## Statut Hrvatske obrtničke komore (pročišćeni tekst)

### NN 116/2002 (3.10.2002.), Statut Hrvatske obrtničke komore (pročišćeni tekst)

# HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA

1866

Odbor
za praćenje i razvoj komorskog sustava i Statut Hrvat­ske obrtničke komore na
temelju Odluke Skupštine Hrvatske obrtničke komore od 21. svibnja 2002. godine,
članka 23. stavak 1. alineja 1. Statuta Hrvatske obrtničke komore i članka 29.
Odluke o izmjenama i dopunama Statuta Hrvatske obrtničke komore na sjednici održanoj
3. 9. 2002. godine utvrdio je pročišćeni tekst Statuta Hrvatske obrtničke
komore.

Pročišćeni
tekst Statuta Hrvatske obrtničke komore obuhva­ća Statut Hrvatske obrtničke
komore (»Narodne novine« br. 21/99) i Odluku o izmjenama i dopunama Statuta
Hrvatske obrtničke komore (»Narodne novine« br. 62/02) u kojima je naznačeno
vrijeme njihova stupanja na snagu.

Broj: 144/3-2002.

Zagreb,
3. rujna 2002.

## STATUT

### Hrvatske obrtniČke komore (pročišćeni tekst)

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim
Statutom pobliže se utvrđuju poslovi i zadaci Hrvatske obrtničke komore (u
nastavku teksta: Komora), utvrđuju se prava, obveze i odgovornosti članova
Komore, način upravljanja Komorom, oblici organiziranja i rada u Komori,
osnivanje predstav­ništava Komore u inozemstvu, poslovi i zadaci u svezi
obrazovanja za potrebe obrtništva, rad sudova u Komori, suradnja s tijelima državne
vlasti i tijelima državne uprave, suradnja s komorama u zemlji i inozemstvu,
javnost rada i informiranje, organizacija Komorskog ureda i način financiranja
Komore.

Članak 2.

Komora
je izvanstranačka, samostalna, stručno poslovna organizacija obrtnika, trgovaca
pojedinaca i trgovačkih društava koji u skladu sa Zakonom o obrtu (u nastavku
teksta: Zakon) obavljaju obrt.

Komora
zastupa i predstavlja obrtnike pred državnim i drugim tijelima u zemlji i
inozemstvu.

Komora
je pravna osoba, s pravima, obvezama i odgovornostima utvrđenim Zakonom i ovim
Statutom.

II. ČLANOVI KOMORE

Članak
3.

Članstvo
u Komori je obvezno.

Obvezni
članovi Komore jesu:

-
obrtnici koji obavljaju obrt na području Republike Hrvat­ske u skladu sa
Zakonom,

-
trgovci pojedinci i trgovačka društva koja obavljaju obrt iz članka 2. stavak
1. točka 2. i 3. Zakona.

Članstvo
u Komori obrtnici stječu danom upisa u obrtni registar, a trgovci pojedinci i
trgovačka društva koja obavljaju vezane i povlaštene obrte danom donošenja rješenja
kojim nadležni županijski ured, odnosno Ured Grada Zagreba utvrdi da trgovac
pojedinac i trgovačko društvo udovoljava uvjetima iz Zakona.

U
Hrvatsku obrtničku komoru mogu se učlaniti fizičke osobe, trgovačka društva i
druge pravne osobe koje samostalno obavljaju druge djelantosti ako svojim radom
unapređuju rad i poslovanje obrta.

Fizičke
i pravne osobe koje svojom djelatnošću unapređuju rad i poslovanje obrta
postaju članovi Komore danom donošenja odluke nadležnog tijela u Komori da se
fizička ili pravna osoba primi u članstvo Komore kojim danom preuzima sva prava
i obveze s osnova članstva u Komori sukladno aktima Komore.

Članovi
Komore obvezni i dobrovoljni, obvezni su članovi udruženja obrtnika, a putem
udruženja obrtnika članovi područnih obrtničkih komora.

Članstvo
u Komori prestaje za obrtnike danom brisanja iz obrtnog registra, za trgovačka
društva danom brisanja iz evidencije nadležnog županijskog ureda odnosno Ureda
Grada Zagreba, a za dobrovoljne članove danom brisanja iz evidencije
dobrovoljnih članova Komore, temeljem odluke nadležnog tijela Komore.

III. NAZIV KOMORE

Članak
4.

Naziv
Komore jest: Hrvatska obrtnička komora.

Skraćeni
naziv jest: HOK.

IV. SJEDIŠTE KOMORE - MATICA HRVATSKIH OBRTNIKA

Članak
5.

Sjedište
Komore je u Matici hrvatskih obrtnika, Zagreb, Ilica 49, kao mjestu jedinstvene
povezanosti u promicanju staleških interesa obrta i obrtništva.

V. PEČAT I ŽIG KOMORE

Članak
6.

Komora
ima svoj pečat, te metalni okrugli žig s tekstom: po rubu kruga pečata i žiga -
Hrvatska obrtnička komora - Zagreb, a u sredini je zaštitni znak Komore.

Komora
ima svoj zaštitni znak.

Zaštitni
znak je okruglog oblika plave boje s dva izrezana kvadratna isječka bijele
boje, jednim u sredini i drugim dijagonalno vezanim na njega, desno gore, u
središtu kojega je ispunjeni krug srebrne boje.

Uz
odobrenje ministarstva nadležnog za poslove uprave Komora koristi pečat i žig s
grbom Republike Hrvatske na aktima koje izdaje u okviru obavljanja javnih
ovlasti.

Zaštitni
znak Komore je i zaštitni znak područnih obrtničkih komora.

VI.
JAVNE OVLASTI

Članak
7.

Komora
obavlja javne ovlasti koje su utvrđene zakonom i drugim propisima.

Akti
koje Komora izdaje u obavljanju javnih ovlasti jesu javne isprave.

Na
potvrde i druge javne isprave koje izdaje Komora u obav­ljanju javnih ovlasti
može se izjaviti prigovor odnosno žalba.

Komora
može izdavati potvrde, uvjerenja i sl. o činjenicama o kojima vodi evidenciju.

VII.
ZADAĆE I POSLOVI KOMORE

Članak
8.

Komora
u skladu sa Zakonom osobito:

1.
promiče obrt i obrtništvo:

-
poticanjem i organiziranjem nastupa obrtnika na sajmovima u zemlji i
inozemstvu,

-
informiranjem javnosti o obrtu i obrtništvu,

-
osnivanjem pravnih osoba za izvršavanje zadaća Komore u vlasništvu ili suvlasništvu
Komore;

2.
razvija područne obrtničke komore u okviru poslova i zadaća utvrđenih Zakonom i
ovim Statutom;

3.
zastupa interese obrtnika pred tijelima državne vlasti i tijelima državne
uprave, naročito:

-
suradnjom s tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave,

-
sudjelovanjem u radu odbora i komisija Hrvatskog sabora i koordinacija Vlade
Republike Hrvatske;

4. daje
primjedbe i prijedloge tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave kod
donošenja propisa od interesa za obrt­ništvo, naročito:

-
sudjelujući u radu radnih skupina kod izrade zakonskih i podzakonskih
prijedloga,

-
davanjem mišljenja, prijedloga i primjedaba na prijedloge zakona i podzakonskih
akata,

- upućivanjem
inicijativa za podnošenje amandmana na konačne prijedloge zakona;

5. obavlja
poslove u području obrazovanja i osposobljavanja za potrebe obrtništva, naročito:

