## Pravilnik o postupku homologacije uređaja za neizravno gledanje i njihove ugradbe na motorna vozila TPV 108 (izdanje 01)

### NN 42/2008 (11.4.2008.), Pravilnik o postupku homologacije uređaja za neizravno gledanje i njihove ugradbe na motorna vozila TPV 108 (izdanje 01)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**1423**

Temeljem članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne
novine« broj 105/04) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE UREĐAJA ZA NEIZRAVNO GLEDANJE I NJIHOVE UGRADBE NA MOTORNA VOZILA TPV 108 (IZDANJE 01)\*

Članak 1.

Ovim pravilnikom uređuju se postupak homologacije uređaja za neizravno gledanje
za motorna vozila kategorije M i N1 i njihovu ugradbu na ta vozila.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi za uređaje za neizravno gledanje dani su u Prilogu II. i za
njihovu ugradbu na vozila u Prilogu III., a postupak homologacije, za uređaje za
neizravno gledanje i njihovu ugradbu u vozila u Priloga I. i u članku 8.
Pravilnika homologaciji tipa motornih vozila. Prilozi I., II., III. i IV. čine
sastavni dio ovoga Pravilnika.

Članak 3.

Tijelo za homologaciju vozila u smislu odredaba ovoga pravilnika je Državni
zavod za mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti dodatak certifikatu o homologaciji za tip vozila s obzirom
na njegove uređaje za neizravno gledanje i certifikat o homologaciji sastavnoga
dijela za tip uređaja za neizravno gledanje ako taj tip vozila ili tip uređaja
za neizravno gledanje zadovoljava zahtjeve ovoga Pravilnika.
Obrasci dodatka certifikatu o homologaciji za tip vozila, odnosno certifikata o
homologaciji sastavnoga dijela za tip uređaja za neizravno gledanje dani su u
Dodatku 2., odnosno Dodatku 4. Priloga I. ovoga Pravilnika.

Članak 5.

Uređaji za neizravno gledanje i vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno
gledanje mogu se homologirati te uvoziti i stavljati na tržište ako
zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, uređaji za neizravno gledanje koji ne
zadovoljavaju odredbe ovoga pravilnika mogu se homologirati, uvoziti i stavljati
na tržište samo ako zadovoljavaju zahtjeve Pravilnika 108.00 i ako su kao
zamjenski dijelovi namijenjeni za ugradbu na vozila homologirana u skladu sa
zahtjevima Pravilnika 108.00 prije 26. siječnja 2007.

Članak 6.

Zavod može ovlasti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke
službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:
– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 za osposobljenost ispitnih
laboratorija za područje ispitivanja prema zahtjevima iz ovog pravilnika
– da ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme VII/1 strojarskog smjera
– da može dokazati poznavanje metoda i postupaka ispitivanja sadržanih u
dodacima 1. i 2. priloga l. te točki 4. i dodatku 1. priloga ll.

Članak 7.

Odredbe članka 5. ovoga pravilnika stupaju na snagu:
– 1. listopada 2008. godine za homologaciju novih tipova vozila s obzirom na
uređaja za neizravno gledanje i homologaciju novih tipova uređaja za neizravno
gledanje
– travnja 2009. godine za sva nova vozila kategorija M2, M3, N2, i N3 koja se
prvi put registriraju u Republici Hrvatskoj
– 26. siječnja 2010. godine za sva nova vozila koja se prvi put registriraju u
Republici Hrvatskoj.
Do 1. travnja 2009. godine za nova vozila kategorija M2, M3, N2, i N3 i do 26.
siječnja 2010. za sva nova vozila prihvaćaju se homologacije dodijeljene prema
zahtjevima Pravilnika TPV 108 (izdanje 00).
Članak 8.
Od 26. siječnja 2010. godine prestaje važiti Pravilnik o tehničkim zahtjevima i
postupku homologacije s obzirom na spremnike tekućega goriva i zaštitu od
stražnjega podlijetanja motornih vozila i njihovih prikolica TPV108 (izdanje 00)
(»Narodne novine« br. 184/04 i 34/08). Pozivanje na taj Pravilnik smatra se
pozivanjem na ovaj Pravilnik u skladu s tablicom korelacije u Prilogu IV.

Članak 9.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/08-02/10
Urbroj: 558-04/2-08-1-AD
Zagreb, 31. ožujka 2008.

