## Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći

### NN 62/2008 (30.5.2008.), Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći

# HRVATSKI SABOR

**2098**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O BESPLATNOJ PRAVNOJ POMOĆI

Proglašavam Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći, kojega je Hrvatski sabor donio na
sjednici 16. svibnja 2008. godine.

Klasa: 011-01/08-01/45
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb, 23. svibnja 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O BESPLATNOJ PRAVNOJ POMOĆI

I. OPĆE ODREDBE

*1. Predmet Zakona*
Članak 1.

Ovim Zakonom uređuju se pojam, vrste i opseg besplatne pravne pomoći (u daljnjem
tekstu: pravna pomoć), korisnici pravne pomoći, nadležnost, postupak i uvjeti za
ostvarivanje pravne pomoći, pružatelji pravne pomoći, pravna pomoć iz razloga
pravičnosti, prekogranično ostvarivanje pravne pomoći, financiranje pravne
pomoći i nadzor nad provedbom ovoga Zakona.

*2. Pojam pravne pomoći*
Članak 2.

Pravna pomoć, u smislu ovoga Zakona je način olakšavanja pristupa sudu i drugim
tijelima koja odlučuju o pravima i obvezama hrvatskih državljana i stranaca na
način da troškove u cijelosti ili djelomično snosi Republika Hrvatska, uzimajući
u obzir njihov materijalni položaj i okolnost da ne bi mogli ostvariti to pravo
bez ugrožavanja svojeg uzdržavanja i uzdržavanja članova svojeg kućanstva.

*3. Značenje pojedinih izraza*
Članak 3.

U smislu ovoga Zakona pojedini izrazi imaju sljedeća značenja:
1. *Članovi kućanstva* su bračni ili izvanbračni drug, djeca i srodnici u pravoj
liniji do četvrtog stupnja i u pobočnoj do drugog stupnja zaključno, a koji žive
u istom stambenom prostoru s podnositeljem zahtjeva za pravnu pomoć, zajednički
snose troškove i zadovoljavaju potrebe zajedničkog života.
2. *Imovina* podnositelja zahtjeva su sve pokretnine, nekretnine, imovinska prava,
iznos gotovine u domaćoj i stranoj valuti, štednja odnosno novčana sredstva na
osobnim računima ili štednim knjižicama, darovi, vrijednosni papiri, dionice,
udjeli u kapitalu i ostala imovina u tuzemstvu i u inozemstvu podnositelja
zahtjeva i punoljetnih članova njegova kućanstva.
3. *Imovno stanje* podnositelja zahtjeva su ukupni dohodak, ukupni primici i
imovina podnositelja zahtjeva i članova njegova kućanstva.
4. *Korisnik pravne pomoći* je fizička osoba koja koristi ovim Zakonom propisane
oblike pravne pomoći.
5. *Neopravdano korištena pravna pomoć* je pravna pomoć odobrena ili ostvarena na
temelju neistinitih podataka ili prikrivanja činjenica, odnosno ostvarena
promjenom podataka na uputnici.
6. *Obrazac o imovnom stanju* osobito sadrži podatke podnositelja zahtjeva o
ukupnim primicima, ukupnom dohotku u godini u kojoj se podnosi zahtjev i imovini
podnositelja zahtjeva i članova njegova kućanstva, a osobito sadrži podatke o
vrsti primitaka, iznosu primitaka, vrsti imovine i njezinoj tržišnoj vrijednosti
na dan podnošenja zahtjeva.
7. *Opća pravna informacija* je nenaplatni oblik pravne pomoći koji sadrži opću i
načelnu uputu o pravnom uređenju pojedinog područja.
8. *Ovlaštena udruga* je udruga koja je ispunila ovim Zakonom propisane uvjete i
koja se na temelju rješenja kojim se ovlašćuje na pružanje pravne pomoći upisuje
u registar udruga koje pružaju pravnu pomoć.
9. *Potvrda o visini dohotka* je potvrda koju u tekućoj godini za prethodnu
kalendarsku godinu, na zahtjev podnositelja zahtjeva i članova njegovog
kućanstva, izdaje Porezna uprava.
10. *Pravni savjet* je cjelovita uputa o načinu i mogućnostima rješavanja pojedina
pravnog pitanja.
11. *Primici* su, prema propisima o oporezivanju dohotka, primici koji se ne
smatraju dohotkom i primici na koje se ne plaća porez na dohodak, kao i ostali
neoporezivi primici podnositelja zahtjeva i članova njegovog kućanstva.
12. *Pružatelj pravne pomoći* je odvjetnik, udruga ili visoko učilište koje izvodi
sveučilišne studije u znanstvenom području prava, a koje pruža pravnu pomoć
putem pravnih klinika, koji u skladu s ovim Zakonom pružaju pojedini oblik
pravne pomoći.
13. *Sastavljanje pismena u postupcima* je izrada pismena kojim se postupak
pokreće ili se podnosi u pojedinoj fazi postupka, a za koji nije izdana punomoć.
14. *Ukupni dohodak* je ukupni iznos dohotka podnositelja zahtjeva i dohotka
članova njegova kućanstva, ostvaren u tuzemstvu i u inozemstvu sukladno
propisima o oporezivanju dohotka, a umanjen za iznos uplaćenog poreza i prireza.
15. *Ukupni primici* su ukupni iznosi / vrijednosti primitaka podnositelja
zahtjeva i primitaka članova njegovog kućanstva, ostvareni u tuzemstvu i u
inozemstvu.
16. *Uputnica* je upravni akt kojim se odobrava korištenje nekog od oblika pravne
pomoći utvrđenih ovim Zakonom te uređuje opseg odobrene pravne pomoći.
17. *Ured* je ured državne uprave u županiji, odnosno ured Grada Zagreba. Nadležni
ured je ured na području čije teritorijalne nadležnosti podnositelj zahtjeva ima
prebivalište ili boravište. Kada se radi o hrvatskim državljanima koji nemaju
prebivalište u Republici Hrvatskoj i strancima, nadležni ured je onaj ured na
području čije teritorijalne nadležnosti je sjedište suda ili upravnog tijela,
odnosno pravne osobe s javnim ovlastima pred kojima podnositelj zahtjeva pokreće
postupak.
18. *Zadovoljavajući stambeni prostor* je stan ili kuća veličine 35 m² korisne
površine za jednu osobu, uvećana za 10 m2 za svaku daljnju osobu, s mogućim
odstupanjem do 10 m2.

II. VRSTE I OPSEG PRAVNE POMOĆI

*1. Vrste pravne pomoći*
Članak 4.

(1) Pravna pomoć ostvaruje se kao primarna ili sekundarna pravna pomoć.
(2) Primarna pravna pomoć obuhvaća:
– opću pravnu informaciju,
– pravni savjet,
– pravnu pomoć u sastavljanju pismena pred tijelima uprave i pravnim osobama
koje imaju javne ovlasti,
– zastupanje u upravnim stvarima,
– pravnu pomoć u mirnom izvansudskom rješavanju sporova,
– zastupanje pred Europskim sudom za ljudska prava i međunarodnim
organizacijama, ako je u skladu s međunarodnim ugovorima i pravilima o radu tih
tijela.
(3) Sekundarna pravna pomoć obuhvaća:
– zastupanje pred sudom,
– pravnu pomoć za mirno rješavanje sporova pred sudom,
– sastavljanje pismena u sudskim postupcima.
(4) Odobravanje bilo kojeg oblika pravne pomoći uključuje i oslobađanje od
plaćanja pristojbi i troškova postupka.

Članak 5.

