## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 430-01/11-00/002, urbroj: 580-09-1/17-2013-031 od 27. lipnja 2013.

### NN 113/2013 (11.9.2013.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 430-01/11-00/002, urbroj: 580-09-1/17-2013-031 od 27. lipnja 2013.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

2467

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, temeljem članka 14. stavka 2. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11), u upravnom postupku naknadnog odobrenja državne potpore za restrukturiranje poduzetnika Croatia banka d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Kvaternikov trg 9, pokrenutom po službenoj dužnosti, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Mladen Cerovac mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća, te članovi vijeća Milivoj Maršić, dipl. oec., Vesna Patrlj, dipl. iur. i dr. sc. Mirna Pavletić Župić, sa 143., sjednice održane 27. lipnja 2013., donosi

RJEŠENJE

I. Odobrava se državna potpora za restrukturiranje u obliku dokapitalizacije i pretvaranja potraživanja u temeljni kapital poduzetnika Croatia banka d.d. sadržana u Planu restrukturiranja poduzetnika Croatia banka d.d. sjedištem u Zagrebu, Kvaternikov trg 9.

II. Državna potpora iz točke I. izreke ovog rješenja ukupno iznosi 270.000.000,00 kuna i odnosi se na provedbu procesa restrukturiranja poduzetnika Croatia banka d.d. u razdoblju 2010. – 2015.

III.1. Vlastiti doprinos poduzetnika Croatia banka d.d. u procesu restrukturiranja ukupno iznosi 209,3 milijuna kuna što predstavlja 43,7%, ukupnih troškova restrukturiranja i odnosi se na prodaju materijalne imovine, kredite sklopljene prema tržišnim uvjetima i prodaju potraživanja.

III.2. Kompenzacijske mjere odnose se na zatvaranje dvije profitabilne poslovnice.

III.3. Izvješće o provedbi mjera vlastitog doprinosa iz točke III.1. i kompenzacijskih mjera iz točke III.2. izreke ovog rješenja poduzetnik Croatia banka d.d. u obvezi je dostaviti davatelju državne potpore, Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, za svaku godinu do okončanja restrukturiranja, počevši od 31. siječnja 2014.

IV. Poduzetnik Croatia banka d.d. u obvezi je dostavljati davatelju državne potpore, Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka godišnja financijska izvješća svake godine za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja.

– Rok izvršenja: najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.

V. Do dovršetka procesa restrukturiranja čije je razdoblje utvrđeno u točki II. izreke ovog rješenja poduzetnik Croatia banka d.d. može primati državne potpore obuhvaćene u Planu restrukturiranja poduzetnika Croatia banka d.d. iz točke I. izreke ovog rješenja.

VI. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Pokretanje postupka

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) pokrenula je po službenoj dužnosti, sukladno članku 14. stavku 2. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11; dalje: ZDP) postupak naknadnog odobrenja državnih potpora dodijeljenih poduzetniku Croatia banka d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Kvaternikov trg 9. Postupak je pokrenut temeljem odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće), sa 66. sjednice, održane 10. ožujka 2011., budući da bi dokapitalizacija poduzetnika Croatia banka d.d. u iznosu od 70 milijuna kuna izvršena tijekom 2010. od strane Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka (dalje: DAB) mogla predstavljati državnu potporu iz članka 3. stavka 1. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11; dalje: ZDP) i članka 8. Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/06; dalje: Uredba) koja je dodijeljena bez odobrenja Agencije.

Sukladno članku 3. stavku 1. ZDP-a državne potpore u smislu ZDP-a su svi stvarni i potencijalni rashodi ili umanjeni prihodi države dodijeljeni od davatelja državne potpore koji narušavaju ili bi mogli narušiti tržišno natjecanje davanjem prednosti na tržištu korisniku državne potpore, bez obzira na oblik državne potpore, u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (»Narodne novine«, broj 14/01, 14/02, 1/05 i 7/05; dalje: SSP).

Prema članku 8. Uredbe, predmetna mjera je državna potpora prema ZDP-u, ako zadovoljava sve sljedeće uvjete:

– mjera predstavlja stvarni ili potencijalni rashod, ili stvarni ili potencijalni umanjeni prihod Republike Hrvatske, lokalne ili područne (regionalne) samouprave ili drugih pravnih osoba koje dodjeljuju ili upravljaju državnim potporama, u smislu ZDP-a,

– mjera je selektivne naravi, odnosno mjerom se daje prednost na tržištu pojedinom korisniku ili skupini korisnika državne potpore,

– mjera narušava ili bi mogla narušiti tržišno natjecanje, i

– mjera utječe na trgovinu između Republike Hrvatske i Europskih zajednica.

Članak 14. stavak 1. ZDP-a propisuje da su državne potpore dodijeljene bez odobrenja Agencije iz članka 13. nezakonite, te da Agencija u tom slučaju nalaže povrat iznosa iskorištene državne potpore uvećan za iznos osnovne referentne stope, koja se određuje i objavljuje na temelju pravila o državnim potporama, uvećane za 100 baznih bodova.

Međutim, članak 14. stavak 2. ZDP-a propisuje da Agencija može, ako utvrdi da je predmetna državna potpora sukladna propisima o državnim potporama, donijeti naknadno odobrenje državne potpore. Stoga je u postupku bilo potrebno utvrditi je li izvršena dokapitalizacija sukladna s propisima o državnim potporama.

2. Primijenjeni propisi

Agencija je u postupku primijenila ZDP i Uredbu. Uredba u članku 2. propisuje da se sadržaj sukladnosti potpora temelji na pravilima koja proizlaze iz članka 70. SSP-a). Naime, sukladno članku 3. i 4. Uredbe, temeljem odluke Vlade Republike Hrvatske, u »Narodnim novinama« objavljuje se tekst pravila koja proizlaze iz SSP-a i odredbe o načinu provedbe pravila.

U konkretnom slučaju Agencija je u provedbi postupka primijenila Odluku o objavljivanju pravila o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje (»Narodne novine«, broj 20/07 i 119/11; dalje: Odluka).

Na temelju članka 7. ZDP-a, Agencija je u postupku primijenila i Zakon o upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 47/09; dalje: ZUP).

Za potrebe postupka izvršen je uvid u sljedeće propise:

– Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave (»Narodne novine«, broj: 150/11, 22/12 i 39/13),

– Zakon o osiguranju depozita (»Narodne novine« broj 117/04, 119/08 i 153/09);

– Zakon o bankama (»Narodne novine«, broj 84/22 i 141/06),

– Zakon o kreditnim institucijama (»Narodne novine«, broj: 17/08, 74/09, 108/12 i 54/13) i

– Odluku o klasifikaciji plasmana i izvanbilančnih obveza kreditnih institucija (»Narodne novine, broj 1/09, 75/09 i 2/10).

Nadalje, u članku 6. stavku 4. ZDP-a, Agenciji je propisana mogućnost da pri obavljanju poslova iz svoje nadležnosti primjenjuje, na odgovarajući način kriterije koji proizlaze iz pravilne primjene pravila o državnim potporama koja proizlaze iz članka 70. SSP-a.

U tom smislu, kriteriji iz pravne stečevine EU-a služe kao pomoćno sredstvo za tumačenje hrvatskih propisa o državnim potporama. Takav stav potvrđen je odlukom Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-1410/2007 (»Narodne novine«, broj 25/08).

Stoga je za potrebe postupka pod gornjom klasom Agencija izvršila uvid u kriterije sadržane u Priopćenju Komisije o povratu održivosti i ocjeni mjera restrukturiranja financijskog sektora u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama (»Službeni list« Europske unije, C 195, od 19. kolovoza 2009.; dalje: Priopćenje Komisije) čiji je rok primjene produljen Priopćenjem Komisije o primjeni pravila o državnim potporama na poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize, počevši od 1. siječnja 2012. (»Službeni list« Europske unije, C 356, od 6. prosinca 2011.).

3. Tijek postupka

3.1. Budući da članak 51. ZUP-a propisuje provedbu posebnog ispitnog postupka, Agencija je, radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su bitne za razjašnjenje pravnog stanja stvari, odnosno radi omogućivanja strankama ostvarenja i zaštite njihovih prava i pravnih interesa provela posebni ispitni postupak i od Ministarstva financija (dalje: Ministarstvo) i poduzetnika Croatia banka d.d. zatražila dostavu cjelokupne dokumentacije koja je potrebna za donošenje odluke.

Zaključkom od 28. travnja 2011., Agencija je od DAB-a, zatražila dostavu dokumentacije i očitovanjem u vezi izvršene dokapitalizacije u iznosu od 70 milijuna kuna, ostalim eventualnim dokapitalizacijama i sl.

Dio tražene dokumentacije DAB je Agenciji dostavio 21. srpnja 2011., na temelju koje je Agencija, sukladno člancima 8., 30. stavku 1., 52. stavku 1. i 83. stavku 1. ZUP-a, DAB-u, Ministarstvu i poduzetniku Croatia banka d.d., uputila obavijest o tijeku i radnjama u postupanju od 24. veljače 2012., te je zatražila očitovanje o činjenicama o kojima su stranke obaviještene u navedenoj obavijesti. Dostava očitovanja zatražena je i od Ministarstva financija budući da je ovo Ministarstvo, sukladno članku 5. Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave (»Narodne novine«, broj 150/11), između ostalog, nadležno za analizu poslovanja društava od posebnog državnog interesa te za unapređenje sustava kreditnih institucija.

Dana 26. ožujka 2012. Agencija je od DAB-a zaprimila dopis iz kojeg je proizlazilo da bi dokapitalizacija u konkretnom slučaju mogla predstavljati državnu potporu za restrukturiranje pa je DAB započeo s pripremnim radnjama za izradu Plana restrukturiranja. Istim dopisom zatraženo je produljenje roka za dostavu Plana restrukturiranja jer priprema takvog plana predstavlja dugotrajan proces.

Po zaprimanju obavijesti od 24. veljače 2012., Ministarstvo financija je zahtjevom, kojeg je Agencija zaprimila 27. ožujka 2012., zatražilo produljenje roka za dostavu dokumentacije i očitovanja.

Budući da u svojem očitovanju Ministarstvo nije spominjalo proces restrukturiranja poduzetnika Croatia banka d.d. i izradu Plana restrukturiranja, Agencija je zahtjevima od 30. ožujka 2012., od Ministarstvu financija i poduzetnika Croatia banka d.d. zatražila usuglašavanje stajališta u vezi daljnjeg poslovanja poduzetnika Croatia banka d.d. Zahtjev je na znanje dostavljen i poduzetniku Croatia banka d.d. Međutim, DAB i Ministarstvo financija se Agenciji nisu očitovali u traženom roku, pa im je Agencije uputila ponovljeni zahtjev od 21. svibnja 2012.

