## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o općem deklariranju ili označavanju hrane

### NN 34/2005 (16.3.2005.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o općem deklariranju ili označavanju hrane

**MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I
VODNOGA GOSPODARSTVA**

**690**

Na temelju članka 55. stavka 1.
Zakona o hrani (»Narodne novine« broj 117/03, 130/03, 48/04), ministar
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, uz suglasnost ministra
zdravstva i socijalne skrbi donosi

**PRAVILNIK**

**O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O
OPĆEM DEKLARIRANJU ILI OZNAČAVANJU HRANE**

Članak 1.

U Pravilniku o općem deklariranju
ili označavanju hrane (»Narodne novine« br. 114/04, 128/04),
u članku 4. stavku 5. riječi: »stavak 3.« zamjenjuju se riječima: »stavak 4.«

Članak 2.

U članku 17. stavku 3. dodaje se
točka 5. koja glasi:

»5. tvari koje nisu aditivi ali
se upotrebljavaju na isti način i sa istom svrhom kao i pomoćne tvari u procesu
proizvodnje i koje su još prisutne u gotovom proizvodu, čak i u promijenjenom
obliku.«

Članak 3.

U članku 18. dodaje se novi
stavak 1. koji glasi:

»Sastojci moraju biti navedeni
sukladno odredbama članaka 17. do 23. Pravilnika o općem deklariranju ili
označavanju hrane, te Prilozima 1. i 2. koji su tiskani uz isti Pravilnik i
članku 7. ovoga Pravilnika i Prilogu 3. koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i
njegov je sastavni dio.«

Dosadašnji stavci 1. i 2. postaju
stavci 2. i 3.

Članak 4.

U članku 19. stavku 1. riječ
»stavka 1.« zamjenjuje se riječju »stavka 2.«

U članku 19. stavku 1. mijenja se
točka 4. i glasi:

»4. u slučaju kada se hrana
sastoji od ili sadrži miješano voće, povrće ili gljive u omjerima koji mogu
varirati, a da niti jedno pojedino voće, povrće ili gljive bitno ne
prevladavaju po udjelu mase, takvi sastojci mogu se grupirati zajedno u popisu
sastojaka pod oznakom »voće«, »povrće« ili »gljive« nakon čega slijedi izraz »u
promjenjivim omjerima« neposredno iza čega slijedi popis voća, povrća ili
gljiva. U takvim slučajevima, mješavina voća, povrća ili gljiva će biti
navedena u popisu sastojaka sukladno članku 18. stavku 2. na osnovi ukupne mase
voća, povrća ili gljiva;«

Iza točke 5. dodaju se točke 6. i
7. koje glase:

»6. sastojci koji čine manje od
2% gotovog proizvoda mogu biti navedeni drugačijim redoslijedom nego ostali
sastojci;

7. kada se sastojci koji su
slični ili se jedan od njih može zamijeniti drugim, upotrebljavaju u
proizvodnji ili pripremi hrane, a da se time ne mijenja njen sastav, priroda
ili vrijednost, te ako čine manje od 2% gotovog proizvoda, mogu se u popisu
sastojaka navesti pod oznakom »sadrži … i/ili …« kada je najmanje jedan od ne
više od dva sastojka prisutan u gotovom proizvodu. Ova se odredba ne
primjenjuje na aditive ni na sastojke navedene u Prilogu 3. ovoga Pravilnika.«

Članak 5.

Iza članka 20. dodaje se novi
članak 20.a. koji glasi:

»Članak 20.a

Svaki sastojak upotrijebljen u
proizvodnji hrane koji je još uvijek prisutan u gotovom proizvodu, čak i u
promijenjenom obliku, a naveden je u Prilogu 3. ili sastojak koji potječe od
sastojaka navedenih u Prilogu 3. mora biti označen na deklaraciji nazivom koji
jasno upućuje na naziv sastojka.

Sastojci navedeni u Prilogu 3.,
dopunjuju se ili mijenjaju na preporuku Povjerenstva za alergene u hrani.

Povjerenstvo iz stavka 2. ovoga
članka osniva ministar zdravstva i socijalne skrbi uz suglasnost ministra
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva.«

Članak 6.

U članku 22. stavku 3. mijenjaju
se podstavci 1. i 2. i glase:

»– je sastav složenog sastojka
definiran posebnim propisom i ako složeni sastojak čini manje od 2% gotovog
proizvoda, ovo izuzeće se ne odnosi na aditive koji moraju biti navedeni u
slučaju kada u hrani imaju tehnološki učinak;

– se složeni sastojak sastoji od
mješavine začina i/ili začinskog bilja koji čini manje od 2% gotovog proizvoda,
izuzev aditiva koji moraju biti navedeni u slučaju kada u hrani imaju
tehnološki učinak;«

Iza podstavka 2. dodaje se
podstavak 3. koji glasi:

»– je složeni sastojak hrana za
koju prema posebnim propisima nije potrebno navođenje sastojaka.«

Članak 7.

