## Metodologija za izradu planova obrane

### NN 100/2010 (20.8.2010.), Metodologija za izradu planova obrane

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

2773

Na temelju članka 8. točke 13. Zakona o obrani (»Narodne novine«, br. 33/2002, 58/2002, 76/2007 i 153/2009), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 19. kolovoza 2010. godine donijela

METODOLOGIJU

ZA IZRADU PLANOVA OBRANE

OPĆA ODREDBA

I.

Ovom metodologijom propisuje se način izrade, postupak donošenja, praćenje i ažuriranje planova obrane koje donose nositelji obrambenih priprema.

IZRADA PLANOVA OBRANE

1. Izrada procjena koje prethode izradi Plana obrane Republike Hrvatske

II.

Postupku izrade Plana obrane Republike Hrvatske prethodi izrada Procjene mogućih ratnih i drugih opasnosti kojima se ugrožava suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske te Procjene obrambenih potreba u ratnom stanju.

Procjena mogućih ratnih i drugih opasnosti kojima se ugrožava suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske i Procjena obrambenih potreba u ratnom stanju služe kao polazište za izradu Plana obrane Republike Hrvatske, a njima se koristi Ministarstvo obrane kao ulaznim elementima za izradu Plana.

III.

Procjenom mogućih ratnih i drugih opasnosti kojima se ugrožava suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske procjenjuju se: strateško okruženje; vrste i pojavni oblici mogućih ratnih i drugih opasnosti; prijetnje i rizici od ratnih i drugih opasnosti; mogući scenariji pojave ratnih i drugih opasnosti i dr.

Procjenu mogućih ratnih i drugih opasnosti kojima se ugrožava suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske izrađuje Ministarstvo obrane u suradnji s drugim nadležnim tijelima.

Ministarstvo obrane redovito prati i po potrebi mijenja Procjenu mogućih ratnih i drugih opasnosti kojima se ugrožava suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske.

IV.

Procjenu obrambenih potreba u ratnom stanju kao jedinstveni dokument izrađuje Ministarstvo obrane na temelju prijedloga središnjih tijela državne uprave.

Procjenom obrambenih potreba u ratnom stanju procjenjuju se vitalne potrebe i funkcije koje se moraju održavati u ratnim uvjetima, prijetnje i rizici vitalnim funkcijama, potrebe u robama i uslugama koje zadovoljavaju osnovne potrebe stanovništva i obrambene potrebe države, mogućnosti proizvodnje roba i pružanja usluga u ratnim uvjetima, skupine proizvoda i usluga koje bi mogle nedostajati, način osiguranja povećanih potreba za ljudskim i materijalnim resursima, ovisnost o uvozu, postojanje i mogućnosti zamjenskih kapaciteta i dr.

2. Plan obrane Republike Hrvatske

Uvod

V.

Uvodni dio Plana obrane Republike Hrvatske sadrži zakonsku osnovu izrade plana, sadržaj plana, Procjenu mogućih ratnih i drugih opasnosti kojima se ugrožava suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske, Procjenu obrambenih potreba u ratnom stanju, obrambene ciljeve koje treba ostvariti provedbom zadaća, uvjete aktiviranja plana i dr.

Organizacija i način rada

VI.

Planom obrane Republike Hrvatske definiraju se načela organizacijske strukture te načina rada nositelja obrambenih priprema u slučaju aktiviranja plana. Organizacija i način rada nositelja obrambenih priprema temelje se na mirnodopskoj organizaciji i načinu rada. Mirnodopska organizacija i način rada prilagođavaju se prosudbi potreba i mogućnosti funkcioniranja u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti te se nadopunjava nužnim organizacijskim elementima i procedurama koje definiraju način rada u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti.

Zadaće

VII.

Planom obrane Republike Hrvatske utvrđuju se zadaće koje će izvršavati nositelji obrambenih priprema. Zadaće koje se dodjeljuju u pravilu su jednake mirnodopskim nadležnostima i djelatnostima, ali mogu biti i uže ili šire po opsegu od mirnodopskih. Pri utvrđivanju zadaća nositelja obrambenih priprema vodi se računa o hijerarhijskoj usklađenosti zadaća koje se Planom obrane Republike Hrvatske dodjeljuju nositeljima obrambenih priprema na nižim razinama. Zadaće utvrđene na državnoj razini razrađuju se u zadaće u planovima obrane nositelja obrambenih priprema.

Snage

VIII.

