## Pravilnik o izmjenana i dopunama Pravilnika o porezu na dodanu vrijednost

### NN 113/1997 (28.10.1997.), Pravilnik o izmjenana i dopunama Pravilnika o porezu na dodanu vrijednost

# **MINISTARSTVO FINANCIJA**

Na temelju članka 27. Zakona o porezu na dodanu vrijednost ("Narodne
novine", broj 47/95) ministar financija donosi

## **PRAVILNIK**

### **O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST**

Članak 1.

U Pravilniku o porezu na dodanu vrijednost ("Narodne novine", broj 60/96)
u članku 6. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:

"(3) Kod popravaka dobara za razgraničenje radi li se o isporuci dobra
ili usluge, bitan je u ukupnoj naknadi udio materijala koji je nabavio
poduzetnik koji obavlja popravak. Ako udio naknade koja se odnosi na materijal
iznosi više od 50% od ukupnog iznosa naknade koja se odnosi na popravak,
radi se o isporuci dobra, a ne o obavljenoj usluzi."

Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.

Članak 2.

Članak 9. mijenja se i glasi:

"Članak 9.

(1) Novosagrađenim nekretninama smatraju se nekretnine (građevine i
njihovi dijelovi) koje su sagrađene, isporučene ili plaćene nakon 31. prosinca
1997. godine.

(2) Nekretnine koje će na dan 31. prosinca 1997. godine biti sagrađene
(gotove-dovršene), a neisporučene kao i nekretnine koje su plaćene do dana
31. prosinca 1997. godine u dijelu u kojem su plaćene i na koje se obračunava
porez na promet nekretnina u smislu odredbe članka 25. Zakona o porezu
na promet nekretnina, ne smatraju se novosagrađenim nekretninama u smislu
Zakona o porezu na dodanu vrijednost i ovoga Pravilnika.

(3) U slučaju nastanka porezne obveze u svezi s člankom 14. Zakona o
porezu na promet nekretnina, primjenjuju se odredbe stavka 2. ovoga članka."

Članak 3.

U članku 18. stavak 1. mijenja se i glasi:

"(1) Prijenos imovinskih prava sa ostavitelja na jednog ili više nasljednika
u slučaju nastavka poduzetničke djelatnosti ne podliježe oporezivanju".

U istom članku u stavku 3. iza riječi "dobara" dodaju se riječi "i prava".

Članak 4.

Članak 23. mijenja se i glasi:

"(1) Vlastitom potrošnjom na koju se plaća porez na dodanu vrijednost
prema članku 2. stavku 1. točke 2a, 2b i 2c Zakona, smatra se izuzimanje
dobara ili korištenja usluga iz svoje gospodarske ili druge djelatnosti
za privatne potrebe te stvaranje rashoda po osnovi reprezentacije i korištenja
osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz, koji se ne mogu
odbiti pri oporezivanju dohotka odnosno dobiti.

(2) Vlastita potrošnja obuhvaća izuzimanja dobara ili korištenje usluga
iz stavka 1. ovoga članka za privatne potrebe poduzetnika-fizičke osobe
i članova njihove obitelji kao i za potrebe trećih osoba kojima ih ustupa
u neposlovne svrhe.

(3) Izdaci iz stavka 1. ovoga članka podliježu porezu na dodanu vrijednost
kao vlastita potrošnja kod poduzetnika koji su pri nabavi dobara i usluga
za ove namjene, ostvarili pravo na odbitak pretporeza.

(4) O vlastitoj potrošnji (izuzimanjima) moraju se sastavljati odgovarajuće
isprave u skladu s propisima koji uređuju vođenje poslovnih knjiga poduzetnika
i ovim Pravilnikom."

Članak 5.

Članak 25. mijenja se i glasi:

"Članak 25.

(1) Vlastita potrošnja utvrđuje se na temelju računa, obračuna, knjigovodstvenih
i drugih vjerodostojnih isprava, a za porezne obveznike - fizičke osobe
koje obavljaju određene obrtničke djelatnosti i porez na dodanu vrijednost
plaćaju prema naplaćenim naknadama ne može biti iskazana (obračunana) niže
od iznosa iz stavka 2. ovoga članka.

(2) Najniži iznosi vlastite potrošnje za poduzetnike - fizičke osobe
iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se za obračunsko razdoblje u postotku
od iznosa mjesečnog osobnog odbitka utvrđenog prema Zakonu o porezu na
dohodak, kako slijedi:

(3) Za utvrđivanje visine vlastite potrošnje osobnim odbitkom u smislu
odredbe stavka 2. ovoga članka razumijeva se propisani osobni odbitak za
poreznog obveznika poreza na dohodak i uzdržavane članove njegove obitelji
bez osobnog odbitka za njihovu invalidnost te bez uvećanja osobnog odbitka
za porezne obveznike - umirovljenike kao i bez uvećanja osobnih odbitaka
po posebnim propisima.

(4) Najniži iznos vlastite potrošnje za poduzetnike-fizičke osobe iz
stavka 1. ovoga članka koji porez na dodanu vrijednost utvrđuje u obračunskom
razdoblju prema odredbi članka 82. stavak 4. ovoga Pravilnika, je šesterostruki
iznos utvrđen prema stavku 2. ovoga članka.

(5) Iznosi vlastite potrošnje utvrđeni na način iz stavka 2., 3. i 4.
ovoga članka u sebi ne sadrže porez na dodanu vrijednost.

(6) Kod poduzetnika koji porez na dodanu vrijednost utvrđuju prema fakturiranim
naknadama, manjkovi proizvoda za koje se ne tereti odgovorna osoba smatraju
se vlastitom potrošnjom poduzetnika i podliježu oporezivanju, osim tehnološkog
manjka i manjka nastalog djelovanjem više sile, kala, rastepa, kvara i
loma utvrđenog odlukom poduzetnika, a najviše do visine utvrđene odlukom
Gospodarske komore. Manjkovima uslijed više sile u smislu ovoga Pravilnika,
razumijevaju se manjkovi (štete) od elementarnih nepogoda (poplava, požar,
potres i dr.), ratnih razaranja i provalnih krađa, a do visine utvrđene
temeljem očevidnika nadležnog tijela za procjenu šteta.

(7) Kod poduzetnika koji porez na dodanu vrijednost utvrđuje prema naplaćenim
naknadama mora postojati međuovisnost između izdataka i primitaka, uzimajući
u obzir zalihe kao i neplaćene obveze i nenaplaćena potraživanja. Međuovisnost
između izdataka i primitaka utvrđuje se putem normativa utroška materijala,
energije, rada ili drugih proizvodnih čimbenika vodeći pri tome računa
o posebnostima djelatnosti. Ako se u postupku nadzora utvrdi manjak primitaka
u odnosu na iskazane izdatke, taj se manjak smatra vlastitom potrošnjom,
a utvrđuje ga Porezna uprava procjenom.

(8) Tehnološki manjak, kalo, rastep, kvar i lom kod poduzetnika iz stavka
7, ovoga članka može se priznati najviše do visine utvrđene odlukom Obrtničke
komore.

