## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dobit

### NN 198/2003 (19.12.2003.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dobit

# Ministarstvo financija

3161

Na
temelju članka 26. Zakona o porezu na dobit (»Narodne novine«, broj 127/00 i
163/03) donosim

## PRAVILNIK

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT

Članak
1.

U članku 2. iza stavka 1.
Pravilnika o porezu na dobit (»Narodne novine«, broj 54/01) dodaje se stavak 2.
koji glasi:

»(2) Pravne
osobe iz članka 2. stavak 6. Zakona, koje uz djelatnost istraživanja i razvoja
obavljaju i drugu djelatnost, smatraju se poreznim obveznikom i to za
cjelokupnu djelatnost.«

Članak 2.

U članku 5.
stavak 16. mijenja se i glasi:

»(16)
Smatra se da je nematerijalna imovina iz članka 5. stavak 10. Zakona stečena u
poreznom razdoblju u kojemu je stav­ljena u uporabu.«

U
stavku 17. riječi »stavak 16.« zamjenjuju se riječima »stavak 15.«.

Članak 3.

U članku
6. stavak 3. mijenja se i glasi:

»(3)
Izuzimanja iz članka 7. stavak 1. točka 6. Zakona pro­cje­njuju se prema
usporedivoj tržišnoj vrijednosti. Pod usporedivom tržišnom vrijednosti
razumijeva se prodajna cijena, odnosno cijena koja bi se u trenutku izuzimanja
mogla postići na tržištu. Ako se prodajna cijena ne može utvrditi, onda se
usporediva tržišna vrijednost procjenjuje. Pod izuzimanjima iz članka 7. stavka
1. točka 6. razumijevaju se i manjkovi na imovini iznad visine utvrđene odlukom
Hrvatske gospodarske komore, odnosno Hrvatske obrtničke komore, u smislu
propisa o porezu na dodanu vrijednost.«

Stavak 4. mijenja se i glasi:

»(4) Odredbe članka 7. stavak 1. točka 7. Zakona, o
preko­mjernoj dužničkoj i preniskoj vjerovničkoj kamati, ne primjenjuju se na
kamate koje se oporezuju porezom na dohodak. Pod prekomjernom dužničkom kamatom
iz članka 7. stavak 2. Zakona razumijeva se redovna i zatezna kamata. Pod
preniskom vjerov­ničkom kamatom iz članka 7. stavak 3. Zakona razumijeva se kamata
koja je obračunata dužniku koji nije tuzemni porezni obveznik poreza na dobit,
niti obveznik poreza na dohodak, po stopi nižoj od kamate koju daje poslovna
banka na oročene štedne uloge s istim rokom ukamaćivanja. Pod rokom ukamaćivanja
razumijeva se rok otplate kredita.«

Iza stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:

»(5) Odredbe stavka 3. ovoga članka primjenjuju se
samo u slučajevima za koje nije propisano oporezivanje po propisima o
oporezivanju dohotka.«

Iza stavka 5. dodaje se stavak 6. koji glasi:

 »(6) Pod
skrivenim isplatama dobiti iz članka 7. stavak 1. točka 8. Zakona razumijeva
se:

1. davanje određenih koristi dioničaru, članu društva
ili njima bliskim osobama uz naknadu nižu od tržišne,

2. plaćanje naknade dioničaru, članu društva ili
njima blis­kim osobama za dobra ili usluge u iznosu većem od vrijednosti
dobara, usluga ili učinaka odnosno koristi koje je dioničar ili član društva
dao društvu,

3. davanje dobara ili usluga dioničaru, članu društva
ili njima bliskim osobama u vrijednosti većoj od vrijednosti dobara, usluga ili
učinaka odnosno koristi koje je dioničar ili član društva dao društvu,

4. rashodi iz članka 5. stavci 17. i 18. Zakona.«

Stavak 5. postaje stavak 7.

Članak 4.

U članku 7. iza stavka 1. dodaju se stavci 2., 3. i
4. koji glase**:**

»(2) Dobit se umanjuje i za darovanja u naravi ili
novcu doznačenom na račun, udrugama i drugim osobama koje obavljaju kulturne,
znanstvene, odgojno-obrazovne, zdravstvene, humanitarne, športske, vjerske i
druge djelatnosti kao što su eko­loške, u skladu s posebnim propisima.
Umanjenja se priznaju naj­više do svote koja preostane nakon umanjenja iz
stavka 1. ovoga članka.

