## Statut Hrvatske liječničke komore

### NN 47/2004 (13.4.2004.), Statut Hrvatske liječničke komore

# HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA

1096

Liječnička
komora osnovana je 1903. g. za područje Splita i okolice.

Liječnička
komora je osnovana 1923. godine za područje Hrvatske, Slavonije i Međimurja sa
sjedištem u Zagrebu.

Od
godine 1929. Komora obuhvaća i Dalmaciju, a djeluje pod imenom Liječnička
komora za Savsku banovinu.

Od
godine 1939. Komora djeluje pod imenom Liječnička komora Banovine Hrvatske.

Od
godine 1941. Komora djeluje kao Liečnička komora Nezavisne Države Hrvatske.

Godine 1945. Komora mijenja ime u Liječnička komora
Federativne države Hrvatske. Iste godine zabranjen je rad Komore.

Godine 1995. Komora obnavlja svoj rad na temelju članka
43. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« br. 56/90) i članka
171. stavka 1. Zakona o zdravstvenoj zaštiti (»Narodne novine« br. 75/93.,
11/94., 1/97 – pročišćeni tekst, 117/97., 95/00. i 129/00) pod novim imenom
Hrvatska liječnička komora. Dana 27. lipnja 1995. godine Komora donosi Statut.

Na taj način Hrvatska liječnička komora pravni je
slijednik i nastavlja tradiciju Liječničke komore osnovane 1923. godine.

Na temelju članka 61. Zakona o liječništvu (»Narodne
novine« br. 121/03) Skupština Hrvatske liječničke komore na sjednici održanoj
29. listopada 2003. godine, donijela je sljedeći

## STATUT

### HRVATSKE LIJEČNIČKE KOMORE

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Hrvatska
liječnička komora (dalje u tekstu: Komora) je samostalna, neovisna, staleška i
strukovna organizacija liječnika - doktora medicine na području Republike
Hrvatske.

Komora štiti
prava i zastupa interese liječnika, unapređuje liječ­ničku djelatnost, brine se
o ugledu liječnika i o pravilnom obav­ljanju liječničkog zvanja.

Članak
2.

Naziv
Komore je: HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA

Naziv Komore na engleskom jeziku je: CROATIAN MEDICAL
CHAMBER

Skraćeni naziv Komore je: HLK

Sjedište Komore je u Zagrebu, Šubićeva 9.

Članak 3.

Komora ima status pravne osobe.

U
pravnom prometu s trećim osobama, Komora istupa samostalno i neograničeno u
svoje ime i za svoj račun.

U
pravnom prometu s trećim osobama Komora za svoje obve­ze odgovara svim svojim
sredstvima.

Članak 4.

Komora ima pečat okruglog oblika promjera 30 mm sa
sljedećim tekstom:

HRVATSKA
LIJEČNIČKA KOMORA na obodu i znakom Komore u sredini.

Znak
Komore je okruglog oblika s tekstom: Hrvatska liječ­nička komora, u sredini sa
simbolom liječništva u grafičkom obliku štapa sa zmijom iznad koje se nalazi
jedan crveni koso po­lo­ženi kvadrat.

Komora
ima svoje glasilo »Liječničke novine« s grafičkim znakom Komore. Izgled znaka
je zaštićen.

Na
temelju odobrenja Ministarstva uprave Republike Hrvat­ske Komora koristi pečat
s grbom Republike Hrvatske na aktima – javnim ispravama koje izdaje u okviru
javnih ovlasti.

Članak
5.

Liječnici
koji rade na području Republike Hrvatske na neposrednim poslovima zdravstvene
zaštite obvezatno se udružuju u Hrvatsku liječničku komoru.

Zdravstvena
zaštita obuhvaća sustav društvenih, skupnih i individualnih mjera, usluga i
aktivnosti za očuvanje i unaprje­đenje zdravlja, sprječavanje bolesti, rano
otkrivanje bolesti, pravodobno liječenje te zdravstvenu njegu i rehabilitaciju.

Liječničke
djelatnosti, kojima se bave liječnici iz stavka 1. ovog članka obuhvaćaju:

1.
pregled kojim se utvrđuje postojanje ili nepostojanje tjelesnih, odnosno psihičkih
bolesti, tjelesnih oštećenja ili anomalija,

2.
procjenu stanja iz točke 1. ovog stavka pomoću medicinskih dijagnostičkih
instrumenata, postupaka i sredstava,

3. liječenje
i rehabilitaciju,

4.
davanje pripravaka krvi i krvnih derivata,

5.
sprječavanje bolesti, zdravstveni odgoj i savjetovanje,

6.
brigu o reproduktivnom zdravlju te pomoć pri porođaju,

7.
propisivanje lijekova, medicinskih proizvoda i pomagala,

8.
uzimanje i presađivanje organa i tkiva,

9.
mrtvozorništvo i obdukciju umrlih osoba,

10.
izdavanje liječničkih uvjerenja, svjedodžbi, potvrda i mi­š­ljenja i

11.
druge radnje sukladno općim i posebnim propisima.

Članovi
Komore mogu biti i svi ostali liječnici s položenim državnim ispitom i državljanstvom
Republike Hrvatske, te svi ostali liječnici, sukladno odredbama posebnog
zakona, Statuta i drugih općih akata Komore.

Članovi
Komore mogu biti i liječnici – strani državljani pod uvjetom uzajamnosti.

Članak
6.

Komora
obavlja slijedeće poslove s javnim ovlastima:

1. vodi
Imenik liječnika u Republici Hrvatskoj te druge javne knjige;

2.
daje, obnavlja i oduzima odobrenja za samostalan rad u okviru čega propisuje
sadržaj, rokove i postupak provjere struč­nosti i osposobljenosti liječnika u
svezi s obnavljanjem Odobrenja za samostalan rad (relicenciranje);

3.
obavlja stručni nadzor nad radom liječnika;

4. određuje
najnižu cijenu rada privatnih liječnika i

5.
odobrava pojedinačne cijene liječničkih usluga privatnih liječnika.

6.
druge poslove s javnim ovlastima sukladno zakonu.

Komora
vodi posebne upisnike za pripravnike, specijalizante, specijaliste i uže
specijaliste, za posebne osposobljenosti liječnika, liječnike koji obavljaju
karitativni rad, kao i disciplinski upisnik.

Liječnik
je dužan prijavljivati Komori sve podatke vezane uz njegovo zaposlenje, daljnje
školovanje (specijalizacija i uža specijalizacija) i usavršavanje u struci.

Imenik
liječnika, upisnici i evidencije iz stavka 1. i 2. ovog članka javne su knjige.
Izvaci iz javnih knjiga te potvrde izdane na temelju podataka iz tih knjiga,
javne su isprave.

Komora štiti
pravo na privatnost svojih članova u okviru pozitivnih propisa Republike
Hrvatske.

Članak
7.