(1) Ostvarivanje pravne pomoći prema odredbama ovoga Zakona odobrit će se u svim
postupcima pred sudovima, upravnim tijelima i drugim pravnim osobama s javnim
ovlastima, ako se njima rješava o egzistencijalnim pitanjima korisnika.
(2) Egzistencijalna pitanja u smislu ovoga Zakona su osobito: statusna pitanja,
prava iz sustava socijalne skrbi, prava iz sustava mirovinskog, invalidskog
osiguranja i drugi oblici pomoći, radnopravne stvari, zaštita djece i mlađih
punoljetnika, zaštita žrtava kažnjivih djela, žrtava trgovanja ljudima,
obiteljskog nasilja i kada je to predviđeno međunarodnim ugovorima kojih je
Republika Hrvatska stranka, kao i imovinsko-pravna pitanja u vezi sa zaštitom
nekretnina do veličine zadovoljavajućega stambenog prostora, u skladu sa člankom
3. ovoga Zakona, odnosno zaštitom sredstava za rad neophodnih za uzdržavanje
korisnika i članova kućanstva te novčanih sredstava do dvadeset najnižih
mjesečnih osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa za obvezna osiguranja
na dan podnošenja zahtjeva prema Zakonu o doprinosima za obvezna osiguranja, po
članu njegovog kućanstva.
(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka u sudskim postupcima sud može na zahtjev
stranke koja ne ispunjava ovim Zakonom propisane uvjete odobriti pravnu pomoć iz
razloga pravičnosti.

*2. Opseg pružanja pravne pomoći*
Članak 6.

(1) Odobravanje pravne pomoći odnosi se na potpuno ili djelomično osiguravanje
plaćanja troškova pravne pomoći.
(2) Odobrena pravna pomoć može biti ograničena samo iz raz­loga koji su
propisani ovim Zakonom.

III. KORISNICI PRAVNE POMOĆI

Članak 7.

(1) Korisnici pravne pomoći u smislu ovoga Zakona su hrvatski državljani,
stranci na privremenom boravku, stranci na stalnom boravku, azilanti, stranci
pod supsidijarnom zaštitom i stranci pod privremenom zaštitom, koji ne mogu
snositi troškove pravne pomoći bez opasnosti od egzistencijalne ugroženosti.
(2) Korisnici pravne pomoći, uz osobe iz stavka 1. ovoga članka, su tražitelji
azila u postupcima za koje pravna pomoć tražiteljima azila nije predviđena
posebnim zakonom.
(3) Stranci na privremenom boravku i stranci na stalnom boravku mogu ostvariti
pravo na pravnu pomoć ako u zemlji državljanstva ispunjavaju uvjete za
odobravanje prava na pravnu pomoć u postupcima za koje se pravna pomoć može
odobriti prema odredbama ovoga Zakona u postupcima za koje se pravna pomoć može
odobriti hrvatskim državljanima.
(4) Korisnici pravne pomoći su djeca stranci koja su u Republici Hrvatskoj
zatečena bez pratnje roditelja ili zakonskog zastupnika.

Članak 8.

(1) Smatrat će se da osoba ne može snositi troškove pravne pomoći bez
egzistencijalne ugroženosti ako ostvaruje prava iz sustava socijalne skrbi i
drugih oblika pomoći, odnosno pravo na opskrbninu prema Zakonu o pravima
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i Zakona o
zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ili ako imovno stanje podnositelja
zahtjeva i punoljetnih članova njegovog kućanstva odgovara sljedećim uvjetima:
a) kad imovina, u novčanom obliku, podnositelja zahtjeva i članova njegovog
kućanstva ne iznosi više od dvadeset najnižih mjesečnih osnovica za
obračunavanje i plaćanje doprinosa za obvezna osiguranja, na dan podnošenja
zahtjeva, prema Zakonu o doprinosima za obvezna osiguranja, po članu njegovog
kućanstva
b) kad podnositelj zahtjeva ili punoljetni članovi njegovog kućanstva posjeduju
imovinu, osim imovine u novčanom obliku, čija ukupna vrijednost ne prelazi iznos
od dvadeset najnižih mjesečnih osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa za
obvezna osiguranja na dan podnošenja zahtjeva prema Zakonu o doprinosima za
obvezna osiguranja,
c) kad podnositelj zahtjeva odnosno punoljetni članovi njegova kućanstva, imaju
u vlasništvu stan ili kuću koji se smatraju zadovoljavajućim stambenim prostorom
u smislu članka 3. ovoga Zakona, te ako imaju u vlasništvu automobil čija
vrijednost ne prelazi osamnaest najnižih mjesečnih osnovica za obračunavanje i
plaćanje doprinosa za obvezna osiguranja na dan podnošenja zahtjeva, prema
Zakonu o doprinosima za obvezna osiguranja,
d) kad ukupni dohodak i ukupni primici podnositelja zahtjeva i punoljetnih
članova njegova kućanstva mjesečno ne prelaze po članu kućanstva iznos najniže
osnovice za obračun i plaćanje doprinosa za obvezna osiguranja na dan podnošenja
zahtjeva, prema Zakonu o doprinosima za obvezna osiguranja.
(2) Besplatna pravna pomoć odobrit će se djeci, koju su roditelji i drugi
obveznici uzdržavanja po odredbama zakona dužni uzdržavati, u postupcima koji se
vode pred nadležnim tijelima radi ostvarivanja prava djeteta na uzdržavanje
neovisno o materijalnim prihodima obitelji.

IV. PRUŽATELJI PRAVNE POMOĆI

Članak 9.

(1) Pružatelji pravne pomoći prema odredbama ovoga Zakona su odvjetnici,
ovlaštene udruge i visoka učilišta.
(2) Pružatelji pravne pomoći pružaju pravnu pomoć uz naknadu.
(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka pružatelji pravne pomoći ne naplaćuju
pružanje opće pravne informacije.
(4) Pružatelji ne smiju koristiti bilo koji oblik promidžbe o pružanju pravne
pomoći prema odredbama ovoga Zakona. U slučaju nedozvoljene promidžbe
primjenjuju se mjere propisane ovim Zakonom, za nesavjesno pružanje pravne
pomoći.

*1. Pružanje pravne pomoći od strane odvjetnika*
Članak 10.

(1) Primarnu i sekundarnu pravnu pomoć prema odredbama ovoga Zakona pružaju
odvjetnici.
(2) Odvjetnik ne smije odbiti pružiti pravnu pomoć u skladu s odredbama ovoga
Zakona, osim u slučajevima predviđenima Zakonom o odvjetništvu za uskratu pravne
pomoći.
(3) Podnositelj zahtjeva za odobravanje pravne pomoći (u daljnjem tekstu:
zahtjev) može odbijanje pružanja pravne pomoći prijaviti ministarstvu nadležnom
za poslove pravosuđa.
(4) Neosnovano odbijanje pružanja pravne pomoći smatrat će se u smislu ovoga
Zakona nesavjesnim pružanjem pravne pomoći.

*2. Udruge kao pružatelji pravne pomoći*
Članak 11.

(1) Ovlaštene udruge pružaju primarnu pravnu pomoć prema odredbama ovoga Zakona.
(2) Ovlaštene udruge ne smiju odbiti pružiti pravnu pomoć donosiocu uputnice.
(3) Udruga stječe ovlast za pružanje pravne pomoći upisom u registar udruga koje
pružaju pravnu pomoć pri ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa. Udruga se
upisuje u registar kada pruži dokaze da je osigurala pružanje pravne pomoći od
strane osobe koja ima diplomski studij prava, ima položen državni stručni ili
pravosudni ispit i najmanje dvije godine radnog staža u struci, odnosno
znanstveno zvanje te kada pruži dokaze o uplati osiguranja od odgovornosti za
štetu nanesenu stranci pružanjem pravne pomoći u visini od 50% osiguranja
propisanog Zakonom o odvjetništvu.
(4) Ovlaštene udruge mogu pružati pravnu pomoć i osobama koje nisu korisnici
pravne pomoći prema odredbama ovoga Zakona, ali izvan sredstava odobrenih na
temelju projekta i bez prava na naknadu.

Članak 12.

(1) Udruga podnosi zahtjev za upis u registar udruga koje pružaju pravnu pomoć
ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.
(2) Zahtjevu za upis u registar prilažu se statut udruge, rješenje o upisu u
registar udruga, dokazi o osiguranoj suradnji osobe koja prema odredbama ovoga
Zakona može pružati pravnu pomoć u udruzi te kopija police osiguranja od
odgovornosti za štetu.
(3) Na postupak upisa udruge u registar udruga koje pružaju pravnu pomoć,
odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o udrugama.
(4) O upisu udruga u registar udruga koje pružaju pravnu pomoć izdaje se
rješenje kojim se udruga ovlašćuje za pružanje primarne pravne pomoći.
(5) Protiv rješenja kojim se odbija upis u registar nije dopuštena žalba, već se
može pokrenuti upravni spor.
(6) Ministar nadležan za poslove pravosuđa pravilnikom će propisati način
vođenja i oblik registra udruga ovlaštenih za pružanje pravne pomoći.

