## Odluka o donošenju Prostornog plana Parka prirode Učka

### NN 24/2006 (1.3.2006.), Odluka o donošenju Prostornog plana Parka prirode Učka

# HRVATSKI SABOR

**572**

Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o
prostornom uređenju (»Narodne novine«, br. 30/94.,
68/98., 61/00., 32/02. i 100/04.) i članka 69. stavka 2. Zakona o zaštiti
prirode (»Narodne novine«, br. 70/05.), Hrvatski
sabor na sjednici 17. veljače 2006., donio je

## ODLUKU

### O DONOŠENJU PROSTORNOG PLANA PARKA PRIRODE UČKA

I.

Donosi se Prostorni plan Parka prirode Učka (u
daljnjem tekstu: Plan).

II.

Plan se sastoji od tekstualnog i grafičkog
dijela.

Tekstualni dio Plana sadrži:

UVOD

1. POLAZIŠTA

2. CILJEVI PROSTORNOG RAZVOJA I UREĐENJA

3. PLAN PROSTORNOG UREĐENJA

4. ODREDBE ZA PROVOĐENJE

5. PRILOZI.

Grafički dio Plana sadrži:

SHEMATOGRAME

1. Teritorijalna podjela

2. Pregledna geološka karta

3. Pregledna karta područja s najvećim brojem
stijena i točila i s ucrtanom skicom slivnog područja kaverne Učka

4. Pregledna karta s najznačajnijim vodenim
staništima

5. Pregledna šumsko-gospodarska karta

6. Pregledna karta lovišta

7. Pregledna karta kulturne baštine

8. Sustav posjećivanja

KARTOGRAFSKE PRIKAZE U MJERILU 1:25000, 1:2000 i
1:35000

1. Korištenje i namjena prostora (M 1:25000)

2. Infrastrukturni sustavi (M 1:25000)

3. Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite
prostora (M 1:25000) i

4.1. Naselja s planiranim proširenjem
građevinskog područja (N-5, N-29, N-30) (M 1:2000)

4.2. Naselja s planiranim proširenjem
građevinskog područja

(N-26, N36-38, N-39) (M 1:2000)

5. Pedološka karta (M 1:35000)

6. Pregledna karta tipova staništa i vegetacije
(M 1:35000).

III.

Plan je izrađen u šest izvornika koji se čuvaju
u Hrvatskom saboru, ministarstvima nadležnima za poslove prostornog uređenja i
za zaštitu prirode, županijskim zavodima za održivi razvoj i prostorno
planiranje Primorsko-goranske i Istarske županije te Javnoj ustanovi Park
prirode Učka.

IV.

Svi prostorni planovi koji su na snazi do dana
stupanja na snagu ove Odluke na području obuhvaćenom ovim Planom moraju se
uskladiti s ovim Planom najkasnije do 31. prosinca 2006.

V.

Odredbe za provođenje Plana sastavni su dio ove
Odluke i objav­ljuju se u
»Narodnim novinama«.

VI.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od objave
u »Narod­nim novinama«.

Klasa: 350-02/05-01/01

Zagreb, 17. veljače 2006.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

ODREDBE ZA PROVOĐENJE
PROSTORNOGPLANA

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Prostornim planom Parka prirode Učka (u
daljnjem tekstu: Plan) obuhvaćeno je područje unutar zakonom određenih granica
Parka prirode Učka (u daljnjem tekstu: Park) ukupne površine 160 km2.

(2) Ovim se Planom utvrđuje dugoročna osnova
uređenja, korištenja i zaštite vrijednosti prostora, sustav i način
posjećivanja te se u skladu s tim, određuju:

1. polazišta za organizaciju, korištenje i
zaštitu prostora,

2. ciljevi uređivanja prostora,

3. organizacija i namjena prostora,

4. uvjeti i mjere korištenja, uređenja i zaštite
vrijednosti prostora,

5. uvjeti za razvoj i uređenje naselja i drugih
funkcionalnih cjelina,

6. prostor i uvjeti za smještaj građevina,

7. sustav prometnica i druge infrastrukture s
prostorom za njihov smještaj.

(3) Elementi Plana iz stavka 2. ovoga članka
određeni su grafičkim dijelom plana (kartografskim prikazima i shematogramima) te ovim odredbama za provođenje Plana (u
daljnjem tekstu: odredbe za provođenje).

Članak 2.

(1) Planom se osigurava racionalno korištenje
prostora za grad­nju, obnova vrijednih i zapuštenih građevina, zaštita
prirodnih i kulturnih dobara u cijelosti i po pojedinim dijelovima uz svođenje
na najmanju moguću mjeru nužnih zahvata u prostoru, uz isključenje onih koji bi
mogli narušiti vrijednosti prostora.

(2) Vrijednostima prostora smatraju se: šumska
vegetacija, flora i fauna, biološka raznolikost, geološko-morfološka struktura
područja, prirodne pojave i vrste, kulturna dobra i druga kulturna i etnološka
baština, krajolici, vizure, vidikovci, atraktivna mjesta posjećivanja te druge
vrijednosti koje čine temeljnu fizionomiju obuhvaćenog područja.

Članak 3.

(1) Planom se utvrđuju opći ciljevi prostornog
uređenja Parka prirode, i to:

1. očuvanje graditeljske/kulturne i etnografske
baštine te tradicijskih djelatnosti,

2. očuvanje ekološke stabilnosti, biološke
raznolikosti i osobitosti područja,

3. praćenje stanja i promjene ekološkog sustava
Parka,

4. zaštita krša i podzemlja od zagađenja te
očuvanje prirodnih fenomena,

5. zaštita autohtone vegetacije te krajobrazne i
ekološke vrijednosti šuma,

6. osiguranje uvjeta za očuvanje i razvoj svih
vrsta živog svijeta koje nastanjuju Park prirode,

7. optimalno gospodarenje šumama uz zaštitu i
primjereno korištenje šuma, voda i tla,

8. lovstvo i lovni turizam razvijati s naglaskom
na zaštitu i uzgoj divljači,

9. korištenje prirodnih resursa sukladno mjerama
zaštite i očuvanja njihove kvantitete i kvalitete.

(2) U sklopu ovog općeg cilja utvrđuju se
posebni ciljevi:

1. prilagoditi intenzitet posjećivanja kapacitetu
prostora utvrđenom na temelju uvjeta zaštite i očuvanja vrijednosti u Parku
prirode,

2. uključiti posjetiteljsko-turističko
korištenje u razvojni i funk­cionalni
sustav šireg područja,

3. usmjeravati posjetitelje na cjelokupno
područje Parka uključivanjem u različite programe posjećivanja,

4. obnoviti i revitalizirati kulturna dobra,
etnografsku baštinu, tradiciju i običaje, autohtonu poljoprivredu i stočarstvo
i uključiti ih u programe posjećivanja,

5. obnoviti i revitalizirati postojeća naselja i
njihov neposredan okoliš te ih koristiti za djelatnosti koje su usmjerene na
istraživanje, održavanje i zaštitu Parka i pružanje usluga posjetiteljima,

6. zaustaviti trend zarastanja travnjaka radi
zaštite staništa,

7. planirati razvoj naselja, a provedbu
prilagoditi prostornim uvjetima i ambijentalnim značajkama u kojima se nalaze,
uz primjenu tradicijskih materijala i elemenata gradnje.

2. RAZGRANIČENJE
PROSTORA PREMA OBILJEŽJU, KORIŠTENJU I NAMJENI

Članak 4.

(1) Razgraničenje površina prema obilježju te
načinu i uvjetima korištenja prostora prikazano je na kartografskim prikazima
3. »Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite prostora« u mjerilu 1:25000, 5.
»Pedološka karta« i 6. »Pregledna karta tipova staništa i vegetacije« u mjerilu
1:35000 te na shematogramu 5. »Pregledna
šumsko-gospodarska karta«.

(2) Razgraničenje površina prema namjeni te
uvjetima korištenja i zaštite prostora obavlja se prema granicama određenim
ovim Planom, ako su te površine nedvojbeno određene. Za ostale površine,
načelno određene znakom/simbolom, razgraničenje se obavlja za postojeću namjenu
i uvjete uređenja prema stvarnoj čestici Planom predviđene namjene, odnosno
prema granici primjene uvjeta određenog posebnim aktom na temelju posebnih propisa,
i prema granici određenoj lokacijskom dozvolom i drugim aktima i dokumentima od
važnosti za zahvat u prostoru i okolišu.

(3) Ovim su Planom određene površine sljedeće
namjene: površine naselja, površine za izdvojene namjene izvan naselja,
površine posebne namjene, infrastruktura, šume i šumsko zemljište,
poljoprivredne površine osnovne namjene, ostalo poljoprivredno tlo.

*Razgraničenje prostora prema uvjetima korištenja i zaštite
prostora*

Članak 5.

(1) S obzirom na temeljna obilježja i mogućnosti
korištenja, prostor Parka prirode razgraničen je na zonu stroge zaštite i zonu
usmjerene zaštite.

(2) Zonu stroge zaštite čine:

1. vršni dijelovi Učke,

2. slivna područja bujičnih tokova: Banina, Medveja – Lovranska
Draga, Mošćenička Draga, Kožljačke
bujice i Boljunske bujice,

3. površine posebnih vrijednosti šumske
vegetacije: izolirana autohtona bukova šuma u predjelu Bukovo i bukova šuma na
stjenovitom terenu oko vrha Brložnik,

4. površine posebnih botaničkih i zooloških
vrijednosti: stijene Sisola, pašnjaci oko Velog i Malog Planika,

5. površine posebnih geomorfoloških i
hidroloških vrijednosti: geomorfološki spomenici prirode Vela Draga, Krvava
Stijena i Stijena pod Brestom, mali kanjon u flišnim laporima Škrile i izvor
Korita.

(3) Zonu usmjerene zaštite čine:

1. površine šuma u kojima je dopušteno
gospodarenje: Gospodarske jedinice »Učka – Opatija«, »Veprinačke šume« i »Planik« te šume u vlasništvu građana,

2. površine umjetno podignutih šuma (kulture
četinjača): istočna padina Sisola, šume u okruženju
vrhova Ravne staje, Šebrna, Grabrovica
i Bačvenik te šuma istočno od naselja Brest pod Učkom,

3. veće pašnjačke površine: Vela i Mala Sapca, Krasa ispod naselja Brgudac,
Panjak i Gradac, Crmušnjak,
Krasa oko Male i Vele Učke, Rakarovac ispod Suhog
vrha te Brgud,

4. naselja i njihov uži okoliš s livadnim i
poljoprivrednim površinama,

5. lokacije za organizirani boravak
posjetitelja, za infrastrukturne objekte, za potrebe Hrvatskih šuma i lovstva,

6. područje sanacije kamenoloma Vranja te iskopa Lovranska Draga, Mala Učka i drugi,

7. područja sanacija nelegalnih (»divljih«)
deponija,

8. ostala područja bez posebnih ograničenja.

