## Uredba o graničnim vrijednostima emisije onečišćujućih tvari u zrak iz stacionarnih izvora

### NN 140/1997 (29.12.1997.), Uredba o graničnim vrijednostima emisije onečišćujućih tvari u zrak iz stacionarnih izvora

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 33. stavka 1. Zakona o zaštiti zraka ("Narodne novine",
broj 48/95), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 18. prosinca
1997. godine donijela

## **UREDBU**

### **O GRANIČNIM VRIJEDNOSTIMA EMISIJE ONEČIŠĆUJUĆIH TVARI U ZRAK IZ STACIONARNIH IZVORA**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovom se Uredbom propisuju granične vrijednosti emisije onečišćujućih
tvari u zrak iz stacionarnih izvora.

Stacionarni izvori su: industrijski pogoni, tehnološki procesi, uređaji
i objekti iz kojih se onečišćujuće tvari ispuštaju u zrak.

Članak 2.

Odredbe ove Uredbe odnose se na sve stacionarne izvore ukoliko posebnim
propisom nije drukčije određeno.

Članak 3.

Granična vrijednost emisije (u daljnjem tekstu: GVE) je najveće dopušteno
ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak iz ispusta stacionarnog izvora ukoliko
posebnim propisom nije strože određeno.

Ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak iz stacionarnog izvora utvrđuje
se mjerenjem emisije.

Članak 4.

U smislu ove Uredbe razumijeva se:

- *emisija* je ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak iz ispusta
stacionarnog izvora, a iskazuje se emisijskim veličinama: masenim protokom
i/ili masenom koncentracijom te emisijskim faktorom,

- *ispust* je mjesto ispuštanja onečišćujućih tvari iz stacionarnog
izvora u zrak,

- *masena koncentracija onečišćujuće tvari* u otpadnom plinu je
masa onečišćujuće tvari po jedinici volumena ispuštenog otpadnog plina
nakon odbitka udjela vodene pare (suhi otpadni plin) ili masa onečišćujuće
tvari po jedinici volumena ispuštenog otpadnog plina prije odbitka udjela
vodene pare (vlažni otpadni plin), pri temperaturi 273 K i tlaku 101,3
kPa,

- *emisijski faktor* je broj koji označava masu emitirane onečišćujuće
tvari po jedinici djelatnosti (iskazane količinom proizvoda, količinom
potrošenog energenta ili sirovine, ili veličinom obavljenog posla),

- *granični maseni protok (kg/h)* je zadani maseni protok onečišćujuće
tvari na temelju kojeg se određuje učestalost mjerenja emisije,

- *emitirani maseni protok (kg/h)* je izmjereni maseni protok onečišćujuće
tvari na ispustu stacionarnog izvora u razdoblju emisije otpadnih plinova
(razdoblje bez emisije ne uzima se u obzir),

- *otpadni plin* je plin koji sadrži onečišćujuće tvari, u krutom,
tekućem ili plinovitom stanju,

- *postrojenje* je skup uređaja namijenjenih obavljanju određenog
procesa,

- *tehnološki proces* je skup postupaka kod kojih se iz određenih
polaznih sirovina i aditiva dobiva jedan ili više sličnih proizvoda,

- *uređaj za loženje* je tehnički uređaj u kojem se izgaranjem
proizvodi toplina i čini ga ložište zajedno s uređajem za pročišćavanje
otpadnih plinova,

- *ložište* je dio uređaja za loženje u kojem izgara gorivo,

- *ložište s miješanim gorivom* je ložište koje može istovremeno
koristiti dvije ili više vrsta goriva,

*- ložište s dva ili više goriva* je ložište koje koristi dvije
ili više vrsta goriva, ali ne istovremeno,

- *gorivo* je kruti, tekući ili plinoviti zapaljivi materijal korišten
za izgaranje, isključujući komunalni, tehnološki i opasni otpad,

- *uobičajena kruta goriva* su: ugljen, briketi ugljena bez smole
kao veziva i koks; piljevina i briketi od piljevine; prirodno drvo svih
oblika, drveni otpaci bez plastičnih dodataka i bez premaza od zaštitnih
sredstava i goriva od biomase,

- *uobičajena tekuća goriva* su: ekstra lakoloživoulje,
lako specijalno loživoulje, lako loživoulje, srednje loživo
ulje,teško loživoulje i ekstra teško loživo ulje,

- *plinska goriva* su goriva koja su pri temperaturi 273 K i tlaku
101,3 kPa u plinovitom agregatnom stanju,

- *posebna kruta goriva* su otpad od prerade drveta i prozvodnja
ploča i namještaja i ostali lijepljeni proizvodi od drveta koji ne sadrže
halogene organske spojeve i koji ne uzrokuju emisiju veću od emisije koja
vrijedi za uobičajena kruta goriva,

- *posebna tekuća goriva* su: otpadne gorive tekućine koje sadrže
manje od 10 mg polikloriranih bifenila (PCB) i/ili pentaklorfenola (PCP)
u kg gorive tekućine i imaju donju ogrjevnu vrijednost na manje od 30 MJ/kg
te ostale gorive tekućine koje ne uzrokuju emisiju veću od emisija koje
vrijede za uobičajena tekuća goriva,

- *gorivo od biomase* je gorivo koje se dobiva od biljaka ili dijelova
biljaka kao što su slama, stabljike žitarica i druge biljke,

- *toplinska snaga ložišta* (MW) je maksimalna toplina utrošenog
goriva u jedinici vremena određena prema donjoj toplinskoj vrijednosti
goriva, kod temperature 273 K i tlaka 101,3 kPa,

- *stupanj odsumporavanja* je količina sumpora koja se izdvoji
u nekom procesu u određenom vremenu u odnosu na količinu sumpora unesenog
s gorivom za izgaranje, u istom promatranom vremenu,

- *ventilatorski gorač* je gorač kod kojeg se pomoću ventilatora
mješavina goriva i zraka pod tlakom uvodi u ložište,

- *atmosferski gorač* je gorač kod kojeg se mješavina goriva i
zraka pri atmosferskom tlaku uvodi u ložište,

- *dimni broj* je stupanj crnine površine filtrir-papira izazvane
otpadnim plinovima. Dimni broj se izražava pomoću ljestvice od 10 polja
(od 0 do 9) različitog intenziteta crnine (Bacharach ljestvica), pri čemu
se određuje kojem stupnju sa ljestvice je crnina najbliža. Pomoću dimnog
broja se ocjenjuje crnina otpadnih plinova iz ložišta na tekuća goriva,

- *zacrnjenje* je stupanj ljestvice od šest polja različite crnine
(Ringelmanova ljestvica), od 0 do 5, pri čemu je svaki sljedeći stupanj
20% više crn od prethodnog. Pomoću ljestvice vizualno se ocjenjuje crnina
otpadnih plinova iz ložišta na kruta goriva,

- *toplinski gubitak* otpadnog plina je toplina koja se gubi ispuštanjem
otpadnih plinova a izračunava se prema jednadžbama:

```
                    A2                               A1
Qdp = (tdp - tz) (------ + B) ili Qdp = (tdp - tz) (----- + B)
                  21 - O2                            CO2

```

gdje su:

Qdp - toplinski gubici s otpadnim plinovima u %,

tdp - temperatura otpadnog plina u °C,

tz - temperatura zraka u okolici ložišta u °C,

O2 - izmjereni volumni udio kisika u suhom otpadnom plinu u %,

CO2 - izmjereni volumni udio ugljik(II) oksida u suhom otpadnom plinu
u %.

Vrijednosti konstanti A1,A2 i B su:

```
Vrijednosti konstanti A1,A2 i B su:
__________________________________________________________________________________________
```

```
        drvo    loživo  prirodni        gradski         koksni      tekući plin, mješavina

                ulje    plin            plin            plin        plina i zraka
__________________________________________________________________________________________

A1      0,5      0,5    0,37             0,35           0,29            0,42
__________________________________________________________________________________________

A2      0,65    0,68    0,66            0,63            0,60            0,63
__________________________________________________________________________________________
```

```
B       0,008   0,007   0,009           0,011           0,011           0,008
__________________________________________________________________________________________
```

- *plinska turbina* je uređaj kojim se vrući plinovi nastali izgaranjem,
radi pretvorbe u mehaničku energiju, izravno provode kroz turbinu. Ukoliko
se vrući plinovi nakon prolaska kroz plinsku turbinu koriste za proizvodnju
pare za pokretanje parne turbine takvo se kombinirano postrojenje naziva
"plinski kombi-blok",

- *motor s unutarnjim izgaranjem* je stacionarni uređaj koji izgaranjem
goriva u jednom ili više cilindara s izmjenično djelujućim klipovima, pretvara
toplinsku u mehaničku energiju,

- *proces termičke obrade otpada* je postupak u kojem se oksidacijom
spaljuje otpad, sa ili bez korištenja oslobođene topline, uključujući postupak
pirolize i/ili ostale toplinske postupke. Ovdje spadaju i sva postrojenja
u kojima se otpad, uobičajeno ili dodatno, spaljuje pri bilo kakvom postupku.

II. PRAĆENJE EMISIJE

Članak 5.

Mjerenje emisije onečišćujućih tvari u otpadnom plinu iz stacionarnih
izvora provodi se prema odredbama ove Uredbe, hrvatskim normama i/ili metodama
koje daju međusobno usporedive rezultate.

Mjerenje emisije onečišćujućih tvari provodi se prvim, povremenim, kontinuiranim
i posebnim mjerenjem na ispustu stacionarnog izvora.

Rezultati mjerenja smiju se uspoređivati s GVE samo ako su uzorci otpadnih
plinova prikupljeni i obrađeni sukladno ovoj Uredbi i drugim propisima.

Članak 6.

Vrijednosti masene koncentracije onečišćujućih tvari dobivene mjerenjem
iskazuju se u odnosu prema zadanom volumnom udjelu kisika u otpadnom plinu
i izračunavaju se prema jednadžbi:

```

     21-Vz
Cz=-------- Cm
     21-Vm

```

gdje su:

Cz - masena koncentracija s obzirom na zadani volumni udio kisika,

Cm - izmjerena masena koncentracija,

Vm - izmjereni volumni udio kisika u %,

Vz - zadani volumni udio kisika u %.

Ako volumni udio kisika u otpadnom plinu na koji se svodi masena koncentracija
onečišćujućih tvari nije zadan, uzima se, za procese izgaranja, zadani
volumni udio kisika 3%, a za tehnološke procese uzima se koliko je uobičajeno
pri odvijanju toga procesa.

Ako se otpadni plin razrjeđuje zbog tehnoloških ili drugih razloga dovedena
količina plina za razrjeđivanje ne uzima se u obzir pri usporedbi s graničnom
vrijednosti emisije.

Članak 7.

Učestalost mjerenja emisije, za ispust stacionarnog izvora, određuje
se na temelju omjera između emitiranog masenog protoka (Qemitirani) i graničnog
masenog protoka (Qgranični):

```
Qemitirani/Qgranični     Učestalost mjerenja emisije

<1                      - nema zahtjeva za mjerenjem

>1 do 2                 - povremena mjerenja, najmanje

                        jedanput u tri godine

>2 do 5                 - povremena mjerenja, najmanje

                        jedanput godišnje

>5                      - kontinuirano mjerenje

```

Članak 8.

Granični maseni protoci za pojedine onečišćujuće tvari navedene u ovoj
Uredbi su:

```
Onečišćujuća tvar                       Skupina         Qgranični

                                        štetnosti       g/h

Ukupne praškaste tvari                                  1000

Praškaste anorganske tvari

                                        I               0,5

                                        II              5,0

                                        III             25

Anorganske tvari u obliku pare ili plina

                                        I               10

                                        II              50

                                        III             300

                                        IV              5000

Organske tvari iskazane kao ukupni ugljik

                                        I               100

                                        II              2000

                                        III             3000

Organske praškaste tvari

                                        I               100

                                        II              500

                                        III             500

Karcinogene tvari

                                        I               0,5

                                        II              5,0

                                        III              25

Ugljik(II) oksid (CO):

- u procesu izgaranja                                   5000

- u ostalim slučajevima                                 100000

```

***Prvo mjerenje***

Članak 9.