Planom obrane Republike Hrvatske određuju se načela za definiranje snaga i načina pribavljanja snaga koje su potrebne nositeljima obrambenih priprema za izvršavanje zadaća. Nositelji obrambenih priprema planiraju djelovanje u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti temeljeno na mirnodopskom osoblju. Za promjenu opsega djelatnosti koja proizlazi iz zadaća utvrđenih planom obrane, po potrebi se planiraju dodatne snage, način pribavljanja, odnosno smanjenje ili preraspodjela snaga. Pribavljanje može biti u obliku dodatnog zapošljavanja, preraspodjele iz drugih tijela državne i javne uprave i pravnih osoba, radne obveze te u obliku mobilizacije vojnih obveznika.

Sredstva

IX.

Planom obrane Republike Hrvatske određuju se načela za definiranje i način pribavljanja sredstava koja su potrebna nositeljima obrambenih priprema za uspješno ostvarivanje obrambenih zadaća u slučaju aktiviranja plana. Sredstva koja se koriste za ostvarivanje obrambenih zadaća su mirnodopska sredstva te dodatna sredstva koja se pribavljaju za tu namjenu, uključujući planiranje dodatnih izvora financiranja.

Obrambene mjere i postupci

X.

Mjere i postupci su radnje kojima se ostvaruju pojedine obrambene zadaće utvrđene u Planu obrane Republike Hrvatske, a čine ih načini djelovanja i postupanja u izvršenju zadaće, mjere pripravnosti, mobilizacija, mjere sigurnosti i zaštite, djelovanje s pričuvnih lokacija, odnosi s javnošću, komunikacije i veze i dr.

XI.

Planom obrane Republike Hrvatske utvrđuju se načini djelovanja i postupanja u izvršenju zadaće, pri čemu se određuju načela, prioriteti i kriteriji raščlanjivanja postavljenih zadaća na potrebne aktivnosti i radnje u cilju njihova izvršavanja, nositelji i rokovi provedbe zadaće i dr.

XII.

Planom obrane Republike Hrvatske utvrđuju se mjere pripravnosti, način izrade i sadržaj mjera pripravnosti, nositelji izrade, nalogodavac, postupci u provedbi mjera, način prijema i prenošenja naloga za provedbu mjera, izvršitelji mjera, izvješćivanje i kontrola provedbe.

Mjere pripravnosti mogu se provoditi na cjelokupnom području Republike Hrvatske ili na pojedinim područjima, to jest u svim ili pojedinim područjima ili djelatnostima.

Mjere pripravnosti nositelji obrambenih priprema razrađuju na temelju dobivenog izvoda iz Plana obrane Republike Hrvatske.

Nositelji obrambenih priprema koji dobiju na provedbu neku mjeru pripravnosti razrađuju samo postupak u provedbi mjere.

XIII.

U dijelu Plana obrane Republike Hrvatske koji razrađuje postupak mobilizacije planira se prijelaz nositelja obrambenih priprema s mirnodopskog na ratno ustrojstvo i rad po Planu obrane Republike Hrvatske.

Za provedbu mobilizacije Planom obrane Republike Hrvatske utvrđuju se nositelji planiranja, izvršitelji, način provođenja, vrijeme trajanja, izvješća o tijeku, mjere i postupci sigurnosti i zaštite te druge potrebne radnje.

XIV.

Planom obrane Republike Hrvatske definiraju se načela za planiranje i provedbu mjera i postupaka sigurnosti i zaštite osoblja, podataka, infrastrukture i resursa, načina i sredstava komuniciranja i dr.

Planom obrane Republike Hrvatske određuje se hijerarhijska nadležnost u provedbi mjera i postupaka sigurnosti i zaštite te, u slučaju potrebe, i mogućnost ustrojavanja novih tijela za njihovu provedbu.

XV.

Planom obrane Republike Hrvatske uređuje se djelovanje s pričuvnih lokacija u slučaju potrebe, pri čemu se definiraju uvjeti i način napuštanja mirnodopskih lokacija, uvjeti odabira pričuvnih lokacija, prethodno uređenje lokacija i dr.

Pričuvne lokacije mogu se pribaviti kupnjom, mobilizacijom, zamjenom ili nekim drugim načinom.

XVI.

Planom obrane Republike Hrvatske definiraju se ovlasti i način na koji će nositelj obrambenih priprema komunicirati s javnošću i informirati je, pri čemu se određuje način, postupci i sredstva komunikacije s javnošću i informiranja, način informiranja osoblja nositelja i dr.

Planom obrane Republike Hrvatske određuje se hijerarhijska nadležnost u provedbi odnosa s javnošću i informiranja te, u slučaju potrebe, i mogućnost ustrojavanja novih tijela za odnose s javnošću i informiranje.

XVII.

Planom obrane Republike Hrvatske utvrđuje se sustav veza i način komuniciranja nositelja obrambenih priprema međusobno i s ostalim institucijama i organizacijama i predstavlja temelj za razradu toga sustava na nižim razinama.