-
izdaje dozvole (licence) za izvođenje praktičnog dijela nauko­vanja,

-
osnivanjem komisija za polaganje pomoćničkih i majstorskih ispita, te ispita o
stručnoj osposobljenosti,

-
osnivanjem drugih komisija za potrebe obrazovanja i osposobljavanja,

- praćenjem
ispita u nadležnosti Komore,

-
promicanjem, organiziranjem i sudjelovanjem u razvijanju sustava strukovnog
obrazovanja za potrebe obrtništva,

-
organiziranjem dopunskog obrazovanja djelatnika za potrebe obrtništva,

- vođenjem
evidencija s područja obrazovanja i osposobljavanja;

6.
organizira i provodi obučavanje za potrebe obrtništva;

7. potiče
i sudjeluje u izdavačkoj djelatnosti za potrebe obrtništva;

8.
osniva Sud časti;

9.
osniva arbitražno vijeće;

10.
organizira Stalno izbrano sudište;

11.
vodi knjigu obrtnika i evidenciju članstva Komore;

12.
vodi registar područnih obrtničkih komora;

13.
potiče, koordinira, pomaže i prati provedbu osnovnih pro­gramskih zadataka rada
u udruženjima i područnim obrtnič­kim komorama;

14. procjenjuje mogućnost i uvjete gospodarskog
razvoja te potiče istraživanja u gospodarstvu i za gospodarstvo u obrtništvu;

15. sudjeluje pri oblikovanju gospodarskog sustava i
mjera ekonomske politike;

16. uspostavlja i razvija sve vrste poslovnih odnosa
na domaćem i inozemnom tržištu;

17. potiče inovacije postupka, proizvoda i usluga kao
i razvoj tehnološke infrastrukture;

18. sudjeluje u usklađivanju gospodarskih i društvenih
interesa na području ekologije;

19. potiče, razvija i štiti dobre poslovne običaje,
poslovni moral i zaštitu potrošača;

20. pruža pomoć obrtnicima prilikom osnivanja i
poslovanja obrta, naročito:

- iznalaženjem mogućnosti povoljnog kreditiranja,

- organizacijom seminara i stručnih predavanja, te
davanjem stručnih savjeta pri osnivanju i poslovanju obrta;

21. razvija informacijski sustav i poslovno
informiranje, te informira članstvo o stručnim, poslovnim i tehnološkim
pitanjima i novostima iz djelokruga rada Komore, putem komorskog glasila i
drugih sredstava javnog informiranja;

22. obavlja i druge poslove utvrđene zakonom i ovim
Statutom.

VIII. PRAVA, OBVEZE I ODGOVORNOSTI ČLANOVA KOMORE

Članak
9.

Članovi
Komore ravnopravni su i imaju jednaka prava, obveze i odgovornosti u Komori.

Članak 10.

Prava,
obveze i odgovornosti članova Komore jesu:

1.
aktivno i pasivno izborno pravo za izbore u tijela Komore;

2.
upravljati preko svojih predstavnika Komorom;

3.
sudjelovati u radu cehova i drugih oblika organiziranja u Komori;

4.
usmjeravati i usklađivati međusobne odnose i zajedničke interese u Komori;

5.
sudjelovati u provedbi programa dvojnog obrazovanja za potrebe obrtništva;

6.
predlagati i razmatrati pitanja iz djelokruga Komore, organizirati savjetovanja
i obavljati konzultacije;

7.
prikupljati podatke potrebne za provedbu zajedničkih interesa obrtnika;

8.
davati, tražiti i primati izvješća te potrebne podatke vezane uz svoju
gospodarsku aktivnost;

9. pred
Sud časti iznositi slučajeve povrede dobrih poslovnih običaja i morala;

10.
preko Komore surađivati s nadležnim tijelima državne vlasti i tijelima državne
uprave na rješavanju problema u gospodarstvu;

11.
preko tijela Komore predlagati donošenje zakona, drugih propisa i mjera za
potrebe obrtništva i malog poduzetništva;

12.
razmatrati nacrte i prijedloge gospodarskih propisa i mjera za njihovu
provedbu;

13.
koristiti se stručnom i drugom pomoći Komore iz njezina djelokruga;

14.
pridržavati se odredbi Statuta, odluka, zaključaka i drugih akata tijela Komore,
te razvijati međusobnu odgovornost za njihovu dosljednu provedbu, kao i za
provedbu dogovorene politike komorskog sustava;

15.
uredno podmirivati komorski doprinos;

16.
druga prava i obveze utvrđene zakonom i ovim Statutom.

Član
Komore koji nije izvršio obvezu podmirenja komorskog doprinosa za razdoblje od
devet (9) mjeseci ne može biti član tijela u komorskom sustavu.

IX. SURADNJA S TIJELIMA DRŽAVNE VLASTI I TIJELIMA DRŽAVNE
UPRAVE, TE DRUGIM ORGANIZACIJAMA

Članak
11.

Komora
u svojem radu surađuje u skladu sa zakonom, sa Hrvatskim saborom, Vladom
Republike Hrvatske, tijelima državne uprave, udrugama i drugim organizacijama u
izgradnji gospodarskog sustava, određivanju razvojne i tekuće ekonomske
politike te rješavanju drugih pitanja važnih za obrtništvo, malo poduzetništvo
te ukupno gospodarstvo Republike Hrvatske.

Članak
12.

Suradnja
Komore s tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave i drugim
organizacijama ostvaruje se kroz:

1.
predlaganje i pokretanje inicijativa za donošenje zakona te drugih propisa i
mjera koje se odnose na uvjete privređivanja i jačanja obrtništva i malog
poduzetništva unutar ukupnog gospodarskog sustava;

2.
razmatranje nacrta, prijedloga zakona i konačnih prijedloga zakona te drugih
propisa kojima se uređuje obrtništvo i malo poduzetništvo;

3. utvrđivanje
i provedbu gospodarske politike;

4.
sudjelovanje kao partner i potpisnik pri sklapanju ugovora, odnosno donošenju
gospodarskih mjera koje se odnose na obrt­ništvo i malo poduzetništvo.

Članak
13.

Komora
surađuje sa znanstvenim, istraživačkim, stručnim, obrazovnim i drugim
organizacijama te njihovim zajednicama radi primjene stručnih i znanstvenih
dostignuća u proizvodnji i poslovanju obrtništva i malog poduzetništva.

X. SURADNJA S KOMORAMA U ZEMLJI I INOZEMSTVU I S MEĐUNARODNIM
ORGANIZACIJAMA

Članak
14.

U utvrđivanju
i provedbi gospodarske politike, kao i u svim poslovima od zajedničkog
interesa, Komora napose surađuje s Hrvatskom gospodarskom komorom.

Članak
15.

Radi
zadovoljenja interesa svojih članova, Komora može surađivati i povezivati se s
ostalim komorama u zemlji i inozemstvu, udruženjima i drugim sličnim
asocijacijama stranih zemalja i sličnim međunarodnim organizacijama, a može
također ostvariti različite oblike poslovnog povezivanja.

Članak
16.

Komora
može s komorama stranih zemalja osnivati mješo­vite komore i druge
institucionalne oblike suradnje, kada se ocijeni da oni mogu znatno poboljšati
međusobne gospodarske odnose.

Sjedište
mješovite komore može biti u Republici Hrvatskoj ili u inozemstvu.

Članak 17.