*Razgraničenje prostora prema namjeni*

Članak 6.

(1) Površine naselja određene su i razgraničene od
ostalih površina ovim Planom kao površine za razvoj naselja razdvojena na
izgrađeni i neizgrađeni dio. Razgraničenje će se izvršiti u prostornim
planovima općina/gradova određenjem granica građevinskih područja, koje se mogu
odrediti samo unutar površina za razvoj naselja određenih ovim Planom
(kartografski prikazi: 4.1. i 4.2. »Naselja s planiranim proširenjem
građevinskog područja«) te razgraničenjem na izgrađeni i neizgrađeni dio, kao i
određenjem granice obuhvata obvezne izrade detaljnog plana uređenja za
neizgrađene dijelove građevinskih područja u skladu s odrednicama ovoga Plana.

(2) Ovim se Planom od 30 statističkih naselja za
njih 11, koja imaju izgrađene strukture unutar granica Parka, određuju:

1. veća naselja s planiranim značajnijim razvojem
i proširenjem postojećeg naselja: Lovranska Draga (N5)
i Brest pod Učkom (N29),

2. manja naselja s planiranim proširenjem:
Vozila (N-26), Baričko Selo (N-30), Dolenja Vas (N.39), Bafi (N-37),

3. naselja koja se zadržavaju u postojećem
opsegu izgrađenosti: Mala Učka (N2), Vela Učka (N1), Poljane (N3), Sučići (N6-9), Grabrova (N10-14), Kalac
(N15-22), Kožljak (N24-28), Vranja
(N-30-32) i Dolenja Vas (N33-39) sastavljena od više
izdvojenih dijelova /zaselaka/.

(3) Površine za razvoj i uređenje naselja i
obuhvat obvezne izrade detaljnog plana prikazane su na katastarskim podlogama u
mjerilu 1:2880, odnosno mjerilu 1:5000. (kartografski prikazi: 4.1. i 4.2.
»Naselja s planiranim proširenjem građevinskog područja«).

Članak 7.

(1) Ovim su Planom određene površine izdvojene
namjene previđene za gradnju, i to za gospodarsku, ugostiteljsko-turističku,
sportsko-rekreacijsku namjenu te infrastrukturu i ostale pojedinačne građevine.

(2) Za namjenu za koju je, u skladu sa Zakonom o
prostornom uređenju, obvezno određenje građevinskog područja ono se utvrđuje u
skladu s ovim Planom, građevine koje se mogu graditi izvan građevinskog
područja određene su namjenom površina i planskim infrastrukturnim koridorom,
površinom ili načelnom lokacijom te uvjetima realizacije.

(3) Razgraničenje površina za izdvojene namjene
određeno je na kartografskim prikazima 1. »Korištenje i namjena prostora« i 2.
»Infrastrukturni sustavi«, a određeno je površinom ili znakom koji određuje
načelnu lokaciju određene građevine.

Članak 8.

(1) Objekti gospodarske namjene su: kamenolom Vranja (s ograničenim rokom korištenja), peradarska farma
na Poklonu (s ograničenim rokom korištenja, sanacijom i nužnom prenamjenom) te
planirana punionica vode Kožljak s ograničenom
potrošnjom vode, utvrđenom istraživanjima i posebnim propisima.

(2) Namjena iz stavka 1. ovoga članka određena
je postojećom građevnom česticom na kojoj se navedene građevine nalaze, a
ostali elementi nužni za funkcioniranje pripadajućom infrastrukturom i
prometnim površinama, te zaštitnim pojasom ili pojasom ograničenog korištenja
prema posebnim propisima ili odredbama ovoga Plana.

Članak 9.

(1) Objekti ugostiteljsko-turističke namjene su:
postojeći hoteli INA/Učka na Poklonu, kamp u prirodi Tisva,
postojeći planinarski domovi Korita (Lanišće) i
Poklon (Opatija), planirani planinarski domovi pod Suhim vrhom (Lovran) i Dvori
(Lupoglav), u koridoru europskoga planinarskog puta,
planirani lovački dom Mala Učka i Kršan, postojeća lovačka kuća Brdo, planirani
apart-hotel Zatrep (zamjena
napuštenog radničkog naselja uz istočni portal cestovnog tunela), postojeći
ugostiteljski objekti »Dopolavoro« na Poklonu, BINA
na zapadnom portalu cestovnog tunela, agro (eko)
seoska gospodarstva Podmaj, Podtrebišća
i Dvori (zamjena napuštenih stočarskih stanova).

(2) Građevine i pripadajuće površine u funkciji
posjećivanja i pružanja usluga su: posjetiteljsko-informacijski
centri u funkciji Jav­ne ustanove koji će se
realizirati prenamjenom postojećih objekata na području Parka prirode, i to: za
područje Poklona prenamjenom, rekonstrukcijom postojećeg peradarnika i
postojećeg objekta na potezu uz regionalnu cestu od Poklona do Vele Učke, osim
mogućnosti prenamjene postojećih objekata za potrebe visitor
centra omogućiti i izgradnju novog objekta za visitor
centar za posjetitelje na lokaciji Poklon.

(3) Objekti sportsko-rekreacijske namjene su:
postojeće tenisko igralište i boćalište uz hotel INA, izletnički centar Brgudac i Tisva planiran na
lokalitetu postojećeg kamenoloma; postojeći kamenolom Vranja
predviđen je za sanaciju i prenamjenu u sportsko-rekreacijske svrhe.

Članak 10.

(1) Površine i lokacije infrastrukturnih
koridora i građevina određene su na kartografskom prikazu 1. »Korištenje i
namjena prostora«, i to prometni sustav (ceste, željeznica, zračni promet i
telekomunikacijski sustav), i na kartografskom prikazu 2. »Infrastrukturni
sustavi«, vodovod i odvodnja, energetski sustav (elektroenergetika – TS i
dalekovodi) i plinovod.

(2) Površine iz stavka 1. ovoga članka određene
su kao stvarne građevne čestice građevine za postojeću infrastrukturu s
pripadajućim zaštitnim koridorom prema posebnom propisu i kao planirane
određene planskim koridorom širine najmanje 50 m od osi koridora određenog u
grafičkim prikazima ovoga Plana, a unutar kojeg se može odrediti trasa, odnosno
locirati građevina prometa i infrastrukture, osim trasa lokalne infrastrukture
i infrastrukture drugih resora (šumske ceste).

(3) Građevine za potrebe obrane određene za
realizaciju ovim Planom odnose se na planirani radarski uređaj s pripadajućom
površinom na lokaciji »Učka – Vrh Učke«, a u skladu s uvjetima zaštite prirode
i krajolika.

Članak 11.

(1) Šumske i poljoprivredne površine
razgraničene su na kartografskom prikazu 1. »Korištenja i namjena površina«.

(2) Određene su gospodarske šume (Š1), zaštitne šume (Š2) i šume
posebne namjene (Š3), shodno Zakonu o šumama te
tipovi staništa na kartografskom prikazu 6. »Pregledna karta tipova staništa i
vegetacije«.

(3) Gospodarske šume su državne i privatne šume
u kojima se gospodari, a nalaze se pretežno na sjevernom dijelu Parka i
obuhvaćaju gospodarsku jedinicu (GJ) Veprinačke šume, GJ Učka-Opatija i GJ Planik. Prikazane su na shematogramu
5. »Pregledna šumsko--gospodarska karta«.

(4) Zaštitne šume su šume na erozijskim
područjima i vodozaštitnim zonama, a zauzimaju vrh
Učke, slivna područja bujičnih tokova: Banina, Medveja – Lovranska Draga, Mošćenička
Draga, Kožljačke bujice i Boljunske
bujice te kulture četinjača.

(5) Šume posebne namjene su šume na područjima
zaštićenim na temelju Zakona o zaštiti prirode (Vela Draga, geomorfološki
spomenik prirode) i sjemenski objekti u okviru šumskih kultura četinjača (Učka,
Perun i Gradac).

(6) Površine poljoprivrednog tla osnovne namjene
(P3) određene su i razgraničene na kartografskim
prikazima 1. »Korištenje i namjena prostora« i 6. »Karta tipova staništa i
vegetacije«, a nalaze se u okruženju naselja Brest,
Lovranska Draga, Vela i Mala Učka, zaselaka Mošćeničke
Drage i Kožljaka.

(7) Ostalo poljoprivredno tlo, šume i šumsko
zemljište obuhvaća pašnjake, stijene, točila i goli fliš
(PŠ1), a naznačeni su na kartografskom prikazu 1.
»Korištenje i namjena prostora«.

3. UVJETI ODREĐIVANJA
PROSTORA ZAGRAĐEVINE OD VAŽNOSTI ZA DRŽAVUI ŽUPANIJU

Članak 12.

(1) Prostor građevina koje su od važnosti za državu
i županiju određuje se površinom, trasom, lokacijom i ostalim pokazateljima
ovoga Plana, a prikazan je na kartografskim prikazima 1. »Korištenje i namjena
prostora«, 2. »Infrastrukturni sustavi« i 3. »Uvjeti korištenja, uređenja i
zaštite prostora«.

(2) Građevine od važnosti za državu,
Primorsko-goransku i Istarsku županiju su:

*1.
Prometne građevine*

– cestovne građevine: državne i županijske
ceste,

– željezničke građevine: varijante nove
željezničke pruge (Trst-Kopar) – Lupoglav – Rijeka – Josipdol – Zagreb,

– poštanske i telekomunikacijske građevine:
radiorelejna postaja Učka, radijski koridori, međunarodni TK kabeli I. razine,

*2. Vodne
građevine*

– regionalni vodoopskrbni sustav,

*3.
Energetske građevine*

– prijenosni dalekovod 2 × 220 kV,

– distribucijski dalekovod 110 kV,

– međunarodni plinovod;

*4.
Građevine za potrebe obrane*

– radarsko postrojenje,

*5.
Zaštićeni spomenici kulture.*

(3) Smještaj postojećih građevina iz stavka 1.
ovoga članka određen je postojećom građevnom česticom i zaštitnim koridorom
prema posebnim propisima, a uvjeti smještaja planiranih građevina određeni su
načelnim planskim koridorom ili površinom sukladno prostornim i funkcionalnim
zahtjevima, posebnim propisima te odnosima prema susjednim parcelama iste ili
druge namjene, pri čemu se planski koridor ili površina zadržavaju i većom od
konačne sve do izdavanja lokacijske dozvole.