Ravnatelj
Državnog zavoda za mjeriteljstvo
**Mirko Vuković, dipl. ing**., v. r.

\_\_\_\_\_\_
\* Ovaj Pravilnik preuzima
sadržaj Direktive 2003/97/EZ o usklađivanju zakonodavstva država članica koje se
odnosi na homologaciju uređaja za neizravno gledanje i motornih vozila
opremljenih takvim uređajima, izmjenama i dopunama Direktive 70/156/EEZ i
povlačenju Direktive 71/127/EEZ.
1 Definicija vozila dana je u članku 4. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila (»Narodne novine« br. 115/04), a kategorizacija u prilogu
II. A istoga pravilnika.

PRILOG I.

DEFINICIJE I OPĆE ODREDBE ZA HOMOLOGACIJU TIPA

1. DEFINICIJE

1.1. »Uređaji za neizravno gledanje« označava uređaje za promatranje prometa u
blizini vozila koji se ne može izravnim gledanjem. To mogu biti obična zrcala,
kamere s monitorom ili drugi uređaji koji omogućavaju prikazivanje vozaču
podataka o neizravnom vidnom polju.
1.1.1. »Zrcalo« označava svaki uređaj, isključujući uređaje kao što su
periskopi, koji je namijenjen da omogući jasan pogled unatrag, na bočnu ili
prednju stranu vozila unutar vidnih polja određenih u točki 5. priloga III.
1.1.1.1. »Unutrašnje zrcalo« označava uređaj određen u točki 1. koji se može
ugraditi u vozilo u prostoru za putnike.
1.1.1.2. »Vanjsko zrcalo« označava uređaj određen u točki 1. koji se može
ugraditi na vanjskoj strani vozila.
1.1.1.3. »Nadzorno zrcalo« označava zrcalo, koje se razlikuje od tipa uređaja
određenoga u točki 1.1.1., koje se može ugraditi na unutarnjoj ili vanjskoj
strani vozila da bi se dobila vidna polja osim onih koja su navedena u točki 5.
priloga III.
1.1.1.4. »r« označava srednju vrijednost polumjera zakrivljenosti izmjerenu na
zrcalnoj plohi prema metodi opisanoj u točki 2. Dodatka 1. Priloga II.
1.1.1.5. »Glavni polumjer zakrivljenosti u jednoj točki zrcalne plohe (ri)«
označava vrijednosti polumjera zakrivljenosti dobivene mjernom napravom,
određenoj u Dodatku 1. Priloga II., izmjerene na luku zrcalne plohe koji prolazi
kroz središte te plohe usporedno s odsječkom »b’, koji je određen u točki 2.2.1
Priloga II., a na luku koji je okomit na taj odsječak.
1.1.1.6. »Polumjer zakrivljenosti u jednoj točki zrcalne plohe (rp)« označava
aritmetičku sredinu glavnoga polumjera zakrivljenosti ri i r’i, tj.:

![](dodatni/349249.gif)

1.1.1.7. »Kuglasta ploha« označava plohu koja ima konstantan i jednak polumjer u
svim smjerovima.
1.1.1.8. »Nekuglasta ploha« označava plohu koja ima samo jednu ravninu s
konstantnim polumjerom.
1.1.1.9. »Nekuglasto zrcalo« označava zrcalo koje se sastoji od kuglastog i
nekuglastog dijela, kod kojeg se ne može primijetiti prijelaz zrcalne plohe od
kuglastog na nekuglasti dio. Zakrivljenost glavne osi zrcala određena je u
koordinatnom x-y sustavu polumjerom kuglaste primarne kalote s:

![](dodatni/349250.gif)

R: nazivni polumjer u kuglastom dijelu
k: konstanta za promjenu zakrivljenosti
a: konstanta za veličinu kuglaste primarne kalote
1.1.1.10. »Središte zrcalne plohe« označava središnju točku vidnoga dijela
zrcalne plohe.
1.1.1.11. »Polumjer zakrivljenosti sastavnih dijelova zrcala« označava polumjer
zakrivljenosti »c« luka kruga kojim se najbolje približava zakrivljeni oblik
dijela o kojemu je riječ.
1.1.1.12. »Točke vozačevih očiju« označava dvije točke međusobno udaljene 65 mm
i 635 mm vertikalno iznad R-točke vozačeva sjedala, kako je određeno u Dodatku
6. ovoga Priloga. Pravac koji povezuje te dvije točke prolazi okomito na
vertikalnu uzdužnu središnju ravninu vozila. Središte odsječka koji spaja obje
točke očiju nalazi se u vertikalnoj uzdužnoj ravnini koja mora prolaziti kroz
središte određenog vozačkog sjedećeg položaja, prema podacima proizvođača
vozila.
1.1.1.13. »Ambinokularna vidljivost« označava ukupno vidno polje koje se dobije
prekrivanjem monokularnih polja desnoga i lijevoga oka (vidu sliku 1. niže).