Osim
javnih ovlasti iz prethodnog članka, Komora obavlja i sljedeće poslove:

1. daje prethodno mišljenje na plan i program mjera
zdravstvene zaštite koje donosi ministar nadležan za zdravstvo (dalje u tekstu:
Ministar),

2. daje prethodno mišljenje na pravilnik kojeg donosi
Ministar, a kojim se uređuje obavljanje zdravstvene djelatnosti na području zaštite
mentalnog zdravlja od strane nezdravstvenih rad­nika,

3. daje prethodno mišljenje na pravilnik Ministra
kojim se određuju uvjeti u pogledu prostora, radnika i medicinsko-tehničke
opreme,

4. daje prethodno mišljenje na pravilnik Ministra
kojim se određuju posebni uvjeti i postupak za davanje u zakup jedinica zakupa,

5. daje prethodno mišljenje na pravilnik Ministra
kojim se određuje postupak i način akreditacija bolnica za razvrstavanje prema
kvaliteti rada,

6. daje prethodno mišljenje na pravilnik Ministra
kojim se uređuje sadržaj i način provođenja pripravničkog staža, temeljnog staža
i sekundarijata; uvjete koje moraju ispunjavati zdravstvene ustanove, trgovačka
društva koja obavljaju zdravstvenu djelatnost i privatni zdravstveni radnici
kod kojih zdravstveni radnici provode pripravnički staž, temeljni staž i
sekundarijat; sadržaj, program i način polaganja stručnog ispita; sadržaj i
izgled uvjerenja o položenom stručnom ispitu,

7. daje Ministru prijedlog pravilnika kojim se uređuju
grane specijalizacije, trajanje i program specijalizacija i užih specijalnosti,

8. daje prethodno mišljenje Ministru za priznavanje
specijalizacije odnosno uže specijalnosti obavljene u inozemstvu,

9. donosi opći akt koji određuje postupak i način
davanja mišljenja Komore o opravdanosti osnivanja privatne prakse u osnovnoj
mreži zdravstvene djelatnosti odnosno izvan nje,

10. daje prethodno mišljenje na pravilnik Ministra
koji odre­đuje uvjete za osnivanje grupne privatne prakse,

11. daje suglasnost na pravilnik Ministra kojim se
određuju uvjeti pod kojima liječnici koji obavljaju privatnu praksu mogu u
zdravstvenim ustanovama i trgovačkim društvima koja obavljaju zdravstvenu
djelatnost obavljati poslove iz svoje struke na temelju posebnog ugovora sa
zdravstvenom ustanovom, odnosno trgovačkim društvom,

12.
daje prijedlog Ministru za donošenje rješenja o prestanku odobrenja za
obavljanje privatne prakse,

13.
daje prethodno mišljenje na pravilnik Ministra kojim se određuje početak, završetak,
raspored radnog vremena zdravstvenih ustanova, trgovačkih društava koja
obavljaju zdravstvenu djelatnost i privatnih zdravstvenih radnika u osnovnoj
mreži zdrav­stvene djelatnosti,

14.
donosi Kodeks medicinske etike i deontologije, prati i nadzire provođenje
pravila medicinske etike i deontologije te poduzima odgovarajuće mjere u slučaju
njihovog kršenja,

15. pruža
zaštitu građanima u ostvarivanju prava s obzirom na kakvoću, sadržaj i vrstu
zdravstvenih usluga koja im se pruža,

16.
koordinira odnose među članovima Komore, aktivno sudjeluje u rješavanju
njihovih međusobnih sporova te provodi arbitražu,

17. u
cilju zaštite ugleda liječnika, reagira na neopravdane i neutemeljene izjave u
sredstvima javnog priopćavanja,

18.
sudjeluje pri utvrđivanju standarda i normativa zdravstvenih usluga; daje
prethodno mišljenje Upravnom vijeću Hrvat­skog zavoda za zdravstveno osiguranje
(dalje u tekstu: HZZO) o standardima i normativima te iznosu potrebnih
sredstava za zdrav­stvenu zaštitu kao i način ostvarivanja prava osiguranih
osoba na zdravstvenu zaštitu iz osnovnog zdravstvenog osiguranja za sva­ku
kalendarsku godinu,

19.
daje prijedlog propisa kojeg donosi Ministar kojim se utvrđuje dužina trajanja
bolovanja ovisno o vrsti bolesti,

20.
sudjeluje u radu arbitraže HZZO-a sukladno odredbama posebnog zakona,

21.
daje stručna mišljenja tijekom pripremanja propisa koji utječu na razvoj
zdravstvene struke, daje prijedlog mreže zdravstvene djelatnosti Ministru te
njezine izmjene i dopune,

22.
daje prethodno mišljenje na akt HZZO-a kojim se utvrđuje način provođenja plana
i programa mjera zdravstvene zaštite, formiranje cijena zdravstvene zaštite i
drugih osnova za sklapanje ugovora sa zdravstvenim ustanovama i privatnim zdrav­stvenim
djelatnicima koji čine mrežu zdravstvene djelatnosti,

23.
zastupa liječnike kod sklapanja ugovora sa HZZO-om te društvima za osiguranje u
cilju vrednovanja liječničkog rada u postupku formiranja cijena zdravstvenih
usluga,

24.
surađuje sa zdravstvenom inspekcijom u provedbi zdravstveno-inspekcijskog
nadzora,

25.
organizira trajnu izobrazbu samostalno ili u suradnji sa stručnim društvima i
medicinskim fakultetima te s odgovarajućim fizičkim i pravnim osobama,

26. surađuje s ministarstvom nadležnim za zdravstvo
(dalje u tekstu: Ministarstvo) i stručnim društvima kod donošenja propisa koji
se odnose na liječnički staž, stručni ispit, specijalizacije, uže specijalnosti
liječnika,

27. daje mišljenje o radu liječnika izvan punog
radnog vremena,

28.
daje mišljenje o radu liječnika koji obavljaju privatnu prak­su, a koji
obavljaju poslove iz svoje struke na temelju posebnog ugovora sa zdravstvenom
ustanovom odnosno trgovačkim dru­štvom koje obavlja zdravstvenu djelatnost,

29.
propisuje način oglašavanja i način isticanja naziva privatne prakse uz
suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo

30.
daje mišljenje u postupku osnivanja, preseljenja i prestanka rada privatnih
zdravstvenih ustanova, trgovačkih društava koja obavljaju zdravstvenu
djelatnost i privatnih praksi na temelju važećih zakona i propisa,

31.
brine o materijalnim i drugim interesima svojih članova,

32. daje pravne savjete i drugu stručnu pomoć članovima
Komore, a vezano uz obavljanje liječničke djelatnosti,

33. promiče znanstvene postupke dijagnostike i liječenja,
a suzbija nadriliječništvo,

34. izdaje svoje glasilo i druge publikacije,

35. obavlja i druge poslove u skladu sa zakonima i
odredbama ovog Statuta.

Članak 8.