U vezi dodijeljene državne potpore poduzetniku Croatia banka d.d., očitovala se i Hrvatska narodna banka (dalje: HNB) u dopisu zaprimljenom 12. ožujka 2012. u kojem je između ostalog navedeno da HNB kao regulator od svih vlasnika kreditnih institucija, uključujući i banke, zahtjeva ispunjenje svih propisanih kriterija pa tako i minimalne stope adekvatnosti jamstvenog kapitala.

Nastavno na obavijest Agencije od 24. veljače 2012., DAB je 25. veljače 2013., Agenciji dostavio Plan restrukturiranja Croatia banke d.d. (dalje: Plan restrukturiranja), radi naknadnog odobrenja državne potpore. U popratnoj dokumentaciji navedeno je da je Plan restrukturiranja izrađen sukladno kriterijima iz Priopćenja Komisije.

Nakon izvršene analize, utvrđeno je da dostavljeni Plan restrukturiranja ne sadrži sve tražene elemente u dijelu koji se odnosi na mjere restrukturiranja usmjerene na postizanje dugoročne održivosti poduzetnika, vlastiti doprinos i kompenzacijske mjere, pa je Agencija zahtjevom od 9. svibnja 2013., upućenim DAB-u i dostavljenim na znanje poduzetniku Croatia banka d.d. zatražila dodatna očitovanja.

Dana 29. svibnja 2013., DAB je Agenciji dostavio dopune Plana restrukturiranja. Dio dokumentacije Agenciji je dostavio poduzetnik Croatia banka d.d., 17., 18. i 20 lipnja 2013.

3.2. Utvrđivanje činjenica

Tijekom posebnog ispitnog postupka provedenog u smislu članka 51. ZUP-a, Agencija je utvrdila sve relevantne činjenice i okolnosti potrebne za donošenje odluke o naknadnom odobrenju državne potpore, kako slijedi:

3.2.1.a) Opis, djelatnost, vlasnička struktura i tržište poduzetnika Croatia banka d.d.

Poduzetnik Croatia banka d.d., Zagreb (dalje: Croatia banka d.d.) osnovan je 22. prosinca 1989. pod nazivom Banka male privrede d.d., Zagreb koji je 4. svibnja 1990. promijenjen u naziv Croatia banka male privrede d.d., Zagreb. Pod sadašnjim nazivom Croatia banka d.d. Zagreb posluje od 21. lipnja 1995. U registar Trgovačkog suda u Zagrebu, poduzetnik je upisan pod matičnim brojem subjekta: 080007370; OIB 32247795989. Sjedište poduzetnika je u Zagrebu, Kvaternikov trg 9.

Djelatnost poduzetnika je obavljanje svih vrsta depozitnih i kreditnih poslova za pravne i fizičke osobe, obavljanje platnog prometa u zemlji i inozemstvu, izdavanje garancija i drugih oblika jamstava, kupoprodaja vrijednosnih papira i drugih uobičajenih bankarskih poslova. Poduzetnik Croatia banka d.d. obavlja također bankarske poslove u zemlji i inozemstvu za male, srednje i velike poduzetnike, obrtnike, slobodna zanimanja, ostale financijske institucije, lokalnu upravu i građane.

Poduzetnik je u 100%-tnom vlasništvu Republike Hrvatske, odnosno DAB-a. Na dan 31. prosinca 2012., temeljni kapital poduzetnika Croatia banka d.d. iznosio je 474.600.000,00 kuna, a podijeljen je na 4.746.000 dionica, nominalne vrijednosti 100 kuna po dionici.

Poduzetnik Croatia banka d.d. pripada Grupi Malih banaka i njegov prosječni udjel u razdoblju od osnutka do 2008., odnosno do početka globalne financijske krize iznosio je 0,5% u ukupnom bankarskom sustavu Republike Hrvatske (dalje: RH). Na bankarskom tržištu u RH prisutna je snažna konkurencija međunarodnih banaka koje imaju mogućnosti financiranja svojih proizvoda uz niže troškove kapitala, što im omogućuje da znatna sredstva plasiraju u nove proizvode, nove tehnologije i sl. Prema podacima HNB-a na kraju 2011., poduzetnik Croatia banka d.d. nalazi se na 17. mjestu od 32 banke, mjereno veličinom udjela imovine u ukupnoj imovini bankarskog sektora RH.

Grupa Male banke ima ukupni udjel u bankarskom sustavu RH 8,2%, a poduzetnik Croatia banka d.d. u navedenoj grupi zauzima 6% udjela. Osnovni pokazatelji udjela poduzetnika u Grupi 2008. – 2012. prikazan je u tablici 1.

Tablica 1. Udjeli Croatia banke d.d. u Grupi Male banke 2008. – 2012.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pokazatelj | 31. 12. 2008. | 31. 12. 2009. | 31. 12. 2010. | 31. 12. 2011. | 31. 12. 2012. |
| % Aktive | 6,05 | 5,74 | 5,45 | 5,51 | 6,05 |
| % Neto kredita | 5,87 | 5,62 | 4,83 | 5,19 | 5,50 |
| % Ukupnih depozita | 5,53 | 5,17 | 4,99 | 5,68 | 6,02 |
| % Vrijednosnih papira | 3,96 | 5,83 | 6,82 | 7,28 | 10,22 |
| % Materijalne imovine | 3,78 | 4,06 | 3,84 | 3,50 | 3,29 |
| % Preuzete imovine | 26,33 | 15,87 | 11,68 | 11,85 | 9,56 |
| % Ukupnog kapitala | 3,64 | 2,80 | 3,03 | 2,94 | 5,56 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Na kraju 2012. godine, ukupna aktiva banaka u RH je iznosila 400 milijarde kuna, dok je aktiva poduzetnika Croatia banka d.d. iznosila 1,98 milijardi kuna, što predstavlja 0,5% udjela u ukupnoj aktivi bankarskog sektora.

U RH je na dan 31. ožujka 2010. bilo registrirano 268.983 poslovna subjekta od kojih je 134.593 aktivnih. Od ukupnog broja registriranih poslovnih subjekata, njih 5648, odnosno 2,10% su klijenti poduzetnika Croatia banka d.d. Poslovanje poduzetnika Croatia banka d.d. u odnosu na depozite uglavnom je koncentrirano u 4 podružnice (Zagreb, Rijeka, Županja i Vinkovci), koji čine \*\*\*% ukupnih depozita poduzetnika Croatia banka d.d.

3.2.1.b) Analiza poslovanja poduzetnika Croatia banka d.d.

Analiza financijskih i poslovnih rezultata poduzetnika izvršena je na temelju podataka iz financijskih izvještaja, Plana restrukturiranja i na temelju ostale dostavljene dokumentacije. Financijski pokazatelji kretanja dobiti/gubitka poduzetnika Croatia banka d.d. za razdoblje 2008. – 2012. prikazani su u tablici 2.

Tablica 2. Dobit/gubitak Croatia banke d.d. u razdoblju 2008. – 2012. – u 000 kuna

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br- | Pokazatelj | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| 1. | Neto prihodi od kamata | 64.142 | 48.857 | 41.775 | 47.436 | 38.996 |
| 2. | Neto prihodi od provizija i naknada | 6.873 | 5.414 | 5.651 | 5.705 | 5.494 |
| 3. | Troškovi poslovanja | -68.999 | -70.637 | -69.011 | -68.165 | -67.397 |
| 4. | Troškovi rezerviranja | -2.737 | -47.485 | -24.313 | -44.818 | -74.853 |
| 5. | Dobit/gubitak | 769 | -53.499 | -42.129 | -46.646 | -67.211 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz tablice 2., vidljivo je da poduzetnik, nakon početka globalne ekonomske krize 2008., već u 2009. posluje s gubitkom. Neto prihod od kamata u razdoblju od 2008. do 2012. bilježi znatno veći pad nego troškovi poslovanja. Neto prihodi od kamata su u 2012. za 39,20% manji u odnosu na 2008., dok su primjerice troškovi poslovanja u 2012. za svega 2,32% manji u odnosu na 2008. Također, tijekom razdoblja, znatno su se povećavali troškovi rezerviranja, te su sa 2,7 milijuna kuna u 2008., povećani u 2012. na 74,8 milijuna kuna.

Posljedica navedenih trendova je ostvareni gubitak u svakoj godini za razdoblje 2009. – 2012. Gubitak je ostvaren, prvenstveno, zbog provedenih rezerviranja po rizičnim plasmanima kao i smanjenim prihodima od kamata.

U tablici 3. prikazani su osnovni podaci iz bilance poduzetnika u razdoblju 2008. – 2012.

Tablica 3. Pokazatelji Croatia banke d.d. u razdoblju 2008. – 2012. – u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R br. | Pokazatelj | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| 1. | Ukupna aktiva | 1.824.646 | 1.770.414 | 1.892.195 | 1.846.064 | 1.980.022 |
| 2. | Kreditni portfelj | 1.112.881 | 1.061.813 | 1.003.953 | 947.703 | 1.057.544 |
| 3. | Depoziti kod bankarskih institucija | 293.404 | 219.522 | 283.221 | 259.451 | 158.462 |
| 4. | Krediti od financijskih institucija | 301.400 | 349.467 | 315.924 | 274.693 | 245.946 |
| 5. | Depoziti klijenata | 1.227.510 | 1.174.280 | 1.289.407 | 1.301.574 | 1.445.656 |
| 6. | Kapital i rezerve | 148.391 | 97.432 | 126.045 | 76.755 | 215.937 |
| 7. | Jamstveni kapital | 216.990 | 167.240 | 192.478 | 146.520 | 213.944 |
| 8. | Adekvatnost kapitala (u %) | 14,04 | \*\*\* | 14,53 | 12,40 | 17,09 |
| 9. | Tržišni udjel u ukupnoj aktivi bankarskog sustava u RH (u %) | 0,49 | 0,47 | 0,48 | 0,46 | 0,49 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Nakon početka krize, uslijedio je pad većine plasmana prema klijentima.

