## Pravilnik o upisu i obilježavanju uzgojno valjanih životinja

### NN 22/1998 (19.2.1998.), Pravilnik o upisu i obilježavanju uzgojno valjanih životinja

# **MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA**

Na temelju članka 4. stavak 3. Zakona o stočarstvu ("Narodne novine"
broj 70/97) ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## **PRAVILNIK**

### **O UPISU I OBILJEŽAVANJU UZGOJNO VALJANIH ŽIVOTINJA**

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom utvrđuju se uvjeti koje treba udovoljiti da bi se grlo
moglo svrstati u skupinu uzgojno valjanih, postupak njihova upisa u Središnji
popis matičnih grla kao i načini označavanja.

Članak 2.

Postupke ili radnje iz članka 1. ovog Pravilnika obavlja Hrvatski stočarsko
selekcijski centar.

Hrvatski stočarsko selekcijski centar odgovoran je za učinkovito obavljanje
svih postupaka ili radnji navedenih u članku 1. ovog Pravilnika.

2. UVJETI UPISA UZGOJNO VALJANIH ŽIVOTINJA

Članak 3.

Uzgojno valjana grla upisuju se u Središnji popis matičnih grla koji
se vodi odvojeno za pojedine vrste i pasmine.

Matična jata peradi upisuju se u Središnji popis matičnih jata koji
se vodi odvojeno za pojedine pasmine, linije i hibride.

Matice pčela upisuju se u Središnji popis matica.

Muška rasplodna grla izabrana za oplođivanje upisana su u posebni Središnji
popis muških rasplodnih grla koji se vodi odvojeno za pojedine vrste, pasmine,
linije i hibride.

Uzgojno valjana grla, jata peradi i matice pčela upisane u Središnji
popis matičnih grla, matičnih jata i Središnji popis matica, moraju prije
upisa biti upisani u matičnu knjigu odnosno uzgojni upisnik pri područnoj
selekcijskoj službi.

Područna selekcijska služba dostavlja redovito Hrvatskom stočarsko selekcijskom
centru podatke o umatičenim i upisanim grlima i jatima peradi, te umatičenim
maticama zbog upisa u Središnji popis matičnih grla, matičnih jata i matica.

U Središnji popis matičnih grla odnosno Središnji popis matičnih jata
mogu se upisati grla odnosno jata ovih uzgojnih kategorija:

- muški i ženski podmladak,

- odrasla rasplodna grla ženskog i muškog spola.

U Središnji popis matica mogu se upisati matice.

Članak 4.

Muški i ženski podmladak upisuje se u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik
ovisno o vrsti životinje najkasnije 30 dana nakon poroda, a u Središnji
popis matičnih grla najkasnije 60 dana nakon poroda.

Kupljeni ženski podmladak upisuje se u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik
najkasnije 30 dana nakon prvog poroda, a u Središnji popis matičnih grla
najkasnije 60 dana nakon prvog poroda.

Kupljeni muški rasplodni podmladak upisuje se u matičnu knjigu rasplodnih
grla ili uzgojni upisnik u času izbora za rasplodno korištenje, kad se
upisuje u Središnji popis matičnih grla.

Kupljena ženska odrasla rasplodna grla upisuju se u matičnu ili uzgojnu
knjigu najkasnije 30 dana nakon obavljene kupovine, a u Središnji popis
matičnih grla najkasnije 60 dana nakon obavljene kupovine.

Kupljena muška rasplodna grla upisuju se u matičnu knjigu rasplodnih
grla ili uzgojni upisnik u času izbora za rasplodno korištenje, kad se
upisuju u Središnji popis matičnih grla.

Jata peradi upisuju se u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik 30 dana
nakon njihova uvođenja u proizvodnju odnosno nakon kupovine ako su kupljena
spolno zrela rasplodna grla.

Matica pčela upisuje se u matičnu knjigu matica najkasnije 60 dana nakon
njezine oplodnje.

Članak 5.

U Središnjem popisu matičnih grla odnosno Središnjem popisu jata peradi
vode se odvojeno umatičene i upisane životinje:

- umatičene životinje jesu ženska i muška grla čiste pasmine, poznatog
podrijetla.

- upisane životinje jesu ženska i muška grla čiste pasmine, križana
ili hibridi, poznatog podrijetla ili odabrane životinje s poznatim podrijetlom
jednog roditelja.

U Središnjem popisu matičnih grla, Središnjem popisu jata peradi odnosno
Središnjem popisu matica nalaze se svi podaci koji za ta grla postoje u
matičnoj knjizi odnosno uzgojnom upisniku. Podaci o proizvodnim i uzgojnim
osobinama grla koji su na raspolaganju tijekom proizvodnog vijeka grla
moraju biti upisani i u Središnji popis matičnih grla, Središnji popis
rasplodnih jata odnosno Središnji popis matica.

Članak 6.

