## Zakon o zakladama i fondacijama

### NN 36/1995 (1.6.1995.), Zakon o zakladama i fondacijama

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAKLADAMA I FUNDACIJAMA

Proglašavam Zakon o zakladama i fundacijama, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske, na sjednici 16. svibnja 1995.

Broj: 01-95-1001/1

Zagreb, 23. svibnja 1995.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman**, v. r

---

### ZAKON

### O ZAKLADAMA I FUNDACIJAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju osnivanje, ustrojstvo, djelatnost i prestanak
zaklada i fundacija, te nadzor nad njihovim radom.

Članak 2.

U smislu ovoga Zakona zaklada je imovina namijenjena da sama, odnosno
prihodima što ih stječe, trajno služi ostvarivanju neke općekorisne ili
dobrotvorne svrhe.

U smislu ovoga Zakona fundacija je imovina namijenjena da u odredenom
vremenskom razdoblju služi ostvarivanju neke općekorisne ili dobrotvorne
svrhe.

Općekorisna je u smislu ovoga Zakona ona svrha ispunjavanjem koje se
općenito unapređuje kulturna, prosvjetna, znanstvena, duhovna, ćudoredna,
športska, zdravstvena, ekološka ili koja druga društvena djelatnost, odnosno
svrha ili općenito meterijalno stanje društva.

Dobrotvorna je u smislu ovoga Zakona takva svrha ispunjenjem koje se
pruža potpora osobama kojima je potrebna pomoć.

Svrha je zaklade općekorisna, odnosno dobrotvorna i ako se tiče samo
osoba koje pripadaju određenom staležu, pozivu, nacionalnoj, jezičnoj,
kulturnoj, znanstvenoj i vjerskoj grupi ili

slično, odredenom krugu osoba, odnosno osoba koje žive na odredenom
području ili su obuhvaćene djelatnošću odredene udruge, ustanove ili druge
pravne osobe.

Poslove u svezi s osnivanjem i radom zaklada, kao i s drugim pitanjima
odredenim ovim Zakonom, obavlja Ministarstvo uprave (u daljenjem tekstu:
Ministarstvo).

Zaklada i fundacija su pravne osobe.

II. OSNIVANJE, REGISTRACIJA I DJELOVANJE ZAKLADA

1. Osnivanje zaklada

Članak 3.

Zakladu može osnovati domaća ili strana fizička ili pravna osoba (u
daljnjem tekstu: zakladnik).

Osoba ili osobe koje namjeravaju osnovati zakladu dogose akt o osnivanju
zaklade kojim određenu imovinu namjenjuju određenoj zakadnoj svrsi.

Ako Ministarstvo na temelju akta o osnivanju zaklade, a nakon provedenog
postupka utvrdi da su ispunjene zakonske pretpostavke za osnivanje zaklade,
donijet će rješenje kojim će dopustiti osnivanje zaklade i odrediti njen
upis u zakladni upisnik.

Prije donošenja rješenja iz stavka 3. ovoga članka Ministarstvo je dužno
pribaviti suglasnost i onih ministarstava u čijem je djelokrugu ostvarivanje
svrhe zaklade.

Ako se ministarstvo iz stavka 4. ovoga članka ne odazove traženju Ministarstva
i ne izda suglasnost u roku od 30 dana od dana postavljanja zahtjeva, smatrat
će se da je suglasnost izdana.

Zaklada se smatra osnovanom upisom u zakladni upisnik. Danom upisa u
zakladni upisnik zaklada stječe svojstvo pravne osobe.

Zaklada može započeti svoju djelatnost tek nakon što Ministarstvo odobri
njezin statut.

Članak 4.

Ako zakladu osniva jedan zakladnik, zaklada se osniva izjavom o osnivanju
zaklade (odluka, izjava posljednje volje i sl.). Ako zakladu osniva zajednički
više osoba, akt o osnivanju donosi se u obliku ugovora.

Akt o osnivanju zaklade mora sadržavati:

l. očitovanje volje zakladnika da se određena imovina trajno namjenjuje
za osnivanje zaklade,

2. podatke kojima se točno određuje imovina namijenjena zakladnoj svrsi
(osnovna imovina), s procjenom zaprisegnutoga sudskog vještaka u njenoj
vrijednosti i predvidivim prihodima koje bi ona mogla davati,

3. odredenje općekorisne ili dobrotvorne svrhe zaklade.

Akt o osnivanju zaklade mora biti sastavljen u pisanom obliku, a može
sadržavati i odredbu o upravitelju zaklade kao i druge odredbe koje mora
sadržavati statut zaklade.

Ako se zaklada osniva za života zakladnika, potpis zakladnika na takvoj
izjavi mora biti sudski ili javnobilježnički ovjeren.

Ako se zaklada osniva za slučaj smrti zakladnika, izjava o njenom osnivanju
mora biti u obliku izjave posljednje volje (oporuke, legata).

Odredbe kojima se u aktu o osnivanju zaklade određena imovina namjenjuje
zakladi trebaju biti neprijeporne, tako da se u određenim upisnicima ta
imovina može prenijeti na zakladu izravno, na temelju samog akta o osnivanju
i rješenja kojim se dopušta osnivanje zaklade.

Članak 5.

Zakladnik može opozvati akt o osnivanju zaklade sve do trenutka dok
mu ne bude dostavljeno rješenje kojim se dopušta osnivanje zaklade.

Nasljednici zakladnika mogu pobijati njegovu izjavu posljednje volje
o osnivanju zaklade po pravilima o pobijanju oporuke. Izjavu o pobijanju
nasljednici moraju dati najkasnije prigodom davanja svoje nasljedničke
izjave, odnosno odmah nakon što su saznali za izjavu posljednje volje zakladnika
o osnivanju zaklade.

Ako je akt o osnivanju donijelo više osoba pojedini zakladnik može taj
akt pobijati tužbom iz razloga koji ga čine pobijajućim po općim pravilima
obveznog prava. Tužba se može podnijeti sudu do predaje akta o osnivanju
zaklade Ministarstvu.