U 2012. u odnosu na 2008. odobreno je \*\*% manje kredita. Razlog je, osim nelikvidnosti realnog sektora i manjak investicija, budući da opća gospodarska klima nije pogodovala poduzetnicima koji su bili spremni ulagati. Osim smanjenja kreditne aktivnosti, smanjuje se i broj klijenata, tako je broj obrtnika u 2012. smanjen u odnosu na 2011. za \*\*\*%, odnosno sa \*\*\* klijenata u 2011. na \*\*\* klijenata u 2012. Slična je situacija bila i kod pravnih osoba, kojih je u 2011. bilo \*\*\*, dok ih je u 2012. bilo \*\*\*.

Što se tiče ostalih plasmana poduzetnika (garancije, eskont mjenica, otkup potraživanja i akreditivi) u promatranom razdoblju, kreću se različito. Iznos odobrenih garancija u 2011. je za \*\*\*% bio manji u odnosu na prethodnu godinu. Razlog tome je smanjenje novih investicija i projekata. U 2012. taj se trend mijenja u pozitivnom smislu, pa je iznos odobrenih garancija povećan sa \*\*\* milijuna kuna na \*\*\* milijuna kuna.

Eskont mjenica je jedan od stabilnijih poslova platnog prometa, te je u tom segmentu zabilježen rast u 2011. za \*\*\*%, a u 2012. za \*\*\*%. U 2010. ukupan iznos eskonta iznosio je \*\*\* milijuna kuna, dok je u 2012. iznosio \*\*\* milijuna kuna.

Iznos otkupljenih potraživanja u 2011. je manji za \*\*\*% u odnosu na 2010., kada je iznosio \*\*\* milijuna kuna. Razlog pada iznosa je smanjenje obujma otkupljenih potraživanja od Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja. U 2012. otkupljeno je \*\*\* milijuna kuna manje potraživanja nego u 2011., odnosno, za \*\*\*% je manje otkupljeno potraživanja.

Vrijednost izdanih akreditiva je znatno smanjena od 2010. do 2012. U 2010. je vrijednost izdanih akreditiva iznosila \*\*\* milijuna kuna, a u 2011. iznos je smanjen za \*\*\*%, dok je u 2012. iznos izdanih akreditiva manji za \*\*\*%. Razlog smanjenja je prebacivanje poslovanja aktivnijih klijenata u druge banke i smanjene aktivnosti s inozemstvom.

Također, prisutno je i značajno smanjenje kreditne aktivnosti građana, posebno u 2011. i 2012., tako da je u 2012. u odnosu na 2008. odobreni iznos kredita manji za \*\*\*%.

Kratkoročne mjere koje je poduzetnik poduzimao u cilju sprječavanja negativnih učinaka, nisu pridonijele ublažavanju negativnog trenda. Potrebno je istaknuti da poduzetnik Croatia banka d.d. ima u ponudi i stambene kredite, ali s obzirom na nepovoljne uvjete financiranja, ne može konkurirati ostalim bankama na tržištu, stoga se najveći dio kredita odnosi na nenamjenske kredite. U 2009. taj je postotak iznosio \*\*\* od ukupnih odobrenih kredita građanstvu.

Rast pasivnih kamatnih stopa na iznose depozita, te istovremeno smanjena kreditna aktivnost uz smanjenje aktivnih kamatnih stopa, rezultirali su značajnim gubicima, a uzroci teškoća nalaze se prvenstveno u činjenici da je gospodarska kriza zahvatila sve sektore u kojima je poduzetnik Croatia banka d.d. aktivan, te da je u tom razdoblju bilo izuzetno teško, uz nedovoljnu kvalitetu izvora sredstava, privući veći broj klijenata.

U tablici 4. prikazano je kretanje loših plasmana i potencijalnih obveza, te provedenih ispravaka vrijednosti u odnosu na plasmane i obveze.

Tablica 4. Loši plasmani i potencijalne obveze 2008. – 2010.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Pokazatelji poslovanja | 2008. | 2009. | \*\*\*\* |
| B i C plasmani i potencijalne obveze/ukupni kapital (%) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupni plasmani i potencijalne obveze u 000 kn | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Rast plasmana i potencijalnih obveza (%) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| B i C plasmani i potencijalne obveze/ukupno plasmani i potencijalne obveze (%) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ispravci vrijednosti i rezerve/ukupni plasmani i potencijalne obveze (%) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ispravci vrijednosti i rezerve/B i C plasmani i potencijalne obveze (%) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Prema Odluci o klasifikaciji plasmana i izvanbilančnih obveza kreditnih institucija, ovisno o mogućnostima naplate, odnosno o očekivanim budućim novčanim tokovima svi plasmani dijele se u tri šire kategorije:

a) plasmani za koje nisu identificirani dokazi o umanjenju njihove vrijednosti na pojedinačnoj osnovi (rizična skupina A);

b) plasmani za koje su identificirani dokazi o djelomičnom umanjenju njihove vrijednosti, odnosno djelomično nadoknadivi plasmani (rizične skupine B-1/B-2/B-3) i

c) plasmani za koje su identificirani dokazi o umanjenju vrijednosti u visini njihove nominalne knjigovodstvene vrijednosti, odnosno potpuno nenadoknadivi plasmani (rizična skupina C).

U tablici 4. vidljivo je da udio loših plasmana i potencijalnih obveza u ukupnim plasmanima i potencijalnim obvezama kontinuirano raste sa \*\*\*% u 2008. na \*\*\*% u 2010., te je veći od prosjeka Grupe Malih banaka. Ispravci vrijednosti ne pokrivaju niti dospjeli dio loših kredita, a prosječna pokrivenost u 2010. iznosi \*\*\*%.

Negativan trend rizičnih plasmana nastavio se i nakon 2010., tako da je u Grupi Malih banaka, udio rizičnih plasmana »B« i »C« u ukupnim plasmanima i izvanbilančnim obvezama u prvom polugodištu 2012. iznosi 13,6%, dok je udio istih plasmana kod poduzetnika \*\*\*%.

Pokazatelji rizičnosti i dospjelosti plasmana lošiji su od prosjeka Grupe Malih banaka i sustava, a ispravci vrijednosti ne pokrivaju niti dospjeli dio loših plasmana.

Tablica 5. Pokazatelji profitabilnosti 2008. – 2012.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pokazatelj u % | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| ROAA (prinos na prosječnu aktivu) | 0,06 | -3,05 | -2,32 | -0,43 | -6,94 |
| ROE (prinos na dionički kapital) | 0,38 | -26,15 | -15,33 | -16,98 | -14,11 |
| ROAE (prinos na prosječni kapital) | 0,51 | -42,26 | -29,15 | -6,68 | -82,66 |
| Koeficijent obrtaja imovine | 0,09 | 0,08 | 0,07 | 0,07 | 0,06 |
| Neto profitna marža | 0,52 | -39,06 | -32,35 | -6,13 | -92,93 |
| Neto kamatna marža | 3,74 | 2,79 | 2,27 | 2,54 | 2,23 |
| C/I (troškovi poslovanja/ukupni neto prihod) | 94,90 | 109,31 | 134,80 | 102,76 | 128,56 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Navedeni pokazatelji se uglavnom pogoršavaju nakon 2008. Tako je primjerice prinos na prosječnu aktivu u 2008. pozitivan, jer je poduzetnik u toj godini poslovao s dobiti, za razliku od ostatka promatranog razdoblja. U 2012. prinos na prosječnu imovinu iznosi -6,94, zbog ostvarenog gubitka od 67,21 milijun kuna. Slična je situacija i kod prinosa na dionički kapital i prinosa na prosječni kapital.

Neto kamatna marža, koju predstavlja omjer neto kamatnog prihoda i prosječne aktive, ima tendenciju pada, osim u 2011., kada je zabilježena nešto veća kreditna aktivnost, međutim u 2012. stanje se ponovno pogoršava i kreditna aktivnost u promatranom razdoblju je na nižoj razini, te neto kamatna marža iznosi \*\*\*%.

Omjer troškova poslovanja i ukupnih neto prihoda, se u pravilu povećava, što znači da je trend negativan, jer su troškovi poslovanja veći od prihoda. Dakle, što je poslovanje uspješnije, pokazatelj je manji. Jedino je u 2008. iznos troškova bio manji od prihoda, dok je u 2012. taj omjer iznosio 128,56%, što znači da je na 1 kunu prihoda ostvareno 1,29 kuna troškova.

Također, zbog nedostatka sredstava poduzetnik nije mogao na tržištu ponuditi nove proizvode kojim bi privukao klijente što je, također, rezultiralo padom kreditnog portfelja te daljnjim padom poslovanja.

HNB je nakon provedbe nadzora nad poduzetnikom Croatia banka d.d. 2008., sukladno Zakonu o bankama, utvrdio da je stopa adekvatnosti kapitala tijekom 2008. iznosila \*\*\*%, dok je zakonski minimum propisan člankom 65. stavkom 2. Zakona o bankama iznosio 10%.

Iz navedenog razloga poduzetnik Croatia banka d.d. zatražio je od DAB-a, da minimalno poveća iznos jamstvenog kapitala za 150 milijuna kuna, te je DAB, 28. listopada 2008., uplatio hibridni depozit u iznosu od 70 milijuna kuna, kao ulaganje u dopunski kapital poduzetnika, na rok od 6 godina, s kamatnom stopom od \*\*\*% godišnje.

Zbog ulaganja dodatnog kapitala u iznosu od 70 milijuna kuna, stopa adekvatnosti kapitala na dan 31. prosinca 2008. iznosila je 14,04%.

Iz analize financijskih i ostalih poslovnih podataka, razvidno je da se sukladno kriterijima iz točaka 9., 10. i 11. Odluke, poduzetnik Croatia banka d.d. može smatrati poduzetnikom u teškoćama.

Sukladno točki 9. Odluke, poduzetnik u teškoćama je onaj poduzetnik koji nije sposoban vlastitim sredstvima ili sredstvima koja može pribaviti od svojih vlasnika/dioničara ili vjerovnika spriječiti gubitke, a koji bi, bez vanjske intervencije države, gotovo sigurno kratkoročno ili srednjoročno ugrozili njegov opstanak.

Sukladno točki 10. Odluke, smatra se da je poduzetnik u teškoćama, osobito u sljedećim slučajevima:

a) u slučaju društva s ograničenom odgovornosti, ako je više od polovice upisanog odnosno temeljnog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci;

b) u slučaju trgovačkog društva u kojem su barem neki članovi neograničeno odgovorni za dugove društva, ako je više od polovice njegova kapitala prikazanog u financijskim izvještajima trgovačkog društva nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci;

c) u slučaju bilo kojeg oblika trgovačkog društva, ako temeljem nacionalnih propisa ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka.