Prvo mjerenje onečišćujućih tvari mora se obaviti tijekom pokusnog rada
stacionarnog izvora, a prije dobivanja uporabne dozvole i nakon postizanja
neometanog rada toga stacionarnog izvora, ali najkasnije šest mjeseci od
dana puštanja u rad.

Učestalost mjerenja emisije za određeni stacionarni izvor, ako ovom
Uredbom nije drukčije propisano, određuje se na temelju rezultata prvih
mjerenja.

***Povremena mjerenja***

Članak 10.

Kod stacionarnog izvora s pretežno nepromjenjivim uvjetima rada mora
se obaviti najmanje tri pojedinačna mjerenja pri neometanom neprekidnom
radu s najvećom emisijom i najmanje još jedno mjerenje pri radnim uvjetima
koji se redovno ponavljaju a sa promjenjivom emisijom (na primjer tijekom
početka i prekida rada, tijekom izmjene goriva te tijekom čišćenja i regeneracije).

Kod stacionarnog izvora s pretežno promjenjivim uvjetima rada mora se
obaviti najmanje šest pojedinačnih mjerenja pri radnim uvjetima koji, prema
iskustvu, mogu izazvati najveće emisije.

Trajanje pojedinačnog mjerenja emisije je najduže pola sata, a rezultat
pojedinačnoga mjerenja izražava se uvijek kao polusatni prosjek.

***Kontinuirana mjerenja***

Članak 11.

Kod kontinuiranog mjerenja emisije mora se iz mjerenih podataka svakih
pola sata načiniti polusatni prosjek. Polusatni prosjeci pohranjuju se
kao raspodjela učestalosti. Raspodjela učestalosti utvrđuje se nakon isteka
kalendarske godine. Iz vrijednosti polusatnih prosjeka mora se načiniti
dnevni prosjek s obzirom na dnevno radno vrijeme.

Članak 12.

Ako je za stacionarni izvor određeno kontinuirano mjerenje mora se osigurati
zvučni signal za obavješćivanje o prekoračenju granične vrijednosti emisije.

Mjerni uređaji koji prate kontinuirano emisiju otpadnih plinova moraju
biti zaštićeni od pristupa neovlaštenih osoba.

Članak 13.

O prvim, povremenim, posebnim i kontinuiranim mjerenjima vodi se očevidnik.
Očevidnik sadrži podatke o mjernim mjestima, rezultatima mjerenja, primijenjenom
mjernom postupku, uvjetima stacionarnog izvora te uređaja za smanjenje
emisije koji su značajni za ocjenu pojedinačnih vrijednosti i rezultata
mjerenja.

U očevidnik iz stavka 1. ovoga članka unose se i podaci o vrsti upotrijebljenog
goriva i sirovine.

Očevidnik se čuva pet godina.

Članak 14.

Smatra se da su udovoljene GVE ako su na temelju kontinuiranih mjerenja
u kalendarskoj godini:

- sve prosječne 24-satne vrijednosti manje od GVE,

- 97% polusatnih prosječnih vrijednosti manje od 1,2 GVE,

- sve polusatne prosječne vrijednosti manje od dvostruke       GVE.

Smatra se da stacionarni izvor udovoljava postavljenim uvjetima ako
niti jedna pojedinačno izmjerena vrijednost emisije ne prelazi GVE kod
prvog i povremenog mjerenja.

Članak 15.

Prvo, povremeno i kontinuirano mjerenje osigurava i financira pravna
i fizička osoba, vlasnik i/ili korisnik stacionarnog izvora.

***Posebna mjerenja***

Članak 16.

U slučaju kada postoji osnovana sumnja da je došlo do prekomjernog ispuštanja
onečišćujućih tvari u zrak iz pojedinog stacionarnog izvora, provode se
i posebna mjerenja.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka ne mogu se koristiti podaci dobiveni
primjenom prvog, povremenog, odnosno kontinuiranog mjerenja propisanih
ovom Uredbom.

III. OPĆE GRANIČNE VRIJEDNOSTI EMISIJE

***Granične vrijednosti emisije za ukupne praškaste tvari***

Članak 17.

GVE ukupnih praškastih tvari u otpadnom plinu su:

```
- pri masenom protoku iznad 500 g/h            50 mg/m3

- pri masenom protoku do uključivo 500 g/h    150 mg/m3

```

***Granične vrijednosti emisije za praškaste
anorganske tvari***

Članak 18.

GVE praškastih anorganskih tvari u otpadnom plinu, razvrstanih u razrede
štetnosti I. do III., su:

**I. razred štetnosti**

```
kadmij i njegovi spojevi izraženi kao Cd

- vanadij i njegovi spojevi, izraženi kao V

- kobalt i njegovi spojevi, izraženi kao Co

- nikal i njegovi spojevi, izraženi kao Ni

- živini spojevi izraženi kao Hg,

- krom (VI) i njegovi spojevi izraženi kao Cr

pri masenom protoku od 1 g/h ili više                            0,2 mg/m3

II. razred štetnosti

- talij i njegovi spojevi izraženi kao Tl

- arsen i njegovi spojevi, izraženi kao As

- selen i njegovi spojevi, izraženi kao Se

- telur i njegovi spojevi, izraženi kao Te

- olovo i njegovi spojevi, izraženi kao Pb

pri masenom protoku od 5 g/h ili više                           1 mg/m3

III. razred štetnosti

- antimon i njegovi spojevi, izraženi kao Sb

- bakar i njegovi spojevi, izraženi kao Cu

- cijanidi lako topljivi (npr. NaCN), izraženi kao CN-

- fluoridi lako topljivi (npr. NaF), izraženi kao F-

- kositar i njegovi spojevi, izraženi kao Sn

- mangan i njegovi spojevi, izraženi kao Mn

- platina i njegovi spojevi izraženi kao Pt

- paladij i njegovi spojevi, izraženi kao Pd

- rodij i njegovi spojevi, izraženi kao Rh

- cink i njegovi spojevi, izražen kao Zn

- silicij (IV) oksid (kvarc) izražen kao SiO2

pri masenom protoku od 25 g/h ili više                          5 mg/m3

```

GVE propisane u stavku 1. ovoga članka vrijede i u slučaju ako se navedene
tvari, uz posebne fizikalne uvjete (temperaturu i tlak), nalaze u otpadnom
plinu u obliku pare ili plina.

Članak 19.

Ako se u otpadnom plinu nalazi više tvari istoga razreda štetnosti,
GVE iz članka 18. ove Uredbe primjenjuje se na zbroj tih tvari.

Ako se u otpadnom plinu nalazi više praškastih anorganskih tvari iz
različitih razreda štetnosti, za svaku se tvar primjenjuje GVE propisana
u članku 18. ove Uredbe, a emisija ne smije prekoračiti sljedeće vrijednosti:

```
- za tvari iz razreda štetnosti I. i II., ukupno                1 mg/m3

- za tvari iz razreda I. i III., ukupno                         5 mg/m3

- za tvari iz razreda štetnosti II. i III., ukupno              5 mg/m3

```

***Granične vrijednosti emisije za anorganske spojeve
u obliku pare ili plina***

Članak 20.

GVE anorganskih tvari u obliku pare ili plina u otpadnom plinu, razvrstanih
u razrede štetnosti od I. do IV. su:

```
I. razred štetnosti

- živine pare

- fosfor-hidrid

- arsen-hidrid

- fluor

pri masenom protoku od 10 g/h ili više                          1 mg/m3

II. razred štetnosti

- klor-cijanid (klorcijan)

- klor-dioksid

- fosgen

- brom i njegovi spojevi

- klor

- sumporovodik

pri masenom protoku od 50 g/h ili više                           5 mg/m3

III. razred štetnosti

- cijanovodik

- fluorovodik

- klorovodik

- amonijak

pri masenom protoku od 300 g/h ili više                         30 mg/m3

IV. razred štetnosti

- bromovodik

- oksidi sumpora: sumpor(IV) oksid i sumpor(VI)

  oksid, izraženi kao sumpor(IV) oksid,

- oksidi dušika: dušik(II) oksid i dušik(IV) oksid,

  izraženi kao dušik(IV) oksid

  pri masenom protoku od 5000 g/h ili više                      500 mg/m3

```

Članak 21.

Ako se u otpadnom plinu nalazi više tvari istoga razreda štetnosti ili
više tvari iz različitih razreda štetnosti, GVE iz članka 20. ove Uredbe
primjenjuje se za svaku tvar pojedinačno.

***Granične vrijednosti emisije za organske tvari***

Članak 22.

GVE organskih tvari u otpadnom plinu, razvrstanih u razrede štetnosti
od I. do III. su:

**I. razred štetnosti**

```
2-propenal (akrilaldehid)                CH2=CHCHO

propen-kiselina (akrilna-kiselina)      CH2=CHCOOH

propen-olovni spojevi                   (CH2=CHCH2)4Pb

anilin                                  C6H5NH2

anhidrid buten-dikiseline (anhidrid
maleinske kiseline)                     C4H2O3

benzil-klorid                           C6H5CH2Cl

bifenil                                 C6H5-C6H5

diklorfenoli                            C6H3(OH)Cl2

metanal (formaldehid)                   HCHO

furan-2-karboksialdehid (furfural)       C5H4O2

kloretanal (kloracetaldehid)             ClCH2CHO

ksilenoli

(osim 1-hidroksi-2,3-dimetilbenzena)    C6H3(CH3)2OH

kloretan-kiselina (kloroctena kiselina) ClCH2COOH

metan-kiselina (mravlja kiselina)       HCOOH

metilamin                               CH3NH2

4-metil-2,4-fenilendiizocijanat          C9H6N2O2

nitrobenzen                             C6H5NO2

nitrokrezol                             CH3C6H3(OH)NO2

nitrofenol                              NO2C6H4OH

2,2-iminodietanol (dietanolamin)        (OHCH2CH2)2NH

prašina drveta u respirabilnom obliku

piridin                                 C5C5N

1,1,2,2-tetrakloretan                    Cl2HCCHCl2

tioalkoholi (merkaptani)                RSH

tioeteri                                RSR

2-metilanilin (o-toluidin)               C6H4(CH3)NH2

bis(2-etilheksil) ftalat                C24H38O4

triklorfenol                             C6H2(OH)Cl3

pri masenom protoku od 100 g/h i više 20 mg/mł

II. razred štetnosti

butanal (butiraldehid)                  C3H7CHO

N,N-dimetilformamid                     HCON(CH3)2

furfurilalkohol                          C5H6O2

klorbenzen                              C6H5Cl

2-klor-1,3-butadien                      CH2=C(Cl)CH=CH2

1-hidroksi-2,4-dimetilbenzen

(2,4-ksilenol)                          C6H3(CH3)2OH

2-klorpropan                            CH3CHClCH3

2-metoksietanol                          CH3OCH2CH2OH

naftalen C10H8

propanal (propion-aldehid)              C2H5CHO

propan-kiselina (propionska kiselina)    C2H5COOH

etan-kiselina (octena kiselina)         CH3COOH

vinilbenzen (stiren)                    C6H5CH=CH2

2-etoksietanol                          C2H5OCH2CH2OH

ugljik-disulfid                         CS2

etenil-etanoat (vinil-acetat)           CH3COOCH=CH2

dietilamin                              (C2H5)2NH

dimetilamin                             (CH3)2NH

etil-propenoat (etil-akrilat)           CH2=CHCOOC2H5

etilamin                                C2H5NH2

fenol                                   C6H5OH

1-hidroksi-4-metilbenzen (krezol)       C6H4(CH3)OH

triklormetan (kloroform)                CHCl3

metil-propenoat (metil-akrilat)         CH=CHCOOCH3

nitrotoluen                              NO2C6H4CH3

tetraklormetan (tetraklorugljik)        CCl4

1,1,2-trikloretan                       H2ClCCHCl2

trietilamin                             (C2H5)3N

1,2-dikloretan                          H2ClCCClH2

pri masenom protoku od 2000 g/h i više 100 mg/mł

III. razred štetnosti

2-propanon (aceton)                     CH3COCH3

alkani (osim metana)

alkeni (osim 1,3-butadiena)

alkil-alkohol                            ROH

2-butanon                               CH3COC2H5

butil-etanoat (butil-acetat)            CH3COOC4H9

butoksibutan (dibutil-eter)             (C4H9)2O

diklordifluormetan                      CCl2F2

diklormetan                              CH2Cl2

etoksietan (dietil-eter)                (C2H5)2O

izopropoksiizopropan

(diizopropil-eter)                      (CH3)2CHOCH(CH3)2

metoksimetan (dimetil-eter)              (CH3)2O

etiletanoat (etil-acetat)               CH3COOC2H5

kloretan (etil-klorid)                   C2H5Cl

1,2-etandiol (etilen-glikol)            HOCH2CH2OH

4-hidroksi-4-metil-

-2-pentanon                             (CH3)2C(OH)CH2COCH3

metil-benzoat                           C6H5COOCH3

4-metil-2-pentanon

(izopropilaceton)                       CH3COCH2CH(CH3)2

1-metil-2-pirolidon                      C3H6CONCH3

pinen                                   C10H16

triklorfluormetan                        CCl3F

1,2-diklorbenzen                        C6H4Cl2

1,2-dikloreten                          ClHC=CHC1

1,4-dioksicikloheksan

(1,4-dioksan)                           C4H8O2

klormetan (metil-klorid)                CH3Cl

2-butoksietanol                         C4H9OCH2CH2OH

cikloheksanon                            C6H10O

1,4-diklorbenzen                        C6H4Cl2

1,1-dikloretan                           Cl2CHCH3

2,6-dimetil-4-heptanon                  (CH3)2CHCH2COCH2CH(CH3)2

etilbenzen                              C6H5C2H5

izopropenilbenzen                       C6H5C(CH3)=CH2

izopropilbenzen                         C6H5CH(CH3)2

ksileni                                 C6H4(CH3)2

metil-etanoat (metil-acetat)            CH3COOCH3

metilcikloheksanon                      CH3C6H9(=O)

metil-metanoat

(metil-formijat)                        HCOOCH

metil-metakrilat                        CH2=C(CH3)COOCH3

tetrakloreten                           Cl2C=CCl2

oksaciklopentan

(tetrahidrofuran)                       C4H8O

metilbenzen (toluen)                    C6H5CH3

1,1,1-trikloretan                        CH3CCl3

1,1,2-trikloreten                       Cl2C=CHCl

trimetilbenzen                          C6H3(CH3)3

etanal (acetaldehid)                    CH3CHO

pri masenom protoku od 3000 g/h i više 150 mg/mł
```