Odluku
o povezivanju iz članka 15. i odluku o osnivanju mješovite Komore iz članka 16.
ovog Statuta, u skladu s opredjeljenjima zauzetim u nadležnim tijelima
Republike Hrvatske, donosi Skupština Komore.

XI.
PREDSTAVNIŠTVA KOMORE U INOZEMSTVU

Članak
18.

Da bi
zadovoljila interese članova, Komora može osnivati svoja predstavništva u
inozemstvu, odnosno povezivati se u razne oblike organiziranja.

Članak 19.

Odluku
o osnivanju i ukidanju predstavništva Komore u inozemstvu donosi Skupština.

Osnivanje
i rad predstavništva Komore u inozemstvu uskla­đuje se s nadležnim tijelima u
Republici Hrvatskoj.

Predstavništvo
Komore u inozemstvu odgovorno je za svoj rad predsjedniku Komore i Skupštini.

Opći
uvjeti rada i druga pitanja značajna za rad predstav­ništva Komore u inozemstvu
uređuju se pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

XII.
ORGANIZACIJA I TIJELA KOMORE

Članak
20.

Tijela
Komore jesu:

1. Skupština,

2.
Upravni odbor,

3.
Nadzorni odbor i

4.
Predsjednik.

SKUPŠTINA

Članak
21.

Skupština
je najviše tijelo upravljanja Komore, a sačinjavaju je predstavnici članova
Komore.

Skupština
ima 75 članova.

U Skupštini
mora biti osigurana razmjerna teritorijalna i strukovna zastupljenost članova.

Izbor
predstavnika u Skupštinu obavljaju područne obrtničke komore vodeći računa o
brojčanoj, strukovnoj i teritorijalnoj zastupljenosti članova.

Sastav
i način izbora predstavnika u Skupštinu uređuju se odlukom o raspisivanju
izbora.

Izbori
se raspisuju najkasnije 60 dana prije isteka mandata Skupštine.

Članak 22.

Mandat
predstavnika u Skupštini traje 4 godine s pravom ponovnog izbora.

Mandat
predstavnika u Skupštini prestaje i prije isteka roka na koji je izabran:

- ako
ga opozove tijelo koje ga je izabralo,

-
gubitkom statusa člana Komore,

-
ostavkom,

- smrću.

Članak 23.

Skupština
Komore:

1.
donosi

-
Statut i izmjene i dopune Statuta,

-
odluku o visini i osnovici komorskog doprinosa, te načinu i rokovima plaćanja,

-
poslovnik o radu Skupštine,

-
program rada i financijski proračun,

- odluku o broju područnih obrtničkih komora,
njihovom teritorijalnom obuhvatu i ustroju,

- odluku o raspisivanju i provođenju izbora,

- pravilnik o postupku i načinu izdavanja dozvola
(licenci) te uvjeta za izvođenje praktičnog dijela naukovanja,

- pravilnik o vođenju evidencija o položenim pomoćničkim
i majstorskim ispitima i svršenom ispitu o stručnoj osposobljenosti,

- pravilnik o organizaciji, sastavu, načinu izbora i
nadležnosti Suda časti te o postupku i mjerama koje on može izreći,

- pravila o dobrim poslovnim običajima za određene
struke, te

- ostale akte koji nisu u nadležnosti Upravnog odbora
i drugih tijela Komore;

2. utvrđuje

- jedinstvenu politiku financiranja ukupnog komorskog
sustava;

3. prihvaća

- godišnji obračun i izvješće o radu;

4. usklađuje

- rad i razvoj područnih obrtničkih komora, a u slučajevima
kad ne funkcioniraju tijela područne obrtničke komore dužna je pokrenuti
postupak i organizirati njihov rad,

- jedinstvenu politiku financiranja ukupnog komorskog
sustava;

5. imenuje i razrješava

- predsjednika i potpredsjednike Komore,

- Upravni odbor, Nadzorni odbor i druga radna tijela
Skup­štine.

Skupština
obavlja i druge poslove predviđene zakonom i ovim Statutom.

Članak
24.

Sjednice
Skupštine održavaju se najmanje 2 puta godišnje.

Sjednicu Skupštine saziva i njome predsjedava
predsjednik Komore.

Sjednica Skupštine mora se sazvati na zahtjev:

- Nadzornog odbora,

- Upravnog odbora,

- najmanje 15 članova Skupštine.

Podnositelj zahtjeva dužan je svoj zahtjev za
sazivanje Skup­štine pismeno obrazložiti.

Članak 25.

Skupština može pravovaljano odlučivati ako je
sjednici nazočno više od polovice članova Skupštine.

Skupština odlučuje većinom glasova nazočnih članova,
a kada odlučuje o Statutu, raspisivanju izbora, visini i osnovici plaćanja
komorskog doprinosa, financijskom proračunu, osnivanju područnih obrtničkih
komora i o ponovnom odlučivanju na prijedlog predsjednika Komore, potrebna je
većina glasova svih članova Skupštine.

Član Skupštine koji se ne složi s prihvaćenom
odlukom, može izdvojiti svoje mišljenje.

Odluke Skupštine i njenih tijela obvezatne su za sve članove
Komore i sve oblike teritorijalne i strukovne organiziranosti obrta.

Rad Skupštine uređuje se Poslovnikom.

UPRAVNI ODBOR

Članak 26.

Komora
ima Upravni odbor.

Članak 27.

Upravni
odbor ima 23 člana.

Članovi
Upravnog odbora jesu predsjednici područnih obrt­ničkih komora po položaju i
tri člana koja imenuje Skupština na prijedlog predsjednika Komore.

U radu
Upravnog odbora i njegovih radnih tijela bez prava odlučivanja mogu sudjelovati
članovi tijela Komore, predstavnici cehova kada su na dnevnom redu pitanja od
interesa za njihovu djelatnost, po potrebi drugi članovi Komore, te djelatnici
Komorskog ureda.

Članak 28.

Mandat članova Upravnog odbora traje četiri godine.

Mandat članova Upravnog odbora može prestati:

- opozivom,

- prestankom funkcije predsjednika područne obrtničke
komore,

- ostavkom,

- smrću i

- gubitkom statusa člana Komore.

Skupština može, na prijedlog predsjednika Komore uz
suglasnost Upravnog odbora, opozvati člana Upravnog odbora u slučaju da on: krši
odredbe ovog Statuta, ne provodi odluke tijela Komore odnosno svojom aktivnošću
šteti ugledu Komore.

Članak
29.

Sjednicu
Upravnog odbora saziva i njome predsjedava bez prava odlučivanja predsjednik
Komore.

Upravni
odbor mora se sazvati na zahtjev:

-
predsjednika Komore,

-
Nadzornog odbora,

-
najmanje pet članova Upravnog odbora.

Članak 30.

Upravni
odbor pravovaljano odlučuje ako je sjednici nazoč­no više od polovice njegovih članova.

Upravni
odbor donosi odluke većinom glasova nazočnih članova Upravnog odbora, ako ovim
Statutom nije drugačije odre­đeno.

Za svoj
rad Upravni odbor odgovara Skupštini.

Članak 31.