Razvrstavanje životinja čiste pasmine u skupinu matičnih ili upisanih
obavlja Hrvatski stočarsko selekcijski centar na temelju podataka o podrijetlu
i proizvodnim osobinama roditelja, prema vanjštini grla te prema raspoloživim
podacima o njegovim proizvodnim osobinama.

Članak 7.

U matičnu knjigu koju vodi područna selekcijska služba upisuju se obvezatno
ovi podaci o umatičenoj životinji:

- oznaka grla,

- pasmina,

- datum rođenja,

- podaci o uzgajivaču,

- podaci o podrijetlu grla.

U matičnu knjigu upisuju se i novi podaci o proizvodnim i uzgojnim osobinama
svake umatičene životinje, i to:

- podaci o proizvodnosti i rezultatima ispitivanja grla,

- ocjena vanjštine grla i uzgojna klasa,

- rasplodna proizvodnja,

- ostali podaci za koje Hrvatski stočarsko selekcijski centar utvrdi
da su od interesa za uzgoj pojedine vrste i pasmine.

Članak 8.

U matičnu knjigu matica koju vodi područna selekcijska služba upisuju
se obvezatno ovi podaci o umatičenoj matici:

- oznaka matice,

- datum oplodnje,

- podaci o uzgajivaču,

- podaci o podrijetlu matice.

U matičnu knjigu upisuju se i novi podaci o proizvodnim i uzgojnim osobinama
svake umatičene životinje.

Članak 9.

U uzgojni upisnik koji vodi područna selekcijska služba upisuju se obvezatno
ovi podaci o upisanoj životinji:

- oznaka grla,

- pasmina, križanci ili linija,

- datum rođenja,

- podaci o uzgajivaču,

- podaci o podrijetlu grla.

U uzgojni upisnik upisuju se i novi podaci o proizvodnim i uzgojnim
osobinama svake upisane životinje, i to:

- podaci o proizvodnosti i rezultatima ispitivanja grla,

- ocjena vanjštine grla i uzgojna klasa,

- ostali podaci za koje selekcijska služba utvrdi da su od interesa
za uzgoj za pojedine vrste, pasmine, linije ili hibride.

Članak 10.

U uzgojni upisnik rasplodne peradi koji vodi područna selekcijska služba
upisuju se obvezatno ovi podaci o upisanoj životinji:

- oznaka jata,

- podaci o liniji ili hibridu,

- broj grla u jatu u vremenu upisa,

- datum valjenja,

- podaci o uzgajivaču.

Članak 11.

Pri umatičenju rasplodnih grla podrijetlo se utvrđuje:

- iz matičnih knjiga i uzgojnog upisnika odnosno Središnjeg popisa matičnih
grla ako grlo potječe iz istog stada kao i majka,

- iz rodovnika izdanog od službene ustanove ako grlo potječe iz drugih
stada ili populacija.

Drži se da je matično grlo poznatog podrijetla ako:

- su oba roditelja upisana u Središnji popis matičnih grla,

- se može utvrditi da u rodovniku upisani roditelji pripadaju uzgojno
valjanim rasplodnim grlima.

2.1. UZGOJNA VALJANOST GOVEDA

Članak 12.

Uzgojna valjanost goveda utvrđuje se na temelju podataka o njihovom
podrijetlu, proizvodnim i uzgojnim osobinama roditelja, prema vanjštini
grla te prema podacima o njihovim proizvodnim osobinama za uzgojne kategorije
za koje je to moguće utvrditi.

Članak 13.

Umatičena ženska grla i umatičena muška grla trebaju potjecati od očeva
upisanih u Središnji popis matičnih grla s dozvolom korištenja za prirodni
pripust ili umjetno osjemenjivanje i majke umatičene ili upisane krave.

Umatičena muška rasplodna grla domaćeg uzgoja namijenjena rasplođivanju
putem prirodnog pripusta trebaju potjecati od oca koji pripada skupini
bikova za umjetno osjemenjivanje i majke koja je svrstana u natprosječnu
uzgojnu skupinu.

Umatičena muška rasplodna grla namijenjena rasplođivanju putem umjetnog
osjemenjivanja trebaju potjecati od oca kojemu su progeni testovi za osobine
značajne za pasminu pozitivni te od majke koja pripada uzgojnoj skupini
bikovskih majki.

Upisano žensko ili muško grlo treba imati najmanje jednog poznatog roditelja.

Iznimno, životinja se može upisati u skupinu upisanih bez poznatih roditelja
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljno uzgojno valjanih grla neke pasmine,
a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 14.

Uzgojno valjano grlo može se upisati u središnji popis čiste pasmine
ako:

- su oba roditelja čiste pasmine,

- su roditelji križana grla, a udio krvi jedne pasmine je kod uzgojno
valjanog grla, promatrano po roditeljima, veći od 87,5%.

Uzgojno valjana grla u kojih je udio krvi manji od 87,5% razvrstavaju
se u skupinu križanih životinja.

Članak 15.