XVIII.

Dijelom Plana obrane Republike Hrvatske koji se odnosi na funkcioniranje vojne obrane razrađuju se organizacija i način funkcioniranja svih elemenata koji čine sustav vojne obrane, ratni ustroj Oružanih snaga, uključujući i nerazvrstanu pričuvu, definiraju se veličina i vrsta materijalnih pričuva za potrebe Oružanih snaga u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti, razrađuju se mjere pripravnosti i načini mobilizacije Oružanih snaga u slučaju aktiviranja Plana obrane Republike Hrvatske te se razrađuju načini kojima će Oružane snage pružiti potporu civilnim institucijama u zemlji u stanju neposredne ugroženosti i u ratnom stanju.

Dio Plana obrane Republike Hrvatske koji se odnosi na funkcioniranje vojne obrane mora biti usklađen s Planom uporabe Oružanih snaga.

XIX.

Plan zaštite i spašavanja sastavni je dio Plana obrane Republike Hrvatske, a izrađuje se i donosi u skladu s propisima koji uređuju sustav zaštite i spašavanja.

Planom zaštite i spašavanja utvrđuje se organizacija i djelovanje sustava zaštite i spašavanja, zadaće, nadležnosti, snage i sredstva te mjere i postupci za provedbu zaštite i spašavanja.

XX.

U završnom dijelu Plana obrane Republike Hrvatske definira se sadržaj izvoda iz Plana obrane Republike Hrvatske za svakog nositelja dodijeljenih zadaća.

Izvode iz Plana obrane Republike Hrvatske nositelji obrambenih priprema dobivaju u skladu s vlastitom nadležnošću i dodijeljenim zadaćama.

XXI.

Prijedlog Plana obrane Republike Hrvatske izrađuje Ministarstvo obrane.

Dio Plana obrane Republike Hrvatske koji se odnosi na civilnu obranu Ministarstvo obrane izrađuje u suradnji sa središnjim tijelima državne uprave.

Dio Plana obrane Republike Hrvatske koji se odnosi na funkcioniranje vojne obrane izrađuje Glavni stožer Oružanih snaga Republike Hrvatske.

Plan obrane Republike Hrvatske izrađuje se u tri istovjetna primjerka za potrebe Predsjednika Republike Hrvatske, Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva obrane.

Izvode iz Plana obrane Republike Hrvatske Ministarstvo obrane dostavlja središnjim tijelima državne uprave, županijama i Gradu Zagrebu, a sadrži dobivenu zadaću, načine i načela za pribavljanje snaga i sredstava, načine djelovanja i postupanja za provedbu zadaće, mjere pripravnosti i mobilizacije, hijerarhijsku nadležnost u provedbi odnosa s javnošću i informiranja, obveze u provedbi mjera i postupaka sigurnosti i zaštite te sustav veza i ostale elemente potrebne nositelju za izradu vlastitog plana obrane.

Ministarstvo obrane ocjenjuje usklađenost planova obrane nositelja obrambenih priprema s Planom obrane Republike Hrvatske te pokreće mjere potrebne za usklađivanje.

3. Plan obrane Vlade Republike Hrvatske

XXII.

Plan obrane Vlade Republike Hrvatske izrađuje se na temelju Plana obrane Republike Hrvatske i slijedi strukturu Plana obrane Republike Hrvatske.

Planom obrane Vlada Republike Hrvatske uređuje način rada i druga pitanja vezana uz funkcioniranje Vlade Republike Hrvatske u slučaju aktiviranja Plana.

Planom obrane Vlade Republike Hrvatske uređuje se koja tijela javne vlasti nastavljaju rad i u ratu, koja se ukidaju, pripajaju, spajaju sa središnjim tijelima državne uprave te se pripremaju prijedlozi propisa kojima se to uređuje.

Planom obrane Vlade Republike Hrvatske osiguravaju se uvjeti za rad Stručne službe Hrvatskoga sabora i Ureda Predsjednika Republike Hrvatske.

4. Planovi obrane središnjih tijela državne uprave

XXIII.

Planovi obrane središnjih tijela državne uprave izrađuju se na temelju izvoda iz Plana obrane Republike Hrvatske i dostavljenih zahtjeva Ministarstva obrane za potporom Oružanim snagama te slijede strukturu Plana obrane Republike Hrvatske.

Planovima obrane središnja tijela državne uprave razrađuju vlastite zadaće i određuju zadaće pravnim osobama nositeljima obrambenih priprema, županijama, Gradu Zagrebu, kao i tijelima s javnim ovlastima iz njihove nadležnosti.

