## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-713/2001., U-I-2217/2001. od 14. siječnja 2004.

### NN 10/2004 (26.1.2004.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-713/2001., U-I-2217/2001. od 14. siječnja 2004.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

318

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, pred­sjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice
Vuko­jević i Milan Vuković, u povodu prijedloga za pokretanje postupka za
ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, na sjednici odr­žanoj 14. siječnja 2004.
godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne
prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
odredbe članka 10. stavka 3. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom
postupku (»Narodne novine«, broj 112/99).

II.
Obustavlja se postupak u povodu prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom odredbe članka 110. stavaka 1., 2. i 3. i članka 404.
stavka 1. Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91, 91/92,
112/99 i 117/93).

III.
Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

I.

1.
Prijedlog za ocjenu ustavnosti odredbe članka 110. stavaka 1., 2. i 3. Zakona o
parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91, 91/92, 112/99 i 117/93, u
daljnjem tekstu: ZPP) podnio je Drago Vuković iz Dubrovnika (predmet broj:
U-I-713/2001), a prijedlog za ocjenu ustavnosti odredbe članka 404. stav­ka 1.
ZPP-a i odredbe članka 10. stavka 3. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 112/99, u daljnjem tekstu: Zakon)
podnijelo je Auto-Hrvat­ska d.d. iz Zagreba (predmet broj: U-I-2217/2001).

2. Odredba članka 10. Zakona glasi:

»Ako je prije stupanja na snagu ovoga Zakona donesena
prvostupanjska presuda ili rješenje kojim je postupak pred prvostupanjskim
sudom dovršen, daljnji postupak provest će se po pravilima parničnog postupka
koja su važila do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Ako se nakon stupanja na snagu ovoga Zakona ukine
prvostupanjska odluka iz stavka 1. ovoga članka, daljnji postupak provest će se
po ovom Zakonu.

O reviziji izjavljenoj protiv pravomoćne odluke
drugostupanjskog suda donesene prije stupanja na snagu ovoga Zakona, rješavat će
se po pravilima parničnog postupka koja su važila do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.«

3. Predlagatelj smatra da je odredba članka 10.
stavka 3. Zakona suprotna odredbama članka 3. i članka 14. stavka 2. Ustava.
Ističe da su stranke stavljene u neravnopravni položaj budući da stupanjem na
snagu Zakona mogućnost podnošenja revizije je uvjetovana s vrijednosti predmeta
spora većom od 100.000,00 kuna.

*Prijedlog nije osnovan.*

4. Osporena odredba članka 10. stavka 3. Zakona već
je bila predmetom ocjene Ustavnog suda.

Ustavni sud rješenjem broj: U-I-1071/2000 od 31. siječnja
2001. godine (»Narodne novine«, broj 13/01) nije prihvatio prijedlog za
pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredaba stavaka 2. i 3. članka
10. Zakona.

Rješenjima broj: U-I-1463/2000 i U-I-1821/2000
(neobjav­ljena), Ustavni sud također nije prihvatio prijedloge za pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredaba članka 10. Zakona.

5. Ustavni sud temeljem odredbe članka 54. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 49/02 - pročišćen
tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) može ocjenjivati suglasnost zakona s
Ustavom i u slučaju kada je određeni zakon već ranije bio predmetom
ustavnosudske ocjene.

Budući da nema ustavnopravnih razloga, te da
predlagatelj nije naveo nove razloge zbog kojih bi trebalo ponovno ocjenjivati
suglasnost osporene odredbe Zakona s Ustavom u smislu prijed­loga, Ustavni sud
je u skladu s odredbama članka 43. stavaka 1. i 2. u svezi s člankom 54.
Ustavnog zakona, riješio kao pod toč­kom I. izreke.

II.

6.
Odredba članka 110. ZPP-a glasi:

(1)
Parnični sud kaznit će novčano do 3.000,00 kuna osobu koja u podnesku vrijeđa
sud, stranku ili drugog sudionika u postupku.

(2) Izrečena kazna prema stavku 1. ovog članka ne
utječe na izricanje kazne za kazneno djelo.

(3) Ako osoba koja je novčano kažnjena ne može
platiti tu kaznu, ona će se zamijeniti zatvorom, čije trajanje odmjerava sud
razmjerno visini izrečene kazne, ali koje ne može biti dulje od deset dana.

(4) Odredbe stavka 3. ovog članka primijenit će se u
svim slučajevima kad sud izriče novčanu kaznu (članci 248., 255., 316. i 318.).

Odredba članka 404. stavka 1. ZPP glasi:

»Državni odvjetnik može podići zahtjev za zaštitu
zakonitosti:

1) zbog bitnih povreda odredaba parničnog postupka iz
članka 354. stavaka 1. i 2. ovog zakona, osim ako se povreda odnosi na mjesnu
nadležnost (članak 354. stavak 2. točka 4.), ako je prvostupanjski sud donio
presudu bez glavne rasprave, a bio je dužan održati glavnu raspravu (članak
354. stavak 2. točka 9.), ako je odlučeno o zahtjevu o kojem već teče parnica (članak
354. stavak 2. točka 11.) ili ako je protivno zakonu bila isključena jav­nost
na glavnoj raspravi (članak 354. stavak 2. točka 12.);«.

