### NN 28/2015 (13.3.2015.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-312/2015 od 19. veljače 2015.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

604

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Snježana Bagić, predsjednica Vijeća te suci Mato Arlović, Davor Krapac, Ivan Matija, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo BEBER d.o.o. iz Samobora, kojeg zastupa Igor Svilar, odvjetnik u Zagrebu, na sjednici održanoj 19. veljače 2015. jednoglasno je donio

RJEŠENJE

I. Privremeno se odgađa izvršenje presude Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj: 25. Pž-10326/13-5 od 5. studenoga 2014.

II. Ovo rješenje stupa na snagu danom donošenja, a privremena odgoda izvršenja presude iz točke I. ove izreke ostaje na snazi do okončanja postupka pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske.

III. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske vodi se postupak u povodu ustavne tužbe BEBER d.o.o. iz Samobora (u daljnjem tekstu: podnositelj), izjavljene protiv presude Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj: 25. Pž-10326/13-5 od 5. studenoga 2014. (u daljnjem tekstu: osporena presuda).

Podnositelja u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Igor Svilar, odvjetnik u Zagrebu.

2. Na temelju članka 67. stavka 2. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) podnositelj je Ustavnom sudu predložio privremenu odgodu izvršenja osporene presude, jer bi njeno izvršenje, osobito dijela u točki II. izreke (isplate iznosa parničnog troška od 661.475,00 kuna) prouzročilo teške posljedice za uredno poslovanje podnositelja kao pravne osobe. Odgoda, prema mišljenju podnositelja, nije suprotna javnom interesu niti bi se odgodom nanijela nekome veća šteta.

II. ČINJENICE KONKRETNOG SLUČAJA

3. Predmet spora u postupku koji je prethodio ustavnosudskom postupku, bio je tužbeni zahtjev podnositelja protiv tužene OTP BANKE d.d. Zadar za utvrđenje da ne postoji tražbina tužene (OTP BANKE d.d. Zadar) prema trgovačkom društvu RIZZITELLI TRGOVINA d.o.o. Zagreb (upisanog u Registru Trgovačkog suda u Zagrebu u reg. ul. br. 1-57075), a na temelju Općeg ugovora zaključenog 17. srpnja 1997. u Zadru. Zatraženo je i brisanje založnog prava (u Zemljišnim knjigama Općinskog suda u Samoboru) uknjiženog pod brojem: Z-3354/Z-04 na nekretninama podnositelja BEBER d.o.o. iz Samobora upisanima u z.k.ul. 5482 k.o. Samobor.

Presudom Trgovačkog suda u Zagrebu broj: P-465/13 od 31. listopada 2013. usvojen je tužbeni zahtjev podnositelja (u daljnjem tekstu: prvostupanjska presuda).

Odlučujući o žalbi tužene OTP BANKE d.d. Zadar, Visoki trgovački sud Republike Hrvatske usvojio je žalbu i preinačio navedenu prvostupanjsku presudu. Izreka osporene presude glasi:

»I. Odbija se tužbeni zahtjev koji glasi:

‘Nalaže se tuženiku da izvrši brisanje prava uknjiženog pod br. Z-3354/Z-04 na nekretninama tužitelja BEBER d.o.o. Samobor, Svetonedeljska 13, OIB 02107188070, upisanih u z.k. ul. 5482 k.o. Samobor, koje se sastoje od 1096/1235 dijela z.k. č. br. 2213, zgrada Zagrebčica, pov. 1235 m2, u korist tuženika OTP Banke d.d. (ranije Nova banka d.d., Zadar), OIB 52508873833, u roku od 8 dana, u protivnom će brisanje istog založnog prava biti izvršeno temeljem ove presude.’

