## Pravilnik o rješavanju sporova s međunarodnim elementom pred stalnim izbranim sudištem pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (Zagrebačka pravila)

### NN 25/1992 (29.4.1992.), Pravilnik o rješavanju sporova s međunarodnim elementom pred stalnim izbranim sudištem pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (Zagrebačka pravila)

# HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA

Na temelju članka 19. stavak 4. Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori
("Narodne novine", br. 66/91). Skupština

Hrvatske gospodarske komore na 2. sjednici 15. travnja 1992. godine
donosi

## PRAVILNIK

### o rješavanju sporova s međunarodnim elementom pred stalnim izbranim sudištem pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (Zagrebačka pravila)

ARBITRAŽA

Opće odredbe

Nadležnost sudišta

Članak 1.

1. Ovim pravilnikom uređuje se rješavanje (arbitraža) sporova koji udovoljavaju
slijedećim uvjetima:

a) da je riječ o trgovačkom sporu o pravima kojima stranke slobodno
raspolažu;

b) da su se stranke sporazumjele o nadležnosti Stalnog izbranog sudišta
pri Hrvatskoj gospodarskoj komori;

c) da je barem jedna od stranaka fizička osoba koja ima prebivalište
ili trajno boravište u inozemstvu odnosno pravna osoba sa sjedištem u inozemstvu:

d) da za spor nije predvidena isključiva nadležnost hrvatskog suda.

2. Stranke su ovlaštene sporazumno odstupiti od primjene odredaba ovog
pravilnika o provođenju arbitraže pod uvjetom da taj sporazum nije u suprotnosti
s javnim poretkom Republike Hrvatske.

Prigovor nenadležnosti

Članak 2.

1. Izbrani sud je ovlašten odlučivati o svim prigovorima kojima se osporava
njegova nadležnost, uključujući prigovore u pogledu postojanja ili valjanosti
arbitražne klauzule ili posebnog arbitranog ugovora.

2. Izbrani sud je ovlašten utvrđivati postojanje ili valjanost ugovora
čiji je sastavni dio arbitražna klauzula. Arbitra ina klauzula koja je
sastavni dio glavnog ugovora i koja predvlada arbitražu po ovim pravilima
neovisna je o drugim odredbama glavnog ugovora. Odluka izbranog sude kojom
se ugovor proglašava ništavnim ne znaći sama po sebi da je arbitražna klauzula
pravno nevaljana.

3. Prigovor nenadležnosti Sudišta mora se podnijeti najkasnije u odgovoru
na tužbu ili, ako se radi o protutužbi, u odgovoru na protutužbu.

Mjesto arbitraže

Članak 3.

1. Ako se stranke nisu drugačije sporazumjele, sjedište izbranog suda
je u sjedištu Sudišta. Izbrani sud može, uz suglasnost stranaka, odrediti
da sjedište izbranog suda bude u nekom drugom mjestu u Republici Hrvatskoj.

2. Izbrani sud se može sastati u bilo kojem mjestu koje smatra prikladnim
za pregled robe, drugih stvari ili isprava. Izbrani sud je dužan o tome
pravodobno obavijestiti stranke kako bi mogle prisustvovati uviđaju.

3. Pravorijek se donosi u sjedištu izbranog suda.

Jezik arbitraže

Članak 4.

1. Ako se stranke nisu drugačije sporazumjele, izbrani sud je dužan
odmah nakon svog imenovanja odrediti jezik ili jezike na kojma će se voditi
postupak. Ta se odluka odnosi na sve podneske u postupku, a ako se održava
usmena rasprava, također i na jezik ili jezike na kojima će se rasprava
voditi.

2. Do utvrđivanja jezika postupka, tužba, odgovor na tužbu i ostali
podnesci mogu se podnijeti na jeziku sjedišta Sudišta, jeziku glavnog ugovora
ili jeziku ugovora o arbitraži.

3. Ako se članovi arbitražnog vijeća ne uspiju sporazumjeti o jeziku
arbitraže, arbitraža će se provesti na hrvatskom jeziku.

4. Izbrani sud može odrediti da sve isprave priložene tužbi ili odgovoru
na tužbu, te sve ostale isprave podnesene tijekom postupka koje su predane
u njihovom izvornom jeziku moraju biti popraćene prijevodima na jezik ili
jezike arbitraže.