Pri ocjeni osobine mliječnosti ženskih grla (preci ili vlastita proizvodnja)
iz uvoza laktacijska proizvodnja treba biti najmanje na razini koju za
tu pasminu odredi Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva na početku će svake godine propisati
najnižu dopuštenu razinu laktacijske proizvodnje za svaku pasminu, uvažavajući
pri tome uzgojni cilj u programu gojidbenog stvaranja goveda te njezinu
dostignutu razinu u prethodnom razdoblju.

Otac ženskog grla iz uvoza mora pripadati skupini bikova za umjetno
osjemenjivanje ili skupini bikova registriranih za prirodni pripust.

Pri procjeni uzgojne vrijednosti muškog rasplodnog grla iz uvoza laktacijska
proizvodnja majke treba biti veća od prosjeka populacije kojoj pripada,
a otac treba pripadati skupini bikova iz umjetnog osjemenjivanja kojemu
su pozitivni raspoloživi testovi za mliječne osobine, muznost i vanjštinu.
Za kombinirane i mesne pasmine otac rasplodnog grla mora imati i pozitivne
rezultate testa za osobine tova i kakvoću mesa.

Pri uvozu testiranog muškog rasplodnog grla kombiniranih osobina, koji
je namijenjen umjetnom osjemenjivanju ili uvozu sjemena od takvog rasplodnjaka,
mora biti pozitivna uzgojna vrijednost za osobine mliječnosti te tovne
osobine i osobine kakvoće mesa. Ako je uzgojna vrijednost jedne od osobina
negativna pri donošenju odluke o opravdanosti uvoza uzima se u obzir uzgojna
vrijednost za sve druge osobine, podrijetlo odnosno zastupljenost linije
koju ima promatrani rasplodnjak.

Pri uvozu testiranog muškog rasplodnog grla, usmjerenog za jednu osobinu
(mlijeko ili meso), koji je namijenjen umjetnom osjemenjivanju ili uvozu
sjemena od takvog rasplodnjaka uzgojna vrijednost za tu osobinu mora biti
pozitivna. Pri donošenju konačne odluke o opravdanosti uvoza uzima se u
obzir i uzgojna vrijednost za druge osobine.

Članak 16.

Uzgojno valjana grla moraju zadovoljavati uvjete glede vanjštine, posebice
uzraslosti primjerene dobi i uzgojnim standardima za pasminu, prema stručnoj
uputi Hrvatskog stočarsko selekcijskog centra.

Procjenu vanjštine grla obavlja područna selekcijska služba.

2.2. UZGOJNA VALJANOST OVACA

Članak 17.

Uzgojna valjanost ovaca utvrđuje se na temelju podataka o njihovom podrijetlu,
proizvodnim i uzgojnim osobinama roditelja, prema vanjštini grla te prema
podacima o njihovim proizvodnim osobinama za uzgojne kategorije za koje
je to moguće utvrditi.

Članak 18.

Umatičena ženska i muška grla kao i muška grla namijenjena rasplođivanju
trebaju potjecati od očeva upisanih u Središnji popis matičnih grla s dozvolom
korištenja za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje te od majke umatičene
ili upisane ovce.

Ako je poznata proizvodnost roditelja muških rasplodnih grla namijenjenih
rasplođivanju, ona mora biti natprosječna.

Upisano žensko ili muško grlo treba imati najmanje jednog poznatog roditelja.

Iznimno, životinja se može upisati u skupinu upisanih bez poznatih roditelja
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljno uzgojno valjanih grla neke pasmine,
a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 19.

Uzgojno valjano grlo može se upisati u Središnji popis čiste pasmine
ako:

- su oba roditelja čiste pasmine,

- su roditelji križana grla, a udio je krvi jedne pasmine kod uzgojno
valjanog grla, promatrano po roditeljima, veći od 87,5%.

Uzgojno valjana grla u kojih je udio krvi manji od 87,5% razvrstavaju
se u skupinu križanih životinja.

Članak 20.

Pri ocjeni osobine mliječnosti mliječnih pasmina ovaca za ženska grla
(preci ili vlastita proizvodnja) iz uvoza, ako postoje podaci o laktacijskoj
proizvodnji, ona treba biti najmanje na razini domaće populacije.

Otac ženskog grla iz uvoza treba pripadati skupini uzgojno valjanih
rasplodnih grla, pozitivnih osobina vanjštine tipične za navedenu pasminu.

Žensko uzgojno valjano grlo mesnih pasmina ovaca iz uvoza treba biti
životinja dobre vanjštine tipične za pasminu.

Pri procjeni uzgojne valjanosti muškog rasplodnog grla mliječne pasmine
iz uvoza laktacijska proizvodnja majke treba biti veća od prosjeka populacije
kojoj pripada. Ako postoje rezultati progenog testa mliječnosti za oca
rasplodnog grla, oni trebaju biti pozitivni.

Pri procjeni uzgojne valjanosti muškog rasplodnog grla za mesne pasmine
iz uvoza rasplodnjak mora biti tipični predstavnik pasmine kojoj pripada,
ovisno o dobi života.

Članak 21.