(3) U darovanja iz stavka 2.
ovoga članka spada i plaćanje troškova za zdravstvene potrebe fizičkih osoba
(operativne zahvate, liječenja, nabavu lijekova i ortopedskih pomagala) koji
nisu pokriveni osnovnim, dopunskim i privatnim zdravstvenim osiguranjem,
odnosno plaćanje troškova koje snose same fizičke osobe, pod uvjetom da su
uplate izvršene izravno na račun zdravstvene ustanove kod koje se liječenje
obavlja.

(4) Darovanja u naravi iz stavka 2. ovoga članka
vrednuju se prema trošku zaliha (članak 5. stavak 4. Zakona) ili trošku nabave
(članak 5. stavak 6. Zakona). Ako se daruju usluge, tada se darovanje vrednuje
prema nastalim troškovima koji se odnose na darovanu uslugu.«

Članak
5.

U članku 8. iza stavka 1. dodaje se stavak 2. koji
glasi:

»(2) Porezni obveznik može prenositi gubitak pet
godina računajući od isteka godine u kojoj je gubitak nastao.«

Stavci
2. i 3. postaju stavci 3. i 4.

Dodaje se stavak 5. koji glasi:

»(5) Ako porezni obveznik umanjuje poreznu osnovicu
na osnovi plaća novozaposlenih i na osnovi troškova istraživanja i razvoja te školovanja
i stručnog usavršavanja zaposlenika, a iskaže porezni gubitak, porezni gubitak
može povećati za taj iznos.«

Članak 6.

Iza članka 13. dodaje se podnaslov »Poticaji istraživanja
i razvoja« i članak 13.a koji glasi:

»Članak 13.a

(1) Porezni obveznik može dodatno umanjiti poreznu
osnovicu za troškove istraživanja i razvoja iz članka 17.a Zakona pod uvjetom
da ima svu potrebnu dokumentaciju za određeni istraži­vačko-razvojni projekt,
kao što su godišnji operativni planovi razvoja projekta, projektna
dokumentacija, analize i istraživanja, te urednu dokumentaciju o svim troškovima
projekta. Ovo uklju­čuje ugovore, račune i ostalu obračunsku dokumentaciju te
odre­đene računovodstvene politike temeljem kojih se iskazuju troš­kovi kako bi
se moglo pouzdano utvrditi jesu li rashodi raspoređeni na razumnoj i dosljednoj
osnovi.

(2) Troškovima istraživanja i razvoja iz članka 17.a
stavka 1. i 5. Zakona smatraju se sljedeći troškovi:

1. plaće zaposlenika i naknade osobama koje izravno
sudjeluju na istraživačko-razvojnim projektima,

2. materijalni troškovi za istraživanje i razvoj a to
su: utroše­ne sirovine i materijal uključujući ambalažu i sitni inventar, utro­šena
energija, rezervni dijelovi korišteni ili potrošeni tijekom istraži­vačko-razvojnog
projekta; utrošeni materijal i dijelovi za teku­će i investicijsko održavanje
objekata i opreme koji se koriste neposredno za istraživanje i razvoj,

3. troškovi usluga korištenih tijekom istraživanja i
razvoja, kao što su intelektualne usluge vezane uz istraživačko-razvojni
projekt te sve druge usluge koje su uvjet za ostvarivanje istraživačko
razvojnog projekta,

4. troškovi amortizacije nekretnina, postrojenja i
opreme u svoti u kojoj se ta sredstva koriste za istraživanje i razvoj kod onih
poreznih obveznika koji sami obavljaju djelatnost istraživanja i razvoja, a
rashodi amortizacije utvrđuju se na način propisan člankom 3. Pravilnika o
amortizaciji,

5. troškovi amortizacije onih (nabavljenih) patenata
i licencija koji se koriste za konkretni istraživačko-razvojni projekt, a
rashodi amortizacije utvrđuju se na način propisan člankom 3. Pravilnika o
amortizaciji,

6. opći troškovi pod kojima se razumijevaju samo oni
troškovi koji su nužni za istraživanje i razvoj i koji se mogu rasporediti na
razumnoj i dosljednoj osnovi na tu djelatnost, kao što su premije osiguranja
procesa, odgovornosti i opreme za istraživanje i razvoj, te najamnine i članarine
stručnih udruga za djelatnosti istraživanja i razvoja.