Upravni
odbor:

1.
provodi odluke i zaključke Skupštine,

2.
upravlja poslovima Komore u skladu sa Zakonom i ovim Statutom,

3.
priprema sjednice Skupštine na način da utvrđuje prijedloge općih akata koje
donosi Skupština,

4.
zauzima stajališta i daje mišljenja o pitanjima o kojima raspravlja Skupština,

5. odlučuje
o prigovorima na pojedinačne akte donesene u obavljanju javnih ovlasti,

6.
ustanovljuje potrebe i stajališta te predlaže način provedbe stručne izobrazbe
u obrtništvu,

7.
osniva komisije za polaganje pomoćničkih ispita, ispita o stručnoj
osposobljenosti i majstorskih ispita, te Komisije za izdavanje dozvola
(licenci) za izvođenje praktičnog dijela naukovanja;

8. daje
mišljenja o propisima koje predlažu i donose nadležna tijela državne vlasti i
tijela državne uprave,

9.
predlaže nadležnim tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave donošenje
zakona, podzakonskih propisa i drugih akata,

10.
donosi opće akte potrebne za rad Komorskog ureda,

11.
određuje visinu naknada za usluge koje obavlja Komora te troškova Suda časti i
Izbranog sudišta

12.
odlučuje o prijemu u dobrovoljno članstvo Komore

13.
odlučuje o kupnji nekretnina i raspolaganju nepokretnom imovinom Komore,

14.
odlučuje o dodjeli nagrada i priznanja,

15. na
prijedlog predsjednika Komore imenuje tajnika Komore,

16.
usklađuje međusobne interese cehova u Komori,

17. utvrđuje
usklađenost statuta područnih obrtničkih komora s ovim Statutom,

18.
utvrđuje usklađenost statuta udruženja obrtnika s ovim Statutom temeljem
prethodno pribavljenog pisanog mišljenja područne obrtničke komore,

19.
imenuje i razrješava predsjednika i zamjenika predsjednika Suda časti,

20.
imenuje i razrješava suce prvostupanjskog i drugostupanjskog vijeća Suda časti,

21.
imenuje i razrješava tajnika Suda časti,

22.
imenuje i razrješava vještake Suda časti,

23.
ustanovljuje listu arbitara stalnog izbranog sudišta,

24.
imenuje i razrješava članove Arbitraže,

25.
donosi Pravilnik o priznanjima Hrvatske obrtničke komore,

26.
donosi Pravilnik o održavanju tradicionalnih susreta Cehova HOK-e,

27.
donosi Pravilnik o nastupu na sajmovima u organizaciji HOK-e,

28.
donosi Odluku o visini naknade, nagrade, dnevnica i putnih troškova za tijela
Komore;

29.
donosi Pravilnik o radu cehova i drugih oblika organiziranja u Komori,

30.
donosi Poslovnik o radu Upravnog odbora,

31. po
potrebi osniva radna tijela Upravnog odbora,

32. rješava
i ostala pitanja koja prema ovom Statutu, zakonu ili drugim aktima pripadaju u
njegov djelokrug.

Upravni
odbor može svoje ovlasti iz točke 5., 8. i 9. ovog članka prenijeti na Odbore,
Komisije ili druga radna tijela iz članka 48. ovog Statuta.

NADZORNI ODBOR

Članak
32.

Nadzorni
odbor ima predsjednika i četiri člana, a imenuje ih Skupština na četiri godine.

Ista
osoba ne može istovremeno biti član Nadzornog i Up­rav­nog odbora.

Članovi
Nadzornog odbora između sebe biraju predsjednika na svojoj prvoj sjednici.

Članak
33.

Nadzorni
odbor:

1.
nadzire provedbu Statuta i drugih općih akata Komore te ostvarivanje prava i
izvršavanje obveza članova Komore,

2.
nadzire materijalno i financijsko poslovanje Komore i raspolaganje sredstvima
Komore,

3.
nadzire ostvarivanje prava i izvršavanje obveza Komorskog ureda prema Statutu i
drugim općim aktima Komore,

4.
donosi Poslovnik o radu Nadzornog odbora.

Članak 34.

Sjednicu
Nadzornog odbora saziva i sjednicom predsjedava predsjednik Nadzornog odbora.

Članak 35.

Nadzorni
odbor podnosi Skupštini izvješće o radu Nadzornog odbora te financijskom i
materijalnom poslovanju Komore najmanje jedanput na godinu kad se prihvaća godišnje
izvješće o radu i godišnji obračun Komore.

Nadzorni
odbor u ostvarivanju svoje zadaće može prema potrebi koristiti usluge stručnih
službi i djelatnika izvan Komore.

Rad
Nadzornog odbora uređuje se Poslovnikom.

PREDSJEDNIK
KOMORE

Članak
36.

Predsjednika
Komore imenuje i razrješava Skupština iz redova članova Komore.

Predsjednik
Komore za svoj rad odgovara Skupštini.

Prijedlog
za izbor predsjednika Komore može dati: Upravni od­bor, odnosno najmanje 15 članova
Skupštine, odnosno pod­ručna obrtnička komora.

Poslovnikom
o radu Skupštine pobliže će se urediti postupak i način izbora predsjednika
Komore.

Članak
37.

Na
prijedlog predsjednika Komore Skupština imenuje i razrješava tri
potpredsjednika Komore iz redova članova Komore.

Članak 38.

Mandat
predsjednika i potpredsjednika Komore traje četiri godine i oni mogu biti
ponovno birani.

Za
obavljanje funkcije predsjedniku Komore pripada posebna naknada.

Predsjedniku
i potpredsjednicima Komore mandat može prestati i prije isteka mandata na koji
su imenovani:

1.
razrješenjem po odluci Skupštine,

2.
ostavkom,

3. smrću,

4.
gubitkom statusa člana Komore.

Članak 39.

Prijedlog
za opoziv predsjednika Komore može dati Upravni odbor, odnosno najmanje 15 članova
Skupštine, odnosno pod­ručna obrtnička komora.

Postupak
opoziva provodi se na isti način kao i izbor predsjednika.

Članak
40.

Predsjednik
Komore predstavlja i zastupa Komoru i odgovoran je za zakonitost njezina rada.

Predsjednik
Komore:

1.
predsjedava sjednicama Skupštine i Upravnog odbora,

2.
usklađuje aktivnosti tijela i oblika organiziranja i rada ukupnog komorskog
sustava,

3.
brine se da rad tijela Komore bude u skladu sa zakonom, ovim Statutom i drugim
općim aktima i interesima članova Komore,

4. u
slučaju nefunkcioniranja područne obrtničke komore saziva uz suglasnost
Upravnog odbora, izvanrednu sjednicu skupštine područne obrtničke komore,

5.
predstavlja Komoru u suradnji s Hrvatskim saborom i Vladom Republike Hrvatske,
drugim tijelima, komorama, organizacijama i institucijama u zemlji i
inozemstvu,

6.
temeljem ovlasti iz podzakonskih propisa donosi akte o provođenju javnih
ovlasti,

7.
raspoređuje sredstva unutar financijskog proračuna i naredbodavac je za njegovo
izvršenje,

8.
predlaže Upravnom odboru imenovanje i razrješenje tajnika Komore,

9. odlučuje
o potrebi službenih putovanja članova Komore,

10.
obavlja i druge poslove određene ovim Statutom, zakonom ili drugim općim aktima
Komore.

Predsjednik
Komore ne može istovremeno biti član Nadzornog odbora i Upravnog odbora
Hrvatske obrtničke komore, područne obrtničke komore i udruženja obrtnika.

Predsjednik
Komore ne može istovremeno biti predsjednik područne obrtničke komore ni udruženja
obrtnika.

Predsjednik
Komore može svoje pojedine ovlasti prenijeti na druge osobe.

Članak
41.

Predsjednik
Komore potpisuje akte koje donosi Skupština i Upravni odbor, akte o provedbi
odluka i zaključaka Skupštine kao i druge akte odnosno ugovore u čijem zaključenju
sudjeluje Komora.