Članak 23.

Ako se u otpadnom plinu nalazi više tvari istoga razreda štetnosti,
GVE iz članka 22. ove Uredbe primjenjuje se na zbroj tih tvari.

Ako se u otpadnom plinu nalazi više organskih tvari iz različitih razreda
štetnosti, za svaku se tvar primjenjuje GVE propisana u članku 22. ove
Uredbe, a emisija ne smije prekoračiti sljedeće vrijednosti:

- za tvari iz razreda štetnosti I. i II., ukupno 100 mg/mł

- za tvari iz razreda štetnosti I. i III., ukupno 150 mg/mł

- za tvari iz razreda štetnosti II. i III., ukupno 150 mg/mł

Za praškaste organske tvari koje su svrstane u II. i III. razred štetnosti
primjenjuje se GVE iz članka 17. ove Uredbe.

***Granične vrijednosti emisije za karcinogene tvari***

Članak 24.

GVE karcinogenih tvari u otpadnom plinu, razvrstanih u razrede štetnosti
od I. do III. su:

```
- azbest kao najsitnija prašina (aktionolit,

amozit-smeđi azbest, antofilit, krizotil-bijeli

azbest, krokidolit-plavi azbest, tremolit)

- berilij i njegovi spojevi u respirabilnom obliku,

izraženi kao Be

- 2-naftilamin

- arsen(III) oksid i arsen(V) oksid, arsenatna

kiselina, arsenitna kiselina i njihove soli

u respirabilnom obliku, izraženi kao As

- spojevi kroma(VI) u respirabilnom obliku,

kromat olova, kromatna kiselina i soli,

kromat cinka, krom(VI) spojevi, izraženi kao Cr

- nikal u obliku respirabilne prašine/aerosoli

nikal-sulfida i sulfidnih ruda, nikal-karbonata i

nikal-tetrakarbonila, izraženi kao Ni

pri masenom protoku od 0,5 g/h ili više                         0,10 mg/m3

II. razred štetnosti

- dibenzoŠa,hĆantracen

- benzŠaĆpiren

- dimetil-sulfat

- 1-klor-2,3-epoksipropan (epiklorhidrin)

- vinil-klorid

- akrilonitril

pri masenom protoku od 5 g/h ili više                           1 mg/m3

III. razred štetnosti

- benzen

- kobalt u obliku respirabilne prašine/aerosoli

metalnog kobalta i teškotopljivih kobaltnih soli,

izraženi kao Co

- 1,2-dikloretan

- hidrazin

- 3,3-diklorbenzidin

- 1,3-butadien

- propilen-oksid

- etilen-oksid

pri masenom protoku od 25 g/h ili više                          5 mg/m3

```

Članak 25.

Ako se u otpadnom plinu nalazi više tvari istoga razreda štetnosti,
GVE iz članka 24. ove Uredbe primjenjuje se na zbroj tih tvari.

Ako se u otpadnom plinu nalazi više karcinogenih tvari iz različitih
razreda štetnosti, za svaku se tvar primjenjuje GVE propisana u članku
24. ove Uredbe, a emisija ne smije prekoračiti sljedeće vrijednosti:

- za tvari iz razreda štetnosti I. i II., ukupno 1 mg/mł

- za tvari iz razreda štetnosti I. i III., ukupno 5 mg/mł

- za tvari iz razreda štetnosti II. i III., ukupno 5 mg/mł

Članak 26.

Opće granične vrijednosti emisije propisane odredbama ove glave primjenjuju
se ako ovom Uredbom ili posebnim propisom nije za pojedini stacionarni
izvor, odnosno pojedinu onečišćujuću tvar u otpadnom plinu iz stacionarnog
izvora, propisana drukčija granična vrijednost emisije.

IV. GRANIČNE VRIJEDNOSTI EMISIJE ZA POJEDINE TEHNOLOŠKE PROCESE

Članak 27.

Odredbe ove glave propisuju GVE onečišćujučih tvari u otpadnom plinu
kod tehnoloških procesa razvrstanih u skupine: proizvodnja nemetalnih mineralnih
sirovina, proizvodnja i prerada metala, kemijska industrija i prehrambena
industrija.