Uzgojno valjana grla moraju zadovoljavati uvjete glede vanjštine, posebice
uzraslosti primjerene dobi i uzgojnim standardima za pasminu, prema stručnoj
uputi Hrvatskog stočarsko selekcijskog centra.

Procjenu vanjštine grla obavlja Hrvatski stočarsko selekcijski centar.

2.3. UZGOJNA VALJANOST KOZA

Članak 22.

Uzgojna valjanost koza utvrđuje se na temelju podataka o njihovom podrijetlu,
proizvodnim i uzgojnim osobinama roditelja, prema vanjštini grla te prema
podacima o njihovim proizvodnim osobinama za uzgojne kategorije za koje
je to moguće utvrditi.

Članak 23.

Umatičena ženska i muška grla trebaju potjecati od očeva upisanih u
Središnji popis matičnih grla s dozvolom korištenja za prirodni pripust
ili umjetno osjemenjivanje te od majke umatičene ili upisane koze.

Ako je poznata proizvodnost roditelja muških rasplodnih grla namijenjenih
rasplođivanju, ona mora biti natprosječna.

Upisano žensko ili muško grlo treba imati najmanje jednog poznatog roditelja.

Iznimno, životinja se može upisati u skupinu upisanih bez poznatih roditelja
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljno uzgojno valjanih grla neke pasmine,
a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 24.

Uzgojno valjano grlo može se upisati u Središnji popis čiste pasmine
ako:

- su oba roditelja čiste pasmine,

- su roditelji križana grla, a udio je krvi jedne pasmine kod uzgojno
valjanog grla, promatrano po roditeljima, veći od 87,5%.

Uzgojno valjana grla u kojih je udio krvi manji od 87,5% razvrstavaju
se u skupinu križanih životinja.

Članak 25.

Pri ocjeni osobine mliječnosti mliječnih pasmina koza za ženska rasplodna
grla (preci ili vlastita proizvodnja) iz uvoza ako postoje podaci o laktacijskoj
proizvodnji, ona treba biti najmanje na razini domaće populacije.

Otac ženskog grla iz uvoza treba pripadati skupini uzgojno valjanih
rasplodnih grla, pozitivnih osobina vanjštine tipične za navedenu pasminu.

Pri procjeni uzgojne valjanosti muškog rasplodnog grla mliječne pasmine
iz uvoza laktacijska proizvodnja majke treba biti veća od prosjeka populacije
kojoj pripada. Ako postoje rezultati progenog testa mliječnosti za oca
rasplodnog grla, oni trebaju biti pozitivni.

Članak 26.

Uzgojno valjana grla moraju zadovoljavati uvjete glede vanjštine, posebice
uzraslosti primjerene dobi i uzgojnim standardima za pasminu, prema stručnoj
uputi Hrvatskog stočarsko selekcijskog centra.

Procjenu vanjštine grla obavlja Hrvatski stočarsko selekcijski centar.

2.4. UZGOJNA VALJANOST SVINJA

Članak 27.

Uzgojna valjanost svinja utvrđuje se na temelju podataka o njihovom
podrijetlu, proizvodnim i uzgojnim osobinama roditelja i srodnika, prema
vanjštini grla i podacima o njihovim proizvodnim osobinama za uzgojne kategorije
za koje je to moguće utvrditi.

Članak 28.

Umatičena ženska i muška grla trebaju imati tri poznate generacije te
potjecati od očeva upisanih u Središnji popis matičnih grla s dozvolom
korištenja za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje te od majke umatičene
ili upisane krmače.

Umatičena muška rasplodna grla domaćeg uzgoja namijenjena rasplođivanju
putem prirodnog pripusta moraju imati pozitivan performance test, potjecati
od oca koji ima pozitivan performance test i majke koja je svrstana u natprosječnu
uzgojnu skupinu, te zadovoljavajuću ocjenu vanjštine.

Ako nema dostatan broj nerastova iz performance testa, za prirodni se
pripust mogu koristiti nerastovi koji potječu od oca koji ima performance
test i majke koja je svrstana u natprosječnu skupinu.

Umatičena muška rasplodna grla namijenjena rasplođivanju putem umjetnog
osjemenjivanja moraju imati pozitivan performance test, te potjecati od
oca koji ima pozitivan performance ili progeni test i majke koja pripada
uzgojnoj skupini nerastovskih majki, s pozitivnim performance testom, te
zadovoljavajuću ocjenu vanjštine.

Upisano žensko ili muško grlo treba potjecati od uzgojno valjanih roditelja.

U skupinu upisanih životinja svrstavaju se sva križana i hibridna grla.

Iznimno, životinja se može upisati u skupinu upisanih bez poznatih roditelja
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljno uzgojno valjanih grla neke pasmine,
a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 29.

Drži se da uzgojno valjano grlo pripada čistoj pasmini ako su oba roditelja
čiste pasmine.

Članak 30.

Uvoziti se mogu uzgojno valjana grla čistih pasmina koja potječu iz
populacija kojima je genetska izgradnja u skladu s domaćim uzgojnim programom,
te da proizvodna razina pridonosi genetskom napretku domaće populacije.