(9) Ako komore iz stavka 6. i 8. ovoga članka ne donesu odgovarajuće
odluke, visina tehnološkog manjka, kala, rastepa, kvara i loma provjeravat
će se i utvrđivati u postupku nadzora temeljem vjerodostojnih isprava i
procjene polazeći od posebnosti djelatnosti."

(10) Manjak proizvoda zbog neodgovarajuće kvalitete, proteka roka trajanja,
kala, rastepa, loma i kvara iznad visine utvrđene prema stavcima 6. i 8.
ovoga članka, može se priznati, ako je pri utvrđivanju činjeničnog stanja
prisutan ovlašteni djelatnik Porezne uprave.

Članak 6.

U članku 26. briše se stavak (6).

Članak 7.

Članak 33. mijenja se i glasi:

"Članak 33.

Prema članku 5. Zakona, porez na dodanu vrijednost plaća se prema mjestu
isporuke, pri čemu se tuzemstvo smatra jednim mjestom isporuke dobara odnosno
obavljanja usluga, što znači da je utvrđivanje mjesta isporuke bitno samo
kod oporezivanja u poslovanju s inozemstvom."

Članak 8.

Iza članka 33. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"4.1. Mjesto oporezivanja kod isporuke dobara" i novi članak 33 a koji
glasi:

"Članak 33a

(1) Kod isporuke dobara, mjestom isporuke smatra se mjesto gdje se dobro
nalazilo u trenutku isporuke. Ako je dobro otpremljeno, tada se smatra,
da je mjesto isporuke ono mjesto na kojemu se ono nalazilo na početku otpreme.

(2) Ako se radi o dobrima koja se montiraju, instaliraju ili izgrađuju,
mjestom isporuke smatra se mjesto gdje dobro postavlja isporučitelj ili
netko u njegovo ime."

Članak 9.

Iza članka 33a dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"4.2. Mjesto oporezivanja kod obavljanja usluga" i novi članak 33b koji
glasi:

"Članak 33b

(1) Kod utvrđivanja mjesta obavljanja usluga vrijedi opće načelo da
je mjesto obavljanja usluge tamo gdje je sjedište odnosno stalno boravište
ili prebivalište poduzetnika koji obavlja usluge ako Zakonom ili ovim Pravilnikom
nije drugačije određeno (načelo zemlje porijekla). Ako uslugu obavlja poslovna
jedinica poduzetnika onda se mjestom obavljanja usluge smatra sjedište
poslovne jedinice.

(2) U članku 5. stavci 4. do 6. Zakona, propisani su izuzeci od općeg
načela pri utvrđivanju mjesta oporezivanja kod obavljanja usluga.

(3) Kod usluga u svezi s nekretninama, uključujući i najam ili zakup,
mjestom obavljanja usluga smatra se mjesto gdje se nekretnina nalazi. Usluge
u svezi s nekretninom obuhvaćaju slijedeće skupine usluga:

1. usluge koje se obavljaju pomoću nekretnina (npr. iznajmljivanje kuća,
stanova, soba, hotelskih soba, apartmana, zemljišta - npr. parkirnih mjesta,
vezova za brodove, iznajmljivanje teniskih igrališta, kuglana, održavanje
grijanja i dizala, održavanje zelenih površina, čišćenje zgrada, iznajmljivanje
izložbenih površina na sajmovima, postavljanje izložbenih mjesta),

2. usluge koje se obavljaju na nekretnini obuhvaćaju usluge koje služe
neposredno uređivanju nekretnine (npr. geodetski radovi), usluge koje služe
za pripremu građevinskih radova (npr. usluge arhitekata, građevinskih inženjera,
statičara), obavljanje građevinskih radova, vještačenja na nekretninama,
inženjering usluge,

3. usluge koje se obavljaju u svezi s kupovinom i prodajom nekretnina
(npr. usluge odvjetnika, bilježnika i posrednika pri kupoprodaji nekretnina).

(4) Uslugama u neposrednoj vezi s nekretninama ne smatraju se npr. usluge
objavljivanja oglasa u svezi s kupoprodajom ili najmom nekretnine, financiranje
nekretnina, pravno i porezno savjetovanje glede nekretnina, ustupanje osoblja
građevinskim poduzetnicima.

(5) Kod usluga prijevoza, mjestom obavljanja usluge, smatra se čitava
dionica puta na kojoj se prijevoz obavlja. Navedeno se odnosi na sve vrste
prijevoza uključujući zračni i pomorski prijevoz. Ako se usluga prijevoza
ne obavlja samo u tuzemstvu, onda dio puta koji otpada na tuzemstvo podliježe
porezu, a dio puta koji se odnosi na inozemstvo ne podliježe porezu prema
odredbama Zakona. U tom slučaju uslugu prijevoza treba podijeliti razmjerno
broju kilometara na dio koji otpada na tuzemstvo i koji se oporezuje i
dio koji otpada na inozemstvo i ne podliježe porezu. Ako se radi o prijevozu
dobara koja se izvoze u inozemstvo tada je prema odredbi članka 13. stavak
1. točka 1. Zakona, oslobođena poreza i dionica puta koja otpada na tuzemstvo.

(6) Mjestom obavljanja usluga, smatra se mjesto gdje je usluga stvarno
obavljena:

1. kod umjetničkih (npr. opernih, glumačkih, pjevačkih), znanstvenih
(npr. znanstvena predavanja i davanja mišljenja, ali ne i savjetovanja
naručitelja), nastavnih (npr. usluge poduke, organiziranje tečajeva), športskih
(npr. tenis, ronjenje), zabavnih ili sličnih usluga (npr. filmske predstave,
plesne priredbe) i usluga njihovog organiziranja;

2. kod pomoćnih usluga u prijevozu, kao što su: utovar, istovar, uskladištenje
i drugih usluga u svezi s prijevozom;

3. kod usluga koje se obavljaju na pokretnim dobrima, uključujući usluge
stručnog mišljenja, procjene i ocjene tih dobara.

(7) Kod usluga posredovanja, mjestom obavljanja usluga smatra se mjesto
isporuke dobara ili obavljene usluge za koju je izvršeno posredovanje.
O uslugama posredovanja radi se kada poduzetnik djeluje u ime i za račun
naručitelja. Ovdje ne potpadaju usluge posredovanja u prometu i korištenju
nekretnina, kao i posredovanje kod usluga iz članka 5. stavak 6. Zakona.

(8) Kod usluga:

1. prijenosa, ustupanja i korištenja autorskih prava, patenata, licencija,
zaštitnog znakovlja i sličnih prava (npr. davanje licence, prijenos autorskih
prava umjetnika i pisaca);

2. promidžbenih usluga, uključujući i usluge posredovanja u tim uslugama
(npr. usluge oglašavanja u novinama);

3. usluga: inženjera, odvjetnika, revizora, računovođa, tumača, prevoditelja
i drugih usluga savjetovanja;

4. usluga elektronske obrade podataka;

5. ustupanja informacija (npr. rezultata ispitivanja javnog mnijenja,
ustupanje softvera koji je izrađen specijalno za naručitelja), uključujući
i informacije o poslovnim postupcima i iskustvu (know-how);

6. usluga banaka, osiguranja i reosiguranja;

7. ustupanja osoblja;

8. iznajmljivanja pokretnih dobara (npr. jaružala, građevinske dizalice,
ploveće dizalice), osim prijevoznih sredstava;

9. odustajanja od obavljanja poslovne djelatnosti,

10. svih usluga posredovanja u svezi s uslugama iz ovoga stavka, mjesto
obavljanja usluge utvrđuje se prema stavku 9. ovoga članka.