7. Predlagatelj smatra da je odredba članka 110.
ZPP-a suprotna odredbama članka 3., članka 5., članka 14. stavka 2., članka 29.
i članka 31. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske. U opširnom obrazloženju
prijedloga predlagatelj ističe »vrijednosnu segregaciju« koja je propisana
osporenom odredbom. Dalje ističe nejasnost sadržaja »sud« i nepostojanje
»elaborirane procedure donošenja rješenja o kazni« te da je, prema njegovom mišljenju,
ovlaštenje dano parničnom sudu da kažnjava, dovelo do »suspendiranosti« svih
odredaba osporenog članka.

Odredbu članka 404. stavka 1. ZPP-a predlagatelj
smatra suprotnom odredbama članka 3. i članka 14. stavka 2. Ustava, budući da
je Državnom odvjetniku Republike Hrvatske omo­gućeno da »može« arbitrarno odlučiti
da li će pokrenuti postupak a što, prema njegovom mišljenju, stranke dovodi u
nejednak položaj.

8. Hrvatski sabor, na sjednici održanoj 14. srpnja
2003. godine, donio je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o par­ničnom
postupku (»Narodne novine«, broj 117/03).

Navedeni Zakon je objavljen u »Narodnim novinama« od
23. srpnja 2003. godine, a stupio je na snagu 1. prosinca 2003. godine.

Odredbom članka 56. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o parničnom postupku odredba članka 110. ZPP izmijenjena je i sada
glasi:

»Sud prvog stupnja kaznit će novčanom kaznom od
500,00 kuna fizički osobu, odnosno od 2.000,00 do 20.000,00 kuna prav­nu osobu koja u podnesku
vrijeđa sud, stranku ili drugog sudionika u postupku. Novčana kazna može se
izreći i zastupniku stranke i umješača ako je on odgovoran za vrijeđanje suda.

Odredbe članka 10. ovog Zakona na odgovarajući se način
primjenjuju u slučajevima iz stavka 1. ovog članka.

Odredbe prethodnih stavaka ovog članka primjenjuju se
u svim slučajevima kad sud izriče novčanu kaznu po odredbama ovog Zakona, osim
ako što drugo nije izričito predviđeno za pojedine slučajeve.«

Odredbom članka 239. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o parničnom postupku propisano je:

»U glavi dvadeset šestoj naslov Poglavlje 2. »2.
Zahtjev za zaštitu zakonitosti« i članci 401. do 408. brišu se.«

9. Dopisom od 29. rujna 2003. godine pozvan je
predlagatelj Drago Vuković na izjašnjenje ostaje li kod prijedloga za ocjenu
ustavnosti odredbe članka 110. ZPP-a s obzirom na njene izmjene i dopune.
Predlagatelj se podneskom od 6. listopada 2003. godine izjasnio da ostaje kod
podnijetog prijedloga.

*Pretpostavke za vođenje ustavnosudskog
postupka prestale su postojati.*

10. Odredbom članka 128. stavka 1. podstavka 3.
Ustava propisano je da Ustavni sud može ocjenjivati ustavnost zakona te
ustavnost i zakonitost drugih propisa koji su prestali važiti ako od tog
prestanka do podnošenja zahtjeva ili prijedloga nije prošlo više od godine
dana.

Prema odredbi članka 56. stavka 1. Ustavnog zakona
Ustavni sud može ocjenjivati ustavnost zakona te ustavnost i zakonitost drugog
propisa, odnosno pojedinih njihovih odredaba, iako su ovi prestali važiti, ako
od tog prestanka do podnošenja zahtjeva ili prijedloga nije proteklo više od
godine dana.

S obzirom na osporavane navode koje u svom zahtjevu
navode predlagatelji, Ustavni sud nije našao razloge za postupanje temeljem članka
128. stavka 1. podstavka 3. Ustava i članka 56. Ustavnog zakona.

11. Prema odredbi članka 61. Ustavnog zakona, Ustavni
sud može obustaviti postupak ako podnositelj zahtjeva, odnosno prijedloga
odustane, a mora u slučajevima kad prestanu postojati pretpostavke za vođenje
ustavnosudskog postupka.

Stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o parničnom postupku prestale su važiti osporene odredbe članka 110. i članka
404. ZPP-a, te budući da ne postoje razlozi za postupanje temeljem članka 128.
stavka 1. podstavka 3. Ustava i članka 56. Ustavnog zakona, pozivom na odredbu članka
61. Ustavnog zakona, riješeno je kao pod točkom II. izreke.

Točka III. izreke utemeljena je na odredbi članka 29.
stavka 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-I-713/2001

U-I-2217/2001

Zagreb,
14. siječnja 2004.

Predsjednik
**dr. sc. Petar Klarić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Rješenje, NN 10/2004-318