## Uredba o jediničnim naknadama, korektivnim koeficijentima i pobližim kriterijima i mjerilima za utvrđivanje naknade na emisiju u okoliš ugljikovog dioksida

### NN 73/2007 (16.7.2007.), Uredba o jediničnim naknadama, korektivnim koeficijentima i pobližim kriterijima i mjerilima za utvrđivanje naknade na emisiju u okoliš ugljikovog dioksida

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

2280

Na
temelju članka 17. stavka 1. Zakona o Fondu za zaštitu okoliša i energetsku
učinkovitost (»Narodne novine«, broj 107/2003), Vlada Republike Hrvatske je na
sjednici održanoj 10. srpnja 2007. godine donijela

## UREDBU

### O JEDINIČNIM NAKNADAMA, KOREKTIVNIM KOEFICIJENTIMA I POBLIŽIM KRITERIJIMA I MJERILIMA ZA UTVRĐIVANJE NAKNADE NA EMISIJU U OKOLIŠ UGLJIKOVOG DIOKSIDA

Članak 1.

(1)
Ovom se Uredbom propisuje iznos jedinične naknade, korektivni koeficijenti i pobliži kriteriji i mjerila za
utvrđivanje naknade na emisiju u okoliš ugljikovog
dioksida (u daljnjem tekstu: emisija CO2).

(2)
Odredbe ove Uredbe ne primjenjuju se na emisije CO2
koje nastaju:

–
izgaranjem goriva od biomase,

–
izgaranjem biorazgradivog otpada,

–
spaljivanjem otpadnog mulja.

Članak 2.

Pojedini
pojmovi u smislu ove Uredbe imaju sljedeća značenja:

–
*emisija CO2* je emisija koja nastaje oksidacijom
ugljika u CO2 pri izgaranju goriva fosilnog
podrijetla i kemijskom pretvorbom (bez izgaranja) u uređajima, tehnološkim
procesima, objektima i industrijskim pogonima kao i pri izgaranju otpada
fosilnog podrijetla kod procesa termičke obrade
otpada ili kod suspaljivanja u stacionarnim izvorima,

–
*gorivo* je kruti, tekući ili plinoviti zapaljivi materijal korišten za
izgaranje, isključujući otpad,

–
*kruto gorivo* je ugljen, briketi ugljena bez smole kao veziva, koks, piljevina i
briketi od piljevine, prirodno drvo svih oblika,

–
*tekuće gorivo* je plinsko i loživo ulje prema Uredbi o kakvoći tekućih naftnih
goriva,

–
*plinovito gorivo* je gorivo koje je pri temperaturi 273 K i tlaku 101,3 kPa u plinovitom agregatnom stanju,

–
*gorivo od biomase* je gorivo u cijelosti ili djelomice biljnog podrijetla iz
poljoprivrede ili šumarstva, koji se koristi kao energetski obnovljiva vrsta
goriva, kao i sljedeće vrste otpada koje se koriste kao gorivo:

–biljni
otpad iz poljoprivrede ili šumarstva;

–biljni
otpad iz prehrambene industrije, ako se dobivena toplina koristi;

–vlaknasti
biljni otpad iz proizvodnje primarne celuloze i papira iz celuloze, ako se
spaljuje na mjestu proizvodnje i ako se dobivena toplina koristi;

–otpad
od pluta;

–drvni
otpad, osim drvnog otpada koji sadrži halogene organ­ske
spojeve ili teške metale koji nastaju uporabom proizvoda za zaštitu drveta ili
premaza, i koji poglavito uključuje drvni otpad koji potječe od građevinskog
otpada ili otpada nastalog rušenjem,

–gorivo
iz otpada (GIO), osim udjela otpada fosilnog podrijetla koji se procjenjuje
prema posebnom postupku,

–otpad
fosilnog podrijetla su gume, boje, lakovi, mineralna ulja¸ sintetičke tkanine,
plastika i drugi otpad fosilnog podrijetla,

–
*biorazgradivi otpad* je otpad koja podliježe anaerobnoj ili aerobnoj razgradnji,

–
*obveznici plaćanja naknade* su pravne i fizičke osobe koje u okviru svoje
djelatnosti imaju u vlasništvu ili koriste pojedinačni stacionarni izvor
emisije CO2,

–
*pojedinačni stacionarni izvori emisije CO2* su
tehnološki procesi, industrijski pogoni, uređaji i objekti iz kojih se ispušta CO2 u zrak u količini većoj od 30 tona godišnje,

