo na terenski dodatak
ukoliko na relaciji prebivalište - radno mjesto postoji mogućnost redovnog
svakodnevnog prijevoza na posao i s posla prometnim sredstvima poslodavca ili
sredstvima javnog prometa.

Članak 81.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li radniku osigurani
smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Radniku kojem je za vrijeme rada na terenu osiguran samo smještaj, iznos
terenskog dodatka uma­njuje se za 30 posto.

Radniku kojem je za vrijeme rada na terenu osigurana samo prehrana,
iznos terenskog dodatka uma­njuje se za 20 posto.

Radnik kojemu je za vrijeme rada na terenu osiguran kompletan smještaj i
prehrana nema pravo na terenski dodatak.

Pravo na ostvariva­nje dnevnice i terenskog dodatka među­so­b­­no se isk­ljučuju.

Naknada za odvojeni život

Članak 82.

Ako poslodavac ima potrebu za radom radnika čije je mjesto prebivališta
izvan mjesta u kojem je sjedište organizacijske jedinice poslodavca, odnosno
izvan mjesta rada radnika, takav radnik ima pravo na naknadu za odvojeni život
od obite­lji u iznosu od najma­nje 1.500,00 kn mjesečno.

Ako je radniku osiguran smještaj ili prehrana, naknada iz stavka 1. ovog
članka uma­njit će se u odgovarajućem iznosu.

Ako radnik nakon sklapa­nja ugovora o radu promijeni mje­sto svog
prebivališta, poslodavac nema obvezu isplaćivati mu naknadu za odvojeni život.

Članak 83.

Pravo na ostvariva­nje terenskog dodatka i naknade za odvojeni život od
obite­lji međusobno se isk­ljučuju.

Naknada za korište­nje vlastitog automobila u službene svrhe

Članak 84.

Ukoliko radnik prema nalogu koristi svoj automobil u službene svrhe,
naknadit će mu se troškovi u iznosu 30 posto cijene litre benzina euro-super 95
po prijeđenom kilometru.

Otpremnina prigodom odlaska u mirovinu

Članak 85.

Prigodom odlaska u mirovinu radnik ima pravo na otpremninu u iznosu 1/8 bruto
prosječne mjesečne plaće isplaćene radniku za prethodna tri mjeseca prije
prestanka ugovora o radu, a za svaku navršenu godinu neprekidnog traja­nja
radnog odnosa kod poslodavca.

Nagrada za dugogodiš­nji rad kod poslodavca

Članak 86.

Radnici stječu pravo na nagradu za dugogodiš­nji rad kod poslodavca
nakon:

• 10 godina neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca u iznosu 1.500,00
kn neto,

• 15 godina neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca u iznosu 2.000,00
kn neto,

• 20 godina neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca u iznosu 2.500,00
kn neto,

• 25 godina neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca u iznosu 3.000,00
kn neto,

• 30 godina neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca u iznosu 3.500,00
kn neto,

• 35 godina neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca u iznosu 4.000,00
kn  neto i

• 40 godina neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca u iznosu 5.000,00
kn neto.

Pojam »neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca« tumači se na način da
se radnicima eventualna razdob­lja mirova­nja radnog odnosa ubrajaju u ­nje­govo
traja­nje.

Ako radnik stekne pravo na nagradu za dugogodiš­nji rad kod poslodavca
za vrijeme mirova­nja radnog odnosa, poslodavac će mu nagradu isplatiti po
povratku na rad, tj. po prestanku mirova­nja.

Poklon djeci radnika

Članak 87.

Prigodom božićnih blagdana radnicima se isplaćuje novčani iznos ili daje
poklon za svako dijete do navršenih 15 godina u tekućoj kalendarskoj godini u
iznosu od najma­nje 400,00 kn neto.

Pravo na poklon iz stavka 1. ovog članka imaju samo ona djeca koja su
zdravstveno osigurana preko radnika kod poslodavca.

Pravo na poklon iz stavka 1. imaju i djeca umrlih i poginulih radnika do
navršenih 15 godina.

Izvanredne pomoći

Članak 88.