Organizacija Sudišta

Članak 5:

Na organizaciju Sudišta primjenjuju se odredbe članaka 3. do 11. Pravilnika
o Stalnom izbranom Sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj komori ("Narodne
novine", br. .19/85. 1/89. 15/90 i 69/91), ako ovim pravilnikom nije
drugačije određeno.

Presumacija o odricanju od prava na prigovor

Članak 6.

Stranka koja zna da neka odredba ovog pravilnika ili da neki uvjet koji
proistjeće iz arbitražnog ugovora nije poštovan pa unatoč tome nastavi
sudjelovati u arbitraži, a da bez odlaganja ne prigovori tom nepoštovanju.
ili. ako je za prigovor predviđen rok, ne prigovori u tom roku. smatrat
će se da se odrekla prava na prigovor.

Zastupanje i savjetovanje

Članak 7.

Stranke mogu imenovati zatupnika ili savjetnika prema svojem izboru.
Imena i adrese takvih osoba moraju se pismeno priopćiti Sudištu i drugoj
stranci. U takvom priopćenju mora se naznačiti da li se imenovanje odnosi
na zastupanje ili na savjetovanje.

Sastav i imenovanje arbitražnog suda

Broj arbitara

Članak 8.

Ako se stranke nisu prethodno sporazumjele o broju arbitara (tj. jedan
ili tri) i ako se u roku od petnaest dana nakon što je tuženiku dostavljena
tužba stranke nisu sporazumjele da se imenuje samo jedan arbitar, imenuju
se tri arbitra.

Imenovanje arbitra pojedinca

Članak 9.

1. Ako su se stranke sporazumjele da se imenuje samo jedan arbitar,
dužne su priopćiti tajništvu Sudišta ime arbitra pojedinca.

2. Ako stranke u roku od 30 dana od dana predaje odgovora na tužbu taništvu
Sudišta, odnosno od dana propuštanja podnošenja odgovora na tužbu ne postupe
u skladu s odredbom stavka 1. ovoga članka, arbitra pojedinca imenuje ovlaštenik
za imenovanje.

Imenovanje arbitražnog vijeća

Ćtanah 10.

1. Ako su se stranke sporazumjele da sudi vijeće, tužitelj imenuje svojeg
arbitra u tužbi, a tuženik svojeg najkasnije u roku određenom za odgovor
na tužbu.

2. Ako jedna stranka ili obje stranke ne imenuju svoje arbitre u vremenu
određenom u stavku 1. ovoga članka ili ako imenovanje prepuste ovlašteniku
za imenovanje, arbitre imenuje oviaštenik za imenovanje, o ćemu se obavještavaju
stranke i imenovani arbitri.

3. U roku od 30 dana od dana primitka izvještaja o svojem imenovanju
arbitri stranaka biraju trećeg arbitra kao predsjednika vijeća. Ako ga
oni u tom roku ne izaberu, predsjednika vijeća imenuje s liste arbitara
ovlaštenik za imenovanje.

Imenovanje u slučaju suparničarstva

Članak 11.

Ako se u nekom sporu kao tužitelji ili tuženici pojavljuje više stranaka,
a ne sporazume se o izboru zajedničkog arbitra, arbitra će imenovati ovlaštenik
za imenovanje.

Ovlaštenik za imenovanje

Članak 12.

1. Stranke mogu sporazumno odrediti ovlaštenika za imenovanje.

2. Ako se stranke nisu sporazumjele o ovlašteniku za imenovanje ili
ako sporazumno određeni ovlaštenik za imenovanje otkloni povjerenu funkciju,
ovlaštenik za imenovanje bit će predsjednik Sudišta.

Postupanje ovlaštenika

Članak 13.

1. Ovlaštenik za imenovanje dužan je imenovati arbitra što je prije
moguće.

U obavljanju imenovanja ovlaštenik za imenovanje primjenjuje slijedeći
postupak (postupak po listi) ako se stranke nisu sporazumjele da se postupak
po listi ne primjenjuje ili ako ovlaštenik za imenovanje ocijeni da je
primjena postupka po listi neprikladna za konkretan slučaj.