Ako je akt o osnivanju zaklade pravodobno opozvan odnosno ako je pravodobno
pokrenut postupak za njegovo pobijanje, Ministarstvo ne može donijeti rješenje
kojim se dopušta osnivanje zaklade do okončanja toga postupka. Ako zahtjev
za pobijanje akta o osnivanju bude pravmoćno odbijen, Ministarstvo će donijeti
rješenje o osnivanju zaklade.

Akt o osnivanju zaklade mogu pobijati i vjerovnici zakladnika po općim
zakonskim propisima o pobijanju pravnih radnji. Pokretanje parnice za pobijanje
ne sprečava osnivanje zaklade.

Radi zaštite prava zaklade, odnosno drugih suosnivača, sud može tijekom
parnice, po službenoj dužnosti ili na zahtjev Ministarstva ili drugih suosnivača,
odrediti privremena mjere osiguranja.

Članak 6.

Osnivanje zaklade dopušteno je:

1. ako je akt o osnivanju zaklade donesen sukladno odredbama članka
4. ovoga Zakona;

2. ako je svrha zaklade općekorisna ili dobrotvorna, te

3. ako je imovina zaklade dostatna za trajno ispunjavanje svrhe zaklade.

Imovina zaklade nije dostatna za trajno ispunjavanje svrhe zaklade ako
bi njezini predvidivi prihodi trajno ili za dulje vrijeme omogućavali samo
očuvanje te imovine, osobito nekretnina, a ne i ostvarenje neposredne svrhe
zaklade.

Osnivanje zaklade nije dopušteno:

l. ako je svrha zaklade nemoguća, pravno ili moralno nedopustiva,

2. ako za osnivanje zaklade ne postoji nikakav razborit razlog ili kad
svrha zaklade očito ne bi bila ozbiljna.

Članak 7.

Ako je zakladnik pravna ili fizička osoba koja je u vrijeme osnivanja
zaklade živa, akt o osnivanju zaklade uz zahtjev za njezino osnivanje,
mora se predati Ministarstvu. Zahtjev za osnivanje zaklade podnosi se u
dva primjerka na posebnom obrascu. Podnositelj zahtjeva dužan je uz zahtjev
priložiti potrebite dokaze da bi dokazao da ostvaruje uvjete iz članka
4. ovoga Zakona.

Prilozi se podnose u izvorniku, prijepisu ili presliku. Ako se podnesu
u prijepisu ili presliku koji nije ovjeren, službena će osoba utvrditi
da li su prijepis ili preslik vjerni izvorniku.

Obrazac zahtjeva i prilozi koje je potrebito priložiti zahtjevu iz stavka
1. ovoga članka, propisuju se pravilnikom što ga donosi ministar uprave.

Članak 8.

Ako je izjava o osnivanju zaklade data oporučno ostavinski će sud o
toj izjavi obavijestiti Ministarstvo, koje će ako ocijeni da su ispunjene
pretpostavke za osnivanje zaklade, dati dopuštenje za osnivanje zaklade,
na temelju oporuke. Ako Ministarstvo odbije dati takvo dopuštenje, smatrat
će se da je odredba o osnivanju zaklade bez pravnog učinka.

Članak 9.

Po primitku akta o osnivanju zaklade, odnosno po izdavanju dopuštenja
za osnivanje zaklade oporukom, Ministarstvo će bez odgode odrediti privremenog
upravitelja zaklade, koji će svoju dužnost obavljati dok se zakladi ne
postavi upravitelj.

Privremeni upravitelj može biti osoba koja je određena za upravitelja
u aktu o osnivanju zaklade, a ako u tom aktu nema odredbe o osobi upravitelja,
privremenog upravitelja postavit će Ministarstvo.

Privremeni upravitelj može biti i službenik Ministarstva.

Članak 10.

O osnivnaju zaklade odlučuje Ministarstvo rješenjem iz članaka 3. stavka
3. ovoga Zakona.

Ministarstvo je dužno donijeti rješenje iz stavka 1. ovoga članka u
roku od 60 dana od dana predaje urednog zahtjeva za osnivanje zaklade.

Rješenje o osnivanju zaklade sadrži: ime i sjedište zaklade, svrhu zaklade
s naznakom kruga osoba prema kojima se svrha zaklade ostvaruje, ime i prezime
osobe odnosno naziv zakladnog tijela ovlaštenog za zastupanje zaklade,
te druge podatke predviđene odredbama ovoga Zakona, kao i odredbu da zaklada
ne može sklapati pravne poslove dok nadležno ministarstvo ne odobri njezin
statut.

Nakon što rješenje o odobrenju osnivanja zaklade postane pravomoćno,
Ministarstvo će po službenoj dužnosti izvršiti upis zaklade u zakladni
upisnik.

Protiv rješenja kojim se ne dopušta osnivanje zaklade zakladnik, odnosno
privremeni upravitelj zaklade, može pokrenuti upravni spor pred Upravnim
sudom Republike Hrvatske.

Nakon upisa zaklade u zakladni upisnik, Ministarstvo će u "Narodnim
novinama" "objaviti oglas, u kojemu će se navesti ime, sjedište
i svrha zaklade. Troškove objave snosi zaklada.

Članak 11.

U postupku odlučivanja o osnivanju zaklade ovlašteni su sudjelovati:

1. ako je osnivač pravna osoba ili ako se zaklada osniva za života zakladnika
fizičke osobe, zakladnik, a nakon smrti zakladnika fizičke osobe, njegovi
nasljednici.

2. ako se zaklada osniva za slučaj smrti zakladnika nasljednici zakladnika
i izvršitelj oporuke.

2. Upravitelj zaklade

Članak 12.

Po pravomoćnosti rješenja kojim je dopušteno osnivanje zaklade, Ministarstvo
će rješenjem postaviti zakladi upravitelja. Prije donošenja rješenja o
postavljenju upravitelja Ministarstvo će pribaviti njegovu suglasnost.

Za upravitelja zaklade postavit će se osoba određena u aktu o osnivanju,
osim ako Ministarstvo ne ocijeni da ta osoba ne može obavljati dužnost
upravitelja.