***Proizvodnja nemetalnih mineralnih sirovina***

Članak 28.

```
Članak 28.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja cementa, uz volumni udio kisika od 10%, su:

- praškastih tvari                                                                50 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                                500 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2                                               400 mg/m3

                                          Članak 29.

GVE kod tehnološkog procesa žarenja boksita, dolomita, magnezita, vapnenca, gipsa, diatomejske zemlje, kvarcita
i šamota su:

- praškastih tvari                                                                 50 mg/m3

- kroma i njegovih spojeva u praškastom obliku

izraženih kao Cr, pri pečenju kromitne rude                                        10 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                                 500 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2 kod žarenja

vapnenca u rotacijskim pećima                                                    1800 mg/m3

- fluora i njegovih anorganskih spojeva u obliku

plina izraženih kao HF, kod peći za pečenje

kvarcita                                                                           10 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2

kod peći za pečenje magnezita                                                     400 mg/m3

GVE iskazane kao masene koncentracije onečišćujućih tvari iz stavka 1. ovoga članka vrijede za vlažni otpadni plin.

                                          Članak 30.

GVE kod tehnološkog procesa tretiranja perlita, škriljaca ili gline za okside sumpora izražene kao SO2, pri masenom
protoku od 5 kg/h i više, je 1000 mg/mł.

GVE iskazana kao masena koncentracija onečišćujuće tvari iz stavka 1. ovoga članka vrijedi za vlažni otpadni plin i zadani
volumni udio kisika 14%.

                                          Članak 31.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja stakla i staklenih vlakana su:

- oksida dušika izraženih kao NO2 pri masenom

protoku od 10 kg/h i više                                                         500 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2 kod

plamenom grijanih peći za taljenje stakla,

pri masenom protoku od 10 kg/h i više                                             1800 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2 kod

plamenom grijanih retortnih peći i dnevnih

kada, pri masenom protoku od 10 kg/h i više                                      1100 mg/m3

GVE iskazane kao masene koncentracije onečišćujućih tvari u otpadnom plinu kod peći za taljenje stakla zagrijavane
plamenom vrijede za zadani volumni udio kisika 8%.

GVE iskazane kao masene koncentracije onečišćujućih tvari u otpadnom plinu kod plamenom grijanih retortnih peći i
dnevnih kada, pri neprekidnom radu, vrijede za zadani volumni udio kisika 13%, a pri radu s prekidima 17%.

                                          Članak 32.

GVE kod tehnološkog procesa pečenja keramičkih proizvoda na bazi gline su:

- oksida sumpora izraženih kao SO2 pri udjelu

sumpora u sirovini do 0,12% i masenom protoku

od 10 kg/h ili više                                                              500 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2, pri udjelu

sumpora u sirovini od 0,12% i više i masenom

protoku od 10 kg/h ili više                                                      1500 mg/m3

- benzena pri masenom protoku od 25 g/h ili više                                    5 mg/m3

GVE iskazane kao masene koncentracije onečišćujućih tvari u otpadnom plinu iz stavka 1. ovoga članka vrijede za zadani
volumni udio kisika 18%.

                                  Proizvodnja i prerada metala

                                          Članak 33.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja ljevanog željeza su:

- ugljik(II) oksida                                                              1000 mg/m3

- praškastih tvari za kupolne peći kapaciteta

taljenja do 10 t/h                                                               100 mg/m3

- praškastih tvari za kupolne peći kapaciteta

taljenja od 10 t/h i više                                                         75 mg/m3

- praškastih tvari kod transporta i obrade šarže                                 100 mg/m3

                                          Članak 34.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja čelika su:

1. kod konvertora s kisikom

- praškastih tvari                                                               50 mg/m3

2. kod indukcijskih i elektrolučnih peći i vakuum

postrojenja za proizvodnju do 20 t/šarži

- praškastih tvari                                                               75 mg/m3

- ugljik(II) oksida                                                              1000 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                                400 mg/m3

3. kod indukcijskih i elektrolučnih peći i vakuum

postrojenja za proizvodnju od 20 t/šarži i više

- praškastih tvari                                                               50 mg/m3

- ugljik(II) oksida                                                             1000 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                                 400 mg/m3

4. kod transporta i obrade šarže

- praškastih tvari                                                               100 mg/m3

                                          Članak 35.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja obojenih metala i njihovih legura i ferolegura su:

- praškastih tvari                                                              20 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2, pri masenom

protoku od 5 kg/h ili više                                                       800 mg/m3

GVE kod tehnološkog procesa taljenja i rafinacije obojenih metala i njihovih legura su:

- praškastih tvari, pri masenom protoku od

0,2 kg/h i više                                                                   20 mg/m3

- organskih spojeva izraženih kao ukupni ugljik                                  50 mg/m3

GVE kod tehnološkog procesa valjanja metala, kod peći za zavarivanje i termičku obradu, pri volumnom udjelu
kisika 5%, su:

- praškastih tvari                                                              100 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                               700 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2                                              650 mg/m3

GVE kod tehnološkog procesa toploga pocinčavanja su:

- praškastih tvari                                                              10 mg/m3

- plinovitih anorganskih spojeva klora izraženih

kao HC1                                                                         20 mg/m3

                                          Članak 36.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja aluminij oksida i ugljikovih materijala su:

- praškastih tvari kod rotacijske peći s

ciklonskim predgrijačem i povratom topline                                      50 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2, kod rotacijske

peći s ciklonskim predgrijačem i povratom

topline                                                                         1300 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2, kod rotacijske

peći s ciklonskim predgrijačem bez povrata

topline                                                                         1800 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2, kod

rotacijske peći s ciklonskim predgrijačem bez

povrata topline                                                                 400 mg/m3

                                          Članak 37.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja aluminija u peći za elektrolizu su:

- praškastih tvari, pri masenom protoku

od 5 kg/h i više                                                                30 mg/m3

- plinovitih fluorida izraženih kao F -,                                        2 mg/m3

a emisijski faktor je 0,5 kg/t proizvedenoga aluminija u dnevnom prosjeku.

                                          Članak 38.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja akumulatora su:

- praškastih tvari, pri masenom protoku

od 5 kg/h i više                                                                0,5 mg/m3

- sumporne kiseline (isparenja)                                                 1 mg/m3

                                          Članak 39.

GVE kod tehnološkog procesa površinske obrade metala dušičnom kiselinom za okside dušika izražene kao NO2, pri
kontinuiranom nagrizanju dušičnom kiselinom, je 500 mg/mł.

                                      Kemijska industrija

                                          Članak 40.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja dušične kiseline za okside dušika izražene kao NO2 je 300 mg/mł, a emisijski
faktor je 1,6 kg/t 100% dušične kiseline.

                                          Članak 41.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja sumporne kiseline su:

- sumpor(IV) oksida                                                             1400 mg/m3

a emisijski faktor je 3 kg/t 100% sumporne kiseline

- sumpor (VI) oksida,                                                           80 mg/m3

a emisijski faktor je 0,15 kg/t 100% sumporne kiseline.

                                          Članak 42.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja klora su:

- klora                                                                         1 mg/m3

- klora u postrojenju za proizvodnju klora s

potpunim ukapljivanjem                                                          6 mg/m3

- žive godišnje 1,5 g/t proizvedenog klora, kod

elektrolize alkalnih klorida amalgamskim postupkom.

                                          Članak 43.

GVE klorovodika je 25 mg/mł kod tehnološkog procesa dobivanja klorovodične kiseline, a emisijski faktor je 0,05 kg/t
HC1 36% (mjesečni prosjek).

                                          Članak 44.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja fosforne kiseline su:

- plinovitih fluorida izraženih kao F -,                                         5 mg/m3

a emisijski faktor je 0,04 kg/t proizvedene fosforne kiseline

- praškastih tvari                                                              50 mg/m3

                                          Članak 45.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja sumpora (Clausovo postrojenje) su:

- sumpora:

za Clausovo postrojenje kapaciteta:

                                                                stupanj emitiranja

                                                                sumpora

do uključivo 20 t sumpora po danu                               3%

od 20 do uključivo 50 t sumpora po danu                          2%

od 50 t sumpora po danu                                          0,5%

- sumporovodika                                                 10 mg/m3

Otpadni plin koji sadrži sumporovodik mora se odvoditi na naknadno spaljivanje.

Clausovo postrojenje ne smije biti izvan rada više od 78 sati neprekidno, odnosno 240 sati s prekidima godišnje.

Prekid rada Clausovog postrojenja duži od 78 sati neprekidno mora se prijaviti županijskom uredu i/ili Gradskom uredu
Grada Zagreba nadležnom za zaštitu okoliša.

                                          Članak 46.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja amonijaka za okside dušika izražene kao NO2 je 150 mg/mł emisijski faktor
je 0,45 kg/h proizvedenoga amonijaka, te zadani volumni udio kisika 3%.

                                          Članak 47.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja mineralnih gnojiva su:

- praškastih tvari,                                                             50 mg/m3

a emisijski faktor je 0,5 kg/t proizvedenog mineralnog
gnojiva

- amonijaka,                                                                    50 mg/m3

a emisijski faktor je 0,5 kg/t proizvedenog mineralnog
gnojiva

- oksida dušika izraženih kao NO2                                               70 mg/m3
a emisijski faktor je 0,3 kg/t proizvedenog mineralnog
gnojiva

- plinovitih fluorida izraženih kao F-,                                         5 mg/m3

a emisijski faktor je 0,02 kg/t proizvedenog mineralnog gnojiva.

GVE iskazane kao masene koncentracije onečišćujućih tvari iz stavka 1. ovoga članka vrijede za vlažni otpadni plin.

                                          Članak 48.

GVE 1,2-dikloretana ili vinil-klorida kod tehnološkog procesa dobivanja 1,2 dikloretana i vinil-klorida je 5 mg/m3.

                                          Članak 49.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja polivinil-klorida (PVC) su:

- vinil-klorida u otpadnom plinu od regeneracije                                5 mg/m3

- na mjestu prijelaza iz zatvorenog u otvoreni

sustav (obrada i sušenje):

- vinil-klorida kod konačnoga proizvoda                                 10 mg/kg PVC

- vinil-klorida kod suspenzije monopolimera                             100 mg/kg PVC

- vinil-klorida kod suspenzije kopolimera                                400 mg/kg PVC

- vinil-klorida kod mikrosuspenzije PVC i

emulzije PVC                                                             1500 mg/kg PVC

Kod tehnološkog procesa iz stavka 1. ovoga članka otpadni plinovi moraju se spaljivati.

                                          Članak 50.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja akrilonitrila su:

- akrilonitrila kod postrojenja za sagorijevanje                                 0,2 mg/m3

- akrilonitrila kod praonice otpadnog plina                                        5 mg/m3

                                          Članak 51.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja i prerade poliakrilonitrila u vlakna su:

- akrilonitrila u otpadnom plinu sušionice                                        20 mg/m3

- akrilonitrila u otpadnom plinu adsorbera                                        10 mg/m3

- akrilonitrila u otpadnom plinu iz praonice:

- pri postupku mokroga izvlačenja                                                 10 mg/m3

- pri postupku suhoga izvlačenja 35 mg/mł

                                          Članak 52.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja akrilonitril-butadienstiren polimera (ABS) su:

1. kod polimerizacije emulzije

- akrilonitrila u otpadnom plinu sušionice,

polimerizacije, izlučivanja i čišćenja reaktora

(mjesečni prosjek)                                                              25 mg/m3

2. kod kombinirane polimerizacije otopine i emulzije

- akrilonitrila koji nastaje u okolini reaktora,

međuoperacijskih skladišta, izlučivanja,

odvajanja vode, recikliranja otpada i mješača

(mjesečni prosjek)                                                              10 mg/m3

                                          Članak 53.

GVE akrilonitrila kod tehnološkog procesa dobivanja nitrilkaučuka u otpadnom plinu iz sušionice je 1,5 mg/m3

                                          Članak 54.

GVE akrilonitrila kod tehnološkog procesa dobivanja disperzije iz emulzijskog poliakrilonitrila u otpadnom plinu iz
rezervoara monomera, reaktora i kondenzatora je 5 mg/m3.

                                          Članak 55.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja i prerade viskoze su:

1. kod proizvodnje i naknadne obrade

(otpadni plin iz regeneratora)

- sumporovodika                                                 5 mg/m3 (dnevni prosjek)

- ugljik disulfida                                              100 mg/m3 (dnevni prosjek)

2. kod proizvodnje celulozne vune,

celuloznog stakla i tekstilne viskoze

- sumporovodika                                                 5 mg/m3 (dnevni prosjek)

- ugljik disulfida                                              100 mg/m3 (dnevni prosjek)

3. kod proizvodnje umjetnih crijeva i

spužvastih krpa

- sumporovodika                                                 10 mg/m3 (dnevni prosjek)

- ugljik disulfida                                              150 mg/m3 (dnevni prosjek)

4. kod proizvodnje tehničke viskoze

- sumporovodika                                                 10 mg/m3 (dnevni prosjek)

- ugljik disulfida                                              150 mg/m3 (dnevni prosjek)

Kod tehnološkog procesa iz stavka 1. ovoga članka otpadni plinovi moraju se odvoditi u uređaj za pročišćavanje otpadnih
plinova.

                                          Članak 56.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja celuloze sulfitnim postupkom su:

- praškastih tvari                                                              100 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2                                              700 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                               400 mg/m3

- sumporovodika                                                                 10 mg/m3

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja celuloze sulfatnim postupkom su:

- praškastih tvari                                                              100 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2                                              450 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                               300 mg/m3

- sumporovodika                                                                 10 mg/m3

                                          Članak 57.

GVE praškastih tvari, pri masenom protoku od 25 g/h ili više, je 5 mg/m3 kod tehnološkog procesa dobivanja,
mljevenja i pakiranja sredstava za zaštitu bilja, sredstava za borbu protiv štetočinja ili njihovih aditiva.

                                          Članak 58.

GVE kod tehnološkog procesa katalitičke razgradnje ugljikovodika (FCC-procesi u rafineriji nafte) su:

- praškastih tvari                                                               50 mg/m3

- sumporovodika                                                                 10 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                                500 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2                                              1800 mg/m3

Otpadni plinovi koji se odvode na baklju ne smiju prekoračiti stupanj emitiranja od 1% za organske spojeve izražene kao
ukupni ugljik.

Otpadni plinovi iz uređaja za odsumporavanje i/ili iz drugih procesa s volumnim udjelom sumporovodika više od 0,4% i s
masenim protokom sumporovodika većim od 2 t/dan moraju se obrađivati. Otpadni plinovi koji se ne obrađuju moraju se
spaljivati.

                                          Članak 59.

GVE praškastih tvari je 50 mg/m3 kod tehnološkog procesa dobivanja i miješanja bitumena i katrana uz zadani
volumni udio kisika 17%.

                                          Članak 60.

GVE praškastih tvari je 50 mg/m3 kod tehnološkog procesa pripremanja bitumeniziranih materijala za izgradnju
puteva (asfaltne baze) uz zadani volumni udio kisika 17%.

Zacrnjenje otpadnog plina iz tehnološkog procesa ne smije biti veće od 1. stupnja Ringelmannove ljestvice. Iznimno, u
razdoblju najviše 10 minuta prilikom pokretanja uređaja za spaljivanje, zacrnjenje otpadnog plina može biti veće od 1.
stupnja Ringelmannove ljestvice, ali ne veće od 3. stupnja Ringelmann-ove ljestvice.

                                          Članak 61.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja čađe su:

- praškastih tvari                                                              20 mg/m3

- sumporovodika                                                                 50 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2                                               500 mg/m3

- oksida sumpora izraženih kao SO2                                              1800 mg/m3

Kod tehnološkog procesa iz stavka 1. ovoga članka otpadni plinovi koji sadrže sumporovodik i ugljik(II) oksid moraju se
spaljivati.

                                          Članak 62.

GVE kod tehnološkog procesa dobivanja ugljika i elektrografita su:

1. kod miješanja i oblikovanja

- plinovitih organskih spojeva

izraženih kao ukupni ugljik                                                     100 mg/m3

2. kod žarenja u komornim i tunelskim pećima

- plinovitih organskih spojeva

izraženih kao ukupni ugljik                                                      50 mg/m3

3. kod žarenja u kružnim pećima (za grafitne elektrode,

ugljene elektrode i ugljeni kamen)

- plinovitih organskih spojeva

izraženih kao ukupni ugljik                                                     200 mg/m3

4. kod impregnacije

- plinovitih organskih spojeva

izraženih kao ukupni ugljik                                                     50 mg/m3

                                          Članak 63.

GVE kod tehnološkog procesa serijskoga lakiranja automobilskih školjki su:

1. kod lakiranja običnim bojama

- organskih otapala izraženih kao                               60 g/m2 lakirane povr-

ukupni ugljik                                                   šine (mjesečni prosjek)

2. kod lakiranja metaliziranim bojama

- organskih otapala izraženih kao                               120 g/m2 lakirane povr-

ukupni ugljik                                                   šine (mjesečni prosjek)

3. kod sušionica

- organskih spojeva izraženih kao ukupni ugljik                                 50 mg/m3

- praškastih tvari (čestice laka)                                               3 mg/m3

4. za sušionice kod ostalih postrojenja za lakiranje

- organskih spojeva izraženih kao ukupni ugljik                                 50 mg/m3

- praškastih tvari (čestice laka)                                               3 mg/m3

                                          Članak 64.

GVE etanola je 500 mg/m3 kod tehnološkog procesa tiskanja materijala u obliku trake na rotacijskim tiskarskim
strojevima.

                                          Članak 65.

GVE kod tehnološkog procesa obrade drveta su:

1. kod proizvodnje ploča vlaknatica

- praškastih tvari kod brusilica (piljevina)                                    10 mg/m3

2. kod postupka sušenja u sušionicama

- praškastih tvari u otpadnom vlažnom plinu

(drvena piljevina, mineralna praškasta tvar

i pepeo nastao pri neposrednom zagrijavanju

sušionice)                                                                      50 mg/m3

- organskih spojeva u parnom ili plinovitom

stanju izraženih kao ukupni ugljik pri sušenju

s neposrednim zagrijavanjem uz volumni udio

kisika 11%                                                                      50 mg/m3

- benzena uz volumni udio kisika 17%                                            5 mg/m3

- ugljik(II) oksida (samo za kruta goriva)

uz volumni udio kisika 11%                                                      250 mg/m3

- oksida dušika izraženih kao NO2, pri masenom protoku od 5 kg/h i više i

uz volumni udio kisika 17%                                                      500 mg/m3

- plinovitih spojeva klora izraženih kao HCl,

pri masenom protoku od 3 kg/h i više                                            30 mg/m3

```

Članak 66.

