## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za mjerila brzine vozila u cestovnome prometu

### NN 38/2001 (27.4.2001.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za mjerila brzine vozila u cestovnome prometu

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

669

Temeljem članka 22. Zakona o mjeriteljskoj djelatnosti (»Narodne novine«
br. 11/94) ravnatelj Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### o mjeriteljskim zahtjevima za mjerila brzine vozila u cestovnome prometu

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom određuju se mjeriteljski i s njima povezani tehnički zahtjevi
koje moraju zadovoljavati mjerila brzine vozila u cestovnome prometu (u
daljnjemu tekstu: mjerila brzine).

Članak 2.

Načela rada mjerila brzine
koja su predmet ovoga pravilnika zasnivaju se na:

– Dopplerovu radarskom
učinku;

– mjerenju vremena povratka
reflektiranog snopa laserskim zrakama kod laserskih mjerila brzine;

– mjerenju vremena prolaza
vozila između dviju (ili više) na utvrđenu razmaku čvrsto položenih prepreka
(osjetila).

Mjerila brzine iz stavka 1.
ovog članka mogu mjeriti brzinu vozila na ove načine:

– stacionarno mjerenje
brzine;

– pokretno mjerenje brzine;

– mjerenje brzine pomoću ugrađenih mjerila brzine.

Članak 3.

Pojedini izrazi u ovome pravilniku imaju ova značenja:

1) *radarsko mjerilo brzine* je mjerilo brzine čije se načelo rada
zasniva na mjerenju razlike frekvencija (Dopplerov učinak) između emitiranog i
od vozila kojemu se mjeri brzina (u daljnjemu tekstu: provjeravanog vozila)
reflektiranog signala u mikrovalnome frekvencijskom području;

2) *lasersko mjerilo brzine*
je mjerilo brzine čije se načelo rada zasniva na uzastopnome mjerenju
udaljenosti provjeravanog vozila od mjesta na kojemu se nalazi mjerilo brzine i
mjerenju proteklog vremena između dva uzastopna mjerenja te obradom izmjerenih
rezultata;

3) *stacionarno mjerenje
brzine* mjerenje je koje se izvodi
pomoću pokretnih mjerila postavljenih u vrijeme mjerenja na stalak ili
na prikladan pribor za njegovo učvršćenje na podlogu ili na (u) vozilo koje se
ne kreće;

4) *pokretno mjerenje brzine* obavlja se iz vozila u pokretu ili
ručnim mjerilima brzine;

5) *mjerenje brzine* pomoću ugrađenih mjerila brzine mjerenje je
pomoću, u vrijeme mjerenja, čvrsto ugrađenih mjerila brzine na za to određenim
mjestima i koja mjerenje obavljaju bez rukovatelja;

6) *upute za uporabu* pisane su upute izdane od proizvođača mjerila
brzine te pregledane i odobrene od Državnog zavoda za normizaciju i
mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod) u vrijeme izdavanja tipnog odobrenja;

7) *sigurnosna razlika* je vrijednost brzine izražena u km/h ili u
% koja se mora odbiti od izmjerene vrijednosti brzine kako bi se učinio
ispravak zbog pogreške mjerila brzine odnosno mjerne metode.

II. MJERITELJSKI ZAHTJEVI

Članak 4.

Mjerila brzine moraju izmjerene vrijednosti pokazivati u mjernim
jedinicama koje su propisane Zakonom o mjernim jedinicama (»Narodne novine« br.
58/93 ).

Članak 5.

Donja granica mjerenja mjerila brzine ne smije biti veća od 30 km/h, a
gornja granica mjerenja mjerila brzine ne smije biti manja od 150 km/h.

Članak 6.

Najveće dopuštene mjerne pogreške mjerila brzine ne smiju biti veće od ±
3 km/h za brzine do 100 km/h, a iznad te brzine ne smiju biti veće od ± 3 %.

Sigurnosna razlika kod mjerenja brzine za brzine do 100 km/h iznosi 10
km/h, a za brzine veće od 100 km/h iznosi 10 % izmjerene brzine.

Članak 7.

