## Statistički standardi za godišnji izvještaj industrije (IND-21)

### NN 60/1999 (14.6.1999.), Statistički standardi za godišnji izvještaj industrije (IND-21)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

Na temelju članka 12. Zakona o državnoj statistici (»Narodne novine«
broj 52/94) Državni zavod za statistiku određuje

## STATISTIČKE STANDARDE ZA GODIŠNJI IZVJEŠTAJ INDUSTRIJE (IND-21)

**I. OPĆI DIO (DEFINICIJE)**

POJAM INDUSTRIJE

Pojam *"industrija"* u statistici različitih zemalja nema isto
značenje, a najčešće označava: svaki ljudski rad, djelatnosti materijalne
proizvodnje, sve stečevinske djelatnosti ili tvorničku proizvodnju.

Do 1995. pojam "industrija" u Republici Hrvatskoj i u ovom statističkom
istraživanju označavao je rudarstvo i tvorničku proizvodnju i
proizvodnju, prijenos i distribuciju električne energije, a bio je definiran
Jedinstvenom klasifikcijom djelatnosti (JKD), područjem 01 - Industrija
i rudarstvo. Od 1. siječnja 1995. u Republici Hrvatskoj na snazi je Nacionalna
klasifikacija djelatnosti (NKD) 1 i pod pojmom "industrija" podrazumijevamo
njezina tri područja, i to: *C - Rudarstvo i vađenje, D - Prerađivačka
industrija i E - Opskrba električnom energijom, plinom i vodom,* odnosno
djelatnosti od 10. do 41. odjeljka NKD-a. Iz gore navedenog jasno je da
pojam "industrija" nije pokrivao po JKD-u iste djelatnosti kao što ih sad
pokriva *po NKD-u.*

Pod pojmom *"industrija"* EUROSTAT također podrazumijeva područja
C, D i E *NACE Rev. 1*2klasifikacije odnosno NKD-a. NKD je izveden
iz NACE Rev.
1 i razlikuje se samo po tome što NKD zbog nacionalnih
potreba ima podrazrede koje NACE Rev. 1 nema, a na razini razreda i višim
razinama potpuno su sukladne.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

1 Zakon o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti
(»Narodne novine«, br. 98/94), Odluka o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti
(»Narodne novine«, br. 6/95, 3/97 i 7/97)

2 Uredba Vijeća Europske ekonomske komisije
(EEC) br. 3037/90 o statističkoj klasifikaciji gospodarskih djelatnosti
Europske zajednice - NACE Rev.1 (OJ L 293/90, 83/93, 159/95)
PODUZEĆE

Poduzeće je najmanja kombinacija pravnih jedinica koja čini organizacijsku
jedinicu za proizvodnju dobara i usluga, ima određeni stupanj autonomije
pri odlučivanju, posebno pri raspoređivanju vlastitih resursa. Poduzeće
obavlja jednu ili više djelatnosti na jednoj ili više lokacija. Poduzeće
može biti samo jedna pravna jedinica.

LOKALNA JEDINICA

Lokalna jedinica je poduzeće ili dio poduzeća smješteni na zemljopisno
određenom mjestu. Na svakom od tih mjesta obavlja se neka gospodarska djelatnost
za koju je zaposlena jedna ili više osoba, za jedno te isto poduzeće.

JEDINICA PREMA VRSTI DJELATNOSTI - JVD

Jedinicu prema vrsti djelatnosti - JVD čine dijelovi poduzeća koji pridonose
izvođenju djelatnosti na razini podrazreda (peteroznamenkasta brojčana
oznaka) NKD-a. Ona odgovara jednoj operacijskoj potpodjeli poduzeća.

LOKALNA JEDINICA PREMA VRSTI DJELATNOSTI - lokalni JVD

Lokalna jedinica prema vrsti djelatnosti - lokalni JVD dio je jedinice
koja prema vrsti djelatnosti odgovara lokalnoj jedinici.

OUTPUT

Output se sastoji od dobara i usluga stvorenih tijekom obračunskog razdoblja.

PROIZVOD

Proizvod je posljedica neke gospodarske djelatnosti. Ovo je opći naziv
koji se koristi za dobro i usluge.

BAZIČNA CIJENA

Bazična cijena je cijena koju prima proizvođač od kupca za jedinicu
dobra ili usluge koju je proizveo kao output umanjena za cjelokupan porez
na tu jedinicu koji se obračunava kao posljedica proizvodnje ili prodaje
(tj. porez na proizvode), te uvećana za cjelokupni iznos subvencija na
tu jedinicu, a koje su rezultat proizvodnje ili prodaje (tj. subvencije
na proizvode). Transportna usluga za koju proizvođač izdaje zaseban račun
ne ulazi u bazičnu cijenu. Uključuje se transportna usluga koju proizvođač
naplaćuje istim računom, čak i ako je iskazana kao zasebna stavka na računu.

CILJ I PREDMET ISTRAŽIVANJA

Godišnjim statističkim istraživanjem (IND-21) prikupljaju se
osnovni pokazatelji o proizvodnji za izračunavanje i ažuriranje
ponderacionog sustava za izračunavanje indeksa fizičkog obujma industrijske
proizvodnje, za utvrđivanje strukturalnih promjena industrije tijekom vremena,
te za izvršenje obveza Državnog zavoda za statistiku prema statističkim
službama UN, EU i drugih organizacija.

Predmet istraživanja su industrijska proizvodnja, interna potrošnja
vlastitih proizvoda i zalihe vlastitih proizvoda namijenjenih prodaji u
naturalnim mjernim jedinicama, te realizacija u naturalnim mjernim jedinicama
i financijskom izrazu, a sve prema NIP-u koji je sastavni dio ovih standarda;
intermedijarna potrošnja, ukupni prihod, porezi na proizvodnju i uvoz i
subvencije na razini skupine djelatnosti NKD-a za glavne i sekundarne djelatnosti
poduzeća odnosno izvještajne jedinice i za poduzeće ukupno ako je prema
glavnoj djelatnosti razvrstano u industrijsku djelatnost. Prema istim pravilima
bit će snimljeni broj zaposlenih i potrošena električna energija u MWh.

STATISTIČKE JEDINICE GODIŠNJEG IZVJEŠTAJA INDUSTRIJE (IND-21)

Statističke jedinice su poduzeća koja su u Registru poslovnih subjekata
(RPS)3 razvrstana u industrijsku djelatnost odnosno podrazrede
djelatnosti C, D ili E područja djelatnosti NKD. Statističke jedinice su
i lokalne jedinice prema vrsti djelatnosti na razini skupine djelatnosti
i županije.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

3 Pravilnik o razvrstavanju poslovnih subjekata
prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (»Narodne novine«, br. 22/95)

IZVJEŠTAJNE JEDINICE

Izvještajne jedinice su poduzeća razvrstana u industrijsku djelatnost,
i ona koja nisu razvrstana u industrijsku djelatnost, a imaju dijelove
koji se bave industrijskom djelatnosti bez obzira na to jesu li ti dijelovi
pravno konstituirani ili nisu. Poduzeća su najčešće trgovačka društva,
mogu biti i drugi poslovni subjekti. Poduzeća su definirana adresarom Godišnjeg
izvještaja industrije, a identifikacijski podaci za izvještajnu jedinicu
- poduzeće najčešće su također identifikacijski podaci trgovačkih društava.

OBUHVAT

Obuhvat trgovačkih društava i drugih pravnih osoba koji se bave industrijskom
djelatnošću nije potpun. Godišnjim izvještajem industrije za svaku skupinu
Nacionalne klasifikacije djelatnosti (od 10.1 do 41.0) treba osigurati
dovoljan broj izvještajnih jedinica tako da te jedinice sudjeluju s najmanje
90% u bruto dodanoj vrijednosti svake pojedine navedene skupine. Obuhvat
određuje DZS adresarom za IND-21. Ukoliko neki županijski ured
za statistiku bude smatrao da je neka statistička jedinica s gledišta županije
važna, a nije uvrštena u adresar, treba dostaviti temeljne podatke
o njoj u DZS i ukoliko DZS utvrdi da je doista važna, naknadno
će je uključiti u adresar IND-21.

VRIJEME I METODA ISTRAŽIVANJA

Godišnji izvještaj industrije izvještajne jedinice dostavljaju nadležnom
statističkom tijelu u roku koji im ono odredi, a na temelju Programa statističkih
istraživanja Republike Hrvatske. U ovom istraživanju
koristi se izvještajna metoda. Izvještajne jedinice daju odgovarajuće podatke
na obrascu IND-21, i to na temelju knjigovodstvenih podloga, a samo za
dio podataka, kao npr. za potrošnju električne energije po skupinama NKD-a,
odnosno po statističkim jedinicama po vrsti djelatnosti na temelju stručne
procjene.