GVE para otapala kod tehnološkog *procesa suhoga kemijskog čišćenja*su:

- 150 mg/m3 za čišćenje odjeće kloriranim ugljikovodicima manje od 30
kg tekstila, a emisijski faktor je 30 g otapala/kg očišćenog tekstila (mjesečni
prosjek),

- 100 mg/m3 za čišćenje odjeće kloriranim ugljikovodicima više od 30
kg tekstila, a emisijski faktor je 30 g otapala/kg očišćenog tekstila (mjesečni
prosjek).

Članak 67.

GVE para otapala (klorirani ugljikovodici) je 100 mg/m3, pri masenom
protoku od 500 g/h ili više, kod tehnološkog *procesa industrijskoga
odmašćivanja metala organskim otapalima.*

***Prehrambena industrija***

Članak 68.

GVE praškastih tvari je 75 mg/m3 u postupku sušenja rezanaca kod tehnološkog
*procesa prerade šećerne repe i rafinacije šećera.*

Članak 69.

GVE praškastih tvari je 150 mg/m3 kod tehnološkog *procesa sušenja
trave.*

Članak 70.

GVE organskih tvari izraženih kao ukupni ugljik je 50 mg/m3 kod tehnološkog
*procesa prženja kave, nadomjestka za kavu, žita i kakaa.*

***Praćenje emisije***

Članak 71.

Kada se provodi kontinuirano mjerenje emisije onečišćujućih tvari u
otpadnom plinu, kod tehnoloških procesa određenih u ovoj glavi, mora se
kontinuirano mjeriti:

- emitirani maseni protok otpadnih plinova, ukoliko je zadan emisijski
faktor,

- volumni udio kisika, ukoliko se masena koncentracija onečišćujućih
tvari iskazuje na njegov udio i

- temperatura.

V. GRANIČNE VRIJEDNOSTI EMISIJE
ZA UREĐAJE ZA LOŽENJE

Članak 72.

Odredbe ove glave propisuju GVE onečišćujućih tvari u otpadnom plinu
uređaja za loženje koji se koriste za proizvodnju energije.

GVE propisane u ovoj glavi ne primjenjuju se na uređaje za loženje kod
kojih se produkti izgaranja koriste izravno u proizvodnom procesu.

Članak 73.

Uređaji za loženje ovisno o toplinskoj snazi i vrsti goriva jesu:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
UREĐAJ ZA               KRUTO GORIVO            TEKUĆE I PLINSKO

LOŽENJE                                         GORIVO
___________________________________________________________________________

Vrlo mali                < 0,1 MW                < 0,1 MW
___________________________________________________________________________
```

```
Mali                     >0,1 do 1 MW            >0,1 do 5 MW
___________________________________________________________________________
```

```
Srednji                  >1 do 50 MW             >5 do 50 MW
___________________________________________________________________________
```

```
Veliki                   >50 MW                  >50 MW
___________________________________________________________________________

```

Članak 74.

U vrlo malim, malim i srednjim ložištima, izuzimajući srednja ložišta
s postupkom izgaranja goriva u fluidiziranom sloju, smije se koristiti
ugljen sa udjelom sumpora do 1 g/MJ i udjelom pepela do 15%.

U vrlo malim i malim ložištima smiju se koristiti uobičajena tekuća
goriva, uobičajena kruta goriva, plinska goriva i goriva od biomase.

U srednjim i velikim ložištima smiju se koristiti uobičajena i posebna
tekuća goriva, uobičajena i posebna kruta goriva, plinska goriva i goriva
od biomase.

Članak 75.

GVE za ložišta koja koriste dva ili više goriva određuju se prema gorivu
koje trenutno izgara. Pri prijelazu s krutog goriva na plinsko i tekuće
gorivo, vrijede GVE za kruto gorivo još tri sata nakon izvršenog prijelaza.

Za ložišta s miješanim gorivom GVE se određuje prema sljedećoj jednadžbi:

```

```

```
      N
GVEuk=S (Qx/Quk)×GVEx
     x=1
```

gdje su:

GVEuk - granična vrijednost emisije kod ložišta s miješanim gorivom,
svedena na volumni udio kisika 0% u

otpadnim plinovima,

GVEx - granična vrijednost emisije za gorivo x, svedena na volumni udio
kisika 0% u otpadnim plinovima,

Quk - ukupna toplina unesena u ložište izgaranjem miješanog goriva u
MW,

Qx - toplina unesena u ložište izgaranjem goriva x u MW,

x - indeks vrste goriva,

N - ukupan broj različitih vrsta goriva.

***Vrlo mali uređaji za loženje***

Članak 76.

GVE za vrlo male uređaje za loženje su:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
                                Objašnjenje             Uobičajena      Uobičajena      Plinska

                                                        kruta goriva    tekuća goriva   goriva
```

```
__________________________________________________________________________________________________

Zacrnjenje iz dimnjaka                                      1               -               -
__________________________________________________________________________________________________

Dimni broj                      Tekuća goriva:              -                               -

                                isparivački gorači

                                 <11kW                                     3

                                isparivački gorači

                                >11kW                                      2

                                raspršivački gorači                        1
___________________________________________________________________________________________________

                                Toplinski gubici u

                                otpadnim plinovima:

                                >4 do 25 kW               19%             12%             12%

                                >25 do 50 kW              18%             11%             11%

                                >50 kW                    17%             10%             10%
_____________________________________________________________________________________________________

Ugljik (II) oksid                                                       150mg/m3        100mg/m3

                                Kruta goriva:

                                >15 kW do 50 kW          4000 mg/m3

                                >50 kW do 150 kW         2000 mg/m3

                                >150 kW                  1000 mg/m3
_____________________________________________________________________________________________________

Oksidi dušika                                                           200 mg/m3       150 mg/m3 za

izraženi kao NO2                                                                        prirodni plin

                                                                                        200 mg/m3 za

                                                                                        tekući plin
_____________________________________________________________________________________________________

Volumni udio kisika, %                                  ugljen 7%,

                                                        drvo i gorivo od

                                                        biomase 11%,

                                ventilacijski gorači     -              3%              3%

                                atmosferski gorači       -              0%              0%
_____________________________________________________________________________________________________

GVE u stavku 1. ovoga članka iskazane su masenom koncentracijom ugljik (II) oksida i oksida dušika izraženi kao NO2
```

```
 u suhom otpadnom plinu temperature 273 K i tlaka 101,3 Pa.
```

```
Mali i srednji uređaji za loženje

```

```
Članak 77.
```

```
GVE za male uređaje za loženje koji koriste uobičajena kruta goriva i za srednje uređaje
```

```
 za loženje koji koriste uobičajena i posebna kruta goriva su:
```

```
___________________________________________________________________________________________________
```

```
                                               Ložište                     GVE
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Zacrnjenje iz dimnjaka                                                      1
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Toplinski gubici u otpadnom plinu                                          17%
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Krute čestice                                   srednja ložišta
                                                >1 MW do 5 MW           150 mg/m3
                                                >5 MW                   100 mg/m3
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Oksidi sumpora izraženi kao SO2                 srednja ložišta         2000mg/m3
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Ugljik(II) oksid                                mala ložišta           1000 mg/m3
                                                srednja ložišta         500 mg/m3
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Oksidi dušika izraženi kao NO2                  srednja ložišta         500 mg/m3
                                                                        vrtložno izgaranje:
                                                                         300mg/m3
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Plinoviti anorganski spojevi                    srednja ložišta
- klora izraženi kao HCl                                                 200 mg/m3
- fluora izraženi kao HF                                                  30 mg/m3
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Organski spojevi izraženi kao ukupni ugljik     srednja ložišta (samo za  50 mg/m3
                                                posebna kruta goriva)
___________________________________________________________________________________________________
```

```
Volumni udio kisika, %                                                  7% ugljen
                                                                        7% vrtložno loženje
                                                                        11% drvo, biomasa
___________________________________________________________________________________________________

```

GVE za male uređaje za loženje koji koriste uobičajena tekuća goriva
i za srednje uređaje za loženje koji koriste uobičajena i posebna tekuća
goriva su:

```
GVE

Dimni broj                                              1

Toplinski gubici u otpadnom plinu                       10%

Krute čestice                                           50 mg/m3

Ugljik(II) oksid                                        170 mg/m3

Oksidi dušika izraženi kao NO2                          250 mg/m3 za ekstra
 lako loživo ulje

                                                        350 mg/m3 za ostala
                                                        loživa ulja

Oksidi sumpora izraženi kao SO2                         1700 mg/3

Volumni udio kisika, %                                  3%

```

```
GVE za male i srednje uređaje za loženje koji koriste plinska goriva su:

                                                        GVE

Dimni broj                                              1

Toplinski gubici u otpadnim

plinovima                                               10%

Krute čestice                                           5 mg/m3

Ugljik (II) oksid                                       100 mg/m3

Oksidi dušika izraženi kao NO2                          200 mg/m3

Volumni udio kisika, %                                  3%

GVE u stavku 1., 2. i 3. ovoga članka iskazane su masenom koncentracijom onečišćujućih tvari u suhom otpadnom plinu
temperature 273 K i tlaka 101,3 kPa.

```

**Veliki uređaji za loženje**

Članak 78.

GVE za velike uređaje za loženje koji koriste uobičajena i posebna kruta
goriva su:

```
                                         Toplinska snaga, MW                      GVE, mg/m3

Oksidi sumpora izraženi kao              >50 do 100                               2000

SO2                                      >100 do 500                              2000-400 (linearni pad)

                                         >500                                      400

Oksidi sumpora izraženi kao SO2 kod

ložišta sa fluidiziranim slojem                                                    300

Oksidi dušika izraženi kao NO2                                                     650

Oksidi dušika izraženi kao NO2

kod ložišta s fluidiziranim slojem                                                 300

Krute čestice                           <500                                       100

                                        >500                                        50

Ugljik(II) oksid                                                                   250

Plinoviti anorganski spojevi             <300                                      200

klora izraženi kao HCl                   >300                                      100

Plinoviti anorganski spojevi             <300                                       30

floura izraženi kao HF                   >300                                        15

Anorganske tvari i njihovi                                                   0,5 (odnosi se na

spojevi                                                                      posebna kruta goriva)

(As, Pb, Cd, Cr, Co, Ni) - ukupno

GVE u stavku 1. ovoga članka iskazane su  masenom koncentracijom onečišćujućih tvari u suhom otpadnom plinu temperature 273
```

```
K i tlaka 101,3 kPa, za zadani volumni udio kisika 6%.

```

Članak 79.