Sukladno točki 11. Odluke, poduzetnikom u teškoćama smatra se i onaj poduzetnik kod kojeg nije ispunjena niti jedna od prethodnih pretpostavki, ali su prisutni tipični pokazatelji teškoća, primjerice rast gubitaka, smanjenje ukupnog prihoda, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, porast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine.

3.2.1.c) Državne potpore

Odobrene državne potpore Croatia banci d.d. odnose se na održavanje zakonske stope adekvatnosti kapitala kao i na nemogućnost podmirivanja obveza za hibridne depozite i izdane hibridne obveznice i rješavanje problema vezanih uz rizične plasmane.

Od 1. siječnja 2009., umjesto Zakona o bankama primjenjuje se Zakon o kreditnim institucijama. Međutim, prema članku 373. stavku 1. Zakona o kreditnim institucijama, neke od odredbi Zakona o bankama koje uključuju i odredbe članka 65. stavka 2. Zakona o bankama, prema kojem minimalna stopa adekvatnosti kapitala iznosi 10%, primjenjivale su se do 30. lipnja 2009. Nakon 1. srpnja 2009., primjenjuje se stopa adekvatnosti kapitala iz članka 130. stavka 1. Zakona o kreditnim institucijama koja mora iznositi najmanje 12%.

Unatoč uplati u dopunski kapital u iznosu od 70 milijuna kuna u obliku hibridnih depozita, stopa adekvatnosti kapitala se smanjivala, pa je krajem \*\*\* pala ispod \*\*\*%.

Stoga je 26. ožujka 2010., temeljem odluke Uprave DAB-a o pretvaranju dopunskog kapitala (iz 2008.) u temeljni kapital, izvršeno povećanje temeljnog kapitala banke za 70 milijuna kuna. Pretvaranje potraživanja po hibridnom depozitu pretvoreno u temeljni kapital smatra se državnom potporom u smislu članka 3. stavka 1. ZDP-a, odnosno članka 8. Uredbe.

Osim toga, DAB je u ožujku 2010. odučio izvršiti dodatno ulaganje u dopunski kapital u iznosu od 70 milijuna kuna otkupom cijele emisije obveznica banke, s dospijećem od 61 mjeseca uz kamatnu stopu od 5,5%.

Međutim, 2012. poduzetnik se zbog nemogućnosti naplate mnogih kredita i visinom troškova rezerviranja plasmana, ponovno suočio s održavanjem potrebne razine jamstvenog kapitala i zakonske stope adekvatnosti kapitala.

Stoga je DAB odlučio da se potraživanje po uplaćenom dopunskom kapitalu u iznosu od 70 milijuna kuna u obliku hibridnih obveznica iz 2010. pretvori u temeljni kapital. Izvršeno pretvaranje potraživanja u temeljni kapital također se smatra državnom potporom u smislu članka 3. stavka 1. ZDP-a, odnosno članka 8. Uredbe.

Osim navedenog pretvaranja potraživanja u temeljni kapital, DAB je donio oduku o dodatnoj dokapitalizaciji poduzetnika za 130 milijuna kuna, pa je na temelju Odluke Glavne skupštine od 29. listopada 2012. temeljni kapital poduzetnika povećan za ukupan iznos od 200 milijuna kuna (70 milijuna + 130 milijuna kuna) pa temeljni kapital iznosi 474.600.000,00 kuna. Dokapitalizacija poduzetnika bila je nužna zbog loših, odnosno teško naplativih ili u potpunosti nenaplativih plasmana, prenesenih gubitaka iz prethodnog razdoblja i pokrića kumuliranih gubitaka do 2010. te radi postizanja stope adekvatnosti kapitala. Uslijed dokapitalizacije stopa adekvatnosti kapitala povećana je na 17,09%.

Ukupno, poduzetniku su dodijeljene sljedeće državne potpore za restrukturiranje:

– u obliku pretvaranja potraživanja DAB-a po hibridnom depozitu u iznosu od 70 milijuna kuna (od 28. listopada 2008.), koje je pretvoreno u temeljni kapital poduzetnika Croatia banka d.d. u ožujku 2010.,

– u obliku pretvaranja potraživanja DAB-a po hibridnim obveznicama u iznosu od 70 milijuna kuna i u obliku dokapitalizacije od strane DAB-a, izdavanjem novih redovnih dionica, u iznosu od 130 milijuna kuna, provedeno u prosincu 2012.,

3.2.2. Program restrukturiranja

Budući da se Croatia banka d.d. smatra poduzetnikom u teškoćama, u smislu Odluke može ostvariti pravo samo na državne potpore za restrukturiranje na čije se odobrenje primjenjuju uvjeti iz Odluke.

Riječ je poglavito o sljedećim uvjetima:

– pravo na državnu potporu ima samo poduzetnik u teškoćama, kako to proizlazi iz točke 33. Odluke,

– ponovna uspostava dugoročne održivosti (rentabilnosti) (točke 17. i 34. – 37. Odluke),

– izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja – kompenzacijske mjere (točke 38. – 42. Odluke),

– državna potpora mora biti ograničena na najmanju neophodnu razinu: stvaran doprinos bez elemenata potpore (vlastiti doprinos) (točke 43. – 45. Odluke).

3.2.2.1. Opis okolnosti koje su dovele do teškoća

U točki 36. Odluke navedeno je da plan restrukturiranja mora sadržavati opis okolnosti koje su dovele do teškoća poduzetnika, koji čini osnovu pri ocjeni jesu li predložene mjere odgovarajuće.

Financijska i ekonomska kriza koja je krajem 2008. zahvatila RH, djelovala je negativno na cjelokupno gospodarsko okruženje. Poslovanje poduzetnika Croatia banka d.d., kao izravna posljedica krize, se kontinuirano pogoršavalo, što se naročito očituje kod značajnog pada redovnih neto kamatnih prihoda, prihoda od provizija i naknada. Navedeno je također rezultat činjenice da su klijenti poduzetnika, što se naročito odnosi na pravne osobe, ponajviše zbog opće nelikvidnosti, dospjeli u poteškoće pa nisu bili u mogućnosti servisirati kreditne obveze prema poduzetniku.

Osnovne okolnosti koje su dovele Croatia banku d.d. u teškoće su:

– izvori financiranja plasmana banke su skupi, jer se uglavnom odnose na sredstva pribavljena na financijskim tržištima,

– smanjenje investicijskih ulaganja realnog sektora,

– pojedine poslovnice ostvaruju gubitak u poslovanju,

– porast rizičnih plasmana, koji je za posljedicu imalo lošiju strukturu aktive i smanjenje kapitala,

– nelikvidnost pravnih i fizičkih osoba koji više nisu bili u mogućnosti podmirivati kreditne obveze.

Neto prihodi banke nisu bili dostatni za pokriće troškova poslovanja, što je rezultiralo operativnim gubicima u poslovanju.

3.2.2.2. Uspostava ponovne dugoročne održivosti

Sukladno točki 17. Odluke, restrukturiranje se treba temeljiti na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu s ciljem ponovne uspostave poduzetnikove dugoročne održivosti, odnosno rentabilnosti. Financijsko restrukturiranje (npr. dokapitalizacija, otpis dugova) treba biti popraćeno i poslovnim restrukturiranjem koje uključuje napuštanje djelatnosti koje su poduzetniku stvarale gubitke u poslovanju, restrukturiranje onih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne te, po mogućnosti, diversifikaciju djelatnosti (razvoj novih ili poboljšanih proizvoda i proizvodnih procesa).

Stoga bi plan restrukturiranja trebao sadržavati dokaze o ponovnoj uspostavi rentabilnosti sukladno točki 35. Odluke, a plan restrukturiranja, čije trajanje mora biti što je kraće moguće, mora dovesti do dugoročne održivosti poduzetnika tijekom razumnog vremenskog razdoblja i to na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja.

Također, točka 37. Odluke propisuje da očekivani povrat ulaganja mora biti dostatan kako bi omogućio restrukturiranom poduzetniku da, oslanjajući se na vlastite snage, ponovno postane konkurentan na tržištu.

Kako bi uspostavio ponovnu dugoročnu održivost i nastavio poslovati samostalno, bez državnih sredstava, poduzetnik mora, osim financijskog restrukturiranja, provesti i poslovno odnosno operativno restrukturiranje, odnosno poduzetnik mora uvesti određene promjene u svojem poslovnom modelu koje će mu omogućiti održivost.

Kao ključne pretpostavke uspješnog restrukturiranja, Croatia banka d.d. navodi sljedeće:

– financijsko restrukturiranje kroz značajno čišćenje kreditnog portfelja i zamjenu volatilnih izvora financiranja stabilnijim izvorima, putem otpisivanja stavki loših plasmana, te putem dokapitalizacije,

– poslovno restrukturiranje kroz unaprjeđenje strategije upravljanja rizicima, procesa naplate i restrukturiranja loših plasmana, te optimizaciju operativnih procesa, osobito prodaje, uz razvoj palete proizvoda za građanstvo i gospodarstvo, putem kapitalnih ulaganja,

– ulaganje u kvalitetnu i pouzdanu informatičku podršku poslovnim procesima,

– upravljačko i organizacijsko restrukturiranje podizanjem kvalitete korporativnog upravljanja po svim segmentima poslovanja te uspostavu nove organizacijske strukture i sistematizacije radnih mjesta,

Budući da je državna potpora za restrukturiranje dodijeljena poduzetniku u ožujku 2010. pretvaranjem potraživanja u temeljni kapital, navedena godina se uzima kao početak razdoblja restrukturiranja. Predviđeno je trajanje restrukturiranja do kraja 2015.

Poduzetnik je u Planu restrukturiranja prikazao provedbu mjera restrukturiranja u dva razdoblja, 2010. – 2012. i 2013. – 2015., u kojima se detaljnije opisuju razlozi dodjele državnih potpora. Naime, iako su u razdoblju 2010. – 2012., već provedene određene mjere restrukturiranja, nakon dolaska nove Uprave u 2012., donesena je odluka o provedbi promjena u modelu upravljanja bankom, a poduzetnik će provesti značajnije mjere restrukturiranja u razdoblju 2013.-2015.

3.2.2.2.a) Mjere restrukturiranja u razdoblju 2010. – 2012.

U cilju utvrđivanja cjelokupnog stanja, izvršena je analiza kretanja stope adekvatnosti kapitala, izloženosti prema velikim klijentima i ulaganja u materijalnu imovinu u slučaju bez ulaganja u dodatni kapital. Bez uplate dodatnog kapitala, stopa adekvatnosti jamstvenog kapitala na dan 31. ožujka 2010. iznosila bi 13,33%.