Radnik ili ­nje­gova obite­lj imaju pravo na pomoć u slučaju:

• smrti radnika, u iznosu od
7.500,00 kn neto,

• smrti supruga/-ge, djeteta
ili rodite­lja radnika, u iznosu od 3.000,00 kn neto,

• invalidnosti utvrđene na
osnovu Zakona o mirovinskom osigura­nju, u iznosu od 2.500,00 kn neto (po istom
rješe­nju kojim je utvrđena invalidnost moguće je ostvariti pravo samo na jednu
izvanrednu pomoć),

• neprekidnog bolovanja du­lje­g
od 180 dana, u iznosu od 2.500,00 kn neto (jedanput u kalendarskoj godini).

Članak 89.

Obite­lji preminulog radnika
naknađuju se troškovi sahrane u iznosu od 8.000,00 kn neto.

Članak 90.

Rok za isplatu naknada i
drugih materijalnih prava radnika je 30 dana od dana stjeca­nja, odnosno od
dana utvrđiva­nja prava.

Učenici i studenti na praktičnom radu kod poslodavca

Članak 91.

Učenici i studenti na praktičnom radu kod poslodavca imaju pravo na
naknadu troškova prijevoza na posao i s posla, kao i na odgovarajući iznos
naknade troškova prehrane pod jednakim uvjetima kao i zaposleni kod poslodavca.

Naknada troškova prehrane određuje se razmjerno vremenu provedenom na
praksi, a naknada im se isplaćuje u gotovini.

Članak 92.

Poslodavac je ovlašten donositi odluke o visini materijalnih prava većih
od utvrđenih u ovom Kolektivnom ugovoru, kada je to vezano uz promjene propisa
i utvrđenih potreba HEP-a.

XI. OSIGURANJE

Članak 93.

Poslodavac će s odgovarajućim osiguravajućim društvom sklo­piti ugovor o
osigura­nju naknada troškova u slučaju oz­ljede pri radu ili profesionalne
bolesti i to u skladu sa Zakonom o zdravstvenom osigura­nju.

Poslodavac će s odgovarajućim
osiguravajućim društvom sklopiti ugovor o osigura­nju radnika za ove slučajeve:

• smrti zbog nezgode,

• smrti zbog bolesti,

• traja­nja nesposobnosti
zbog nezgode.

Poslodavac će o sklop­ljenom
ugovoru o osigura­nju izvijestiti sindikat.

Članak 94.

Poslodavac će u roku od 30
dana od dana potpisa ovog Kolektivnog ugovora, donijeti odluku o zak­ljuče­nju
ugovora o dopunskom zdravstvenom osigura­nju radnika HEP-a sukladno važećim
propisima.

XII. IZUMI I TEHNIČKA UNAPREĐENJA

Članak 95.

Radniku koji pokaže interes za stvara­nje izuma ili istraživa­nje
mogućnosti tehničkih unapređe­nja u svezi s proizvod­njom, prijenosom i
distribucijom električne energije, poslodavac će svojom posebnom odlukom
odobriti novčana sredstva za stručnu lite­raturu, odnosno potrebnu opremu.

Izumi ostvareni na radu i u
svezi s radom pripadaju poslo­dav­cu.

Na izum koje­g radnik ostvari
izvan rada ili koji nema veze s radom, a u svezi je s proizvod­njom, prijenosom
i distribucijom ele­ktrične energije, poslodavac ima pravo prvokupa.

Posebnim ugovorom utvrdit će
se naknada za primjereno tehničko unapređe­nje koje je predložio radnik.

XIII. SOLIDARNOST

Članak 96.

Radnik, kojem do prestanka ugovora o radu po osnovi članka 103. točka 3.
Zakona o radu (65 godina života i 20 godina staža osigura­nja) nedostaje 5 (pet)
godina, zadržava do prestanka ugovora o radu, najma­nje plaću koju je ostvario
u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle spomenute okolnosti, uz
uredno i savjesno obav­lja­nje poslova i rezultate rada primjerene ­nje­govoj
dobi.

Plaća radnika iz stavka 1.
ovog članka uvećava se u sraz­mje­ru s rastom prosječnih plaća kod poslodavca.

Članak 97.

Radnici koji rade skraćeno
radno vrijeme imaju pravo na:

• puni iznos troškova za
prijevoz

• nagradu za dugogodiš­nji
rad kod poslodavca (prema uvjetima utvrđenim ovim Kolektivnim ugovorom),

• izvanrednu pomoć (prema
uvjetima utvrđenim ovim Kolektivnim ugovorom),

• puni iznos re­gresa za
godiš­nji odmor,

• puni iznos uskrsnice i
božićnice,

• puni iznos dodatka za
minuli rad i

• dodatak za prehranu prema
ostvarenim efektivnim satima rada.