Prava članova Komore jesu:

1.
pravo biranja tijela Komore i pravo da u njih bude biran,

2.
pravo na savjetodavno-pravnu pomoć iz staleške i stru­kov­ne problematike,

3. pravo na stručno-medicinski savjet,

4. pravo na mogućnost organiziranog osiguranja u sluča­jevima
zahtjeva za naknadom štete nastale u pružanju zdravstvenih usluga,

5. pravo korištenja svih povlastica koje Komora
ugovori s drugim pravnim i fizičkim osobama,

6. pravo na materijalnu pomoć članu ili njegovoj
obitelji prema Pravilniku o dodjeli pomoći Komore,

7. pravo na pomoć kod traženja posla i izvješćivanje
o potrebama za liječnicima,

8. pravo na pomoć kod traženja odgovarajuće zamjene
za vrijeme odsutnosti liječnika,

9. pravo na stručna savjetovanja koja organizira
Komora,

10. pravo na besplatno primanje glasila Komore,

11. i druga prava koja proizlaze iz ovoga Statuta i
drugih akata Komore.

Članak 9.

Obveze članova Komore jesu:

1. poštivanje i pridržavanje svih propisa koje donose
tijela Ko­­more, a posebice Kodeksa medicinske etike i deontologije Ko­more,

2. poštivanje svih tijela Komore,

3. redovno obavješćivanje Komore o svim podacima koje
propisuju Pravilnik o izdavanju, obnavljanju i oduzimanju odobrenja za
samostalan rad (licenca) te drugi akti Komore,

4. uredno odgovaranje na sve upite koje zatraži
Komora,

5. suradnja u provođenju postupka stručnog nadzora
sukladno posebnom aktu Komore,

6.
redovno plaćanje članarine.

II.
USTROJSTVO HRVATSKE LIJEČNIČKE KOMORE

Članak
10.

Tijela
Komore jesu:

1. Skupština
Komore,

2. Vijeće
Komore,

3. Izvršni
odbor Komore,

4.
Stalna povjerenstva Izvršnog odbora Komore,

5.
Predsjednik Komore,

6.
Dopredsjednik Komore,

7.
Nadzorni odbor Komore,

8. Sud
Komore – Časni i Visoki časni sud Komore,

9. Županijska
povjerenstva Komore.

Članak
11.

Tijela
Komore neovisna su u obavljanju poslova iz svojeg dje­lo­kruga.

Kolegijalna
tijela Komore donose odluke javnim glasova­njem, osim ako drugim aktima Komore
nije drugačije određeno.

Pravilnikom
o izboru tijela Komore pobliže se uređuje način izbora članova za tijela
Komore.

Delegate
za Skupštinu Komore biraju članovi (između sebe) u izbornim jedinicama.

Izborne
jedinice u pravilu su bazirane na teritorijalnom principu tj. po županijama.
Iznimno, za pojedine interesne grupacije koje su specifičnog karaktera (npr.
liječnici koji rade u Ministarstvu obrane Republike Hrvatske (u daljnjem tektu:
MORH), Hrvat­­skom zavodu za zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: HZZO i
dr.) Skupština može odrediti da budu zasebne izborne jedinice.

Članak
12.

Mandat
delegata Skupštine i članova tijela Komore traje četiri godine.

Isti članovi
Komore mogu biti ponovo birani za delegate Skup­­štine ili članove istih tijela
Komore.

Ako se
ne provedu izbori za delegate Skupštine ili za druga tijela Komore, dosadašnji
delegati Skupštine, odnosno članovi ti­jela Komore nastavljaju obavljati svoje
funkcije do izbora novih de­legata odnosno članova.

1.
Skupština

Članak
13.

Skupština
je najviše tijelo Komore.

Broj
delegata Skupštine utvrđuje se po izbornim jedinicama i to tako da jedan
delegat dolazi na svakih 150 (stopedeset) li­ječ­nika članova Komore.

Kandidat za delegata može biti svaki član Komore čija
je kan­didatura potkrijepljena s 15 (petnaest) potpisa članova Komore
odgovarajuće izborne jedinice.

Članak 14.

Skupština obavlja sljedeće poslove:

1. donosi Statut Komore,

2. donosi Kodeks medicinske etike i deontologije,

3. donosi Pravilnik o stručnom nadzoru,

4. donosi Pravilnik o disciplinskom postupku,

5. donosi Pravilnik o izboru tijela Komore,

6. donosi Poslovnik o radu Skupštine,

7. donosi financijski plan i zaključni račun Komore,

8. bira i razrješava predsjednika, dopredsjednika,
rizničara te predsjednike stalnih povjerenstava (članove Izvršnog odbora
Komore),

9. bira predsjednika i zamjenika predsjednika Skupštine,

10.
bira i razrješava članove Nadzornog odbora,

11.
prima i ocjenjuje izvješća svih tijela Komore,

12.
donosi programe i planove rada tijela Komore,

13.
odlučuje o visini upisnine i visini članarine,

14.
donosi odluku o sjedištu Komore,

15. po
potrebi osniva *ad hoc* povjerenstva ili radne grupe, osim ako aktom
Komore nije drugačije određeno.

Članak
15.

Skupštinu
saziva predsjednik Skupštine Komore.

Redovna
sjednica Skupštine održava se najmanje jednom go­dišnje.

Zahtjev
za sazivanje izvanredne sjednice Skupštine mogu predsjedniku Skupštine
podnijeti Predsjednik Komore, Vijeće Ko­­more, Izvršni odbor Komore, najmanje
tri Županijska povje­renstva ili najmanje 30 (trideset) delegata Skupštine.

Predsjednik
mora sazvati izvanrednu sjednicu Skupštine u ro­ku od 30 (trideset) dana po
primitku zahtjeva iz stavka 3. ovog članka. U slučaju njegove spriječenosti,
Skupštinu će sazvati nje­gov zamjenik. Ako je ne sazove u tom roku,
predlagatelji mogu sami sazvati izvanrednu sjednicu Skupštine.

Članak
16.

Rad
Skupštine pobliže se uređuje Poslovnikom o radu Skup­štine, a naročito: način
sazivanja sjednica Skupštine, ras­prav­ljanja u Skupštini, način odlučivanja i
glasovanja o prijedlozima odluka, o izboru predsjednika Skupštine, njegovog
zamjenika i o izvješ­ćima tijela Komore.

2.
Vijeće Komore

Članak
17.

Vijeće
Komore čine predsjednici svih Županijskih povjerenstava.

Vanjski
članovi Vijeća su, na bazi uzajamnosti (reciprociteta), po jedan predstavnik
Hrvatskog liječničkog zbora, Hrvatskog liječničkog sindikata te predstavnik
medicinskih fakulteta.

Predsjednika i dopredsjednika Vijeća Komore biraju
između sebe članovi Vijeća Komore.

Predsjednik, dopredsjednik, tajnik, rizničar i drugi članovi
Iz­vršnog odbora Komore, kao i vanjski članovi Vijeća sudjeluju u radu Vijeća
Komore bez prava odlučivanja.

Članak 18.

Sjednice Vijeća Komore saziva i vodi predsjednik Vijeća
Ko­more, osim ako drugim aktom Komore nije drugačije odre­đeno.

Rad Vijeća pobliže se uređuje Poslovnikom o radu Vijeća.

Članak 19.