(9) Ako je primatelj usluga iz stavka 8. ovoga članka poduzetnik, mjestom
obavljanja usluga smatra se mjesto sjedišta poduzetnika - primatelja. Ako
se navedene usluge obavljaju poslovnoj jedinici, mjestom obavljanja usluga
smatra se mjesto poslovne jedinice primatelja. Ako primatelj neke od usluga
iz stavka 8. ovoga članka nije poduzetnik a ima prebivalište u inozemstvu,
tada se mjestom obavljanja usluge smatra mjesto njegovog prebivališta."

Članak 10.

Članak 36. mijenja se i glasi:

"Članak 36.

Porezni obveznik, prema članku 6. stavku 1. točka 3. Zakona, je i izvoznik
u slučaju ako izvozne isporuke dobara i oplemenjenih dobara, ne naplati
u skladu s propisima o deviznom i vanjskotrgovačkom poslovanju."

Članak 11.

U članku 38. iza riječi "poduzetnika" dodaje se nova rečenica koja glasi:

"Domaći poduzetnik koji koristi usluge stranog poduzetnika obveznik
je poreza na dodanu vrijednost, u slučaju kada je prema odredbi članka
5. Zakona, mjesto oporezivanja sjedište poduzeća primatelja usluge-domaćeg
poduzetnika."

Članak 12.

U članku 40. stavak 4. mijenja se i glasi:

"(4) Postojeći poduzetnici - obveznici poreza na promet, pravne i fizičke
osobe koje postaju obveznici poreza na dodanu vrijednost po Zakonu, kao
i pravne i fizičke osobe koje hoće biti obveznici poreza za dodanu vrijednost,
obvezni su podnijeti obrazac P-PDV Poreznoj upravi, iznimno pri početku
primjene Zakona, najkasnije do 1.prosinca 1997. godine."

Iza stavka 4. dodaju se novi stavci 5., 6. i 7., a dosadašnji stavci
5. i 6., postaju stavci 8. i 9.

"(5) Odredba stavka 4. ovoga članka odnosi se i na pravne i fizičke
osobe koje nisu bili obveznici poreza na promet, a u 1997. godini su ostvarili
oporezive isporuke (svedene na godišnju razinu) veće od 50.000,00 kuna.

(6) Poduzetnici koji su u protekloj godini računajući od godine početka
primjene Zakona, obavili oporezive isporuke iznad propisanog iznosa i postali
porezni obveznici, podnose prijavu na obrascu P-PDV najkasnije do 15. siječnja
tekuće godine.

(7) Prijiavu ne podnose poduzetnici koji obavljaju isključivo oslobođene
promete bez prava na odbitak pretporeza."

Članak 13.

Iza članka 40. dodaje se novi članak 40a koji glasi:

"Članak 40a

U obrascu P-PDV podaci se popunjavaju kako slijedi:

1. U redni broj I. prijave upisuju se opći podaci o poreznom obvezniku.

2. U redni broj II. prijave unose se podaci o obliku vlasništva. Porezni
obveznik će na poziciji pod brojem 1. unijeti podatak o tome da li je registriran
kao trgovac pojedinac, obrtnik ili obavlja samostalnu djelatnost, odnosno
na poziciji pod brojem 2. podatke o obliku trgovačkog društva npr. dioničko
društvo, društvo s ograničenom odgovornošću.

3. U redni broj III. upisuju se opći podaci o podružnicama ili poslovnim
jedinicama, koji se ukoliko se radi o većem broju poslovnih jedinica mogu
dati i kao prilog uz prijavu.

4. U rednom broju IV. iznimno se u prijavi pri početku primjene Zakona
ne popunjava se podatak pod brojem 1.

5. U rednom broju IV. na poziciju pod brojem 2. unosi se podatak o isporukama
dobara i usluga koje podliježu oporezivanju. Budući da u trenutku podnošenja
prijave neće biti poznata vrijednost isporuka za cijelu 1997. godinu, raspoložive
podatke o isporukama treba svesti na godišnju razinu.

6. U redni broj IV. na poziciju pod brojem 3. unosi se podatak o očekivanim
oporezivim isporukama u idućoj godini."

Članak 14.

U članku 51. stavak 5. mijenja se i glasi:

"(5) Tržišnom cijenom u smislu odredbe članka 8. stavak 6. Zakona, kod
isporuka dobara smatra se cijena nove nabave odnosno neto nabavna cijena
uvećana za zavisne troškove nove nabave kada se radi o izuzimanju odnosno
isporuci dobara koja su kupljena. Pri izuzimanju odnosno isporuci dobara
proizvedenih u poduzeću tržišnom cijenom smatraju se vlastiti troškovi
utvrđeni prema računovodstvenim propisima. Kod korištenja odnosno obavljanja
usluga tržišnom cijenom smatra se tržišna cijena utvrđena prema odredbama
Pravilnika o porezu na dohodak."

U istom članku 8. prva rečenica mijenja se i glasi:

"(8) Ako se kupcu pri oporezivoj ispruci dobra zaračunava i kaucija
za ambalažu tada ona (kaucija) predstavlja dio naknade za isporuku dobra."

U istom članku iza stavka (15) dodaju se novi stavci (16 i 17) koji
glase:

"(16) Pri isporuci rabljenih osobnih vozila porezna osnovica u smislu
odredbe članka 8. stavak 7. Zakona, utvrđuje se kao razlika između prodajne
i nabavne cijene ako pri nabavi nije mogao biti odbijen pretporez. Za ostvarenu
negativnu razliku ne može se umanjivati porezna osnovica.

(17) Ostvarena razlika između prodajne i nabavne cijene predstavlja
bruto naknadu iz koje će preračunanom stopom iz članka 57. ovoga Pravilnika
izračuna iznos poreza."

Članak 15.

U članku 54. u stavku 3. briše se zadnja rečenica.

Članak 16.

U članku 56. stavak 2. mijenja se i glasi:

"(2) Privremeni izvoz dobara radi dorade ili oplemenjivanja ne smatra
se izvoznom isporukom prema članku 13. Zakona. Ako se neko dobro privremeno
izvozi radi dorade ili oplemenjivanja pri čemu se ne prenosi mogućnost
raspolaganja dobrom na inozemnog poduzetnika i nakon dorade odnosno oplemenjivanja
se to dobro vraća tuzemnom naručitelju, porezna se osnovica utvrđuje prema
carinskim propisima."

Članak 17.

U članku 58. stavak 4. mijenja se i glasi:

"(4) Sve prateće usluge i isporuke dobara u svezi sa stanovanjem, koje
ulaze u naknadu za najam stana, kao što su npr. isporuke vode, struje,
plina, grijanja, odvoz smeća, oslobođene su plaćanja poreza na dodanu vrijednost."

Članak 18.