XIV. PRESTANAK I ANEKSI UGOVORA O RADU

Članak 98.

Ugovor o radu prestaje:

1. smrću radnika,

2. istekom vremena na koje je
sklop­ljen ugovor o radu na određeno vrijeme,

3. kada radnik navrši 65
godina života i 20 godina staža osi­gura­nja, ako se radnik i poslodavac nisu
sporazumjeli o nastavku radnog odnosa,

4. dostavom pravomoćnog rješe­nja
o mirovini zbog opće nes­posobnosti za rad,

5. sporazumom radnika i
poslodavca,

6. otkazom,

7. odlukom nadležnog suda.

Sporazum o prestanku ugovora o radu

Članak 99.

Ponudu za sklapa­nje sporazuma o prestanku ugovora o radu može dati
radnik i poslodavac.

Sporazum o prestanku ugovora o radu zak­ljučuje se u pisanom obliku i
mora sadržavati datum prestanka ugovora o radu.

Sporazum o prestanku ugovora o radu potpisuju radnik i poslo­davac.

Redoviti otkaz ugovora o radu

Članak 100.

Poslodavac može otkazati ugovor o radu uz ugovoreni otkazni rok, ako za
to ima opravdani razlog, u slučaju:

• ako prestane potreba za obav­lja­nje
određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga
(poslovno uvjetovani otkaz),

• ako radnik nije u
mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih
trajnih osobina ili sposobnosti (osobno uvjetovani otkaz) ili

• ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skriv­ljenim
ponaša­njem radnika).

Članak 101.

Poslovno i osobno uvjetovani otkaz dopušten je samo ako se radnika ne
može zaposliti na nekim drugim poslovima ili ako ga se ne može obrazovati ili
osposobiti za rad na nekim drugim poslovima.

Članak 102.

Pri odlučiva­nju o poslovno i osobno uvjetovanom otkazu, poslodavac mora
voditi računa o traja­nju radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržava­nja koje
terete radnika.

Članak 103.

Prije redovitog otkaziva­nja uvjetovanog skriv­ljenim ponaša­njem
radnika, poslodavac je dužan radnika pisanim putem upozoriti na obveze iz
radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza za slučaj nastavka krše­nja tih
obveza, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od
poslodavca da to učini.

Prije redovitog otkaziva­nja uvjetovanog skriv­ljenim ponaša­njem ili
radom radnika, poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu
(pisanim putem ili usmeno na zapisnik), osim ako postoje okolnosti zbog kojih
nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Članak 104.

Radnik može otkazati ugovor o radu uz otkazni rok od mje­sec dana, ne
navodeći za to razlog.

Članak 105.

Ugovor o radu sklop­ljen na određeno vrijeme može se redovito otkazati
samo ako je takva mogućnost otkaziva­nja pred­vi­đena ugovorom.

Izvanredni otkaz ugovora o radu

Članak 106.

Poslodavac i radnik imaju mogućnost otkazati ugovor o radu sklop­ljen na
neodređeno ili određeno vrijeme, bez obveze poštiva­nja ovim Kolektivnim
ugovorom propisanog otkaznog roka, ako zbog osobito teške povrede obveze iz
radnog odnosa ili zbog neke druge osobito važne či­njenice, uz uvažava­nje svih
okolnosti i interesa obiju ugovornih strana, nastavak radnog odnosa nije moguć.

Članak 107.

Ugovor o radu se može izvanredno otkazati samo u roku 15 (petnaest) dana
od dana sazna­nja za či­njenicu na kojoj se izvanredni otkaz teme­lji.

Članak 108.

Prije izvanrednog otkaziva­nja uvjetovanog ponaša­njem ili radom radnika
poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu, osim ako postoje
okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini

Oblik i način dostave otkaza

Članak 109.

Otkaz mora imati pisani oblik i biti obrazložen uz navođe­nje zakonske
odredbe na kojoj se zasniva.

Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje uz obvezno osigura­nje
dokaza da je otkaz dostav­ljen.

Osigurati dokaz o dostavi otkaza može se na način da radnik na primjerku
otkaza, koji ostaje u nadležnoj kadrovskoj službi, potpisom uz datum potvrdi
dostavu otkaza ili putem pošte preporučeno s povratnicom.