4. UVJETI SMJEŠTAJA
GOSPODARSKIH SADRŽAJA

Članak 13.

(1) Unutar područja Parka zadržavaju se ili planiraju
gospodarski sadržaji i površine koji se odnose na: šumarstvo i lovstvo,
poljoprivredu, proizvodnju (pretežito zanatska i tradicijska) te trgovinu,
ugostiteljstvo i turizam koji su kapacitetima, veličinom i načinom korištenja
prilagođeni uvjetima korištenja i zaštite prirode kao i drugih vrijednosti,
sukladno zakonskoj odredbi o parkovima prirode te specifičnostima područja na
kojima se nalaze, a prikazani su na kartografskom prikazu 1. »Korištenje i
namjena prostora«.

(2) Ovim se Planom određuju djelatnosti koje se
mogu obavljati u naseljima za potrebe stanovništva, djelatnosti izvan naselja
kojima se bavi stanovništvo te djelatnosti u sklopu posjećivanja kojima
upravlja ili određuje uvjete JU Parka prirode Učka.

Članak 14.

(1) Šume s proizvodnom funkcijom su gospodarske
šume u kojima se mogu graditi građevine potrebne za gospodarenje šumom i
građevine infrastrukture.

(2) Zaštitne šume namijenjene su zaštiti
zemljišta, vodnih tokova i erozivnih područja. U njima nije moguća nikakva
gradnja osim građevina infrastrukture, prema posebnim uvjetima.

(3) Šume posebne namjene namijenjene su
proizvodnji šumskog sjemena, znanstvenim istraživanjima, nastavi, odmoru i
rekreaciji. U njima nije moguća nikakva gradnja osim građevina infrastrukture,
prema posebnim uvjetima.

(4) Lovno gospodarenje se u Parku odvija putem lovozakupa, a komercijalni interesi lovstva moraju se
uskladiti s uvjetima zaštite životinjskog svijeta u Parku. Uzgoj divljači
dopušten je na slobodnim šumskim i ostalim poljoprivrednim površinama uz
suglasnost Javne ustanove i Uprave za zaštitu prirode nadležnog ministarstva.

Članak 15.

(1) Poljoprivredne površine osnovne namjene
(oranice, vrtovi, voćnjaci, livade i sl.) namijenjene
su obavljanju tradicijske ili ekološke poljoprivrede s mogućnošću izgradnje na
njima staja, sjenika, spremišta i sličnih građevina.

(2) Područja ostalih poljoprivrednih tala, šuma
i šumskog zemljišta (pašnjaci, stijene, točila i goli fliš)
namijenjena su obavljanju poljoprivrednih djelatnosti i sječi šuma na
travnjacima u zarastanju. Namjena ovih područja odgovara namjeni u skladu s
katastarskom kulturom na pojedinoj katastarskoj čestici.

(3) Na područjima iz stavka 2. ovoga članka mogu
se, uz objekte navedene u stavku 1. ovoga članka, graditi i infrastrukturne
građevine, agroturistički kompleksi, planinarski i
lovački domovi, uz suglasnost Javne ustanove i Uprave za zaštitu prirode
nadležnog ministarstva.

Članak 16.

(1) U Parku se planira zadržavanje i unapređenje
pretežito zanatske i tradicijske proizvodnje. Gospodarska djelatnost planirana
je na području Općine Kršan, a namjena je isključivo flaširanje izvorske pitke
vode (lokalitet Katun) i ne smije supstituirati nekom drugom djelatnošću.

(2) Tradicijska proizvodnja drvenog ugljena (karbunice) dopušteno je uz suglasnost Uprave za zaštitu
prirode.

Članak 17.

(1) Sadržaji ugostiteljstva i turizma na
području Parka planirani su u građevinskim područjima naselja i izvan naselja.

(2) Izvan naselja planira se izgradnja jednog
apartmanskog naselja na postojećem građevinskom području radničkih nastambi na
postojećoj površini.

(3) Zadržavaju se postojeći smještajni
kapaciteti i pojedinačne postojeće građevine (hoteli, domovi) uz mogućnost
rekonstrukcije i modernizacije uz uvjete određene ovim Planom i stavkom uz
mogućnost nužnog proširenja – dogradnje najviše do 10% postojeće tlocrtne
površine.

5. POVRŠINE I UVJETI ZA
RAZVOJ I UREĐENJENASELJA

Članak 18.

(1) Površine za razvoj i uređenje naselja
određene su i prikazane na grafičkim prikazima na katastarskim podlogama u
mjerilu 1:2880 (1:5000) za sva naselja (tablica teksta Plana: Iskaz površina
naselja unutar Parka prirode Učka), u odnosu na veličinu, demografske i druge
pokazatelje, funkcije te druge elemente na temelju kojih se određuje veličina
građevinskog područja s proširenjem i bez proširenja izgrađenog dijela
postojećeg naselja, odnosno zadržavanjem pretežito izgrađenog dijela.

(2) Razgraničenje površina naselja bit će
određeno utvrđivanjem granica građevinskog područja u prostornim planovima
općina/gradova, a unutar površina određenih grafičkim prikazom br. 4.1. i 4.2. »Naselja s planiranim proširenjem
građevinskog područja« na temelju smjernica i kriterija ovoga Plana.

(3) Na području Parka prirode Učka locirano je
30 statističkih naselja, od kojih njih 11 ima izgrađene strukture unutar
granica Parka. Izgrađene strukture disperzirane su u prostoru i podijeljene na
nekoliko većih: Lovranska Draga (N5), Mala Učka (N2), Vela Učka (N1) i Brest pod Učkom (N29) te nekolicinu malih naselja: Poljane
(N3), Sučići (N6-9),
Grabrova (N10-14), Kalac (N15-22), Kožljak (N24-28), Vranja
(N-30-32) i Dolenja Vas (N33-39) sastavljenih od više
izdvojenih dijelova /zaselaka/.

*Uvjeti za uređenje naselja sa značajnijim razvojem i
proširenjem za koja se predviđa određenje neizgrađenog dijela građevinskog
područja za potrebe nove izgradnje i uređenja zemljišta*

Članak 19.

Za naselje Lovranska Draga određuju se sljedeći
uvjeti:

1. omogućeno je proširenje građevinskog područja
naselja Lovranska Draga, koje posjeduje određene potencijale za daljnji raz­voj,

2. propisuje se izrada DPU-a u obuhvatu
određenom na grafičkim prikazom br. N-5 »Prostor za
razvoj naselja«, na katastarskoj podlozi u mjerilu 1:1000 ili 1:2000, za
dijelove naselja Lovranska Draga,

3. u okviru DPU-a potrebno je dodatno
valorizirati naselje i propisati posebne uvjete zaštite prirodne i kulturne
baštine,

4. novi sadržaji u naselju prvenstveno trebaju
biti u funkciji dopune turističke ponude šireg područja (ugostiteljski sadržaji
i mali obiteljski pansioni), dopunjeni uslužnim i trgovačkim sadržajima
(prodaja autohtonih proizvoda: maruna, domaće rakije
medice i sl.),

5. u planiranom, odnosno neizgrađenom dijelu
naselja minimalno 30% površine moraju biti zelene površine, kako bi se maksimalno
zaštitila terasasta konfiguracija terena i aktivne poljodjelske površine,

6. novu izgradnju planirati uz postojeće
prometnice, uz očuvanje koridora, propisanog posebnim propisima,

7. maksimalna visina planiranih građevina treba
biti P+1 (do 7 m), a izuzetno na većim strmim padinama P+2 (do 9 m),

8. do donošenja DPU-a mogu se obavljati
rekonstrukcije, dogradnje i prenamjene postojećih građevina, a za sve
građevinske zahvate moraju se ishoditi posebni uvjeti uređenja prostora i
prethodna dozvola od nadležnih službi za zaštitu prirodne i kulturne baštine,

9. pred ulazom u naselje potrebno je urediti
manje parkiralište, kao zaravnati travnati teren za 2 autobusa i 8-10
automobila.

Članak 20.

Za naselje Brest pod
Učkom određuju se sljedeći uvjeti:

Za naselje Brest pod
Učkom propisuje se izrada DPU-a s obuhvatom određenim grafičkim prikazom br. N-29, »Prostor za razvoj naselja«, na katastarskoj
podlozi u mjerilu 1:1000 ili 1:2000,

1. u okviru DPU-a potrebno je dodatno
valorizirati naselje i propisati posebne uvjete zaštite prirodne i kulturne
baštine,

2. prioritet treba imati izgradnja seoskih
gospodarstava u funk­ciji
seoskog turizma i tradicionalne poljoprivrede te otvaranje tradicionalnih
obrta,

3. maksimalna visina planiranih građevina treba biti
P+1 (do 7 m),

4. dopušta se rekonstrukcija postojećih
građevina, kao i izgradnja novih građevina u izgrađenom dijelu naselja do
dovršenja DPU-a,

5. u okviru ponude razgledavanja i posjećivanja
Parka omogućiti odvijanje seminara, radionica i sl.
aktivnosti u prostorijama stare škole.

*Uvjeti uređenja naselja bez potreba za proširenjem i
određenjem neizgrađena dijela građevinskog područja*

Članak 21.

Za naselja Vela i Mala Učka određuju se sljedeći
uvjeti:

1. površine za razvoj naselja zadržavaju se u postojećim
gabaritima izgrađenosti (izgrađeni dio građevinskog područja),

2. uz njegovanje postojećih tradicionalnih
djelatnosti (poljoprivrede i stočarstva) razvijati djelatnosti vezane uz
izletničke i specifične vrste turističke ponude,

3. u građevinskim područjima naselja dopušta se
rekonstrukcija, dogradnja postojećih građevina, kao i izgradnja novih unutar
izgrađenog dijela naselja, a koje se trebaju uklopiti u okolni krajolik,

4. maksimalno dozvoljena visina planiranih
građevina je P+1 (do 7 m),

5. dopušta se promjena namjene dijela građevine
ili cijele građevine u skladu s posebnim uvjetima,

6. za sve građevinske zahvate u Maloj Učki
potrebno je ishoditi posebne uvjete uređenja prostora od nadležnih službi za
zaštitu prirodne i kulturne baštine,

7. postojeću cestu koja od Vele Učke vodi do
Male Učke potrebno je rekonstruirati,

8. na ulazu u Malu Učku osigurati okretište za
manje autobuse (2) i parkiralište kapaciteta do 10 mjesta. Parkiralište urediti
kao travnati ili zemljani teren ne narušavajući opći izgled krajolika,

9. dopušta se rekonstrukcija i prenamjena jednog
ruševnog objekta u naselju Mala Učka za potrebe lovačkog doma, uz moguć­nost pružanja usluga smještaja i s ugostiteljskim sadržajem
u prizemlju.