Članak 13.

(1) Sindikati pružaju primarnu pravnu pomoć prema odredbama ovoga Zakona pod
uvjetima propisanim za ovlaštene udruge.
(2) Zahtjevu za upis u registar udruga koje pružaju pravnu pomoć prilažu se
statut, rješenje o upisu u registar prema odredbama Zakona o radu, dokazi o
osiguranoj suradnji osobe koja prema odredbama ovoga Zakona može pružati pravnu
pomoć u ovlaštenoj udruzi te kopija police osiguranja od odgovornosti za štetu.
(3) U skladu sa Zakonom o radu i Zakonom o parničnom postupku sindikati pružaju
pravnu pomoć nezavisno od odredbi ovoga Zakona.

*3. Visoka učilišta*
Članak 14.

(1) Visoka učilišta koja izvode sveučilišne studije u znanstvenom području prava
mogu putem pravnih klinika, u skladu sa svojim općim aktima, u okviru primarne
pravne pomoći davati opću pravnu informaciju, pravne savjete i izrađivati
pismena.
(2) Pravne klinike imaju pravo odlučivanja o pružanju pravne pomoći u skladu s
ciljem za koji su osnovane i programom svojeg djelovanja.
(3) Visoka učilišta mogu pružati pravnu pomoć i osobama koje nisu korisnici
pravne pomoći prema odredbama ovoga Zakona, ali izvan sredstava odobrenih na
temelju projekata i bez prava na nak­nadu.

V. POSTUPAK ZA OSTVARIVANJE PRAVNE POMOĆI

Članak 15.

(1) Postupak za odobravanje pravne pomoći pokreće se podnošenjem zahtjeva uredu.
(2) Postupak za odobravanje primarne pravne pomoći može se pokrenuti i izravnim
podnošenjem zahtjeva ovlaštenim udrugama, sindikatima i pravnim klinikama.

*1. Zahtjev za odobravanje pravne pomoći*
Članak 16.

(1) Zahtjev se uredu podnosi na propisanom obrascu uz koji se prilaže pisana
izjava podnositelja zahtjeva i članova njegova kućanstva o imovini te pisana
izjava podnositelja zahtjeva i punoljetnih članova njegova kućanstva o
dopuštenju uvida u sve podatke o imovini i dohotku.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka žrtve obiteljskog nasilja izjave iz stavka
1. ovoga članka podnose samo za sebe.
(3) Azilanti, stranci pod supsidijarnom zaštitom, stranci pod privremenom
zaštitom te žrtve trgovanja ljudima, uz zahtjev prilažu potvrdu nadležnog tijela
o svom statusu.
(4) Iznimno, ako osoba podnosi zahtjev izravno ovlaštenim pružateljima iz članka
15. stavka 2. ovoga Zakona uz propisani obrazac prilaže potvrdu porezne uprave o
visini dohotka podnositelja zahtjeva i članova kućanstva kao i izjave
podnositelja zahtjeva i članova njegova kućanstva o imovini.
(5) Podnositelj zahtjeva iz stavka 4. ovoga članka koji je korisnik nekog od
prava iz sustava socijalne skrbi i drugih oblika pomoći podnosi uz zahtjev
potvrdu nadležnog centra za socijalnu skrb o vrsti i visini primljene pomoći u
posljednjih dvanaest mjeseci ili je korisnik prava na opskrbninu prema Zakonu o
pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji te
Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata, podnosi uz zahtjev potvrdu ili
presliku rješenja o opskrbnini.

Članak 17.

Obrazac zahtjeva, kao i obrasce izjave o imovnom stanju i o dopuštanju uvida u
podatke o imovini te popis dokumenata kojima se utvrđuje visina dohotka u
tekućoj godini, propisuje ministar nadležan za poslove pravosuđa, pravilnikom.

Članak 18.

Informacije o mogućnostima i uvjetima korištenja pravne pomoći, kao i obrasce
zahtjeva, strankama su dužna učiniti dostupnim sudbena tijela prvoga stupnja,
upravna tijela prvoga stupnja i pravne osobe s javnim ovlastima, pružatelji
pravne pomoći kao i uredi koji odobravaju pravnu pomoć.

Članak 19.

Pravne osobe koje obavljaju poslove platnoga prometa dužne su, na temelju izjave
podnositelja zahtjeva da dopušta uvid u sve podatke o imovini, na traženje ureda
dostaviti podatke o računima i stanju na računima.

Članak 20.

Za točnost podataka navedenih u zahtjevu podnositelj odgovara materijalno i
kazneno.

Članak 21.

Ured će prema vlastitoj ocjeni provjeriti činjenice navedene u obrascu o imovnom
stanju podnositelja zahtjeva. Ured je dužan tijekom svakog kvartala provjeriti
najmanje 10% podnesenih zahtjeva. Ured će provjeriti podatke o imovnom stanju
uvijek kada
to zatraži nadležni sud, upravno tijelo, odnosno osoba s javnim ovlastima koja
vodi postupak, kao i osoba koja ima pravni interes.

*2. Odlučivanje o zahtjevu za odobravanje pravne pomoći i izdavanje uputnice*
Članak 22.

(1) Korištenje pravne pomoći odobrava se podnositelju zahtjeva koji ispunjava
uvjete za ostvarivanje prava na pravnu pomoć izdavanjem uputnice. Uputnicom se
određuje i vrsta i oblik pomoći koji se odobravaju.
(2) Kada ured utvrdi da podnositelj zahtjeva ne ispunjava uvjete za odobravanje
prava na pravnu pomoć, donosi rješenje kojim se zahtjev odbija.
(3) Protiv rješenja ureda iz stavka 2. ovoga članka podnositelj zahtjeva može u
roku od 8 dana od dana dostave rješenja podnijeti žalbu ministarstvu nadležnom
za poslove pravosuđa, koje je po žalbi dužno odlučiti u roku od 8 dana od dana
zaprimanja žalbe.
(4) Protiv rješenja ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa kojim se žalba
odbija, može se pokrenuti upravni spor.

Članak 23.

(1) Po zahtjevu odlučuje ured u roku od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva.
(2) Iznimno, ako se uputnica izdaje za pravnu stvar u kojoj podnositelj zahtjeva
ne bi, uslijed proteka roka, nakon 15 dana mogao ostvariti pravo koje je predmet
postupka, uputnica se izdaje odmah, a najkasnije u roku koji podnositelju
zahtjeva omogućava pravodobno poduzimanje radnji za ostvarivanje prava.
(3) Za podnošenje zahtjeva ne plaćaju se upravne pristojbe.

Članak 24.

(1) Pri odobravanju pravne pomoći, imovno se stanje podnositelja zahtjeva
utvrđuje za dvanaest mjeseci prije početka mjeseca u kojem se podnosi zahtjev.
(2) Ukupni dohodak i ukupni primici korisnika i članova njegova kućanstva, koji
su ostvareni u razdoblju od dvanaest mjeseci, prije početka mjeseca u kojem se
podnosi zahtjev, uzet će se u obračun u razmjernim dijelovima (1/12).

Članak 25.