Ako osoba određena za upravitelja u aktu o osnivanju odbije ponudenu
dužnost, a u aktu o osnivanju nisu određene druge osobe koje bi tu dužnost
mogle obavljati ili ako u aktu o osnivanju nije uopće određena osoba upravitelja,
Ministarstvo će za upravitelja postaviti osobu za koju ocijeni da bi, s
obzirom na svrhu zaklade, veličinu i vrstu imovine, te njena svojstva,
mogla uspješno obavljati tu dužnost.

Članak 13.

Upravitelj je zaklade osobito dužan:

1. preuzeti, odnosno prikupiti zakladnu imovinu, te upravljati i zastupati
zakladu, ako poduzimanje određenih radnji ili pravnih poslova u svezi sa
zakladom, ovim Zakonom, aktom o osnivanju ili rješenjem Ministarstva nije
pridržano Ministarstvu. Na ovlasti upravitelja na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o ovlastima tijela upravljanja i zastupanja
zaklade,

2. predložiti statut zaklade, te

3. predložiti Ministarstvu osobe za prvo postavljanje tijela upravljanja
i zastupanja zaklade.

Ako upravitelj zaklade ne izvršuje svoju zadaću uredno, Ministarstvo
će ga opozvati i zamijeniti drugom osobom.

Upravitelj zaklade ima pravo na primjerenu nagradu za svoj rad i na
naknadu troškova. Nagrada i naknada troškova isplaćuju se iz sredstava
zaklade, o čemu, do postavljanja tijela upravljanja i zastupanja zaklade,
odlučuje Ministarstvo, a nakon toga, tijelo upravljanja i zastupanja zaklade.

U slučaju spora o pravu upravitelja na nagradu i naknadu troškova, odlučuje
nadležni redovni sud.

3. Ime zaklade

Članak 14.

Ime zaklade određuje zakladnik u aktu o osnivanju. Ako zakladnik nije
odredio ime zaklade u aktu o osnivanju ili ako se to ime, prema odredbama
ovoga članka, ne može prihvatiti, ime zaklade odredit će Ministarstvo u
rješenju kojim će dopustiti osnivanje zaklade, uvažavajući pritom, koliko
to bude moguće, želje zakladnika.

lme zaklade treba biti takvo da se posve jasno razlikuje od imena drugih,
već registriranih zaklada. U imenu zaklade treba biti navedena riječ: "zaklada".

lme zaklade može sadržavati i ime odredene fizičke ili pravne osobe,
te naznaku svrhe zaklade.

Ako fizička ili pravna osoba, čije je ime sadržano u imenu zaklade,
nije zakladnik, njezino se ime može unijeti u ime zaklade samo uz pristanak
te osobe ili njezinih nasljednika. Pristanak se daje pisanom javno ovjerenom
izjavom.

Ako je za registraciju određenog imena zaklade potrebna suglasnost treće
osobe ili nadležnog državnog tijela, zaklada može dobiti to ime samo uz
takvu suglasnost. Treća osoba svoju suglasnost daje pisanom javno ovjerenom
izjavom, a nadležno državno tijelo svojom odlukom.

U poslovnom dopisivanju zaklada mora koristiti svoje ime. Na ime zaklade
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe o tvrtki iz Zakona o trgovačkim
društvima, ako odredbama ovoga Zakona nije što drugo određeno.

4. Sjedište zaklade

Članak 15.

Sjedište zaklade mora biti u Republici Hrvatskoj. Kao sjedište se uzima
mjesto određeno u aktu o osnivanju. Ako u tom aktu nema odredbe o sjedištu,
Ministarstvo je dužno odrediti mjesto u kojemu će biti sjedište zaklade.

U sjedištu zaklade je i sjedište njezinih tijela upravljanja i zastupanja.

5. Imovina zaklade

Članak 16.

Osnovnu imovinu zaklade čini imovina koju je zakladnik namijenio zakladi
u aktu o osnivanju, a čija se vrijednost ostvarivanjem zakladne svrhe ne
smije umanjivati ili gubiti. Ta imovina postaje imovinom zaklade upisom
zaklade u zakladni upisnik. Ministarstvo može izravno ili putem privremenog
upravitelja i prije upisa zaklade u zakladni upisnik poduzimati pred nadležnim
tijelima radnje radi zaštite osnovne imovine.

Imovinu zaklade čini i imovina koju zaklada stekne gospodarskim iskorištavanjem
svoje imovine (npr. zakupnina, najamnina, kamate, dividende, prihodi od
autorskih prava, patenata, licenci i sl., prihodi od poljodjelskog, šumskog
i drugog zemljišta), prilozima, donacijama i sl. Radi stjecanja imovine
zaklada može organizirati određene aktivnosti (dobrotvorne priredbe, prigodnu
lutriju, izradu i prodaju prigodnih tiskovina, amblema, znački, i sl.).

Imovina zaklade može se nalaziti i u inozemstvu. Novčana sredstva koja
čine dio imovine zaklade moraju se unijeti u Republiku Hrvatsku i položiti
na račun zaklade.

Imovina zaklade može se koristiti samo za ostvarivaje svrhe zbog koje
je zaklada osnovana.

Nepokretna imovina, unijeta u zakladu kao njezina glavnica ili kupljena
od kamata radi ostvarivanja svrhe zaklade i uvećanja njezine financijske
podloge, ne smije se otuđiti (prodati, zamijeniti) na štetu već ostvarene
financijske podloge i svrhe glavnice.

Članak 17.

Država primjerenim propisima potiče i olakšava rad zaklada.

Država može biti osnivač ili suosnivač zaklade samo na temelju posebnog
zakona.

Imovina zaklade kao i njezini prihodi uživaju posebne porezne olakšice.

Posebnim zakonima uredit će se pitanja o vrsti i visini poreznih olakšica
i povlastica za utemeljitelje, darovatelje i korisnike zaklada.