Središnja tijela državne uprave vlastite planove obrane dostavljaju Vladi Republike Hrvatske na odobrenje putem Ministarstva obrane.

5. Planovi obrane županija i Grada Zagreba

XXIV.

Planovi obrane županija i Grada Zagreba izrađuju se na temelju izvoda iz Plana obrane Republike Hrvatske i dobivenih zadaća središnjih tijela državne uprave te slijede strukturu Plana obrane Republike Hrvatske.

Planovima obrane županija i Grada Zagreba uređuje se i rad ostalih tijela iz nadležnosti županija i Grada Zagreba.

Planovima obrane županije razrađuju vlastite zadaće i određuju zadaće koje će provoditi gradovi, općine i pravne osobe na teritoriju županije u slučaju ratnog stanja ili neposredne ugroženosti.

6. Planovi obrane pravnih osoba nositelja obrambenih priprema

XXV.

Planovi obrane pravnih osoba nositelja obrambenih priprema izrađuju se na temelju dobivenih izvoda iz planova obrane nadležnih središnjih tijela državne uprave, županije ili Grada Zagreba u kojima su utvrđene zadaće, snage, sredstva i uvjeti njihova izvršenja, zbog kojih su pravne osobe utvrđene kao nositelji obrambenih priprema te slijede osnovnu strukturu izrade Plana obrane Republike Hrvatske.

Izvodi iz Planova obrane nadležnih središnjih tijela državne uprave, županije ili Grada Zagreba sadrže i načine osiguravanja financijskih sredstava, ljudskih, materijalnih i drugih resursa potrebnih pravnim osobama nositeljima obrambenih priprema za izvršavanje zadaća u slučaju aktiviranja plana.

Središnja tijela državne uprave, županije i Grad Zagreb dužna su osigurati stručnu pomoć pravnim osobama iz svojega djelokruga.

AŽURIRANJE PLANOVA OBRANE

XXVI.

Svi nositelji izrade plana obrane dužni su ažurirati vlastite planove obrane prema potrebi, a najmanje jedanput na godinu.

Pravne osobe, nositelji obrambenih priprema, kontinuirano raščlanjuju vlastite kapacitete, tehniku, tehnologiju, organizaciju rada i druge pokazatelje u skladu s dobivenom zadaćom. Ako dođe do promjena koje utječu na sposobnost izvršavanja dobivenih zadaća, izvješćuju nadležna središnja tijela državne uprave, županiju ili Grad Zagreb te prilagođavaju planove obrane nastaloj situaciji.

Središnja tijela državne uprave raščlanjuju statističke pokazatelje o kretanjima i mogućnostima proizvodnje i pružanja usluga svih pravnih osoba na području Republike Hrvatske i u slučaju promjena mijenjaju i ažuriraju dijelove planova obrane iz svoje nadležnosti.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

XXVII.

Ministarstvo obrane dostavit će svim središnjim tijelima državne uprave, županijama i Gradu Zagrebu izvod iz Plana obrane Republike Hrvatske najkasnije 60 dana od dana njegova donošenja.

Središnja tijela državne uprave, županije i Grad Zagreb dostavit će pravnim osobama nositeljima obrambenih priprema iz svoje nadležnosti izvode iz svojega plana obrane najkasnije 120 dana od dana njegova donošenja.

XXVIII.

Ministarstvo obrane donijet će i provesti program obuke i osposobljavanja ovlaštenih osoba središnjih tijela državne uprave, županija i Grada Zagreba za izradu planova obrane najkasnije 60 dana od dana donošenja Plana obrane Republike Hrvatske.

Središnja tijela državne uprave, županije i Grad Zagreb provest će program obuke i osposobljavanja ovlaštenih osoba pravnih osoba iz svoje nadležnosti za izradu planova obrane najkasnije 120 dana od dana donošenja vlastitih planova obrane.

Središnja tijela državne uprave, županije i Grad Zagreb mogu donositi metodološke i druge upute za izradu planova obrane uz prethodno mišljenje Ministarstva obrane.

XXIX.

Nositelji obrambenih priprema izradit će svoje planove obrane u skladu s odredbama ove Metodologije i izvodom iz plana obrane više razine najkasnije šest mjeseci od dana dobivanja izvoda.

XXX.

Stupanjem na snagu ove Metodologije prestaje važiti Odluka o metodologiji za izradu planova obrane (»Narodne novine«, broj 43/97).

XXXI.

Ova Metodologija stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 801-02/10-02/02
Urbroj: 5030109-10-1
Zagreb, 19. kolovoza 2010.

Predsjednica
Jadranka Kosor, dipl. iur., v. r.

Ostalo, NN 100/2010-2773