U članku 59. stavak 2. mijenja se i glasi:

"(2) Ako usluge iz stavka 1. ovoga članka, osim usluga plasmana financijskih
sredstava ovim osobama, obavlja poduzetnik koji nije banka, štedionica,
štedno-kreditna organizacija ili društvo osiguranja i reosiguranja, te
su usluge oporezive."

Članak 19.

Iza članka 59. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"1.3. USLUGE DOKTORA MEDICINE I STOMATOLOGIJE, TE MEDICINSKIH SESTARA
I FIZIOTERAPEUTSKIH TEHNIČARA", a članak 60. mijenja se i glasi:

"Članak 60.

(1) Usluge doktora medicine i stomatologije, medicinskih sestara i fizioterapeutskih
tehničara oslobođene su plaćanja poreza na dodanu vrijednost ako te usluge
pružaju u privatnoj praksi.

(2) Pod uslugama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se sve one usluge
koje poduzetnici iz stavka 1. ovoga članka mogu obavljati u okviru privatne
prakse prema posebnim propisima.

Članak 20.

Iza članka 60. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"1.4. USLUGE LIJEČENJA U ZDRAVSTVENIM USTANOVAMA", a članak 61. mijenja
se i glasi:

"Članak 61.

Porez na dodanu vrijednost ne plaća se na usluge liječenja u zdravstvenim
ustanovama: domovima zdravlja, hitnoj medicinskoj pomoći, poliklinikama,
općim i specijaliziranim bolnicama i klinikama kao i na usluge liječenja
koje pruža zdravstvena ustanova za njegu u kući."

Članak 21.

Iza članka 61. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"1.5. USLUGE I ISPORUKE DOBARA KOJE OBAVLJAJU USTANOVE SOCIJALNE SKRBI",
a članak 62. mijenja se i glasi:

"Članak 62.

Usluge i isporuke dobara što ih obavljaju ustanove socijalne skrbi kao
i usluge i isporuke dobara ustanova za dječju skrb i skrb za mladež oslobođene
su plaćanja poreza na dodanu vrijednost, ako obavljaju djelatnost u skladu
s posebnim propisima koji uređuju rad tih ustanova."

Članak 22.

Iza članka 62. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"1.6. USLUGE I ISPORUKE DOBARA ŠKOLSKIH USTANOVA", a članak 63. mijenja
se i glasi:

"Članak 63.

Usluge i isporuke dobara predškolskih, osnovnih, srednjih i visokoškolskih
ustanova te ustanova učeničkog i studentskog standarda oslobođene su plaćanja
poreza na dodanu vrijednost uz uvjet da djelatnost obavljaju u skladu s
posebnim propisima koji određuju djelokrug rada tih ustanova."

Članak 23.

Iza članka 63. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"1.7. USLUGE I ISPORUKE DOBARA VJERSKIH ZAJEDNICA I USTANOVA", a članak
64. mijenja se i glasi:

"Članak 64.

(1) Usluge i isporuke dobara vjerskih zajednica i ustanova oslobođene
su plaćanja poreza na dodanu vrijednost ako se obavljaju radi zadovoljavanja
vjerskih potreba uz uvjet da se obavljaju u skladu s posebnim propisima
koji uređuju rad tih zajednica i ustanova."

Članak 24.

Iza članka 64. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"1.8. USLUGE I ISPORUKE DOBARA JAVNIH USTANOVA U KULTURI", a članak
65. mijenja se i glasi:

"Članak 65.

Usluge i isporuke dobara javnih ustanova u kulturi osoblođene su plaćanja
poreza na dodanu vrijednost i to: muzeja, galerija, arhiva, knjižnica,
kazališta, orkestara i drugih glazbeno scenskih te konzervatorskih i restauratorskih
ustanova i ustanova za zaštitu spomenika kulture, uz uvjet da djelatnost
obavljaju u skladu s posebnim propisima koji uređuju rad tih ustanova."

Članak 25.

Članak 66. mijenja se i glasi:

"Članak 66.

Uslugama iz članka 59. stavka 1., te članaka 60., 61., 62., 63., 64.
i 65. ovoga Pravilnika smatraju se sve usluge odnosno isporuke dobara koje
obave poduzetnici iz navedenih članaka, uz uvjet da djelatnost obavljaju
u skladu s posebnim propisima koji određuju djelokrug rada tih ustanova
i zajednica."

Članak 26.

Iza članka 66. dodaje se novi podnaslov koji glasi:

"1.9. OSTALA OSLOBOĐENJA", a članak 67. mijenja se i glasi:

"Članak 67.

(1) Porez na dodanu vrijednost ne plaća se na promet udjela u poduzećima.
Pod udjelima u poduzećima razumijevaju se udjeli u društvima kapitala i
u društvima osoba.

(2) Porez na dodanu vrijednost ne plaća se na isporuke nekretnina (zgrada,
dijelova zgrada, stanova i drugih građevina ili dijelova građevina) osim
na novoizgrađene nekretnine iz članka 9. ovoga Pravilnika.

(3) Porez na dodanu vrijednost ne plaća se na isporuke zemljišta (poljoprivrednog,
građevinskog, izgrađenog ili neizgrađenog).

(4) Isporukom u smislu stavka 3. ovoga članka ne smatra se najam zemljišta."

Članak 27.

Članak 68. mijenja se i glasi:

"Članak 68.

(1) Promet novca kao zakonskog sredstva plaćanja u obliku kovanica i
novčanica u svome nominalnom iznosu, oslobođen je plaćanja poreza na dodanu
vrijednost kao i posredničke usluge u svezi s prometom novca kao zakonskog
sredstva plaćanja.

(2) Ako se kovanice i novčanice kupuju ili prodaju po većoj vrijednosti
od njihove nominalne vrijednosti, onda te isporuke podliježu oporezivanju."

Članak 28.

Članak 69. mijenja se i glasi:

"Članak 69.

(1) Isporuke vrijednosnica ne podliježu oporezivanju.

(2) Vrijednosnicama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se vrijednosni
papiri iz Zakona o izdavanju i prometu vrijednosnim papirima, državne obveznice
i državni biljezi.

(3) Isporukama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se i usluge čuvanja
i upravljanja vrijednosnim papirima, poslovi uvođenja vrijednosnih papira
na burzu, usluge preuzimanja i plasiranja novih emisija vrijednosnih papira
kao i posredničke usluge u svezi s ovim poslovima."

Članak 29.

U članku 70. briše se točka 6.

Članak 30.

Članak 72. mijenja se i glasi:

"Isporuke dobara slobodnim carinskim prodavaonicama i specijaliziranim
skladištima strane robe i robe domaće proizvodnje kao i isporuke iz ovih
objekata čije je poslovanje uređeno posebnim propisima oslobođene su plaćanja
poreza na dodanu vrijednost."

Članak 31.

U članku 74. stavak 6. mijenja se i glasi:

"(6) Pod tržnicama i otvorenim prostorima u smislu Zakona i ovoga Pravilnika,
razumijevaju se mjesta koja su određena od strane mjerodavnih tijela kao
tržnice ili mjesta gdje se može prigodno trgovati odnosno obavljati usluge.
Prodajom na otvorenim prostorima u smislu ovoga Pravilnika razumijeva se
i prodaja karata u sredstvima javnog prijevoza. S prodajom na otvorenim
prostorima izjednačena je i prodaja putem automata."