Prema članku 149. Zakona o kreditnim institucijama, velika izloženost kreditne institucije jest izloženost prema jednoj osobi ili grupi povezanih osoba koja je jednaka ili prelazi 10 posto njezina jamstvenoga kapitala.

Članak 150. stavak 1. Zakona o kreditnim institucijama propisuje da izloženost kreditne institucije prema jednoj osobi ili grupi povezanih osoba ne smije prelaziti 25 posto jamstvenoga kapitala kreditne institucije.

Na dan 31. ožujka 2010. najveću izloženost poduzetnik je imao prema jednom klijentu – izloženost za potrebe ograničenja iznosila je 41,18 milijuna kuna, odnosno 17,87% jamstvenog kapitala. Bez uplate dodatnog kapitala, postotak izloženosti iznosio bi 25,67% jamstvenog kapitala, te bi poduzetnik prekršio odredbu članka 150. stavka 1. Zakona o kreditnim institucijama prema kojem najveća dopuštena izloženost prema jamstvenom kapitalu ne može prelaziti 25%.

Prema članku 157. stavku 3. Zakona o kreditnim institucijama, ukupna ulaganja kreditne institucije u materijalnu imovinu ne smiju prelaziti 40 posto jamstvenoga kapitala kreditne institucije.

Na dan 31. ožujka 2010., ukupno ulaganje u materijalnu imovinu koja podliježe ograničenju iznosilo je 65,5 milijuna kuna, odnosno 28,42% jamstvenog kapitala. Bez uplate dodatnog kapitala, postotak izloženosti bi iznosio 40,82% jamstvenog kapitala. Time bi se prekršila zakonska obveza, jer najveća dopuštena ulaganja u materijalnu imovinu mogu iznositi do 40% jamstvenog kapitala.

U 2012. razina jamstvenog kapitala nije bila dostatna za pokriće svih rizika kojima je poduzetnik bio izložen, pa je na dan 31. ožujka 2012. aktiviran sustav ranog upozorenja zbog nedostatnosti internog kapitala.

Članak 111. stavak 2. Zakona o kreditnim institucijama propisuje da se internim kapitalom smatra kapital koji je kreditna institucija ocijenila adekvatnim u odnosu na vrstu i razinu rizika kojima je izložena ili bi mogla biti izložena u svojem poslovanju.

Stress test

Kod izračuna stress testa poduzetnik Croatia banka d.d. je pošao od pretpostavke da će se na 31. prosinca 2012. ispravak vrijednosti povećati na \*\*\* kuna (jednokratno), te da će se sve ostale stavke Računa dobiti i gubitka kretati sukladno dosadašnjim prosjecima, na osnovu čega je došlo do projiciranog gubitka u poslovanju od \*\*\* kuna (operativni gubitak iznosi 4,5 milijuna kuna).

Pri izračunu iznosa povećanja ispravka vrijednosti od \*\*\* kuna u obzir su uzete sljedeće pretpostavke:

• svi klijenti kod kojih je ugrožena ili prestala osnovna djelatnost i obavljanje redovnog poslovanja i za koje je procijenjeno da ne postoji mogućnost podmirivanja obveza iz redovnog poslovanja,

• ukoliko je plasman klijenta osiguran prvorazrednim instrumentom osiguranja (garancija na prvi poziv banke i/ili je osiguran garancijom HAMAG Investom te depozitom) taj iznos se oduzima od osnovice plasmana, budući da poduzetnik Croatia banka d.d. primjenjuje metodologiju da se kamate kod »B« i »C« plasmana rezerviraju na 100%,

• po prethodno navedenoj osnovici plasmana postojeće stope osnovice plasmana sa stanjem na 31. svibnja 2012. povećavaju se na 100% i to na dan 31. prosinca 2012.,

• slijedom navedenog, osnovna pretpostavka stress testa je da se banka neće naplatiti iz adekvatnih i/ili ostalih instrumenata osiguranja, već isključivo iz prvorazrednih instrumenata osiguranja najkasnije do 31. prosinca 2012.

Poduzetnik Croatia banka d.d. bi pri stresnim okolnostima, realizacijom u jednoj vremenskoj točki, odnosno na dan 31. prosinca 2012., imao \*\*\*\* temeljni kapital, i to za \*\*\* kuna, iznos jamstvenog kapitala također bi bio \*\*\* i iznosio bi \*\*\* kuna pa iz svega proizlazi da bi poduzetnik imao \*\*\*\* jamstveni kapital u iznosu od \*\*\*%.

Na taj način došlo bi do smanjenja aktive, budući da se stavke plasmana tretiraju po neto principu, tj. nakon ispravka vrijednosti, kako bi se zadržala ciljana stopa adekvatnosti kapitala od 14%. Stoga bi poduzetniku Croatia banka d.d. na 31. prosinca 2012. bilo potrebno (uz realizaciju svih pretpostavki) dodatnih \*\*\* kuna.

U tom smislu, provedena su dva negativna scenarija (standardni stress test i scenarij šoka) po kojima se pokazuju kretanja glavnih parametara u 2013., 2014., i 2015., kada bi se restrukturiranje završilo, a poduzetnik dosegnuo dugoročnu održivost.

Standardni stress test

Cilj provedenoga standardnog stress testa je provjera bi li poduzetnik nakon uplate dodatnog kapitala, uzimajući u obzir nepovoljna kretanja, imao dovoljno kapitala za razdoblje 2013. – 2015.

Temeljni scenarij uključuje pad realnog bruto društvenog proizvoda (dalje: BDP) u RH do kraja 2012. od 1,6% pod utjecajem nepovoljnoga međunarodnog okružja i nepovoljnog kretanja gotovo svih sastavnica agregatne potražnje domaćeg BDP-a uz stabilan tečaj kune prema euru.

Pri standardnom stress testu procijenjeno je da bi udio loših plasmana u ukupnim kreditima do kraja 2013. mogao porasti na \*\*\*%.

Dakle, u slučaju nepovoljnih kretanja, uz kapitalnu injekciju od 130 milijuna kuna, poduzetnik Croatia banka d.d. bi imao dovoljno kapitala, te bi u svim razdobljima stopa adekvatnosti kapitala bila iznad minimalne dopuštene i po razdobljima bi iznosila: u 2012., \*\*\*%; u 2013., \*\*\*%; u 2014., \*\*\*%; te u 2015., \*\*\*%.

Šok scenarij

Šok-scenarij pretpostavlja pad realnog BDP-a od 4%, te je konstruiran kao ishod koji obuhvaća smanjenje pojedinih pokazatelja poduzetnika od 5% u odnosu na zadani temeljni scenarij. Riječ je o nepovoljnim šokovima, koji pogoršavaju uvjete financiranja u eurozoni i RH.

Uz uplatu dodatnog kapitala od 130 milijuna kuna i u šok-scenariju, adekvatnost kapitala bi svake godine iznosila preko \*\*\*%, i to: u 2012. \*\*\*%, u 2013. \*\*\*%, u 2014. \*\*\*%, u 2015. \*\*\*%.

Nadalje, poduzetnik Croatia banka d.d. je počeo provoditi konkretne mjere u svrhu reorganizacije i racionalizacije poslovanja već u 2010.

Primjerice, u razdoblju od 2009. – 2012., broj zaposlenika smanjen je sa 319 na 278, a troškovi zbrinjavanja zaposlenika iznosili su 2,4 milijuna kuna.

Također, do kraja 2012. reducirana je poslovna mreža zatvaranjem određenog broja poslovnica i podružnica. Konkretno riječ je o poslovnicama u mjestima Imotski, Đurđevac, Labin, Šibenik, Čaglin i Gajeva u Zagrebu. Ukupni troškovi zatvaranja tih poslovnica, uključujući troškove rada i administrativne troškove iznosili su 3,1 milijun kuna, dok je prema izračunu poduzetnika time postignuta godišnja ušteda od 5,2 milijuna kuna.

Poduzetnik je smanjio opće administrativne troškove za više od milijun kuna, a u razdoblju 2010. – 2012. prodao je preuzetu materijalnu imovinu u iznosu od 19,1 milijun kuna. S obzirom na to da sadašnja vrijednost prodane imovine iznosi 15 milijuna kuna, postignut je pozitivni neto učinak od 4 milijuna kuna.

U odnosu na poslovno restrukturiranje, odnosno uvođenje novih proizvoda, poduzetnik je implementirao projekt trajnog naloga, što je preduvjet za jačanje aktivnosti prema građanima, konkretno, otvaranja tekućih računa, izdavanja debitnih kartica i usluga bankomata. Osim trajnog naloga, implementiran je samostalni domaći platni promet, preuzet od Financijske agencije.

U cilju stalne modernizacije poslovanja, poduzetnik je proveo i projekt internet bankarstva (CROBAnet) u dijelu kunskoga platnog prometa. Ukupna ulaganja u informacijske tehnologije, nove proizvode i optimizaciju poslovnih procesa iznose 28,1 milijun kuna.

3.2.2.2.b) Mjere restrukturiranja u razdoblju 2013. – 2015.

Osim otpisa nenaplativih plasmana koje je poduzetnik dobrim dijelom već proveo i na čemu kontinuirano radi i dalje, jedan od bitnih uvjeta provedbe restrukturiranja je pronalaženje jeftinijih vlastitih izvora financiranja. Riječ je o klijentima koji imaju višak sredstava (poput trgovačkih društava i agencija u državnom i javnom vlasništvu, jedinicama lokalne samouprave te klijentima iz postojećih ciljnih skupina) i drže ih na a vista računima.

Također, cilj je i povećati sredstva po viđenju stanovništva, kako bi se popravio omjer oročenih depozita i depozita po viđenju.

Jedan od najznačajnijih segmenata restrukturiranja je ulaganje u informatički sustav i kontinuirano unaprjeđenje informatičke podrške poslovnim procesima.

U tu svrhu, poduzetnik namjerava uvesti praćenje kredita putem internet aplikacije, mobilno bankarstvo, također, poduzetnik kontinuirano radi na proširenju i dopuni ponude usluge internet bankarstva u dijelu deviznog prometa, što bi trebalo donijeti pozitivne pomake u strukturi klijenata, obujmu platnog prometa i deviznog poslovanja.

