## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-183/1992. od 8. srpnja 1992.

### NN 44/1992 (14.7.1992.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-183/1992. od 8. srpnja 1992.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske. na sjednici 8. srpnja 1992. godine,
donio je

## RJEŠENJE

1. Odbija se prijedlog Hrvatske demokratske stranke za pokretanje postupka
za ocjenu ustavnosti: a) Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske
("Narodne novine", br. 22/92); b) Zakona o izborima zastupnika
u Sabor Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 22/92); c)
Zakona o popisima birača ("Narodne novine", br. 19/92).

2. Odbija se prijedlog Hrvatske stranke prava za pokretanje postupka
za ocjenu ustavnosti: a) članka 44. stavka 2. i članka 45. stavka 2. Zakona
o izboru predsjednika Republike Hrvatske ("Narodne novine", br.
22/92); . b) članka 55. stavka 2. Zakona o izborima zastupnika u Sabor
Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 22/92).

3. Odbija se prijedlog Hrvatske stranke prava za privremenu obustavu
izvršenja pojedinačnih akata ili radnji koje se poduzimau na osnovi zakona
navedenih pod točkqm 2.

4. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama",

Obražloženje Hrvatska demokratska stranka podnijela je prijedlog za
pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti Zakona o izboru predsjednika Republike
Hrvatske. Zakona o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske i Zakona
o popisima birača. Kao osnovni razlog neustavnosti ovih zakona navodi da
građani koji se nalaze na okupiranim područjima Republike Hrvatske i oni
koji su izbjegli s tih područja neće moći da ravnopravno s drugim građanima
učestvuju na raspisanim izborima za predsjednika Republike Hrvatske i zastupnike
u Sabor Republike Hrvatske. Smatra da se izbori nisu mogli raspisati dok
se ne osigura suverenitet Republike Hrvatske ua cijelom njenom području
Nadalje tvrdi: da se iz Zakona o zboru predsjednika Republike Hrvatske
ne vide mogućnosti sprečavanja eventualnih kršenja toga Zakona u provođenju
izbora te da nije u skladu s Ustavom utvrđenom trodiobom vlasti da izbore
za predsjednika Republike Hrvatske raspisuje Vlada Republike Hrvatške (članak
3. Zakona) da iz Zakona o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske
nije jasno tko u inozemstvu ime pravo glasovati za državnu listu, te da
nije određeno što će biti sa zastapničkim mjestima koja bi prema izbornim
rezultatima dobili kandidati na državnoj listi stranaka koje su dobile
manje od 3% glasova; da iz Zakona o popisima birača nije jasno na temelju
čega se izrađuje popis birača koji mogu glasovati u inozemstvu. te da nije
omogućena stranačka kontrola nad biračkim spiskovima. Hrvatska stranka
prava podnijela je prijedlog za ocjenu ustavnosti odredbe članka 45. stavka
2. Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske i članka 55. stavka
2. Zakona o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske prema kojoj
je Izborna komisija Republike Hrvatske dužna donijeti rješenje o prigovoru
- zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja i u postupku izbora - u roku
48 sati od dana kad joj je dostavljen prigovor odnosno od dana kad su joj
dostavljeni izborni materijali na koje se odnosi prigovor. Smatra zia računanje
navedenog roka od dana dostave izbornog materijala omogućuje odugovlačenje
s rješavanjem što nije u skladu s kratko određenim rokovima za rješavanje
prigovora. Ova stranka osporila je i ustavnost odredbe članka 44. stavka
2. Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske zbog toga što i kandidatu
za predsjednika Republike nije dato pravo na prigovor zbog nepravilnosti
u postupku izbora.