(a) na zahtjev jedne od stranaka ili obje stranke ovlaštenik za imenovanje
dostavlja objema strankama istovjetnu listu koja sadrži najmanje tri imena;

(b) u roku od 15 dana po primitku liste svaka stranka može vratiti listu
ovlašteniku za imenovanje nakon što precrta ime ili imena s kojima se ne
slaže i označi brojem preostala imena na popisu prema željenom redoslijedu;

(c) nakon isteka roka 1z točke (b) ovlaštenik za imenovanje imenuje
arbitra između imena odobrenih na vraćenoj listi u skladu s redoslijedom
što su ga stranke naznačile;

(d) ako se iz bilo kojeg razloga imenovanje ne može izvršiti u skladu
s ovim postupkom, ovlaštenik za imenovanje može po svojoj ocjeni imenovati
arbitra pojedinca.

2. Prilikom imenovanja ovlaštenik za imenovanje dužan je uzeti u obzir
sve okolnosti koje osiguravaju imenovanje neovisnog i nepristranog arbitra,
te opravdanost imenovanja arbitra drugog državljanstva nego što su stranke.

3. Ako se u roku od 30 dana,nakon imenovanja drugog arbitra dva imenovana
arbitra ne suglase u pogledu izbora predsjednik arbitražnog vijeća, predsjednika
arbitražnog vijeća imenuje ovlaštenik zs imenovanje na način iz stavaka
1. i 2. ovoga članka.

Izmjena sastava arbitranog suda

Izuzeće arbitara

Članak 14.

Osoba koja bi mogla postati arbitar dužna je svima koji joj se obrate
u svezi s mogućnošću njenog imenovanja priopćiti svaku okolnost koja bi
mogla dovesti u opravdanu sumnju njenu nepristranost ili neovisnost. Imenovani
ili izabrani arbitar dužan je priopćiti strankama takve okolnosti ako ih
već nije o njima ranije izvijestio.

Članak 15.

1. Izuzeće svakog arbitra može se tražiti ako postoje okolnosti koje
bi mogle dovesti u opravdanu sumnju njegovu nepristranost ili neovisnost.

2. Stranka može tražiti izuzeće arbitra kojeg je sama imenovala samo
iz razloga za koje je doznala nakon što ga je imenovala

Članak 16.

1. Stranka koja namjerava tražiti izuzeće arbitra dužna je svoj zahtjev
priopćiti Sudištu u roku od 15 dana nakon što je izviještena o imenovanju
arbitra čije se izuzeće traži ili u roku od 15 dana nakon što je saznala
za okolnosti navedene u članku 14. i 15, ovoga pravilnika.

2. O zahtjevu za izuzeće mora se izvijestiti druga stranka, arbitar
ćije se izuzeće traži i ostali članovi izbranog suda. Izvješće mora biti
u pismenom obliku i mora sadržavati razloge zahtjeva za izuzeće.

3. Ako jedna stranka traži izuzeće arbitra, druga se stranka može suglasiti
sa zahtjevom za izuzeće. I sam arbitar može se povući sa svoje funkcije
nakon što je zatraženo njegovo izuzeće. To ni u jednom ni u drugom slučaju
ne podrazumijeva priznanje osnovanosti razloga za izuzeće. U oba se slučaja
pri imenovanju novog arbitra postupak iz članaka 9. ili 10. ovoga prvilnika
primjenjuje u cijelosti, čak i onda ako se tijekom postupka za imenovanje
arbitra čije je izuzeće zatraženo jedna od stranaka propustila koristiti
svojim pravom imenovanja ili sudjelovanja u imenovanju.

Članak 17.

1. Ako se druga stranka ne suglasi sa zahtjevom za izuzeće, a arbitar
se ne povuče sa svoje funkcije (stavak 3. članka 16. ovoga pravilnika),
odluku o zahtjevu za izuzeće donosi:

(a) ako je prvobitno imenovanje izvršio ovlaštenik za imenovanje, taj
isti ovlaštenik;

(b) ako prvobitno imenovanje nije izvršio ovlaštenik za imenovanje,
ali je takav ovlaštenik bio prethodno određen, onda taj ovlaštenik;

(c) u svim ostalim slučajevima ovlaštenih za imenovanje utvrđen u skladu
s postupkom za njegovo određivanje shodno članku 12. ovoga pravilnika.