GVE za velike uređaje za loženje koji koriste uobičajena i posebna tekuća
gorivasu:

```
                                                Toplinska                       GVE, mg/m3

                                                snaga, MW

Oksidi sumpora izraženi kao SO2                 >50 do 300                      1700

                                                >300 do 500                     1700-400 (linearni pad)

                                                >500                            400

Oksidi dušika izraženi kao NO2                                                  450

Krute čestice                                                                   50

Ugljik(II) oksid                                                                175

Plinoviti anorganski spojevi klora izraženi kao HCl                             30

Plinoviti anorganski spojevi floura izraženi kao HF                             5

Anorganske tvari i njihovi spojevi                                              2

(As, Pb, Cd, Cr, Co, Ni) - ukupno                                       (primjenjuje se za posebna

                                                                        tekuća goriva i za

                                                                        uobičajena tekuća goriva

                                                                        koja imaju udio nikla u

                                                                        gorivu veći od 12 mg/kg

                                                                        goriva.)

```

GVE u stavku 1. ovoga članka iskazane su masenom koncentracijom onečišćujućih
tvari u suhom otpadnom plinu temperature 273 K i tlaka 101,3 kPa, za zadani
volumni udio kisika 3%.

Članak 80.

Ako se ne može primijeniti dio članka 78. i 79. ove Uredbe, zbog visokog
sadržaja sumpora u domaćem uobičajenom ili posebnom krutom gorivu ili u
domaćem uobičajenom ili posebnom tekućem gorivu, GVE oksida sumpora izraženih
kao SO2 je 800 mg/mł (poželjno ne više od 650 mg/mł) ili se primjenjuju
stupnjevi odsumporavanja:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
Vrsta goriva            Toplinska snaga,                Stupanj odsumporavanja,

                                MW                                       %
___________________________________________________________________________________
```

```
Kruto gorivo                    >50 do 100                               -

>100 do 500                     40 (za 100-167 MW)

40-90 (linearni rast od

167-500 MW)

>500                            90

Tekuće gorivo                    >50 do 300                      -

>300                             90

```

Članak 81.

Veliki uređaji za loženje smiju raditi bez uređaja za odsumporavanje
otpadnih plinova najviše 240 sati godišnje, a od toga najviše 72 sata neprekidno.

Prekid rada uređaja za odsumporavanje otpadnih plinova duži od 72 sata
neprekidno mora se prijaviti županijskom uredu i/ili Gradskom uredu Grada
Zagreba nadležnom za zaštitu okoliša.

Članak 82.

GVE za velike uređaje za loženje koji koriste plinska goriva su:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

```
                                                           GVE,    mg/m3
```

```
_________________________________________________________________________________________

Oksidi sumpora izraženi kao                                      35

SO2

                                                        5 (za ukapljeni plin)

                                                        800 (za niskoenergetski plin

                                                        nastao isplinjavanjem iz

                                                        rafinerijskog ostatka)

                                                        50 (za plin nastao

                                                        isplinjavanjem ugljena)

Oksidi dušika izraženi kao

NO2                                                     350

Krute čestice                                           5

                                                        10 (za plin iz visokih peći)

                                                        50 (za plin nastao pri

                                                        proizvodnji čelika)

Ugljik (II) oksid                                       100

```

GVE u stavku 1. ovoga članka iskazane su masenom koncentracijom onečišćujućih
tvari u suhom otpadnom plinu temperature 273 K i tlaka 101,3 kPa, za zadani
volumni udio kisika 3%.

**Praćenje emisije**

Članak 83.

Emisija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima iz vrlo malih uređaja
za loženje se utvrđuje povremenim mjerenjem, najmanje jedanput u tri godine.

Zacrnjenje otpadnog plina kod vrlo malih uređaja za loženje koji koriste
kruto gorivo se utvrđuje povremenim mjerenjem, najmanje jedanput godišnje.

Članak 84.

Emisija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima iz malih uređaja za
loženje se utvrđuje povremenim mjerenjem, najmanje jedanput u dvije godine.

Zacrnjenje otpadnog plina kod malih uređaja za loženje koji koriste
kruto gorivo se utvrđuje povremenim mjerenjem, najmanje jedanput godišnje.

Članak 85.

Emisija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima iz srednjih uređaja
za loženje se utvrđuje povremenim mjerenjem, najmanje jedanput godišnje.

Srednji uređaji za loženje na kruta i tekuća goriva, snage iznad 25
MW, moraju biti opremljeni mjernim uređajima za kontinuirano mjerenje zacrnjenja
otpadnog plina.

Mjerni uređaji moraju biti takvi da kod srednjih uređaja za loženje
na tekuća goriva sigurno bilježe zacrnjenje dimnoga broja 1.

Članak 86.

Emisija SO2, NO2, CO, krutih čestica, dimni broj i/ili zacrnjenje, temperatura
i volumni udio kisika u otpadnim plinovima iz velikih uređaja za loženje
koji koriste kruta i tekuća goriva se utvrđuje kontinuiranim mjerenjem.

Emisija NO2, CO, dimni broj, volumni udio kisika i temperatura u otpadnim
plinovima iz velikih uređaja za loženje koji koriste plinska goriva se
utvrđuje kontinuiranim mjerenjem.

Emitirani maseni protok otpadnih plinova iz velikih uređaja za loženje
se utvrđuje kod prvih mjerenja.

Ako oksidi dušika sadrže manje od 10% NO2, kontinuirano se mjeri NO,
a NO2 se utvrđuje računski.

Emisija onečišćujućih tvari čije su GVE određene člankom 78., 79. i
82. ove Uredbe, osim onečišćujućih tvari iz stavka 1. i 2. ovoga članka,
utvrđuje se povremenim mjerenjem, najmanje jedanput u dvije godine.

Kod uređaja za odsumporavanje otpadnih plinova, stupanj odsumporavanja
utvrđuje se kontinuiranim mjerenjem, ako se primjenjuje članak 80. ove
Uredbe.

Članak 87.

Mjerenje emisije iz članka 86. ove Uredbe provodi se za svako ložište
posebno.

Ako se proračunom ili mjerenjima pogodnih procesnih veličina može pratiti
emisija svakog pojedinačnog ložišta, emisije se mogu mjeriti za više ložišta
zajedno. Jedanput godišnje mora se obaviti mjerenje emisije za svako ložište
posebno.

VI. GRANIČNE VRIJEDNOSTI EMISIJE ZA PLINSKE TURBINE

Članak 88.

Odredbe ove glave propisuju GVE onečišćujućih tvari u otpadnom plinu
iz plinskih turbina.

GVE propisane u ovoj glavi ne primjenjuju se na plinske turbine za proizvodnju
energije u nuždi koje nisu predviđene za trajni rad i plinske turbine u
istraživanju i testiranju.

Članak 89.

U plinskim turbinama smije se koristiti uobičajeno tekuće gorivo i plinsko
gorivo.

Članak 90.

GVE za plinske turbine su:

```
Krute čestice:

- količina otpadnih plinova < 60 000 m3/h               dimni broj 3

- količina otpadnih plinova > 60 000 m3/h              dimni broj 2,

                                                        pri puštanju u rad
                                                        dimni broj 3

Ugljik(II) oksid                                        100 mg/m3

Oksidi sumpora izraženi kao SO2

uobičajeno tekuće gorivo:                               do 1% sumpora

plinsko gorivo:

- snaga turbine < 10 MW                                 800 mg/m3

- snaga turbine > 10 MW                                 200 mg/m3

Oksidi dušika izraženi kao NO2:

uobičajeno tekuće gorivo:

- snaga turbine < 100 MW                                200 mg/m3

- snaga turbine > 100 MW                                150 mg/m3

plinsko gorivo:

- snaga turbine < 100 MW                                150 mg/m3

n snaga turbine > 100 MW                                100 mg/m3

```

GVE iz stavka 1. ovoga članka iskazane su masenom koncentracijom ugljik(II)
oksida, oksida sumpora izraženih kao SO2 i oksida dušika izraženih kao
NO2 u suhom otpadnom plinu temperature 273 K i tlaka 101,3 kPa, za zadani
volumni udio kisika 15%.

Emisije oksida dušika izraženih kao NO2 utvrđuju se prema stupnju djelovanja
plinske turbine tako što se vrijednosti propisane ovim člankom množe s
faktorom h/30, gdje je h udio topline dovedene gorivom koji se pretvara
u koristan mehanički rad, izražen u %. Stupanj korisnog djelovanja h određuje
se za najnepovoljniji režim rada plinske turbine kada je h postrojenja
najmanji.

Članak 91.

GVE za plinske turbine koje rade manje od 2000 sati godišnje su:

```
Krute čestice:

- količina otpadnih plinova < 60.000 m3/h               dimni broj 3

- količina otpadnih plinova > 60.000 m3/h               dimni broj 2, pri
                                                        puštanju u rad 3

Ugljik(II) oksid                                         100 mg/m3

Oksidi dušika izraženi kao NO2:

- količina otpadnih plinova < 60 000 m3/h                300 mg/m3

n količina otpadnih plinova > 60 000 m3/h                350 mg/m3

```

GVE iz stavka 1. ovoga članka iskazane su masenom koncentracijom ugljik(II)
oksida i oksida dušika izraženih kao NO2 u suhom otpadnom plinu temperature
273 K i tlaka 101,3 kPa, za zadani volumni udio kisika 15%.

Članak 92.

Ako se otpadni plinovi pri izlasku iz plinske turbine koriste za proizvodnju
pare ili zagrijavanje vode (plinski kombi-blok) i pri tome dodatno izgara
gorivo (kotao na otpadnu toplinu), za ukupne otpadne plinove iz turbine
koji predstavljaju zbroj plinova iz turbine i plinova zbog izgaranja u
kotlu na otpadnu toplinu, GVE se određuje prema sljedećoj jednadžbi:

GVEkombi = (Qpt/Quk).GVEpt+(Qkt/Quk).GVEkt

gdje su:

GVEkombi - granična vrijednost emisije za plinski kombi-blok, svedena
na volumni udio kisika 0% u otpadnim plinovima,

GVEkt - granična vrijednost emisije za ložište, svedena na volumni udio
kisika 0% u otpadnim plinovima,

Qpt - toplina goriva u jedinici vremena za plinsku turbinu u MW,

Qkt - toplina goriva u jedinici vremena za ložište u MW,

GVEpt - granična vrijednost emisije za plinsku turbinu, svedena na volumni
udio kisika 0% u otpadnim plinovima,

Quk - (Qpt + Qkt) u MW.

***Praćenje emisije***

Članak 93.

Emisija CO, SO2, NO2 zacrnjenje, volumni udio kisika i temperatura u
otpadnim plinovima iz plinskih turbina s toplinskom snagom većom od 50
MW se utvrđuje kontinuiranim mjerenjem.

Emisija CO, NO2 i zacrnjenje u otpadnim plinovima iz plinskih turbina
na prirodni plin se utvrđuje kontinuiranim mjerenjem.

Emisija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima iz plinskih turbina
s toplinskom snagom manjom od 50 MW se utvrđuje povremenim mjerenjem, najmanje
jedanput godišnje.

VII. GRANIČNE VRIJEDNOSTI EMISIJE ZA
MOTORE S UNUTARNJIM IZGARANJEM

Članak 94.

Odredbe ove glave propisuju GVE onečišćujućih tvari u otpadnom plinu
motora s unutarnjih izgaranjem koji se koriste za proizvodnju električne
energije, topline ili za proizvodnju mehaničke energije.

GVE propisane u ovoj glavi ne primjenjuju se kod motora za proizvodnju
energije u nuždi.

Članak 95.

U motorima s unutarnjim izgaranjem smije se koristiti uobičajeno tekuće
gorivo.

Članak 96.

GVE za motore s unutarnjim izgaranjem su:

```
                                        Motori koji su u                Motori koji su u

                                        u radu do 1000 sati             u radu više od

                                        godišnje                        1000 sati godišnje

Oksidi sumpora                          - uobičajeno tekuće              - uobičajeno tekuće
izraženi                                gorivo: 1700 mg/m3              gorivo: 1700 mg/m3
kao SO2                                  - plinsko gorivo:              - plinsko gorivo:

                                        800 mg/m3                       800 mg/m3

Krute čestice                           130 mg/m3                       130 mg/m3

Ugljik(II) oksid                        650 mg/m3                       650 mg/m3