U
potpisivanju akata iz stavka 1. ovog članka predsjednik Komore može koristiti
faksimil. Faksimil se koristi uz uvjete i na način koji utvrđuje predsjednik
Komore.

Članak 42.

Ako
predsjednik Komore ustanovi da je opći ili neki drugi akt odnosno odluka Skupštine
ili drugog tijela Komore, skupštine ili drugog tijela područne obrtničke
komore, odnosno udruženja obrtnika u suprotnosti sa zakonom ili Statutom
Hrvatske obrt­ničke komore, odnosno s društvenim i gospodarskim interesima
Republike Hrvatske, obustavit će provedbu tog akta i vratiti sporni akt nadležnom
tijelu na ponovno raspravljanje i odlučivanje.

U slučaju
iz stavka 1. ovog članka, opći ili drugi akt ne može se izvršiti do donošenja
konačne odluke.

Opći
ili neki drugi akt iz stavka 1. ovog članka nadležno tijelo u ponovnom odlučivanju
donosi većinom glasova svih članova tog tijela.

Članak
43.

Predsjednik
Komore ima pravo sudjelovati u radu svih tijela Komore i komorskog sustava kao
cjeline.

Članak 44.

Predsjednik
Komore uz suglasnost Upravnog odbora ima pravo pokrenuti postupak za utvrđivanje
odgovornosti predsjednika odnosno tajnika područne obrtničke komore te zatražiti
od skupštine područne obrtničke komore da se glasuje o njihovom povjerenju ako
oni krše odredbe ovog Statuta, ne provode odluke tijela Komore odnosno svojom
aktivnošću štete ugledu Komore.

Na
prijedlog predsjednika Komore, uz suglasnost Upravnog odbora, predsjednik područne
obrtničke komore dužan je pokrenuti postupak za utvrđivanje odgovornosti
predsjednika udruženja obrtnika, te zatražiti od skupštine udruženja obrtnika
da se glasuje o njegovom povjerenju ako on krši odredbe ovog Statuta, ne
provodi odluke tijela Komore odnosno svojom aktivnošću šteti ugledu Komore.

U slučaju
iz stavka 1. i 2. ovog članka predsjednik Komore pokreće postupak pred Sudom časti
Hrvatske obrtničke komore.

Članak 45.

Predsjednika
Komore, ako je odsutan, zamjenjuje jedan od potpredsjednika ili osoba koju
predsjednik Komore ovlasti.

PREDSJEDNIŠTVO
KOMORE

Članak
46.

Komora
ima Predsjedništvo.

Predsjedništvo
je savjetodavno tijelo Komore, a čine ga: predsjednik i tri potpredsjednika.

Način
rada Predsjedništva uređuje se poslovnikom.

XIII.
STALNI ODBORI I KOMISIJE UPRAVNOG ODBORA

Članak
47.

U cilju što kvalitetnijeg stručnog rada tijela
Komore, Upravni odbor osniva stalne odbore i komisije:

- Odbor za gospodarstvo,

- Odbor za strukovnu izobrazbu,

- Odbor za sajmove i druge promidžbene aktivnosti,

- Odbor za informiranje,

- Odbor za financije i proračun,

- Odbor za praćenje i razvoj komorskog sustava i
Statut,

- Odbor za pitanje problema umirovljenih obrtnika i

-
Komisiju za dodjelu priznanja Komore.

Članak
48.

Odbori,
komisije i druga radna tijela mogu imati najviše do 7 članova.

Način
izbora i djelokrug poslova stalnih odbora i komisija, utvrđuju se poslovnikom o
radu odbora odnosno komisije, koji donosi Upravni odbor.

Poslovnikom
iz stavka 2. ovog članka utvrdit će se i način osnivanja povremenih odbora i
komisija.

XIV.
OBLICI STRUKOVNOG RADA U KOMORI

Članak
49.

Radi
usklađivanja i rješavanja stručnih pitanja gospodarske grane kojoj obrtnik
pripada, obrtnici organiziraju svoj strukovni rad po sekcijama i cehovima na
razini udruženja obrtnika, područne obrtničke komore i Komore.

Organiziranost
rada iz stavka 1. ovog članka je dobrovoljna.

Članak 50.

Oblici strukovnog rada u udruženjima obrtnika, područnim
obrtničkim komorama i Komori jesu:

- na razini udruženja obrtnika: sekcije,

- na razini područnih obrtničkih komora: ceh,

- na
razini Komore: ceh Hrvatske obrtničke komore.

Članak 51.

Aktivnosti
sekcija i cehova na razini udruženja obrtnika, područnih obrtničkih komora i
Komore financiraju se dobrovoljnim članarinama, prihodima iz proračuna udruženja
obrtnika, područne obrtničke komore odnosno Komore, te donacijama i sredstvima
iz drugih izvora.

SEKCIJE

Članak
52.

Sekcije
su osnovni oblik strukovnog organiziranja i rada na razini udruženja obrtnika.
Vrste i broj sekcija utvrđuju se statutom udruženja obrtnika, s obzirom na broj
pripadnika određene grane djelatnosti i njezinu posebnu važnost za gospodarstvo
na području udruženja obrtnika.

Zadaće
sekcija su da brine, razmatra i odlučuje na svojim sjed­nicama o stručnim
pitanjima i ostalim problemima i zada­ća­ma koji se odnose na gospodarsku granu
djelatnosti koju sekcija zas­tupa.

Način
rada sekcija utvrđuju se aktom udruženja obrtnika.

CEHOVI

Članak 53.

Cehovi su oblik strukovnog povezivanja na razini
područnih obrtničkih komora radi usklađivanja i rješavanja stručnih i ostalih
pitanja od zajedničkog interesa za članove ceha.

Cehovi se organiziraju u područnim obrtničkim
komorama tako da svaka strukovna grupa obuhvaća u pravilu jednu granu, a kada
interes članova to zahtijeva, jednu skupinu ili jednu podskupinu djelatnosti.
Vrste i broj cehova utvrđuju se statutom područne obrtničke komore.

Način
rada cehova utvrđuju se aktom područne obrtničke komore.

CEH
HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE

Članak 54.

Ceh Hrvatske obrtničke komore je oblik povezivanja i
rada odgovarajućih cehova organiziranih u područnim obrtničkim komorama radi
rješavanja ili pokretanja određenih pitanja od zajedničkog interesa na razini
Komore.

Članak 55.

Na razini Komore kao oblik
strukovnog povezivanja članova koju obavljaju istu ili sličnu djelatnost
osnivaju se cehovi Hrvat­ske obrtničke komore i to:

- Ceh proizvodnog obrta
Hrvatske obrtničke komore,

- Ceh uslužnog obrta i obrta
za intelektualne usluge gospodarskog karaktera Hrvatske obrtničke komore,

- Ceh ugostitelja i turističkih
djelatnika Hrvatske obrtničke komore,

- Ceh trgovine Hrvatske
obrtničke komore,

- Ceh prijevoznika Hrvatske
obrtničke komore,

- Ceh za ribarstvo,
akvakulturu i poljodjelstvo Hrvatske obrtničke komore i

- Ceh frizera i kozmetičara
Hrvatske obrtničke komore.

Odluku o osnivanju novog ceha
Hrvatske obrtničke komore na prijedlog Upravnog odbora donosi Skupština.