2. Ako ovlaštenik za imenovanje prihvati zahtjev za izuzeće, novi arbitar
imenuje se ili se izabire po postupku koji se primjenjuje na imenovanje
ili izbor arbitra u smislu odredaba članaka 9. do 14. ovoga pravilnika
osim ako taj postupak iziskuje određivanje ovlaštenika za imenovnje, kada
arbitra imenuje ovlaštenik za imenovanje, koji je donio odluku o zahtjevu
za izuzeće.

Zamjena arbitra

Članak 18.

1. U slučaju smrti ili ostavke arbitra tijekom arbitražnog postupka
izabire se ili se imenuje novi arbitar prema postupku utvrđenom u člancima
9. do 14. ovoga pravilnika po kojem je izabran ili imenovan arbitar hoji
se zamjenjuje.

2. Ako arbitar ne obavlja svoju dužnost ili je zbog pravnih ili stvarnih
razloga ne može obavljati, primjenjuje se postupak za izuzeće ili zamjenu
u smislu odredaba prethodnih članaka ovoga pravilnika.

Ponavljanje rasprave u slučaju izmjene sastava arbitražnog suda

Članak 19.

1. Ako je sukladno člancima 16. do 18. ovoga pravilnika izmijenjen sastav
arbitranog vijeća rasprava će se ponoviti. Uz suglasnost stranaka, sud
može odlučiti da se rasprava ne ponavlja.

2. Ako je izabran ili imenovan novi arbitar pojedinac, rasprava se mora
ponoviti.

Arbitražni postupak

Opće odredbe

Članak 20.

1. Ako ovim pravilima nije drugačije određeno, izbrani sud može provoditi
postupak na način koji smatra svrsishodnim, pod uvjetom da se sa strankama
postupa ravnopravno i da je u svim stadijima postupka svakoj stranci dana
puna mogućnost da iznese svoje činjenične i pravne navode, zahtjeve i stajališta.

2. Ako to zatraži jedna od stranaka u bilo kojem stadiju postupka, izbrani
sud je dužan održati raspravno ročište radi saslušanja svjedoka, vještaka
ili stranaka. Ako takvog zahtjeva nema, izbrani sud odlučuje da li će održati
takvo ročište ili će postupak voditi na temelju isprava i druge procesne
grade.

3. Sve podneske, isprave ili obavijesti koje jedna stranka uputi izbranom
sudu dužna je istovremeno uputiti drugoj stranci.

Tužba

Članak 21.

1.Arbitražni postupak pokreće se tužbom.

2. Tužba mora sadržavati ove podatke:

(a) imena i adrese stranaka;

(b) tužbeni zahtjev;

(c) navode o činjenicama na kojima se zasniva tužbeni zahtjev;

(d) navode o dokazima;

(e) navode o arbitražnom sporazumu,ako je zaključen;

(f) navode o imenovanju arbitra;

(g) oznaku vrijednosti predmeta spora.

3. Ako takve isprave postoje, tužbi se mora priložiti prijepis glavnog
ugovora i arbitražnog ugovora, ako on nije sadržan u glavnom ugovoru.

4. Tužitelj može tužbi priložiti sve isprave koje smatra važnim ili
se može pozvati na isprave ili druge dokaze koje namjerava podnijeti.

Odgovor na tužbu

Članak 22.

1. Tajništvo Sudišta dostavlja tužbu i njene priloge tuženiku te određuje
rok za podnošenje pismenog odgovora na tužbu. Taj odgovor podnosi se tajništvu
Sudišta, koje ga, zajedno s prilozima, dostavlja tužitelju i svakom arbitru.

2. Odredbe stavaka 2. i 4. članka 21. ovoga pravilnika na odgovarajući
se način primjenjuju i na odgovor na tužbu.

Protutužba

Članak 23.

1. Tuženik može sve do zaključenja raspravljanja podnijeti Sudištu protutužbu
ili istači prigovor radi prebijanja u obliku protutužbe, ako zahtjev protutužbe
odnosno prigovor radi prebijanja proizlazi iz pravnog odnosa obuhvaćenog
zaključenim ugovorom o arbitraži.

2. Ako stranke u sporu podnesu jedna protiv druge samostalne tužbe iz
različitih pravnih odnosa s obzirom na koje su ugovorile nadležnost Sudišta
nastojat će da se raspravljanje i odlučivanje o tim tužbama spoji i nastavi
pred istim arbitrima.