(1) Imovno stanje utvrđuje se istodobnim ispunjavanjem uvjeta na temelju ukupnog
dohotka, ukupnih primitaka i imovine podnositelja zahtjeva te punoljetnih
članova njegova kućanstva.
(2) Primicima koji se, u smislu ovoga Zakona, ne uzimaju u obzir pri utvrđivanju
imovnog stanja smatraju se:
– potpore zbog zbrinjavanja ratnih invalida i članova obitelji smrtno stradalih,
zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata,
– doplatak za djecu i novčani primici za opremu novorođenog djeteta,
– primici, pomoći i naknade osoba s invaliditetom, osim plaća i mirovina,
– potpore zbog uništenja i oštećenja imovine zbog elementarnih nepogoda,
– potpore zbog uništenja i oštećenja imovine zbog ratnih događaja,
– naknade koju obitelj prima kao udomiteljska obitelj,
– prava iz sustava socijalne skrbi i drugi oblici pomoći,
– naknade roditelju zbog njege djeteta s težim smetnjama,
– sredstva za uzdržavanje djeteta ostvarena prema propisima o obiteljskim
odnosima,
– primici koje fizičke osobe ostvaruju na osnovi darovanja pravnih i fizičkih
osoba za zdravstvene potrebe,
– stipendije učenicima i studentima za redovito školovanje, do propisanog iznosa
prema poreznom propisu,
– naknade prijevoznih troškova na službenom putovanju u visini stvarnih
izdataka,
– naknade troškova noćenja na službenom putovanju u visini stvarnih izdataka,
– naknade troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim javnim prijevozom u
visini stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne, odnosno pojedinačne prijevozne
karte,
– naknade troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u
visini stvarnih izdataka, na način propisan poreznim propisom,
– naknade za korištenje privatnog automobila u službene svrhe prema poreznom
propisu,
– potpore zbog invalidnosti radnika, do visine utvrđene prema poreznom propisu,
– potpore za slučaj smrti radnika, do visine utvrđene prema poreznom propisu,
– potpore u slučaju smrti člana kućanstva radnika, do visine utvrđene prema
poreznom propisu,
– naknade štete nastale zbog narušena zdravlja ili smanjenja, odnosno gubitka
radne sposobnosti,
– naknade štete za izgubljeno uzdržavanje zbog smrti davatelja uzdržavanja,
– potpore zbog neprekidnog bolovanja radnika, u skladu s poreznim propisom,
– dar djetetu do 15 godina starosti i godišnja nagrada za božićne blagdane, do
visine utvrđene poreznim propisom,
– iznos dnevnica za službena putovanja, terenski dodatak, pomorski dodatak, do
visine propisane poreznim propisom.
(3) Imovina koja se, u smislu ovoga Zakona, ne uzima u obzir pri utvrđivanju
imovnog stanja jest:
– stan ili kuća u kojoj živi podnositelj zahtjeva, ako je u njegovom vlasništvu
ili u vlasništvu članova njegova kućanstva, koja se u smislu članka 3. ovoga
Zakona smatra zadovoljavajućim stambenim prostorom, kao i poslovni prostor i
stvari koje neposredno služe za obavljanje djelatnosti u razini koja služi
osiguranju minimalnih uvjeta uzdržavanja podnositelja zahtjeva i članova njegova
kućanstva u smislu članka 8. točke a) ovoga Zakona,
– predmeti koji su u skladu s propisima o ovrsi u građanskim sporovima, kao i u
sporovima iz naplate osiguranja izuzeti od ovrhe, izuzevši gotovinu, osobno
vozilo u vrijednosti od najviše osamnaest najnižih mjesečnih osnovica za
obračunavanje i plaćanje doprinosa za obvezna osiguranja, prema Zakonu o
doprinosima za obvezna osiguranja.
(4) Imovno stanje podnositelja zahtjeva i punoljetnih članova njegova kućanstva
utvrđuju se na temelju navoda podnositelja zahtjeva u obrascu o imovnom stanju i
potvrde o visini dohotka podnositelja zahtjeva i članova njegova kućanstva.

Članak 26.

(1) Pri odobravanju pravne pomoći neće se uzeti u obzir dohodak i primici po
osnovi nesamostalnog rada i samostalne djelatnosti, sukladno propisima o
oporezivanju dohotka, koje su podnositelj zahtjeva i članovi njegova kućanstva
prestali ostvarivati u vremenu od dvanaest mjeseci prije početka mjeseca u kojem
se podnosi zahtjev, ako im je u tom razdoblju prestao radni odnos ili su
prestali obavljati samostalnu djelatnost.
(2) Ako korisnik i članovi njegova kućanstva započnu ostvarivati dohodak i
primitke po osnovi nesamostalnog rada i samostalne djelatnosti tijekom dvanaest
mjeseci prije početka mjeseca u kojem se podnosi zahtjev, u imovno stanje za
odobravanje pravne pomoći uračunat će se iznos toga dohotka i tih primitaka
razmjerno broju mjeseci u kojima su ih započeli ostvarivati.
(3) Pri odobravanju pravne pomoći neće se uzeti u obzir imovno stanje onih
članova kućanstva koji su u postupku, za koji je podnesen zahtjev, protustranka
podnositelja zahtjeva.

Članak 27.

(1) Ako nakon odobravanja pravne pomoći dođe do promjene u imovnom stanju
korisnika koja bi, da je postojala u trenutku podnošenja zahtjeva, dovela do
odbijanja zahtjeva ili odobravanja zahtjeva u manjem opsegu, donijet će se
rješenje o prestanku korištenja pravne pomoći, odnosno izmijeniti uputnica tako
da se utvrdi manji opseg pravne pomoći.
(2) Korisniku pravne pomoći kome Europski sud za ljudska prava ili druga
međunarodna institucija u postupku koji se pred njima vodi odobri korištenje
pravne pomoći, rješenjem će se obustaviti daljnje korištenje pravne pomoći po
odredbama ovoga Zakona, bez obveze vraćanja do tada isplaćenih troškova i
naknada pravne pomoći.
(3) Ako se utvrdi da je podnositelj zahtjeva naveo netočne podatke, neće se
odobriti pravna pomoć te podnositelj neće moći podnijeti ponovni zahtjev u
sljedećih šest mjeseci od dana donošenja rješenja.
(4) Ako se tijekom korištenja pravne pomoći utvrdi da je koris­nik dao netočne
podatke o svom imovnom stanju, primijenit će se odredbe koje se odnose na
neopravdano korištenje pravne pomoći.
(5) Ako su podnositelj zahtjeva ili članovi njegova kućanstva unutar 12 mjeseci
koji prethode podnošenju zahtjeva raspolagali bez naknade imovinom na taj način
da su radi toga raspolaganja ostvareni uvjeti za odobravanje pravne pomoći prema
odredbama ovoga Zakona, primijenit će se odredbe ovoga Zakona koje se odnose na
neopravdano korištenje pravne pomoći.

Članak 28.

(1) Korisnik pravne pomoći mora ispunjavati utvrđene uvjete za pravnu pomoć
tijekom postupka za koji je ona odobrena.
(2) Od dana podnošenja zahtjeva do dana konačnog obračuna troškova pravne
pomoći, korisnik pravne pomoći je dužan izvijestiti ured o svim promjenama koje
bi mogle imati utjecaja na pravo ostvarivanja i opseg pravne pomoći.
(3) Korisnik pravne pomoći dužan je izvijestiti o nastalim promjenama u roku od
8 dana od dana saznanja za njih. U suprotnom će se na korisnika primijeniti
odredbe ovoga Zakona o neopravdanom korištenju pravne pomoći.

Članak 29.

(1) Ured će po službenoj dužnosti preispitati pravo na pravnu pomoć kad sazna za
postojanje novih okolnosti koje mogu utjecati na odobravanje ili opseg odobrene
pravne pomoći.
(2) Na temelju novih okolnosti i činjenica donijet će se rješenje.
(3) Na rješenje o poništenju ili o izmjeni uputnice korisnik pravne pomoći ima
pravo podnijeti žalbu ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa u roku od 8
dana od primitka rješenja. Protiv rješenja ministarstva nadležnog za poslove
pravosuđa kojim se žalba odbija može se pokrenuti upravni spor.

*3. Uputnica*
Članak 30.