U slučaju nemogućnosti osigura­nja dokaza o dostavi otkaza na način
opisan u stavku 3. ovog članka, otkaz se dostav­lja uz primjenu odredaba o
dostavi Zakona o općem upravnom postupku.

Otkazni rok poči­nje teći od dana dostave otkaza.

Otkazni rok

Članak 110.

U slučaju redovitog otkaza otkazni rok je:

• dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo
neprekidno ma­nje od godinu dana,

• jedan mjesec, ako je radnik u radnom odnosu kod poslo­dav­­ca proveo
neprekidno godinu dana,

• dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodav­ca proveo
neprekidno dvije godine,

• tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo
neprekidno pet godina,

• četiri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslo­dav­ca proveo
neprekidno deset godina,

• pet mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo
neprekidno petnaest godina i

• šest mjeseci, ako je radnik u radnoim odnosu kod poslodav­ca proveo
neprekidno dvadeset godina.

Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog krše­nja ob­ve­za iz radnog
odnosa (otkaz uvjetovan skriv­ljenim ponaša­njem radnika) utvrđuje se otkazni
rok u dužini polovice otkaznih rokova utvrđenih u stavku 1. ovog članka.

Otkaz s ponudom izmije­njenog ugovora

Članak 111.

Radniku poslodavac može istodobno uz otkaz ugovora pred­ložiti sklapa­nje
ugovora o radu pod izmije­njenim uvjetima (otkaz s ponudom izmije­njenog ugovora).

Ako u slučaju iz stavka 1. ovog članka radnik prihvati ponudu
poslodavca, pridržava pravo pred nadležnim sudom osporavati dopuštenost takvog
otkaza ugovora.

O ponudi za sklapa­nje ugovora o radu pod izmije­njenim uvjetima radnik
se mora izjasniti u roku koji odredi poslodavac, a koji ne smije biti kraći od
osam dana.

U slučaju otkaza iz stavka 1. ovog članka rok za ulaga­nje zahtjeva za
zaštitu prava poči­nje teći od dana kada je radnik priopćio poslodavcu svoje
odbija­nje ponude za sklapa­nje ugovora o radu pod izmije­njenim uvjetima ili
ako se radnik nije očitovao o prim­ljenoj ponudi ili se očitovao nakon isteka
roka ostav­ljenog mu za očitova­nje, onda od dana isteka roka koji je za
očitova­nje o dostav­ljenoj ponudi odredio poslodavac.

Otpremnina

Članak 112.

Radnik, kojemu se otkazuje ugovor o radu sklop­ljen na neodređeno
vrijeme nakon najma­nje dvije godine neprekidnog rada kod poslodavca, osim ako
se otkazuje iz razloga uvjetovanih skriv­ljenim ponaša­njem radnika, ima pravo
na otpremninu u iznosu 60% bruto prosječne mjesečne plaće isplaćene radniku u
tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, a za svaku navršenu godinu
neprekidnog traja­nja radnog odnosa kod poslodavca.

Prestankom ugovora o radu u smislu stavka 1. smatra se prestanak radnog
odnosa kod poslodavca.

Aneksi ugovoru o radu

Članak 113.

U slučaju potrebe obav­lja­nja poslova privremeno odsutnog radnika,
radnik je po pisanom nalogu svog neposrednog ruko­vodi­te­lja dužan obav­ljati
te poslove.

Članak 114.

Ukoliko potreba za obav­lja­njem poslova iz prethodnog članka traje du­lje
od 30 radnih dana, poslodavac je radniku dužan ponuditi sklapa­nje aneksa
ugovora o radu, ukoliko je to za radnike povo­ljnije.

XV. SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU

Članak 115.

Radnici imaju pravo sudjelovati u odlučiva­nju o pita­njima u vezi s
njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na način i pod uvjetima
određenim Zakonom o radu.

Članak 116.

Ako kod poslodavca nije uteme­ljeno radničko vijeće sindikatni povjerenik
ima sva prava i obveze utvrđene u Zakonu o radu.

XVI. DJELOVANJE SINDIKATA

Članak 117.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati provedbu svih prava iz područja
sindikalnog organizira­nja radnika utvrđenih ratificiranim konvencijama
Međunarodne organizacije rada, zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Aktivnost sindikalnog
povjerenika ili predstavnika kod poslodavca ne smije biti sprječavana niti  ometana ako djeluje u skladu s ratificiranim
konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonom i ovim Kolektivnim
ugovorom.