Oksidi dušika izraženi
kao NO2 za:
- Dieselske motore
< 3 MW                                   2000 mg/m3                      1000 mg/m3
> 3 MW                                   4000 mg/m3                      1000 mg/m3ł
- ostale motore                          800 mg/m3                       500 mg/m3

```

GVE iz stavka 1. ovoga članka iskazane su masenom koncentracijom onečišćujućih
tvari, u suhom otpadnom plinu temperature 273 K i tlaka 101,3 kPa, za zadani
volumni udio kisika 5% kod motora koji su u radu do 1000 sati godišnje
i motora koji su u radu više od 1000 sati godišnje.

Emisije oksida dušika izraženih kao NO2 iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju
se prema stupnju djelovanja motora tako što se vrijednosti propisane ovim
člankom množe s faktorom h/40, gdje je h
stupanj korisnog djelovanja motora mjerenog na spojci motora, a izražen
u %.

***Praćenje emisije***

Članak 97.

Emisija SO2, NO2, CO, krutih čestica te volumni udio kisika u otpadnim
plinovima iz motora s unutarnjim izgaranjem, snage veće od 0,5 MW, utvrđuje
se povremenim mjerenjem, najmanje jedanput godišnje.

VIII. GRANIČNE VRIJEDNOSTI EMISIJE
ZA PROCESE TERMIČKE OBRADE OTPADA

Članak 98.

Odredbe ove glave propisuju GVE onečišćujućih tvari u otpadnom plinu
za procese termičke obrade otpada (u daljnjem tekstu: spalionice otpada)
i procese suspaljivanja otpada.

Članak 99.

Odredbe ove glave se ne primjenjuju na stacionarne izvore u kojima se
spaljuju:

- isključivo goriva ili njihove mješavine: uobičajena kruta goriva,
uobičajena tekuća goriva, posebna kruta goriva i posebna tekuća goriva,

- radioaktivni otpad i eksplozivni otpad.

Članak 100.

Ako se u stacionarnom izvoru iz članka 99. podredak 1. ove Uredbe spaljuje
otpad (u daljnjem tekstu: suspaljivanje) udio toplinskog učinka izgaranja
otpada (uključujući i gorivo koje se koristi radi poboljšanja izgaranja)
u ukupnom toplinskom učinku stacionarnog izvora ne smije prijeći 40%.

Za suspaljivanje otpada koji nije razvrstan kao opasni otpad i otpadnih
ulja I. i II. kategorije kod tehnološkog procesa dobivanja cementa ne primjenjuje
se odredba stavka 1. ovoga članka.

Članak 101.

GVE za spalionice otpada su vrijednosti onečišćujućih tvari u otpadnom
plinu propisane prema prosječnim vrijednostima masenih koncentracija onečišćujućih
tvari u određenom vremenskom razdoblju.

GVE (mg/mł) onečišćujućih tvari u otpadnom plinu spalionica otpada,
propisane u odnosu prema prosječnim dnevnim vrijednostima, su:

```
- krutih čestica                                        10

- organskih tvari u obliku pare ili plina,

izraženih kao ukupni ugljik                             10

- klorovodika (HCl)                                     10

- fluorovodika (HF)                                     1

- sumpor(IV) oksida (SO2)                               50

- dušik(II) oksida (NO) i

dušik(IV) oksida (NO2), izraženih kao NO2               200

- ugljik(II) oksida (CO)                                 50

GVE (mg/mł) onečišćujućih tvari u otpadnom plinu spalionica
 otpada, propisane u odnosu prema prosječnim polusatnim
vrijednostima, su:

- krutih čestica ukupno                                  30

- organskih tvari u obliku pare ili plina,

izraženih kao ukupni ugljik                              20

- klorovodika (HCl)                                      60

- fluorovodika (HF)                                       4

- sumpor(IV)-oksida (SO2)                               200

- dušik(II) oksida (NO) i dušik(IV)

oksida (NO2), izraženih kao NO2                         400

- ugljik(II) oksida (CO)                                100

GVE (mg/mł) onečišćujućih tvari u otpadnom plinu
 spalionica otpada, propisane u odnosu prema prosječnim
 vrijednostima u razdobljima ne manjim od 30 minut i ne
 većim od 8 sati, su:

- kadmija i njegovih spojeva,

izraženo kao kadmij (Cd) i

talija i njegovih spojeva,

izraženo kao talij (Tl),                ukupno          0,05

- žive i njenih spojeva,

izraženo kao živa (Hg)                                  0,05

- antimona i njegovih spojeva,

izraženo kao antimon (Sb),

arsena i njegovih spojeva,

izraženo kao arsen (As),

olova i njegovih spojeva,

izraženo kao olovo (Pb),

kroma i njegovih spojeva,

izraženo kao krom (Cr),

kobalta i njegovih spojeva,

izraženo kao kobalt (Co),

bakra i njegovih spojeva,

izraženo kao bakar (Cu),

mangana i njegovih spojeva,

izraženo kao mangan (Mn),

nikla i njegovih spojeva,

izraženo kao nikal (Ni),

vanadija i njegovih spojeva,

izraženo kao vanadij (V) i

kositra i njegovih spojeva,

izraženo kao kositar (Sn),                      ukupno          0,5

GVE zbroja svih umožaka koncentracija dioksina i furana u otpadnom
plinu spalionica otpada s pripadajućim faktorima
toksičnosti za prosječne vrijednosti u razdoblju ne manjem od 6 sati i
ne većem od 8 sati je 0,1 ng/mł. Faktori toksičnosti
su za:

2, 3, 7, 8              - tetraklorodibenzodioksin (TCDD)               1

1, 2, 3, 7, 8           - pentaklorodibenzodioksin (PeCDD)              0,5

1, 2, 3, 4, 7, 8        - heksaklorodibenzodioksin (HxCDD)              0,1

1, 2, 3, 7, 8, 9         - heksaklorodibenzodioksin (HxCDD)             0,1

1, 2, 3, 6, 7, 8        - heksaklorodibenzodioksin (HxCDD)              0,1

1, 2, 3, 4, 6, 7, 8      - heptaklorodibenzodioksin (HpCDD)             0,01

                        - oktaklorodibenzodioksin (OCDD)                0,001

2, 3, 7,8                - tetraklorodibenzofuran (TCDF)                0,1

2, 3, 4, 7, 8           - pentaklorodibenzofuran (PeCDF)                0,5

1, 2, 3, 7, 8           - pentaklorodibenzofuran (PeCDF)                0,05

1, 2, 3, 4, 7, 8        - heksaklorodibenzofuran (HxCDF)                0,1

1, 2, 3, 7, 8, 9        - heksaklorodibenzofuran (HxCDF)                0,1

1, 2, 3, 6, 7, 8        - heksaklorodibenzofuran (HxCDF)                0,1

2, 3, 4, 6, 7, 8        - heksaklorodibenzofuran (HxCDF)                0,1

1, 2, 3, 4, 6, 7, 8      - heptaklorodibenzofuran (HpCDF)               0,01

1, 2, 3, 4, 7, 8, 9     - heptaklorodibenzofuran (HpCDF)                0,01

                        - oktaklorodibenzofuran (OCDF)                  0,001
```

Članak 102.

GVE u članku 101. iskazane su masenom koncentracijom onečišćujućih tvari
u suhom otpadnom plinu temperature 273 K i tlaka 101,3 kPa, za zadani volumni
udio kisika 11%.

Članak 103.

Ako se suspaljuje otpad, GVE iz članka 101. ove Uredbe vrijede za volumni
udio otpadnih plinova koji je proizvod izgaranja otpada.

GVE kod suspaljivanja otpada za cjelokupnu količinu otpadnog plina izračunavaju
se prema jednadžbi:

       Vo × Co + Vp × Cp

GVE = ----------------

          Vo+Vp

gdje su:

Vo - volumen otpadnog plina nastao izgaranjem otpada, određen na temelju
proračuna s gorivim sastojkom otpada koji ima najmanju toplinsku vrijednost
uz uvjete iz članka 102. ove Uredbe,

Co - GVE propisana člankom 101. ove Uredbe,

Vp - volumen otpadnog plina, koji se u procesu dobije izgaranjem goriva
koje uobičajeno izgara u stacionarnom izvoru (isključujući otpad), iskazan
prema zadanom udjelu kisika, temperaturi i tlaku propisanim za tu vrstu
goriva. Ako za pojedini stacionarni izvor nije propisan zadani udio kisika,
mora se računati sa stvarnim udjelom kisika u otpadnom plinu ne uzimajući
u obzir razrjeđivanja dodatnim zrakom koji nije nužan za odvijanje procesa,

Cp - GVE onečišćujuće tvari u otpadnom plinu propisana odredbama ove
Uredbe za pojedine stacionarne izvore, za gorivo koje u tom stacionarnom
izvoru uobičajeno izgara (isključujući otpad). Ako nije propisana GVE,
vrijedi stvarna koncentracija iste onečišćujuće tvari u otpadnom plinu
pri izgaranju bez dodavanja otpada.

Zadani volumni udio kisika za GVE onečišćujućih tvari pri suspaljivanju
otpada određuje se na temelju Vo i Vp iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 104.

Ako se suspaljuje otpad, GVE onečišćujućih tvari ih članka 101. ove
Uredbe izračunavaju se prema članku 103. stavak 2. ove Uredbe.

Kod suspaljivanja otpada koji nije razvrstan kao opasni otpad i otpadnih
ulja I. i II. kategorije ne primjenjuju se GVE propisane u članku 101.
stavak 2. ove Uredbe.

Članak 105.

Spalionica otpada i/ili stacionarni izvor u kojem se suspaljuje otpad
smije raditi pri poremećaju ili prekidu rada sustava za pročišćavanje otpadnih
plinova i/ili mjeriteljskog sustava najviše 60 sati tijekom godine, odnosno
kod suspaljivanja otpada ne više od 5% ukupnog razdoblja suspaljivanja
otpada godišnje, a najviše 4 sata neprekidno.

Unutar razdoblja iz stavka 1. ovoga članka prosječna polusatna vrijednost
emisije ukupnih krutih čestica ne smije prijeći 150 mg/mł.

Prekid rada sustava za pročišćavanje otpadnih plinova i/ili mjeriteljskog
sustava, duži od 4 sata neprekidno, mora se prijaviti županijskom uredu
i/ili Gradskom uredu Grada Zagreba nadležnom za zaštitu okoliša.

Članak 106.

GVE iz članka 101. ove Uredbe su udovoljene ako u razdoblju od jedne
godine niti jedna izmjerena vrijednost ne pokaže njihovo prekoračenje.

***Praćenje emisije***

Članak 107.

Emisija onečišćujućih tvari iz članka 101. stavak 2. i 3. ove Uredbe,
temperatura, tlak, udio kisika i udio vodene pare u otpadnim plinovima
iz spalionica otpada utvrđuje se kontinuiranim mjerenjem.

Ako se uzorak otpadnog plina suši prije analize, kontinuirano mjerenje
vodene pare u otpadnom plinu nije potrebno.

Članak 108.

Emisija onečišćujućih tvari iz članka 101. stavak 4. i 5. ove Uredbe
u otpadnim plinovima iz spalionica otpada utvrđuje se povremenim mjerenjem:

- u prvoj godini rada spalionice otpada najmanje četiri puta godišnje
u razmaku od tri mjeseca,

- nakon isteka razdoblja iz podretka 1. ovoga stavka dva puta godišnje
u razmacima od šest mjeseci.

Članak 109.

Ako se suspaljuje opasni otpad, mjerenja emisije iz članka 107. i 108.
ove Uredbe moraju se obavljati u razdobljima u kojima se opasni otpad suspaljuje.

Članak 110.

Emisija CO, temperatura, tlak, udio kisika i udio vodene pare u otpadnom
plinu kod suspaljivanja otpada koji nije razvrstan kao opasni otpad i otpadnih
ulja I. i II. kategorije utvrđuje se kontinuiranim mjerenjem, u razdobljima
u kojima se obavlja suspaljivanje.

Ako se uzorak otpadnog plina suši prije analize, kontinuirano mjerenje
vodene pare u otpadnom plinu nije potrebno.

Članak 111.

Emisija onečišćujućih tvari iz članka 101. stavak 3. i 4. ove Uredbe,
u otpadnom plinu kod suspaljivanja otpada koji nije razvrstan kao opasni
otpad i otpadnih ulja I. i II. kategorije utvrđuje se povremenim mjerenjem,
najmanje jedanput godišnje.

Emisija onečišćujućih tvari iz članka 101. stavak 3. i 4. ove Uredbe,
u otpadnom plinu kod suspaljivanja otpada koji nije razvrstan kao opasni
otpad i otpadnih ulja I. i II. kategorije mora se utvrditi i pri svakom
suspaljivanju ako:

- sadrži novu vrstu otpada u masenom udjelu većem od 15% i/ili se masa
pojedine vrste otpada promijeni više od 20% i/ili se donja toplinska vrijednost
ukupnog otpada promijeni za više od 20%.

Članak 112.

Odredba članka 101. stavak 5. ove Uredbe ne primjenjuje se kod suspaljivanja
otpada koji nije razvrstan kao opasni otpad i otpadnih ulja I. i II. kategorije,
osim ako na to ne upućuje sastav otpada koji se suspaljuje.

Članak 113.

Za stacionarne izvore u kojima se suspaljuje otpad vodi se očevidnik
o vrsti upotrijebljenog otpada.

IX. KAZNENE ODREDBE

Članak 114.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se
za prekršaj pravna i fizička osoba:

- ako ne osigura zvučni signal i zaštiti mjerni uređaj od pristupa neovlaštenih
osoba (članak 12.),

- ako ne mjeri emisiju onečišćujućih tvari u zrak (članak 9., 10., 11.,
71., 83., 84., 85., 86., 87. stavak 1., 93., 97., 107., 108., 109., 110.
i 111.),

- ako ne vodi očevidnik o obavljenim mjerenjima (članak 13. stavak 1.),

- ako ne vodi očevidnik o vrsti upotrijebljenog goriva i/ili otpada
(članak 13. stavak 2. i 113.),

- ako ne osigura posebno mjerenje (članak 16.),

- ako ne prijavi prekid rada Clausovog postrojenja (članak 45. stavak
4.),

- ako ne koristi propisano gorivo (članak 74., 89. i 95.),

- ako ne prijavi prekid rada uređaja za odsumporavanje (članak 81. stavak
2.),

- ako kod suspaljivanja otpada udio toplinskog učinka izgaranja otpada
prelazi 40% (članak 100. stavak 1.),

- ako ne prijavi prekid rada sustava za pročišćavanje otpadnih plinova
i/ili mjeriteljskog sustava kod spalionice otpada i/ili stacionarnog izvora
u kojem se suspaljuje otpad (članak 105. stavak 3.).

Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu do 10.000,00 kuna.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

STACIONARNI IZVORI KOJI POSTOJE ILI SU U IZGRADNJI NA DAN STUPANJA
NA SNAGU
OVE UREDBE

***Tehnološki procesi***

Članak 115.

GVE oksida dušika izraženih kao NO2 je 1300 mg/mł kod tehnološkog *procesa
dobivanja cementa* koji postoji ili je u izgradnji na dan stupanja na
snagu ove Uredbe.

Za tehnološki proces iz stavka 1. ovoga članka vrijedi volumni udio
kisika koji je uobičajen za odvijanje toga procesa.

Članak 116.

GVE za tehnološke *procese žarenja boksita, dolomita, magnezita, vapnenca,
gipsa, diatomejske zemlje, kvarcita i šamota* koji postoje ili su u
izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
- oksida dušika izraženih kao NO2
kod rotacijskih cijevnih peći                                   1800 mg/m3

- oksida dušika izraženi kao NO2
kod ostalih peći                                                1500 mg/m3