NACIONALNA NOMENKLATURA INDUSTRIJSKIH PROIZVODA - NIP

Za ispunjavanje tabele 1 obvezatno je korištenje Nacionalne nomenklature
proizvoda (NIP). Drugim riječima maksimalnu i ostvarenu proizvodnju, proizvode
koji se koriste za internu repropotrošnju u izvještajnoj jedinici, zalihe
i realizaciju (prodaju) vlastitih proizvoda, izvještajne jedinice su dužne
iskazati po proizvodima i mjernim jedinicama propisanim NIP-om. NIP je
izrađen na temelju liste PRODCOM4 statističkog ureda EU - EUROSTAT-a.
PRODCOM je prva nomenklatura prema kojoj se snima industrijska proizvodnja
pri proizvođačima, a jednoznačno je usporediva na određenoj razini s vanjskotrgovinskom
nomenklaturom odnosno za EU kombinirana nomenklatura - CN5.
Budući da je NIP izrađen na tamelju PRODCOM-a, a carinska tarifa RH na
temelju CN, osigurana je i jednoznačna veza na određenoj razini pomoću
tablice veza između NIP-a i carinske tarife. Šifra proizvoda NIP-a sastoji
se od deset brojčanih oznaka, a možemo je iskazati na sljedeći
način XX.XX.XX.XXYY., s tim što je osam mjesta potpuno identično PRODCOM-u
(oznaka "X") deveta se u PRODCOM-u šifrira abecedom, a deseto mjesto (oznaka
"Y") je nacionalna razrada. Prve četiri oznake preuzete su iz NKD-a, a
prvih šest oznaka predstavljaju klasifikaciju proizvoda prema djelatnosti
- KPD. Petu znamenku NKD odnosno podrazred nije moguće ugraditi ni u jednu
razrađeniju klasifikaciju ili nomenklaturu jer se prilikom nacionalne razrade
NACE Rev. 1 (klasifikacija djelatnosti EU) nije vodilo računa o toj uporedivosti.

Mjerne jedinice su određene za svaki proizvod i kod njih je osigurana
uporedivost s Carinskom tarifom (CT)6 s tim što se u NIP-u koriste
veće mjerne jedinice, npr. umjesto kg u CT u NIP-u se koristi tona jer
proizvedene količine koje su manje od tone nisu zanimljive za praćenje,
niti bi to praćenje bilo ekonomski opravdano. Npr. nekoliko kilograma mesa
Carina treba zabilježiti pa se iz tog razloga u NIP-u koriste
veće mjerne jedinice. U NIP-u su za jedan proizvod određene od jedne do
tri mjerne jedinice po kojima izvještajna jedinica treba iskazati svoju
proizvodnju. Različite mjerne jedinice su potrebne jer se podaci iz ovog
istraživanja koriste u različite svrhe gdje trebaju različite
mjerne jedinice. Prva mjerna jedinica služi za izračunavanje pondera
za Mjesečni izvještaj industrije (IND-1)7, druga mjerna jedinica
je uvedena radi usporedivosti s kombiniranom nomenklaturom - CN ukoliko
to nije ostvareno s prvom, a treća mjerna jedinica je uvedena ako s prve
dvije ne možemo zadovoljiti zahtjeve statističkog ureda UN.

Do sada se ova Nomenklatura zvala Nacionalna nomenklatura proizvoda
i usluga - NIPU. Promjena naziva je izvršena radi usuglašavanja pojma "proizvod"
s međunarodnim statističkim standardima pa se pod proizvodom podrazumijevaju
dobra (do sada smo dobra smatrali proizvodom) i usluge.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

4 Uredba Vijeća Europske ekonomske komisije
(EEC) br. 3924/91 o utvrđivanju istraživanja o industrijskoj proizvodnji
Zajednice (PRODCOM uredba, OJ L 374/91) i obvezi prikazivanja proizvodnje
prema PRODCOM Listi

5Uredba Vijeća Europske ekonomske komisije
(EEC) br. 2658/87 i 2551/93 o tarifi i statističkoj nomenklaturi i zajedničkoj
carinskoj tarifi (OJ L 241/93)

6Zakon o carinskoj tarifi Republike Hrvatske
s Carinskom tarifom kao sastavnim dijelom (»Narodne novine«, br. 49/96,
78/98)

7Metodološke osnove za Mjesečni izvještaj
industrije (»Narodne novine«, br. 18/97)

ORGANIZACIJA PROVEDBE STATISTIČKOG ISTRAŽIVANJA

U provođenju istraživanja sudjeluju Državni zavod
za statistiku Republike Hrvatske, županijski uredi za statistiku
i njihove ispostave.

*Državni zavod za statistiku* izrađuje metodologiju, obrađuje
podatke za Republiku Hrvatsku i županije i kontinuirano osigurava
stručnu pomoć područnoj statistici, sastavlja adresar statističkih jedinica,
tiska i distribuira obrasce i druge materijale potrebne za provedbu istraživanja
županijskim statističkim uredima, koncentrira materijal, kontrolira
potpunost podataka, unosi podatke na magnetni medij, računski i logički
kontrolira podatke, analizira prve rezultate i objavljuje podatke.

Državni zavod za statistiku po potrebi održava instruktaže
po pojedinim županijskim središtima i zajedno s područnim statističarima
neposredno obilazi statističke jedinice, a o važnijim metodološkim
poteškoćama razgovara izravno sa statističkom jedinicom.

*Županijski uredi za statistiku i njihove ispostave* distribuiraju
materijal statističkim jedinicama prema adresaru, brinu se da u roku dobiju
ispunjene izvještaje, kontroliraju potpunost i točnost podataka, kontroliran
materijal šalju u Državni zavod za statistiku i tijekom kontrole
u Državnom zavodu za statistiku, na njegov zahtjev, provjeravaju
iskazane podatke u izvještaju.

OBRADBA, ANALIZA I REZULTATI ISTRAŽIVANJA

Svi podaci iz Godišnjeg izvještaja industrije obrađuju se do razine
skupine Nacionalne klasifikacije djelatnosti za Republiku Hrvatsku. Podaci
iz tabele 2. Godišnjeg izvještaja industrije obradit će se do razine skupine
NKD za RH, a najvažnije obrade izvršit će se i za županije.

Najznačajniji dio obrade Godišnjeg izvještaja industrije Državni
zavod za statistiku objavljuje u seriji Statistička izvješća INDUSTRIJA
- Godišnji izvještaj industrije, Statističkom ljetopisu i posebnim publikacijama
Državnog zavoda za statistiku.

Osim navedenih izdanja Državnog zavoda za statistiku, podaci
iz ovog istraživanja objavljuju se u Ljetopisu Statističkog ureda
UN i drugim publikacijama UN, EU, OECD i drugih organizacija. Primjenom
Nacionalne nomenklature industrijskih proizvoda koja je na devet šifarskih
mjesta sukladna europskoj nomenklaturi proizvoda stvoreni su uvjeti za
pohranjivanje podataka o proizvodnji u banku podataka Statističkog ureda
EU, a time i pristup Republike Hrvatske u banku podataka.

**II. UPUTE ZA ISPUNJAVANJE IZVJEŠTAJA IND-21 I OBRASCI**

IDENTIFIKACJSKI PODACI STATISTIČKE JEDINICE

U zaglavlju izvještaja IND-21 daju se podaci o izvještajnoj jedinici
za koju se podnosi izvještaj.

Redni broj izvještajne jedinice - poduzeća prepisuje se iz adresara
Godišnjeg izvještaja industrije.

a) NAZIV (tvrtka). Upisuje se skraćeni naziv poduzeća, odnosno trgovačkog
društva ili drugog poslovnog subjekta, kako je upisan u Registar poslovnih
subjekata u Državnom zavodu za statistiku RH.

b) MATIČNI BROJ REGISTRA POSLOVNIH SUBJEKATA. Upisuje se matični broj
poduzeća, odnosno trgovačkog društva ili drugog poslovnog subjekta iz Obavijesti
o razvrstavanju Državnog zavoda za statistiku ili adresara Godišnjeg
izvještaja industrije ovog zavoda za statistiku odnosno iz adresara Godišnjeg
izvještaja industrije.

c) ŽUPANIJA, GRAD/OPĆINA, NASELJE, ULICA I KUĆNI BROJ. Upisuju
se adresni podaci izvještajne jedinice.

d) DJELATNOST. Upisuje se brojčana oznaka djelatnosti za izvještajnu
jedinicu iz Obavijesti o razvrstavanju Državnog zavoda za statistiku
ili adresara Godišnjeg izvještaja industrije. Ovdje se upisuje glavna djelatnost
izvještajne jedinice pa i ako je ona neindustrijska.

Ostala identifikacijska obilježja ne snimamo izvještajem jer
ih preuzimamo iz Registra poslovnih subjekata, kao npr. vrstu trgovačkog
društva, vrstu kapitala, porijeklo kapitala itd., kao i šifre za županiju,
grad, općinu i naselje. Za ovo istraživanje traži se
minimum identifikacijskih podataka da bi se jednoznačno odredila statistička
jedinica.

OPĆENITO O TABELAMA

Godišnji izvještaj industrije sadrži tri tablice, i to:

tabelu 1. Moguća i ostvarena proizvodnja, interna potrošnja vlastitih
proizvoda, zalihe i prodaja, tabelu 2. Elementi računa proizvodnje, zaposleni
i potrošnja električne energije i tabelu 3. Intermedijarna potrošnja i
realizacija unutar poduzeća.

Tabelu 1. ispunjava izvještajna jedinica za sve dijelove odnosno za
sve svoje lokalne statističke jedinice prema vrsti djelatnosti, prema uputama
za ispunjavanje tabele.