Izmjene i dopune tužbe

Članak 24.

Tijekom arbitražnog postupka stranka može izmijeniti ili dopuniti svoju
tužbu, osim u slučaju kad izbrani sud smatra da nije svrsishodno dopustiti
takve promjene s obzirom na odugovlačenje koje bi se time uzrokovalo ili
na štetu koju bi zbog toga mogla pretrpjeti druga stranka, ili s obzirom
na druge okolnosti. Medutim, tužba se ne može izmijeniti tako da više ne
bude obuhvaćena arbitražnom klauzulom ili posebnim arbitražnim ugovorom.

Daljnji podnesci

Članak 25.

Izbrani sud odlučuje koje daljnje podneske treba zatražiti od stranaka
odnosno koje podneske stranke mogu podnijeti i utvrđuje rok za njihovo
podnošenje.

Rokovi

Članak 26.

1. Rokovi koje odredi izbrani sud za podnošenje podnesaka ne bi trebali
biti duži od 45 dana. Izbrani sud može, međutim, produžiti rokove ako nađe
da je takvo produženje opravdano.

2. U smislu ovih pravila rokovi počinju teći slijedećeg dana nakon primitka
odluke, priopćenja ili prijedloga. Ako posljednji dan roka pada na službeni
praznik ili na neradni dan u boravištu ili sjedištu adresata, rok se produžuje
do prvog slijedećeg radnog dana. Službeni praznici ili neradni dani koji
padaju unutar roka računaju se u rok.

Učinci propuštanja stranaka

Članak 27.

1. Ako u roku kojeg odredi izbrani sud tuženik propusti podnijeti odgovor
na tužbu ne navodeći za to opravdane razloge, izbrani sud će odrediti da
se postupak nastavi.

2. Ako jedna od stranaka, nakon što bude valjano obaviještena prema
ovim pravilima ne dođe na raspravu ne navodeći za to opravdane razloge,
izbrani sud može nsstaviti arbitražni postupak.

3. Ako jedna od stranaka, nakon što je valjano pozvana da podnese pismene
dokaze, propusti to učiniti u roku ne navodeći za to opravdane razloge,
izbrani sud može donijeti odluku na temelju dokaza kojima raspolaže.

Zaključenje rasprave

Članak 28.

l. Kad izbrani sud smatra de je predmet raspravljen tako da se može
donijeti odluka, priopćit će da je rasprava zaključena i nakon toga će
se vijeće povući na vijećanje i glasanje radi donošenja odluke.

2. Vijeće može tijekom vijećanja i glasanja odlučiti da se zaključena
rasprava ponovno otvori ako je to potrebno radi dopune postupka ili razjašnjenja
važnih pitanja.

Dostava

Članak 29.

1. Sve odluke, priopćenja i prijedlozi upućeni strankama smatraju se
uredno dostavljenima ako su obavljeni uz pismenu potvrdu adresata o primanju
pošiljke ili ako su adresatu upućeni preporučenim pismom s povratnicom.

2. Smatra se da je dostavljanje uredno obavljeno ako je na način opisan
u stavku 1. ovoga članka izvršeno bilo stranci bilo njenom zastupniku.

Broj primjeraka podnesaka i priloga

Članak 30.

Tužba, odgovor na tužbu, prilozi uz tužbu odnosno odgovor na tužbu s
prilozima, ostali podnesci i prilozi koje stranka tijekom postupka upućuje
Sudištu odnosno izbranom sudu podnose se posredstvom tajništva Sudišta
u dovoljnom broju primjeraka za sve protivnike i za sve arbitre.

Dokazivanje

Članak 31.

1. Izbrani sud može, ako nađe da je to svrsishodno, zatražiti od stranke
da izbranom sudu i drugoj stranci, u roku koji odredi izbrani sud, uputi
sažeti pregled isprava i drugih dokaza koje ta stranka namjerava predoćiti
radi utvrđivanja spornih činjenica iznesenih u tužbi ili u odgovoru na
tužbu.

2. Tijekom arbitražnog postupka izbrani sud može u svako vrijeme zatražiti
od stranaka da podnesu isprave ili druge dokaze u roku koji odredi izbrani
sud.

Članak 32.