(1) Uputnica izdana za primarnu pravnu pomoć sadrži potvrdu o ispunjavanju
uvjeta za dobivanje pravne pomoći i daje pravo za korištenje svih oblika
primarne pravne pomoći.
(2) Uputnica izdana za sekundarnu pravnu pomoć izdaje se za postupak određene
vrste i stupnja koji ne obuhvaća postupke po izvanrednim pravnim lijekovima za
koje se mora zatražiti nova uputnica.
(3) Korisnik pravne pomoći na temelju izdane uputnice samostalno odlučuje o
izboru pružatelja pravne pomoći, vodeći računa o ovlasti pružatelja da pruža
pojedine oblike pravne pomoći.
(4) Pri izboru pružatelja pravne pomoći korisnik ne smije neopravdano povećavati
troškove pružene pravne pomoći. U suprotnom, neopravdano stvoreni troškovi
terete korisnika pravne pomoći.
(5) Odabranom pružatelju korisnik pravne pomoći dužan je odmah predati uputnicu.

Članak 31.

(1) Uputnica se izdaje za ostvarivanje prava na pravnu pomoć u punom opsegu:
a) kad podnositelj zahtjeva ostvaruje prava iz sustava socijalne skrbi i druge
oblike pomoći, odnosno pravo na opskrbninu prema Zakonu o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji,
b) kad ukupni dohodak i ukupni primici korisnika i članova njegova kućanstva
iznose 50% ili manje po članu kućanstva mjesečnog iznosa najniže osnovice za
obračun i plaćanje doprinosa za obvezna osiguranja, prema Zakonu o doprinosima
za obvezna osiguranja.
(2) Svako povećanje iznosa iz stavka 1. točke b) ovoga članka za svakih
sljedećih 10% ima za posljedicu smanjenje opsega pravne pomoći za 10%, ali ne
ispod 50% utvrđenog iznosa naknade za pravnu pomoć.

Članak 32.

Kad pravna pomoć nije odobrena u punom opsegu, podnositelj zahtjeva može
podnijeti žalbu u odnosu na dio zahtjeva za koji mu pravna pomoć nije odobrena,
na način i pod uvjetima propisanima ovim Zakonom kad je zahtjev za pravnu pomoć
odbijen. Žalba ne odgađa korištenje uputnice u odobrenom opsegu. Protiv rješenja
ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa kojim se žalba odbija može se
pokrenuti upravni spor.

Članak 33.

(1) Uputnica mora sadržavati sljedeće podatke:
– ime i prezime osobe koja ispunjava uvjete za korištenje pravne pomoći te broj
identifikacijske isprave, prebivalište, odnosno boravište,
– broj i datum izdavanja uputnice za ostvarivanje prava na pravnu pomoć,
– kratak opis pravne stvari za koju je pravna pomoć odobrena,
– oblik i opseg odobrene pravne pomoći,
– upozorenja o načinu izbora pružatelja pravne pomoći u skladu sa člankom 30.
stavkom 3. ovoga Zakona,
– potpis osobe ovlaštene za izdavanje uputnice,
– vrstu, opseg te datum okončanja pojedinih radnji u okviru pružene pravne
pomoći, kao i naziv pružatelja pravne pomoći (uključujući dodatke),
– ukupne troškove pružene pravne pomoći,
– datum vraćanja uputnice,
– obračun troškova ili pojedinačnih iznosa koji se imaju vratiti ili
nadoknaditi,
– potpis ovlaštene osobe koja je izvršila obračun troškova,
– potpis osobe ovlaštene od strane ureda, uključujući predloženi iznos za
vraćanje,
– upozorenje o pravnim posljedicama u slučaju nepridržavanja odredbi ovog Zakona
koje se odnose na uputnicu.
(2) Uputnica po kojoj su obračunati i isplaćeni svi troškovi, odnosno uputnica
koja je uključena u godišnji obračun udruga, odnosno pravnih klinika smatra se
zaključenom.

Članak 34.

Ministar nadležan za poslove pravosuđa pravilnikom će propisati obrazac
uputnice.

Članak 35.

(1) O izdanim uputnicama, isplaćenim troškovima i zaključenim uputnicama, ured
vodi evidenciju. Pravilnikom o vođenju evidencije uredit će se način vođenja
evidencije, sadržaj evidencije, a osobito podaci o trajanju postupaka za koje su
izdane uputnice, vrijednost postupka, pružatelji pravne pomoći i tijela pred
kojima se vode postupci.
(2) Pravilnik iz stavka 1. ovoga članka donosi ministar nadležan za poslove
pravosuđa.

*4. Izmjena uputnice*
Članak 36.

Ako se uputnica izmijeni dodavanjem ili brisanjem datuma ili mijenjanjem
sadržaja uputnice na neki drugi način, izmjene se prihvaćaju samo ako su iste
potpisane i ovjerene od strane ovlaštene osobe.

Članak 37.

Kad je korisnik pravne pomoći potpuno ili djelomično uspio u postupku te mu sud
dosudi imovinu ili primitak, odnosno kad mu u upravnom postupku pripadne
određena imovina ili primitak osim imovine i primitaka koji se prema odredbama
ovoga Zakona izuzimaju kod utvrđivanja imovnoga stanja podnositelja zahtjeva,
korisnik je dužan iznos plaćene pravne pomoći prema obračunatoj uputnici
uplatiti u državni proračun, ako taj iznos suprotna strana nije neposredno
uplatila u državni proračun.

Članak 38.

Kad korisnik pravne pomoći izgubi spor za čije vođenje mu je odobrena pravna
pomoć, nije dužan nadoknaditi plaćene troškove pravne pomoći.

Članak 39.

Ministar financija može donijeti naputak o postupku i načinu obračuna izdanih
uputnica.

*5. Zlouporaba prava*
Članak 40.

(1) U skladu s odredbama Zakona o parničnom postupku korisnici ne smiju pravnu
pomoć koristiti radi obijesnog vođenja postupka.
(2) Na temelju odluke suda ured će poništiti izdanu uputnicu u skladu s
odredbama ovoga Zakona o neopravdano korištenoj pravnoj pomoći.

Članak 41.

(1) Korisnik pravne pomoći dužan je nadoknaditi troškove neopravdano korištene
pravne pomoći i zatezne kamate. Zatezne kamate računaju se od dana od kojeg je
korisnik pravne pomoći bio dužan izvijestiti ured o nastalim promjenama. Ovako
vraćena sredstva su prihod državnoga proračuna.
(2) Način i vrijeme vraćanja naknade za neopravdano korištenu pravnu pomoć
odredit će ured rješenjem kojim se utvrđuje da je korisnik neopravdano primio
pravnu pomoć.
(3) Protiv rješenja o utvrđivanju neopravdano korištene pravne pomoći
podnositelj zahtjeva može podnijeti žalbu prema odredbama ovoga Zakona o
odbijanju zahtjeva.
(4) Ured može na prijedlog korisnika sklopiti nagodbu o načinu vraćanja naknade
za troškove neopravdano korištene pravne pomoći, kad za to postoje razlozi
utemeljeni na materijalnim prilikama korisnika. Sklopljena nagodba predstavlja
ovršnu ispravu.
(5) Ako nagodba nije zaključena ili korisnik propusti dobrovoljno vratiti iznos
u roku određenom rješenjem, ured će po službenoj dužnosti podnijeti prijedlog za
ovrhu. U tom slučaju konačno rješenje predstavlja ovršnu ispravu.

VI. PRAVNA POMOĆ IZ RAZLOGA PRAVIČNOSTI

Članak 42.

(1) Zahtjev iz razloga pravičnosti podnosi se u pisanom obliku sudu nadležnom za
odlučivanje u postupku za koji se traži pravna pomoć. U zahtjevu se navode
obrazloženi razlozi zbog kojih se traži odobravanje pravne pomoći iz razloga
pravičnosti. Uz zahtjev je potrebno priložiti dokaze o broju članova kućanstva,
potvrdu Porezne uprave o visini dohotka podnositelja zahtjeva i članova njegova
kućanstva, odnosno druge dokaze o visini dohotka kao i izjave o imovnom stanju
podnositelja zahtjeva i članova njegova kućanstva
(2) Pravnu pomoć iz stavka 1. ovoga članka sud će odobriti ako ocijeni:
– da se radi o složenom postupku,
– da stranka nema sposobnosti da se sama zastupa,
– da su materijalne prilike stranke takve da bi angažiranje odvjetnika moglo
ugroziti uzdržavanje stranke i članova njezina kućanstva.
(3) Zahtjev iz razloga pravičnosti može se podnijeti i prilikom pokretanja
sudskog postupka ili tijekom sudskog postupka. Kada je zahtjev podnesen u tijeku
postupka, zastat će se s postupkom do donošenja odluke.