Vijeće Komore obavlja sljedeće djelatnosti:

1. donosi sve opće akte Komore osim navedenih u članku
14. ovog Statuta,

2. nadzire izvršenje zaključaka Skupštine,

3. bira i razrješava članove Časnog suda i Visokog časnog
suda, osim predsjednike Suda koje imenuje Izvršni odbor,

4. u drugom stupnju odlučuje o žalbama protiv odluka
Iz­vršnog odbora Komore, osim ako zakonom, ovim Statutom ili općim aktom Komore
nije drugačije određeno,

5. daje
i prima prijedloge koji su od općeg značenja za us­pješno obavljanje rada
Komore,

6.
ocjenjuje i daje mišljenje o izvješćima predsjednika Komore o radu Izvršnog
odbora Komore,

7.
predlaže Skupštini osnivanje povjerenstava, a po potrebi i samo osniva
povjerenstva za pojedina pitanja iz svojeg djelokruga rada,

8.
zahtijeva od predsjednika i Izvršnog odbora Komore da raspravi određenu
problematiku,

9.
prati i usklađuje rad izbornih jedinica te donosi zaključke na temelju njihovih
izvješća,

10.
donosi odluku o raspisivanju izbora za delegate Skup­štine i predsjednika
Komore,

11.
donosi odluke o sklapanju poslova, čija vrijednost prelazi iznos od 200.000,00
kuna,

12.
razmatra primjedbe i prijedloge Županijskih povjerenstava te predlaže
djelovanje Izvršnog odbora Komore po strukovnim, stručnim i organizacijskim
pitanjima te po pitanjima zdravstvene politike,

13.
brine o stručnom usavršavanju članova Komore,

14.
obavlja i druge poslove koje mu povjeri Skupština.

3.
Izvršni odbor

Članak
20.

Izvršni
odbor čine predsjednik Komore, dopredsjednici Komore, tajnik Komore, rizničar
Komore, predsjednici stalnih Povjerenstava Izvršnog odbora, a u prve dvije
godine mandata i bivši predsjednik Komore.

Predsjednik
Komore može, uz suglasnost Izvršnog odbora, suspendirati do prve sjednice Skupštine,
člana Izvršnog odbora, ako ne obavlja svoje dužnosti, na drugi način onemogućuje
rad Izvršnog odbora, ili ako postoje druge zapreke za njegovo sudjelovanje u
radu Izvršnog odbora.

Sjednicu
Izvršnog odbora saziva i njome predsjedava pred­sjednik Komore. Ako predsjednik
Komore ne sazove sjednicu Izvršnog odbora, a za to se ukazuje potreba, sjednicu
mogu, iznimno, sazvati dopredsjednici Komore, većina članova Izvršnog odbora.

Sjednici
Izvršnog odbora mogu biti nazočni predsjednik Vijeća Skupštine Komore te
dopredsjednici stalnih povjerenstava, bez prava odlučivanja. Dopredsjednici
povjerenstava imaju pravo odlučivanja u slučaju kad zamjenjuju predsjednika
svog povjerenstva.

Članak
21.

Izvršni
odbor ima svoja stalna povjerenstva i to:

1.
Povjerenstvo za medicinsku etiku i deontologiju,

2.
Povjerenstvo za stručna pitanja i stručni nadzor,

3. Povjerenstvo za medicinsku izobrazbu liječnika,

4. Povjerenstvo za primarnu zdravstvenu zaštitu i
javno­zdrav­stvenu djelatnost,

5. Povjerenstvo za specijalističku i bolničku
djelatnost,

6. Povjerenstvo za privatnu praksu,

7. Povjerenstvo za međunarodnu suradnju.

Izvršni
odbor za pojedina pitanja može imenovati radne grupe i povjerenstva po potrebi,
sukladno aktima Komore.

Članak
22.

Izvršni odbor obavlja sljedeće poslove:

1. izvršava zaključke Skupštine i Vijeća Komore,

2. priprema materijale, informacije, analize i
prijedloge za Vi­jeće i Skupštinu,

3. utvrđuje prijedloge općih akata i provedbene
propise Komore,

4. izrađuje i daje mišljenja kod pripreme nacrta
propisa iz ob­lasti zdravstva,

5. razmatra i donosi odluke o značajnijim zaključcima
struč­nih povjerenstava te razmatra i donosi odluke o prijedlozima Tajnika i
Rizničara Komore,

6. razmatra problematiku ugovaranja liječnika u
privatnoj praksi s HZZO-om i drugim osiguravajućim društvima,

7. u drugom stupnju odlučuje o žalbama protiv odluka
pred­sjednika Komore i stalnih povjerenstava Komore, osim ako nije drugačije
određeno ovim Statutom i drugim općim aktima Komore,

8. donosi stavove o pojedinim značajnim pitanjima iz
djelatnosti Komore,

9. provodi suradnju Komore s Ministarstvom, Hrvatskim
liječničkim zborom, Hrvatskim liječničkim sindikatom, medicinskim fakultetima,
HZZO-om, drugim osiguravajućim društvima i drugim zainteresiranim ustanovama,

10. daje prijedlog Ministru za donošenje rješenja o
prestanku odobrenja za obavljanje privatne prakse,

11. vodi financijsko poslovanje i upravlja sredstvima
Komore s pravom da odlučuje o pravnim poslovima u vrijednosti od 50.000,00 do
200.000,00 kn,

12. brine o stručnom usavršavanju članova Komore,

13. donosi cijene usluga Komore,

14. organizira izdavanje komorskog glasila,

15. bira i imenuje tajnika Komore na temelju natječaja,

16. imenuje drugog dopredsjednika Komore,

17. imenuje savjetnike predsjednika Komore na
prijedlog pred­sjednika Komore,

18. imenuje predsjednike Sudova.

19. imenuje glavnog i odgovornog urednika komorskog
glasila te članove Izdavačkog savjeta i Uredničkog odbora,

20. odlučuje o sklapanju ugovora o radu za radna
mjesta u stručnim službama utvrđena u Pravilniku o radu Komore,

21. imenuje dopredsjednike i članove stalnih stručnih
Povjerenstava na prijedlog predsjednika dotičnog Povjerenstva,

22. imenuje administrativne tajnike stalnih
povjerenstava iz redova stručnih službi Komore,

23. poduzima potrebne mjere radi uklanjanja
nesuglasica između članova Komore,

24. rješava sporne slučajeve vezane uz izdavanje i
produži­vanje Odobrenja za samostalan rad (licenca) i donosi odluku o bri­sanju
člana iz registra članova, osim ako nije drugačije odre­đeno zakonom, Statutom
ili drugim aktima Komore,

25. obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom
ili op­ćim aktima Komore.

Članak 23.

Izvršni odbor donosi odluke većinom od ukupnog broja članova
Izvršnog odbora osim ako ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore nije
propisana drugačija kvalificirana većina.

Zaključci
Izvršnog odbora dostavljaju se predsjedniku Skup­štine, svim članovima Vijeća
Komore te dopredsjednicima stalnih povjerenstava, te članovima Nadzornog odbora
Komore.

4. Predsjednik
Komore i dopredsjednik Komore

Članak
24.

Predsjednik
Komore zastupa i predstavlja Komoru.

Zaključuje poslove do vrijednosti 50.000,00 kn, preko
tog iznosa mora dobiti suglasnost Izvršnog odbora, odnosno Vijeća Komore.