Općenito, poduzetnik buduće mjere poslovnog restrukturiranja dijeli na poslovanje s građanstvom i poslovanje s poslovnim subjektima. U dijelu poslovanja s poslovnim subjektima, poduzetnik namjerava intenzivirati dosadašnju suradnju, te raditi na povećanju broja klijenata.

Budući da je poduzetnik u dosadašnjem poslovanju najvećim dijelom surađivao s malim i srednjim poduzetnicima, namjerava unaprijediti suradnju s Hrvatskom bankom za obnovu i razvitak i HAMAG Investom.

Tablica 6. Projekcija depozita poslovnih subjekata 2015./2012.

– u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Vrsta depozita | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | Indeks 15/12 |
| 1. | Depoziti po viđenju | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 2. | Oročeni depoziti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. | Ukupno depoziti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U odnosu na poslovne subjekte ciljevi su sljedeći: uvođenje Maestro kartice, uvođenje u internet bankarstvo usluge obavljanja deviznih transakcija i oročavanja sredstava, kvalitetnije upravljanje rizicima, naplata loših plasmanima, te kvalitetnije upravljanje poslovanjem na nižim razinama.

Konkretno, poduzetnik namjerava uvesti kreditne smjernice koje će omogućiti svođenje rizičnih kreditnih plasmana na najmanju moguću mjeru, kako bi u budućnosti imao manje rezervacije i gubitke, a u cilju unapređenja poslovanja namjerava rasteretiti mrežu poslovnica onih aktivnosti koje nisu vezane uz prodaju i akviziciju novih klijenata.

U tu svrhu zahtijevat će se od svih poslovnica kontinuirano planiranje svih ključnih parametara, ali i redovito praćenje ostvarenih veličina.

U tablici 7. prikazan je plan ukupnih plasmana poslovnim subjektima u razdoblju 2013. – 2015.

Tablica 7. Plan plasmana poslovnim subjektima u razdoblju 2013. – 2015. u 000 kn

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plasmani | 31. 12. 2012. | 31. 12. 2013. | 31. 12. 2014. | 31. 12. 2015. |
| Plasmani poslovnim subjektima | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Plasmani državnim jedinicama | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Plasmani velikim poduzećima | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Plasmani malim i srednjim poduzećima | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Plasmani obrtnicima |  | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ostali plasmani (minus po žiro rn.) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Bitno je napomenuti da su u tablici 7. prikazani i iznosi koji se odnose na dan 31. prosinca 2012. i koji su ostvareni, dok se podaci za 2013. – 2015. odnose na planske vrijednosti.

Naime, u planu je povećanje svih plasmana, jer se očekuju povoljniji trendovi u gospodarstvu, što će dovesti do pokretanja investicijskih ciklusa. Najveći iznos plasmana usmjeren je na male i srednje poduzetnike i u strukturi ukupnih plasmana poslovnim subjektima ovi plasmani čine \*\*\*%-\*\*\*%.

U dijelu poslovanja s građanstvom, poduzetnik ima velike rezerve, jer je taj segment poslovanja bio zapostavljen.

U tablici 8. prikazana je projekcija depozitnog poslovanja sa stanovništvom nakon 2012.

Tablica 8. Projekcija depozita stanovništva 2015./2012. – u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Vrsta depozita | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | Indeks 15/12 |
| 1. | Depoziti po viđenju | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 2. | Oročeni depoziti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. | Ukupno | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Kao što je već navedeno, poduzetnik namjerava povećati udjel depozita po viđenju stanovništva kako bi mogao doći do jeftinijih izvora sredstava. U odnosu na oročene depozite, poduzetnik će unaprijediti ponudu razvojem novih modela štednje, a što se odnosi na otvorenu štednju, bonuse i isplatu kamata unaprijed.

Poduzetnik također planira dorađivati postojeće kreditne modele, ali i razvijati nove, poput namjenskih kredita i uvesti \*\*\* i \*\*\* kartice.

Maestro kartice trebale bi prijeći na EMV čip tehnologiju, a MasterCard kartice bi bile uvedene s odgodom plaćanja. U području internet bankarstva, građanstvu bi se omogućilo devizno poslovanje te oročavanje sredstava. Prijelaz na Maestro kartice trebao bi biti realiziran do kraja prvog polugodišta 2013., a uvođenje MasterCard kartice u drugoj polovici 2013.

Najveći učinak trebala bi polučiti takozvana unakrsna prodaja – prilikom redovnog poslovanja s klijentima i akvizicije novih klijenata. Referenti poslovanja s poslovnim subjektima, imat će zadatak prezentirati i ponuditi takvim klijentima proizvode za njihove zaposlenike.

U tablici 9. prikazana je projekcija kredita stanovništvu za razdoblje 2013. – 2014.

Tablica 9. Projekcija kredita stanovništvu za razdoblje 2013. – 2014.

– u 000 kn

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Vrsta kredita | 2013. | 2014. | 2015. |
| 1. | Stambeni krediti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 2. | Ostali krediti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. | Ukupno | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Jedan od ciljanih segmenata je ponuda stambenih kredita građanima, koju poduzetnik može učiniti konkurentnijom jedino pronalaženjem jeftinijih dugoročnih izvora financiranja.

Osim konkretnih aktivnosti u prodaji, poduzetnik će se više orijentirati na istraživanje tržišta, pronalaženje profitabilnih niša poslovanja, te sukladno tome, razvoju novih proizvoda.

U području upravljanja rizicima, poduzetnik namjerava izraditi bazu svih potrebnih podataka, unaprijediti sustav kontrola i praćenja rizika. Također, cilj je i izraditi, tamo gdje ne postoje, odnosno unaprijediti postojeće interne akte i procedure kako bi se rizici sveli na minimum.

Poslovno restrukturiranje vrlo često nije moguće bez promjena u upravljačkim strukturama i modelu upravljanja, jer je najvećim dijelom model upravljanja glavni uzrok teškoća. Osim razvoja novih proizvoda i aktivnijeg sudjelovanja banke na financijskim tržištima, jedan od organizacijskih ciljeva je uspostava jednostavnije i kvalitetnije organizacijske strukture budući da se postojeća struktura pokazala neefikasnom i neodgovarajućom.

Upravo je iz tog razloga tijekom 2012. imenovana nova Uprava kojoj je, između ostalog, cilj promjena načina upravljanja te izgradnja dugoročno stabilnog i održivog poslovnog modela.

U cilju jednostavnije i kvalitetnije organizacijske strukture, u planu je daljnje zbrinjavanje \*\*\* \*\*\* zaposlenika tijekom 2013. i 2014., za što predviđeni troškovi iznose oko 4 milijuna kuna.

Direkcija upravljanja poslovnom mrežom podijelit će se na dva upravljačka dijela, poslovanje s građanstvom i poslovanje s poslovnim subjektima. Također, poslovna mreža bit će rasterećena svih tzv. »back office« poslova kako bi se u potpunosti orijentirala odnosu s klijentima i rastu prodaje.

Stoga bi organizacijska struktura trebala biti pojednostavljena, linije odlučivanja i odgovornosti jasnije regulirane, a poduzetnik će i dalje smanjivati broj poslovnica/podružnica.

Naime, do kraja 2013. u planu je zatvaranje podružnice u Drnišu te još jedne, zasad neutvrđene poslovnice.

U svrhu učinkovitog upravljanja, poduzetnik će donijeti kodeks korporativnog upravljanja sukladan smjernicama HNB-a.

3.2.2.3. Financijske projekcije 2013. – 2017.

Ulaganjem dodatnog kapitala i promjenom modela upravljanja, poduzetnik Croatia banka d.d. je već u prva četiri mjeseca u 2013. ostvario pozitivne rezultate.

Na dan 30. travnja 2013. poduzetnik Croatia banka d.d. je poslovao s dobiti od 340 tisuća kuna, u usporedbi s gubitkom od 67,2 milijuna kuna u 2012. Veliko smanjenje je vidljivo na troškovima rezerviranja, koji su u travnju 2013. iznosili 772 tisuće kuna, dok su na kraju 2012. iznosili 74,8 milijuna kuna.

U tablici 10. prikazan je račun dobiti i gubitka poduzetnika Croatia banka d.d. u razdoblju 2013. – 2017.

Tablica 10. Račun dobiti i gubitka u razdoblju 2013. – 2017.

u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Račun dobiti i gubitka | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| Prihodi od kamata | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Troškovi kamata | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Neto prihod od kamata | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Prihodi od provizija i naknada | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Troškovi od provizija i naknada | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Neto prihod od provizija i naknada | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Prihodi od kupoprodaje deviza | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Tečajne razlike (svođ. na srednji tečaj HNB) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Neto prihod od tečajnih razlika | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dobit/gubitak od trgovanja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ostali prihodi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Prihodi iz poslovanja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Troškovi zaposlenika | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Opći i administrativni troškovi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Amortizacija | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Troškovi poslovanja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Operativna dobit | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Rezerviranja za gubitke po plasman. | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ostala rezerviranja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Troškovi rezerviranja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dobit | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Projekcija Računa dobiti i gubitka temelji se na posljednjim raspoloživim podacima, od 30. travnja 2013., kada su ostvareni prvi pozitivni rezultati poslovanja. Primjerice, troškovi rezerviranja su znatno smanjeni u 2013., no ne u apsolutnim iznosima, već kao udio troškova rezerviranja u ukupnim kreditima ili operativnoj dobiti. Taj se trend planira i u narednom razdoblju, s obzirom na to da je riječ o povećanoj kreditnoj aktivnosti, a samim time i većim rezervacijama za rizike. Primjerice, rezerviranja su u 2013. gotovo jednaka iznosu operativne dobiti, dok njihov udio u 2017. čini oko \*\*\*% operativne dobiti.

Povećanom kreditnom aktivnošću, planiraju se veći prihodi od kamata, provizija i naknada, a uz zadržavanje troškova poslovanja na otprilike istoj razini, očekuje se povećanje dobiti tijekom promatranog razdoblja, sa \*\*\* kuna u 2014. na \*\*\* kuna na kraju restrukturiranja, odnosno za 2015.

Bilanca poduzetnika Croatia banka d.d. za razdoblje 2013. – 2017. prikazana je u tablici 11.