Članak 32.

U članku 75. stavak 3. mijenja se i glasi:

"(3) Porezni obveznik koji porez plaća prema izdanim računima, mora
izdavati račune s posebnom oznakom R-1 čiji je sadržaj propisan odredbom
članka 15. stavak 3. Zakona i stavkom 1. ovoga članka. Porezni obveznik
koji porez plaća prema primljenim (naplaćenim) naknadama obvezan je izdavati
račun istovjetnog sadržaja ali s posebnom oznakom R-2."

U istom članku briše se stavak 5.

Članak 33.

U članku 76. dodaju se novi stavci 2., 3. i 4. koji glase:

"(2) Porezni obveznik koji isporučuje dobra ili obavlja usluge koje
prema odredbi članka 2. u svezi s odredbama članka 5. i članka 8. stavak
8. Zakona, ne podliježu oporezivanju, obvezni su na računu navesti da isporuka
dobara odnosno usluga ne podliježe oporezivanju i da porez nije obračunan
te navesti članak Zakona, kojim je to propisano. U tom slučaju na računu
ne mogu biti iskazani podaci iz članka 15. stavak 3. točke 7. i 8. Zakona
već samo zbrojni iznos naknade.

(3) U tom slučaju ako se radi o isporukama dobara odnosno obavljenim
uslugama koje djelomično podliježu oporezivanju, a djelomično ne npr. usluge
prijevoza prema odredbi članka 5. stavka 4. točka 2. Zakona, porezni obveznik
na računu mora iskazati poreznu osnovicu za obračun poreza za dio koji
se oporezuje i odredbu Zakona prema kojoj dio isporuke odnosno usluge ne
podliježe oporezivanju.

(4) U slučaju isporuka novosagrađenih nekretnina i rabljenih automobila
za koje pri nabavi nije mogao biti odbijen pretporez, gdje je kao porezna
osnovica propisan iznos manji od naknade za ova dobra, u računu je obvezno
posebno navesti poreznu osnovicu te posebno dio naknade koji ne ulazi u
poreznu osnovicu."

Članak 34.

U članku 78. stavak 1. mijenja se i glasi:

"(1) Za primljene predujmove, odnosno uplate koje su izvršene prije
isporuke dobra ili obavljene usluge mora se ispostaviti račun u smislu
članka 15. stavka 3. Zakona. Ispostavljeni račun za predujam je isprava
u smislu i za potrebe Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Pri isporuci
dobra odnosno obavljanju usluge ispostavlja se račun u kojem se zaračunava
cjelokupna isporuka odnosno obavljena usluga, a račun za predujam se poništava
(stornira). Primljeni predujam predstavlja bruto naknadu iz koje preračunanom
stopom iz članka 57. ovoga Pravilnika treba izračunati iznos poreza na
dodanu vrijednost."

Članak 35.

U članku 80. dodaju se novi stavci 2. i 3. koji glase:

"(2) Računom u smislu odredbi Zakona i ovoga Pravilnika smatraju se
i isprave u kojima isporuke dobara ili usluga zaračunava primatelj isporuke
dobra ili usluge ako su obje strane suglasne da se obračun napravi na taj
način. Ako izdavatelj računa nije i isporučitelj dobra ili usluge suodgovoran
je za izdavanje računa.

(3) Računi poslani telekomunikacijskim uređajem ne smatraju se računima
u smislu odredbe članka 15. Zakona i članka 75. ovoga Pravilnika."

Članak 36.

U članku 81. u stavku 1. briše se točka na kraju rečenice i stavlja
zarez te dodaju riječi "a na računu su obvezni naznačiti da nisu u sustavu
poreza na dodanu vrijednost."

Članak 37.

U članku 82. stavak 3. briše se.

U istom članku dodaju se novi stavci 3. i 4. koji glase:

"(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, za poduzetnike koji
obavljaju kontinuirane isporuke električne energije, plina, vode, hlađenja,
grijanja, telekomunikacijske i komunalne usluge, obračunsko razdoblje je
od 1. do posljednjeg dana u mjesecu."

"(4) Iznimno od stavka 2. ovoga članka za poduzetnike čija je vrijednost
isporučenih dobara i obavljenih usluga uključujući i porez na dodanu vrijednost
manja od 50.000,00 kuna u prethodnom tromjesečju, obračunska razdoblja
su od 1. do posljednjeg dana u tromjesečju, dok tromjesečna vrijednost
isporučenih dobara i obavljenih usluga ne prijeđe navedeni iznos. O činjenici
da je ostvaren promet manji odnosno veći od 50.000,00 kuna u pojedinom
tromjesečju, porezni obveznik mora pisano izvijestiti nadležnu ispostavu
Porezne uprave. Ovi poduzetnici mogu se odlučiti za podnošenje prijava
za razdoblja iz stavka 2. ovoga članka. U tom slučaju obvezni su o tome
pisano izvijestiti nadležnu ispostavu Porezne uprave u roku od 15 dana
prije prijelaza na petnaestodnevni obračun poreza na dodanu vrijednost."

Članak 38.

Članak 87. mijenja se i glasi:

"Članak 87.

U prijavi poreza - obrascu PDV iskazuju se podaci o:

1. isporukama u obračunskom razdoblju koje ne podliježe oporezivanju
kao i o isporukama koje su oslobođene poreza (pod I.);

2. oporezivim isporukama i poreznoj obvezi (pod II.);

3. obračunanom pretporezu u primljenim isporukama dobara i usluga (pod
III.);

4. obvezi poreza za uplatu ili povrat (pod IV.)".

5. neuplaćenom porezu ili poreznom kreditu po prethodnom obračunu (V.)
i

6. ukupnoj razlici za uplatu ili povrat (VI.)."

Članak 39.

Članak 88. mijenja se i glasi:

"Članak 88.

U obrascu PDV, pod točkom I., iskazuju se podaci o obavljenim isporukama
dobara i usluga koje ne podliježu oporezivanju kao i isporukama koje su
oslobođene, kako slijedi:

1. pod točkom 1., o svim obavljenim isporukama dobara i usluga u obračunskom
razdoblju koje ne podliježu oporezivanju,

2. pod točkom 2., o ukupnim isporukama koje su oslobođene poreza i to
o isporukama u tuzemstvu koje su oslobođene poreza (točka 2.1) i izvoznim
isporukama (točka 2.2.); Podaci o izvoznim isporukama moraju se temeljiti
na izvoznim carinskim deklaracijama i drugim izvoznim ispravama."

Članak 40.

Članak 89. mijenja se i glasi:

"Članak 89.