Članak 43.

(1) Pravnu pomoć iz razloga pravičnosti odobrava sud koji je nadležan za
odlučivanje u predmetu spora.
(2) Rješenje suda o odobravanju pravne pomoći dostavlja se stranci i uredu koji
će ne temelju rješenja izdati uputnicu.
(3) Protiv odluke o odbijanju zahtjeva iz razloga pravičnosti ne može se
podnijeti posebna žalba, ali stranka može u okviru žalbe na odluku u postupku
podnijeti žalbu i na odbijanje zahtjeva.

Članak 44.

(1) Za odobrenje pravne pomoći iz razloga pravičnosti u sudskom postupku nije
nužno prethodno rješenje ureda o odbijanju zahtjeva. Sud može, ako smatra da
podnositelj zahtjeva ispunjava uvjete, uputiti podnositelja da zahtjev najprije
podnese uredu.
(2) Troškovi pravne pomoći iz razloga pravičnosti obuhvaćaju naknadu troškova
postupka i nagradu prema odredbama ovoga Zakona. Ti troškovi predujmljuju se iz
sredstava suda, a konačno se, zavisno od uspjeha u sporu, snose iz proračunskih
sredstava namijenjenih za pravnu pomoć.

VII. POSEBNE ODREDBE O ODOBRAVANJU PRAVNE POMOĆI U PREKOGRANIČNIM SPOROVIMA

Članak 45.

(1) Prekogranični spor u smislu ovoga Zakona je spor u kojem stranka koja traži
pravnu pomoć ima prebivalište ili uobičajeno boravište u državi članici Europske
unije, a koja nije država članica u kojoj postupa sud, odnosno u kojoj treba
izvršiti sudsku odluku.
(2) Pravna pomoć u prekograničnim sporovima odobrava se u građanskim i
trgovačkim stvarima te u postupcima mirenja, izvansudske nagodbe, izvršenju
javnih isprava i pravnom savjetovanju u tim postupcima. Prekograničnim sporovima
ne smatraju se postupci vezani uz poreze te carinski i upravni postupci.
(3) Postojanje prekograničnog spora utvrđuje se prema vremenu podnošenja
zahtjeva.
(4) Odredbe o prekograničnom sporu neće se primjenjivati u odnosu na Kraljevinu
Dansku.

Članak 46.

(1) Tražiteljima pravne pomoći u prekograničnim sporovima odobrit će se pravna
pomoć ako ispunjavaju kriterije utvrđene ovim Zakonom.
(2) Iznimno, pravna pomoć može se odobriti i kada tražitelj ne ispunjava
kriterije za odobravanje pravne pomoći utvrđene ovim Zakonom i ako tražitelj
pravne pomoći dokaže da nije sposoban platiti troškove postupka zbog razlike u
troškovima života između države članice u kojoj ima prebivalište ili uobičajeno
boravište i troškova života u Republici Hrvatskoj.
(3) U postupku odobravanja pravne pomoći u prekograničnim sporovima ne plaćaju
se pristojbe.

Članak 47.

(1) Stranka koja ima prebivalište ili uobičajeno boravište u državi članici
Europske unije, a traži pravnu pomoć u prekograničnom sporu pred sudom u
Republici Hrvatskoj, ostvaruje pravo na pravnu pomoć u skladu s ovim Zakonom. Za
utvrđivanje prebivališta ili uobičajenog boravišta mjerodavno je pravo države u
kojoj stranka ima prebivalište ili uobičajeno boravište.
(2) Osoba iz stavka 1. ovoga članka ili nadležno tijelo države članice u kojoj
podnositelj zahtjeva ima prebivalište ili uobičajeno boravište (tijelo za
slanje), zahtjev za pravnu pomoć u Republici Hrvatskoj šalje ministarstvu
nadležnom za poslove pravosuđa (tijelo za primanje).
(3) Obrasci i svi priloženi dokumenti moraju se dostaviti u prijevodu na
hrvatski jezik. U protivnom će se zahtjev odbaciti.
(4) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa rješenjem će odbiti zahtjev ako
se ne radi o prekograničnom sporu u smislu ovoga Zakona te ako je zahtjev
podnijela stranka koja nema pravo na pravnu pomoć u prekograničnim sporovima.
(5) Protiv rješenja kojim se zahtjev odbija ili odbacuje žalba nije dopuštena,
ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 48.

(1) Uredno podnesen zahtjev ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa
proslijedit će uredu na odlučivanje. Ured će u roku od 60 dana preispitati
zahtjev i izdati uputnicu, odnosno donijeti rješenje o odbijanju zahtjeva koje
se, putem ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa, dostavlja stranci.
(2) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa, uz uputnicu će stranci dostaviti
i popis odvjetnika na području nadležnog tijela.
(3) Kada ured donese rješenje o odbijanju zahtjeva stranac može podnijeti žalbu
ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa u roku od 30 dana od dana dostave
rješenja.
(4) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa dužno je u roku od 30 dana
odlučiti o žalbi.

Članak 49.

Pravna pomoć odobrena u državi članici Europske unije u kojoj sud postupa
podmiruje sljedeće troškove, izravno povezane s prekograničnim sporovima:
a) tumačenje,
b) prevođenje dokumentacije koju zahtijeva sud ili nadležno tijelo, a korisnik
pravne pomoći je podnosi, jer su potrebni za rješavanje predmeta,
c) putne troškove koje snosi podnositelj zahtjeva, ako sud ili zakon države
članice Europske unije zahtijeva osobnu nazočnost osoba zaduženih za
predstavljanje slučaja podnositelja zahtjeva pred sudom, a sud odluči da se te
osobe ne mogu saslušati na drugi, sudu prihvatljiv, način.

Članak 50.

(1) Stranka koja ima prebivalište ili uobičajeno boravište u Republici
Hrvatskoj, a koja traži pravnu pomoć u prekograničnim sporovima pred sudom druge
države, članice Europske unije, svoj zahtjev podnosi uredu prema mjestu svog
prebivališta ili boravišta.
(2) Ured će zahtjev proslijediti ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa u
roku od 8 dana od primitka zahtjeva.
(3) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa prevest će zahtjev i priloženu
dokumentaciju na službeni jezik ili jedan od službenih jezika države članice
Europske unije i nadležnoga tijela za primanje, te ga proslijediti nadležnom
tijelu države članice Europske unije u kojoj sud postupa ili u kojoj se
zahtijeva izvršenje sudske odluke (tijelo za primanje) u roku od 15 dana po
primitku zahtjeva. Ako pravna pomoć ne bude odobrena, podnositelj zahtjeva dužan
je nadoknaditi troškove prevođenja.
(4) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa rješenjem će odbiti zahtjev ako
se ne radi o prekograničnom sporu u smislu ovoga Zakona ili ako je zahtjev
podnijela stranka koja nema pravo na pravnu pomoć u prekograničnim sporovima.
(5) Protiv rješenja kojim se zahtjev odbija žalba nije dopuštena, ali se može
pokrenuti upravni spor.
(6) Neovisno o stavku 1. ovoga članka, osoba iz stavka 1. ovoga Zakona zahtjev
može podnijeti neposredno tijelu koji je nadležan za primanje zahtjeva u državi
članici Europske unije u kojoj postupa sud ili u kojoj treba izvršiti sudsku
odluku.

Članak 51.

Kada podnositelj zahtjeva ima prebivalište ili uobičajeno boravište u Republici
Hrvatskoj, pravna pomoć osigurat će se za podmirivanje:
a) troškova povezanih uz pomoć lokalnog odvjetnika ili druge osobe koja je na
temelju zakona ovlaštena za pravno savjetovanje, a koji su nastali u državi
članici Europske unije u kojoj sud postupa do trenutka primanja zahtjeva za
pravnu pomoć, u skladu s odredbama Direktive iz članka 52. ovoga Zakona.
b) prijevoda zahtjeva i potrebne pripadajuće dokumentacije koji se šalju
tijelima te države.

Članak 52.