Posebnim zakonima mogu se odrediti i obvezatni doprinosi odredenim zakladama
iz prihoda igara na sreću ili iz dobiti odredenih trgovačkih društava u
državnom vlasništvu.

6. Statut zaklade

Članak 18.

Statut zaklade mora osobito sadržavati ;

1.ime i sjedište zaklade,

2. podatke o osnivanju i osnovnoj imovini zaklade,

3. odredbe o svrsi zaklade, uporabi njezinih prihoda odnosno krugu osoba
koje se zakladom potpomažu, te o načinu na koji se odobrava potpora,

4. odredbe o tijelima upravljanja i zastupanja zaklade u (daljnjem tekstu;
zakladna tijela), te odredbe o postupku za njihovo postavljanje i razrješenje,
kao i o odgovornosti za rad njihovih članova,

5. odredbe o donošenju odluka, ako se zakladna tijela sastoje od više
osoba, te o objavi tih odluka,

6. odredbe o ovlastima zakladnih tijela, kao i o njihovom pravu na nagradu
za posao koji obavljaju, te na naknadu troškova,

7. odredbe o podnošenju izvješća o radu i o polaganju računa Ministarstvu
uprave i Ministarstvu financija o imovinskom i financijskom stanju zaklade,

8. odredbe o pravnim poslovima za obavljanje kojih je potrebna suglasnost,
odnosno naknadno odobrenje Ministarstva,

9. odredbe o prenamjeni preostale imovine u slučaju prestanka zaklade,

10. druge odredbe, u skladu s aktom o osnivanju, odnosno za koje se
bude smatralo da su svrsishodne za uspješno uređenje i djelovanje zaklade.

Statutom zaklade može se predvidjeti da zakladom upravljaju tijela neke
ustanove, udruge građana ili druge pravne osobe, samo ako je za to prethodno
pribavljena pisana javno ovjerena suglasnost mjerodavnog tijela te pravne
osobe, ili ako je ta pravna osoba osnovala zakladu.

Statut zaklade odobrava Ministarstvo.

Upravitelj zaklade dužan je u roku trideset dana od postavljenja za
upravitelja podnijeti statut zaklade Ministarstvu na odobrenje.

Članak 19.

U postupku odobravanja statuta zaklade ovlaštene su sudjelovati kao
stranke zakladnik, odnosno njegovi nasljednici i upravitelj zaklade.

Ministarstvo može uskratiti odobrenje statuta samo ako statut zaklade
nije u uskladu s odredbama ovoga ili drugog zakona ili ako njegove odredbe
proturječe odredbama akta o osnivanju. Smatrat će se da proturječja s aktom
o osnivanju kod oporučno osnovanih zaklada nema, ako statut sadrži takva
odstupanja od odredaba akta o osnivanju za koja se pretpostavlja da bi
mogla odgovarati volji zakladnika da je on živ u vrijeme donošenja statuta,
a neprijeporno su svrhovita. Ako je zakladnik živ, potrebna je njegova
suglasnost za odstupanje od odredbe akta o osnivanju.

Ako Ministarstvo uskrati izdati odobrenje statuta zaklade, upravitelj
je zaklade dužan, u roku od mjesec dana od dana pravomoćnosti rješenja
kojim je odobrenje uskraćeno, podnijeti novi statut zaklade.

Primjerak odobrenog statuta Ministarstvo će ovjeriti i predati ga upravitelju
zaklade.Jedan primjerak statuta ostaje pri zakladnom upisniku u kojem će
se zabilježiti donošenje statuta.

Članak 20.

Zakladna tijela mogu izmijeniti i dopuniti statut zaklade sukladno aktu
o osnivanju zaklade, statutu i zakonu.

Odluka o promjenama statuta zaklade mora se podnijeti na odobrenje Ministarstvu.
O odobrenju promjena statuta Ministarstvo će donijeti rješenje koje će
dostaviti zakladniku, odnosno njegovim nasljednicima i zastupniku zaklade.
Pravomoćno rješenje o odobrenju promjena statuta dostavit će se zakladnom
upisniku radi provedbe.

Ministarstvo će naložiti zakladnim tijelima izmjene i dopune statuta
zaklade ako je to potrebno da bi se ostvarila volja zakladnika, odnosno
svrha zaklade u izmijenjenim uvjetima. Ako zakladna tijela ne postupe po
tom nalogu u roku od trideset dana, Ministarstvo će samo odrediti odgovarajuću
izmjenu statuta.

Izmjene statuta stupaju na snagu kad rješenje Ministarstva postane pravomoćno.

U postupcima iz stavka 2. i 3. ovoga članka zakladu kao stranku zastupa
osoba koja je imala svojstvo zastupnika prije pokretanja postupaka za promjene
statuta. Položaj stranke u tim postupcima ima i zakladnik, odnosno njegovi
nasljednici.

Ministarstvo će objaviti izmjene i dopune statuta u "Narodnim novinama",
ako su njima izmijenjeni ime, sjedište ili svrha zaklade. Troškove objave
snosi zaklada.

7. Zakladna tijela

Članak 21.

Upravitelj zaklade dužan je prigodom predaje statuta na odobrenje Ministarstvu
istodobno poimenično predložiti i članove predviđenih zakladnih tijela,
uzimajući u obzir osobe navedene u tu svrhu u aktu o osnivanju. Osobe predvidene
za članove zakladnih tijela moraju za postavljanje dati svoju prethodno
upisanu javno ovjerenu suglasnost, moraju biti poslovno sposobne i dostojne
povjerenja s obzirom na svoju stručnost, prethodni rad i vladanje, te ne
mogu pripadati osobama kojima su namijenjene koristi zaklade, niti mogu
biti službenici Ministarstva i članovi Zakladnog vijeća.

Zakladna tijela i njihove članove postavit će prvi put Ministarstvo
između osoba koje je predložio upravitelj zaklade, ako odgovaraju zahtjevima
iz stavka 1. ovoga članka. U protivnom Ministarstvo će naložiti upravitelju
zaklade da u roku mjesec dana predloži druge pogodne osobe.