Zadaća ceha Hrvatske obrtničke
komore je promicanje i unapređenje djelatnosti te usklađivanje i zastupanje
interesa članova Komore koji obavljaju istu ili slične djelatnosti na razini
Komore.

Način rada ceha Hrvatske obrtničke komore utvrđuju se
pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

XV. ORGANIZIRANOST OBRTA

UDRUŽENJE OBRTNIKA

Članak
56.

Radi
promicanja, usklađivanja i zastupanja interesa obrtnika na razini jedinica
lokalne samouprave obrtnici osnivaju udruženja obrtnika.

Članak
57.

Udruženje
obrtnika je pravna osoba.

Pravnu
osobnost udruženje obrtnika stječe danom upisa u registar udruženja obrtnika
kojeg vodi područna obrtnička komora.

Postupak
i način osnivanja udruženja obrtnika utvrdit će se posebnim pravilnikom koji
donosi Skupština.

Članak
58.

Udruženje
obrtnika osniva se na teritorijalnom i strukovnom principu za područje jedne
ili više jedinica lokalne samouprave.

Udruženje
obrtnika je član područne obrtničke komore.

Udruženje
obrtnika ima Statut.

Statutom
udruženja obrtnika uređuju se osobito:

- sadržaj
rada,

-
organizacija i teritorijalni obuhvat udruženja,

-
ostvarivanje interesa članova u udruženju obrtnika,

-
prava, obveze i odgovornosti članova,

-
postupak donošenja i izmjene statuta i drugih općih akata,

-
tijela udruženja obrtnika, njihov djelokrug, sastav, broj članova, način
biranja i razrješavanja i trajanja mandata,

- način
odlučivanja u tijelima udruženja obrtnika,

-
oblici, organiziranje rada u udruženju obrtnika, a napose organiziranje i
zadaci stručne službe,

-
zastupanje i predstavljanje udruženja obrtnika,

- sadržaj
i oblici ostvarivanja suradnje s tijelima jedinice lokalne samouprave i drugim
organizacijama,

-
javnost rada i informiranje,

-
osiguranje sredstava za rad udruženja obrtnika.

Članak
59.

Zadaće
i poslovi udruženja obrtnika utvrđuju se Statutom udruženja obrtnika u skladu
sa Zakonom, ovim Statutom i statutom područne obrtničke komore.

Zadaci
i poslovi udruženja obrtnika jesu da na svom pod­ručju:

1. štiti
i promiče interese svojih članova,

2.
pravodobno izvješćuje područnu obrtničku komoru i Komoru o svim pitanjima od
interesa za obrtništvo Hrvatske,

3.
omogući protok svih informacija ukupnog komorskog sustava prema svojim članovima,
poglavito u svezi sa strukovnim pitanjima te pravima i dužnostima članova,

4.
brine o unapređivanju školskog sustava u obrtništvu,

5.
organizira strukovni rad kroz sekcije, kao i putem odbora, komisija i drugih
radnih tijela,

6.
raspravlja o svim strukovnim i gospodarskim pitanjima na vlastitu inicijativu
ili na poticaj Komore,

7.
izvješćuje svoje članove o radu i odlukama područnih obrtničkih komora i Komore
te im predlaže poduzimanje mjera u interesu svojih članova,

8. daje
stručnu pomoć pri osnivanju i poslovanju obrta,

9.
zastupa interese svojih članova pred tijelima jedinica lokalne samouprave i

10.
obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom i općim aktima.

Pored
poslova i zadataka utvrđenih prema stavcima 1. i 2. ovog članka udruženje
obrtnika obavlja i poslove i zadaće iz djelokruga područne obrtničke komore, a
koje je područna obrtnička komora prenijela na udruženje.

Članak
60.

Radi
osiguranja zakonitosti funkcioniranja komorskog sustava kao cjeline, udruženje
obrtnika obvezno je dostavljati područnoj obrtničkoj komori program rada,
financijski proračun, izvješće o radu, godišnji obračun te druge opće akte koje
nadležna tijela udruženja obrtnika donose u području ovlasti koje su s područne
obrtničke komore prenesena na udruženja obrtnika.

PODRUČNE
OBRTNIČKE KOMORE

Članak
61.

Područna
obrtnička komora osniva se za područje jedne ili više županija.

Područna
obrtnička komora osniva se radi promicanja, usklađivanja i zastupanja zajedničkih
interesa obrtnika pred tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave.

Područna
obrtnička komora pravna je osoba. Pravnu osobnost područna obrtnička komora
stječe danom upisa u registar područnih obrtničkih komora kojeg vodi Komora.

Područne
obrtničke komore su članovi Hrvatske obrtničke komore.

Na određenom
području može se osnovati samo jedna pod­ruč­na obrtnička komora.

Broj
područnih obrtničkih komora, njihov teritorijalni obu­hvat i ustroj utvrđuje
svojom odlukom Skupština Komore.

Članak
62.

Područna
obrtnička komora ima svoj naziv: Obrtnička komora.

Uz
naziv dodaje se sjedište i naziv područja (županije – regije) koje
teritorijalno pokriva područna obrtnička komora, te zaštitni znak koji je
istovjetan zaštitnom znaku Komore.

Članak
63.

Područna
obrtnička komora ima Statut.

Statutom
područne obrtničke komore uređuju se osobito:

- sadržaj
rada,

- organizacija i teritorijalni obuhvat područnih
obrtničkih komora,

- ostvarivanje interesa članova u područnoj obrtničkoj
komori,

- prava, obveze i odgovornosti članova,

- postupak donošenja i izmjene statuta i drugih općih
akata,

- tijela područne obrtničke komore, njihov djelokrug,
sastav, broj članova, način biranja i razrješavanja i trajanja mandata,

- način odlučivanja u tijelima područnoj obrtničkoj
komori,

- oblici, organiziranje rada u područne obrtničke
komore, a napose organiziranje i zadaci stručne službe,

- zastupanje i predstavljanje područne obrtničke
komore,

- sadržaj
i oblici ostvarivanja suradnje s tijelima jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave i drugim organizacijama,

-
javnost rada i informiranje,

-
osiguranje sredstava za rad područne obrtničke komore.

Zadaci
i poslovi područne obrtničke komore utvrđuju se statutom u skladu sa Zakonom i
ovim Statutom.

Zadaci
i poslovi područne obrtničke komore jesu da na svojem području:

1.
zastupa interese članova Komore pred tijelima jedinicama lokalne i područne
(regionalne) samouprave,

2.
sudjeluje u davanju usluga, promotivnim aktivnostima proizvoda i usluga
organizacijom sajmova, izložaba i poslovnih kontakata,

3. potiče
razvojno-istraživački i inventivni rad,

4.
zastupa interese članova pri utvrđivanju mjera gospodarske politike jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave,

5. radi na određivanju zajedničkih ciljeva, zadaća i
prioriteta razvoja obrtničkih i gospodarskih djelatnosti,

6. promiče obrtništvo i malo poduzetništvo,

7. promiče, organizira i sudjeluje u obrazovanju za
obr­tništvo, dopunskoj izobrazbi kadrova,

8. predlaže članove komisije za polaganje pomoćničkih
i majstorskih ispita te ispita o stručnoj osposobljenosti;

9. prati i analizira gospodarsku politiku i njezino
djelovanje na razvoj obrtništva i malog poduzetništva,

10. prikuplja podatke za potrebe informatičkog
sustava Komore i o drugim pitanjima iz svog djelokruga,

11. daje stručnu pomoć pri osnivanju i poslovanju
udruženja obrtnika i obrta,

12. daje pisano mišljenje Komori o usklađenosti
statuta udruženja obrtnika sa statutom Komore,

13. upućuje stručna mišljenja i prijedloge jedinicama
lokalne, i područne (regionalne) samouprave te Komori o potrebama obrtnika i
poduzetnika,

14. pomaže članovima u pretvorbi vlasništva, te
uspostavi projekata razvoja i drugih poduzetničkih inicijativa,

15. pomaže u izboru i ponudi potrebnih stručnih
kadrova,

16. potiče zajedničke projekte promicanja rada i
poslovanja članova,

17. vodi registar udruženja obrtnika,

18. koordinira i prati rad udruženja obrtnika, a ako
ne funkcioniraju njegova tijela dužna je pokrenuti postupak za organiziranje
rada udruženja obrtnika,

19. obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom i
općim aktima.