Grla čistih pasmina iz uvoza moraju imati pozitivne rezultate performance
testa. Ostali uvjeti za upis u skupinu uzgojno valjanih rasplodnih grla
određeni su u članku 28. ovog Pravilnika.

Članak 31.

Pri uvozu sjemena uzgojno valjanih nerastova čiste pasmine rasplodnjaci
moraju imati završen pozitivan progeni test na tovne osobine i klaonička
svojstva te biološki test i test na stres osjetljivost.

Članak 32.

Međupasminski križanci potomci su križanja roditelja dviju ili više
pasmina, a upisuju se u uzgojni upisnik.

Muška i ženska grla iz križanog uzgoja namijenjena rasplođivanju moraju
potjecati iz natprosječnog legla glede broja živooprasene prasadi te imati
zadovoljavajući broj sisa, zadovoljavajuću razvijenost za promatranu dob,
bez konstitucijskih nepravilnosti.

Pasmine koje se uključuju po majčinskoj strani moraju biti na stres
otporne.

Pasmine koje se uključuju po očevoj strani u tropasminskom križanju
mogu biti heterozigoti (Ha1 Nn), a u četveropasminskom križanju heterozigoti
(Ha1 Nn) i homozigoti (Ha1 NN).

Članak 33.

Međupasminski križanci koji se uvoze, uz zadovoljenje uvjeta navedenih
u članku 32. ovoga Pravilnika moraju imati na raspolaganju dokumentaciju
u kojoj su navedene vrijednosti za pojedina svojstva na temelju kojih se
procjenjuje vrijednost toga programa.

Članak 34.

Hibridi su potomci križanja dviju ili više linija roditelja, a upisuju
se u uzgojni upisnik.

Muška i ženska grla iz križanog uzgoja namijenjena rasplođivanju moraju
potjecati iz natprosječnog legla glede broja živooprasene prasadi te imati
zadovoljavajući broj sisa, zadovoljavajuću razvijenost za promatranu dob,
bez konstitucijskih nepravilnosti.

Članak 35.

Hibridne životinje koje se uvoze, uz zadovoljenje uvjeta navedenih u
članku 34. ovoga Pravilnika moraju imati na raspolaganju dokumentaciju
u kojoj su navedene vrijednosti za pojedina svojstva na temelju kojih se
procjenjuje vrijednost toga programa.

Članak 36.

Uzgojno valjana grla moraju zadovoljavati uvjete glede vanjštine, posebice
uzraslosti primjerene dobi i uzgojnim standardima za pasminu, međupasminske
i linijske križance prema stručnoj uputi Hrvatskog stočarsko selekcijskog
centra.

Procjenu vanjštine grla obavlja područna selekcijska služba.

2.5. UZGOJNA VALJANOST KONJA

Članak 37.

Uzgojna valjanost konja utvrđuje se na temelju podataka o njihovom podrijetlu,
proizvodnim i uzgojnim osobinama roditelja, prema vanjštini grla te prema
podacima o njihovim proizvodnim osobinama za uzgojne kategorije u kojih
je to moguće utvrditi.

Članak 38.

Ovisno o pasmini uzgojno valjani konji upisani u skupinu umatičenih
grla moraju imati podrijetlo određenog broja generacija.

Toplokrvni konji koji pripadaju skupini turnirskih konja moraju imati
podatke o podrijetlu kroz četiri generacije, a lipicanske i arapske pasmine
te konji kasači kroz pet generacija. Engleski punokrvnjak mora imati podrijetlo
iz kojeg je vidljivo da su mu preci upisani u General Stud Book.

Konji pasmine Haflinger te konji koji pripadaju skupini ponija i hladnokrvnim
konjima moraju imati poznato podrijetlo kroz tri generacije.

Matična muška rasplodna grla namijenjena rasplođivanju trebaju potjecati
od oca koji je po svojim uzgojnim, natjecateljskim ili proizvodnim rezultatima
natprosječan te od majke koja je svrstana u natprosječnu uzgojnu skupinu.

Uzgojno valjane životinje koje ne udovoljavaju uvjete podrijetla za
upis u matičnu skupinu mogu se upisati u uzgojni upisnik kao upisane životinje.

Iznimno, životinja se može upisati u skupinu upisanih bez poznatog podrijetla
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljno uzgojno valjanih grla neke pasmine,
a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 39.

Drži se da uzgojno valjano grlo pripada čistoj pasmini ako su oba roditelja
čiste pasmine.

Članak 40.

Uvoziti se mogu uzgojno valjana grla koja potječu iz populacija kojima
je genetska izgradnja u skladu s domaćim uzgojnim programom, te da proizvodna
razina pridonosi genetskom napretku domaće populacije.

Članak 41.

Iznimno, uvesti se mogu uzgojno valjana grla koja ne zadovoljavaju uvjete
iz članka 40. ovog Pravilnika, ako je to od posebne uzgojne ili proizvodne
važnosti. O pojedinačnoj opravdanosti toga uvoza odlučuje Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva.