Pravomoćnošću odluke o postavljanju zakladnih tijela prestaju ovlaštenja
upravitelja zaklade. Istodohno, upravljanje zakladom i zastupanje zaklade
preuzimaju postavljena tijela.

O preuzimanju upravljanja zakladom između upravitelja i novopostavljenih
zakladnih tijela sastavit će se poseban zapisnik i početna zakladna bilanca,
na temelju izvještaja upravitelja i obavljene revizije od ovlaštenih osoba.
Razrješnicu upravitelju daje Ministarstvo.

Ministarstvo će dostaviti pravomoćno rješenje o postavljenju zakladnih
tijela zakladnom upisniku radi provedbe.

U postupku postavljanje zakladnh tijela, kao stranke mogu sudjelovati
upravitelj zaklade, zakladnik, odnosno njegovi nasljednici.

Članak 22.

Članovi zakladnih tijela, pored toga što moraju udovoljavati zahtjevima
iz članka 21. stavka 1. ovoga Zakona svoju dužnost moraju ispunjavati savjesno,
u skladu s odredbama zakona i drugih propisa, statuta i drugih općih akata
zaklade.

Rad u zakladnim tijelima u pravilu je počastan i dobrovoljan.

Članovi zakladnih tijela imaju pravo na nagradu, odnosno plaću primjereno
radu koji obavljaju u zakladnim tijelima, samo iz prihoda zaklade, te samo
ako je to izričito predvideno statutom zaklade, te ako je to moguće s obzirom
na prihode zaklade.

Članovi zakladnih tijela imaju pravo na naknadu prijeko potrebnih troškova
u svezi s obavljanjem svoje dužnosti.

Osiguranje nagrade, plaće ili naknade troškova članovima zakladnih tijela
ne smije bitno utjecati na ostvarenje svrhe zaklade.

Opći akt, odnosno ako općeg akta nema, pojedinačnu odluku o nagradi
i plaći članova zakladnih tijela mora odobriti Ministarstvo.

O svakom postavljenju ili opozivu člana zakladnog tijela mora se obavijestiti
Ministarstvo u roku petnaest dana, uz naznaku imena i adrese te osobe.

Članovima zakladnih tijela koji svoje dužnosti ne obavljaju uredno u
skladu sa zakonom ili statutom, Ministarstvo će odrediti primjeren rok
da svoje dužnosti izvrše.

Ministarstvo je dužno opozvati članove zakladnih tijela koji ne ispunjavaju
uvjete iz članka 21. stavka 1. ovoga Zakona ili ne postupe u skladu s nalogom
iz stavka 8. ovoga članka.

Zaklada može imati stručnu službu ako potrebe poslovanja i prihodi zaklade
to opravdavaju, što se ureduje statutom zaklade.

Članak 23.

Ministarstvo će rješenjem postaviti svog povjerenika nekoj zakladi:

1. ako postavljena tijela upravljanja zakladom više ne mogu ili neće
obavljati svoju dužnost, a Ministarstvo, odnosno druga mjerodavna tijela
nisu, u skladu sa zakonom ili statutom, u primjerenom roku poduzela mjere
za njihovu zamjenu,

2. ako jedno ili više zakladnih tijela, postupajući protivno svojim
dužnostima, ugrozi trajno održavanje osnovne imovine ili ispunjavanje svrhe
zaklade.

Povjerenik preuzima sve ovlasti zakladnih tijela upravljanja i zastupanja
od trenutka postavljenja.

Ako statutom zaklade nije drukčije određeno, zakladni je povjerenik
dužan u roku od trideset dana od postavljenja podnijeti Ministarstvu prijedlog
za postavljenje novih zakladnih tijela.

Pri postavljenju novih zakladnih tijela Ministarstvo će postupati prema
odredbi članka 21. i 22. ovoga Zakona.

Zakladni povjerenik ima pravo na primjerenu nagradu i na naknadu troškova
od zaklade.

Ministarstvo može, po potrebi, opozvati postavljenog zakladnog povjerenika
i imenovati novoga.

8.Promjene imena zaklade, njezina.sjedišta, svrhe, imovine i

statutarnih odredbi o zakladnim tijelima

Članak 24.

Ime neke zaklade smije se promijeniti samo ako se promijenila koja od
osnova za određivanje njezinog imena (ime fizičke ili pravne osobe čije
ime zaklada nosi, svrha ili dio imovine po kojoj je zaklada dobila ime,
i sl.).

Sjedište zaklade može se promijeniti.

Svrha zaklade i krug osoba kojima je zaklada namijenjena mogu se, uz
suglasnost Zakladnog vijeća, promijeniti samo ako zaklada bez takve izmjene
ne može ostvarivati svoju statutom utvrđenu zadaću, ili ako bi bez takve
promjene svrha zaklade prestala biti općekorisna ili dobrotvorna.

Osnovna se imovina zaklade navedena u statutu smije promijeniti samo
ako se time ne smanjuje njena vrijednost i ne do vodi u pitanje ispunjenje
svrhe zaklade.

Statutarne odredbe o zakladnim tijelima mogu se mijenjati ako u statutu
navedena tijela više ne postoje, ako ne izvršavaju svoje ovlasti ili ako
je predložena promjena u upravljanju svrsishodna za zakladu, a to se ne
protivi aktu o osnivanju zaklade.

III.PRESTANAK ZAKLADE

Članak 25.

Zaklada prestaje:

1. ako izgubi imovinu,

2. ako njena imovina prestane biti dostatna za trajno ispunjavanje svrhe
zaklade, a nema uvjeta za pretvorbu zaklade u fundaciju, ali se svrha zaklade
može postići njenim prestankom i prijenosom zakladne imovine u neku drugu
zakladu, koja služi istoj ili sličnoj svrsi, te

3. ako svrha zaklade prestane biti općekorisna ili dobrotvorna ili je
njezino ostvarivanje postalo nemoguće, pravno ili moralno nedopušteno,
a nije moguća promjena statuta sukladno odredbi čanka 24. stavka 3. ovoga
Zakona.

Članak 26.