Članak 22.

Za zaseoke Mošćeničke
Drage određuju se sljedeći uvjeti:

1. zadržavaju se u postojećim gabaritima
izgrađenosti i planiraju se revitalizirati i uključiti u programe posjećivanja
Parka uz sljedeće uvjete uređenja,

2. korištenje se usmjerava na specifične oblike
turističke ponude u zaselcima koja su sačuvala arhitektonsku strukturu i bogata
su etnografskim vrijednostima,

3. dopušta se rekonstrukcija postojećih
građevina, kao i izgradnja novih građevina u izgrađenim dijelovima naselja,

4. moguće je preuređenje pojedinih zaselaka u
etno sela, primjerice Trebišća. U tu svrhu potrebna
je obnova drvenog mosta preko potoka i rekonstrukcija starog mlina,

5. u pojedinim zaselcima (dijelovima naselja
Grabrova i Kalac) potencirati obnovu seoskih
gospodarstava u funkciji seoskog turizma i tradicionalne poljoprivrede (npr. Arbanasi).

Članak 23.

Za grupu naselja oko Kožljaka
određuju se sljedeći uvjeti:

1. naselje Kožljak
planirano je kao jedan od ulaznih punktova u istarskom dijelu Parka,

2. pored tradicionalnih djelatnosti
poljoprivrede i stočarstva u dijelovima naselja Kožljak
potrebno je poticati razvoj seoskog turizma i rekreacijskih aktivnosti: osobito
biciklizam i pješačenje do starog grada Kožljaka, Sisola i Prodola,

3. planira se proširenje zaselka Vozila, a
ostalim se zaselcima zadržava postojeće stanje izgrađenosti uz mogućnost
rekonstrukcije, dogradnje i prenamjene postojećih objekata,

4. za sve građevinske zahvate u zaselku Zagrad potrebno je ishoditi posebne uvjete uređenja
prostora od nadležnih službi za zaštitu prirodne i kulturne baštine.

Članak 24.

Za zaseoke u općini Lupoglav
određuju se sljedeći uvjeti:

1. za naselja Baričko
Selo, Dolenja Vas, Prašići
i Bafi dopušteno je proširenje naselja, koje je u
prvom redu podređeno porastu broja stanovnika,

2. maksimalna visina planiranih građevina iznosi
P+1 (do 7 m).

*Uvjeti za korištenje izgrađenog i neizgrađenog dijela
naselja*

Članak 25.

(1) Naselja na području Parka prirode Učka mogu
se izgrađivati samo na površinama planiranim za razvoj i uređenje naselja, i to
kao dovršenje postojećeg naselja – izgrađenog dijela građevinskog područja s
interpolacijama, zamjenom starih građevina na postojećoj parceli te na
neizgrađenim dijelovima građevinskih područja za dio kojih je obvezna izrada
detaljnog plana uređenja (DPU) u obuhvatu određenom na grafičkom prikazu
»Prostor za razvoj naselja« na katastarskoj podlozi, a kojim je određena
površina unutar koje se može odrediti granica građevinskog područja.

(2) Sva naselja na području Parka prirode Učka
funkcionalno se određuju kao stambeno-turistička. U njima se zadržavaju
stambene funkcije, a mogu se planirati gospodarske – pretežito zanatske i
uslužne djelatnosti, športsko-rekreacijski i turističko-ugostiteljski sadržaji
(seoski turizam, proizvodnja zdrave hrane i sl.).

(3) U izgrađenim dijelovima naselja dopušta se
rekonstrukcija i promjena namjene dijela građevine ili cijele građevine s
ciljem poboljšanja uvjeta stanovanja, razvijanja uslužne ili obrtničke djelat­nosti (tradicionalnih obrta) te pružanja usluga smještaja i
prehrane na seoskim gospodarstvima.

(4) Izgradnja unutar izgrađenog i neizgrađenog
dijela područja naselja razvija se uz postojeće lokalne i nerazvrstane
prometnice.

Članak 26.

Površine za razvoj i uređenje naselja namjenjuju
se:

1. stambenoj izgradnji (obiteljske kuće i
obiteljske kuće s poslovnim prostorom),

2. ugostiteljsko-turističkoj izgradnji (u
zasebnim objektima ili u sklopu stambenih građevina),

3. izgradnji manjih gospodarskih građevina
(poljoprivrednih, raznih obrtničkih i proizvodnih radionica i sl.),

4. smještaju montažnih građevina,

5. izgradnji lokalnih kolnih i pješačkih
prometnica i parkirališta,

6. uređenju otvorenih zelenih površina,
zaštitnog zelenila i manjih zona sportske namjene /boćališta i sl./, i

7. svim građevinama i sadržajima koji prate
organizaciju života u naselju pod uvjetom da ne proizvode veću buku, ne
zagađuju okoliš i ne privlače jači promet /osobito teretnih vozila/ ili ne
zahtijevaju velike površine zemljišta.

Članak 27.

(1) Postojećom građevinom smatra se građevina
izgrađena u skladu s važećim propisima, a dopušta se i rekonstrukcija ostataka
starih građevina i ruševina građevina izgrađenih u skladu s važećim propisima.

(2) Rekonstrukcijom se smatra sanacija,
adaptacija, dogradnja i nadogradnja ili zamjena postojeće ruševne građevine.

(3) Rekonstrukcija postojećih građevina izvodi
se pod istim uvjetima propisanim za nove građevine, a kada zahvati na građevini
ne zadovoljavaju uvjete propisane ovim Planom, izvodi se u postojećim
gabaritima građevine.

(4) U izgrađenim dijelovima naselja dopušta se
izgradnja novih građevina.

(5) U naseljima s vrijednom ruralnom
arhitekturom Mala Učka, Lovranska Draga, Brest pod
Učkom i Zagrad (Kožljak)
sve građevne aktivnosti u smislu rekonstrukcija moguće su na temelju odredbi
ovoga Plana i posebnih uvjeta ministarstva nadležnog za poslove zaštite prirode
i kulturnih dobara.

*Opći uvjeti za građenje*

Članak 28.

(1) Arhitektonsko oblikovanje novih građevina,
kao i rekonstruiranih, oblikovanje pročelja i krovišta te upotrijebljeni građevinski
materijali moraju biti usklađeni s načinom izgradnje postojećih građevina u
naselju te primjereni tradicijskoj gradnji.

(2) Odnos dužine pročelja prema visini pročelja
mora, u pravilu, biti u korist dužine pročelja. Iznimke su moguće samo za rekonstrukciju
postojećih objekata. Otvori na građevinama moraju poštivati pravila proporcije
karakteristične za okolnu arhitekturu naselja.

(3) Krovišta moraju biti kosa, izvedena kao dvostrešna, raščlanjena na više krovnih ploha ovisno o
tlocrtu građevine, s nagibom krovnih ploha između 17° i 22°. Pokrov mora biti
mediteranski crijep ili kupa kanalica, crvene boje, ali i drugi materijali upotreb­ljavani u autohtonoj
arhitekturi naselja (tradicijske kamene ploče, šindra, slama). Na kosom terenu
sljeme krova mora, u pravilu, biti paralelno sa slojnicama zemljišta.

Članak 29.

(1) U uređenju dvorišta i seoskih vrtova treba
preferirati stare tradicije i prirodno tlo, poštujući funkcionalne i oblikovne
karakteristike okolnog krajobraza:

1. kombiniranjem korisne površine i ukrasnog
vrta,

2. ograđivanje podizanjem kamenih suhozida,
pomoću drvenih ograda bez zidnih postolja ili pomoću orezanih živica, odnosno
ovisno o lokalnim prilikama,

3. pošljunčanim
putovima,

4. primjenom očuvanih starih seoskih sadnica,
domaćih grmnih nasada i starih sorti voća, i

5. izbjegavanjem betoniranja ili asfaltiranja
seoskih dvorišta.

(2) Zabranjuju se znatnija preoblikovanja terena
i gradnja podzida viših od 1,50 m.

Članak 30.

(1) U naseljima u kojima nije izgrađen sustav
vodoopskrbe i/ili odvodnje uvjetuje se gradnja cisterni i sabirnih jama, prema
posebnim uvjetima nadležnih službi. Pobliži uvjeti bit će određeni prostornim
planom uređenja općine, odnosno detaljnim planom, kada je njegova izrada
obvezna.

(2) Odvodnja se rješava za svaku građevinu
pojedinačno, nepropusnim septičkim jamama ili lokalnom kanalizacijom s
biološkim pročišćavanjem na kraju, pomoću biljaka: trska, rogoz i šaševi (pod
nazivom »constractiv wetlands«).

(3) Za rješavanje opskrbe električne energije u
naseljima uvjetuje se podzemno kabliranje, a do tada se mogu koristiti
isključivo drveni električni stupovi.

(4) Neposredni pristup građevne čestice na javnu
prometnu površinu mora se osigurati prometnicom širine najmanje 3,0 m,
pješačkim prolazom ili stubištem širine najmanje 1,5 m.

Članak 31.

Oblik i veličina građevne čestice određuje se
prema postojećem obliku katastarske čestice, diobom katastarske čestice ili
spajanjem više katastarskih čestica, a mora omogućiti smještaj građevine i
udaljenosti građevina do granica čestice.

*Stambene građevine*

Članak 32.

(1) U okviru površine planirane za razvoj i
uređenje naselja planira se izgradnja stambenih građevina mješovite namjene
(obiteljske kuće i obiteljske kuće s poslovnim prostorom) pod sljedećim
kriterijima:

– građevinska čestica ne smije biti manja od 400
m2,

– najveći dopušteni koeficijent izgrađenosti (Kig) iznosi 0,3,

– najveći dopušteni koeficijent iskorištenosti
(Kis) iznosi 0,6,

– ukupna površina pod objektima na izgrađenoj
čestici ne smije biti manja od 60 m2, niti veća od 150 m2,

– prevladavajuća visina građevina treba biti u
dvije etaže, odnosno maksimalno 7 m mjereno od kote konačno zaravnanog
terena do gornjeg ruba krovnog vijenca,

– građevine moraju biti udaljene minimalno 4
metra od granice građevne čestice,

– u izboru tipologije predviđaju se isključivo slobodnostojeće obiteljske kuće s najviše dvije (2)
stambene jedinice.

(2) Uvjeti iz stavka 1. ovoga članka za
interpolacije u postojećim izgrađenim dijelovima naselja mogu se prostornim
planom uređenja općine odrediti drukčije, ali ne smiju se pogoršavati uvjeti
života u postojećim susjednim građevinama.

Članak 33.