Članak 42.

Uzgojno valjana grla moraju zadovoljavati uvjete glede vanjštine, posebice
uzraslosti primjerene dobi i uzgojnim standardima za pasminu, prema stručnoj
uputi Hrvatskog stočarsko selekcijskog centra.

Procjenu vanjštine grla obavlja Hrvatski stočarsko selekcijski centar.

2.6. UZGOJNA VALJANOST MAGARACA

Članak 43.

Uzgojna valjanost magaraca utvrđuje se na temelju podataka o njihovom
podrijetlu, proizvodnim i uzgojnim osobinama roditelja, prema vanjštini
grla te prema podacima o njihovim proizvodnim osobinama za uzgojne kategorije
za koje je to moguće utvrditi.

Članak 44.

Umatičena ženska i muška grla trebaju potjecati od očeva upisanih u
Središnji popis matičnih grla s dozvolom korištenja za prirodni pripust
te od majke umatičene ili upisane životinje.

Ako je poznata proizvodnost roditelja muških rasplodnih grla namijenjenih
rasplođivanju, ona mora biti natprosječna.

Upisano žensko ili muško grlo treba imati najmanje jednog poznatog roditelja.

Iznimno, životinja se može upisati u skupinu upisanih bez poznatih roditelja
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljno uzgojno valjanih grla neke pasmine,
a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 45.

Uzgojno valjana grla moraju zadovoljavati uvjete glede vanjštine, posebice
uzraslosti primjerene dobi i uzgojnim standardima za pasminu, prema stručnoj
uputi Hrvatskog stočarsko selekcijskog centra.

Procjenu vanjštine grla obavlja Hrvatski stočarsko selekcijski centar.

2.7. UZGOJNA VALJANOST KUNIĆA

Članak 46.

Uzgojna valjanost kunića utvrđuje se za čiste pasmine na temelju podataka
o njihovom podrijetlu, proizvodnim i uzgojnim osobinama roditelja, prema
vanjštini grla te prema podacima o njihovim proizvodnim osobinama za uzgojne
kategorije kod kojih je to moguće utvrditi.

Uzgojna valjanost kunića iz križanog i hibridnog uzgoja u djedovskih
i roditeljskih linija utvrđuje se na temelju dokumentacije u kojoj su navedene
vrijednosti za pojedina svojstva iz kojih se procjenjuje uzgojna vrijednost
programa križanja ili hibridnog programa.

Članak 47.

Umatičena ženska ili muška grla i muška rasplodna grla namijenjena rasplođivanju,
koja su čiste pasmine, trebaju potjecati od očeva upisanih u Središnji
popis matičnih grla te od majke umatičene ili upisane životinje.

Ako je poznata proizvodnost roditelja muških rasplodnih grla namijenjenih
rasplođivanju, ona mora biti natprosječna.

Upisano žensko ili muško grlo treba imati najmanje jednog poznatog roditelja.

Iznimno, životinja se može upisati u skupinu upisanih bez poznatih roditelja
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljan broj uzgojno valjanih grla neke
pasmine, a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 48.

Uzgojno valjana grla moraju zadovoljavati uvjete glede vanjštine, razvijenosti
za promatranu dob, a ne smiju imati konstitucijskih nepravilnosti.

Članak 49.

Upisana legla iz križanog ili hibridnog uzgojnog programa djedovskih
i roditeljskih linija namijenjena rasplođivanju trebaju biti proizvod priznatog
programa upisanog u upisnik pasmina sojeva i hibrida.

2.8. UZGOJNA VALJANOST PERADI

Članak 50.

Uzgojna valjanost peradi pojedinih vrsta utvrđuje se za čiste pasmine
na temelju podataka o njihovom podrijetlu, proizvodnim i uzgojnim osobinama
roditelja, prema vanjštini grla te prema podacima o njihovim proizvodnim
osobinama za uzgojne kategorije za koje je to moguće utvrditi.

Uzgojna valjanost peradi iz križanog i hibridnog uzgoja u djedovskih
i roditeljskih linija utvrđuje se na temelju dokumentacije u kojoj su navedene
vrijednosti za pojedina svojstva iz kojih se procjenjuje uzgojna vrijednost
programa križanja ili hibridnog programa.

Članak 51.

Umatičena ženska ili muška grla i muška rasplodna grla namijenjena rasplođivanju,
koja su čiste pasmine, trebaju potjecati od očeva upisanih u Središnji
popis matičnih grla te od majke umatičene ili upisane životinje.

Ako je poznata proizvodnost roditelja muških rasplodnih grla namijenjenih
rasplođivanju, ona mora biti natprosječna.

Upisano žensko ili muško grlo treba imati najmanje jednog poznatog roditelja.

Iznimno, perad se može upisati u skupinu upisanih bez poznatih roditelja
ako u Republici Hrvatskoj nema dovoljan broj uzgojno valjanih grla neke
pasmine, a ona je od uzgojne važnosti.