Pod točkom II., iskazuju se podaci o oporezivim isporukama te poreznoj
obvezi, kako slijedi:

1. pod točkom 1. o svim izdanim računima, osim izdanih računa za vlastitu
potrošnju (izuzimanja dobara i usluga), bez obzira na to jesu li isporuke
obavljene ili ne, što znači da se tu unose podaci o obavljenim i zaračunanim
isporukama kao i podaci o izdanim računima bez obavljenih isporuka. Podaci
koji se ovdje upisuju predstavljaju zbroj iznosa za dotično razdoblje iz
stupaca 10 i 12 odnosno za porez stupaca 11 i 13 Knjige izdanih (izlaznih)
računa za redovne isporuke i Knjige izdanih računa za predujmove;

2. pod točkom 2., o obavljenim ali nezaračunanim isporukama. Podatke
o tim isporukama i pripadajućem porezu porezni obveznik osigurava, na temelju
urednih i vjerodostojnih knjigovodstvenih isprava (obračuna), u svome knjigovodstvu
ili izvanknjigovodstveno. Kad se ove isporuke, u dijelu ili u cijelosti
naknadno zaračunaju, ranije provedena knjiženja se poništavaju. Ovo naknadno
zaračunavanje obavljenih isporuka ne utječe na oporezivanje jer se za isti
iznos smanjuje podatak pod točkom 2., a povećava pod točkom 1.;

3. pod točkom 3., o računima izdanim za izuzimanja dobara i usluga koja
predstavljaju vlastitu potrošnju kao i podatke o rashodima po osnovi reprezentacije
i korištenja osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz koji
se ne mogu odbiti pri oporezivanju dohotka odnosno dobiti. Podaci se uzimaju
iz Knjige izdanih (izlaznih) računa za vlastitu potrošnju i drugih odgovarajućih
evidencija;

4. pod točkom 4., o izvoznim isporukama koje nisu naplaćene u skladu
s propisima o deviznom i vanjskotrgovačkom poslovanju (članak 13. stavak
2. Zakona i članak 36. i 71. stavak 6. i 7. ovoga Pravilnika). Podaci se
uzimaju iz knjigovodstva inozemnih kupaca ili drugih evidencija o tim potraživanjima
i njihovoj naplati;

5. pod točkom 5., o naknadnim oslobođenjima izvoza u okviru osobnog
putničkog prometa (članak 21. stavak 3. Zakona). Podaci se uzimaju iz evidencije
PDV-F."

Članak 41.

Članak 90. mijenja se i glasi:

"Članak 90.

U obrascu PDV, pod točkom III., iskazuju se podaci o obračunanom pretporezu
u primljenim isporukama dobara i usluga kako slijedi:

1. pod točkom 1., o pretporezu u primljenim računima od drugih poreznih
obveznika za koje su isporučitelji ispostavili račune prema članku 15.
stavku 3. Zakona, po kojima se može odbiti pretporez. Podaci se uzimaju
iz Knjige primljenih (ulaznih) računa za redovne isporuke, dane predujmove
i vlastitu potrošnju) iz stupca 6 (osnovica) i stupca 9 (pretporez), za
dotično obračunsko razdoblje;

2. pod točkom 2., o pretporezu plaćenom pri uvozu. Podaci o pretporezu
plaćenom pri uvozu moraju se temeljiti na uvoznim carinskim deklaracijama
i ispravama o uplati poreza. Pri primitku prijave poreza, uplata poreza
pri uvozu obvezno se provjerava putem informacijskih sustava Carinske uprave
i Porezne uprave;

3. pod točkom 3., o uslugama koje je tuzemnom poduzetniku obavio poduzetnik
sa sjedištem u inozemstvu - iznos pretporeza plaćen na predmetne usluge;

4. pod točkom 4., ispravci pretporeza prema članku 20. stavku 5. Zakona.
Ako porezni obveznik ima podatak na ovom rednom broju uz poreznu prijavu
mora priložiti obračun iz kojega treba biti vidljiv ukupan pretporez, iskorišteno
(neiskorišteno) pravo na odbitak pretporeza i iznos smanjenja (povećanja)
pretporeza. Ako porezni obveznik prema obračunu iskaže obvezu poreza u
obrascu na ovom rednom broju iskazuje podatak s predznakom minus (-). Kad
se radi o pravu na povrat dijela pretporeza tada se u obrascu na ovom rednom
broju iskazuje podatak s predznakom plus (+)."

Članak 42.

Članak 91. mijenja se i glasi:

"Članak 91.

(1) U obrascu PDV, pod točkom IV., iskazuje se podatak o poreznoj obvezi
obračunskog razdoblja za uplatu ili za povrat. Ako je porez po obavljenim
isporukama pod II. veći od iznosa pretporeza u primljenim isporukama iz
točke III. ovoga obrasca iskazuje se obveza za uplatu i obrnuto, ako je
iznos pretporeza pod III. veći od iznosa obveze pod II. iskazuje se pravo
na povrat poreza.

(2) U obrascu PDV, pod točkom V., iskazuju se podaci o neuplaćenom porezu
do dana podnošenja porezne prijave po prethodnom obračunu odnosno o pretplati
poreza (poreznom kreditu) iz ranijeg obračunskog razdoblja.

(2) U obrascu PDV, pod točkom VI., iskazuju se podaci o ukupnoj razlici
poreza za uplatu odnosno povrat. Ova razlika rezultat je obračuna poreza
za obračunsko razdoblje i prenesene obveze odnosno preplate (kredita) iz
predhodne prijave."

Članak 43.

Članak 92. mijenja se i glasi:

"Članak 92.

U konačnoj prijavi poreza - obrascu PDV-K iskazuju se podaci o:

1. isporukama u obračunskom razdoblju koji ne podliježu oporezivanju
kao i o isporukama koje su oslobođene poreza (pod I.);

2. oporezivim isporukama i poreznoj obvezi (pod II.);

3. obračunanom pretporezu u primljenim isporukama dobara i usluga (pod
III.);

4. obvezi poreza za uplatu ili povrat (pod IV.);

5. uplaćenom iznosu poreza do dana podnošenja prijave (pod V.);

6. ukupnoj razlici za uplatu ili povrat po poreznoj prijavi (pod VI:);

7. ostali podaci (pod VII.).

Članak 44.

Članak 93. mijenja se i glasi:

"Članak 93.

U obrascu PDV-K, pod točkom I., iskazuju se podaci o obavljenim isporukama
dobara i usluga u poreznom razdoblju koje ne podliježu oporezivanju kao
i isporuka koje su oslobođene, kako slijedi:

1. pod točkom 1., o svim obavljenim isporukama dobara i usluga u poreznom
razdoblju koje ne podliježu oporezivanju;

2. pod točkom 2., o ukupnim isporukama koje su oslobođene poreza i to
o isporukama u tuzemstvu koje su oslobođene poreza (točka 2.1) i izvoznim
isporukama (točka 2.2.)."

Članak 45.

Članak 94. mijenja se i glasi:

"Članak 94.