Članak 118.

Radnici imaju pravo
organizirati se u sindikate kod poslo­dav­ca u skladu s ratificiranim
međunarodnim konvencijama, za­ko­nom, ovim Kolektivnim ugovorom i statutom
sindikata.

Članak 119.

Kod poslodavca može djelovati
više sindikata.

Sindikati samostalno odlučuju
o načinu rada i zastupa­nju inte­­resa svih članova kod poslodavca.

Članak 120.

Poslodavac se obvezuje da
svojim djelova­njem i aktivnostima ni na koji način neće onemogućavati
sindikalni rad, sindikalno organizira­nje i pravo svakog radnika da postane ili
ne postane članom sindikata.

Članak 121.

Poslodavac će se
suzdržati od svakog či­nje­nja ili propušta­nja či­nje­nja kojim bi pojedini
sindikat bio doveden u povlašteni ili podređeni položaj.

Povredom prava na
sindikalno organizira­nje smatrat će se pogodnost od strane poslodavca jednom
sindikatu ili ­nje­gov pritisak na radnike da se učlane u sindikat ili da se iz
­nje­ga izčlane.

Sindikat se
obvezuje da će svoje aktivnosti provoditi u skladu s ratificiranim konkvencijama
zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 122.

Poslodavac se
obvezuje da će re­gistriranim sindikatima u Hrvatskoj elektroprivredi, vodeći
računa o broju članova pojedinog sindikata o svom trošku osigurati najma­nje s­ljedeće
uvjete:

• uredske prostorije,
te raspoložive prostorije za održava­nje sastanaka,

• uporabu telefona
i telefaksa,

• umnožava­nje
dokumenata nužnih za provedbu sindikalnih aktivnosti i ostvare­nja prava
radnika,

• obračun i ubira­nje
sindikalne članarine i pros­ljeđiva­nje na račun sindikata, obustavu
sindikalnih i ostalih kredita uredno obračunatih od sindikata.

Poslodavac će
snositi troškove za članove sindikata (putni nalozi) radi prisustvova­nja:

• sastancima koje
organizira poslodavac,

• sastancima pre­govaračkih
timova na izradi Kolektivnog ugovora,

• sjednicama
Zajedničke komisije koje će tumačiti odredbe Kolektivnog ugovora.

Članak 123.

Poslodavac se
obvezuje da će re­gistriranim sindikatima u nižim organizacijskim dijelovima-podružnicama,
vodeći računa o broju članova, o svom trošku osigurati sljedeće uvjete:

• raspoložive
prostorije za održava­nje sastanaka,

• uporabu telefona
i telefaksa,

• nesmetano
korište­nje oglasnih ploča,

• umnožava­nje
dokumenata za aktivnost podružnice,

• obračun i ubira­nje
sindikatne članarine, te automatizmom pros­ljeđivati ugovorene postotke na
centralni račun sindikata i račun podružnice, obustavu sindikalnih i ostalih
kredita uredno obračunanih od podružnice.

Članak 124.

Svaka oz­ljeda
sindikalnog povjerenika i sindikalnog pred­stav­nika prilikom obav­ljanja
sindikalne dužnosti i na službenom putu, smatra se oz­ljedom na radu kod
poslodavca.

Članak 125.

Sindikalni
povjerenici, odnosno predstavnici, imaju pravo kod poslodavca štititi i
promicati prava i interese članova sindikata.

Poslodavac je
dužan sindikalnom povjereniku, odnosno pred­stavniku omogućiti pravodobno i
djelotvorno ostvare­nje prava iz stavka 1. ovog  članka, te pristup podacima važnim za ostvare­nje tog prava.

Sindikalni povjerenik,
odnosno predstavnik mora svoje pravo iz stavka 1. ovog članka ostvariti tako da
ne šteti djelotvornosti poslova­nja poslodavca.

Na zahtjev poslodavca svaki sindikalni povjerenik, odnosno predstavnik,
dužan je identificirati se odgovarajućom punomoći ili iskaznicom sindikata,
koja sadrži odgovarajuća ovlašte­nja.

Članak 126.

Sindikat samostalno određuje
svoje predstavnike, odnosno povjerenike.