(1) Građevine stambene namjene moraju većim
dijelom svoje površine i većim dijelom funkcionalnih jedinica biti namijenjene
stanovanju.

(2) Pod građevinama stambene namjene
podrazumijevaju se stambene građevine koje su namijenjene stalnom ili
povremenom stanovanju.

Članak 34.

(1) Na građevnim česticama uz stambene građevine
mogu se graditi pomoćne i gospodarske građevine koje s tim građevinama čine
gospodarsku, odnosno stambenu cjelinu.

(2) Pomoćne i manje gospodarske građevine grade
se u visini jedne etaže, a mogu se graditi do međe građevne čestice, pod
uvjetom da na toj strani nemaju otvore.

(3) Pomoćnim građevinama smatra se garaža,
drvarnica, spremište i sl., a manjim gospodarskim
građevinama smatra se ljetna kuhinja, spremište poljoprivrednih proizvoda i
alata, staje, kokošinjci i sl.

*Građevine ugostiteljske i turističke namjene*

Članak 35.

Unutar prostora za razvoj i uređenje naselja
mogu se graditi pojedinačne građevine ugostiteljske i turističke namjene (manji
turističko-ugostiteljski pansioni) pod sljedećim uvjetima:

1. minimalna veličina građevne čestice je 500
m2,

2. najveći dopušteni koeficijent izgrađenosti
iznosi 0,5,

3. najveći dopušteni koeficijent iskorištenosti
iznosi 0,8,

4. najveći broj etaža je 2 (7 metara), a tek na
padinama većim od 30% koje se spuštaju od ceste maksimalno u tri (3) etaže, pri
čemu najveća dopuštena visina iznosi 9 metara, mjereno od najniže nivelacijske
kote građevine do gornjeg ruba krovnog vijenca,

5. udaljenost građevine osnovne namjene od
granice građevne čestice iznosi najmanje 5,0 metara.

Članak 36.

(1) Unutar ugostiteljsko-turističkih građevina
može se urediti stambeni prostor.

(2) U sklopu građevne čestice ugostiteljske ili
turističke namjene mogu se predvidjeti manji sportski tereni, terase i sl. Navedeni otvoreni sadržaji ne ulaze u izgrađenost
građevne čestice.

(3) Najmanje 50% površine građevne čestice mora
biti uređeno kao pejzažno zelenilo.

Članak 37.

(1) Na građevnim česticama uz građevine
ugostiteljske i turističke namjene mogu se graditi pomoćne i gospodarske
građevine koje s tim objektima čine gospodarsku cjelinu.

(2) Pomoćne građevine mogu se graditi i na
granici građevne čestice, uz uvjet da se na pročelju koje se nalazi na manjoj
udaljenosti od 3,0 m od granice čestice ne dopušta izgradnja otvora.

Članak 38.

Prilikom rekonstrukcije postojećih građevina
drugih namjena u građevine ugostiteljske ili turističke namjene koje ne
zadovoljavaju uvjete propisane ovim planom rekonstrukcija se dozvoljava u
postojećim gabaritima.

*Građevine gospodarske namjene*

Članak 39.

Pod građevinom gospodarske namjene u smislu
ovoga Plana podrazumijevaju se:

(1) Građevine proizvodne namjene (pretežito
zanatske), građevine poslovne namjene (pretežito uslužne i trgovačke),
poljoprivredne gospodarske građevine.

(2) Unutar građevina proizvodne i poslovne
namjene dopušten je smještaj prostora stambene namjene.

(3) Određuju se sljedeće granične vrijednosti za
izgradnju građevina poslovne i proizvodne namjene u postojećim, izgrađenim
dijelovima naselja ili u planiranim, neizgrađenim dijelovima naselja:

1. površina građevne čestice ne može biti manja
od 300 m2,

2. najveći dopušteni koeficijent izgrađenosti
iznosi 0,5,

3. najveći dopušteni koeficijent iskorištenosti
iznosi 1,0,

4. maksimalna visina je dvije etaže, odnosno 7
m.

Članak 40.

(1) Uvjeti za arhitektonsko oblikovanje primjereni
namjeni, funkciji poslovne građevine moraju se prilagoditi okruženju, naselju u
cjelini i tipologiji krajolika.

(2) Građevina se veličinom i oblikovanjem mora
prilagoditi okolnim građevinama i skladno uklopiti u ambijent naselja.

(3) Visina građevina mjeri se na njezinom
uličnom pročelju, od najniže kote tla do gornjeg ruba vijenca.

(4) Minimalne udaljenosti građevine poslovne
namjene od granice parcele i od prometnice određuju se na isti način kao i za
stambene građevine.

*Poljoprivredne gospodarske građevine*

Članak 41.

(1) Poljoprivredne gospodarske građevine su
staklenici ili plastenici, razne staje, svinjci, kokošinjci, kuničnjaci, pčelinjaci i ostale vrste koje su kompatibilne
ruralnom naselju, a mogu se smještati i unutar građevinske čestice stambene,
odnosno stambeno-poslovne građevine.

(2) Namjena građevine iz stavka 1. ovoga članka
ne smije narušavati uvjete života i stanovanja unutar građevinskog područja
naselja, odnosno korištenja susjednih građevinskih čestica.

Članak 42.

Određuju se sljedeći uvjeti građenja
poljoprivrednih gospodarskih građevina:

1. oblik i veličina parcele moraju obuhvatiti
sve sadržaje tehnološkog procesa,

2. ukupna maksimalna izgrađenost građevnih
čestica iznosi 60% za staklenike i plastenike, a 40% za ostale građevine,

3. maksimalni broj etaža je jedna etaža, iznimno
dvije etaže zbog konfiguracije terena, s nagibom većim od 30%,

4. maksimalna visina građevine mjerena od
nivelacijske kote do vijenca iznosi 4 m, iznimno 6 m,

5. minimalna udaljenost građevina od granica
parcele iznosi 3 m za staklenike i plastenike, a 6 m za ostale građevine,

6. uvjeti za arhitektonsko oblikovanje građevina
moraju biti u skladu s namjenom i tehnološkim procesom.

*Pomoćne građevine*

Članak 43.

(1) Pomoćnim građevinama smatraju se: garaže, drvarnice,
poslovni prostor, poljoprivredne građevine, spremišta i slične građevine koje
funkcionalno služe osnovnim građevinama.

(2) Ako se pomoćna građevina gradi uz granicu
građevne čestice ne smije imati otvore na graničnom pročelju.

(3) Pomoćne građevine na parcelama individualnog
stanovanja grade se u sklopu stambene građevine, a mogu se graditi ukopavanjem
u teren ili kao posebne građevine.

(4) Maksimalna visina pomoćnih građevina je
jedna etaža (3 m), a samo se iznimno zbog topografije terena ili prilaza
parceli može dopustiti izgradnja nad pomoćnim prostorom kada je neposredan
pristup moguć i na drugu (gornju) etažu.

*Tipske građevine i pokretne naprave*

Članak 44.

(1) Tipske građevine, odnosno pokretne naprave
su kiosci, štandovi, sanitarni čvorovi, nadstrešnice, skloništa za izletnike na
odmorištima i sl. koji služe za prodaju novina,
duhana, galanterije, voća i povrća i dr., kao i za
pružanje manjih obrtničkih ili ugostiteljskih usluga gotovih proizvoda.

(2) Mogu se postavljati na javnim površinama ili
na površinama u privatnom vlasništvu, kao samostalne građevine ili grupirano
najviše 3 kioska povezana u jednu funkcionalnu cjelinu, pri čemu površina
jednog kioska ne može biti veća od 10 m2. Za pokretne i/ili montažne građevine
izradit će se stručna podloga koju će zatražiti Javna ustanova Park prirode
Učka.

(3) Oblikovanje građevina iz stavka 1. ovoga
članka mora se prilagoditi okolnom ambijentu, a koriste se tipski elementi
građenja u drvu i drugim autohtonim materijalima. Nosivi i drugi dijelovi kioska
ne smiju biti vidljivi ako su od metala, plastike, betona i drugih neautohtonih
materijala.

6. IZGRAĐENE STRUKTURE
IZVAN NASELJA

Članak 45.

(1) Na području Parka izvan naselja mogu se
graditi građevine i poduzimati drugi zahvati u određenim građevinskim
područjima:

1. proizvodne namjene pretežito zanatske (Katun,
Općina Kršan), i

2. ugostiteljsko-turističke namjene – apart-hotel (Zatrep, Grad
Opatija).

(2) Građevine proizvodne i
ugostiteljsko-turističke namjene grade se sukladno odgovarajućim važećim
propisima, a veličina građevinske čestice i izgrađenost određuju se:

– kod građevina proizvodne namjene pretežito
zanatske, prema tehnološkom zahtjevu putem prostornog plana užeg područja ili lokacijske
dozvole, a može iznositi najviše 1 ha. Najmanja izgrađenost se ne propisuje, a
najveća izgrađenost je 40% površine građevne čestice,

– kod građevina ugostiteljsko-turističke
namjene, apart-hotel, određena je prema postojećem
stanju (na mjestu bivših radničkih nastambi) i ne može se povećavati.

(3) Proizvodna i ugostiteljsko-turistička
namjena mora se vrednovati kroz Program kojim će se dokazati opravdanost
zahvata te njegova usklađenost s elementima zaštite i očuvanja prostora i
okoliša.

Maksimalna veličina građevne čestice se ne
određuje, a optimalna veličina određuje se lokacijskom dozvolom i proizlazi iz
tehničkih karakteristika izgradnje apart-hotela sa
200 ležajeva i svim pratećim objektima. Maksimalna visina građevina je dvije
etaže, a pratećih jedna etaža.

Arhitektonsko oblikovanje, uređenje građevne
čestice i okoliša nakon izgradnje mora odražavati namjenu i funkciju građevine,
a načinom izgradnje, mjerilom i materijalima mora se prilagoditi konfiguraciji
terena, tipologiji krajolika i ambijentu.

Članak 46.

(1) Na području Parka izvan građevinskih
područja mogu se graditi sljedeće građevine i poduzimati drugi zahvati i:

1. zgrade, uređaji i građevine infrastrukture,

2. zgrade, uređaji i građevine obrane,

3. poljoprivredne građevine u područjima
obradivih tala, na katastarskim česticama čija katastarska kultura odgovara
poljoprivrednom zemljištu u područjima ostalog poljoprivrednog tla, šuma i
šumskog zemljišta,

4. građevine potrebne za gospodarenje šumom u
područjima šuma gospodarske namjene,

5. građevine i zahvati potrebni za zaštitu tla
od erozije,

6. građevine i zahvati potrebni za uređenje
vodotoka, zaštitu od poplava, bujica i erozije,

7. planinarske i lovačke kuće namijenjene
rekreaciji građana na području šuma gospodarske namjene ili ostalog
poljoprivrednog tla, šuma i šumskog zemljišta,

8. građevine u funkciji posjećivanja (posjetiteljsko-informacijski centri, izletišta i skloništa
za izletnike, odmorišta, poučne staze, vidikovci, izložbe na otvorenom,
promatračnice).