U obrascu PDV-K, pod točkom II., iskazuju se podaci o oporezivim isporukama
te poreznoj obvezi, kako slijedi:

1. pod točkom 1. o svim izdanim računima, osim izdanih računa za vlastitu
potrošnju (izuzimanja dobara i usluga). Podaci koji se ovdje upisuju predstavljaju
zbroj iznosa za porezno razdoblje iz stupaca 11 i 13 Knjige izdanih (izlaznih)
računa za redovne isporuke i Knjige izdanih (izlaznih) računa za predujmove;

2. pod točkom 2., o obavljenim ali nezaračunanim isporukama. Podatke
o tim isporukama i pripadajućem porezu porezni obveznik osigurava, na temelju
urednih i vjerodostojnih knjigovodstvenih isprava (obračuna), u svome knjigovodstvu
ili izvanknjigovodstveno;

3. pod točkom 3., o računima izdanim za izuzimanja dobara i usluga koja
predstavljaju vlastitu potrošnju kao i podatke o rashodima po osnovi reprezentacije
i korištenja osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz koji
se ne mogu odbiti pri oporezivanju dohotka odnosno dobiti. Podaci se uzimaju
iz Knjige izdanih (izlaznih) računa za vlastitu potrošnju ili odgovarajućih
evidencija;

4. pod točkom 4., o izvoznim isporukama koje nisu naplaćene u skladu
s propisima o deviznom i vanjskotrgovinskom poslovanju (članak 13. stavak
2. Zakona i članak 36. i 71. stavak 6. i 7. ovoga Pravilnika). Podaci se
uzimaju uz knjigovodstva inozemnih kupaca ili drugih evidencija o tim potraživanjima
i njihovoj naplati;

5. pod točkom 5., o naknadnim oslobođenjima izvoza u okviru osobnog
putničkog prometa (članak 21. stavak 3. Zakona). Podaci se uzimaju iz evidencije
PDV-F."

Članak 46.

Članak 95. mijenja se i glasi:

"Članak 95.

U obrascu PDV, pod točkom III., iskazuju se podaci o obračunanom pretporezu
u primljenim isporukama dobara i usluga kako slijedi:

1. pod točkom 1., o pretporezu u primljenim računima od drugih poreznih
obveznika za koje su isporučitelji ispostavili račune prema članku 15.
stavku 3. Zakona, po kojima se može odbiti pretporez. Podaci se uzimaju
iz Knjige primljenih (ulaznih) računa (obrazac U-RA za redovne isporuke,
za predujmove i vlastitu potrošnju) iz stupca 6 (osnovica) i stupca 9 (pretporez),
za porezno razdoblje;

2. pod točkom 2., o pretporezu plaćenom pri uvozu. Podaci o pretporezu
plaćenom pri uvozu moraju se temeljiti na uvoznim carinskim deklaracijama
i ispravama o uplati poreza;

3. pod točkom 3., o uslugama koje je tuzemnom poduzetniku obavio poduzetnik
sa sjedištem u inozemstvu - iznos pretporeza plaćen na predmetne usluge.

4. pod točkom 5., ispravci pretporeza prema članku 20. stavku 5. Zakona."

Članak 47.

Članak 96. mijenja se i glasi:

"Članak 96.

U obrascu PDV-K, pod točkom IV. iskazuju se podaci o ukupnoj poreznoj
obvezi za porezno razdoblje, a pod točkom V., iskazuju se podaci o ukupno
plaćenom porezu za porezno razdoblje do dana podnošenja prijave te pod
točkom VI. razlika po konačnom obračunu poreza za uplatu odnosno povrat."

Članak 48.

Članak 97. mijenja se i glasi:

"Članak 97.

U obrascu PDV-K pod točkom VII. iskazuju se ostali podaci o promjenama
značajnim za utvrđivanje konačne porezne obveze. O ovim promjenama u obrazac
se unose samo vrijednosni podaci (neto vrijednost)."

Članak 49.

U članku 98. iza broja "88". briše se veznik "i" i stavlja se zarez,
a iza broja "89." dodaju se riječi "i 90.".

Članak 50.

U članku 103. iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi:

"(4) Bezgotovinskim plaćanjem u smislu odredbe ovoga članka razumijevaju
se svi oblici plaćanja između poduzetnika, osim plaćanja izravnom predajom
novčanica i kovanica "kuna" i "lipa".

Članak 51.

U članku 111. u stavku 5. broj "2" zamjenjuje se brojem "1".

Članak 52.

U članku 114. u stavku 4. riječ "Pravilnika" zamjenjuje se riječju "članka".

Članak 53.

U članku 120. u stavku 2. u točki 3. dodaju se rečenice:

"Pri kupnji plovila i proizvoda koji se u njih ugrađuju, a ostaju na
vezu u Republici Hrvatskoj kupac-strani državljanin ima pravo na povrat
plaćenog poreza bez njihovog iznošenja iz zemlje pod uvjetom da je obavljeno
izvozno-uvozno carinjenje u smislu odredbi Zakona o trgovini."

Članak 54.

U članku 123. u stavku 1. riječi "u roku od jedne godine" zamjenjuju
se riječima "u roku od šest mjeseci".

Članak 55.

U članku 129. dodaju se novi stavci 4. i 5. koji glase:

"(4) Radi osiguravanja podataka o računima izdanim za primljene predujmove
odnosno računima primljenim za dane predujmove, porezni obveznici moraju
voditi posebne evidencije - Knjigu izdanih (izlaznih) računa i Knjigu primljenih
(ulaznih) računa istovjetnog sadržaja za knjige propisane u članku 130.
i 131. ovoga Pravilnika.

(5) Porezni obveznici moraju voditi posebnu Knjigu primljenih (ulaznih)
računa i Knjigu izdanih (izlaznih) računa istovjetnog sadržaja propisanog
u članku 130. i 131. ovoga Pravilnika, za isporuke dobara i usluga koji
se u smislu odredbe članka 2. stavak 1. točke 2a., 2b. i 2c. smatraju vlastitom
potrošnjom."

Dosadašnji stavci 4. i 5. postaju stavci 6. i 7.

Članak 56.

U članku 130. stavak 1. u točki 6. iza riječi "(stupac 12 i 13)" stavlja
se točka i dodaju se rečenice:

"Izdani računi u kojima su zaračunane usluge (npr. prijevoz iz članka
5. stavak 4. točka 2. Zakona), koje se dijelom oporezuju, a dijelom ne,
zatim računi za isporuke novosagrađenih nekretnina kao i rabljenih osobnih
automobila gdje je osnovica za obračun poreza na dodanu vrijednost manja
od iznosa naknade za isporučena dobra, u knjizi će biti evidentirani na
slijedeći način: u stupcu 6 ukupan iznos računa s porezom; u stupcu 7 dio
naknade za obavljenu isporuku odnosno uslugu koja ne podliježe oporezivanju
te podaci o oporezivom dijelu u stupcima 10, 11, 12 i 13 knjige."

U istom članku u stavku 2. u točki 3. brišu se riječi: "računi za isporuke
za vlastitu potrošnju kao i" te točka 4. a dosadašnja točka 5. postaje
točka 4."

U istom članku dodaje se novi stavak 3. koji glasi:

"(3) Nakon ispostavljanja računa za isporuke dobra odnosno usluge za
koju je primljen predujam i izdan račun u smislu odredbe članka 7. točka
4. Zakona i članka 78. stavak 1. ovoga Pravilnika, u Knjizi izdanih računa
za predujmove poništava (stornira) se račun za predujam, a račun za isporučena
dobra odnosno obavljene usluge upisuje se u Knjigu izlaznih računa za isporučena
dobra i usluge."

Članak 57.

U članku 131. u stavku 1. dodaje se nova točka 6. koja glasi:

"6. iznos računa bez poreza (stupac 6),"

a dosadašnje točke 6., 7., 8. i 9. postaju točke 7., 8., 9. i 10. i
glase:

7. ukupni iznos računa s porezom (stupac 7),

8. ukupni iznos pretporeza sadržanog u računima iz stupca 7 (stupac
8),

9. pretporez koji se može odbiti (stupac 9),

10. pretporez koji se ne može odbiti (stupac 10).