(3) Za
trošak amortizacije iz članka 17.a stavak 2. Zakona kod stečene nematerijalne
imovine može se umanjiti porezna osnovica na rednom broju 17.2. porezne
prijave. Trošak nabave patenata i licencija čini nabavna cijena, uključujući
uvoznu carinu te svaki izdatak koji se izravno može pripisati pripremi patenata
i licencija za namjeravanu uporabu. Kapitalizirani izdaci za razvoj koji se
mogu otpisati u 100% iznosu čine ukupno nastale izdatke od datuma kada je
nematerijalno sredstvo prvi put udovoljilo kriteriju priznavanja, a obuhvaća
sve izdatke koji se mogu izravno pripisati ili rasporediti na razumnoj i
dosljednoj osnovi. Izdatak za nematerijalnu imovinu koji je početno priznat kao
trošak ne može se poslije priznati i kao dio troška nabave nematerijalnog
sredstva.

(4) Rutinsko testiranje proizvoda iz članka 17.a
stavak 4. Zakona jest rutinsko testiranje kvalitete i kontrola proizvodnje u
okviru proizvodnog procesa, i ne spada u istraživanje i razvoj, osim ako se
kontrola kvalitete obavlja za određeni istraživačko- razvojni projekt.

(5) Prikupljanje podataka koje nije dijelom istraživačko-
-razvojnog projekta a odnosi se na uobičajeno prikupljanje podataka o
prirodnim, biološkim ili sociološkim fenomenima, kao što su topografsko
preslikavanje, rutinska geološka, hidrološka, oceanska i morska istraživanja,
meteorološka i astronomska praćenja, ne smatra se istraživanjem i razvojem.
Samo se troškovi prikupljanja podataka u svrhe određenog istraživačko-razvojnog
pro­jek­ta, mogu uključiti u istraživanje i razvoj. Prikupljanje podataka
primjerice za tromjesečni izvještaj o nezaposlenosti ne smatra se istraživanjem
i razvojem.

(6) Istraživanje tržišta ne spada u istraživanje i
razvoj. Iznim­no, ako se radi o novim metodama dobivanja informacija ili se
razvijaju i testiraju novi postupci te procjene efikasnosti za uporabu
proizvoda koji su u fazi istraživanja, takve se aktivnosti mo­gu pripisati
istraživanju i razvoju.

(7) Druge tehničke i znanstvene aktivnosti, kao što
je kodiranje podataka (usluge bibliografije), prikupljanje podataka, bez obzira
na to što ih obavlja tehničko i znanstveno osoblje, zapisivanje podataka,
klasificiranje, prikupljanje informacija na znanstvenim skupovima, prevođenje,
analiza i vrednovanje, ne uklju­čuju se u istraživanje i razvoj, osim ako su
sastavni dio istraži­vačko-razvojnog projekta.

(8) Industrijski dizajn može se pripisati istraživanju
i razvoju samo ako nacrti (tehnički crteži, modeli) po definiciji odgovaraju
procesu i tehničkim specifikacijama, a potrebni su za koncepciju, razvoj i
proizvodnju novog proizvoda i procesa, odnosno ako su sastavni dio nekog istraživačko-razvojnog
projekta. Ako konstrukcija i industrijski nacrt služe samo za serijsku
proizvodnju, ne uključuju se u istraživanje i razvoj.