```

Članak 117.

GVE za tehnološki *proces dobivanja stakla i staklenih vlakana*
koji postoji ili je u izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
oksida dušika izraženih kao NO2:

- kod retortnih peći                                            1200 mg/m3

- kod kada sa rekuperativnim povratnim
dobivanjem topline                                              1400 mg/m3

- kod dnevnih kada                                              1600 mg/m3

- kod U-plamenih kada s regenerativnim
povratnim dobivanjem topline                                    2200 mg/m3

- kod kada sa poprečnim plamenicima sa
regenerativnim povratnim dobivanjem topline                     3500 mg/m3

```

Članak 118.

GVE oksida dušika izraženih kao NO2 kod tehnološkog *procesa površinske
obrade metala dušičnom kiselinom* koji postoji ili je u izgradnji na
dan stupanja na snagu ove Uredbe, pri kontinuiranom nagrizanju, je 1500
mg/m3.

Članak 119.

GVE oksida dušika izraženih kao NO2 kod tehnološkog *procesa dobivanja
dušične kiseline* koji postoji ili je u izgradnji na dan stupanja na
snagu ove Uredbe je 800 mg/m3, a emisijski faktor je 4,2 kg NO2/t 100%
dučične kiseline.

Članak 120.

GVE kod tehnološkog *procesa dobivanja fosforne kiseline* koji
postoji ili je u izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
- fluorida izraženih kao F -                                    30 mg/m3

n praškastih tvari                                              150 mg/m3

```

Članak 121.

GVE oksida dušika izraženih kao NO2 kod tehnološkog *procesa dobivanja
amonijaka* koj postoji ili je u izgradnji na dan stupanja na snagu ove
Uredbe je 500 mg/m3, emisijski faktor je 1,5 kg NO2/t proizvedenoga amonijaka
i volumni udio kisika je 3%.

Članak 122.

GVE za tehnološki *proces dobivanja mineralnih gnojiva* koji postoji
ili je u izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
- praškastih tvari,                                             150 mg/m3
a emisijski faktor je 1,5 kg/t proizvedenog
mineralnog gnojiva

- amonijaka,                                                    200 mg/m3

a emisijski faktor je 1,75 kg/t proizvedenog
mineralnog gnojiva

- oksida dušika izraženih kao NO2,                              250 mg/m3

a emisijski faktor je 0,4 kg/t proizvedenog
mineralnog gnojiva.

```

Članak 123.

GVE za tehnološki *proces dobivanja čađe* koji postoji ili je u
izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
- praškastih tvari                                               50 mg/m3

- sumporovodika                                                  30 mg/m3

```

Kod tehnološkog procesa iz stavka 1. ovoga članka otpadni plinovi koji
sadrže sumporovodik i ugljik(II) oksid moraju se spaljivati.

***Uređaji za loženje i motori s unutarnjim izgaranjem***

Članak 124.

GVE za *vrlo male uređaje za loženje* koji postoje ili su u izgradnji
na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
                               Objašnjenje                     Kruta   Tekuća  Plinska

                                                               goriva  goriva  goriva

Zacrnjenje iz                                                   2       1       -
dimnjaka

Dimni broj                      Tekuća goriva:                  -       -       -
                                isparivački gorači Ł11 kW       -       4       -
                                isparivački gorači >11 kW       -       3       -
                                raspršivački gorači             -       2       -

```

Članak 125.

GVE za *male i srednje uređaje za loženje* koji postoje ili su
u izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
                        Ložište         Kruta           Tekuća          Plinska
                                        goriva          goriva          goriva

Dimni broj                              -               2 (za teška     1
                                                        loživa ulja)
                                                        1 (za druga
                                                        loživa ulja)

Zacrnjenje iz                            2              -                -
dimnjaka

Toplinski                               17%             10%             10%
gubici u
otpadnim

plinovima

Krute čestice            srednja        200 mg/m3       100 mg/m3       10 mg/m3
                        ložišta

Volumni udio                               7%              3%              3%
kisika, %

```

Članak 126.

*GVE za velike uređaje za loženje* koji postojeili su u
izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe su:

```
                       Kruta goriva     Tekuća                 Plinska
                                        goriva                 goriva

Dimni broj               -              2 (za teška loživa      1
                                        ulja)

                                        1 (za druga loživa
                                        ulja)

Zacrnjenje iz            2              -                       -
dimnjaka

Oksidi sumpora          2000 mg/m3      1700 mg/m3               -
izraženi kao SO2

Oksidi dušika           1200 mg/m3      900 mg/m3               700 mg/m3
izraženi kao NO2

Krute čestice            200 mg/m3      100 mg/m3               10 mg/m3

Ugljik(II) oksid         250 mg/m3      175 mg/m3               100 mg/m3

Volumni udio              6%               3%                      3%
kisika, %

```

Članak 127.

GVE krutih čestica su 200 mg/mł a dimni broj je 1 za *motore s unutarnjim
izgaranjem* veće od 3 MW, koji postoje ili su u izgradnji na dan stupanja
na snagu ove Uredbe.

Kod motora s unutarnjim izgaranjem iz stavka 1. ovoga članka kontinuirano
se mjeri zacrnjenje otpadnog plina.

***Rokovi primjene***

Članak 128.

Prvo mjerenje emisije onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima stacionarnih
izvora koji postoje ili su u izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe
mora se obaviti do 30. rujna 1998. godine, osim za vrlo mala i mala ložišta
za koja se prvo mjerenje emisije mora obaviti do 31. ožujka 1999. godine.

Kontinuirano mjerenje emisije onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima
stacionarnih izvora, koji postoje ili su u izgradnji na dan stupanja na
snagu ove Uredbe mora započeti najkasnije 1. veljače 2000. godine.

Povremena mjerenja onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima stacionarnih
izvora koji postoje ili su u izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe
ne moraju se obavljati u godini u kojoj je obavljeno prvo mjerenje.

Rezultati mjerenja iz stavka 1. ovoga članka moraju se u roku od trideset
dana od dana obavljenog mjerenja dostaviti županijskom uredu i/ili Gradskom
uredu Grada Zagreba nadležnom za zaštitu okoliša.

Članak 129.

Na stacionarne izvore koji postoje ili su u izgradnji na dan stupanja
na snagu ove Uredbe odredbe ove Uredbe primjenjuju se od 1. srpnja 2004.
godine, osim ako odredbama ove Uredbe nisu određeni drugi rokovi primjene
ove Uredbe.

Stacionarni izvori koji postoje ili su u izgradnji na dan stupanja na
snagu ove Uredbe, osim stacionarnih izvora iz članka 124., 125., 126. i
127. ove Uredbe, smiju prekoračiti GVE određene ovom Uredbom u njihovom
trostrukom iznosu do 1. srpnja 2004. godine.

Članak 130.

Na plinske turbine i spalionice otpada, koje postoje ili su u izgradnji
na dan stupanja na snagu ove Uredbe, odredbe članka 90., 91. i 101. ove
Uredbe primjenjuju se od 1. srpnja 2002. godine.

Članak 131.

Odredbe članka 115., 116., 117., 118., 119., 120., 121., 122., 123.
i 124. ove Uredbe primjenjuju se za stacionarne izvore koji postoje ili
su u izgradnji na dan stupanja na snagu ove Uredbe do 1. siječnja 2008.
godine.

Članak 132.

Odredba članka 126. u dijelu koji propisuje GVE za okside sumpora izražene
kao SO2 za kruta goriva primjenjuje se od 1. siječnja 2000. godine, a za
tekuća goriva od 1. srpnja 2002. godine. Do tog roka stacionarni izvori
iz članka 126. ove Uredbe smiju prekoračiti propisane GVE za okside sumpora
izražene kao SO2 u njihovom trostrukom iznosu.

Članak 133.

Odredba članka 125. do 127. ove Uredbe, osim dijela odredbe članka 126.
ove Uredbe za koji je drukčije određeno u članku 132. ove Uredbe, primjenjuje
se do 1. srpnja 2004. godine.

Članak 134.

Na velike uređaje za loženje koji postoje na dan stupanja na snagu ove
Uredbe, a koji će od 1. srpnja 2004. godine biti u radu manje od 30000
sati do kraja njihovoga korištenja ili koji će biti u radu manje od 2000
sati godišnje, ne primjenjuje se članak 78., 79., 80., 81. i 82. ove Uredbe.

Članak 135.

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 1998. godine.

Klasa: 351-01/97-03/02
Urbroj: 5030114-97-1
Zagreb, 18. prosinca 1997.

Predsjednik
**mr. Zlatko Mateša,** v. r.

Uredba, NN 140/1997-2004
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)