Članak 52.

Uzgojno valjana perad mora zadovoljavati uvjete glede vanjštine, razvijenosti
za promatranu dob, a ne smiju imati konstitucijskih nepravilnosti.

Članak 53.

Upisano jato peradi iz križanog ili hibridnog uzgojnog programa djedovskih
i roditeljskih linija namijenjeno rasplođivanju treba biti proizvod priznatog
programa upisan u upisnik pasmina sojeva i hibrida.

2.9. UZGOJNA VALJANOST MATICA PČELA

Članak 54.

Rasplodne jedinke u pčela jesu matice. Uzgojna vrijednost matice utvrđuje
se na temelju podataka o podrijetlu te prema proizvodnim i morfometrijskim
osobinama polusestara i kćeri.

Članak 55.

Umatičena matica jest jedinka koja potječe od natprosječne zajednice,
poznate majke matice, upisane u Središnji popis umatičenih matica.

Članak 56.

Umatičena matica mora udovoljavati morfometrijskim i merističkim osobinama
sive pčele (Apis mellifera carnica).

3. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANIH ŽIVOTINJA

Članak 57.

Uzgojno valjano grlo mora biti trajno obilježeno.

Uzgojno valjanim grlima dodjeljuje se brojčana oznaka kao:

- životni broj,

- matični broj,

- prigojni broj.

Članak 58.

Obilježavanje uzgojno valjanih grla obavlja se jednim od ovih načina:
tetoviranjem, rovašenjem, žigovanjem, postavljanjem markice ili prstena.

Uzgojno valjane matice obilježavaju se bojom.

Članak 59.

Ako se izgubi markica ili prsten, postavljaju se novi s istom oznakom.

3.1. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANIH GOVEDA

Članak 60.

Uzgojno valjana goveda obilježavaju se životnim brojem tako da se tetoviraju,
postavljaju im se plastične ušne markice ili se žiguju tekućim dušikom.

Članak 61.

Životni se broj za umatičena grla sastoji od osam znamenaka od kojih
su prve dvije oznaka pripadnosti županiji ili gradu Zagrebu i pasmini,
a preostalih šest tekući je broj jedinke.

Životni se broj za upisana grla sastoji od osam znamenaka, od kojih
su prve dvije oznaka pripadnosti pasmini, a preostalih šest tekući je broj
jedinke.

Članak 62.

Obilježavanje uzgojno valjanih goveda obavlja se neposredno nakon upisa
u matičnu knjigu odnosno uzgojni upisnik.

Uzgojno valjana goveda iz uvoza obilježavaju se plastičnim ušnim markicama
neposredno prije raspuštanja karantene.

Članak 63.

Sva uzgojno valjana grla trajno se obilježavaju tetoviranjem tako da
se u desno uho tetovira tekući broj životnog broja a u lijevo uho broj
oca.

Prigodom tetoviranja postavlja se plastična ušna markica za matična
grla u desno uho, a za upisana grla u lijevo uho.

Poslije tetoviranja označavanje se može obaviti žigovanjem, koristeći
tekući dušik, tako da je na vidljivom dijelu tijela žigom postavljen tekući
broj životnoga broja.

Članak 64.

Ušna markica za označavanje umatičenih i upisanih grla žute je boje
u donjem dijelu, pravokutnog oblika, s izduženim gornjim trokutastim dijelom
odgovarajućih veličina.

Prednja strana markice (lice) nalazi se s unutarnje strane uha i na
njoj je vidljiva u gornjem redu oznaka "HSSC", u sredini oznaka "HR" te
pripadajući dvoznamenkasti broj za oznaku županije i pasmine. U zadnjem
retku nalazi se tekući broj od šest znamenaka.

Stražnja strana markice (naličje) nalazi se s vanjske strane uha istog
je oblika. Sadrži dvoznamenkastu oznaku županije odnosno pasmine, bar code
i tekući broj od šest znamenaka.

Prednja i stražnja strana ušne markice namijenjena označavanju upisanih
grla istog je sadržaja kao i markica za umatičena grla, osim što je umjesto
dvoznamenkaste oznake županije i pasmine upisana dvoznamenkasta oznaka
za pasminu.

3.2. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANIH OVACA I KOZA

Članak 65.

Sva uzgojno valjana grla ovaca i koza trajno se označavaju tetoviranjem.

Umatičenim grlima u lijevo uho tetovira se tekući broj životnog broja,
a u desno uho oznaka uzgojne organizacije i pasmine.

Upisanim grlima u lijevo uho tetovira se tekući broj životnog broja
i veliko slovo V, a u desno uho oznaka uzgojne organizacije i pasmine.

Članak 66.

Životni se broj umatičenih grla sastoji od jedanaest znamenaka, od kojih
je prvih šest znamenaka tekući broj jedinke, tri su znamenke oznaka uzgojne
organizacije, a preostale su dvije znamenke oznaka pasmine.