Prvi dopredsjednik Komore neposredno surađuje u radu
s predsjednikom Komore, zamjenjuje predsjednika Komore u slu­čaju njegovog
izbivanja ili spriječenosti te obavlja i druge po­slove koje mu povjeri
predsjednik.

Drugi dopredsjednik zamjenjuje predsjednika ili
dopredsjednika Komore u protokolarnim prigodama te obavlja druge poslove koje
mu predsjednik Komore povjeri.

Mandat predsjednika i dopredsjednika traje četiri
godine i istječe na dan imenovanja novog predsjednika i dopredsjednika na
izbornoj Skupštini.

Ako predsjednik ne može više obavljati svoju
funkciju, obav­lja je dopredsjednik sve do izvanrednih izbora za predsjednika
Komore, a najdulje do sljedeće redovne sjednice Skupštine.

U slučaju iz prethodnog stavka, predsjednik Skupštine
Komore će izvijestiti Vijeće te zatražiti da ono donese odluku o raspisivanju
izvanrednih izbora za predsjednika Komore. Izbore treba provesti do sljedeće
redovne Skupštine.

Članak 25.

Predsjednik i dopredsjednici Komore mogu obavljati
svoje poslove prema Ugovoru o radu s punim radnim vremenom ili dijelom radnog
vremena ili uz određenu naknadu.

Članak 26.

Predsjednik Komore obavlja sljedeće poslove:

1. izvršava zaključke i odluke Skupštine i Vijeća
Komore,

2. saziva i vodi sjednice Izvršnog odbora te provodi
njihove zaključke i odluke,

3. prima svečane prisege novoupisanih liječnika u
registar,

4. potpisuje ugovore koje sklapa Komora do iznosa od
50.000,00 kuna, a preko tog iznosa po odluci Izvršnog odbora, odnosno Vijeća
Komore,

5. izdaje rješenja o brisanju iz registra liječnika,
osim ako nije drugačije određeno općim aktima Komore,

6. predlaže Izvršnom odboru poduzimanje određenih
akcija koje su u skladu s politikom Komore,

7. predlaže Izvršnom odboru kandidate za savjetnike i
pred­sjednika Komore,

8. održava redovite kontakte s odgovarajućim političkim
čim­be­nicima radi ostvarivanja ciljeva Komore,

9. podnosi zahtjeve Časnom sudu za pokretanje
postupka,

10. daje priopćenja za javnost ili za to ovlašćuje
određenog člana Izvršnog odbora Komore.

11. obavlja i druge poslove određene ovim Statutom
ili op­ćim aktima Komore.

Članak 27.

Za obavljanje svog posla predsjednik odgovara Skupštini
Ko­more.

Predsjednik
je dužan o svome radu i o radu Izvršnog odbora izvješćivati Vijeće i Skupštinu
Komore na svakoj sjednici.

Predsjednik
može biti razriješen dužnosti prije isteka mandata u skladu s odredbama
Pravilnika o izboru tijela Komore.

5.
Nadzorni odbor

Članak
28.

Nadzorni
odbor bira Skupština tajnim glasovanjem između više kandidata koje predlažu
delegati Skupštine.

Nadzorni
odbor sastoji se od predsjednika i dva člana te nji­hovih zamjenika.

Na
konstituirajućoj sjednici, koju saziva predsjednik Komore, članovi Nadzornog
odbora između sebe biraju predsjednika i zamjenika predsjednika.

Sjednice
saziva i predsjedava im predsjednik Nadzornog odbora. Iznimno, sjednicu
Nadzornog odbora može sazvati pred­sjednik Komore ukoliko se za to ukaže
potreba.

Nadzorni
odbor dužan je najmanje dva puta godišnje pregledati financijsko poslovanje
Komore te godišnja financijska iz­vješća.

Nadzorni
odbor razmatra zakonitost odluka koje donose tijela Komore.

O svom
radu podnosi izvješće svake godine na Skupštini te pred­laže usvajanje zaključnog
računa.

6. Županijska
povjerenstva, Povjerenstvo Grada Zagreba, MORH-a i HZZO-a

Članak 29.

Županijska povjerenstva osnivaju se u županijskim
sredi­šti­ma te u gradu Zagrebu. Posebno se formira Povjerenstvo za liječnike
koji rade u MORH-u, HZZO-u i drugim zdravstvenim ustanovama prema odluci Skupštine
Komore.

Županijska povjerenstva koja imaju do 500
(petstotina) liječ­nika čini 5 (pet) članova, a izborne jedinice koje imaju
preko 500 (petstotina) liječnika čini 7 (sedam) članova.

Županijska povjerenstva konstituirana su danom izbora
pred­sjednika povjerenstva.

Članovi županijskih povjerenstava biraju između sebe
pred­sjednika i dopredsjednika.

Predsjednici županijskih povjerenstava sazivaju i
predsjedavaju sjednicama povjerenstava.

Ako predsjednik Županijskog povjerenstva ne sazove
sjednicu povjerenstva, a za to se ukazuje potreba, sjednicu može, iznimno,
sazvati i predsjednik Komore.

Predsjednik Županijskog povjerenstva prima obavijesti
i upute od Izvršnog odbora, prati njihovu provedbu i o tome izvješćuje Izvršni
odbor.

Županijska povjerenstva sastaju se najmanje četiri
puta go­dišnje.

Županijska povjerenstva donose odluke većinom glasova
od ukupnog broja članova povjerenstva.

Odluke o pojedinim pitanjima mogu se prikupiti i
pismenim putem.

Članak 30.

Županijska povjerenstva obavljaju sljedeće poslove:

 1. provode
zaključke i odluke tijela Komore,

 2. sudjeluju pri planiranju zdravstvene
politike svog po­dručja, surađujući sa županijskim tijelima odgovornim za
zdravstvo,

 3. provode
mirovni postupak u slučaju sporova među članovima Komore koji rade na području
pojedinog Povjerenstva, uz suglasnost obiju stranaka,

 4. organiziraju
stručna savjetovanja odnosno usavršavanje članova Komore koji rade na području
pojedinog Povjerenstva, u koordinaciji s Povjerenstvom za medicinsku izobrazbu
liječnika,

5. prikupljaju podatke o trajnoj izobrazbi potrebnoj
za relicenciranje te izvješćuje središnju administraciju Komore o liječ­nicima
koji su ispunili uvjete za relicenciranje,

6. uručuju Odobrenja za samostalan rad svojim članovima,

7. razmatraju primjedbe i prijedloge svojih članova i
po potrebi ih proslijeđuje Izvršnom odboru Komore,

8. predlažu plan potreba za liječnicima u području
nadležnosti svog Povjerenstva,

9. redovno izvješćuju svoje članove o radu Komore,

10. Izvršnom odboru dostavljaju podatke o stanju
zdravstva na području pojedinog Povjerenstva,

11. vode pomoćni registar članova Komore na području Žu­panijskog
povjerenstva,

12. daju prijedloge za uskraćivanje ili odobravanje
otvaranja ordinacija, a prema usvojenoj mreži ordinacija u primarnoj
zdravstvenoj zaštiti,

13. određuju članove (člana) arbitražnih komisija u
svom Povjerenstvu u slučaju potrebe,

14. surađuju s podružnicama Hrvatskog liječničkog
zbora,

15. obavlja i druge poslove određene ovim Statutom
ili op­ćim aktima Komore.