Utabeli 2. izvještajna jedinica odnosno poduzeće u prvi stupac
tabele upisuje pokazatelje koji se traže za poduzeće "ukupno"
ako je poduzeće registrirano u industrijskoj djelatnosti (područja C, D
i E po NKD-u). Izvještajna jedinica treba još ispuniti onoliko stupaca
koliko obavlja različitih industrijskih djelatnosti na razini skupina NKD-a
i podijeljenih po županijama, ili onoliko stupaca koliko je u
adresaru Godišnjeg izvještaja industrije navedeno statističkih jedinica
po vrsti djelatnosti ukupno.

Ako poduzeće obavlja samo *jednu industrijsku djelatnost*na razini
skupine NKD-a i na području samo jedne županije, i tada će poduzeće
iskazati podatke za poduzeće "ukupno" i u sljedećem stupcu te iste podatke
za lokalnu statističku jedinicu prema vrsti djelatnosti jer su to dvije
različite statističke jedinice i služe za različite obrade, što
ćemo kasnije objasniti.

U slučajevima kada je izvještajna jedinica poduzeće koje *nije registrirano
u industrijskoj djelatnosti* tada će takvo poduzeće odnosno takva izvještajna
jedinica iskazati podatke samo za industrijske lokalne statističke jedinice
prema vrsti djelatnosti, a za prvi stupac poduzeće "ukupno" dobit će se
podaci zbrajanjem podataka lokalnih jedinica prema vrsti djelatnosti. Kod
takvih poduzeća ne smiju biti popunjeni pokazatelji za neindustrijsku djelatnost.

Opće je pravilo da proizvodni proces nije moguć bez pomoćnih djelatnosti,
a prema međunarodnim općeprihvaćenim standardima pomoćne djelatnosti ne
smiju biti posebno izdvojene kao entitet odnosno kao lokalna statistička
jedinica prema vrsti djelatnosti.

*Pomoćne djelatnosti* su veleprodaja vlastitih proizvoda, nabava
reprodukcijskih materijala, računovodstveni poslovi, opći i kadrovski poslovi,
elektronička obrada podataka, čuvari i sl.

Ako pomoćne djelatnosti obavljaju pomoćne poslove za dvije i više statističkih
jedinica prema vrsti djelatnosti, troškovi tih pomoćnih djelatnosti moraju
se rasporediti na sve jedinice prema vrsti djelatnosti. Kada su podaci
o razmjeru troškova za svaku posebnu djelatnost raspoloživi, troškovi
se moraju rasporediti prema tom razmjeru. Međutim, ako nema tih podataka,
troškovi pomoćne djelatnosti jednostavno se mogu rasporediti proporcionalno
vrijednosti outputa.

Često pomoćne službe industrijskih poduzeća ne obavljaju pomoćne
poslove samo za industrijske djelatnosti, npr. elektronička obrada podataka
ili računovodstveni poslovi i sl., već i za neindustrijske djelatnosti
ili po ugovoru uz naplatu za treće osobe. U navedenim i sličnim slučajevima
dio troškova pomoćnih službi treba iskazati pod neindustrijskom
djelatnosti u razmjeru prema troškovima ili outputu u posljednjem stupcu
tabele 2.

Na industrijskim jedinicama prema vrsti djelatnosti neindustrijska poduzeća
trebaju iskazati pripadajući dio intermedijarne potrošnje i zaposlenika
pomoćnih djelatnosti.

Dio jedinica iz *sekundarnih djelatnosti* čiji se proizvodi pretežno
troše kao reprodukcijski proizvodi unutar izvještajne jedinice i koji ne
utječu na ukupni rezultat obrade, a značajno bi opteretile istraživanje,
nisu izdvojene kao jedinice prema vrsti djelatnosti pa pri iskazivanju
takvih sekundarnih djelatnosti treba postupiti kao s pomoćnim djelatnostima.
Skupina NKD 40.3. Opskrba parom i toplom vodom po međunarodnim standardima
i standardima hrvatske službene statistike ni u kojem slučaju
ne može biti pomoćna djelatnost. Dio spomenute djelatnosti, kad
je sekundarna zbog njezine neznatne važnosti, nismo izdvojili
kao statističku jedinicu prema vrsti djelatnosti, a kada je izdvojena kao
zasebna statistička jedinica prema vrsti djelatnosti, obvezatno treba ispuniti
podatke za nju.

Za drugi dio sekundarnih djelatnosti kada se njihova proizvodnja pretežno
ne koristi za reprodukcijsku potrošnju unutar izvještajne jedinice, već
se prodaje, a zbog svoje male važnosti nisu izdvojene u zasebnu
jedinicu prema vrsti djelatnosti tada takve sekundarne djelatnosti treba
iskazati zajedno s glavnom.

Podaci iz tabele 2 poslužit će za izradu *računa proizvodnje
za područja C, D i E* prema *institucionalnom obliku* što znači
po glavnoj registriranoj djelatnosti poduzeća i prema čistim djelatnostima
na razini skupine djelatnosti NKD i sve to za svaku županiju posebno.
Zbog spomenuta dva načina izrade računa industrijske proizvodnje, što je
općeprihvaćeni međunarodni standard, podaci se grupiraju po poduzećima
"ukupno", a drugi put po lokalnim statističkim jedinicama prema vrsti djelatnosti.

Potrošenu električnu energiju neće biti teško iskazati za poduzeće jer
se potrošena električna struja očita s jednog ili više električnih brojila,
zbroji i upiše u MWh, međutim, ukoliko više jedinica prema vrsti djelatnosti
koristi električnu energiju s jednog električnog brojila, treba izvršiti
stručnu procjenu potrošnje električne energije po lokalnim jedinicama prema
vrsti djelatnosti.

Utabeli 3. treba iskazati ukupnu intermedijarnu potrošnju proizvoda
između lokalnih jedinica prema vrsti djelatnosti unutar istog poduzeća.
Tabela 3. je uvedena isključivo radi iskazivanja interne intermedijarne
potrošnje i interne realizacije unutar poduzeća. Razlika između iskazanog
podatka u tabeli 2 redak 3 (intermedijarna potrošnja, ukupno) po lokalnim
jedinicama prema vrsti djelatnosti i podataka za poduzeće sveukupno treba
iznositi točno koliko i prvi redak u tabeli 3, a razlika u retku 6 (realizacija
i prodaja proizvoda, ukupno) tabele 2 po gore opisanim pravilima treba
odgovarati retku 2 u tabeli 3.

TABELA 1. MOGUĆA I OSTVARENA PROIZVODNJA, INTERNA POTROŠNJA VLASTITIH
PROIZVODA, ZALIHE I PRODAJA

Svaki poslovni subjekt koji se bavi industrijskom proizvodnjom i uvršten
je kao statistička jedinica u adresar Godišnjeg izvještaja industrije u
ovoj tabeli treba iskazati svoju cjelokupnu industrijsku proizvodnju. Pritom
se mora pridržavati Nacionalne nomenklature industrijskih proizvoda
koja je sastavni dio ovih metodoloških materijala. Poslovni subjekti koji
su dužni ispuniti Godišnji izvještaj industrije, trebaju prije
ispunjavanja proučiti cjelokupnu *Nomenklaturu industrijskih proizvoda
- NIP* i u njoj pronaći sve svoje proizvode, odnosno navedena je nomenklatura
u cjelini obvezatna za sve poslovne subjekte. Poslovni subjekt će po njoj
iskazati proizvode glavne industrijske djelatnosti, proizvode svojih sporednih
industrijskih djelatnosti kao i prateće proizvode (nusproizvode) određene
Nomenklaturom.

Budući da je Nacionalna nomenklatura proizvoda ujedno i klasifikacija
industrijskih proizvoda, predviđamo da vrlo rijetko statistička jedinica
neće moći iskazati svu svoju proizvodnju prema traženoj nomenklaturi.
Kad sastavljač Godišnjeg izvještaja industrije naiđe na navedeni problem,
prije bilo kakvog upisivanja podataka treba potražiti pomoć nadležne
statističke službe (statistička služba koja je poslovnom
subjektu poslala Godišnji izvještaj industrije) i tek ako ni od nje ne
dobije šifru proizvoda, može podatke iskazati pod stavkom koja
se nalazi pri dnu tabele "vrijednost dobara nespomenutih nomenklaturom"
ili "vrijednost usluga nespomenutih nomenklaturom".

Za svaki proizvod izvještajna jedinica treba upisati *šifru proizvoda
i naziv proizvoda* iz Nacionalne nomenklature industrijskih proizvoda,
šifra se ponavlja onoliko puta koliko ima *mjernih jedinica* u nomenklaturi.
Osnovni razlog uvođenja više mjernih jedinica su obveze Državnog
zavoda za statistiku prema Statističkim uredima EU i UN, a manjim dijelom
zbog izračunavanja indeksa fizičkog obujma industrijske proizvodnje i zahtjeva
tuzemnih korisnika podataka. Za prvu mjernu jedinicu obvezatno je ispuniti
sva polja iz tabele do stupca "količine utrošene u daljnjoj proizvodnji".
Navedeni stupci i ostali stupci do kraja tabele ispunjavaju se ukoliko
je bilo pojave u promatranoj godini . Za ostale mjerne jedinice ne ispunjavaju
se podaci o maksimalno mogućoj proizvodnji (stupac "e") i prodaji u vrijednosnom
izrazu (stupac "j") jer je isti za sve mjerne jedinice. Mjerne jedinice
i šifre upisuju se u stupac "d" za prvu navedenu mjernu jedinicu "1", drugu
"2", treću "3".