1. Izbrani sud može imenovati jednog ili više vještaka da mu podnesu
pismene izvještaje o određenim pitanjima o kojima izbrani sud treba odlučiti.
Prijepis naloga koji je izbrani sud dao vješćaku dostavlja se strankama.

2. Stranke su duže pružiti vještscima sve relevantne obavijesti ili
im staviti na uvid važne isprave ili robu koji oni zatraže. O svakoj nesuglasnosti
između neke stranke i vještaka u pogledu važnosti traženih obavijesti ili
uvida obavještava se izbrani sud da o tome odluči.

3. Kad primi izvještaj vještaka, izbrani sud će dostaviti njegov prijepis
strankama i omogućiti im da se o njemu pismeno izjasne. Stranke su ovlaštene
pregledati svaku ispravu ns koju se vještak u svojem izvještaju poziva.

4. Na zahtjev jedne od stranaka vještak može, nakon što podnese izvještaj,
biti saslušan na raspravi kojoj stranke mogu prisustvovati i na kojoj mogu
vještacima postavljeti pitanja. Svaka je stranka ovlaštena na takvu raspravu
dovesti druge vještake da dadu svoj iskaz o spornim pitanjima. Na takav
postupak na odgovarajući se nain primjenjuju odredbe članka 33. ovoga pravilnika.

Usmena rasprava

Članak 33.

1. Ako se održava usmena rasprava izbrani sud je dužan pravovremeno
izvijestiti stranke o datumu, satu i mjestu održavanja rasprave.

2. Ako je potrebno saslušati svjedoke, svaka će stranka dužna najmanje
15 dana prije rasprave podnijeti izbranom sudu i drugoj stranci imena i
adrese svjedoka koje namjerava ponuditi te priopćiti predmet svjedočenja
i jezik na kojem će svjedočiti.

3. Izbrani sud će se pobrinuti za prevođenje usmenih izjava na raspravi
i za vođenje zapisnika o ročištu ako smatra da je to potrebno s obzirom
na okolnosti slučaja ili ako su se stranke o tome sporazumjele i priopćile
to izbranom sudu najmanje 15 dana prije održavanja rasprave.

4. Ako se stranke nisu drugačije sporazumjele, rasprava je nejavna.
Izbrani sud može zatražiti da se·svjedok ili svjedoci udalje za vrijeme
iskaza drugih svjedoka. Izbrani sud može odrediti način na koji će se svjedoci
saslušavati.

5. Svjedoci mogu dati svoje iskaze i u obliku pismenih izjava koje su
potpisali.

6. Izbrani sud odlučuje o dopustivosti, važnosti, značenju i dokaznoj
snazi ponuđenih i izvedenih dokaza te o tome na kojoj stranci leži teret
dokazivanja određenog činjeničnog navoda.

Privremene mjere

Članak 34.

1. Na zahtjev bilo koje stranke izbrani sud mož preporučiti privremenu
mjeru koju smatra potrebnom s obzirom na predmet spora uključujući mjere
za očuvanje robe koja je predmet spora kao što je nalog da se ona deponira
kod treće osobe ili da se lako pokvarljiva roba proda.

2. Zahtjev za privremenu mjeru osiguranja koji neka stranka podnese
redovnom sudu nije nespojiv s arbitražnim ugovorom niti se smatra odricanjem
od tog ugovora.

Donošenje odluka

Članak 35.

1. Kad se sastoji od tri arbitra izbrani sud donosi pravorijek i druge
odluke većinom glasova.

2. O procesnim pitanjima odlučuje predsjednik arbitražnog vijeća. Na
prijedlog arbitra arbitratno vijeće može odluku preispitati i preinačiti.

Oblik i učinak pravorijeka

Članak 36.

Pravorijek se donosi u pismenom obliku. Pravorijek je pravomoćan, konačan
i obvezuje Stranke.

1. Stranke se obveuzuju da će pravorijek vršiti bez odlaganja.

2. Izbrani sud je dužan obrazložiti pravorijek osim ako su se stranke
sporazumjele da obrazloženje nije potrebno.

3. Arbitri su dužni, potpisati pravorijek. koji mora sadržavati. datum
i mjesto donošenja. Ako se izbrani sud sastoji od tri arbitra,jedan od
njih ne potpiše pravorijek, u pravorijeku to treba posebno utvrditi.