Pored poslova i zadataka iz stavka 4. ovog članka
područna obrtnička komora obavlja i poslove iz djelokruga Komore koje je Komora
prenijela na područnu obrtničku komoru.

Za pravovremeno i kvalitetno obavljanje poslova iz
područja izvršavanja ovlasti koje je Komora prenijela na područnu obrtničku
komoru, odgovoran je predsjedniku Komore predsjednik područne obrtničke komore.

Članak 64.

Područna obrtnička komora dužna je udruženjima
obrtnika na svom području dostavljati akte iz djelokruga poslova koje obav­lja
te mišljenja i tumačenja pojedinih zakonskih propisa dostavljena iz Komore ili
iz nadležnih ministarstava.

Područna
obrtnička komora dužna je svojim općim aktima propisati postupak i način
sudjelovanja predstavnika udruženja obrtnika u upravljanju poslovima područne
obrtničke komore.

Članak 65.

Područne
obrtničke komore potvrđuju odluku o ispunjavanju uvjeta za osnivanje udruženja
obrtnika i vode registar udruženja obrtnika.

Članak
66.

Radi
osiguranja zakonitosti funkcioniranja komorskog sustava kao cjeline područna
obrtnička komora obvezna je dostavljati Komori program rada, financijski proračun,
izvješće o radu, godišnji obračun kao i podatke i druge opće akte koje nadležna
tijela područne obrtničke komore donose u području ovlasti koje su s Komore
prenesene na područne obrtničke komore.

XVI. OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA OBAVLJANJE
OBRTA

Članak
67.

Komora,
u skladu sa Zakonom i drugim propisima promiče, organizira i sudjeluje u
obrazovanju i osposobljavanju za potrebe obrtništva i malog poduzetništva.

Članak 68.

Zadaće i poslovi Komore na području obrazovanja i
osposobljavanja jesu:

1. organiziranje i sudjelovanje u izradi
odgojno-obrazovnih programa naukovanja, programa majstorskih ispita i ispita o
struč­noj osposobljenosti,

2. praćenje razvoja zanimanja u obrtništvu i
predlaganja novih zanimanja i obrta,

3. davanje dozvola (licenci) za izvođenje praktičnog
dijela naukovanja,

4. pružanje pomoći područnim obrtničkim komorama u
organiziranju i provođenju poslova u području obrazovanja i osposobljavanja,

5. organiziranje i praćenje naukovanja i njegovo
usavrša­va­nje,

6. organiziranje i praćenje pomoćničkih i majstorskih
ispita, te ispita o stručnoj osposobljenosti,

7. organiziranje stručnog usavršavanja obrtnika koji
primaju naučnike na naukovanje kroz seminare, susrete, kongrese, izložbe i sl.,

8. formuliranje prijedloga o sudjelovanju cehova,
udruženja obrtnika i područnih obrtničkih komora u području obrazovanja,

9. izrada prijedloga mreže obrtničkih škola i
njihovih programa, vodeći računa o pravcima razvoja obrtništva u skladu s
gospodarskim razvojem Republike Hrvatske.

Članak 69.

Zadaće i poslove iz članka 68. ovog Statuta
organizirat će Odbor za strukovnu izobrazbu Hrvatske obrtničke komore putem
Komorskog ureda, područnih obrtničkih komora odnosno udru­ženja obrtnika, u
skladu sa Zakonom i aktima Komore.

XVII.
SUD ČASTI HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE

Članak
70.

Pri
Komori osniva se i djeluje Sud časti.

Sud časti
je u obavljanju svoje funkcije nezavisan i donosi odluke na temelju zakona,
ovoga Statuta i drugih akata Komore.

Članak
71.

Naziv
suda je: Sud časti Hrvatske obrtničke komore (u daljnjem tekstu: Sud časti).

Sjedište
Suda časti je u Zagrebu, Ilica 49.

Članak
72.

Sud časti
odlučuje o:

-
povredama dobrih običaja u obavljanju obrta,

-
oduzimanju privremeno ili trajno, prava primanja naučnika na naukovanje,

-
neizvršavanju obveza članova,

-
povredama Statuta i

-
povredama drugih akata Komore, područne obrtničke komore i udruženja obrtnika.

Članak
73.

Skupština
Komore donosi Pravilnik o organizaciji, sastavu, načinu izbora i nadležnosti
Suda časti, te o postupku i mjerama koje on može izreći.

XVIII. STALNO IZBRANO SUDIŠTE (ARBITRAŽA)

Članak
74.

Pri
Komori djeluje arbitraža.

Stranke
koje su fizičke ili pravne domaće ili strane osobe (fizičke osobe s prebivalištem
ili trajnim boravištem u inozemstvu, odnosno pravne osobe sa sjedištem u
inozemstvu) mogu ugovoriti nadležnost arbitraže iz stavka 1. ovog članka za
posredovanje radi mirenja te za odlučivanje u sporovima o pravima kojima mogu
slobodno raspolagati ako zakonom nije određeno da za odlučivanje o određenoj
vrsti tih sporova postoji isključiva stvarna ili međunarodna nadležnost domaćeg
redovnog suda.

Pravorijek arbitraže izvršan je i među strankama ima
snagu pravomoćne presude redovnog suda.

Nadležnost, sastav i organizaciju arbitraže i pravila
o postup­ku u sporovima bez međunarodnog elementa i u sporovima s međunarodnim
elementom, uređuje se pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

Komora
može s Hrvatskom gospodarskom komorom organizirati zajedničku arbitražu.

XIX. PRIZNANJA I POČASNI ČLANOVI KOMORE

Članak
75.

Komora
može uglednim i časnim članovima Komore za izuzetno dostignuće i zasluge u
razvoju i promicanju obrtništva i malog poduzetništva, kao i drugim pojedincima
i institucijama koji su svojim djelovanjem dali značajan doprinos razvoju
obrtništva Hrvatske dodijeliti priznanja.

Uvjeti,
postupak i način dodjele priznanja uredit će se pravilnikom.

Članak
76.

U znak
osobitog i trajnog priznanja za rad na ustroju i organizaciji ukupnog komorskog
sustava i unapređenja obrta i obrt­ništva Skupština može na prijedlog
predsjednika Komore, 15 članova Skupštine ili Upravnog odbora izabrati počasnog
doživotnog člana Komore.

Na način
iz stavka 1. iz ovog članka Skupština može izabrati i počasnog doživotnog
predsjednika Komore.

Odluku
o izboru počasnih članova Skupština donosi većinom glasova svih članova Skupštine.

Počasnim
članovima Komore pripada savjetodavni spis na svim sjednicama komorskih tijela.

XX. OPĆI AKTI KOMORE

Članak
77.