Tablica 11. Bilanca za razdoblje 2013. – 2017. u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilanca | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| Novčana sredstva | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Depoziti kod HNB | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Depoziti i plasmani kod banaka | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Vrijednosni papiri i drugi financ. instrumenti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Krediti klijentima | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Obračunate naknade i provizije | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ostala aktiva | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Materijalna i nematerijalna imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Preuzeta imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupna aktiva | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Depoziti riznice | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Depoziti gospodarstva | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Depoziti stanovništva | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ostali depoziti i obveze po kamatama | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Obveze po kreditima | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Obračunate naknade i provizije | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ostale obveze | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Hibridni instrumenti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupne obveze | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dionički kapital | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Zakonske i revalorizacijske rezerve | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Kumulirani gubitak | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Nerealizirana dobit ili gubitak AFS | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dobit ili gubitak tekuće godine | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupno kapital i rezerve | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupna pasiva | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Imovina (aktiva) će u promatranom razdoblju rasti, pa će u 2015. iznositi \*\*\* kuna, što je u odnosu na 2013. više za \*\*\*%. Zbog promjene u modelu poslovanja, očekuje se pojačana kreditna, ali i depozitna aktivnost, što i utječe na rast aktive, a u konačnici i na sam rezultat.

Planirani rast kredita odobrenih klijentima u 2015., u odnosu na 2013., iznosi \*\*\*%, te bi iznosili \*\*\* kuna, dok je taj iznos u 2012. iznosio 1,9 milijardi kuna. Ostale stavke imovine će se povećavati ili će biti, otprilike, na istoj razini tijekom prikazanoga planskog razdoblja.

Iznosi depozita će se također povećavati, što bi trebalo biti znak da su klijenti vratili povjerenje u poslovanje poduzetnika Croatia banka d.d. Zbog povećanja depozita veći iznos sredstava moći će se plasirati na tržište. Slijedom navedenog, depoziti gospodarstva u 2015., odnosno u godini u kojoj završava proces restrukturiranja, iznosit će \*\*\* kuna, što predstavlja povećanje od \*\*\*% u odnosu na 2013. Depoziti stanovništva će u 2015., u odnosu na 2013., biti veći za \*\*\*%.

3.2.2.4. Kompenzacijske mjere

Iz točke 38. Odluke proizlazi da se, u cilju osiguranja da potpore proizvode minimalne negativne učinke na trgovinske uvjete, moraju provesti kompenzacijske mjere, tako da željeni pozitivni učinci nadvladaju negativne učinke. Kompenzacijske mjere mogu se sastojati od prodaje ili prijenosa imovine, smanjenja kapaciteta ili zastupljenosti na tržištu, te smanjenja zapreka pristupu tržištu na predmetnim tržištima.

Također, mjere moraju biti razmjerne ograničavajućem učinku potpore na tržištu, a osobito veličini i položaju poduzetnika na njegovom tržištu ili tržištima. Mjere treba naročito provesti na tržištu ili tržištima na kojem ili na kojima će poduzetnik nakon restrukturiranja imati značajan tržišni položaj. Smanjenje kapaciteta odnosno ograničavanje zastupljenosti poduzetnika na tržištu mora biti sastavni dio restrukturiranja kao što je to određeno planom restrukturiranja. Otpis dugova i zatvaranje djelatnosti koje posluju s gubicima, koji su u svakom slučaju potrebni za ponovno uspostavljanje rentabilnosti, neće se u svrhu ocjenjivanja kompenzacijskih mjera smatrati smanjenjem kapaciteta ili tržišne zastupljenosti.

S obzirom na veličinu poduzetnika i njegov položaj na bankarskom tržištu RH, te dodijeljene potpore, potrebno je sagledati kolike su kompenzacijske mjere potrebne u ovom slučaju. Naime, poduzetnik je prije dodjele prve potpore zauzimao tržišni udjel od 0,49% ukupne aktive bankarskog sustava RH. Na dan 31. prosinca 2012., udjel je iznosio 0,45%.

Gledano kroz Grupu Malih banaka u RH, u kojoj poduzetnik zauzima tek 6% tržišnog udjela u 2012., ali i nepromijenjeni tržišni udjel u ukupnoj aktivi bankarskog sustava RH, razvidno je da dodjela državnih potpora ne može značajnije narušiti tržišno natjecanje, odnosno utjecati na trgovinu između RH i država članica Europske unije.

Pri tome, potrebno je naglasiti i specifičnu ulogu jedinog vlasnika poduzetnika, DAB-a, koji osigurava sve štedne uloge u bankama i štedionicama, te je u slučajevima stečajnog postupka, na temelju Zakona o osiguranju depozita (»Narodne novine« broj 117/04, 119/08 i 153/09), obavezan isplatiti iz sredstava Fonda osiguranih depozita sve pojedinačne osigurane depozite do iznosa od 400.000,00 kuna.

Ukupna osigurana štednja Croatia banke d.d. na dan 30. lipnja 2012., iznosila je \*\*\* kuna. Drugim riječima, u »osiguranom slučaju«, DAB bi morao isplatiti \*\*\* veći iznos od dodijeljene državne potpore u iznosu od 270 milijuna kuna.

U odnosu na smanjenje kapaciteta, odnosno zastupljenosti na tržištu, potrebno je istaknuti da će banka nastaviti poslovanje kroz pružanje osnovnih bankarskih usluga i proizvoda kroz minimalan broj prodajnih i distributivnih kanala, te raditi na zadržavanju postojećega tržišnog udjela, dakle neće poduzimati agresivne mjere širenja na tržištu i povećanja distributivnih i prodajnih kapaciteta.

Također, potrebno je istaknuti da je, iako su neprofitabilne, zatvoreno 6 poslovnica, te je time smanjena zastupljenost poduzetnika na tržištu.

Osim navedenog, poduzetnik će se u razdoblju restrukturiranja pridržavati određenih ograničenja u svojoj ponudi na tržištu čiji je cilj da ne pogoršavaju strukturu tržišta. Konkretno, riječ je o aktivnim i pasivnim kamatnim stopama koje neće biti niže od kamatnih stopa vodećih banaka u RH, odnosno značajnije odstupati od kamatnih stopa drugih banaka, te se neće značajnije smanjivati naknade za korištenje internetskog bankarstva.

U odnosu na postojeće distributivne kanale, mrežu poslovnica i podružnica, poduzetnik će u razdoblju restrukturiranja smanjiti iskoristivu površinu određenih profitabilnih poslovnih jedinica, uključujući i broj zaposlenika, te na taj način smanjiti postojeće kapacitete distributivnih kanala. Zatvorit će se podružnica u Drnišu, te još jedna poslovnica u RH, no još nije točno utvrđeno koja podružnica ili poslovnica će se zatvoriti.

Iako predložene kompenzacijske mjere nisu značajne, potrebno je uzeti u obzir veličinu i udjel poduzetnika na tržištu, te iznos dodijeljene potpore. Iz navedenog razloga, Agencija smatra da su predložene kompenzacijske mjere prihvatljive.

Također, poduzetnik posluje na minimumu kapaciteta, te bi svako veće smanjenje zastupljenosti na tržištu ujedno značilo i prestanak poslovanja za poduzetnika.

3.2.2.5. Troškovi restrukturiranja i vlastiti doprinos

Prema točki 43. Odluke, iznos i intenzitet potpore moraju biti strogo ograničeni na najmanju neophodnu razinu troškova restrukturiranja potrebnih za provođenje mjera restrukturiranja u okviru postojećih izvora financiranja poduzetnika, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada.

Nadalje, od korisnika potpore očekuje se da značajno doprinese procesu restrukturiranja iz svojih vlastitih sredstava, uključujući prodaju imovine koja nije neophodna za opstanak poduzetnika, ili iz vanjskih izvora financiranja po tržišnim uvjetima. Doprinos je znak da tržišta vjeruju u izvedivost ponovne uspostave održivosti (rentabilnosti). Takav doprinos mora biti konkretan, tj. stvaran, isključujući svaku očekivanu buduću dobit, primjerice novčane tokove (cash flow), a iznos doprinosa mora biti što je moguće viši.

Prema točki 44. Odluke, u pravilu sljedeći doprinosi restrukturiranju smatraju se primjerenima: najmanje 25% u slučaju malih poduzetnika, najmanje 40% u slučaju srednjih poduzetnika i najmanje 50% u slučaju velikih poduzetnika. U iznimnim slučajevima mogu se prihvatiti niži doprinosi.

Prema točki 45. Odluke, u cilju ograničenja negativnih učinaka narušavanja tržišnog natjecanja, iznos potpore, ili oblik u kojem se ona dodjeljuje mora biti takav da ne daje poduzetniku viškove gotovine koji bi se mogli koristiti za agresivne, ograničavajuće aktivnosti na tržištu koje nisu povezane s postupkom restrukturiranja

Vlastiti doprinos i troškovi restrukturiranja prikazani su u tablici 12.

Tablica 12. Troškovi restrukturiranja poduzetnika Croatia banka d.d.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Izvor financiranja | Iznos u mil kn | Rok/datum |
| 1. | Pretvaranje duga u vlasnički udjel | 140,0 | 31. 12. 2010. |
| 2. | Dokapitalizacija | 130,0 | 31. 12. 2012. |
| Državne potpore (56,3%) | | 270,0 |  |
| 3. | Prodaja materijalne imovine 2010.-2012. (realizirano) | 19,1 | 31. 12. 2012. |
| 4. | Prodaja materijalne imovine 2013.-2015. (plan) | 23,7 | do 31. 12. 2015. |
| 5. | Realizirani komercijalni krediti | 65,0 | do 31. 12. 2013. |
| 6. | Budući komercijalni krediti | 49,0 | do 31. 12. 2015. |
| 7. | Prodaja potraživanja | 52,5 | do 31. 12. 2013. |
| Vlastiti doprinos (43,7%) | | 209,3 |  |
| Troškovi restrukturiranja | | 479,3 |  |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia banka d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U tablici 12., navedeni su troškovi restrukturiranja u iznosu od 479,3 milijuna kuna, od čega se na državne potpore odnosi iznos od 270 milijuna kuna, a na vlastiti doprinos iznos od 209,3 milijuna kuna.

U odnosu na mjere restrukturiranja i njihovo financiranje vlastitim sredstvima, potrebno je napomenuti da je poduzetnik predvidio u budućem razdoblju i specifične financijske mjere poput otpisa nenaplativih potraživanja u iznosu od 23 milijuna kuna, koja bi se trebala pokrivati iz redovitog poslovanja odnosno tekuće dobiti. Riječ je o dijelu redovnog poslovanja svake banke, odnosno ispunjenju zakonskih obveza banaka za redovitim otpisom nenaplativih potraživanja, sukladno propisima HNB-a. Međutim, sukladno točki 43. Odluke, vlastiti doprinos se ne odnosi na buduću dobit, tako da je Agencija iznos od 23 milijuna kuna isključila iz vlastitog doprinosa poduzetnika.