(2) Pod poljoprivrednim građevinama
podrazumijeva se grad­nja građevina namijenjenih
poljoprivrednoj djelatnosti: staklenici ili plastenici, razne staje, svinjci,
kokošinjci, kuničnjaci, pčelinjaci i dr.

Članak 47.

(1) Izvan građevinskih područja mogu se
uređivati rekreacijska područja uz primjenu građevinskih zahvata, ali ne i
izgradnje građevina visokogradnje (rekreacijska zona Brgudac,
Tisva (»Rakarovac«),
sanirani kamenolom).

(2) Izvan građevinskih područja mogu se
rekonstruirati postojeće građevine: postojeći pastirski stanovi i prenamijeniti
u »agroturistička« domaćinstva te postavljati
prenosivi kiosci, štandovi, nadstrešnice i slične naprave.

(3) Zgrade i građevine iz stavka 1. i 2. ovoga
članka moraju se projektirati, graditi i koristiti na način da ne ometaju
poljoprivrednu ili šumsku proizvodnju te korištenje i rad drugih građevina.
Grade se i koriste na način da nisu izvor požara ili eksplozije, da ne
ugrožavaju okoliš i ne narušavaju vrijednosti krajobraza.

Članak 48.

(1) Pojedinačne građevine izvan građevinskih područja
ne mogu biti mješovite namjene, a određene su jednom građevnom česticom.

(2) Izvan građevinskih područja ne mogu se
graditi nove stambene građevine.

(3) Građevine izvan građevinskih područja spajaju
se na komunalnu infrastrukturu ako postoji mogućnost neposrednog priključka.
Građevina koja nema mogućnost neposrednog priključka na vodoopskrbni i
elektroenergetski sustav mora imati vlastitu vodoopskrbu (cisternom ili
vlastitim vodozahvatom), odvodnju (pročišćavanje
otpadnih voda) i energetski sustav (plinski spremnik, električni agregat ili
drugo, a preporučaju se energenti koji se koriste u nacionalnim parkovima – »biodizelsko gorivo«).

Članak 49.

Pod građevinama infrastrukture podrazumijevaju se
vodovi i građevine u funkciji prometnog sustava i sustava veza koji su
prikazani na kartografskom prikazu br. 1. »Korištenje
i namjena prostora«. Sustav vodoopskrbe i odvodnje, uređenja vodotoka, zaštite
od voda i sustav energetike smješteni u infrastrukturne koridore prikazani su
na kartografskom prikazu br. 2. »Infrastrukturni
sustavi«.

Članak 50.

(1) Pod građevinama obrane podrazumijeva se
vojni radarski sustav na položaju »Učka – Vrh Učke«.

(2) Građevina mora imati priključak na javni put
i struju, dok se opskrba vodom i odvodnja može predvidjeti individualno.
Građevina se mora izvesti na način da se maksimalno očuva krajolik, planinski
vrh, slijedeći slojnice, a pristupni put mora uz tehničke uvjete zadovoljiti i
uvjete zaštite prirode, što znači da je potrebno pažljivo izvoditi usjeke i
zasjeke, i izvoditi ih u prirodnim materijalima.

(3) Zona posebne namjene, vojni radarski sustav
na položaju »Učka – Vrh Učke«, ima zaštitno-sigurnosnu zonu, radijusa 700 m,
prikazanu na grafičkom prikazu 3. »Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite
prostora«.

Članak 51.

(1) Pod rekreacijskim građevinama
podrazumijevaju se građevine u kojima se odvijaju djelatnosti funkcionalno
vezane za specifična prirodna područja, kao što su ljepota krajolika, prirodni
resursi i sl. Najmanja dopuštena veličina građevne
čestice za građevine rekreacijske namjene iznosi 400 m2. Najveći dopušteni
koeficijent izgrađenosti iznosi 0,6. Najveći broj etaža su dvije etaže, s
mogućnošću izgradnje potkrovlja. Uvjeti za arhitektonsko oblikovanje moraju se
prilagoditi postojećem ambijentu.

(2) Pod građevinama u funkciji posjećivanja
podrazumijevaju se posjetiteljsko-informacijski i
prijamno-distributivni centri, izletišta i skloništa za izletnike.

(3) Posjetiteljsko-informacijski
centri u funkciji JU mogu se smjestiti na predjelu Poklon k.č. 400, k.č.
3018/2, k.č. 3022 k.o. Oprić kao planirani centar
i/ili na građevnim česticama postojećeg objekta na Poklonu (stambena građevina
i peradarnik na Poklonu) izvan građevinskog područja. Planirani centar za posjetitelje
ima sljedeću namjenu: dvoranu za prezentaciju i edukaciju Parka prirode,
izložbeni prostor, informacijski punkt, suvenirnicu,
nadzorničku postaju, prostor za pohranu spasilačke opreme i prostor za
povremeni boravak članova gorske službe spašavanja, pomoćne, radne, skladišne,
sanitarne prostore i dr. U okviru rekonstrukcije i
prenamjene postojećih objekata izgradit će se prostori za izložbe, projekcije
filmova, predavanja, istraživanja i osobito edukaciju različitih interesnih
skupina i sl.

(4) Izletišta i skloništa za izletnike, kao i
oznake i putokazi namijenjeni posjećivanju, razgledavanju te edukaciji
posjetitelja smjestit će se sukladno Programu posjećivanja i razgledavanja
kojim se pobliže uređuju način i mjesta dopuštena za posjećivanje i razgledavanje
te predstavljanje prirodnih i kulturnih vrijednosti Parka prirode.

Članak 52.

(1) Prometni sustav Parka prikazan je na
kartografskom prikazu br. 1. »Korištenje i namjena
prostora« i sastoji se od postojećih kolnih prometnica tranzitnih i unutarnjih
(državna, županijske i lokalne), kao i ulica u naseljima koje se mogu
rekonstruirati i modernizirati.

(2) Prometni sustav u funkciji posjećivanja
tvore kolne promet­nice i ulazi u Park na
lokalitetima gdje se lociraju uslužne i informativne funkcije te pješačke i
planinarske staze, protupožarne ceste, koje se zadržavaju s prirodnom podlogom.

(3) Kolne prometnice tranzita i unutarnjeg
povezivanja naselja i važnijih lokaliteta moraju imati profil prema kategoriji
ceste. Prilazni putovi s javnih prometnica do pojedinačnih lokaliteta moraju
imati 3,5 m, a za objekte i zone s okupljanjem većeg broja posjetitelja (javni
sadržaji) najmanje 5,5 m.

(4) Parkirališta se uređuju u naseljima te uz
izletničke lokalitete, informacijski centar i distributivna mjesta te izdvojene
zone i lokalitete s posjetiteljskim funkcijama do
kojih se, prema ovom Planu, može pristupiti vozilom.

(5) Zahvati na modernizaciji cesta i uređenju
parkirališta moraju se planirati tako da trasom, površinom i kapacitetima ne
zahtijevaju veće zasjeke i usjeke.

Članak 53.

Načelni koridor planirane željezničke pruge
prikazan je na kartografskom prikazu br. 1.
»Korištenje i namjena prostora« kao tunel koji je potrebno istražiti studijom
pogodnosti lokacije. Područje načelno predložene južne varijante, prema
projektu Hrvatskih željeznica, u dijelu općine Lupoglav
označeno je na grafičkom prikazu 3. »Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite
prostora« kao prostor za istraživanje i razradu najpovoljnijeg rješenja načelno
planiranog koridora željezničke pruge, uvažavajući zaštićena i evidentirana
područja prirode, posebno zonu geomorfološkog lokaliteta i druge relevantne
elemente tog područja.

Članak 54.

Planirani koridor za istraživanje žičare
prikazan je na kartografskom prikazu br. 1.
»Korištenje i namjena prostora«. Koridor je širine 100 m, na potezu od Medveje do Tisve, a načelni
koridor je od Tisve do Suhog vrha, ispod vrha Vojak.
Žičara se mora izvesti bez većih prosjeka na površinama šuma. Načelno planirani
koridor žičare od Tisve do Suhog vrha potrebno je
obraditi cjelovitom studijom radi definiranja potrebe njezine realizacije ili
utvrđivanja najpovoljnijeg rješenja.

Članak 55.

(1) Vodoopskrba područja Parka prirode prikazana
na kartografskom prikazu br. 2. »Infrastrukturni
sustavi« određena je kao regionalni i lokalni vodoopskrbni sustavi od kojih se
zadržavaju postojeća izvorišta i vodozahvati u Parku
prirode te se koriste zahvati izvan Parka prirode. Prihvatljivost svih budućih kaptiranja utvrdit će se postupkom procjene utjecaja na
okoliš prema posebnom zakonu.

(2) Planom su određene zone crpilišta/vodozahvata: Kožljak, Stepčić, Rečine, Vela i Mala
Učka, Bukvina, Griža, Vela Ravan, Sredić. Naselja se
uređuju održavanjem i proširenjem postojećih mreža, a izdvojene zone i
lokaliteti moraju se spojiti na vodoopskrbne mreže, osim planinarskih domova i
pojedinačnih lokaliteta manjeg kapaciteta, gdje to nije opravdano.

Članak 56.

Odvodnja u Parku prirode prikazana je na
kartografskom prikazu br. 2. »Infrastrukturni sustavi«
i mora se izvesti kao manji sustavi za naselja i posebni sustavi za izdvojene
funkcije s uređajima za pročišćavanje primjerenim zaštićenom području – grupe
objekata mogu imati jedan biološki uređaj prilagođen uvjetima zaštićenog
područja.

Članak 57.

(1) Energetski sustav Parka prirode prikazan je
na kartografskom prikazu br. 2. »Infrastrukturni
sustavi« i čine ga vodovi prijenosne mreže DV 220 i 110 kV, Pehlin-TE
Plomin i Lovran-TE Plomin i TS 220/35 i 110/10(20) kV te opskrbna mreža naselja
10/20 kV i TS. Minimalna širina koridora je 70 m za 220 DV, a 50 m za 110 DV.
Svi vodovi distributivne mreže moraju se podzemno kablirati.

(2) Planira se okvirna trasa magistralnog
plinovoda s alternativnim koridorom, širine 100 m. Konačna trasa odredit će se
na temelju studije pogodnosti lociranja trase i studije utjecaja na okoliš
prema posebnom zakonu.