O prestanku zaklade odlučuje rješenjem Ministarstvo na prijedlog tijela
ovlaštenih za zastupanje zaklade ili po službenoj dužnosti. U postupku
prestanka zaklade stranke su zakladnik, odnosno njegovi nasljednici, i
zastupnik zaklade.

U rješenju o prestanku zaklade Ministarstvo će postaviti zakladi povjerenika,
koji će odmah preuzeti upravljanje i zastupanje zaklade. Povjerenik zaklade
obavit će primopredaju zakladne imovine, knjiga i drugih isprava od dotadašnjih
tijela zaklade, o čemu će se sastaviti posebni zapisnici. Ako dotadašnja
tijela zaklade odbiju sudjelovati u primopredaji, odnosno ne odazovu se
pozivu povjerenika, povjerenik će sam sastaviti zapisnike o preuzimanju
zakladne imovine i arhiva. Primjerak zapisnika o primopredaji, odnosno
preuzimanju dostavit će se Ministarstvu.

Ministarstvo će, na prijedlog povjerenika ili po službenoj dužnosti,
odlučti treba li protiv članova dotadašnjih tijela zaklade pokrenuti odredeni
sudski ili drugi postupak.

U rješenju o prestanku zaklade može se odrediti da zaklada prestane
svojom djelatnošću i prije pravomoćnosti toga rješenja.

Protiv rješenja o prestanku zaklade mjerodavno tijelo za zastupanje
zaklade može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske.

Pravomoćno rješenje o prestanku zaklade dostavit će se sudu mjerodavnom
za provodenje postupka stečaja ili likvidacije ustanova radi provedbe postupka
stečaja ili likvidacije zaklade.

Kada rješenje o zaključenju postupka stečaja ili likvidacije zaklade
postane pravomoćno, sud će po službenoj dužnosti to rješenje dostaviti
Ministarstvu i upisniku zaklada radi brisanja zaklade. Zaklada prestaje
brisanjem iz upisnika zaklada.

O prestanku zaklade Ministarstvo će objaviti oglas u "Narodnim
novinama". Troškove objave snosi preuzimatelj preostale zakladne imovine.
Ako zaklada u vrijeme prestanka nema imovine, troškove oglasa snosi Ministarstvo.

Članak 27.

U rješenju o prestanku zaklade odreduje se na koga će se prenijeti preostala
zakladna imovina.

Zakladna će se imovina prenijeti, uz njihovu prethodnu pisanu suglasnost,
fizičkim ili pravnim osobama kojima ona treba pripasti prema aktu o osnivanju
zaklade ili njezinom statutu u slučaju prestanka zaklade, ili, ako to nije
moguće, nekoj drugoj zakladi sa sličnom zakladnom svrhom. Ako ni to nije
moguće, zakladna će se imovina namijeniti nekoj općekorisnoj ili dobrotvornoj
svrsi koja je najbliža volji utemeljitelja zaklade što je prestala.

U slučaju kada se zakladna imovina prenosi drugoj zakladi sa sličnom
zakladnom svrhom, Ministarstvo će rješenjem o prijenosu imovine odrediti
način na koji će se ime osnivača zaklade sačuvati od zaborava.

Prestankom zaklade njena preostala imovina postaje imovina osobe koja
je rješenjem o prestanku zaklade određena za preuzimatelja te imovine.

Rješenje o prestanku zaklade s izvatkom iz zakladnog upisnika o brisanju
zaklade može biti valjana osnova za upis promjene vlasnika u zemljišnim
knjigama.

Članak 28.

Nad zakladom se može provesti postupak stečaja i likvidacije.

Na postupak stečaja, odnosno likvidacije zaklada na odgovarajući se
način primjenjuju propisi o stečaju i likvidaciji ustanova.

Imovinu koja preostane nakon stečaja ili likvidacije zaklade, stečajni
odnosno likvidacijski sud predat će Ministarstvu. O toj će imovini Ministarstvo
odlučiti u skladu s odredbama ovoga Zakona o raspoređivanju zakladne imovine
u slučaju prestanka zaklade.

Članak 29

Zaklada ostvaruje prava koja joj, na temelju akta o osnivanju, pripadaju
prema zakladnoj imovini u postupku pred sudom nadležnim za ostvarivanje
imovinskopravnih zahtjeva. U istom takvom postupku ostvaruju se i prava
prema zakladi na temelju akta o osnivanju zaklade i njenog statuta.

Sudski postupci iz stavka 1. ovoga članka u ime zaklade mogu se voditi
i prije nego što je zaklada stekla svojstvo pravne osobe.

IV. lNSPEKCIJSKI NADZOR NAD ZAKLADAMA

Članak 30.

Inspekcijski nadzor nad radom zaklada provode Ministarstvo uprave, Ministarstvo
financija i Državni ured za reviziju.

Ministarstvo uprave provodi inspekcijski nadzor radi provjere da li
se održava osnovna imovina zaklade, ispunjava li se njezina svrha, te da
li se njome upravlja sukladno propisima.

Ministarstvo financija i Državni ured za reviziju provode inspekcijski
nadzor nad financijskim poslovanjem zaklade.

lnspekcijski nadzor nad radom zaklade provode inspektori i drugi državni
službenici i tijela državne uprave iz stavka 1. ovoga članka ovlašteni
za provedbu nadzora.

Ukoliko nađe da je povrijeđen zakon ili drugi propis, inspektor i drugi
državni službenik ovlašten za provedbu nadzora ima pravo i obvezu u skladu
sa zakonom i drugim propisima:

1. narediti otklanjanje utvrđenih nedostataka i nepravilnosti u odredenom
roku,

2. podnijeti prijavu nadležnom državnom tijelu zbog kaznenog djela,
odnosno prijavu za pokretanje prekršajnog postupka.

3. poduzeti i druge mjere, odnosno izvršiti i druge radnje za koje je
prema posebnim propisima ovlašten.

Ako utvrđeni nedostaci i nepravilnosti nisu otklonjeni u naredenom roku,
Ministarstvo uprave postupit će sukladno članku 26. ovoga Zakona.