7.
Sud Komore

Članak
31.

Sud Hrvatske liječničke komore je disciplinsko tijelo
koje čine Časni sud i Visoki časni sud Komore (dalje u tekstu: Časni sud i
Visoki časni sud), a koje odlučuje o disciplinskoj odgovornosti te
nedostojnosti liječnika sukladno zakonu i općim aktima Komore.

Časni sud i Visoki časni sud imaju po pet članova, od
kojih se predsjednik imenuje iz redova istaknutih pravnika, a ostali članovi su
liječnici – članovi Komore.

Članovi Časnog suda i Visokog časnog suda moraju biti
osobe visokih etičkih kvaliteta s bogatim stručnim i profesionalnim iskustvom.

Članovi Suda Komore biraju se na vrijeme od četiri
godine.

Članak 32.

Liječnik je disciplinski odgovoran ako:

1. povrijedi odredbe zakona koji određuju obavljanje
liječ­ničke djelatnosti;

2. povrijedi Kodeks medicinske etike i deontologije
Komore;

3. obavlja nestručno liječničku profesiju;

4. svojim ponašanjem prema pacijentu, drugom liječniku
ili trećim osobama povrijedi ugled liječničke profesije;

5. ne
ispunjava Statutom ili drugim općim aktom članske obveze prema Komori.

Pod
stručnom povredom podrazumijeva se svaka ona primjena sredstava i metoda za
prevenciju, dijagnostiku, terapiju i rehabilitaciju koja nije u skladu s važećim
pravilima liječničke struke.

Teške i
lake povrede, odredbe o tijelima disciplinskog postupka, pokretanje i tijek
disciplinskog postupka, zastara, disciplinske mjere i kazne uređuju se
Pravilnikom o disciplinskom postupku.

Članak
33.

Časni
sud Komore, može pokrenuti disciplinski postupak po službenoj dužnosti ili na
zahtjev pacijenta, druge zainteresirane osobe, predsjednika Komore, tajnika
Komore, tijela Komore, Komisije za stručni nadzor Komore te na zahtjev
ministra.

Osobe iz prethodnog stavka zastupaju svoj zahtjev
pred Časnim sudom i Visokim časnim sudom.

Sud radi sukladno odredbama Pravilnika o
disciplinskom postupku.

Članak 34.

Na odluke Časnog suda stranke u postupku imaju pravo
podnositi žalbu Visokom časnom sudu.

Odluka Visokog časnog suda je konačna te se protiv
nje može pokrenuti upravni spor.

Odluka Časnog suda kojom se liječnik proglašava
nedostojnim za obavljanje liječničke djelatnosti ne može se pobijati žalbom, već
se protiv nje može pokrenuti upravni spor.

Članak 35.

Članove Suda bira Vijeće na prijedlog predsjednika
Komore, a predsjednike Časnog i Visokog časnog suda imenuje Izvršni odbor.

Članak 36.

Za teže disciplinske povrede liječniku se mogu izreći
slje­deće disciplinske mjere i kazne:

1. ukor;

2. javni ukor;

3. novčana kazna;

4. privremeno oduzimanje odobrenja za samostalan rad
od mjesec dana do godinu dana;

5. trajno oduzimanje odobrenja za samostalan rad;

6. privremeno ili trajno ograničenje opsega Odobrenja
za samostalan rad.

Sukladno točki 4. i 5. stavka 1. ovog članka,
Odobrenje za samostalan rad može se privremeno ili trajno ograničiti i s
obzirom na opseg i vrstu poslova kojima se liječnik smije baviti.

Za lakše disciplinske povrede liječniku se mogu izreći
slje­de­će disciplinske mjere i kazne:

1. opomena;

2. novčana kazna.

Iznos novčane kazne ne može biti niži od 1.000,00 kn
niti viši od 5.000,00 kn.

Disciplinska
mjera dodatne izobrazbe može se odrediti sukladno odredbama Pravilnika o
disciplinskom postupku Komore.

III.
STALNA POVJERENSTVA IZVRŠNOG ODBORA KOMORE

Članak
37.

Stalna
povjerenstva Izvršnog odbora Komore čine: predsjednik, dopredsjednik te 3 (tri)
do 7 (sedam) članova povjerenstva.

Sjednice
povjerenstva saziva predsjednik povjerenstva.

Ako
predsjednik povjerenstva ne sazove sjednicu povjerenstva, a za to se ukazuje
potreba, sjednicu mogu, iznimno, sazvati dopredsjednik povjerenstva i predsjednik
Komore.

Iznimno,
članove Povjerenstva za medicinsku etiku i deontologiju, osim članova iz stavka
1. ovog članka, čine barem 3 (tri) predstavnika nemedicinskih struka, s time da
ukupan broj članova mora biti neparan.

Predsjednike
Povjerenstva bira Skupština Komore na pri­jedlog predsjednika Komore.
Predsjednik Komore obvezatno obra­zlaže svoj prijedlog za svakog kandidata.

Članove Povjerenstva, od kojih najmanje polovicu čine
delegati Skupštine, imenuje Izvršni odbor na prijedlog predsjednika
Povjerenstva.

Predsjednik Povjerenstva imenuje dopredsjednika
Povjerenstva.

Povjerenstva mogu imenovati stručne odnosno ekspertne
radne grupe za obavljanje određenih poslova.

Način
rada Povjerenstava uredit će se Poslovnikom o radu Povjerenstava.

Povjerenstvo
donosi odluke većinom glasova od ukupnog broja članova povjerenstva, ako ovim
Statutom ili drugim općim aktima Komore nije propisana drugačija kvalificirana
većina.

1.
Povjerenstvo za medicinsku etiku i deontologiju

Članak 38.

Povjerenstvo za medicinsku etiku i deontologiju
obavlja slje­deće poslove:

1. oblikuje Kodeks medicinske etike i deontologije,

2. prati i nadzire provođenje pravila medicinske
etike i deon­to­lo­gije te poduzima odgovarajuće mjere u slučaju njihovog krše­nja,

3. raspravlja i daje mišljenje odnosno tumačenje o
pojedinim pitanjima iz medicinske etike i deontologije,

4. nadzire poštivanje etičkih principa u ostvarivanju
prava gra­đana na zdravstvenu zaštitu,

5. koordinira odnose među članovima te aktivno sudjeluje
u rješavanju eventualno nastalih sporova,

6. svoj rad koordinira s ostalim tijelima Komore,

7. poduzima potrebne prethodne radnje za provođenje
postupka pred Sudom Komore

8. surađuje s Nacionalnim etičkim povjerenstvom za
biomedicinu, etičkim povjerenstvima Zbora, drugih komora i zdravstvenih
ustanova,

9. obavlja i druge poslove predviđene zakonom, ovim
Statutom te drugim općim aktima Komore.

U slučaju sumnje u povrede odredaba Kodeksa
medicinske etike i deontologije prilikom pružanja zdravstvene usluge,
Povjerenstvo može: pokrenuti postupak pred Časnim sudom.