Propisani uvjeti za mjerila brzine su sljedeći:

1. Referentni
uvjeti

                     temperatura
okoline                     23 °C ± 2 °C

                     relativna
vlažnost zraka                55 % ± 15 %

                     napon napajanja                          nazivna
vrijednost

                                                                        napona
± 2 %.

2. Radni uvjeti

                     temperatura
okoline                     od 0 °C do + 50 °C

                     napon napajanja                          nazivna
vrijednost

                                                                        napona
± 10 %.

3. Uvjeti skladištenja

                     temperatura
okoline                     – 25 °C do 70 °C.

Članak 8.

Mjerenje brzine mogu
obavljati samo za to osposobljene službene osobe koje imaju potrebno teoretsko
i praktično znanje o postavljanju, radu i načinu uporabe svake pojedine vrste
mjerila brzine i pripadnoga pribora. Osposobljavanje službenih osoba za rad s
mjerilima brzine provest će mjerodavna služba Ministarstva unutarnjih poslova u
suradnji s proizvođačem mjerila i Državnim zavodom za normizaciju i
mjeriteljstvo. Nakon uspješno završe­nog osposobljavanja polaznici
osposobljavanja trebaju o tome dobiti potvrdu.

Članak 9.

OpĆi uvjeti namjeŠtanja i uporabe mjerila brzine

1) Namještanje i uporaba mjerila brzine

Pri namještanju i radu s mjerilom brzine potrebno je postupati u skladu
s uputama za uporabu.

2) Pregled mjerila brzine prije uporabe

Prije svake uporabe (prije svakog niza mjerenja na istome mjestu)
potrebno je ispitati mjerilo brzine kako je opisano u uputama za uporabu,
odnosno provjeriti njegovo automatsko izvo­đenje mjerenja.

Članak 10.

Uvjeti mjerenja i dodatni zahtjevi

pri stacionarnom mjerenju brzine

1) Stacionarno mjerenje

1.1) Udaljenosti između aktivnih radarskih mjerila brzine na istome frekvencijskom
području

Ako je na cesti istodobno u uporabi više mjerila brzine, udaljenost među
njima mora iznositi najmanje 100 metara.

1.2) Mjerenje brzine u oba smjera vožnje

Ako se u prometu istodobno obavljaju mjerenja u oba smjera vožnje,
potrebno je upotrijebiti fotoaparat ili videosustav.

2) Posebni načini stacionarnog mjerenja

1.1) Čelno mjerenje

Čelno mjerenje tj. mjerenje u suprotnom smjeru prometnoga tijeka, može
se provoditi samo uz pomoć mjerila brzine kojima je u tipnome odobrenju naveden
taj način mjerenja i pod uvjetima određenim u uputama za uporabu.

2.2) Mjerenje s nadvožnjaka

Mjerenje s nadvožnjaka
dopušteno je pod sljedećim uvjetima:

– obvezatna je uporaba stalka
koji je naveden kao dodatna oprema u tipnome odobrenju mjerila;

– obvezatna je uporaba
fotoaparata ili videosustava;

– kod mjerenja s nadvožnjaka
dopuštena je uporaba dvaju mjerila brzine ako su smjerovi njihovih snopova
okrenuti jedan od drugoga;

– kod mjerenja s nadvožnjaka
dopuštena je usporedna uporaba dvaju ili više mjerila brzine ako rade na
različitim frekvencijskim područjima.

2.3) Mjerenje u zavojima

Dopuštena su mjerenja u
zavojima u kojima je to zbog prometne sigurnosti nužno ako je polumjer
zakrivljenosti zavoja najmanje 260 m i ako su ispunjeni ovi uvjeti:

– radarski snop treba biti
usmjeren u smjeru vožnje ili suprotno od smjera vožnje vozila čiju brzinu
mjerimo (mjerni kut 0° umjesto 22°);

– obvezatna je uporaba
fotoaparata ili videosustava, a iz fotografija mora biti vidljivo da je u
mjerenome smjeru vožnje na mjernome području mjerila brzine vozilo samo jedno
vozilo.

Članak 11.

Uvjeti mjerenja i dodatni zahtjevi

kod pokretnog mjerenja brzine

1) Mjerenje brzine iz vozila koje se kreće (pokretni radar)

– dopušteno je samo mjerenje brzine vozila koja pretječu vozilo u kojemu
se nalazi radarsko mjerilo.