U stupcu "c" za redovnu proizvodnju, tj. proizvodnju iz kupljenih ili
vlastitih sirovina upisuje se šifra "0", a za uslužnu proizvodnju
šifra "1".

U stupcu "f" iskazuje se ostvarena proizvodnja odnosno sve proizvedene
količine određenog proizvoda u promatranoj godini bez obzira na to je li
proizvod namijenjen prodaji ili daljnjoj preradi u izvještajnoj jedinici
ili kombinirano u propisanim mjernim jedinicama. Iskazuju se samo gotovi
proizvodi. Gotovim proizvodom smatra se svaki proizvod koji je u procesu
proizvodnje dostigao odgovarajući stupanj prerade ili dorade tako da je
u Nomenklaturi naveden pod posebnom šifrom i nazivom. Pojam tako definiranog
gotovog proizvoda obuhvaća i sve radove dovršavanja proizvoda u koje spadaju
čišćenje, pakiranje, ispitivanje kvalitete, klasiranje i sl. Količine neispravnih
proizvoda ("škart") ne uračunavaju se u gotovu proizvodnju. Podaci o proizvedenim
količinama pojedinih proizvoda uzimaju se iz knjiga koje vode skladišta
gotove robe i poluproizvoda odnosno knjigovodstva. Iznimno ako se radi
o poluproizvodima s gledišta izvještajne jedinice, a proizvodima po Nomenklaturi
i ako oni ne "prolaze" ni kroz kakvo skladište, podatke treba uzeti iz
evidencija odjela ili pogona koji taj poluproizvod proizvode. Kad poslovni
subjekti ne evidentiraju svoju proizvodnju u nekoj propisanoj mjernoj jedinici,
dužne su izvršiti potrebno preračunavanje. Koeficijente za preračunavanje
treba utvrditi uz pomoć tehničkih ili tehnoloških stručnjaka u poslovnom
subjektu. Te koeficijente treba sačuvati i stalno koristiti prilikom sastavljanja
statističkih izvještaja. Kad nastupi promjena asortimana artikala unutar
proizvoda definiranog Nomenklaturom, treba izračunati novi koeficijent
i naznačiti do kada je stari koeficijent vrijedio, odnosno otkada vrijedi
novi koeficijent.

Ukoliko jedan proizvod iz Nomenklature sadrži više artikala
koje proizvodi poslovni subjekt ili ako su velike promjene u količini i
asortimanu tih proizvoda ili su im različiti koeficijenti pretvorbe, treba
odrediti koeficijente pretvorbe za svaki artikl i svaki artikl zasebno
preračunati, pa preračunati zbroj upisati pod traženom mjernom
jedinicom.

U stupcu "g" iskazuju se količine trošene za daljnju industrijsku proizvodnju
izvještajne jedinice. To su proizvodi koji su se dalje prerađivali ili
obrađivali i tim postupcima pretvorili u novi proizvod iz Nomenklature
i iskazali se još jednom u potpunosti u tom novom proizvodu u izvještajima
te izvještajne jedinice.

U stupcu "h" iskazuju se količine zaliha, stanje 31. prosinca izvještajne
godine prema izvršenoj inventuri. Ovdje se iskazuju samo zalihe gotovih
industrijskih proizvoda definiranih Nomenklaturom. Nedovršena proizvodnja,
odnosno proizvodi koji nisu dosegli određeni stupanj prerade ili dorade,
definiran Nomenklaturom, ne smije se iskazati kao ni zalihe proizvoda ili
dijela proizvoda namijenjene trošenju za daljnju proizvodnju u izvještajnoj
jedinici. Ovdje će se iskazati samo zalihe vlastitih proizvoda izvještajne
jedinice namijenjene tržištu.

Prodaja (realizacija) industrijskih proizvoda iskazuje se u stupcima
"i" i "j". U stupcu "i" treba iskazati količine prodaje u naturalnim mjernim
jedinicama, i to u svim mjernim jedinicama definiranim Nomenklaturom. U
stupcu "j" treba iskazati prodaju u vrijednosnom izrazu, i to samo kod
prve mjerne jedinice u tisućama kuna, odnosno kako se traži u
izvještaju IND-21. U ovim stupcima iskazat će se sve količine (u stupcu
"i") i sve vrijednosti (u stupcu "j") isporučene drugim poslovnim subjektima
ili prodane u prodavaonicama vlastite prodaje, tj. količine za koje je
izdana faktura. U stupac "j" upisuje se vrijednost proizvoda na temelju
prodajnih cijena iz faktura za količine iskazane u stupcu "i" s tim što
te cijene obvezatno moraju sadržavati troškove pakiranja, čak
i ako se oni naplaćuju odvojeno. U cijene (vrijednost) proizvoda ne smiju
biti uključene sljedeće stavke: naplaćeni porez na promet i potrošnju (PDV
i trošarine), troškovi prijevoza osim do prvog željezničkog kolodvora
odnosno otpremnog terminala, ako troškovi otpreme nisu odvojeno naplaćeni,
i popusti potrošačima. Drugim riječima, vrijednost prodanih količina dobiva
se na temelju cijena proizvođača - franko utovarna stanica.

Pod prodanim količinama proizvoda treba iskazati i iznajmljene proizvode
ili proizvode dane u zakup (npr. računalnu opremu, telefonske instalacije,
strojeve za pranje rublja i sl.), proizvedene strojeve, opremu ili hale
za vlastite potrebe odnosno proizvode za vlastitu investicijsku izgradnju,
davanja djelatnicima u naturi i proizvode koji služe repropotrošnji
u izvještajnoj jedinici, ali ne za industrijsku proizvodnju (npr. stočna
hrana, svježi beton koji se troši na gradilištu, odnosno izravno
se ugrađuje u građevinske objekte i sl.). Vrijednost svih navedenih proizvoda
treba obračunati po bazičnim cijenama.

Iz navedenog proizlazi da se u tabeli 1. iskazuju podaci o ostvarenoj
proizvodnji, internoj potrošnji, zalihama i prodaji industrijskih proizvoda.
Time su obuhvaćeni za konkretan proizvod: proizvodnja kao izvor raspoloživih
količina, potrošnja u izvještajnoj jedinici, prodaja i završne zalihe kao
rashodovana strana bilance raspoloživih količina. Prema tome,
zbroj zaliha na početku godine (iz izvještaja IND-21 za prethodnu godinu)
i proizvedenih količina izvještajne godine treba biti jednak zbroju količina
utrošenih za daljnju industrijsku proizvodnju izvještajne jedinice, prodanih
(realiziranih) količina i zaliha na kraju izvještajne godine. Nesklad može
nastupiti zbog kvara na robi ili naknadno otkrivenim neispravnim proizvodima
("škartu") ako postoje zalihe proizvoda namijenjene daljnjoj proizvodnji
u izvještajnoj jedinici jer se one ne iskazuju u ovom istraživanju,
zatim zbog požara, poplave, krađe, neke druge nesreće ili sličnih
razloga zbog kojih se obavlja i knjigovodstveni otpis robe (proizvoda).
Za svako veće odstupanje treba dati tekstualno objašnjenje u izvještaju
ili u zasebnom dopisu koji treba priložiti izvještaju IND-21.

Poslovni subjekti koji grade brodove dužni su ispuniti izvještaj
IND-21/35.11. Navedeni izvještaj odnosi se na tabelu 1. ovog istraživanja,
a upute su dane na tom izvještaju.

*Uslužna proizvodnja*

Prilikom ispunjavanja ovog izvještaja treba voditi računa da postoje
dvije vrste uslužne proizvodnje. Prva je vrsta
*uslužne
proizvodnje* kad poslovni subjekt na temelju ugovora od sirovina kojima
je vlasnik naručitelj, izrađuje određeni proizvod definiran Nomenklaturom;
te usluge zvat ćemo uslužna proizvodnja industrijskih proizvoda.
Uslužnu proizvodnju industrijskih proizvoda treba iskazati kod
proizvođača kao i redovnu samo što u stupac "c" treba upisati šifru "1",
a za prodaju u vrijednosnom iznosu u stupcu "j" treba iskazati samo vrijednost
učinjene usluge. Naručitelj proizvodnje nije predmet promatranja ovog istraživanja.
Bilo u kojem slučaju prerade na temelju ugovora naručitelj i prerađivač
ne mogu pripadati istoj tvrtki. *Općim industrijskim uslugama* zvat
ćemo doradu industrijskih proizvoda (bojenje, finiširanje, tiskanje tekstila,
pozlaćivanje, radiranje, lakiranje i sl.), popravke, održavanje
i instaliranje strojeva i opreme te montažu građevinskih konstrukcija
samo ako ju je i proizvela izvještajna jedinica. Opće industrijske usluge
neće se iskazivati ukoliko se radi o dovršavanju vlastitih proizvoda, osim
dorade u tekstilnoj industriji (odjeljak 17 NKD-a) koji treba iskazati
kao što se iskazuje i vlastita proizvodnja, a doradu na temelju ugovora
treba iskazati kao uslužnu proizvodnju industrijskih proizvoda.
Ostale dorade na *temelju ugovora, popravke, održavanje i montažu*
treba iskazati prema Nomenklaturi *u efektivnim satima* (tisućama
efektivnih sati), a u vrijednosnom izrazu samo vrijednost izvršene usluge.
Ne iskazuju se tekući popravci i održavanje koje poslovni subjekt
vrši na svojim strojevima i opremi.