2.
Povjerenstvo za stručna pitanja i stručni nadzor

Članak
39.

Povjerenstvo
za stručna pitanja i stručni nadzor vodi brigu i nadzor o opsegu i kvaliteti
stručnog djelovanja, te o drugim struč­nim pitanjima.

Povjerenstvo
za stručna pitanja i stručni nadzor obavlja sljedeće poslove:

1.
sudjeluje pri utvrđivanju standarda i normativa zdravstvenih usluga,

2. daje
stručna mišljenja kod pripreme propisa koji utječu na razvoj zdravstvene
struke,

3.
sudjeluje u pripremi prijedloga mreže zdravstvene djelatnosti s ministrom,

4.
sudjeluje u pripremi mišljenja radi pribavljanja suglasnosti o osnivanju
zdravstvene ustanove odnosno o početku obavljanja privatne liječničke prakse,

5.
razmatra, daje mišljenje i utvrđuje stajalište i o drugim stručnim pitanjima,

6. surađuje
sa stručnim društvima i medicinskim fakultetima, a po potrebi i s
Ministarstvom,

7. vodi
brigu i nadzor o opsegu i kvaliteti stručnog djelova­nja liječnika,

8. pruža zaštitu građanima u ostvarivanju prava s
obzirom na kakvoću, sadržaj i vrstu zdravstvene usluge koja im se pruža,

9. vodi brigu o unaprjeđivanju vrsnoće stručnog
djelovanja, opreme i organizacije zdravstvene zaštite,

10. surađuje sa zdravstvenom inspekcijom u provedbi
zdravstveno-inspekcijskog nadzora,

11.
svoj rad koordinira s ostalim tijelima Komore,

12.
poduzima potrebne prethodne radnje za provođenje postupka pred Sudom Komore,

13.
promiče znanstvene postupke dijagnostike i liječenja, a suzbija nadriliječništvo,

14.
obavlja i druge poslove određene ovim Statutom ili drugim općim aktima Komore.

U slučaju
neprimjerenog stručnog djelovanja liječnika Povjerenstvo može:

•
pokrenuti postupak pred Časnim sudom.

3.
Povjerenstvo za medicinsku izobrazbu liječnika

Članak
40.

Povjerenstvo za medicinsku izobrazbu liječnika
obavlja slje­deće poslove:

1. brine se za postizanje i održavanje stručne
osposobljenosti prema standardima suvremene medicinske znanosti,

2. predlaže grane specijalizacije, trajanje i program
specijalizacije i užih specijalnosti Ministarstvu,

3. daje mišljenje ministru o uvjetima, sadržaju i načinu
pro­vođenja pripravničkog staža, temeljnog staža i sekundarijata,

4. organizira i nadzire trajno medicinsko usavršavanje,

5. predlaže sadržaj, rokove i postupak provjere stručnosti
li­ječ­ni­ka,

6. određuje sadržaj i opseg obvezne dodatne izobrazbe
po odredbi Časnoga suda Komore,

7. surađuje
s medicinskim fakultetima i resornim ministarstvima u pogledu potrebnog broja
studenata, sadržaja i obliku dodiplomske i poslijediplomske nastave,

8.
organizira trajnu izobrazbu samostalno ili u suradnji sa stručnim društvima i
medicinskim fakultetima ili odgovarajućim fizičkim ili pravnim osobama,

9.
donosi odluku o priznavanju i kategorizaciji oblika trajne izobrazbe,

10.
imenuje i razrješuje članove i tajnika Ispitne komisije Komore za provođenje
ispita u slučajevima neispunjavanja uvjeta za produženje Odobrenja za
samostalan rad,

11.
obavlja i druge poslove određene zakonom, ovim Statutom ili drugim općim aktima
Komore.

4.
Povjerenstvo za primarnu zdravstvenu zaštitu i javnozdravstvenu djelatnost

Članak 41.

Povjerenstvo za primarnu zdravstvenu zaštitu i
javnozdravstvenu djelatnost obavlja sljedeće poslove:

1. brine o kvaliteti, organizaciji i dostupnosti
primarne zdrav­stvene zaštite i javnozdravstvene djelatnosti te njihovoj
integraciji u cjelokupni sustav zdravstvene zaštite,

2. sudjeluje u pripremi i donošenju standarda i
normativa te mjera i mreže primarne zdravstvene zaštite i javnozdravstvene
djelatnosti,

3. prati primjenu Pravilnika o uvjetima za davanje u
zakup zdravstvenih ustanova te donosi stavove o njegovoj primjeni,

4. zastupa interese liječnika primarne zdravstvene zaštite
kod ugovaranja s HZZO-om i drugim osiguravajućim društvima te interese liječnika
koji obavljaju poslove javnozdravstvene djelatnosti,

5. daje stručnu pomoć u postupku privatizacije na
temelju zahtjeva člana Komore,

6. na zahtjev člana Komore zastupa njegove interese
kod za­kupa,

7. podnosi izvješća Izvršnom odboru Komore o
pojedinim nepravilnostima ili problemima zakupa te o pojedinim pitanjima iz
javnozdravstvene djelatnosti,

8. svoj rad koordinira s ostalim tijelima Komore,

9. obavlja i druge poslove određene zakonom, ovim
Statu­tom ili drugim općim aktima Komore.

5.
Povjerenstvo za specijalističku i bolničku djelatnost

Članak
42.

Povjerenstvo za specijalističku i bolničku djelatnost
obavlja slje­deće poslove:

1. brine o kvaliteti, sadržaju i organizaciji
specijalističko-
-konzilijarne, i bolničke djelatnosti i njihove integracije u cjelokupni sustav
zdravstvene zaštite,

2. sudjeluje u pripremi i donošenju standarda i
normativa, mjera specijalističko-konzilijarne, bolničke i s njima povezane
javno­zdravstvene djelatnosti,

3. zastupa interese liječnika ovih zdravstvenih
djelatnosti pred HZZO-om i drugim osiguravajućim zavodima te Ministarstvom,

4. daje
mišljenje ministru nadležnom za zdravstvo o početku i prestanku rada
zdravstvenih ustanova s obzirom na utvrđenu mrežu zdravstvene djelatnosti te
stručne i ekonomske interese svojih članova,

5. daje
mišljenje o radu liječnika u svojoj struci izvan punog radnog vremena u
zdravstvenoj ustanovi kod koje je u radnom odnosu, odnosno u drugoj
zdravstvenoj ustanovi,

6.
obavlja i druge poslove utvrđene zakonom, ovim Statutom i drugim općim aktima
Komore.

6.
Povjerenstvo za privatnu praksu

Članak 43.