2) Mjerenje brzine praćenjem, s uporabom tahografa, raču­nala i
videosustava

Vozilo kojemu se provjerava brzina vožnje (u daljnjemu tekstu:
provjeravano vozilo) mora se za cijelo vrijeme mjerenja stalno snimati. Vozilo iz
kojeg se mjeri brzina (u daljnjemu tekstu: mjerno vozilo) ne smije za vrijeme
mjerenja preteći provjeravano vozilo.

Ovisno o najvišoj dopuštenoj brzini, mjerenje treba provesti na dijelu
ceste koji ne smije biti manji od:

– 200 m na odsjecima s najvišom dopuštenom brzinom do uključivo 80 km/h

– 500 m na odsjecima s najvišom dopuštenom brzinom većom od 80 km/h.

Ako se kod mjerenja brzine s praćenjem upotrebljavaju vi­deo­sustavi s
objektivom s promjenjivim kutom promatranja (zoom), tijekom mjerenja kut
promatranja ne smije se mijenjati.

Za evidentiranje tijeka mjerenja mora se snimiti videosnimka na kojoj je
vidljiv tijek cijelog mjerenja. Na videosnimci moraju biti evidentirani
sljedeći podaci: vrijeme, prijeđen put, trenutačna brzina mjernog vozila i
izmjerena vrijednost brzine u mjernome odsjeku.

Kod izradbe snimaka potrebno je izraditi najmanje tri slike. Prvu u
trenutku početka mjerenja, drugu na kraju mjerenja i treću izvan mjernoga
područja.

2.1) Mjerenje brzine praćenjem, s uporabom tahografa, raču­nala i
videosustava, kod jednakih udaljenosti

Na kraju mjerenja udaljenost od provjeravanog vozila treba biti jednaka
onoj na početku mjerenja ili veća od nje.

Uporaba mjernih raspona unutar većega mjernog područja dopuštena je ako
se udaljenost od provjeravanog vozila u mjerodavnome vremenu mjerenja ne
smanji.

Mjerodavna brzina je
aritmetična srednja vrijednost brzine izmjerene na cijelome području mjerenja.

2.2) Mjerenje brzine
slobodnim praćenjem, s uporabom tahografa, računala i videosustava

Kod slobodnog praćenja
određuje se aritmetična srednja vrijednost brzine vožnje na cijelome području
mjerenja. Za vrije­me praćenja ne smije se pretjecati. Na kraju mjerenja
udaljenost od provjeravanog vozila mora biti jednaka onoj na početku mjerenja
ili veća od nje. Mjerodavna brzina je aritmetična srednja vrijednost brzine
izmjerene na cijelome području mjerenja.

2.3) Mjerenje brzine
praćenjem, s uporabom tahografa, računala i videosustava, na određenim točkama

Načelo mjerenja temelji se na
mjerenju trajanja vožnje na određenome odsjeku. Kad provjeravano vozilo prijeđe
neko označeno mjesto (prometni znak, sjenu mosta, drvo uz cestu itd.), uključi
se mjerenje vremena. Kad isto mjesto prođe mjerno vozilo, uključi se mjerilo
duljine puta. Po dovoljno dugom mjerenom odsjeku ceste, na nekome novom
označenom mjestu, kad provjeravano vozilo prođe kraj njega, zaustavi se
mjerenje vremena, a zatim se kad kraj njega prođe mjerno vozilo, zaustavi i
mjerenje puta. Neovisno o međusobnoj udaljenosti vozila u cijeloj fazi
mjerenja, brzina se izračunava na temelju vremena koje je bilo potrebno
provjeravanom vozilu da prijeđe izmjereni odsjek duljine vožnje. Mjerodavna
brzina je aritmetična srednja vrijednost brzine izmjerene na cijelome području
mjerenja.

3) Mjerenje brzine laserskim mjerilima brzine

3.1) Laserska mjerila brzine mogu se upotrebljavati iz ruke ili
namješteni na stalku. Mjerni snop mora uhvatiti os gibanja provjeravanog
vozila, pa se ta mjerila u pravilu upotrebljavaju s ruba ceste ili nadvožnjaka.
Mjerne pogreške do kojih dolazi zbog prevelika mjernog kuta uvijek su u korist
vozača provjeravanoga vozila.