Inspektor i drugi državni službenik tijela državne uprave iz stavka
1. ovoga članka ovlašten za provedbu nadzora, ne smije biti postavljen
za zastupnika ili člana tijela upravljanja zakladom.

Članak 31.

Imovinom zaklade treba gospodariti na način predviđen aktom o osnivanju
ili statutom zaklade. 0 radnjama koje su poduzete u svezi sa zakladnom
imovinom (ulaganje novca, postupanje s papirima od vrijednosti, itd) Ministarstvu
uprave i Ministarstvu financija podnose se obrazložena i dokumentirana
izvješća.

Promjene u načinu korištenja zakladne imovine dopuštene su pod uvjetima
iz stavka 1. ovoga članka, ako se njima ne smanjuje vrijednost imovine
zaklade. O promjenama u načinu korištenja zakladne imovine mora se bez
odgode obavijestiti Ministarstvo, a kada se radi o pravnim poslovima kojima
se opterećuju ili otuđuju nekretnine i posebno vrijedne pokretnine koje
čine zakladnu imovinu, da bi bili pravno valjani, mora se prethodno pribaviti
njegova suglasnost. Ministarstvo će dati odobrenje, odnosno suglasnost
samo ako se određenim pravnim poslom i nadalje jamči ispunjenje svrhe zaklade.

Zakladna su tijela dužna svake godine, u vrijeme kad pravne osobe podnose
takva izvješća tijelima financijskog nadzora, podnijeti Ministarstvu uprave,
Ministarstvu financija i Državnom uredu za reviziju zaključni račun za
proteklu kalendarsku godinu. Zaključni račun mora sadržavati, između ostalog,
pregled prihoda i rashoda zaklade u proteklom obračunskom razdoblju, te
stanje imovine zaklade.

Ministarstvo uprave, Ministarstvo financija i Državni ured za reviziju
mogu u svako doba tražiti uvid u raspolaganje imovinom zaklade i upravljanje
njome.

V.FUNDACIJE

Članak 32.

Fundacija je imovina namijenjena da u određenom vremenskom razdoblju,
ali ne dulje od pet godina, služi ostvarivanju neke općekorisne ili dobrotvorne
svrhe.

Na fundacije se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovoga Zakona
koje se odnose na zaklade.

Ne smatra se fundacijom imovina namijenjena jednokratnom ispunjenju
neke općekorisne ili dobrotvorne svrhe.

Članak 33.

Zaklada će se pretvoriti u fundaciju kada njezini prihodi više nisu
dostatni za trajno ispunjavanje svrhe zaklade, čak i prema izmijenjenom
statutu, ali je uporabom osnovne imovine zaklade predvidljivo moguće ispunjavanje
njezine svrhe za najmanje još deset godina, ukoliko se utemeljitelj zaklade
ne opredijeli za neko drugo rješenje.

Pretvorba zaklade u fundaciju obavlja se promjenom statuta zaklade na
način predviđen ovim Zakonom, što se objavljuje u " Narodnim novinama".

VI. ZAKLADNO VIJEĆE

Članak 34.

Zakladno vijeće je najviše stručno i savjetodavno tijelo koje:

1. raspravlja o stanju zaklada i fundacija u Republici i utvrđuje prijedloge
i smjernice s tim u svezi,

2. raspravlja i daje prijedloge i mišljenja o pitanjima što ih nadležni
ministri iznose pred Zakladno vijeće,

3. daje mišljenja i prijedloge o propisima što se donose radi provedbe
ovoga Zakona, kao i o drugim propisima kojima se uređuju pitanja zaklada
i fundacija, te

4. odlučuje o drugim pitanjima predviđenim ovim Zakonom.

Članak 35.

Zakladno vijeće ima predsjednika i šest članova, koji se imenuju iz
redova stručnjaka za određena područja u kojima se osnivaju zaklade i fundacije,
te istaknutih javnih djelatnika i dobrotvora.

Predsjednika i članove Zakladnog vijeća imenuje Vlada Republike Hrvatske
(u daljnjem tekstu: Vlada) na vrijeme od četiri godine.

Unutarnje ustrojstvo i rad Zakladnog vijeća, te nagrada za rad i naknada
troškova njegovim članovima uredit će se pravilnikom o Zakladnom vijeću,
što ga donosi Vlada.

Zakladno vijeće održava svoje sjednice po potrebi, a najmanje jednom
svaka tri mjeseca. Odluke se donose većinom glasova svih članova Zakladnog
vijeća.

Stručni poslovi za Zakladno vijeće obavljaju se na način kako to odredi
Vlada.

VII. ZAKLADNI UPISNIK

Članak 36.

Zakladni upisnik vodi Ministarstvo. U zakladni upisnik upisuju se i
fundacije.

Upisnik se sastoji od zakladne, odnosno fundacijske knjige spisa.

O svakoj zakladi i fundaciji vodi se poseban uložak u zakladnoj i fundacijskoj
knjizi, te poseban spis.

Zakladni odnosno fundacijski ulošci i spisi osnivaju se i dobivaju redni
broj prema vremenu prispjeća u upisničku službu rješenja kojima se dopušta
osnivanje zaklade, odnosno fundacije.

Upisnička knjiga i spisi čuvaju se trajno.

Zakladne i fundacijske knjige i spisi moraju se voditi na način da se
zaštite od zlouporabe, uništenja i oštećenja.

Članak 37.

Upisnici su javne knjige i u njih ima slobodan uvid svaka zainteresirana
osoba. Uvid u upisnik obavlja se uz obvezatno prisustvo voditelja upisnika.

Svaka zainteresirana osoba može tražiti izvatke iz zakladne odnosno
fundacijske knjige i prijepise isprava iz spisa.

Članak 38.

U zakladni, odnosno fundacijski uložak unose se datum broj rješenja
kojima je dopušteno osnivanje zaklade, odnosno fundacije, ime, sjedište
i adresa zaklade, odnosno fundacije, podaci o svrsi zaklade, odnosno fundacije,
o krugu osoba pomaganju kojih su zaklada, odnosno fundacija namijenjeni,
imena adrese osoba ovlaštenih za zastupanje zaklade, odnosno fundacije,
podatke o promjenama statuta zaklade, odnosno fundacije kao i podatke o
pretvorbi ili prestanku zaklade, odnosno fundacije.