Sindikat se obvezuje da će
pisanim putem izvijestiti poslo­dav­ca o imenova­nju ili izboru, odnosno pozivu
sindikalnog povjerenika, odnosno predstavnika i to u roku od pet dana od dana
imenova­nja ili izbora, odnosno opoziva.

Sindikat može imenovati ili
izabrati po jednog sindikalnog povjerenika na svakih 500 svojih članova.

Sindikalni povjerenik, iz stavka
3. ovog članka obav­lja svoje aktivnosti u radnom vremenu i prima naknadu plaće
u skladu s ovim Kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu.

Sindikalnom povjereniku, za
vrijeme obav­lja­nja te dužnosti i godinu dana nakon prestanka te dužnosti, a
bez suglasnosti sindikata nije moguće:

• otkazati ugovor o radu,

• rasporediti na drugo radno
mjesto,

• ili na drugi način staviti
u nepovo­ljniji položaj u odnosu na ostale radnike.

Članak 127.

Povreda sindikalnog
povjerenika prilikom obav­lja­nja sindikalne dužnosti, te službenog puta u vezi
s tom dužnosti, smatra se povredom na radu kod poslodavca.

Poslodavac može na zahtjev
sindikata, zaposleniku koji je izabran na profesionalnu sindikalnu dužnost na
razini udruge više razine u RH, omogućiti mirova­nje prava i obveza iz radnog
odnosa za vrijeme dok obav­lja tu profesionalnu dužnost.

Poslodavac i sindikat stranka
potpisnica ovog Kolektivnog ugovora posebnim ugovorom re­gulirat će prava i
obveze sindikalnog povjerenika za vrijeme i poslije obnaša­nja sindikalne dužnosti.

Članak 128.

Nakon uteme­lje­nja radničkog
vijeća kod poslodavca, sindikalni povjerenik iz članka 148. Zakona o radu obav­ljat
će poslove u skladu sa svojim ugovorom o radu, dok će svoje sindikalne
aktivnosti provoditi tako da ne šteti djelotvornosti poslova­nja poslodavca.

Članak 129.

Sindikat koji je stranka ovog
Kolektivnog ugovora obvezan je poslodavcu dostaviti fotokopiju rješe­nja o svom
upisu u Re­gistar udruga.

Sindikat, koji je stranka
ovog Kolektivnog ugovora, a koji je ujedno i udruga više razine, obvezan je
poslodavcu dostaviti fotokopiju rješe­nja o upisu u Re­gistar udruga za sve
sindikate članove udruge više razine.

Sindikat, koji je stranka
ovog Ugovora, obvezan je poslodav­cu dostaviti točne podatke o broju članova.

XVII. MIRNO RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH RADNIH
SPOROVA I NAČELA SOCIJALNOG MIRA

Članak 130.

Stranke ovog Kolektivnog ugovora sporazumno utvrđuju da će se svaki
međusobni kolektivni radni spor rješavati sukladno odredbama Zakona o radu.

Članak 131.

Za vrijeme primjene i traja­nja ovog Kolektivnog ugovora stranke
utvrđuju da će poštovati načela socijalnog mira i da  neće poduzimati nikakav oblik industrijske akcije.

XVIII. PRAVO NA ŠTRAJK

Članak 132.

Sindikat ima pravo pozvati na štrajk i provesti ga sa svrhom zaštite i
promica­nja gospodarskih i socijalnih interesa svojih članova.

Radnik ima pravo odazvati se pozivu sindikata na štrajk.

Članak 133.

Sindikat će se suzdržavati od štrajka, ako se sve odredbe iz ovog
Kolektivnog ugovora uredno ispu­njavaju.

Obveza socijalnog mira vrijedi do započi­nja­nja novih kolektivnih
ugovora.

Članak 134.

U organizira­nju i provedbi štrajka sindikat je dužan pridržavati se
odredbi važećih propisa.

XIX. RJEŠAVANJE STAMBENIH POTREBA RADNIKA

Članak 135.

Poslodavac će teme­­­­­ljem pravilnika o stambenim odnosima radnika
HEP-a d.d. osigurati financijska sredstva za rješava­­­­­nje stambenih potreba
radnika.

Natječaj za dodjelu stambenih kredita provest će poslodavac za 2003.
godinu.

XX. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 136.

Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na određeno vrijeme do 31. 12. 2003.
godine, a smatra se sklop­­­­­ljenim danom potpisa ovla­­­štenih predstavnika
stranaka.