*Maksimalno moguća proizvodnja (kapacitet)*

U stupcu "e" iskazuju se podaci o maksimalno mogućoj proizvodnji (kapacitetu)
poslovnog subjekta iskazujući maksimalno moguću proizvodnju svakog proizvoda
koji je statistička jedinica proizvodila u tijeku promatrane godine. Kapacitet
se iskazuje samo za prvu mjernu jedinicu. U ovom stupcu ne smije se iskazati
kapaciteti proizvoda ni za prvu jedinicu mjere ukoliko je ona u satima
ili tisućama efektivnih sati. Objašnjenje ovog stupca nije dano redoslijedom
iz izvještaja jer predstavlja zasebnu cjelinu, a pojam "proizvod" definiran
je opisima drugih stupaca.

Maksimalno moguću proizvodnju (kapacitet) nekog proizvoda iz Nomenklature
predstavlja maksimalno moguća količina tog proizvoda koju je bilo moguće
proizvesti pri punom korištenju instaliranih strojeva i uređaja i punom
zaposlenju (pokrivenošću svih radnih mjesta adekvatnim djelatnicima), s
maksimalnim mogućim tehničkim i radnim učincima i normalnim intenzitetom
rada, i to u okviru mogućeg vremena u tijeku godine definiranog maksimalnim
prinosom poslovnog subjekta, a ne maksimalnim prinosom po jedinici proizvodnje
određenog proizvoda.

Moguće vrijeme za rad kapaciteta (elemenata proizvodnje) u godini određeno
je u okviru*mogućeg broja smjena i mogućeg broja dana rada kapaciteta*
u tijeku promatrane godine. Mogući broj smjena i dana rada kapaciteta određen
je projektom za dani kapacitet, a iz projekta treba uzeti te podatke kad
se kapacitet koristi tako da ostvari maksimalni prinos kapaciteta. Iznimno,
ukoliko po projektu nije poznat mogući broj smjena i dana rada ili se u
dužem razdoblju ostvaruje veći broj smjena (dana) rada, treba
uzeti kao mogući broj smjena (dana) rada broj koji je karakterističan (uobičajen)
za rad kapaciteta u dužem razdoblju za taj kapacitet u Republici
Hrvatskoj (ako taj podatak poslovni subjekt ne dozna preko svog udruženja
u Gospodarskoj komori RH, treba se konzultirati s područnom statističkom
službom).

U moguće vrijeme rada *ne obuhvaća* se vrijeme u kojem je kapacitet
stajao, u tijeku promatrane godine, zbog državnih blagdana i neradnih
dana, remonta strojeva i uređaja, i to samo minimalno potrebno vrijeme
za obavljanje remonta. Priznaju se prekidi rada zbog dnevnih stanki za
odmor i pripremno i završno radno vrijeme, samo ako je projektom predviđeno.
Mogućim vremenom rada kapaciteta ne smatra se ni vrijeme u kojem kapacitet
nije radio u godini zbog toga što još nisu bili instalirani strojevi i
uređaji ili su bili izbačeni iz dalje upotrebe.

Za kapacitete koji prerađuju sirovine (npr. prehrambena industrija)
ili izrađuju proizvode (npr. prehrambena industrija ili proizvodnja ostalih
nemetalnih mineralnih proizvoda i sl.) čiji je obujam prerade, odnosno
proizvodnje uvjetovan sezonom, mogući fond vremena i time i moguća proizvodnja
ograničeni su trajanjem uobičajene sezone prerade, odnosno proizvodnje.

Da bi se dobio kapacitet nekog proizvoda, osim maksimalno mogućeg vremena
treba odrediti *maksimalno moguće učinke* odnosno maksimalnu količinu
proizvoda za vremensku jedinicu. Smatramo da je za vremensku jedinicu najpraktičnije
uzeti sat vremena. Kod određivanja maksimalno mogućeg učinka naročito treba
paziti na sljedeće: tehničku i ekonomsku zastarjelost strojeva, vrstu i
kakvoću materijala iz kojeg se izrađuju proizvodi, organizaciju procesa
proizvodnje (uzima se pretpostavka dobre organizacije) i specifičnost tehničkog
procesa.

Budući da su objašnjeni elementi, dajemo formulu za izračunavanje maksimalno
moguće proizvodnje proizvoda (kapaciteta):

Maksimalno moguća proizvodnja = maksimalno mogući

fond radnog vremena (izražen u satima) X maksimalno

mogući učinak u jednom satu:

Osim o navedenom treba voditi računa i o sljedećim uvjetima i okolnostima
prilikom određivanja kapaciteta za pojedine industrijske proizvode.

Za *kapacitete koji mogu proizvoditi više vrsta proizvoda* definiranih
Nomenklaturom, maksimalnu moguću proizvodnju treba iskazati u količinama
koje bi bilo moguće ostvariti kombinacijom proizvoda u promatranoj godini.
To znači da se maksimalno moguća proizvodnja takvih kapaciteta ne izražava
jednim proizvodom, već na temelju više proizvoda, tj. svi proizvodi terete
maksimalno mogući kapacitet u promatranom razdoblju pa ukupni maksimalno
mogući fond radnog vremena treba podijeliti prema strukturi ostvarene proizvodnje
na tom kapacitetu, odnosno mora se stalno imati u vidu odnos ostvarene
i moguće proizvodnje svih proizvoda koji se proizvode s danim kapacitetom
da ne bi došlo do dvostrukog ili višestrukog istraživanja kapaciteta.

Isto tako, *kapacitet ovisi o kvaliteti materijala i vrsti materijala*
koji se upotrebljava za proizvodnju, npr. vunena ili pamučna pređa ili
pređa dobivena od mješavine. Za svaku od navedenih pređa u pravilu će biti
različiti kapacitet proizvodnje platna iako će se proizvodnja obavljati
na istim strojevima. Kapacitet proizvodnje platna može biti različit
i kad se koristi samo jedna vrsta pređe, npr. samo vunena pređa iste numeracije,
ali različite kvalitete. Kapacitet će biti manji za nekvalitetnu pređu
(često se prekida) nego za kvalitetnu pređu (radi primjera, koja ne puca).
Ovaj problem ne javlja se samo u proizvodnji alata, već i u cjelokupnoj
industrijskoj proizvodnji.

Po pravilu *kapacitet nekog proizvoda određuju*samo oni
elementi koji sudjeluju u procesu njegove proizvodnje, bilo da proces predstavlja
linija, pogon ili tvornica. U poslovnim subjektima koji, prema Nomeklaturi
proizvoda, imaju proizvode s različitim stupnjevima obrade (npr. proizvodnja
furnira, šperploča i namještaja, zatim celuloze i papira ili proizvodnja
čelika i valjanih proizvoda), kapacitet odnosno maksimalno moguća proizvodnja
svakog od navedenih proizvoda određuje se na temelju čimbenika koji pripadaju
ciklusu proizvodnje samo tog proizvoda. Tako se npr. maksimalno moguća
proizvodnja furnira određuje na temelju čimbenika pogona furnira, a maksimalno
moguća proizvodnja šperploča određuje na temelju čimbenika u pogonu za
proizvodnju šperploča, tj. nezavisno od veličine kapaciteta furnira koji
je poluproizvod u poslovnom subjektu i služi za proizvodnju šperploča.
I furnir i šperploče posebni su proizvod u propisanoj nomenklaturi, pa
se zato za svaki od njih posebno određuje kapacitet.

U slučajevima postojanja *uskih grla* u nekoj od faza procesa proizvodnje
proizvoda, maksimalno moguću proizvodnju toga proizvoda treba odrediti
na temelju kapaciteta uskog grla samo onda ako su grla dijelovi kapaciteta
koji vrše najsloženije funkcije u pogledu veličine operacije i
u pogledu teškoće izvršenja i koji po svojoj vrijednosti predstavljaju
najvrednije dijelove kapaciteta.

*Pričuve kapaciteta* (postrojenja, zaposlenici) namijenjene da
se u određenom trenutku uključe u proces proizvodnje, u slučaju kada ispadne
iz procesa proizvodnje neki važan dio kapaciteta ili kada je projektom
predviđena zamjena određenog dijela kapaciteta, ne uzimaju se u obzir prilikom
izračunavanja maksimalno moguće proizvodnje.

Čimbenici kao što su nestašica električne energije, sirovina i reprodukcijskog
materijala i sl. ili slaba prodaja proizvoda bilo da djeluju na obujam
prozvodnje u duljem ili kraćem razdoblju, ne smatraju se čimbenicima koji
određuju kapacitet. To su čimbenici koji utječu na stupanj korištenja kapaciteta,
tj. utječu na obujam ostvarene proizvodnje pa time i na njen odnos prema
maksimalno mogućoj proizvodnji (kapacitetu).