II. Nalaže se tužitelju BEBER d.o.o. Samobor, tuženiku OTP Banci d.d., Zadar, naknaditi parnični trošak u iznosu od 661.475,00 kn (šestošedesetjednatisućačetristosedamdesetpet kuna) u roku od osam dana.«

III. PRIGOVORI PODNOSITELJA

4. Podnositelj, u opširno obrazloženoj ustavnoj tužbi, u odnosu na zahtijevanu privremenu odgodu izvršenja osporene presude, ističe:

»... Podnositelj niti približno ne raspolaže novčanim sredstvima dostatnim da bi isto potraživanje namirio, a o čemu isti u privitku kao dokaz dostavlja račun dobiti i gubitka za 2013. godinu (Podnositelj ističe kako isti nije u mogućnosti dostaviti račun dobiti i gubitka za 2014. g., budući da isti još nije moguće sačiniti zbog knjigovodstvenih propisa kojima su regulirana razdoblja sastavljanja navedenih podataka) ...

... pokretanje ovrhe temeljem sporne presude bi neminovno dovelo u blokadu poslovne račune ovdje Podnositelja, a s obzirom na dinamiku poslovanja istog, realno je za očekivati da bi u periodu koji ima uslijediti nakon anticipirane blokade bili ostvareni stečajni razlozi, koji bi u končanici doveli do okončanja postojanja ovdje Podnositelja kao pravnog subjekta.

(...)

... Podnositelj želi ukazati kako je Ustavni sud Republike Hrvatske u vezi predmetne pravne situacije već iznio svoja shvaćanja koja su sadržana u Odluci Ustavnog suda Republike Hrvatske poslovni broj U-III-3871/2009, koju je Visoki trgovački sud Republike Hrvatske u potpunosti zanemario.

Pritom Podnositelj ukazuje na činjenicu kako citirana odluka nije proizašla iz istog spora na koji se odnosi i ova ustavna tužba, ali je riječ o sporu (u smislu parničnih instituta) između istih stranaka i koji se tiče istog instituta koji je sporan (u vidu pravnog posla koji su stranke zaključile), jedino je različita pravna osnova navedenih sporova, za koju sud ionako nije vezan.

(...)

Međutim neovisno o činjenici što je Visoki trgovački sud Republike Hrvatske u potpunosti zanemario pravna shvaćanja koja je Ustavni sud Republike Hrvatske, zauzeo u svojoj odluci poslovni broj U-III-3871/2009 (Visoki trgovački sud Republike Hrvatske se na istu Odluku nije niti na koji način referirao), Podnositelj ističe da je isti sud prilikom donošenja sporne presude počinio niz nezakonitosti koje oduzimaju legitimitet istoj presudi ...

(...)

... Visoki trgovački sud Republike Hrvatske u obrazloženju svoje presude, naveo kako je svoju odluku, kojom je preinačena prvostupanjska presuda donio na temelju ovlaštenja sadržanog u čl. 373. t. 2. i 3. i čl. 373. Zakona o parničnom postupku ...

Citirana odredba, sadržana u čl. 373. ZPP-a ... daje ovlaštenje žalbenom sudu da preinači pobijanu presudu, kad nađe da je činjenično stanje pravilno i potpuno utvrđeno i kad ne postoje bitne postupovne povrede, odnosno samo kada je riječ o pogrešnoj primjeni materijalnog prava.

Međutim, Visoki trgovački sud Republike Hrvatske u obrazloženju pobijane presude (str. 7.) navodi kako: ‘...presuda s izrekom kakva je u pobijano presudi ne bi mogla biti ovršna isprava za brisanje založnog prava, odnosno uspostavu prijašnjeg stanja jer je izreka nerazumljiva, tj. neodređena.’

Iz citiranog dijela obrazloženja jasno proizlazi stav kako je Visoki trgovački sud Republike Hrvatske utvrdio da je Trgovački sud u Zagrebu donošenjem svoje presude, počinio bitnu povredu predviđenu odredbom sadržanom u čl. 354. st. 2. t. 11. ZPP-a, a koja povreda je takve naravi da je temeljem iste trebalo ukinuti pobijanu presudu i vratiti predmet na ponovno suđenje prvostupanjskom sudu ..., a sve sukladno odredbi sadržanoj u čl. 369. ZPP-a

(...)