Popunjavanje odjeljaka u ulošku obavlja se upisivanjem odgovarajućih
podataka koji su naznačeni u produžetku broja odjeljka.

Odjeljci se popunjavaju čitljivo, tintom, upisivanjem od početka slobodnog
odjeljka.

Upisani tekst u upisniku ne smije se brisati, ispravljati niti učiniti
nečitljivim. Iznimno, manje pogreške ispravljaju se pre crtavanjem vodoravnom
crtom i stavljanjem parafa voditelja upisnika i datuma ispravka. Ako se
radi o većim pogreškama cijeli se upis poništava precrtavanjem upisnog
lista crvenom kosom crtom, a upis se unosi na prvom slobodnom listu.

Izmjene koje su nastale nakon prvog upisa u knjigu, upisu ju se u odjeljak
koji se odnosi na izmjene odgovarajućih podataka. Nakon upisa novih podataka,
odjeljak koji sadrži stare podatke precrtava se kosom crvenom crtom.

Iznimno, kad subjekt upisa mijenja svoje ime ili status, ta se podatak
upisuje na prvom novom slobodnom ulošku. Na taj uložak prenose se svi ostali
još uvijek važeći podaci iz odgovarajućih odjeljaka s prethodnog uloška.
Nakon što se obavi prijenos podataka iz prethodnog uloška lista, taj se
uložak precrtava kosom crvenom crtom. U tom slučaju u novom ulošku popunjava
se također i odjeljak "prijenos registracije", s podatkom o registarskom
broju prethodnog upisa.

Članak 39.

Zakladna i fundacijska knjiga vodi se i elektronski.

Podaci uneseni u kompjutor moraju odgovarati onima ii zakladne i fundacijske
knjige.

Izvadci iz zakladne i fundacijske knjige izdaju se u pravilu na kompjutorskom
ispisu. Samo na poseban zahtjev zainteresirane osobe, izvadak iz upisnika
izdat će se na temelju neposrednog uvida u upisnik zaklada.

U izvadcima iz zakladnog, odnosno fundacijskog uloška zastarjeli se
podaci daju samo na izričit zahtjev ili ako to okolnosti zahtijevaju.

Članak 40.

Na svakom zakladnom ili fundacijskom spisu upisat će se naziv subjekta
upisa i upisnički broj pod kojim je upis obavljen u zakladnoj, odnosno
fundacijskoj knjizi.

U zakladni ili fundacijski spis ulažu se sve isprave na temelju kojih
ili u povodu kojih su izvršeni upisi u zakladnu odnosno fundacijsku knjigu,
a osobito: primjerak rješenja kojim je odobreno osnivanje zaklade, odnosno
fundacije, osnivačkog akta, statuta, izmjena i dopuna statuta, te svi prilozi,
odnosno isprave na temelju kojih je izvršen upis, odnosno promjena podataka
u knjizi.

Članak 41.

Oblik i sadržaj zakladne i fundacijske knjige te zakladnih i fundacijskih
spisa propisat će ministar uprave.

VIII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 42.

Zaklade i fondovi osnovani na temelju pravnih pravila o osnivanju zaklada
do stupanja na snagu ovoga Zakona, dužni su u roku šest mjeseci od njegova
stupanja na snagu podnijeti zahtjev za upis u zakladni upisnik ako ispunjavaju
uvjete za osnivanje zaklade ili fundacije propisane ovim Zakonom.

Zaklade i fondovi koji ne podnesu zahtjev za upis u zakladni upisnik
istekom roka iz stavka 1. ovoga članka prestaju postojati.

Iznimno, zaklade upisane u zakladni upisnik bivšeg Ministarstva kulture
i prosvjete nisu dužne postupiti prema stavku 1. ovoga članka, ali su dužne
uskladiti svoje statute i druge opće akte s ovim Zakonom u roku tri mjeseca
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona i u tom roku svoj statut dostaviti
Ministarstvu. Ako zaklade tako ne postupe, Ministarstvo će donijeti rješenje
o brisanju zaklade iz upisnika.

U postupku odobravanja statuta zaklada iz stavka 3. ovoga članak Ministarstvo
će na odgovarajući način primijeniti odredbu članka 19. ovoga Zakona, a
nakon ovjere statuta po službenoj dužnosti donijeti će rješenje o upisu
zaklade u upisnik.

Postojeće pravne osobe koje u svom nazivu imaju riječ "zaklada",
a ne podnesu zahtjev za upis u zakladni upisnik prema stavku 1. ovoga članka,
dužni su provesti postupak za brisanje te riječi iz svog naziva.

Članak 43.

Ministarstvo će po službenoj dužnosti, kao i na zahtjev njihovih osnivača,
u roku dvije godine nakon što se donese i stupi na snagu zakon o denacionalizaciji,
započeti postupak za utvrđivanje imovine zaklada koje su djelovale do 1945.
godine, te, sukladno odredbama ovoga Zakona, ponovno uspostaviti one zaklade
za čiju se imovinu utvrdi da može osigurati ostvarivanje svrhe kojoj je
zaklada služila do njezina prestanka.

Članak 44.

Ministar uprave donijet će pravilnike predviđene ovim Za konom u roku
četrdesetpet dana od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Ministarstvo uprave preuzet će zakladni upisnik od Ministarstva kulture
u roku 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 45.

Članove Zakladnog vijeća imenovat će Vlada u roku dva mjeseca od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 46.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti odredba članka 18. Zakona
o preuzimanju Zakona o osnovnim vlasničkopravnim odnosima ("Narodne
novine", br. 53/91.), u dijelu u kojem se odnosi na zaklade.

Članak 47.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u " Narodnim
novinama".

Klasa: 025-01/93-01/03

Zagreb,16. svibnja 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović**, v. r.

Zakon, NN 36/1995-722
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)