Maksimalno moguća proizvodnja u pravilu mora biti veća od ostvarene
proizvodnje, jer u slučaju povećanja proizvodnje preko maksimalno moguće
ide na štetu poslovnog subjekta. Ako se ipak dogodi navedeni slučaj, treba
ga u popratnom dopisu obrazložiti.

TABELA 2. ELEMENTI RAČUNA PROIZVODNJE, ZAPOSLENI I POTROŠENA ELEKTRIČNA
ENERGIJA

Tabela 2. je obrnuta statistička tabela jer se nosioci podataka nalaze
u zaglavlju tabela, a to su statističke jedinice, a u predstupcu su zadana
obilježja i modaliteti o tim jedinicama. Ovakav način tabele izrađen
je iz tehničkih razloga jer se na format B-4 nije moglo pregledno ucrtati
šesnaest stupaca.

STATISTIČKA JEDINICA

U prvi redak upisuju se nazivi industrijskih statističkih jedinica iz
adresara istraživanja IND-21. Poduzeće - sveukupno već je upisano,
i identifikacijski podaci za Poduzeće - sveukupno nalaze se na prvoj stranici
pa ih nije ponovo potrebno upisivati. U prvom retku posljednjeg stupca
već je upisana statistička jedinica "Neindustrijske djelatnosti", a što
statistika smatra neindustrijskim, definirano je na početku ovih uputa.
Bez obzira na to jesu li svi stupci ispred ispunjeni, neindustrijske djelatnosti
treba iskazati u posljednjem stupcu.

Naziv lokalnih jedinica prema vrsti djelatnosti dan je u adresaru za
IND-21 kao i redni broj lokalne jedinice prema vrsti djelatnosti koji treba
prepisati, naziv u prvi redak, a redni broj lokalne jedinice prema vrsti
djelatnosti u drugi redak. Šifre Poduzeća - sveukupno i Neindustrijske
statističke jedinice već su upisane u drugi redak. Poduzeće, odnosno izvještajna
jedinica kad u svom sastavu ima više od sedam lokalnih jedinica prema vrsti
djelatnosti, treba ispuniti dvije tabele 2, a ako nisu ni dvije dovoljno,
treba ispuniti treću itd. U navedenim slučajevima podatke o Poduzeću -
sveukupno i Neindustrijskoj djelatnosti treba dati na obrazcu na kojem
su ispunjene tabele 1 i 3, a taj obrazac zvat ćemo prvi obrazac tog poduzeća.

INTERMEDIJARNA POTROŠNJA

Intermedijarna potrošnja u ovom istraživanju definirana je
*Europskim sustavom nacionalnih računa - ESA 1995.8,* a
definicija glasi: intermedijarna potrošnja sastoji se od vrijednosti dobara
i usluga potrošenih kao input u procesu proizvodnje, isključujući fiksnu
aktivu čija se potrošnja bilježi kao potrošnja fiksnog kapitala.
Dobra i usluge mogu se transformirati ili potpuno utrošiti u procesu proizvodnje.
U intermedijarnu potrošnju spadaju i dobra i usluge upotrebljene kao input
u pomoćne djelatnosti, a raspoređuju se po lokalnim jedinicama prema vrsti
djelatnosti kako je već objašnjeno pod nazivom "OPĆENITO O TABELAMA". Vrijednost
dobara i usluga nabavljenih od drugih lokalnih jedinica prema vrsti djelatnosti
iste izvještajne jedinice odnosno poduzeća iskazati će se u intermedijarnoj
potrošnji po lokalnim jedinicama prema vrsti djelatnosti, ali se ta potrošnja
neće iskazati u intermedijarnoj potrošnji za poduzeće.

U ovom istraživanju intermedijarnu potrošnju podijelili smo
na reprodukcijski materijal i ostala intermedijarna potrošnja.

Reprodukcijski materijal

U retku 3 iskazuju se *ukupni troškovi dobara* koja se koriste
kao reprodukcijski materijal u procesu proizvodnje:

- vrijednost utrošenih sirovina i materijala

- vrijednost potrošene energije

- vrijednost potrošenih rezervnih dijelova i

- vrijednost troškova sitnog inventara, ambalaže i autoguma.

U retku 4 iskazuje se samo *uvozni dio* ukupnih troškova reprodukcijskog
materijala.

Pod vrijednošću nabavljenog reprodukcijskog materijala iz uvoza iskazuju
se izravne kupovine u inozemstvu i nabavke preko vanjskotrgovačkih organizacija.
Vrijednost uvoza u kunama preračunava se na temelju tekućih valutnih tečajeva.
U obračun su uključeni i troškovi carine i carinskih pristojbi, a bez troškova
dopreme reprodukcijskog materijala u skladište statističke jedinice koji
će se iskazati pod ostalom intermedijarnom potrošnjom bez odbitnog PDV-a,
subvencija i popusta.

Ostala intermedijarna potrošnja

U retku 5 iskazuju se ostala intermedijarna potrošnja, koja obuhvaća
ostale vanjske troškove (troškovi usluga), te dio ostalih troškova poslovanja
i troškove prodane robe, materijala i otpadaka.

*Ostali vanjski troškovi* (troškovi usluga) obuhvaćaju:

- vrijednost prijevoznih usluga

- vrijednost vanjskih usluga na izradi i prodaji dobara i usluga

- vrijednost usluga tekućeg održavanja i zaštite (bez investicijskog
održavanja i popravaka)

- vrijednost usluga registracije vozila

- vrijednost usluga zakupa

- vrijednost usluga promidžbe, sponzorstva i troškova sajmova

- vrijednost intelektualnih i osobnih usluga

- vrijednost komunalnih usluga

- vrijednost usluga reprezentacije i

- vrijednost ostalih vanjskih troškova (usluga)

*Dio ostalih troškova* poslovanja obuhvaća:

- dnevnice za službena putovanja i putne troškove

- naknade za uporabu osobnog automobila u službene svrhe za
lokalne potrebe

- troškove uporabe vlastitih proizvoda, robe i usluga za interne tekuće
potrebe (promidžba, reprezentacija i sponzorstva)

- premije osiguranja (dio bruto premija, tj. za usluge osiguranja)

- bankovne usluge i troškove platnog prometa

- članarine, doprinose i druga davanja domaćim i inozemnim organizacijama,
udrugama idruštvima i

- ostale troškove poslovanja, kao što su troškovi stručnog obrazovanja,
troškoviza časopise, stipendije i sl.

Troškovi prodane robe, materijala i otpadaka:

- troškovi prodane robe, materijala i otpadaka obuhvaćaju i nabavnu
vrijednost prodane robe, materijala i otpadaka, a u ovom istraživanju
mogu se iskazati samo za poduzeće i neindustrijske djelatnosti.

U intermedijarnu potrošnju ne spadaju:

**-** troškovi prijevoza na posao i s posla

**-** terenski dodatak

**-** naknade za odvojeni život

**-** nagrade učenicima i studentima za vrijeme prakse

- otpremnine zbog odlaska u mirovinu, jubilarne nagrade za stalnost
u radu, darovi djeci i slično

**-** otpremnine radnicima zbog ekonomskog ili tehnološkog viška
i dokup staža, pomoć u slučaju smrti radnika ili člana uže
obitelji, pomoć u slučaju teže invalidnosti, dužeg bolovanja
i druge pomoći

**-** ostale naknade troškova zaposlenima prema kolektivnom ugovoru
i

- naknade članovima uprave poduzeća.

Ovi troškovi se prema *pozitivnim računovodstvenim propisima* smatraju
intermedijarnom potrošnjom, a po međunarodnim statističkim standardima
tretiraju se kao dio sredstava zaposlenih i zato se ovdje ne smiju prikazati.

Ne obuhvaćaju se ni izdaci za prehranu u tijeku rada i regres za godišnji
odmor budući da ovi izdaci trebaju biti uključeni u plaće.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

8 Sustav nacionalnih računa Ujedinjenih naroda
- SNA 93 (ISBN 92-1-161352-3) i Europski sustav nacionalnih računa - ESA
95 (Uredba Vijeća Europske komisije (EC) br. 2223/96, OJ L 310/96)

PRIHODI OD PRODAJE PROIZVODA

U retku 6 na razini poduzeća sveukupno i na razini lokalnih jedinica
prema vrsti djelatnosti iskazuju se sljedeći fakturirani prihodi:

- Prihodi od prodaje drugim poduzetnicima, koji obuhvaćaju prihode od
prodaje proizvoda, robe, usluga, materijala, otpadaka i sl. na domaćem
i inozemnom tržištu, uključujući i prihode od prodaje na kredit
i otplatu. Prihodi ne obuhvaćaju carine i carinske pristojbe, porez na
dodanu vrijednost i trošarine, a uključuju subvencije na proizvode.