Nadalje, treba ukazati na činjenicu kako opisana povreda nije jedina postupovna povreda koju je počinio Visoki trgovački sud Republike Hrvatske, budući da je isti na drugom dijelu pobijane presude (str. 8.) naveo sljedeće: ‘... nejasno je mišljenje vještaka u dijelu da za isplatu po izdanim garancijama tuženik nije koristio vlastita sredstva odnosno nije platio umjesto RIZZITELLI TRGOVINE d.o.o., već je RIZZITELLI TRGOVINA d.o.o. osigurala sredstva za iskup garancije. Naime, bitno je jesu li sredstva isplaćena po garancijama podmirena tuženiku.’...

(...)

... ako je Visoki trgovački sud Republike Hrvatske, činjenični supstrat, koji se u konkretnom slučaju zasniva na mišljenju vještaka, na temelju kojeg je zasnovana odluka prvostupanjskog suda našao nejasnim, onda isti stav upućuje na zaključak kako činjenično stanje nije potpuno i pravilno utvrđeno, a što znači da u tom slučaju Visoki trgovački sud Republike Hrvatske nije imao ovlaštenje da temeljem odredbe sadržane u čl. 373. ZPP-a, preinači prvostupanjsku presudu, već je isti temeljem odredbe sadržane u čl. 370. ZPP-a, bio dužan ukinuti prvostupanjsku odluku i predmet vratiti na ponovno suđenje.«

5. Podnositelj Ustavnom sudu predlaže odgodu izvršenja osporene presude do donošenja odluke o ustavnoj tužbi, te podredno usvajanje ustavne tužbe i ukidanje osporene presude.

IV. OCJENA USTAVNOG SUDA

6. Člankom 67. stavkom 2. Ustavnog zakona određeno je:

»Članak 67.

(...)

Na prijedlog podnositelja ustavne tužbe Ustavni sud može odgoditi ovrhu do donošenja odluke, ako bi ovrha prouzročila podnositelju tužbe štetu koja bi se teško mogla popraviti, a odgoda nije suprotna javnom interesu niti bi se odgodom nanijela nekome veća šteta.«

7. U slučaju podnositelja riječ je o složenom predmetu kojeg Ustavni sud potrebnim smatra razmotriti i u odnosu na stajališta izražena u ovosudnoj odluci broj: U-III-3871/2009 13. svibnja 2010. objavljenoj u »Narodnim novinama« broj 68/10., o kojima nije moguće meritorno odlučiti bez uvida u spis predmeta. Spis se nalazi pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske radi razmatranja dopuštenosti i osnovanosti revizije podnositelja podnesene protiv osporene presude.

8. Stoga, polazeći od svih navedenih činjenica i smatrajući očitim da odgoda ovrhe u konkretnom slučaju nije suprotna javnom interesu niti bi se tom odgodom nekome nanijela veća šteta, a da bi izvršenje osporene presude podnositelju moglo prouzročiti štetu koja bi se teško mogla popraviti, Ustavni sud prihvatio je prijedlog za odgodu ovrhe osporene presude Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske broj: 25. Pž-10326/13-5 od 5. studenoga 2014.

Riječ je o privremenoj odgodi, koja traje do donošenja odluke Ustavnog suda o dopuštenosti, odnosno osnovanosti ustavne tužbe. Ovo rješenje ni na koji način ne prejudicira odluku o tim pitanjima.

9. Sukladno navedenom, na temelju članka 67. stavka 2. Ustavnog zakona doneseno je rješenje kao u izreci (točke I. i II.).

10. Točka III. ovog rješenja temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-312/2015

Zagreb, 19. veljače 2015.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća

dr. sc. Snježana Bagić, v. r.