Dopuštena mjerna udaljenost za pojedine vrste mjerila brzine određena je
u tipnome odobrenju mjerila. Mjerenje iz vozila koje se kreće nije dopušteno.
Kod mjerenja iz vozila koje stoji ne smije se mjeriti kroz stakla vozila.

3.2) Dodatni uređaji

Kao dokaz o pravilno određenu mjernome rezultatu provjeravanog vozila,
moramo istodobno upotrijebiti videosustav ili fotoaparat koji je čvrsto pričvršćen
na mjerilo brzine, osim u slučajevima u kojima je rezultat mjerenja brzine
moguće odmah nakon mjerenja pokazati vozaču provjeravanog vozila.

Članak 12.

Mjerenje stacionarnim mjerilima brzine s indukcijskim osjetilima

Stacionarna učvršćena mjerila brzine s indukcijskim osjetilima određuju
brzinu vozila pomoću automatskog mjerenja vremena vožnje kroz određene cestovne
odsjeke između »pragova«, fotoćelija itd. Trebaju biti tako opremljeni da se
isključi moguć­nost generiranja signala za početak ili završetak mjerenja koji
bi bio posljedica smetnja.

Dopuštene su samo naprave s više »pragova« (primjena najmanje dvaju
neovisnih mjerenja vremena).

Za mjerenje brzine s pomoću svih vrsta stacionarnih učvrš­ćenih mjerila
brzine primjenjuje se odredba propisana člankom 10. točkom 1.

Izmjerena vrijednost treba se bez dvojbe odnositi na provjeravano
vozilo. Osim toga treba postojati mogućnost naknadne rekon­strukcije mjerenja
(dvostruka fotografija, videosnimka ili drukčija istovrijedna metoda
evidentiranja).

Članak 13.

Kod mjerenja brzine vodi se zapisnik koji uključuje:

– datum, vrijeme i mjesto mjerenja;

– način, eventualne
posebnosti mjerenja (npr.: čelno, s nad­vožnjaka, u zavoju);

– smjer vožnje provjeravanog
vozila;

– najveća dopuštena brzina u području
mjerenja;

– oznaka naprave za mjerenje
brzine;

– registarski broj i
izmjerena brzina vozila;

– izjava o prethodno
obavljenom ispitivanju mjerila brzine u skladu s člankom 9. točkom 2.;

– ime službenih osoba koje su
obavile mjerenje;

– potpis.

Traženi podaci upisuju se
kronološki. U zapisnik se unose i moguće posebne okolnosti. Podaci u zapisniku
ne smiju se brisati. Ako je potrebno, mogu se unositi ispravci s potpisom osobe
koja ih je unijela, a ispravljeni dijelovi moraju ostati vidljivi.

Analiza filmskih snimaka ili video kazete koja se po potrebi izrađuje
sastavni je dio zapisnika.

III. KONSTRUKCIJSKI ZAHTJEVI

Članak 14.

1) Svi sklopovi mjerila brzine moraju biti kućištem zaštićeni od
mehaničkih udaraca i elektromagnetskih smetnja.

2) Mjerila brzine moraju imati ugrađeno samoispitivanje koje se izvodi
kod svakog uključivanja i ponovnog postavljanja mjerila. Mjerilo mora imati
ugrađenu funkciju onemogućivanja njegova neispravna rada (ili upozoravanja na
isti) u slučaju kvara ili nepravilne uporabe.

3) Svi dijelovi mjerila brzine koji utječu na mjeriteljske značajke,
računanje i spremanje podataka moraju biti na odgo­varajući način zaštićeni od
namjernoga ili nenamjernoga nepravil­nog rukovanja.

Članak 15.

Izmjerene vrijednosti brzine moraju biti prikazane:

1) analogno, znakom ili kazaljkom

2) digitalno.

Članak 16.

Dodatni (vanjski) dijelovi mjerila brzine koji se na njega priključuju
moraju biti opisani u tipnome odobrenju mjerila.

IV. NATPISI I OZNAKE

Članak 17.

Natpisi i oznake koje se stavljaju na mjerilo brzine moraju biti na
hrvatskome jeziku.