- Prihodi na temelju uporabe vlastitih proizvoda, roba i usluga (unutar
poduzeća ili lokalne jedinice prema vrsti djelatnosti) za investicije,
za sitan inventar, ambalažu i autogume, vlastitih proizvodnih
usluga, vlastitog sjemena, prirasta osnovnog stada i slični prihodi odnosno
finalna potrošnja unutar izvještajne jedinice ili bruto investicije u fiksni
kapital.

- Vrijednost proizvoda korištenih za plaćanja u naturi (uključujući
naknade zaposlenima u naturi i mješoviti dohodak u naturi)

- Prihodi od dobara i usluga koji su isporučeni drugim lokalnim jedinicama
prema vrsti djelatnosti, koje su u sastavu istog poduzeća, ne obuhvaćaju
se na razini poduzeća sveukupno već se obuhvaćaju samo preko lokalnih jedinica
prema vrsti djelatnosti.

Prihodi od prodaje dobara i usluga na razini poduzeća sveukupno trebaju
biti manji od zbroja prihoda od prodaje dobara i usluga raščlanjenih po
lokalnim jedinicama prema vrsti djelatnosti za taj iznos.

Vrednovanje proizvodnje:

- Vrijednost ovih proizvoda iz stavka 1, 2 i 3 treba se obračunati prema
bazičnim cijena.

- Vrijednost proizvoda iz stavka 4 treba se obračunati prema ukupnim
troškovima proizvodnje, koja se sastoji od intermedijarne potrošnje, naknade
zaposlenicima, potrošnje fiksnog kapitala, ostalih poreza na proizvodnju,
a umanjena je za ostale subvencije na proizvodnju.

U retku 7 iskazuje se samo dio ukupnih prihoda od prodaje koji je ostvaren
prodajom na inozemnom tržištu.

Kao izvoz treba iskazati vrijednost izvezenih dobara i usluga u kunama
preračunatu na temelju tekućeg valutnog tečaja, bilo da je izvezena izravno
bilo preko vanjskotrgovačkih organizacija. Vrijednosni izraz izvezenih
dobara i usluga u kunama predstavlja dio ukupne fakturirane prodaje što
ga je izvozom ostvarila jedinica za koju se podnosi izvještaj.

OSTALI PRIHODI

U retku 8 iskazuju se samo prihodi od poslovnog najma nekretnina, postrojenja
i opreme osim financijskog najma.

Pod ostalim prihodima ne iskazuju se ostali nenavedeni prihodi, financijski
i izvanredni prihodi.

POREZI NA PROIZVODNJU I UVOZ

Porezi na proizvodnju i uvoz obvezna su, nepovratna plaćanja, u novcu
ili naturi, nametnuta od strane države ili institucija Europske
unije, na proizvodnju i uvoz dobara i usluga, zapošljavanje radnika, vlasništva
ili uporabe zemljišne površine, zgrada ili ostalih sredstava koja se koriste
u proizvodnji. Ovi se porezi plaćaju neovisno o dobitku.

Porezi na proizvodnju i uvoz dijele se:

1) na poreze na proizvode - to su porezi koji se plaćaju po proizvedenom
ili trasiranom dobru ili usluzi. Porez može biti određeni novčani
iznos po jedinici mjere dobra ili usluge, ili se može izračunati
ad valorem na temelju određenog postotka jedinične cijene ili vrijednosti
proizvedenih ili trasiranih dobara i usluga. Općenito, porezi koji stvarno
terete proizvode, neovisno o tome koja ih institucionalna jedinica plaća,
moraju se uključiti u poreze na proizvode, osim ako su specifično uključeni
u drugi naslov.

Ti porezi sastoje se:

a) od poreza na dodanu vrijednost (PDV),

b) od poreza i pristojbi na uvoz isključujući PDV i

c) od poreza na proizvode, isključujući PDV i uvozne poreze.

a) porezi na dodanu vrijednost jesu porezi na dobra i usluge koje poduzeća
prikupljaju u etapama i koji se na kraju u potpunosti prevaljuju na finalne
kupce.

b) porezi i pristojbe na uvoz, isključujući PDV obuhvaćaju prisilna
plaćanja, nametnuta od strane države ili institucija Europske
unije, na uvoz dobara, isključujući PDV, da bi se odobrilo njihovo slobodno
kretanje na ekonomskom teritoriju, i na usluge pružene rezidentnim
jedinicama od strane nerezidentnih jedinica.

c) porezi na proizvode, isključujući PDV i uvozne poreze uključuju poreze
na dobra i usluge čija obveza proizlazi iz proizvodnje, izvoza, prodaje,
transfera, leasinga ili isporuke tih dobara ili usluga, ili proizlazi iz
njihove uporabe za vlastitu potrošnju ili vlastite investicije.

2) na ostale poreze na proizvodnju - uključuju sve poreze koji mogu
teretiti poduzeća zbog angažiranja u proizvodnji, neovisno o količini
ili vrijednosti proizvedenih ili prodanih dobara i usluga.

U retku 9 i 10 iskazuju se porezi na proizvodnju i uvoz koji se plaćaju
državi kao obvezna i nepovratna plaćanja neovisna o dobitku ili
dohotku u obračunskom razdoblju.

U retku 9 upisuju se:

- ukupno obračunati porez na dodanu vrijednost umanjen za ukupno obračunati
pretporez

- ukupno obračunate trošarine umanjene za ukupno obračunata potraživanja
za posebne poreze (trošarine)

- carine i carinske pristojbe

- ostali porezi koji ne ovise o dobitku i pristojbe (porez na tvrtku/naziv,
imovinski porez na motorna vozila i plovne objekte, porez na reklame, na
kuće za odmor, pristojbe za registraciju vozila i plovila, administrativne
i ostale pristojbe).

Porezi na dobit ili dohodak, porez iz plaća, prirez i doprinosi ne obuhvaćaju
se.

U retku 10 upisuju se vrijednost carine i carinske pristojbe.

SUBVENCIJE

Subvencije *su tekuća nepovratna plaćanja* koja države
ili institucije Europske unije isplaćuju rezidentnim proizvođačima, s ciljem
utjecaja na njihovu razinu proizvodnje, njihove cijene ili naknade faktorima
proizvodnje, a iskazuju se u retku 11.

Subvencije se klasificiraju:

1) na subvencije na proizvode - to su subvencije koje se isplaćuju po
jedinici proizvedenog ili uvezenog dobra ili usluge. Subvencija može
biti određeni novčani iznos po jedinici mjere dobra ili usluge, ili može
biti izračunata ad valorem na temelju određenog postotka jedinične cijene.
Subvencija se također može izračunati kao razlika između određene
ciljane cijene i tržišne cijene koju kupci stvarno plaćaju. Obično
se stječe pravo na subvenciju na proizvod u trenutku proizvodnje, prodaje
ili uvoza dobra. Po konvenciji, subvencije na proizvode mogu se odnositi
na tržišnu proizvodnju ili proizvodnju za vlastitu finalnu uporabu.

Subvencije *na proizvode* dijele se:

a) na uvozne subvencije - sastoje se od subvencija na dobra i usluge
koje postaju obveza u trenutku prijelaza granice, radi uporabe dobra na
ekonomskom teritoriju ili u trenutku pružanja usluge rezidentnim
institucionalnim jedinicama. One mogu uključivati gubitke, koji su nastali
zbog vođenja namjerne državne politike putem državnih
trgovinskih organizacija, koje kupuju proizvode od nerezidenata, a nakon
toga prodaju te iste proizvode rezidentima po nižim cijenama.

b) na ostale subvencije na proizvode koje uključuju subvencije na proizvode
domaće uporabe, gubitke koji su nastali zbog vođenja namjerne državne
ekonomske ili socijalne politike putem državnih trgovinskih organizacija
(koje kupuju proizvode rezidentnih proizvođača te ih nakon toga prodaju
rezidentima ili nerezidentima po nižim cijenama), subvencije javnim
poduzećima i kvazipoduzećima radi pokrića stalnih gubitaka a koji su posljedica
ciljane ekonomske ili socijalne politike koju provode države ili
Europska unija, neposredne subvencije na izvoz koje se neposredno isplaćuju
rezidentnim proizvođačima uz trenutku kada dobra napuštaju ekonomski teritorij
ili kad se pružaju usluge nerezidentima - isključujući povrat
prethodno plaćenih poreza na carinskoj granici na proizvode, i odricanje
poreza koji bi trebalo platiti da su dobra prodana ili uporabljena unutar
ekonomskog teritorija.

2) na ostale subvencije na proizvodnju - sastoje se od subvencija, osim
subvencija na proizvode, koje rezidentne proizvođačke jedinice mogu dobiti
na temelju angažiranja u proizvodnji. Ostali netržišni
proizvođači, za njihovu ostalu netržišnu proizvodnju, mogu dobiti
ostale subvencije na proizvodnju samo ako takve državne isplate
podliježu općem propisu koji se primjenjuje na tržišne
i netržišne proizvođače. Ove subvencije osobito uključuju subvencije
na plaće ili radnu snagu, subvencije za smanjivanje zagađenja, potpore
radi kamatnih olakšica proizvodnim jedinicama i rezidentima, te prekonaknade
PDV zbog primjene sustava jedinstvene porezne stope, koji se često koristi
u poljoprivredi.