U istom članku dodaju se novi stavci 2. i 3. koji glase:

"(2) Po primitku računa za isporučena dobra i usluge za koje je plaćen
predujam, u knjizi primljenih računa za predujmove poništava (stornira)
se račun za dani predujam sa svim podacima, a račun za isporučena dobra
i usluge unosi se na odgovarajući način u Knjigu ulaznih računa za primljena
dobra i usluge."

(3) U knjigu primljenih računa unose se i podaci o naknadnim ispravcima
pretporeza u smislu odredbe članka 8. stavak 3. Zakona."

Članak 58.

Članak 135. mijenja se i glasi:

"Članak 135.

(1) Porezni obveznici poreza na promet proizvoda i usluga na dan 31.
prosinca 1997. godine moraju:

1. popisati izdane i nenaplaćene račune u kojima je obračunan porez
na promet za isporučene proizvode i obavljene usluge. Ova obveza odnosi
se na izdane, a nenaplaćene račune u kojima je obračunan porez na promet
za isporučene proizvode i obavljene usluge po kojima na dan 31. prosinca
1997. godine porez nije plaćen,

2. u trgovini, popisati zalihe robe koje se vode (iskazuju) po prodajnim
cijenama s uračunanim porezom na promet proizvoda i usluga,

3. u trgovini i ugostiteljstvu, popisati zalihe cigareta i drugih duhanskih
prerađevina, alkohola, alkoholnih i bezalkoholnih pića, mineralnih i gaziranih
voda, piva i kave po prodajnim cijenama. Ova obveza se odnosi i na veletrgovinu.

(2) Popisne liste zaliha iz stavka 1. točke 3. ovoga članka treba dostaviti
nadležnoj ispostavi Porezne uprave najkasnije do 10. siječnja 1998. godine.

(3) Porezni obveznici čije su prosječne mjesečne zalihe proizvoda iz
stavka 1. točke 3. ovoga članka bile tijekom 1997. godine iznad iznosa
od 1.000.000,00 kuna obvezni su o tome izvijestiti nadležnu ispostavu Porezne
uprave prema svome sjedištu najkasnije do 20. prosinca 1997. godine.

(4) Uračunani porez u zalihama iz stavka 1. točke 2. ovoga članka porezni
obveznici moraju poništiti, utvrditi cijene bez poreza na promet te na
tako utvrđene cijene obračunati porez na dodanu vrijednost po odredbama
Zakona.

(5) Porez na promet proizvoda sadržan u zalihama iz stavka 1. točke
3. ovoga članka porezni obveznici će razmjerno isporukama tih proizvoda
odbiti kao pretporez s tim da se po toj osnovi ne može koristiti pravo
na povrat poreza po članku 21. stavak 1. Zakona. Ovo se odnosi na zatečene
zalihe cigareta i drugih duhanskih prerađevina koje će se isporučivati
(prodavati) po zatečenim cijenama.

(6) Porezni obveznici poreza na dodanu vrijednost koji će prodavati
cigarete i druge duhanske prerađevine iz zaliha sa stanjem na dan 31. prosinca
1997. godine po zatečenim cijenama, obvezu poreza na dodanu vrijednost
utvrđivati će iz ukupne vrijednosti za prodana dobra i usluge, umanjene
za iznos koji se odnosi na prodane cigarete i druge duhanske prerađevine
iz zaliha na dan 31. prosinca 1997. godine.

(7) Iznose poreza na promet proizvoda sadržanih u zalihama iz stavka
1. točke 3. ovoga članka porezni obveznici će utvrditi na temelju dokumenata
u kojima je obračunan porez na promet proizvoda od strane proizvođača odnosno
uvoznika pri nabavi ovih proizvoda.

(8) Račune koji su ispostavljani a po kojima nisu do 31. prosinca 1997.
godine obavljene isporuke dobara odnosno usluga treba poništiti. Isto tako
treba poništiti račune za predujmove koji do 31. prosinca 1997. godine
nisu naplaćeni."

Članak 59.

Članak 136. mijenja se i glasi:

"Članak 136.

(1) Svi isporučitelji dobara i usluga obvezni su s danom 31. prosinca
1997. godine obračunati vrijednost isporučenih dobara i obavljenih usluga
i zaračunati ih kupcima (naručiteljima). Ovo se odnosi i na usluge suizvoditelja
glavnom izvoditelju radova.

(2) Ako se nakon početka primjene ovoga Pravilnika u slučajevima iz
stavka 1. ovoga članka sastavlja obračun u kojemu se iskazuje ukupna vrijednost
isporučenih dobara ili obavljenih usluga, iznimno od odredbi članka 8.
Zakona, osnovicu poreza čini vrijednost zaračunana za razdoblje nakon 1.
siječnja 1998. godine.

(3) Porezna osnovica iz stavka 2. ovoga članka umanjuje se za predujmove
koji su naplaćeni do 31. prosinca 1997. godine, a odnose se na isporuke
investicijskih dobara i usluga vezanih uz investicijska dobra koje će biti
učinjene nakon početka primjene Zakona.

(4) Isporučitelji nekretnina obvezni su na dan 31. prosinca 1997. godine
zaračunati vrijednost izgrađenih, a neisporučenih nekretnina kupcima kao
i vrijednost nekretnina plaćenih do 31. prosinca 1997. godine na koje se
plaća porez na promet nekretnina u smislu odredbe članka 25. Zakona o porezu
na promet nekretnina.

(5) Ako se poslije 1. siječnja 1998. godine sastavlja obračun u kojem
se iskazuje ukupna vrijednost isporučene nekretnine, osnovicu za obračun
poreza na dodanu vrijednost čini vrijednost zaračunana nakon 1. siječnja
1998. godine.

(6) Za nekretnine (nedovršene i dovršene) za koje na dan 31. prosinca
1997. godine nisu poznati kupci, isporučitelji su obvezni popisati vrijednost
nedovršenih i dovršenih nekretnina na dan 31. prosinca 1997. godine te
na taj način osigurati podatke o visini porezne osnovice za obračun poreza
na promet nekretnina odnosno poreza na dodanu vrijednost. Pri isporuci
ovih nekretnina na dio koji je prema popisu izgrađen do 31. 12. 1997. godine
plaćat će se porez na promet nekretnina, a osnovicu za obračun poreza na
dodanu vrijednost čini vrijednost zaračunana za razdoblje nakon 1. siječnja
1998. godine u smislu odredbe članka 51. stavka 14. ovoga Pravilnika."

Članak 60.

Članak 137. mijenja se i glasi:

"Članak 137.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama", a
primjenjuje se od 1. siječnja 1998. godine."

Klasa: 410-19/97-01/467
Urbroj: 513-07/97-17
Zagreb, 20. listopad 1997.

Ministar financija
**mr. Borislav Škegro,** v. r.

![](dodatni/367999.gif)
![](dodatni/368000.gif)
![](dodatni/368001.gif)
![](dodatni/368002.gif)
![](dodatni/368003.gif)

Pravilnik, NN 113/1997-1707