Zahtjev za pravnu pomoć i za slanje zahtjeva za pružanje pravne pomoći iz
članaka 47. i 48. ovoga Zakona, podnose se na obrascima propisanim Odlukom
Komisije 2004/844/EZ, od 9. studenoga 2004., o utvrđivanju oblika zahtjeva za
pravnu pomoć prema Direktivi 2003/8/EZ o poboljšanju pristupa sudu u
prekograničnim sporovima uspostavom minimalnih zajedničkih pravila, koja se
odnose na pravnu pomoć u takvim sporovima, te Odlukom Komisije 2005/630/EK, od
26. kolovoza 2005., o utvrđivanju obrasca za prijenos zahtjeva za pravnu pomoć
prema Direktivi 2003/8/EZ, objavljenima u Službenom listu Europske unije.

VIII. FINANCIRANJE PRAVNE POMOĆI

Članak 53.

(1) Sredstva za organiziranje i pružanje pravne pomoći na temelju uputnice
osiguravaju se u državnom proračunu.
(2) Sredstva za pružanje pravne pomoći mogu se osigurati i iz sredstava lokalne
i područne (regionalne) samouprave, donacija i iz drugih izvora u skladu sa
zakonom. Od ukupno osigurane pravne pomoći do 50% se dodjeljuje na temelju
natječaja udrugama i visokim učilištima za rad pravnih klinika, a 50% se
osigurava za druge oblike pravne pomoći.
(3) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa, uz pribavljeno mišljenje
Povjerenstva za pravnu pomoć, utvrđuje kriterije za bodovanje projekta radi
dodjele financijskih sredstava koja su za tu svrhu osigurana u državnom
proračunu.

Članak 54.

(1) Sredstva za pružanje pravne pomoći udrugama i visokim učilištima za rad
pravnih klinika iz državnog proračuna odobravaju se unaprijed, na temelju
odobrenog projekta. Prva isplata obavlja se prilikom odobravanja projekta, a
daljnje isplate obavljaju se kvartalno, nakon podnesenog izvješća.
(2) Isplata iz proračuna za pružanje primarne i sekundarne pravne pomoći
isplaćuje se odvjetnicima na temelju obračunate uputnice.
(3) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa daje suglasnost na obračunate
uputnice. Nalog za plaćanje na temelju projekta i obračunatih uputnicama daje
ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.
(4) Uredi svakog mjeseca dostavljaju ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa
obračunate uputnice s pripadajućom dokumentacijom.
(5) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa daje suglasnost na obračun
uputnice i nalog za isplatu pružatelju pravne pomoći.
(6) Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa dostavlja uredima obavijest o
izvršenim uplatama radi zaključivanja uputnica.
(7) Uredi mogu u jednom mjesecu izdati samo onoliko uputnica za korištenje
sekundarne pravne pomoći čija vrijednost ne prelazi iznos od 90% osiguranih
sredstava u tekućem mjesecu. Podnositeljima zahtjeva koji ostvaruju pravo na
pravnu pomoć, a kojima uputnica nije mogla biti izdana u tekućem mjesecu,
uputnica će biti izdana u sljedećem mjesecu, s tim da imaju prednost kod
dobivanja uputnica pred kasnije zaprimljenim zahtjevima.
(8) U okviru mjesečno osiguranih sredstava za sekundarnu pravnu pomoć, 10%
sredstava osigurava se za izdavanje uputnica u hitnim slučajevima. Hitnim
slučajem smatra se zahtjev u postupku u kojem bi stranka izgubila neko pravo
protekom roka do kojeg bi mogla ostvariti pravo na pravnu pomoć.
(9) Neutrošena sredstva za hitne slučajeve u prethodnom mjesecu prenose se u
redovita sredstva za pravnu pomoć u tekućem mjesecu.
(10) O sredstvima odobrenima za projekt pružanja pravne pomoći udruga i pravna
klinika moraju najkasnije do 15. siječnja svake godine podnijeti izvješće uz
koje se obvezno prilaže propisana dokumentacija o utrošku sredstava.
(11) Neutrošena sredstva odobrena iz državnog proračuna za pružanje pravne
pomoći vraćaju se u državni proračun.

Članak 55.

(1) Odvjetnik je dužan vratiti uredu popunjenu uputnicu nakon pružene pravne
pomoći.
(2) Uputnica koja se vraća uredu predaje se zajedno s originalima računa za
nastale troškove.
(3) Ako uputnica ne bude vraćena u roku od 15 dana od izvršenja zadnje pravne
radnje za koju je uputnica izdana, smatrat će se da pravna pomoć nije pružena.
(4) Ako je naknada za pravnu pomoć utvrđena u odnosu na pojedinu vrstu postupka,
a postupak traje više od jedne kalendarske godine, na kraju svake kalendarske
godine može se naplatiti jedna četvrtina propisanog iznosa naknade. Odvjetnik će
dostaviti obračunatu uputnicu uredu koji mu je dužan u roku od 15 dana dostaviti
novu uputnicu za preostali dio postupka.
(5) Neutrošena sredstva odobrena za pravnu pomoć vraćaju se u državni proračun.

Članak 56.

Ured će na temelju priloženih računa o troškovima za izvršene pravne radnje
izvršiti ovjeru ukupnih troškova pravne pomoći prema izdanoj uputnici.

Članak 57.

(1) Ovlaštena udruga dužna je kvartalno dostaviti uredu popis predanih uputnica
i izvješće o pruženoj pravnoj pomoći. Na temelju izvješća ured zaključuje
uputnice i o tome izvješćuje ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.
(2) Visoka učilišta o radu pravnih klinika podnose samo godišnje izvješće o
pruženoj pravnoj pomoći na temelju projekta, uz kojeg prilažu uputnice prema
kojima je pružena pravna pomoć, kao i popis uputnica prema kojima je pravna
pomoć u tijeku na dan 31. prosinca one godine za koju se izvješće podnosi.
(3) U okviru sredstava koja su ovlaštenoj udruzi ili visokom učilištu za rad
pravne klinike dodijeljena na temelju projekta, ovlaštena udruga i pravna
klinika pružaju pravnu pomoć na temelju uputnice kojom je korisniku odobreno
korištenje pravne pomoći, te utvrđena vrsta i opseg pravne pomoći.
(4) Ovlaštena udruga i visoko učilište za rad pravne klinike ne obračunavaju
uputnicu već uputnica služi kao financijska dokumentacija koja se prilaže uz
izvješće o provedbi projekta.
(5) U slučaju kad je pravna pomoć ostvarena sukladno odredbi članka 15. stavka
2. ovoga Zakona ovlašteni pružatelji primarne pravne pomoći sastavljaju i
dostavljaju posebno izvješće o pruženoj pravnoj pomoći koje sadrži podatke i
potvrde sukladno članku 16. stavku 4. i 5. ovoga Zakona.
(6) Ministar nadležan za poslove pravosuđa pravilnikom će propisati oblik
posebnog izvješća iz stavka 5. ovoga članka.

Članak 58.

(1) Sredstva za pružanje pravne pomoći ovlaštenim udrugama i visokim učilištima
za rad pravnih klinika osiguravaju se na temelju projekta.
(2) Projekt mora sadržavati dokumentirane podatke o broju slučajeva pružene
pravne pomoći iz prethodne godine, ako je udruga pružala pravnu pomoć u toj
godini, određenje o pravnom području i vrsti postupaka za koje će se pružati
pravna pomoć, određenje o području na kojem će djelovati, uz navođenje jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave u kojem udruga namjerava pružiti
pravnu pomoć, kao i podatke o broju kvalificiranih osoba za pružanje pravne
pomoći i njihovom rasporedu na području djelovanja.
(3) Natječaj za prihvaćanje projekta raspisuje do kraja siječnja tekuće godine
ministar nadležan za poslove pravosuđa, u okviru sredstava koja se za tu namjenu
osiguravaju u državnom proračunu.
(4) Pobliže kriterije za vrednovanje projekta i sadržaj dokumentacije, koja se
uz projekt prilaže, propisat će pravilnikom ministar nadležan za poslove
pravosuđa.

Članak 59.