Vrijeme bilježenja: subvencije se bilježe u trenutku
pojavljivanja transakcije ili događaja (proizvodnja, prodaja, uvoz, itd.)
koji daje pravo na subvenciju

Po konvenciji, subvencije na proizvode ne bilježe se u ostalu
netržišnu proizvodnju.

Iskazuje se dio ostalih poslovnih prihoda primljenih iz proračuna u
vidu dotacija, državnih potpora i subvencija, kao transferni prihod
što ga država daje iz proračuna (državnog i lokalnih,
izravno ili preko nadležnih tijela) poduzećima za proizvodnju,
na proizvode, izvoz i druge naknade države s ciljem utjecaja na
razinu proizvodnje, prodajnih cijena i na naknade zaposlenima.

STANJA ZALIHA GOTOVIH PROIZVODA I NEDOVRŠENE PROIZVODNJE

U retku 12 i 13 iskazuju se podaci o neto stanjima zaliha gotovih proizvoda
i nedovršene proizvodnje u tijeku (nedovršene proizvodnje i poluproizvoda),
na dan 1. 1. i 31. 12. izvještajne godine.

Zalihe gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje jesu proizvedena imovina
koja se sastoji od dobara i usluga koji su nastali u tekućem razdoblju
ili u ranijim razdobljima, a drže se za prodaju ili za druge svrhe
u budućem razdoblju.

Vrednovanje zaliha gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje:

- vrijednost zaliha gotovih proizvoda obračunava se po bazičnim cijenama,
a vrijednost nedovršene proizvodnje obračunava se po procijenjenim tekućim
bazičnim cijenama tih gotovih proizvoda.

ZAPOSLENI

U retku 14 i 15iskazuje se godišnji *prosječni broj zaposlenih*u svim djelatnostima izvještajne jedinice za koju se podnosi izvještaj
uključujući i zaposlene u upravi kao i zaposlene u neindustrijskim djelatnostima.
Godišnji prosječan broj zaposlenih dobiva se zbrajanjem odrađenih efektivnih
sati rada svih zaposlenih unutar poduzeća za određeno razdoblje, i dijeljenjem
s ostvarenim godišnjim odrađenim efektivnim satima po jednom zaposlenom
koji je radio cijele godine. Ukupno odrađeni efektivni sati ne obuhvaćaju
plaćene godišnje odmore, državne praznike ili bolovanja, stanke
za odmor, te vrijeme provedeno na putu između stana i posla, čak i kada
je plaćeno.

Zaposlenisu osobe koje obavljaju bilo kakav posao za novac ili
plaćanje u naturi. To su svi zaposlenici, samozaposlene osobe i članovi
obitelji koji pomažu u poslovnom subjektu u vlasništvu člana obitelji.

Zaposlenici su osobe koje rade za poslodavca u državnom ili
privatnom sektoru i za svoj rad primaju naknadu u novcu ili naturi. Uključuju
se sve osobe koje su zasnovale radni odnos s poslodavcem, na određeno ili
neodređeno vrijeme, neovisno o duljini radnog vremena i vlasništvu poslovnog
subjekta, te također vježbenici, osobe na porodnom dopustu, bolovanju
i osobe koje su iz bilo kojeg razloga odsutne s posla, do prekida radnog
odnosa. U zaposlenike se također uključuju osobe koje trenutačno ili povremeno
obavljaju posao po ugovoru o djelu, autorskom ugovoru i za plaćanje u gotovini
ili naturi kao i osobe koje su po formalnom statusu umirovljenici, nezaposleni
ili redoviti studenti. U zaposlenike spadaju i osobe koje rade u vlastitom
trgovačkom društvu, poduzeću ili obrtu.

Ostali zaposleni:

1) Samozaposleni su poslodavci koji upravljaju poslovnim subjektom i
zapošljavaju jednog ili više zaposlenika, kao i osobe koje rade za vlastiti
račun i ne upošljavaju zaposlenike.

2) Pomažući obiteljski članovi su osobe koje nisu zaposlenici
ili samozaposleni, a rade u poslovnom subjektu koji je u vlasništvu člana
obitelji i za svoj rad ne primaju naknadu.

POTROŠENA ELEKTRIČNA ENERGIJA, U MWh

U retku 16 iskazuje se ukupno potrošena električna energija vlastita
i nabavljena u MWh.

Potrošnja ostalih energenata ne obuhvaća se.

TABELA 3. INTERMEDIJARNA POTROŠNJA I REALIZACIJA PROIZVODA UNUTAR PODUZEĆA

U *prvom retku* pod vrijednošću dobara i usluga koje su nabavljene
od drugih lokalnih jedinica prema vrsti djelatnosti iste izvještajne jedinice
odnosno poduzeća podrazumijeva se i sitan alat koji nije skup a koristi
se za relativno jednostavne operacije, kao što su pile, čekići, odvijači
i ostali ručni alat, mali uređaji poput džepnih kalkulatora. Prema
ESA-i uključuju se svi izdaci za trajna dobra čija vrijednost ne prelazi
500 ECU-a (cijene 1995.) po komadu. Navedenim stavkama treba pribrojati
još i tekuće održavanje strojeva i uređaja.

U *drugom retku* vrijednost dobara i usluga koji su isporučeni
lokalnim jedinicama prema vrsti djelatnosti iste izvještajne jedinice odnosno
poduzeća obuhvaća isti sadržaj kao i redak prvi samo što se radi
o isporuci odnosno internoj realizaciji reprodukcijskih dobara i usluga.

![](dodatni/372297.gif)

![](dodatni/372299.gif)

![](dodatni/372298.gif)

![](dodatni/372300.gif)

**III. UPUTE ZA ISPUNJAVANJE OBRASCA**

**IND-21/35.11**

Svi poslovni subjekti koji obavljaju djelatnost brodogradnje (u NKD-u
podrazredi: 35.11.1 i 35.11.2), ispunjavaju obrazac IND-21 prema uputama
za Godišnji izvještaj industrije IND-21 i upisuju u obrazac IND-21 još
i podatke o ostvarenoj mogućoj proizvodnji u uvjetno - naturalnom izrazu
iz pomoćnog obrasca IND-21/35.11.

Naime u obrascu IND-21 prikazuju se podaciu naturalnom izrazu
o završenimobjektima brodogradnje u 1998., bez obzira na to je
li njihova izrada započela u tijeku 1996. ili u nekoj ranijoj godini. Međutim,
za obračune stupnja korištenja kapaciteta na temelju ostvarene i moguće
prozvodnje potrebno je da se rapolaže podacima o rezultatima i
mogućnostima proizvodnje samo u tijeku 1998. godine. U tu svrhu sastavljen
je ovaj pomoćni obrazac (kao i za ostvarenu proizvodnju Mjesečnog izvještaja
industrije IND-1), u kojem treba prikazati samo onaj obujam ostavarene
i moguće proizvodnje koji je rezultat (mogućnost) postojećih čimbenika
proizvodnje (zaposlenika i strojeva) tijekom 1998.

Podatke o ostvarenoj i mogućoj proizvodnji brodogradnje, koja se u obrascu
IND-21 prikazuje u naturalnom izrazu, treba u pomoćnom obrascu prikazati
prema Nacionalnoj nomenklaturi proizvoda - NIP, po kojoj se daju i podaci
u tabeli 6. temeljnog obrasca IND-21.

Ostvarena proizvodnja preračunava se na uvjetno-naturalno mjerilo prema
postupku danom u objašnjenju za ispunjavanje podataka Mjesečnog izvještaja
industrije IND-1/35.11 (Narodne novine broj 18/97, str. 910). Maksimalno
moguća proizvodnja (kapacitet) utvrđuje se prema uputama danima za temeljni
obrazac IND-21.

S obzirom na to da se za obračun korištenja kapaciteta koriste samo
podaci o ostvarenoj i mogućoj proizvodnji u uvjetno-naturalnom izrazu koji
su dobiveni na osnovi obrasca, nije ni potrebno da se u temeljnom obrascu
IND-21 za gotovu proizvodnju u naturalnom izrazu daje podatak o mogućoj
proizvodnji.

![](dodatni/372301.gif)

|  |
| --- |
| Statistički standardi za godišnji izvještaj industrije (podijeljen na 6 dijelova radi lakšeg učitavanja) |
| **[I. dio](dodatni/372302.htm)** |
| **[II. dio](dodatni/372303.htm)** |
| **[III. dio](dodatni/372304.htm)** |
| **[IV. dio](dodatni/372305.htm)** |
| **[V. dio](dodatni/372306.htm)** |
| **[VI. dio](dodatni/372307.htm)** |

V. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

1. Ovim Statističkim standardima za Godišnji izvještaj industrije (IND-21),
prestaje važiti Nomenklatura industrij-skih proizvoda i usluga - NIPU 97
s metodološkim uputama za Godišnji izvještaj industrije (IND-21), objavljena
u "Narodnim novinama" br. 82/97 od 13. kolovoza 1997.

2. Ovi Statistički standardi za Godišnji izvještaj industrije (IND-21),
primjenjuju se osmog dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 950-01/99-01/64

Urbroj: 555-01-01-99-64

Zagreb, 31. svibnja 1999.

Ravnatelj

**mr. sc. Ivan Rusan**, v. r.

Ostalo, NN 60/1999-1100
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)