(9) Razvoj softvera smatra se istraživanjem i
razvojem ako doprinosi rješavanju određenog problema koji je potreban za
koncepciju i razvoj softvera te za njegovo poboljšanje, bez obzira na to je li
softver dio nekog projekta ili je gotovi proizvod. Rutinska proizvodnja
softvera, standardni i individualni softver, ne predstavlja istra­živanje i
razvoj. Ugradnja softvera za novu uporabu odnosno za novu svrhu, kao takva ne
predstavlja istraživanje i raz­voj. Iznimno, ako takva primjena znatno odstupa
od dosadašnjih rješenja i ako je od osobita značaja za rješavanje problema odre­đena
istraživačko-razvojnog projekta, može se pripisati istraži­vanju i razvoju. U
istraživanje i razvoj može se uključiti sljedeći razvoj softvera:

1.
razvoj novih spoznaja i algoritama na području računarstva,

2.
razvoj poslovnih sustava, programskih jezika, sustava upravljanja podacima,
komunikacijskog softvera, tehnike pristupa i alata za razvoj softvera,

3.
razvoj internetske tehnologije,

4.
istraživanje metoda razvoja i primjene softvera te zaštite i pohranjivanja
podataka,

5.
razvoj softvera kojim će se postići opći napredak na području obuhvata,
prijenosa, pohranjivanja, integracije i zaštite podataka,

6.
istraživanje i razvoj softverskih alata ili softverske tehnologije na
specijaliziranim područjima, kao što su edukacijski softver, računalne igre,
izrada fotografija, prezentacija zemljopisnih, arhitektonskih, industrijskih i
sličnih podataka.«

Članak
7.

Iza članka
13.a dodaje se članak 13.b koji glasi:

»Članak
13.b

(1) Troškovima
iz članka 17.a stavak 6. Zakona smatraju se:

1. troškovi
školovanja na osnovnim, srednjim, višim i visokim školama te svim drugim školskim
ustanovama na kojima se stječe stupanj obrazovanja, uključujući
poslijediplomske studije i doktorske studije, koje zaračunavaju obrazovne
institucije u tuzemstvu i inozemstvu,

2. troškovi
stručnog usavršavanja za polaznike seminara, tečajeva i kongresa, troškovi
specijalizacija, učenja stranih jezika, informatičkog osposobljavanja, u zemlji
i inozemstvu,

3. troškovi
stručne literature (knjige, časopisi u papirnatom ili elektroničkom obliku, troškovi
proučavanja internetskog izda­nja pojedinih stručnih knjiga i časopisa).

(2) Ako
se školovanje i stručno usavršavanje obavlja izvan mjesta prebivališta ili uobičajenog
boravišta zaposlenika, u troškove školovanja uključuju se i troškovi prijevoza
i smještaja do visine stvarno nastalih troškova te dnevnice, i to na način
propisan u propisima o oporezivanju dohotka.

(3) Troškovi
školovanja i stručnog usavršavanja iz stavka 1. i 2. ovoga članka odnose se
samo na zaposlenike i moraju biti u svezi s djelatnosti poreznog obveznika.«

Članak
8.

Iza članka
13.b dodaje se članak 13.c koji glasi:

»Članak
13.c

(1)
Porezni obveznici koji obavljaju djelatnost na brdsko-
-planinskom području i zapošljavaju više od pet zaposlenika na neodređeno
vrijeme, pri čemu više od 50% zaposlenika ima prebivalište i boravište na
brdsko-planinskom području, plaćaju porez na dobit u visini 75% (sedamdesetpet
posto) od propisane porezne stope.

(2)
Smatra se da porezni obveznik iz stavka 1. ovoga članka zapošljava na neodređeno
vrijeme zaposlenika s brdsko planinskih područja, ako je zaposlenik proveo u
radnom odnosu kod poreznog obveznika i imao prebivalište i boravište na području
posebne državne skrbi najmanje devet mjeseci u poslovnoj godini.«

Članak
9.

U članku
14. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1)
Porezni obveznik dužan je za razdoblje za koje se utvrđuje porezna obveza
podnijeti poreznu prijavu. Porezna prijava (PD) sastavni je dio ovog
Pravilnika.«

Članak
10.

U članku
19. dodaje se stavak 5. koji glasi:

»(5)
Odredbe ovoga Pravilnika primjenjuju se od 1. siječnja 2004., osim odredbi članaka
1., 2., 6., 7. i 8. koje se primjenjuju i pri oporezivanju dobiti za 2003.
godinu.«

Članak
11.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
410-01/03-01/1223
Urbroj: 513-07/03-1
Zagreb, 12. prosinca 2003.

Ministar financija
**dr. Mato Crkvenac,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/376030.gif)
![](dodatni/376031.gif)
![](dodatni/376032.gif)
![](dodatni/376033.gif)

Pravilnik, NN 198/2003-3161