O sredstvima odobrenima za projekt pružanja pravne pomoći ovlaštena udruga i
pravna klinika moraju najkasnije do 15. siječnja svake godine podnijeti izvješće
uz koje se obvezno prilaže uputnica i prateća dokumentacija propisana ovim
Zakonom za obračun uputnica.

Članak 60.

(1) Iznosi naknade za pružanje primarne i sekundarne pravne pomoći određuju se
za pojedine oblike pravne pomoći iz članka 4. stavka 2. i 3. ovoga Zakona i na
jednak se način primjenjuju na sve pružatelje pravne pomoći.
(2) Vrijednost iznosa naknade određuje se uredbom Vlade Republike Hrvatske na
prijedlog ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa u okviru sredstava
osiguranih u državnom proračunu.
(3) Uredba iz stavka 1. ovoga članka donosi se najkasnije u roku od mjesec dana
od dana stupanja na snagu zakona o izvršenju državnog proračuna za pojedinu
proračunsku godinu.

IX. NADZOR

*1. Upravni nadzor*
Članak 61.

(1) Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona obavlja ministarstvo nadležno za
poslove pravosuđa.
(2) U obavljanju upravnog nadzora ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa
posebno nadzire postupanje ureda u odobravanju pravne pomoći.

*2. Stručni nadzor*
Članak 62.

(1) Nadzor nad savjesnim i stručnim pružanjem pravne pomoći obavlja po službenoj
dužnosti tijelo pred kojim se vodi postupak u kojem stranka ostvaruje pravo na
pravnu pomoć.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka nadzor nad radom udruga obavlja neposredno
i ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa koje će najmanje jednom u dvije
godine izvršiti nadzor nad pružanjem pravne pomoći od strane udruga.
(3) Kad tijelo pred kojim se vodi postupak utvrdi da je pravna pomoć pružena
nesavjesno ili nestručno, sastavit će o tome bilješku u spisu i upozorit će na
tu okolnost pružatelja pravne pomoći, korisnika pravne pomoći, tijelo koje je
izdalo uputnicu i ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.

Članak 63.

(1) Korisnik pravne pomoći koji je upozoren na nestručno ili nesavjesno pružanje
pravne pomoći ima pravo povući uputnicu i odabrati drugog pružatelja pravne
pomoći. Pružatelj pravne pomoći ima pravo obračunati troškove do povlačenja
uputnice osim za pravnu radnju koja je neposredno prethodila povlačenju
uputnice.
(2) Korisnik pravne pomoći dužan je obavijestiti ured o promjeni pružatelja
pravne pomoći ili, ako odustane od pravne pomoći, vratiti uputnicu prema
odredbama ovoga Zakona.

Članak 64.

(1) Kad je pravnu pomoć pružao odvjetnik, ministarstvo nadležno za poslove
pravosuđa će o nestručnom ili nesavjesnom pružanju pravne pomoći obavijestiti
Hrvatsku odvjetničku komoru.
(2) Kad je pravnu pomoć pružala ovlaštena udruga, ministarstvo nadležno za
poslove pravosuđa će preispitati ovlast za pružanje pravne pomoći i o tome
unijeti zabilješku u registar. U slučaju višekratnog ponavljanja slučajeva
nesavjesnog ili nestručnog pružanja pravne pomoći od strane udruga, donijet će
se rješenje o zabrani pružanja pravne pomoći i brisanju iz registra udruga koje
pružaju pravnu pomoć.
(3) Kad je pravnu pomoć pružala pravna klinika, o nesavjesnoj i nestručno
pruženoj pravnoj pomoći ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa obavijestit
će visoko učilište koje izvodi sveučilišni studij u znanstvenom području prava.

X. PROVEDBA ZAKONA

*1. Praćenje provedbe Zakona i izvješćivanje*
Članak 65.

Provedbu ovoga Zakona prati ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.

Članak 66.

Pružatelji pravne pomoći dužni su svake godine, najkasnije do 15. siječnja
podnijeti uredu izvješće o broju i vrsti predmeta u kojima je pružena pravna
pomoć u prethodnoj godini, trajanju pojedinih postupaka, te o broju predmeta u
tijeku.

Članak 67.

Uredi su dužni najkasnije do 31. siječnja svake godine dostaviti ministarstvu
nadležnom za poslove pravosuđa:
– izvješće o broju predmeta u kojima je zatraženo odobravanje pravne pomoći,
– broj odobrenih zahtjeva,
– izvješće o izdanim uputnicama, obračunatim i isplaćenim sredstvima za pravnu
pomoć na području svoje teritorijalne nadležnosti za prethodnu godinu.

Članak 68.

Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa podnijet će svake godine najkasnije
do 1. ožujka Vladi Republike Hrvatske izvješće o ostvarivanju prava na pravnu
pomoć i utrošenim sredstvima u prethodnoj godini.

Članak 69.

Vlada Republike Hrvatske svake će godine najkasnije do 30. travnja podnijeti
Hrvatskom saboru izvješće o ostvarivanju prava na pravnu pomoć.

2. Povjerenstvo za pravnu pomoć

Članak 70.

Radi praćenja sustava pravne pomoći osniva se Povjerenstvo za pravnu pomoć (u
daljnjem tekstu: Povjerenstvo) kao savjetodavno tijelo ministarstva nadležnog za
poslove pravosuđa.

Članak 71.

Povjerenstvo prati i analizira stanje u odobravanju i korištenju pravne pomoći,
prema odredbama ovoga Zakona, razmatra prijedlog godišnjeg izvješća ministarstva
nadležnog za poslove pravosuđa, daje mišljenje na projekte te ministru nadležnom
za poslove pravosuđa daje prijedloge i mišljenje za unapređivanje sustava pravne
pomoći.

Članak 72.

(1) Povjerenstvo ima sedam članova koje čine: po jedan predstavnik ministarstva
nadležnog za poslove pravosuđa, ministarstva financija, središnjeg tijela
državne uprave nadležnog za sustav državne uprave te jedan predstavnik pravnih
fakulteta u Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu, Hrvatske odvjetničke komore,
ovlaštenih udruga, sindikata upisanih u registar pružatelja pravne pomoći.
(2) Odluku o imenovanju članova Povjerenstva donosi ministar nadležan za poslove
pravosuđa na prijedlog tijela i pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Mandat Povjerenstva traje dvije godine. Povjerenstvo može započeti s radom
kada su imenovani svi članovi Povjerenstva.
(4) Povjerenstvom predsjedava član Povjerenstva imenovan kao predstavnik
ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa.
(5) Stručne poslove za pripremu rada Povjerenstva obavlja ministarstvo nadležno
za poslove pravosuđa.

Članak 73.

Ministar nadležan za poslove pravosuđa uputit će poziv tijelima i pravnim
osobama iz članka 72. stavka 1. ovoga Zakona za predlaganje članova Povjerenstva
najkasnije u roku od 12 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 74.

(1) Vlada Republike Hrvatske u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona uskladit će unutarnje ustrojstvo ministarstva nadležnog za poslove
pravosuđa i ureda.
(2) Grad Zagreb uskladit će ustrojstvo gradskih ureda s odredbama ovoga Zakona u
roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 75.

Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će provedbene propise u roku od 3
mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 76.

(1) Vlada Republike Hrvatske će do 31. prosinca 2008. donijeti uredbu iz članka
60. stavka 2. ovoga Zakona.
(2) Iznimno od odredbe članka 54. stavka 2. ovoga Zakona za vrijeme od 1.
travnja 2009. do 31. prosinca 2009. neće se izvršiti isplate prema obračunatim
uputnicama, već će se sredstva za pravnu pomoć isplatiti odvjetnicima u prosincu
2009. godine, u razmjernom dijelu u odnosu na broj obračunatih uputnica.

Članak 77.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
odredbi članaka 15. i 16. ovoga Zakona koje stupaju na snagu 1. veljače 2009.,
te odredbi članaka 45. do 52. ovoga Zakona koje stupaju na snagu na dan prijema
Republike Hrvatske u članstvo Europske unije.

Klasa: 701-01/08-01/01
Zagreb, 16. svibnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić**, v. r.

Zakon, NN 62/2008-2098
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)