4. Pravorijek se može objaviti samo uz pristanak obiju stranaka.

5. Izbrani sud će dostaviti strankama prijepis pravorijeka koji su arbitri
potpisali.

Međupravorijek, djelomični pravorijek

Članak 37.

Osim konačnog pravorijeka, izbrani sud može donijeti i međupravorijek
te djelomični pravorijek.

Mjerodavno pravo

Članak 38.

1. Izabrani sud dužan je primijeniti pravo koje su stranke odredile
kao mjerodavno za suštinu spora. Ako stranke to nisu odredile izbrani sud
će primijeniti pravo na koje upućuju pravila sukobu zakona za koja smatra
da se mogu primijeniti.

2. Izbrani sud će se odlučiti ako emiable compositeur ili ex aequeo
et bono smo ako su ga stranke na to izričito ovlastile.

3. U svakom slučaju izbrani sud je dužan donijeti odluku u skladu s
odredbama ugovor će uzeti u obzir trgovačke običaje mjerodavne za taj posao.

Tumačenje pravorijeka

Članak 39.

1. U roku od 30 dana od primitka pravorijeka svaka stranka može ,obaviještavajući
o tome drugu stranku, zatražiti od izbranog suda da dade tumačenje pravorijeka.

2. Tumačenje se mora dati u pismenom obliku u roku od 45 dana od primitka
zahtjeva. Tumačenje je sastavni dio pravorijeka i na njega se primjenjuju
odredbe članka 36. ovoga pravilnika.

Ispravak pravorijeka

Članak 40.

1. U roku od 30 dana od primitka pravorijeka svaka strana može obaviještavajući
o tome drugu stranku, zatražiti od izbranog suda da u pravorijeku ispravi
računske pisarske i druge slične greške. Izbrani sud može na vlastitu inicijativu
izvršiti takve ispravke u roku od 30 dana od otpreme pravorijeka.

2. Pravorijek se ispravlja u pismenom obliku. Na ispravke se primjenjuju
odredbe članka 36 ovoga pravilnika.

Dopunski pravorijek

Članak 41.

1. U roku od 30 dana od primitka pravorijeka svaka stranka može obaviještavajući
o tome drugu stranku, zatražiti od izbranog suda da donese dopunski pravorijek
o zahtjevima o kojima je izbrani sud propustio odlučiti.

2. Ako izbrani sud smatra ds je zahtjev za donošenje dopunske odluke
opravdan i da se popust mož ispraviti bez daljnje rasprave ili izvođenja
dokaza, dužan je dopuniti svoj pravorijek u roku od 60 dana od primitka
zahtjeva.

3. Na dopunski pravorijek primjenjuju se odredbe članka 36. ovoga pravilnika.

Nagodba i druge osnove za okončanje postupka.

Članak 42.

1. Ako su stranke tijekom postupka spor riješile nagodbom, izbrani sud
ili donosi odluku da se arbitražni postupak okončava ili, ako to obje stranke
zatraže a izbrani sud to prihvati, donosi pravorijek na temelju nagodbe.
Izbrani sud nije dužan takav pravorijek obrazložiti.

2. Ako prije donošenja pravorijeka nastavljanje arbitražnog postupka
postane nepotrebno ili nemoguće iz razloge različitih od onih iz stavka
1. ovoga članka, izbrani sud je dužan obavijestiti stranke o svojoj namjeri
da postupak okonča. Izbrani sud ovlašten je donijeti odluku o okončanju
postupka samo ako stranka ili stranke tome iz opravdanih razloga ne prigovore.

3. Izbrani sud dostavit će strankama prijepis odluke o okončanju arbitražnog
postupka ili prijepis pravorijeka donesenog na temelju stavka 1. ovoga
članka. Na takav pravorijek primjenjuju se odredbe stavaka 1. i 3- 5. članka
36. ovoga pravilnika.

Ovlaštenja tajnika Sudišta i Sudišta

Članak 43.

1. Tajnik sudišta može prisustvovati svim ročištima i sjednicama izbranog
suda na kojima se vijeća i glasa o donošenju odluke.

2. Tajnik Sudišta dužan je prisustvovati ročištima i sjednicama iz stavka
1. ovoga članke ako arbitar pojedinac ili barem jedan član arbitražnog
vijeća nije diplomirani pravnik.