Mjerila brzine moraju imati
na vidljivu mjestu natpisnu pločicu na kojoj se navode podaci, oznake i simboli
koji pri radnim uvjetima moraju biti lako čitljivi.

Na natpisnoj pločici moraju
biti ovi podaci:

1) oznaka tipa mjerila
brzine;

2) serijski broj i godina
proizvodnje;

3) ime proizvođača ili
njegova oznaka;

4) službena oznaka tipa
mjerila.

V. TIPNO ISPITIVANJE

Članak 18.

Tipno ispitivanje mjerila provodi se na osnovi dokumentacije i/ili rezultata
laboratorijskih ispitivanja.

Zahtjevu za tipno ispitivanje proizvođač mjerila ili njegov predstavnik
mora priložiti dokumentaciju propisanu Pravilnikom o načinu na koji se provodi
tipno ispitivanje mjerila (»Narodne novine« br. 93/96), a posebno:

1) upute za uporabu koje
sadrže:

a) opće tehničke podatke

b) opis rada mjerila i
njegovih sklopova s mogućim upozorenjima

c) upute za postavljanje i
električnu shemu spajanja

d) potrebnu programsku
podršku i upute za njezinu ugradbu

e) upute za uporabu, održavanje
i ovjeravanje na hrvatskome jeziku

f) upute za funkcionalnu
provjeru ispravnosti mjerila

g) postupak za utvrđivanje
sukladnosti mjerila brzine s odred­bama ovoga pravilnika

2) konstrukcijsku (tehničku)
dokumentaciju (o mehaničkim i elektroničkim sklopovima) mjerila brzine

3) konstrukcijsku (tehničku)
dokumentaciju o programskoj podršci (ako je ugrađena u mjerilo), a posebno:

a) opis programske podrške

b) opis komunikacije podataka između sklopova

c) podatke i upute za identifikaciju programske podrške ugrađene u
mjerilo

d) pisanu izjavu proizvođača
mjerila da ugrađena programska podrška isključivo obavlja samo one funkcije
koje su navedene u podtočki a) ove točke

e) način zaštite programske
podrške

4) potreban broj fotografija
mjerila brzine (za obradbu na elektroničkome računalu)

5) druge dokumente ili
podatke koji su potrebni za provo­đenje tipnog ispitivanja, a koje tijekom
provođenja tipnog ispitivanja zatraži službeni organ.

Članak 19.

Tijekom provođenja tipnog
ispitivanja provodi se i provjera pripadnih uputa za uporabu mjerila brzine
kako bi se utvrdilo da su navedeni podaci i opisani postupci jasno i razumljivo
navedeni.

U tipnom odobrenju treba
navesti i podatke za identifikaciju uputa za uporabu mjerila brzine.

VI. OVJERAVANJE

Članak 20.

Kod prvog ovjeravanja mjerila brzine obvezatno treba obaviti vizualni
pregled kojim se utvrđuje sukladnost mjerila s tipnim odobrenjem.

Članak 21.

Ovjeravanje mjerila brzine provodi se na način opisan u proizvođačevim
uputama u opsegu koji osigurava utvrđivanje zadovoljavanja njegovih
mjeriteljskih i drugih značajki propisanim u ovome pravilniku.

Članak 22.

Najveće dopuštene pogreške pri prvome redovitom ili izvanrednom
ovjeravanju ne smiju biti veće od onih propisanih člankom 6. ovoga pravilnika.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 23.

Mjerila brzine koja su tipno odobrena prije donošenja ovoga pravilnika
mogu se ovjeravati do 31. prosinca 2003. godine ako zadovoljavaju odredbe
članka 6. ovoga pravilnika.

Mjerila iz stavka 1. ovoga članka mogu se upotrebljavati i poslije roka
navedena u tom stavku ako zadovoljavaju odredbe članaka 10. i 11. ovoga
pravilnika.

Članak 24.

Donošenjem ovoga pravilnika stavlja se izvan snage Pravilnik o
metrološkim uvjetima za Dopplerove radare (»Narodne novine« br. 53/91).

Članak 25.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/01-04/8
Urbroj: 558-03/1-01-5
Zagreb, 23. travnja 2001.

Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjeriteljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.** v. r.

Pravilnik, NN 38/2001-669