Povjerenstvo za privatnu praksu obavlja sljedeće
djelatnosti:

1. brine o kvaliteti, opsegu i organizaciji privatne
medicinske djelatnosti te njezinoj integraciji u cjelokupnu zdravstvenu za­štitu,

2. daje mišljenje o opravdanosti osnivanja privatne
prakse i trgovačkih društava koja obavljaju zdravstvenu djelatnost u osnovnoj
mreži zdravstvene djelatnosti i izvan nje,

3. daje Ministru prijedlog za donošenje rješenja o
prestanku odobrenja za obavljanje privatne prakse,

4. sudjeluje u davanju suglasnosti na pravilnik
ministra ko­jim se određuju uvjeti pod kojima liječnici koji obavljaju privatnu
praksu mogu u zdravstvenim ustanovama i trgovačkim društvima koja obavljaju
zdravstvenu djelatnost, obavljati poslove iz svoje struke na temelju posebnog
ugovora sa zdravstvenom ustanovom, odnosno trgovačkim društvom,

5. određuje cijenu zdravstvenih usluga za poslove
privatne prakse u kojima liječnik nije ugovorni zdravstveni radnik,

6. daje suglasnost na cijene zdravstvenih usluga iz
opsega privatnog zdravstvenog osiguranja koje određuje društvo za osiguranje,

7. zastupa interese svojih članova kod sklapanja
ugovora s HZZO-om i drugim osiguravajućim društvima,

8. propisuje način oglašavanja i način isticanja
naziva privatne prakse uz suglasnost ministra,

9. obavlja i druge poslove određene zakonom, ovim
Statutom i drugim općim aktima Komore.

7.
Povjerenstvo za međunarodnu suradnju

Članak 44.

Povjerenstvo za međunarodnu suradnju obavlja sljedeće
djelatnosti:

1. održava stalne kontakte s drugim komorama radi
razmjene iskustava,

2. za predsjednika Komore priprema materijale vezane
uz sa­stanke na međunarodnoj razini,

3. proučava rad Stalnog komiteta europskih liječnika
(CPME) te ostalih međunarodnih liječničkih udruga i o njima izvješćuje
predsjednika Komore,

4. priprema održavanje međunarodnih sastanaka vezanih
uz djelovanje Komore koji se održavaju u Republici Hrvatskoj,

5. na razini Komore vrši pripreme vezane uz ulazak
Republike Hrvatske u Europsku uniju te održava stalne kontakte s Ministarstvom
za europske integracije,

6. članovi
Povjerenstva sudjeluju kao delegati Komore na međunarodnim sastancima,

7.
obavlja i druge poslove određene zakonom, ovim Statutom ili drugim općim aktima
Komore.

IV.
STRUČNI NADZOR

Članak
45.

Komora
obavlja stručni nadzor nad radom zdravstvenih ustanova, trgovačkih društava
koja obavljaju zdravstvenu djelatnost i liječnika koji obavljaju privatnu
praksu u pružanju neposredne zdravstvene zaštite građanima s obzirom na
kvalitetu i vrstu zdrav­stvenih usluga te ostvarivanja prava pacijenata.

Stručni
nadzor iz stavka 1. ovog članka Komora obavlja temeljem zakonskih ovlasti, a način
organiziranja i provođenja stručnog nadzora uređuje se posebnim pravilnikom
Komore.

Svi članovi
Komore dužni su aktivno i pasivno sudjelovati u provođenju stručnog nadzora.

V.
TAJNIK KOMORE

Članak
46.

Tajnika
Komore bira Izvršni odbor na temelju natječaja.

Tajnik
Komore profesionalno obavlja stručne poslove utvr­đe­ne ovim Statutom i drugim
općim aktima.

U
suradnji s predsjednikom i dopredsjednikom Komore provodi zaključke i odluke
Skupštine, Vijeća i Izvršnog odbora Komore.

Podnosi
zahtjeve za pokretanje odgovarajućih postupaka pred tijelima Komore.

Tajnik
upravlja i koordinira radom stručnih službi.

Opis
poslova i uvjeti za tajnika Komore utvrđuju se Pravilnikom o radu Komore.

VI.
RIZNIČAR KOMORE

Članak
47.

Rizničar
Komore obavlja sljedeće poslove:

1. predlaže godišnji plan i program financijskog i
materijalnog poslovanja Komore,

2. sudjeluje u izradi propisa iz područja
financiranja zdravstva,

3. sudjeluje u pripremi periodičnih i godišnjeg
financijskog iz­vješća,

4. sudjeluje u izradi prijedloga cijena usluga
Komore,

5. koordinira rad s povjerenstvima izbornih jedinica
u financijskim pitanjima,

6. surađuje s ostalim tijelima Komore u financijskim
pitanjima,

7. daje Izvršnom odboru Komore prijedlog financijske
po­moći članovima Komore i pravnim osobama.

VII.
IZVORI FINANCIRANJA

Članak
48.

Izvori
financiranja Komore jesu:

1.
upisnina,

2. članarina,

3.
naknade za usluge Komore,

4.
donacije,

5.
ostali izvori.

VIII.
ODOBRENJE ZA SAMOSTALAN RAD (LICENCA)

 Članak 49.

Liječnik može obavljati liječničku djelatnost jedino
temeljem Odobrenja za samostalan rad.

Odobrenjem za samostalan rad dokazuje se stručna
osposobljenost liječnika za samostalno obavljanje liječničke djelatnosti na
području Republike Hrvatske.

Postupak izdavanja, obnavljanja i oduzimanja
Odobrenja za samostalan rad uređuje se posebnim pravilnikom.

IX.
ZAŠTITA PRAVA ČLANOVA

Članak 50.

Sve odluke odnosno rješenja o ostvarivanju prava,
obveza i odgovornosti člana obvezno se u pismenom obliku dostavljaju članu s
poukom o pravnom lijeku.

Članak 51.

Protiv odluke Izvršnog odbora odnosno rješenja
predsjednika Komore te odluke stalnih povjerenstava Komore, član Komore ima
pravo žalbe nadležnom tijelu Komore u roku od 15 dana od dana dostave odluke
odnosno rješenja za koje smatra da je povrijedilo njegovo pravo, osim ako zakonom,
ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore nije drugačije određeno.

Članak 52.

 Tijelo Komore
dužno je odluku o žalbi donijeti na prvoj idućoj sjednici od dana primitka žalbe.

Član ima pravo prisustvovati sjednici tijela Komore
na kojoj se raspravlja o njegovoj žalbi i izjasniti se o činjenicama koje su važne
za donošenje odluke, osim ako nije drugačije određeno ovim Statutom ili drugim
općim aktom Komore.

Protiv konačne odluke tijela Komore može se pokrenuti
upravni spor.

X.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
53.

Postupci
pred tijelima Komore koji su u tijeku na dan stupanja na snagu ovog Statuta,
nastavit će se prema aktima na temelju kojih su i započeti.

Članak 54.

Izmjene i dopune ovog Statuta donose se po postupku
za donošenje Statuta.

 Ovaj Statut u
cijelosti zamjenjuje važeći.

Članak 55.

Ministar nadležan za zdravstvo daje suglasnost na
odredbe ovog Statuta.

Ovaj Statut stupa na snagu u roku od osam dana od
objave u »Narodnim novinama«.

Pored
navedenog u stavcima 1. i 2. ovog članka, Statut se objavljuje u glasilu
Hrvatske liječničke komore na hrvatskom jeziku, a na Internet stranici Komore
na hrvatskom i engleskom jeziku.

Predsjednik Skupštine
Hrvatske liječničke komore
**Ante****Županovi****ć,** **dr****. med****.,** v. r.

Ostalo, NN 47/2004-1096