–*ispust* je mjesto ispuštanja CO2 iz pojedinačnog
stacionarnog izvora emisije u zrak,

–
*iznos dobiti prije oporezivanja* je ukupan prihod obveznika plaćanja u
kalendarskoj godini umanjen za ostvarene rashode u kalendarskoj godini,

–
*ulaganja u energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i druge projekte
smanjenja emisije stakleničkih plinova* su ulaganja obveznika plaćanja u
projekte i programe energetske učinkovitosti, obnovljive izvore energije i
druge projekte i programe smanjenja emisije stakleničkih plinova u kalendarskoj
godini,

–
*najbolja raspoloživa tehnika* je najučinkovitiji i najnapredniji razvojni
stupanj djelatnosti i s njome povezanih načina proizvodnje koji je dostupan
obvezniku plaćanja naknade na emisiju CO2 i koji može
biti primjerena osnova za određivanje graničnih vrijednosti emisija kojima se
postiže sprječavanje, odnosno smanjivanje utjecaja na okoliš,

–
*dozvoljena kvota (pravo na emisiju)* je dopuštenje za emisiju jedne tone
ekvivalenta ugljikovog dioksida tijekom određenoga raz­doblja, koje se daje posebnim
propisom.

Članak 3.

(1)
Obveznicima plaćanja naknade utvrđuje se i izračunava količina emisije CO2 i korektivni poticajni koeficijenti posebno za svaki
ispust.

(2)
Obveznici plaćanja naknade plaćaju naknadu utvrđenu zbirno za sve ispuste.

Članak 4.

Iznos
naknade na emisiju CO2 izračunava se prema izrazuN = N1 × E × kk propisanom člankom 13. stavkom 4. Zakona o Fondu za
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, u kojem je:

N
– iznos naknade na emisiju CO2 u kunama,

N1 – naknada za jednu tonu emisije CO2 (u daljnjem tekstu: jedinična naknada),

E
– količina emisije CO2 u tonama u kalendarskoj
godini,

kk – korektivni koeficijent ovisan o količini i
podrijetlu emisije.

Članak 5.

(1)
Jedinična naknada za jednu tonu emisije CO2 u 2007.
godini iznosi 11 kuna.

(2)
Jedinična naknada za jednu tonu emisije CO2 od 1.
siječnja 2008. godine iznosi 14 kuna.

(3)
Jedinična naknada za jednu tonu emisije CO2 od 1.
siječnja 2009. godine iznosi 18 kuna.

(4)
Vlada Republike Hrvatske može po isteku 2009. godine za svako naredno
obračunsko razdoblje odrediti visinu emisije jedinične naknade za jednu tonu
emisije CO2.

Članak 6.

Obveznici
plaćanja naknade na CO2 kojima je posebnim propisom
određena dozvoljena kvota emisija, plaćaju za svako prekoračenje po toni CO2 iznad dozvoljene kvote emisije jediničnu naknadu za
jednu tonu emisije CO2 od 100 kn.

Članak 7.

Korektivni
poticajni koeficijent kk izračunava se prema izrazu:

kk= k1 x k2 x k3x k4

u
kojem je:

k1 – korektivni koeficijent ovisan o godišnjoj
količini emisije,

k2 – korektivni koeficijent ovisan o podrijetlu
emisije,

k3– korektivni poticajni koeficijent ovisan o
ulaganju u projekte i programe energetske učinkovitosti i obnovljive izvore
energije,

k4 – korektivni poticajni koeficijent ovisan o
izradi i provedbi programa smanjenja emisije CO2
korištenjem najboljih raspoloživih tehnika, odnosno tehničke dokumentacije za
provedbu projekta smanjenja emisije CO2 sukladno
Programu iz članka 11. ove Uredbe.

Članak 8.

Korektivni
koeficijent k1 ovisan o količini emisije CO2 iznosi:

–za
količinu emisije jednaku ili veću od 500.000 t/god                                                 0,65

–za
količinu emisije jednaku ili veću od 100.000 t/god,
  a manju od 500.000 t/god                                                                                         0,75

–za
količinu emisije jednaku ili veću od 50.000 t/god,
  a manju od 100.000 t/god                                                                                         0,85

–za
količinu emisije jednaku ili veću od 30 t/god,
  a manju od 50.000 t/god                                                                                           1,00

Članak 9.