Članak 58.

TT mreža u Parku prirode prikazana je na
kartografskom prikazu br. 2. »Infrastrukturni
sustavi«.

Na području Parka planiran je UPM Lovranska Draga,
a mreža se po potrebi može proširiti postavljanjem novih UPM-ova.

Izgradnju DTK-a i nove kabelske mreže treba
planirati uza sve nove prometnice, a osobito do zona planiranih turističkih i
sportsko--rekreativnih sadržaja, odnosno poslovnih namjena.

Antenski prijamnici/predajnici u GSM mrežama
(bazne stanice) te radiorelejne, televizijske, radijske i ostale stanice u
pravilu se postavljaju izvan područja naselja, na izdvojenim lokacijama, s
osiguranim kolnim pristupom. Isti se ne mogu postavljati u neposrednoj blizini
(užoj i široj zaštitnoj zoni) građevina ili kompleksa zaštićene kulturne
baštine. Moguće je njihovo postavljanje na rubnim, neizgrađenim dijelovima
građevinskih područja naselja visine koja nije veća od najviše građevine u
naselju, tj. dijelu naselja u kojem se postavlja.
Najmanja udaljenost između GSM bazne stanice te radiorelejnih, televizijskih,
radijskih i ostalih stanica od najbližih postojećih ili planiranih građevina ne
smije biti manja od visine samog antenskog stupa stanice.

7. MJERE OČUVANJA
KRAJOBRAZNIH I PRIRODNIHVRIJEDNOSTI

Članak 59.

(1) Radi zaštite krajobraznih i prirodnih
vrijednosti u Parku prirode nije dopušteno ugrožavanje, oštećivanje i
uništavanje izvornih vrijednosti geološke i pedološke podloge te krških pojava
i oblika.

(2) Slivna područja bujičnih tokova štite se
zbog posebne vodozaštitne osjetljivosti i
pretpostavljenog vrijednog životinjskog svijeta (nedovoljno istraženog).

(3) Na područjima iz stavka 2. ovoga članka
nužna je potpuna zaštita biljnog i životinjskog svijeta, a vodoprivredni radovi
i zahvati na postojećim prirodnim izvorima i vodotocima (retencijske
pregrade) mogu se obavljati uz suglasnost stručnjaka za zaštitu prirode.

Članak 60.

(1) U zoni stroge zaštite zadržava se postojeća
fizionomija krajolika i prirodnih vrijednosti.

(2) Na vršnom dijelu Učke štite se rijetki
tipovi staništa jer narušavanje stanja na tom prostoru može ugroziti opstanak
endemičnih vrsta flore i faune.

(3) Na tom je području nužna potpuna zaštita
biljnog i životinjskog svijeta, ograničeno je kretanje motornim vozilima i
zabranjena je gradnja, uz izuzetak građevina od interesa za državu i Javnu
ustanovu Parka.

(4) Dopušteno je korištenje prostora u
znanstvenom, edukativ­nom i
turističkom smislu (razgledavanje i slobodno letenje s postavljenog drvenog
uzletišta).

(5) Površine posebnih vrijednosti šumske
vegetacije štite se kao područja karaktera rezervata na kojima je zabranjena
bilo kakva sječa i zatečeno stanje zadržava se u potpunosti.

(6) Površine posebnih botaničkih i zooloških vrijednosti
odlikuju se i lijepim vidicima, i pravi su prirodni botanički vrt. Ove površine
podliježu strogoj zaštiti zbog vrijednosti krajolika i očuvanja stjenovitih
staništa na kojima se gnijezde ugrožene vrste ptica te obitavaju endemične petrofilne zajednice.

(7) Površine posebnih geomorfoloških i
hidroloških vrijednosti štite se kao spomenici prirode (Vela draga i ostala
stjenovita područja) ili kao vrijedne hidrološke zanimljivosti (Škrile, Korita).

(8) Stjenovita područja važna su zbog zaštite petrofilne faune ptica i endemične flore, a hidrološki
lokaliteti zbog zaštite herpetofaune.

Članak 61.

(1) U zoni usmjerene zaštite zabranjene su
radnje kojima se ugrožavaju bitne značajke krajolika i prirodnih vrijednosti.
Izgradnja se može izvoditi u skladu s odredbama ovoga Plana. Ove se odredbe
primjenjuju i na gradnju i postavljanje privremenih objekata.

(2) Područja uređenih šuma s proizvodnom
funkcijom i šume u vlasništvu građana (osim zona posebnih vrijednosti šumske
vegetacije) štite se na temelju šumsko-gospodarskih osnova i uz uvjete zaštite
prirode koje utvrđuje Ministarstvo nadležno za zaštitu prirode.

(3) Površine umjetno podignutih šuma (kulture
četinjača) posebno su izložene opasnosti od šumskih požara, pa se u njima
provode preventivne i tehničke protupožarne mjere. U ovim šumama nisu dopuštene
sječe osim sanitarnih, a treba ih obnavljati autohtonim vrstama.

(4) Područja većih pašnjačkih površina štite se
radi zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti. Njihov opstanak ugrožava
napuštanje tradicionalnih poljoprivrednih djelatnosti. Radi njihove zaštite JU
će uspostaviti mehanizam praćenja stanja na temelju kojega će donijeti plan
gospodarenja travnjacima. Planom će se propisati način gospodarenja, intenzitet
i vrijeme košnje i ispaše.

Članak 62.

(1) Naselja i njihov uži okoliš s livadnim i
poljoprivrednim površinama treba štititi na način da se stimulira
revitalizacija tradicionalne poljoprivrede, kao i uvođenje u Parku poželjne ekopoljoprivrede i razvoj agro-turizma.
Iz tog je razloga dopušteno obnavljanje poljoprivrednih površina, kao i
uspostava farmi za uzgoj domaćih i divljih životinja, kao i ostalih stočarskih
djelatnosti u skladu sa zakonom, i uz ishođenje uvjeta zaštite prirode koje
utvrđuje nadležno ministarstvo.

(2) Ruralnom stanovništvu treba osigurati uvjete
za izgradnju kvalitetnih stambenih objekata sa suvremenom opremom, ali uz dužnu
pozornost prema tradicijskom graditeljstvu, koje se odražava u veličini,
obliku, strukturnim značajkama i graditeljskim materijalima.

Članak 63.

(1) Lokacije za organizirani boravak
posjetitelja smještene su na područjima koja se temelje na Programu
posjećivanja. Program je osnovan na sustavu posjećivanja, koji maksimalno
uvažava načela zaštite i očuvanja vrijednosti Parka, pa se njime određuje uređenje
staza i putova, označavanje lokaliteta, uređenje vidikovaca i promatračnica,
osiguranje parkirnog prostora i drugo.

(2) Rekreacijske aktivnosti, a posebno
fotografiranje biljaka i životinja (fotosafari),
planinarenje, posjećivanje speleoloških objekata, trčanje (jogging), jahanje,
let zmajevima i padobranima, slobodno penjanje, brdski biciklizam, skijaško
trčanje, turno skijanje i dr.
dopušteni su na cijelom području Parka prirode, uz ograničenja predviđena
Zakonom i Pravilnikom o unutarnjem redu.

(3) Spuštanje u jame i druge speleološke objekte
provodi se pod nadzorom i uz dopuštenje Javne ustanove, u skladu s uvjetima
zaštite prirode koje utvrđuje nadležno ministarstvo.

Članak 64.

(1) Ostala područja bez posebnih ograničenja
obuhvaćaju ostale zone na kojima je potrebno voditi računa o očuvanju prirodnih
i stečenih vrijednosti, tj. treba zadržati postojeće
odnose antropogenih i prirodnih područja.

(2) Nova izgradnja i sadržaji svojom veličinom i
funkcijom te građevinskim materijalom trebaju biti primjereni krajobrazu kako
ne bi utjecali na promjenu njegovih vrijednih obilježja.

(3) Radi zaštite živog svijeta i prirodnih
vrijednosti treba izraditi posebne programe zaštite za lovnu divljač, zaštititi
vlažne i zamočvarene travnjake koji su u Parku
prirode rijetkost, zaštititi dijelove šumskih kompleksa u kojima ima najviše
suhih stabala s dupljama (ne uklanjati sušce) radi
zaštite šišmiša i puhova, zaštititi špilje i ostale krške fenomene (lokve),
izraditi katastar prirodnih vrijednosti izvan zone posebnih ograničenja i
brinuti se o njihovoj zaštiti.

(4) Područja napuštenih kamenoloma koja se
nalaze na području Parka prirode treba sanirati, a kod kamenoloma Vranja, koji je još u funkciji, treba tehničku sanaciju
započeti tijekom eksploatacije do zatvaranja, radi omogućavanja naknadne
biološke sanacije (rekultivacije devastiranog terena)
i uklapanja u geomorfologiju šire okolice.

Članak 65.

Planom su prikazana područja kulturnih dobara
upisanih u registar kulturnih dobara.

Registrirana kulturna dobra, koja se štite prema
odredbama važećih propisa, jesu:

– ruralna cjelina (seosko naselje) Mala Učka,
broj upisa u registar kulturnih dobara 542/1,

– ruralna cjelina (seosko naselje) Katun, broj
upisa u registar kulturnih dobara 245.

Članka 66.

Planom su određena područja sljedećih
evidentiranih nepokret­nih
kulturnih dobara:

1. Seoska naselja:

– ruralna cjelina (seosko naselje) Gorinci (Kožljak),

– ruralna cjelina (seosko naselje) Sepčići,

– ruralna cjelina (seosko naselje) Brest pod Učkom,

– ruralna cjelina: Molji
(Dolenja Vas).

2. Sakralni objekti:

– crkva Sv. Križa i groblje u Zagradu,

– crkva sv. Mihovila u Lovranskoj Dragi,

– crkva sv. Petra u Baričkom
Selu (Vranja),

– crkva Pr. Trojstva u Brestu
pod Učkom.

3. Arheološki lokaliteti:

– arheološki lokalitet i kaštel u Kožljaku,

– »Pupičina peć«
špilja u Vranjskoj Dragi (ostaci prethistorijskog
naselja),

– »Klančeva peć« iznad
Bresta nad Učkom,

– ranosrednjovjekovna nekropola Sv. Bartul u Brestu,

– Gradac (lokalitet Zagore), prethistorijsko
utvrđeno gradinsko naselje s vidljivim ostacima
arhitekture antikne utvrde,

– Gradac (lokaliet
Grabrova), pretpovijesna gradina,

– Gradac (lokalitet Kožljak),
prethistorijsko utvrđeno gradinsko naselje,

– »castrum Vrane«,
ruševine ranosrednjovjekovne utvrde u Baričkom Selu (Vranja),

– Prodol, tragovi srednjovjekovne komunikacije.