Mjere koje će poduzetnik financirati iz vlastitog doprinosa u iznosu od 209,3 milijuna kuna odnose se na sljedeće:

– realiziranom prodajom materijalne imovine u iznosu od 19,1 milijun kuna, poduzetnik je financirao plaćanje kamata na hibridni depozit, koja je provedena u razdoblju od 2010. do 2012. u iznosu od 10,4 milijuna kuna, zatim kamate na primljene kredite do 2012. u iznosu od 8,1 milijun kuna, te troškove zbrinjavanja radnika u iznosu od 0,6 milijuna kuna za razdoblje 2010. – 2012.,

– prodajom materijalne imovine u razdoblju 2013. – 2015., poduzetnik će financirati kapitalna ulaganja u informatičke tehnologije, nove proizvode i optimizaciju poslovnih procesa u iznosu od 23,7 milijuna kuna,

– sredstvima iz komercijalnih kredita realiziranih u razdoblju od 2010. do 2013. u iznosu od 65 milijuna kuna, plaćat će se kamate na depozite koje dospijevaju do 2015.,

– sredstva iz komercijalnih kredita realiziranih u razdoblju 2013. – 2015. u iznosu od 49 milijuna kuna, koristit će se za isplatu kamate na nove depozite koje dospijevaju do 2015. u iznosu od 40,6 milijuna kuna, isplatu troškova zbrinjavanja radnika u iznosu od 4 milijuna kuna, te će biti korištena za kapitalna ulaganja u informatičke tehnologije, nove proizvode i optimizaciju poslovnih procesa u iznosu od 4,4 milijuna kuna,

– sredstva iz prodaje potraživanja u iznosu od 52,5 milijuna kuna, koristit će se za plaćanje kamata na depozite u iznosu od 47,6 milijuna kuna, isplatu troškova zbrinjavanja radnika nastale od 2010. do 2012. u iznosu od 1,8 milijuna kuna, te za isplatu troškova zatvaranja podružnica/poslovnica u iznosu od 3,1 milijun kuna.

4. Odluka Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) je o državnim potporama za restrukturiranje u ukupnom iznosu od 270.000.000,00 kuna sadržanim u Planu restrukturiranja kojeg je Agenciji dostavilo Ministarstvo 12. ožujka 2013. i dopuni dostavljenoj Agenciji 17. lipnja 2013., raspravljalo na 143. sjednici Vijeća, održanoj 27. lipnja 2013. i donijelo odluku o odobrenju budući da su državne potpore sadržane u Planu restrukturiranja sukladne ZDP-u.

Vijeće svoju odluku obrazlaže kako slijedi.

U provedenom postupku nedvojbeno je utvrđeno kako pretvaranje potraživanja DAB-a po hibridnom depozitu u iznosu od 70 milijuna kuna (od 28. listopada 2008.), koje je pretvoreno u temeljni kapital poduzetnika Croatia banka d.d. u ožujku 2010., zatim pretvaranje potraživanja DAB-a po hibridnim obveznicama u iznosu od 70 milijuna kuna u temeljeni kapital i dokapitalizacija od stane DAB-a, izdavanjem novih redovnih dionica, u iznosu od 130 milijuna kuna, provedeno u prosincu 2012., predstavljaju državnu potporu iz članka 3. stavka 1. ZDP-a, odnosno članka 8. Uredbe državne potpore.

Članak 4. stavak 1. ZDP-a propisuje opću zabranu i izuzeće od opće zabrane dodjele državnih potpora iz članka 3. ZDP-a. U članku 4. stavku 1. ZDP-a, propisano je da nisu sukladne ZDP-u one državne potpore koje, bez obzira na njihov oblik, narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje davanjem povlastice na tržištu korisniku državne potpore, osobito u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske preuzetih SSP-om. Člankom 4. stavcima 2. i 3. ZDP-a propisana su izuzeća od opće zabrane ako državne potpore ispunjavaju propisane uvjete za izuzeće iz članka 4. stavaka 2. i 3. ZDP-a i u tom slučaju smatraju se sukladnim ZDP-u.

Budući da se poduzetnik Croatia banka d.d. smatra poduzetnikom u teškoćama kako je utvrđeno u točki 3.2.1.b) obrazloženja ovog rješenja, takvom poduzetniku može se dodijeliti isključivo državna potpora za restrukturiranje za čiju su dodjelu propisani uvjeti u Odluci, pa se na takvu državnu potporu primjenjuje izuzeće od opće zabrane iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, koje se odnosi na državne potpore namijenjene poticanju određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja.

Radi primjene izuzeća iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, trebalo je utvrditi ispunjavaju li državne potpore za restrukturiranje poduzetnika Croatia banka d.d. sadržane u Planu restrukturiranja uvjete iz Odluke koji su detaljno obrazloženi u točki 3.2.2. obrazloženja ovog rješenja. To se odnosi na potrebu ispravnog utvrđivanja uzroka teškoća, ocjenu prijedloga mjera kojima se treba ponovno uspostaviti dugoročnu održivost ovog poduzetnika, izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja (kompenzacijske mjere), te vlastiti doprinos poduzetnika procesu restrukturiranja.

Utvrđeno je da se poduzetnik Croatia banka d.d. smatra poduzetnikom u teškoćama u smislu Odluke, pa zbog te činjenice može biti primatelj državne potpore za restrukturiranje.

Provedba Plana restrukturiranja traje u razdoblju 2010. – 2015.

Vijeće je utvrdilo, kako je to opisano u točki 3.2.2.1. obrazloženja ovog rješenja da su u Planu restrukturiranja opisani uzroci teškoća poduzetnika Croatia banka d.d.

U odnosu na ostale uvjete iz Odluke, Vijeće je temeljem činjenica opisanih u točkama 3.2.2.2. – 3.2.2.5. obrazloženja ovog rješenja utvrdilo da su u Planu restrukturiranja predviđene mjere kojima bi se trebala osigurati ponovna uspostava dugoročne održivosti, određene su kompenzacijske mjere i utvrđen vlastiti doprinos poduzetnika u procesu restrukturiranja. Uspješna provedba procesa restrukturiranja u konačnici utječe i na DAB kao vlasnika poduzetnika jer bi troškovi koji bi nastali uslijed stečaja poduzetnika Croatia banka d.d. po isplati osiguranih depozita koju bi morao izvršiti DAB iznosili \*\*\* kuna, a poduzetnik je dokapitaliziran sa 270 milijuna.

Glede provedbe kompenzacijskih mjera, riječ je o banci koja pripada Grupi Malih banaka, te zauzima samo 0,5% hrvatskoga bankarskog tržišta kako je to opisano u točkama 3.2.1.a) i 3.2.2.4. obrazloženja ovog rješenja, pa nije bilo potrebno provoditi značajne kompenzacijske mjere budući da poduzetnik Croatia banka d.d. ne može značajno narušiti tržišno natjecanja i trgovinu između RH i država članica Europske unije. Predviđene kompenzacijske mjere odnose se na zatvaranje dvije profitabilne poslovnice i trebaju se provesti do kraja 2015.

U odnosu na vlastiti doprinos, Vijeće je utvrdilo da vlastiti doprinos poduzetnika iznosi 209,3 milijuna kuna, odnosno 43,7%, kako je to opisano u točki 3.2.2.5. obrazloženja ovog rješenja. i odnosi se na prodaju materijalne imovine, kredite sklopljene po tržišnim uvjetima i prodaju potraživanja.

Nadalje, u točkama 49. i 50. Odluke predviđena je redovita dostava izvješća, na određeni datum, o izvršavanju svih mjera iz Plana restrukturiranja kako bi bilo vidljivo da se Plan restrukturiranja ispravno provodi. U slučaju velikih poduzetnika prvo takvo izvješće u pravilu se podnosi najkasnije šest mjeseci nakon odobrenja državne potpore, a nakon toga, izvješća se šalju barem jedanput godišnje, određenog datuma, sve dok se ne bude smatralo da su ciljevi iz plana restrukturiranja postignuti. Članak 14. stavak 2. ZDP-a propisuje da se odobrenje državne potpore može donijeti uz navođenje posebnih uvjeta i rokova za provedbu državne potpore.

Stoga je Vijeće odlučilo da je Izvješće o provedbi mjera vlastitog doprinosa iz točke 3.2.2.5. i kompenzacijskih mjera iz točke 3.2.2.4. ovog rješenja poduzetnik u obvezi dostavljati DAB-u, svake godine do 31. siječnja tekuće godine za prošlu godinu do okončanja restrukturiranja, s tim da je prvo izvješće poduzetnik u obvezi dostaviti do 31. siječnja 2014.

Nadalje, Vijeće je odlučilo da je poduzetnik Croatia banka d.d. u obvezi DAB-u dostavljati godišnja financijska izvješća svake godine za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.

Stoga je odlučeno kao u točkama I., II., III.1., III.2., III.3. i IV. izreke ovog rješenja.

Nadalje, budući da je dodjela državne potpore poduzetniku koji se nalazi u teškoćama i provodi proces restrukturiranja, uvjetovana provedbom plana restrukturiranja, kako to proizlazi iz točke 35. Odluke, poduzetnik Croatia banka d.d., do dovršetka procesa restrukturiranja, odnosno do 31. prosinca 2015., može primati državne potpore predviđene u Planu restrukturiranja, te je odlučeno kao u točki V. izreke ovog rješenja.

Vijeće naglašava da iz poglavlja 3.3. Odluke proizlazi da poduzetnici ne smiju primati nove državne potpore za restrukturiranje nakon proteka barem deset (10) godina od dana završetka razdoblja restrukturiranja.

Rješenja Agencije iz članka 14. ZDP-a, objavljuju se u »Narodnim novinama«, stoga je odlučeno kao u točki VI. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog rješenja.

Napomena:

Budući da podaci označeni \*\*\* predstavljaju poslovnu tajnu u smislu članka 19. ZDP-a, isti su izuzeti od objavljivanja pa su izostavljeni iz teksta.

Klasa: UP/I 430-01/11-00/002

Urbroj: 580-09-1/17-2013-031

Zagreb, 27. lipnja 2013.

Predsjednica Vijeća za
zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

113 11.09.2013 Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 430-01/11-00/002, urbroj: 580-09-1/17-2013-031 od 27. lipnja 2013.

113 11.09.2013 Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 430-01/11-00/002, urbroj: 580-09-1/17-2013-031 od 27. lipnja 2013.

Rješenje, NN 113/2013-2467