Članak 137.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu danom potpisa, a primje­­­­­njuje
se od 1. 6. 2002. godine.

Članak 138.

Na pita­­­­­nja koja nisu
riješena ovim Kolektivnim ugovorom primje­­­­­njuju se odredbe Zakona o radu i
drugih propisa, te Pravilnika o radu i drugih općih akata poslodavca.

Članak 139.

Svaka stranka ovog
Kolektivnog ugovora ovlaštena je pred­ložiti ­­­­­nje­gove izmjene i dopune.

Prijedlog izmjena i dopuna
mora biti podnesen u pisanom obli­ku i obrazložen.

Stranka kojoj je podnesen
prijedlog izmjene ili dopune ovog Kolektivnog ugovora mora se o prijedlogu
očitovati predlagate­­­­­lju u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga.

Prijedlog izmjena i dopuna
ovog Kolektivnog ugovora, koji je odbijen, ne može se ponoviti prije proteka
roka od tri mjeseca od dana primitka očitova­­­­­nja kojim se prijedlog odbija.

Članak 140.

Stranke će najma­­­­­nje 30 dana prije isteka roka na koji je sklop­­­­­ljen
ovaj Kolektivni ugovor započeti pre­govore o sklapa­­­­­nju novog Ugovora.

Stranke su suglasne da će se
odredbe ovog Kolektivnog ugovora primje­­­­­njivati i nakon proteka vremena na
koje je sklop­­­­­ljen, ali najduže šest mjeseci.

Članak 141.

Poslodavac može svojom
odlukom utvrditi poveća­­­­­nje visine iznosa utvrđenih ovim Kolektivnim
ugovorom, odnosno utvrditi pojedina materijalna prava radnika, koja nisu
predviđena ovim Kolektivnim ugovorom (preventivna zdravstvena zaštita,
rekreacija i odmor radnika, osigura­­­­­nje radnika, stipendira­­­­­nje djece
umrlih radnika, pomoć umirov­­­­­ljenicima i sl.).

Poslodavac će prije utvrđiva­­­­­nja
pojedinih materijalnih prava radnika, a koja nisu predviđena ovim Kolektivnim
ugovorom, od sindikata potpisnika ovog Kolektivnog ugovora zatražiti miš­­­­­lje­­­­­nje,
te ga izvijestiti o donesenoj odluci.

Članak 142.

Ovaj Kolektivni ugovor bit će
javno objav­­­­­ljen u skladu sa Zakonom o radu.

Članak 143.

Stranke ovog Kolektivnog
ugovora osnovat će Zajedničku komisiju koja će tumačiti odredbe i pratiti ­­­­­nje­govu
primjenu.

U Zajedničku komisiju, iz
prethodnog stavka, svaka stranka ovog Kolektivnog ugovora imenuje tri člana.

Komisija iz stavka 1. ovog
članka sastat će se prvi put najkasnije u roku od trideset dana od dana sklapa­­­­­nja
ovog Kolektivnog ugovora.

Poslodavac će sazvati prvi
sastanak Zajedničke komisije na kojem će se konsenzusom donijeti Poslovnik o ­­­­­njezinom
radu.

Zajednička komisija iz stavka
1. ovog članka sastajat će se najma­­­­­nje jednom u tri mjeseca.

Članak 144.

Stranke utvrđuju da je
sindikat, koji je stranka ovog Kolektivnog ugovora, prije ­­­­­nje­govog
potpisiva­­­­­nja poslodavcu predočio dokument koji mu daje ovlašte­­­­­nje da
bude stranka ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 145.

Ovaj Kolektivni ugovor sklop­­­­­ljen
je u 8 istovjetnih primjeraka, od kojih svaka stranka zadržava po dva, dok se
dva dostav­­­­­ljaju Ministarstvu rada i socijalne skrbi Republike Hrvatske, te
dva primjerka Uredu za socijalno partnerstvo u Republici Hrvat­skoj.

ZA SINDIKAT                        ZA POSLODAVCA

Hrvatski                                   Predsjednik
Uprave

elektrogospodarski                   ELEKTROPRIVREDA d.d.

sindikat                                            ZAGREB

HEP-a d.d. – HES                    Ulica grada Vukovara 37

**Dubravko Čorak,** v.
r.            **Ivo Čović, v.r.**

Kolektivni ugovor, NN 75/2002-1234