Životni se broj upisanih grla sastoji od jedanaest znamenaka, od kojih
je prvih šest znamenaka tekući broj jedinke, tri su znamenke oznaka uzgojne
organizacije, a preostale su dvije znamenke oznaka pasmine. Na kraju broja
upisuje se veliko slovo V.

Članak 67.

Obilježavanje uzgojno valjanih ovaca i koza obavlja se neposredno nakon
upisa u matičnu knjigu odnosno uzgojni upisnik.

3.3. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANIH SVINJA

Članak 68.

Uzgojno valjane svinje obilježavaju se prigojnim i matičnim brojem,
tetoviranjem.

Prasetu koje potječe od umatičenih roditelja u dobi do 28 dana dodjeljuje
se prigodni broj koji se tetovira u lijevo uho, a odraslim grlima nakon
uvođenja u proizvodnju (prasenje nazimica i početak pripusta za nerasta)
dodjeljuje se matični broj koji se tetovira u desno uho, but ili vrat.

Članak 69.

Prigojni broj sastoji se od matičnog broja majke i rednog broja praseta
u leglu.

Matični broj odraslog grla sastoji se od tekućeg broja i oznake uzgojne
organizacije.

3.4. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANIH KONJA I MAGARACA

Članak 70.

Uzgojno valjani konji i magarci označavaju se životnim brojem postupkom
vrućeg žigovanja na lijevom odnosno desnom butu i/ili sedlištu te detaljnom
opisnom listom.

Članak 71.

Za određene pasmine konja iznimno se označavanje može provoditi putem
detaljne opisne liste izdane od selekcijske službe. U tom slučaju opisna
se lista mora izdati prije odbića ždrebeta od kobile te drugi put nakon
komisijske ocjene grla.

Članak 72.

Životni se broj umatičenih i upisanih konja sastoji od devet znamenaka,
od kojih su prve dvije znamenke oznaka pasmine, pet znamenaka tekući je
broj grla a dvije su znamenke oznaka godine rođenja.

Članak 73.

Životni se broj umatičenih i upisanih magaraca sastoji od sedam znamenaka,
od kojih su prve dvije znamenke oznaka pasmine, a preostalih pet znamenaka
tekući je broj grla.

Članak 74.

Za svaku pasminu koristi se za žigovanje posebno napravljen žig.

Hrvatski stočarsko selekcijski centar vlasnik je žigova i odgovoran
je za njihovu pravilnu uporabu.

3.5. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANIH KUNIĆA

Članak 75.

Umatičeni uzgojno valjani kunići čiste pasmine obilježavaju se matičnim
brojem tetoviranjem u desno uho.

Upisani uzgojno valjani kunići hibridnog uzgoja ne označavaju se pojedinačno
nego se upisuje oznaka hibrida kojem legla iste generacije pripadaju.

Članak 76.

Uzgojno valjani kunići čiste pasmine obilježavaju se nakon 42 dana starosti.

3.6. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANE PERADI

Članak 77.

Umatičena uzgojno valjana perad čiste pasmine obilježava se matičnim
brojem postavljanjem prstena na nogu.

Upisana uzgojno valjana perad hibridnog uzgoja ne označava se pojedinačno
nego se upisuje oznaka hibrida kojoj grla iste linije i generacije pripadaju.

3.7. OBILJEŽAVANJE UZGOJNO VALJANIH MATICA PČELA

Članak 78.

Uzgojno valjane matice obilježene su životnim brojem, a označene bojom
nanesenom odnosno nalijepljenom na leđa. Prijevozni kavezi za matice obilježeni
su naljepnicom u boji prema godini rođenja matice u skladu s međunarodnim
standardima.

Članak 79.

Naljepnica na prijevoznom kavezu sadrži životni broj matice koji se
sastoji od tri znamenke za oznaku šifre uzgajivača, dvije znamenke za oznaku
šifre županije i grada Zagreba iz koje matica potječe, dvije znamenke koje
označuju pripadnost ekotipu te sedam znamenaka koje su tekući broj jedinke.

Članak 80.

Naljepnica na prijevoznom kavezu pravokutnog je oblika. Na lijevoj polovici
naljepnice navedene su oznake šifre uzgajivača, županije i ekotipa te datum
oplodnje matice. Na desnoj polovici naljepnice navedena je oznaka Hrvatskog
stočarsko selekcijskog centra te tekući broj matice.

4. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 81.

Hrvatski stočarsko selekcijski centar započet će primjenu ovog Pravilnika
u roku od šest mjeseci od dana njegova stupanja na snagu.

Članak 82.

Ovlašćuje se Hrvatski stočarsko selekcijski centar da u roku od šest
mjeseci učini pisane stručne upute koje pobliže određuju postupke ili radnje
pri upisu i obilježavanju uzgojno valjanih životinja koji su uređeni ovim
Pravilnikom.

Članak 83.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 011-02-98-01/08
Urbroj: 525-01-98-01
Zagreb, 11. veljače 1998.

Ministar
**mr. Zlatko Dominiković,** v. r.

Pravilnik, NN 22/1998-285