Ustavni sud Republike Hrvatske utvrdio je da su prijedlozi neosnovani.
Izbornim zakonima koje je osporila Hrvatska demokratska stranka ne uređuje
se pitanje kad će se izbori održati. Tim zakonima uređuju se izbori za
predsjednika Republike Hrvatske i za zastupnike u Zastupnički dom i županijski
dom Sabora Republike Hrvatske, te način i postupak vođenja popisa birača
neovisno od toga kad će se izbori provoditi. Ti zakoni ne vrijede samo
za sadašnje izbore već i za sve eventualne buduče izbore koji će se održati
za vrijeme važenja tih zakona: Kako ovim zakonima nije određeno kad će
se održati izbori neosnovana je tvrdnja Hrvatske demokratske stranke da
su ovi zakoni nesuglasni Ustavu zbog toga što; po njenom mišljenju na raspisanim
izborima neće moći ravnopravno učestvovati svi građani s područja Republike
Hrvatske. Izbori koji se trebaju održali 2. kolovoza 1992. godine raspisani
su Odlukom predsjednika Republike Hrvatske o raspisivanju izbora za zastupnike
u Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske ("Narodne nbvine",
br. 38/92) i Odlukom Vlade Repubike Hrvatske o raspisivanju izbora za predsjednika
Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 36/92). Za ove odluke
Sud je svojom odlukom broj U-VIII-731/1992 od 30. lipnja 1992. godine utvrdio
da su usuglašne Ustavu Republike Hrvatske i izbornim zakonima Ostali razlozi
osporavanja koje je navela Hrvatska demokratska stranka neosnovani su iz
slijedećih razloga; Zaštita od eventualnih kršenja propisa u provođenju
izbora za predsjednika Republike propisana je Zakonom o izboru predsjednika
Republike Hrvatske. U člancima 43. do 48. toga Zakona date su odredbe o
zaštiti izbornog prava odredbom članka 24. stavka 4. osigurano je registriranim
političkim strankama koje su predložile kandidate za predsjednika Republike
da odrede promatraće koji će pratiti rad tijela za provođenje izbora. Ovlaštenje
koje je člankom 3. Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske dano
Vladi Republike Hrvatske da raspisuje izbore za predsjednika Republike
nije u nesuglasnosti s Ustavom Republike Hrvatske. U Ustavu nije određeno
tko raspisuje izbore za predsjednika Republike pa nije bilo ustavne zapreke
da se to ovlaštenje zakonom da Vladi Republike Hrvatske. To nije u neskladu
s Ustavom utvrđenom trodiobom vlasti. Neosnovana je i tvrdnja dau Zakonu
o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske i iz zakona o popisima
birača nije jasno tko u inozemstvu ima pravo glasovati za državnu listu
i na temelju čega se izrađuje popis birača koji mogu glasovati u inozemstvu.
Prema odredbama članaka 5. i 34. Zakona o izborima za zastupnike u Sabor
Republike Hrvatske i članaka 2. i 20. Zakona o popisima birača, biračima
koji se u doba izbora zateknu izvan granica Republike Hrvatske osigurava
se glasovanje na biračkim mjestima u diplomatsko-konzularnim predstavništvima
i inozemnim uredima Republike Hrvatske. Biračko pravo ostvaruje se na temelju
upisa u popis birača koji se izrađuje u tim predstavništvima i uredima.
Taj popis za hrvatske državljane koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj
izrađuje se na temelju popisa birača koji se za sve hrvatske državljane
koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj vodi u Gradu Zagrebu. Hrvatski
državljani koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj a koji u doba
izbora imaju boravište u inozemstvu ili se tamo zateknu i žele tamo ostvariti
svoje pravo glasovanja upisuju se u popis birača na osobni zahtjev na temelju
dokaza o hrvatskom driavljanstvu i biračkom pravu (domovnica, putovnica,
osobna iskaznica). Neosnovana je i tvrdnja da u Zakonu o izborima zastupnika
u Sabor Republike Hrvatske nije određeno što će biti sa zastupničkim mjestima
koja bi prema izbornim rezultatima dobili kandidati na državnoj listi stranaka
koje su dobile manje od 3% glasova. Prema odredbama stavka 3. članka 24.
Zakona državne liste koje na izborima dobiju manje od 3% glasova ne sudjeluju
u diobi zastupničkih mjesta. To znači da u diobi zastupničkih mjesta -
svih 60 - sudjeluju samo državne liste koje su dobile 3% ili više glasova.
Koliko svaka od njih dobiva mandata utvrđuje se prema kriterijima iz stavka
2. istog članka.

Prigovor da Zakonom o popisima birača nije omogućena stranačka kontrola
nad biračkim spiskovima nije od utjecaja na ustavnost toga Zakona. Takvo
pravo političkih stranaka ne proizlazi iz Ustava. Zakon, u članku 23, daje
pravo svakom građaninu da pregleda popis birača i traži njegovu dopunu
i ispravak. U okviru toga građanin može podnijeti zahtjev za upis, dopunu
ili ispravak popisa birača i kad neki drugi građanin nije upisan u popis
biraća ili ako je upisana osoba koja ne može biti upisana u određeni popis
birača. U pogledu prijedloga Hrvatske stranke prava Sud je utvrdio da nije
nesuglasna Ustavu odredba članka 45. stavka 2. Zakona o izboru predsjednika
Republike Hrvatske i članka 55. stavka 2. Zakona o izborima za zastupnike
u Sabor Republike Hrvatske prema kojoj se rok za donošenje rješenja o prigovoru
zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja i u postupku izbora računa od
dana kad, je prigovor dostavljen Izbornoj komisiji Republike Hrvatske odnosno
od dana kad joj je dostavljen izborni materijal na koji se odnosi prigovor.

U pogledu osporene odredbe članka 44. stavka 2. Zakona o izboru predsjednika
Republike Hrvatske Sud je utvrdio da je izvršen ispravak te odredbe koji
je objavljen u "Narodnim novinama", br. 42/92. Prema tom ispravku
i kandidat za predsjednika Republike Hrvatske ima pravo na prigovor zbog
nepravilnosti u postupku izbora. Time je postao bespredmetan dio prijedloga
Hrvatske stranke prava koji se odnosi na članak 44, stavak 2. zakona Hrvatska
stranka prava predložila je da Sud odustai od izvršenja daljnji tok izbora
koji su raspisani po zakonima navedenim u točki 2. dispozitiva, da donošenja
odluke o ustavnosti osporenih odredaba. Kako suosporene odredbe suglasne
s Ustavom to ne postoje pretpostavke za obustavu, a ni da ocjene ustavnosti
nisu postojale (članak 18. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
- "Narodne novine", br. 13/91j To su razlozi zbog kojih je riješeno
kao u izreci.

Broj : U-I-183/ 1992 Zagreb, 8. srpnja 1992.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić, v. r.**

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Rješenje, NN 44/1992-1126