Opći
akti Komore jesu Statut, pravilnici i drugi akti koje u svojem djelokrugu
donose komorska tijela.

Opće
akte potpisuje predsjednik tijela koje ga je donijelo.

Članak
78.

Prijedlog
za donošenje Statuta, za njegove izmjene i dopune mogu dati predsjednik,
Upravni odbor, Nadzorni odbor ili najmanje 15 članova Skupštine.

Prijedlog
iz stavka 1. ovoga članka upućuje se Upravnom odboru. Ako Upravni odbor
prijedlog prihvati, izrađuje se Nacrt Statuta, odnosno njegovih izmjena, te
određuje način vođenja i rok trajanja rasprave.

Članak
79.

Opći
akti objavljuju se u glasilu Komore, a u »Narodnim novinama« kada je to predviđeno
zakonom ili tim općim aktom.

Opći
akti stupaju na snagu osmog dana od dana objave, a samo kada je to opravdano,
može se odrediti da stupaju na snagu u kraćem roku.

XXI. JAVNOST RADA KOMORE

Članak
80.

Rad
Komore je javan. Javnost rada Komore ostvaruje se na način određen ovim
Statutom i općim aktima Komore.

Javnost
rada Komore ostvaruje se i suradnjom sa sredstvima javnog priopćavanja.

Članak
81.

Komora
osniva svoja glasila posebnim aktom Upravnog odbora kojim se određuju
programska načela i sadržaj glasila te međusobna prava i obveze Komore i izdavača.

Članak
82.

Općim
aktom, koji donosi Upravni odbor, određuje se koje su isprave i podaci poslovna
tajna, čije bi iznošenje neovlaštenoj osobi zbog njihove naravi i značaja, bilo
protivno interesima Komore i njezinih članova.

XXII.
KOMORSKI URED

Članak
83.

Za
obavljanje stručnih, administrativnih, pomoćnih i drugih poslova osniva se
Komorski ured.

Organizacija
Komorskog ureda treba odgovarati potrebama i zahtjevima članova Komore te omogućivati
stručno, kvalitetno, pravodobno i odgovorno izvršavanje zadaće Komore, utvrđene
ovim Statutom i ostalim aktima Komore.

Za
zakonito, stručno i uspješno obavljanje poslova i radnih zadataka Komorskog
ureda odgovara tajnik Komore.

Organizacija
Komorskog ureda uređuje se posebnim aktom koji donosi Upravni odbor, a rad
Komorskog ureda i provedbu njegovih zadaća nadzire predsjednik Komore i Upravni
odbor.

Članak 84.

Komorski
ured obavlja naročito sljedeće zadatke:

1.
prati, proučava i analizira društvena i gospodarska kretanja koja su značajna
za obrtništvo i malo poduzetništvo,

2.
priprema informacije, analize, nacrte akata te obavlja i druge poslove nužne za
funkcioniranje tijela Komore,

3. pruža
stručnu i drugu pomoć članovima Komore,

4.
obavlja i druge stručne administrativne i slične poslove koji proizlaze iz
djelokruga Komore.

Članak 85.

Radi
pružanja stručne pomoći članovima Komore u Komori se mogu osnivati posebni
uredi, agencije i sl. te organizirati stalni stručni kolegiji i seminari za
tajnike i druge stručne djelatnike područnih obrtničkih komora i udruženja
obrtnika, članove Komore kao i za sve zainteresirane, kada se radi o pitanjima
iz obuhvata rada Komore.

XXIII. TAJNIK KOMORE

Članak
86.

Komora
ima svog tajnika.

Tajnika
Komore imenuje i razrješava Upravni odbor na prijedlog predsjednika Komore.

Za
tajnika Komore može biti imenovana osoba koja ima visoku stručnu spremu i
najmanje pet godina radnog iskustva na sličnim poslovima i radnim zadacima, te
koja će organizatorskim i drugim stručnim sposobnostima uspješno obavljati
posao tajnika Komore.

Tajnik
se imenuje na rok od četiri godine i može se ponovno imenovati.

Članak
87.

Tajnik
Komore odgovoran je za provedbu politike tijela Komore, izvršavanje njihovih
odluka, zaključaka i drugih akata. Tajnik Komore organizira i usklađuje rad
tijela Komore, rukovodi radom Komorskog ureda te obavlja druge poslove za koje
ga ovlaste tijela Komore.

Članak
88.

Po ovlaštenju
predsjednika Komore tajnik Komore osigurava provedbu financijskog proračuna i
brine se o upotrebi drugih sredstava, te zastupa Komoru u imovinskim i drugim
poslovima.

Članak
89.

Tajnik
Komore osigurava koordinaciju u radu između komorskih ureda područnih obrtničkih
komora.

Tajnik
Komore odgovara za svoj rad predsjedniku Komore, Skupštini i Upravnom odboru.

Članak
90.

Tajnik
Komore je djelatnik sa posebnim ovlaštenjima.

Tajnik
Komore može svoje pojedine ovlasti u rukovođenju Komorskim uredom prenositi na
rukovodeće djelatnike Komorskog ureda.

XXIV.
SREDSTVA ZA RAD KOMORE

Članak
91.

Sredstva
za rad Komore osiguravaju se iz doprinosa koje plaćaju članovi, prihoda od
imovine, naknade za usluge i drugih izvora.

Članak
92.

Visina
doprinosa, osnovica za obračunavanje doprinosa, te način i rokovi plaćanja
doprinosa određuje se posebnom odlu­kom, koju donosi Skupština.

Članovi
Komore dužni su redovito uplaćivati doprinos Komori u visini i na način određen
odlukom iz stavka 1. ovog članka.

Zbog
neplaćanja komorskog doprinosa mora se pokrenuti postupak prisilne naplate, a
Sud časti može izreći jednu od propisanih mjera.

Članak
93.

Prihodi
i rashodi komore određuju se financijskim proraču­nom Komore, koji donosi Skupština
do kraja tekuće godine za iduću godinu.

Ako
Skupština do kraja godine ne donese financijski pro­račun Komore, dužna je
donijeti odluku o privremenom financiranju Komore za prvo tromjesečje proračunske
godine, te do kraja tog tromjesečja donijeti financijski proračun Komore.

Članak
94.

O
financijskom poslovanju Komore podnosi se godišnji obračun Skupštini na prihvaćanje.

Članak
95.

Financijsko
poslovanje Komore obavlja se na način propisan zakonom i drugim propisima, ovim
Statutom i općim aktima Komore.

XXV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
96.

Za tumačenje
ovog Statuta ovlašten je Upravni odbor.

Članak
97.

Područne
obrtničke komore i udruženja obrtnika dužni su uskladiti svoj statut, ustroj i
akte s odredbama ovog Statuta do 25. srpnja 2002. godine.

Članak 98.

Stupanjem
na snagu ovog Statuta ostaju na snazi Pravilnik o polaganju majstorskog ispita
i ispita o stručnoj osposobljenosti i Pravilnik o polaganju pomoćničkog ispita
(»Narodne novine« br. 26/98).

Članak
99.

Ovaj
Statut stupa na snagu danom donošenja, a primjenjuje se od 22. svibnja 2002.
godine, dana kojeg je Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo
utvrdilo usklađenost Statuta sa Zakonom o obrtu.

Ovaj
Statut objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Predsjednik
Odbora za praćenje i razvoj
komorskog sustava i Statut
**Vitomir Pap**, v. r.

Pročišćeni tekst, NN 116/2002-1866