Korektivni
koeficijent k2 ovisan o podrijetlu emisije CO2 iznosi:

–za
emisije uslijed izgaranja krutog i tekućeg
  goriva
fosilnog podrijetla                                                                                          1,00

–za
emisije uslijed izgaranja plinovitog goriva
  fosilnog
podrijetla                                                                                                    0,70

–za
emisije iz tehnološkog procesa za neenergetske
  svrhe                                                                                                                       0,40

–za
emisije iz spaljivanja ili suspaljivanja otpada
  fosilnog podrijetla                                                                                                    0,20

Članak 10.

(1)
Korektivni poticajni koeficijent k3 ovisi o
ulaganjima obveznika plaćanja naknade u projekte i programe energetske
učinkovitosti i obnovljive izvore energije s ciljem smanjenja količina emisije CO2 na ispustu.

(2)
Projekte i programe iz stavka 1. ovog članka ocjenjuje i odobrava Fond za
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost.

(3)
Korektivni poticajni koeficijent k3 izračunava se
prema postotku uloženih sredstava u povećanje energetske učinkovitosti,
korištenje obnovljivih izvora energije i ostale mjere za smanjivanje emisije CO2 i drugih stakleničkih plinova, korištenjem najboljih ras­položivih tehnika, obveznika
plaćanja naknade u kalendarskoj godini koja prethodi donošenju rješenja o
visini naknade, u odnosu na ostvarenu dobit u poslovanju, a izračunava se prema
izrazu:

k3 =
D –
U
              D

u
kojem je:

D
= iznos dobiti prije oporezivanja,

U
= iznos ulaganja u energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i ostale
mjere za smanjivanje emisije CO2 i drugih
stakleničkih plinova

(4)
U slučaju izračuna manjeg koeficijenta od 0,5 obračun naknade izračunava se po
koeficijentu 0,5.

Članak 11.

(1)
Korektivni poticajni koeficijent k4 ovisi o izradi i
provedbi Programa smanjenja emisije CO2 (u daljnjem
tekstu: Program) obveznika plaćanja vezano za djelatnost koja je izvor emisije CO2u njegovom vlasništvu ili na korištenju.

(2)
Program sadrži osobito:

–
popis pojedinačnih stacionarnih izvora emisije CO2
u vlasništvu ili na korištenju od strane obveznika
plaćanja naknade na emisiju CO2,

–
trend emisija CO2 po pojedinim izvorima emisije CO2 u razdoblju od 1990. do
kalendarske godine za koju postoje posljednji raspoloživi podaci,

–
prikaz i tehničku analizu mjera za smanjenje emisije CO2
sukladno najboljim raspoloživim tehnikama,

–
analizu potencijala smanjenja emisije CO2 i troškova
primjene mjera,

–
projekcije emisija CO2 uz primjenu mjera za minimalno
tri kalendarske godine od godine izrade Programa,

–
redoslijed primjene mjera, rokove, nositelje, pokazatelje
napredovanja/ostvarenja i način izvještavanja.

(3)
Obveznici plaćanja naknade na emisiju CO2 podnose
Program iz stavka 1. ovog članka Fondu za zaštitu okoliša i energetsku
učinkovitost na ocjenu i odobrenje.

(4)
Rok za dostavu Programa iz stavka 1. ovog članka je 30. listopada 2007. godine.

(5)
Nadzor provedbe Programa obavlja Fond za zaštitu okoliša i energetsku
učinkovitost.

Članak 12.

(1)
Korektivni poticajni koeficijent k4 izračunava se
prema izrazu:

              N1,2007
k4 =    \_\_\_\_\_\_\_\_

               N1,n

u
kojem je:

N1,2007
= jedinična naknada za jednu tonu CO2 u 2007. godini

N1,n
= jedinična naknada za jednu tonu CO2 u tekućoj
godini.

(2)
Jedinična naknada ne umanjuje se za poticajni koeficijent k4
ako:

–
obveznik plaćanja naknade na emisiju CO2 ne dostavi
Program u roku propisanom u članku 11. stavku 4. ove Uredbe,

–
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ne odobri Program,

–
obveznik plaćanja naknade na emisiju CO2 ne provodi
odobreni Program sukladno njime utvrđenim rokovima.

Članak 13.

Ova
Uredba stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
odredbe članka 12. ove Uredbe koja stupa na snagu 1. siječnja 2008. godine.

Klasa:
351-01/07-01/07
Urbroj: 5030114-07-1
Zagreb, 10. srpnja 2007.

Predsjednik

**dr****. sc. Ivo
Sanader, v. r.**

Uredba, NN 73/2007-2280
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)