Iza članka 23. dodaju se članci
23.a i 23.b. koji glase:

»Članak 23.a

U slučaju pića koja sadrže više
od 1,2 vol % alkohola svaki sastojak definiran člankom 17. stavkom 1. te
naveden u Prilogu 3., mora biti označen na deklaraciji bez obzira na posebne
propise.

Oznaka iz stavka 1. ovoga članka
mora sadržavati riječ »sadrži« iza koje slijedi naziv tog sastojka.

Iznimno od odredbi stavka 1. i 2.
ovoga članka, sastojak ne treba biti označen ukoliko je već sadržan pod svojim
specifičnim nazivom u popisu sastojaka ili u nazivu pića.

Specifični zahtjevi za
označavanje vina, voćnih vina, drugih proizvoda od grožđa, vina i voćnih vina
te njihovih proizvoda i jakih alkoholnih i alkoholnih pića propisano je
posebnim propisima.

Članak 23.b

Iznimno od odredbi članka 20.,
22. i 23. Pravilnika svaki sastojak upotrijebljen u proizvodnji hrane koji je
još uvijek prisutan u gotovom proizvodu, čak i u promijenjenom obliku te
naveden u Prilogu 3. ili potječe od sastojaka navedenih u Prilogu 3. mora biti
označen na deklaraciji svojim specifičnim nazivom.

Oznaka iz stavka 1. nije potrebna
ako naziv hrane jasno upućuje o kojem se sastojku radi.

Iznimno od članka 17. stavka 3.
podstavka 2., 3., 4. i 5. Pravilnika, svaka tvar upotrijebljena u proizvodnji
hrane koja je još uvijek prisutna u gotovom proizvodu, čak i u promijenjenom
obliku, ako potječe od sastojaka navedenih u Prilogu 3., smatra se sastojkom i
mora biti označena na deklaraciji navodeći naziv sastojka od kojeg potječe.«

Članak 8.

U Prilogu 1. Pravilnika kod
sastojaka: rafinirana ulja osim maslinovog ulja i rafinirane masti u koloni
oznaka iza riječi »Pridjev »očvrsnuto««, dodaju se
riječi »ili »hidrogenirano«.

Članak 9.

U Prilogu 1. Pravilnika riječi »ušećereno voće« i »povrće«
te njihove pripadajuće definicije se brišu.

Članak 10.

Hrana koja nije deklarirana sukladno odredbama ovoga
Pravilnika može se stavljati na tržište do 31. 12. 2006. godine.

Članak 11.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od objave u
»Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/05-01/11

Urbroj: 525-1-05-1

Zagreb, 7. ožujka 2005.

Ministar

**Petar Čobanković**, v. r.

PRILOG 3.

SASTOJCI KOJI MOGU IZAZVATI ALERGIJE I/ILI INTOLERANCIJE

Žitarice koje sadrže gluten
(pšenica, raž, ječam, zob, pir, kamut ili njihovi
hibridi) i proizvodi od istih

Rakovi i proizvodi od rakova

Jaja i proizvodi od jaja

Riba i proizvodi od riba

Kikiriki i proizvodi od kikirikija

Soja i proizvodi od soje

Mlijeko i proizvodi od mlijeka (uključujući i laktozu)

Koštuničavo voće (badem Amygdalus communis L., lješnjak Corylus avellana, orah Juglans regia, indijski
oraščić-kešu Anacardium occindetale,
pekan oraščić Carya illinoiesis, brazilski oraščić Bertholletia
excelsa, pistacij Pistacia
vera, makadamija oraščić Macadamia
ternifolia) i njihovi proizvodi

Celer i proizvodi od celera

Gorušica i proizvodi od gorušice

Sjeme sezama i proizvodi od sjemena sezama

Sumporni dioksid i sulfiti u
koncentraciji većoj od 10 mg/kg ili 10 mg/l izraženi kao SO2.

Alergija ili preosjetljivost na hranu je reakcija organizma
na neki od sastojaka hrane, smatrajući ga stranom tvari (antigenom) s
posljedičnom promjenom imunološkog odgovora organizma.

Alergen je organizmu strana tvar (antigen) koja može
potaknuti alergijsku reakciju.

Intolerancija ili nepodnošljivost
neke hrane i/ili njenih sastojaka je uzrokovana prirođenim ili stečenim
nedostacima u enzimatskom i imunološkom sustavu nužnom
za probavu hrane.«

Pravilnik, NN 34/2005-690