4. Memorijalna baština:

– groblje u Brestu pod
Učkom,

– ranosrednjovjekovni grobovi na groblju u Baričkom Selu (Vranja).

5. Etnološka baština:

– Trebišća, napušteno
selo planinskog tipa, izvanredno dobro sačuvano, iznimna ljepota krajolika,
potrebno je obnoviti most i mlin.

Članak 67.

(1) Evidencijom nisu obuhvaćene sve tradicijske
kamene kapelice (poklonci), koji su očuvani uza stare ceste, no oni zahtijevaju
skrb JU, čišćenje i uređenje u skladu s njihovim izvornim izgledom.

(2) Planom se predlaže detaljno konzervatorsko
istraživanje i propisivanje uvjeta zaštite i revitalizacije za naselje:

– Zagrad,

– Brest pod Učkom,

– Lovranska Draga.

(3) Za Brest i
Lovransku Dragu propisuje se izrada detaljnog plana uređenja i konzervatorska
dokumentacija.

8. POSTUPANJE S OTPADOM
I MJERE SPRJEČAVANJA NEPOVOLJNA UTJECAJA NA OKOLIŠ

Članak 68.

(1) Na području Parka sve aktivnosti i
djelatnosti te zahvate u prostoru treba provoditi i ograničiti tako da se
spriječi onečišćenje zraka, tla i voda te izvornih vrijednosti krša i očuva bioraznolikost te geomorfološki i hidrogeološki
fenomeni.

(2) Zabranjeno je trajno ili privremeno
zbrinjavanje svih vrsta otpada, sve vrste emisija tvari i energije te
mikrobiološko onečišćenje, a sva naselja u Parku uključena su u sustav
organiziranog zbrinjavanja komunalnog otpada pripadajućih lokalnih zajednica.

(3) Posjetitelji Parka prirode dužni su sve
otpatke odložiti na za to predviđena i označena mjesta. JU je dužan osigurati i
označiti mjesta za odlaganje otpada sukladno Pravilniku o unutarnjem redu.

(4) Na cijelom prostoru preventivnim mjerama
treba sačuvati postojeću kakvoću zraka te spriječiti stvaranje buke, osobito od
prometa.

(5) U kotlovnicama većih ugostiteljskih
objekata, a osobito onih koji su locirani unutar osjetljivih vodozaštitnih zona, treba osigurati uporabu plina kao
energenta.

Članak 69.

(1) Zaštita tla provodi se održavanjem sklopa
šumskih sastojina u okviru gospodarenja šumama kako ne bi došlo do degradacije
šuma, osobito na strmim padinama južnog dijela Parka (zaštita od erozije). Iz
istog razloga treba štititi i pašnjake od zarastanja.

(2) Sva vrijedna, a osobito antropogena
zemljišta oko naselja potrebno je sačuvati te unaprijediti, a na napuštenim poljoprivred­nim površinama
oživjeti poljoprivrednu proizvodnju. U poljoprivrednoj proizvodnji usmjeriti se
na biološko poljodjelstvo i smanjiti na najmanju moguću mjeru upotrebu
pesticida i umjetnih gnojiva.

(3) Mjere zaštite voda provode se sukladno važećoj
Odluci o zonama sanitarne zaštite izvorišta na području Liburnije i na
labinskom području.

(4) Sve mjere zaštite voda temelje se na Zakonu
o vodama i podzakonskim propisima. One proizlaze iz
osnovnih ciljeva zaštite na području Parka: očuvanje kakvoće vode za piće,
osiguranje pravilne i sigurne odvodnje otpadnih voda radi postizanja
higijensko--zdravstvenog standarda, održavanje vodnog režima primjerenom
eksploatacijom i odražavanjem šuma.

Članak 70.

(1) Mjere zaštite od požara organiziraju se i
provode u surad­nji s
javnim vatrogasnim postrojbama, dobrovoljnim vatrogasnim društvima i
vatrogasnim zajednicama s područja Parka prirode te predstavničkim tijelima
Istarske i Primorsko-goranske županije i jedinicama lokalne samouprave.

(2) Radi preventivne zaštite od požara JU u
suradnji s JP »Hrvatske šume« osigurava stalnu motrilačko-dojavnu
službu i stalnu prohodnost putova i staza kroz šume i šumsko zemljište.

(3) Na području Parka zabranjeno je loženje
vatre izvan naselja, osim na mjestima koja su posebno označena i namijenjena za
tu svrhu.

9. MJERE PROVEDBE

Članak 71.

(1) Ostvarivanje i razrada ciljeva Plana te
namjene i korištenje prostora provodit će se u skladu s odredbama ovoga Plana u
trajnom procesu upravljanja Parkom, a na osnovi odlučivanja upravnih i drugih
tijela.

(2) Javna ustanova Park prirode Učka upravlja
područjem Parka na temelju ovoga Plana, Plana upravljanja i Pravilnika o
unutarnjem redu.

Članak 72.

U okviru i za potrebe izrade Programa
upravljanja potrebno je:

1. izraditi cjeloviti program posjećivanja i
razgledavanja Parka prirode, uključujući inventarizaciju atraktivnosti u Parku
i izvan Parka te sustav turističkih aktivnosti na širem području s uključenjem
Parka (u cjelini i dijelova) u šire programe,

2. izraditi osnovu gospodarenja i krajobraznog
uređenja pašnjačkih i livadnih površina u sklopu cjelovite koncepcije
poljoprivrede i proizvodnje hrane sa specifičnim obilježjima područja,

3. izraditi plan zaštite od požara,

4. osigurati stručnu pomoć stanovništvu u
revitalizaciji izgrađenih struktura te njihovo uključivanje u programe
posjećivanja i aktivnosti očuvanja vrijednosti prostora kao i posjećivanja.

Članak 73.

S ciljem praćenja procesa i pojava te, u skladu
s tim, poduzimanja potrebnih mjera, obvezno je:

1. uspostaviti i voditi informacijski sustav o
prostoru Parka prirode,

2. obavljati daljnja i kontinuirana istraživanja
i kartiranja biljnog i životinjskog svijeta te drugih
prirodnih pojava,

3. provesti stručnu valorizaciju i zaštitu
kulturnih dobara prema posebnom Zakonu,

4. istražiti turističke mogućnosti i interese u
Parku i širem području, i to po interesnim skupinama te u skladu s tim
prilagođavati programe posjećivanja i informiranja te prezentacije,

5. izvršiti vrednovanje svih postojećih objekata
koji se koriste ili se ne koriste a koji bi mogli biti u funkciji Parka –
posjećivanja i prezentacije,

6. uspostaviti i pratiti stanje okoliša, i to
tla, voda (podzemne i nadzemne), zraka, buke, posebno na dionicama postojeće i
planirane krupne državne infrastrukture (državne ceste D3
– tunel Učka, županijske ceste Ž 5047 – stara cesta preko Učke, nesvrstana
cesta Poklon – Vojak, željeznička pruga, posebno na predjelu Vranja) i objekata od državnog interesa kao potencijalnih
izvora zagađenja u slučaju akcidentnih situacija te izraditi i provoditi
program sanacije,

7. izraditi stručnu osnovu za poticanje
proizvodnje i plasman ekološki zdrave hrane, očuvanje i unapređenje
tradicijskih djelatnosti te u tom smislu odrediti prostore i objekte od
važnosti za provođenje tog Programa,

8. uspostaviti GIS sustav.

Članka 74.

Ovim se Planom određuje obveza izrade i
donošenja:

1. detaljnog plana uređenja za veće dijelove
neizgrađenog građevinskog područja naselja Lovranska Draga, Brest
pod Učkom, u obuhvatu označenom u kartama u mjerilu 1:2880 (1:5000) »Prostor za
razvoj naselja«,

2. detaljnog plana uređenja za zonu gospodarske
djelatnosti proizvodne namjene, (punionica vode Katun, Općina Kršan) te izlet­nički centar Tisva (»Rakarovac«) i apart-hotel Zatrep uz koji dio namijenjen izgradnji pratećih servisnih
i uslužnih sadržaja ne može biti veći od 5% površine zone.

Članka 75.

(1)  Zahvati za koje se prema posebnom
zakonu provodi procjena utjecaja na okoliš su:

– sanacija kamenoloma Vranja
(ovisno o kapacitetu),

– izgradnja žičare,

– izgradnja željezničke pruge,

– izgradnja plinovoda,

– vodoopskrbni zahvati, kaptaže (ovisno o
kapacitetu),

– planirana punionica vode, lokalitet Kožljak (ovisno o kapacitetu).

(2) Za planirani zahvat u prostoru, punionicu
vode na lokalitetu Kršan, uz obvezu provođenja postupka procjene utjecaja na
okoliš, preduvjet je istraživanje kojim će se utvrditi šire utjecajno područje
s kojeg izvor dobiva vodu te ukupne rezerve podzemnih i nadzemnih količina vode
na tom području kako bi se zadovoljili interesi svih korisnika prostora, a
prvenstveno osigurala potrebna slobodna voda s gledišta interesa zaštite
prirode.

(3) Planirana punionica vode ne može se locirati
na mjestu izvorišta.

(4) Za područja, lokacije i zahvate koji su
osobito osjetljivi s gledišta utjecaja na okoliš, a to su:

– sanacija bujičnih tokova,

– kamp na lokalitetu Tisva,

– sanacija kamenoloma Vranja
(ovisno o kapacitetu),

– vodoopskrbni zahvati, kaptaže (ovisno o
kapacitetu),

– planirana punionica vode, lokalitet Kožljak (ovisno o kapacitetu),

potrebno je provesti mjere zaštite okoliša s
aspekta voda i prirode.

Članak 76.

(1) Plan će se provoditi etapno s prioritetima
osposobljavanja postojećih površina i objekata u funkciji posjećivanja, osobito
sanacijom i rekonstrukcijom, sanacijom ugroženih dijelova, poboljšanjem
organizacije posjećivanja, postupnom realizacijom važnijih novih objekata.

(2) Svi planirani zahvati u prostoru moraju biti
sagledani sa svih relevantnih aspekata, a posebno s gledišta zaštite prirodnih
i kulturnih vrijednosti područja. Stručnim podlogama za lokacijske dozvole
treba obuhvatiti kontaktni prostor i građevine koje graniče s površinom zahvata
te istražiti učinke zahvata u prostoru na sve prostorne sastavnice i odnos prema
susjednim površinama i djelat­nostima radi usklađenja
i izbjegavanja nepovoljna funkcionalna i ekološka utjecaja na ambijent u kojem
se zahvat obavlja.

Odluka, NN 24/2006-572