3. Tajnik Sudišta ovlašten je arbitrima skrenuti pažnju na pravna pitanja
koja su od značenja za odlučivanje, a naročito na pitanja koja se odnose
na sadržaj i formu procesnih radnji koje se poduzimaju.

4. Prije potpisivanja pravorijeka izbrani sud dužan je predočiti nacrt
pravorijeka Sudištu.

5. Sudište može odrediti preinaku forme podnesenoga nacrta. Sudište
je ovlašteno, poštivajući slobodu odlučivanja izbranog suda o suštini spora,
skrenuti pažnju izbranom sudu na pitanja koja se odnose na suštinu spora.
6. Izbrani sud ne može donijeti pravorijek prije no što ga glede njegove
forme Sudište ne odobri.

MIRENJE

Članak 44.

Na zahtjev jedne od stranaka može se u okviru nadležnosti Sudišta provesti
postupak mirenja. Za postupak mirenja nije neophodno postojanje valjanog
sporazuma o arbitraži.

Članak 45.

Zahtjev za pokretanje postupka mirenja podnosi se tajništvu.Sudišta,
koje će od suprotne stranke zatražiti da se u roku od 30 dana od dostave
izjasni o tom zahtjevu. Ako se suprotna stranka protivi postupku mirenja,
ili se u određenom roku o njemu ne izjasni, smatra se da postupak mirenja
nije uspio.

Članak 46.

1. Ako se suprotna stranka suglasi s prijedlogom za provđdenje postupka
mirenje, predsjedništvo Sudišta određuje jednog svog člana ili drugu prikladnu
osobu za posrednika.

2. Posrednik ispituje navode i prijedloge stranaka, a po potrebi prikuplja
određena obaviještenja i saslušava stranke.

3. Nakon što je u dostatnoj mjeri ispitao slučaj posrednik sastavlja
pismeni prijedlog nagodbe i dostavlja ga strankama.

Članak 47.

Ako stranke sklope nagodbu, njen se sadržaj zapisuje u zapisnik koji
potpisuju stranke i posrednik. Ako stranke to zatraže i ako prilože valjani
sporazum o arbitraži, predsjedništvo Sudišta imenovat će posrednika za
arbitra, koji će na zahtjev stranaka donijeti pravorijek na temelju nagodbe.

Članak 48.

Ako se stranke ne uspiju nagoditi, smatra se da postupak mirenja nije
uspio. Izjave stranaka dane u postupku mirenja koji nije uspio nemaju značenja
u kasnijim arbitražnim postupcima. Posrednik ne može, osim u slučaju iz
članka 47. ovoga pravilnika biti arbitar u istoj stvari.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Značenje pojedinih upotrebljenih izraza

Članak 49.

Za svrhe ovog pravilnika (Zagrebačka pravila):

(a.) "Sudište" označava Stalni izbrani sud pri Hrvatskoj gospodarskoj
komori;

(b) "izbrani (arbitražni) sud" označava arbitražno vijeće
ili arbitra pojedinca;

(c) "arbitar (izbrani sudac)" označava arbitra pojedinca ili
člana odnosno predsjednika arbitražnog vijeća;

(d) "posrednik (izmiritelj)" označava osobu koja vodi postupak
mirenja;

(e) "pravorijek" označava odluku izbranog suda o suštini spora;

(f) "arbitraža (arbitriranje)" označava djelatnosti provođenja
arbitražnog postupka.

Primjena pravilnika

Članak 50.

Ovaj pravilnik (Zagrebačka pravila) primjenjuje se na sve postupke pred
Stalnim izbranim sudištem pri Hrvatskoj gospodarskoj komori, bez obzira
na to kada su pokrenuti.

Troškovi

Članak 51.

Pravila o troškovima u postupku pred Stalnim izbranim sudištem pri Hrvatskoj
gospodarskoj komori (nagradama arbitara, administrativnim troškovima, predujmljivanju
troškova izvođenja dokaza i ostalim troškovima) utvrđuje svojom odlukom
Upravni odbor Hrvatske gospodarske komore.

Stupanje na snagu

Članak 52.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Broj : I-55-12/3-1992

Zagreb, 15. travnja 1992.

Predsjednik Hrvatske gospodarske komore

**Ivica Gaži, dipl. inž., v. r.**

Pravilnik, NN 25/1992-607
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)