![](dodatni/349251.gif)

1.1.1.14. »Razred retrovizora« označava sve uređaje koji imaju jednu ili više
zajedničkih značajki ili funkcija. Razlikuju se sljedeći razredi:
Razred I.: »unutrašnji retrovizor« koji daje vidno polje određeno u točki 5.1
Priloga III.
Razredi II. i III.: »glavni vanjski retrovizor« koji daje vidna polja određena u
točki 5.2. Priloga III.
Razredi IV.: »širokokutno vanjsko zrcalo« koje daje vidno polje određeno u točki
5.4. Priloga III.
Razred V.: »blizinsko vanjsko zrcalo« koje daje vidno polje određeno u točki 5.5
Priloga III.
Razred VI.: »prednje zrcalo« koje daje vidno polje određeno u točki 5.6. Priloga
III.
1.1.2. »Uređaji za neizravno gledanje s kamerom s monitorom« označava uređaj
određen u točki 1.1., s kojim se dobije vidno polje s pomoću kombinacije kamere
i monitora kako određuju točke 1.1.2.1. i 1.1.2.2.
1.1.2.1. »Kamera« označava uređaj koji prenosi sliku vanjske okoline s pomoću
leće na svjetlosno-osjetljivi elektronički pretvarač koji je nakon toga pretvara
u video signal.
1.1.2.2. »Monitor« označava uređaj koji pretvara video signal u slike koje se
prenose u vidljivi spektar.
1.1.2.3. »Prepoznavanje« označava sposobnost razlikovanja nekog predmeta od
svoje pozadine/okoline na određenoj udaljenosti.
1.1.2.4. »Svjetljivost« označava omjer između sjaja objekta i njegove neposredne
pozadine/okruženja koji omogućuje da se objekt razlikuje od njegove
pozadine/okruženja
1.1.2.5. »Razlučivanje« označava najmanju pojedinost koja se može razaznavati sa
sustavom za zapažanje tj. koja se može zapažati kao zaseban dio jedne veće
cjeline. Razlučivanje ljudskog oka naziva se »oštrina vida«.
1.1.2.6. »Kritični predmet« označava okrugli predmet promjera Do= 0,8 m1
1.1.2.7. »Kritična sposobnost raspoznavanja« označava razinu sposobnosti
raspoznavanja koju ljudsko oka općenito može postići pod različitim uvjetima. U
cestovnom prometu, granična vrijednost kritične sposobnosti raspoznavanja je 8
lučnih minuta vidnog kuta.
1.1.2.8. »Vidno polje« označava dio trodimenzionalnog prostora u kojem se
kritični objekt može opažati i prenositi s uređajem za neizravno gledanje. To se
temelji na vidljivosti na razini tla koju daje uređaj i koja možebitno može biti
ograničena s najvećom daljinom prepoznavanja koju ima uređaj.
1.1.2.9. »Daljina prepoznavanja« označava udaljenost izmjerenu na razini tla od
referentne točke gledanja do krajnje točke u kojoj se kritični predmet može
zapaziti (granična vrijednost očito dostignute kritične sposobnosti
raspoznavanja).
1.1.2.10. »Kritično vidno polje« označava područje kojem se kritični predmet
mora prepoznati s pomoću uređaja za neizravno gledanje i koje je određeno kutom
i jednom ili više daljina prepoznavanja.
1.1.2.11. »Referentna točka gledanja« označava točku u odnosu na vozilo na koje
se odnosi propisano vidno polje. Ta točka je projekcija na tlo presjeka
vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju s ravninom usporednom
s središnjom uzdužnom ravninom vozila koja se nalazi 20 cm od vanjske strane
vozila.
1.1.2.12. »Vidljivi spektar« označava valnu duljinu u području sposobnosti
raspoznavanja ljudskog oka: 380 – 780 nm.
1.1.3. »Drugi uređaji za neizravno gledanje« označava uređaje prema definiciji u
točki 1.1., kod kojih se vidno polje ne može dobiti s pomoću zrcala ili uređaja
za neizravno gledanje s kamerom s monitorom.
1.1.4. »Tip uređaja za neizravno gledanje« označava uređaje koji se bitno ne
razlikuju u sljedećim bitnim značajkama:
– konstrukciji uređaja, uključujući spoj s nadogradnjom ako je bitno
– u slučaju zrcala, razredu, obliku, dimenzijama i polumjeru zakrivljenosti
zrcalne plohe zrcala
– u slučaju kamere s monitorom, uređajima za određivanje udaljenosti i područja
promatranja.
1.2. »Vozila kategorija M1, M2, M3, N1, N1, N2, i N3« označava kategorije vozila
određene u Prilogu II. A Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.
1.2.1. »Tip vozila s obzirom na neizravno gledanje« označava motorna vozila koja
su istovjetna s obzirom na sljedeće osnovne značajke:
1.2.1.1. tip uređaja za neizravno gledanje.
1.2.1.2. dijelovi nadogradnje koji smanjuju vidno polje
1.2.1.3. koordinate R-točke
1.2.1.4. propisani položaji i oznake homologacije tipa obveznih i neobveznih
(ako su ugrađeni) uređaja za neizravno gledanje.

2. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA SASTAVNOGA
DIJELA

2.1 Zahtjev za homologaciju sastavnoga dijela za tip uređaja za neizravno
gledanje mora podnijeti proizvođač.
2.2. Obrazac opisnog dokumenta prikazan je u Dodatku 1. ovoga Priloga.
2.3. Za svaki tip uređaja za neizravno gledanje zahtjev mora biti popraćen:
2.3.1. u slučaju zrcala, s četiri uzorka: tri za ispitivanja i jedan koji ostaje
u laboratoriju za kakvo daljnje ispitivanje za koje bi se kasnije mogla ukazati
potreba. Laboratorij može zahtijevati dostavljanje dodatnih uzoraka
2.3.2. u slučaju uređaja za neizravno gledanje, po jedan uzodan uzorak svih dijel>
3. NATPISI
Uzorci tipa zrcala ili uređaja za neizravno gledanje koji nije zrcalo koji su
dostavljeni za homologaciju tipa sastavnoga dijela moraju biti jasno vidljivo i
neizbrisivo označeni trgovačkom oznakom ili nazivom i moraju imati dovoljno
prostora za upisivanje oznake homologacije tipa sastavnoga dijela: taj prostor
mora biti prikazan na crtežima koji se navode u točki 1.2.2.1.2. u Dodatku 1.
ovoga Priloga.
4. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA VOZILA S OBZIROM NA UGRADBU UREĐAJA ZA NEIZRAVNO
GLEDANJE
4.1 Zahtjev za homologaciju tipa uređaja za neizravno gledanje mora podnijeti
proizvođač.
4.2. Obrazac opisnog dokumenta prikazan je u Dodatku 3. ovoga Priloga.
4.3. Za svaki tip uređaja za neizravno gledanje zahtjev mora biti popraćen:
4.3.1. vozilom koje predstavlja tip koje se po potrebi određuje u dogovoru s
tehničkom službom odgovornom za provođenje ispitivanja.
5. HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOGA DIJELA
5.1 Za svako zrcalo ili uređaj za neizravno gledanje osim zrcala koji
zadovoljavaju odgovarajuće zahtjeve mora se dodijeliti homologacija tipa
sastavnoga dijela i broj homologacije u skladu s Prilogom VII. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.
5.2 Taj se broj ne smije dodijeliti kojemu drugom tipu uređaj za neizravno
gledanje.
5.3. Obrazac certifikata o homologaciji prikazan je u Dodatku 2. ovoga Priloga.
6. OZNAČIVANJE
Svaki uređaj za neizravno gledanje koji je u skladu s tipom za koji je
dodijeljena homologacija tipa sastavnoga dijela prema ovom pravilniku mora
nositi oznaku homologacije tipa sastavnoga dijela koja je propisana u Dodatku 5.
7. HOMOLOGACIJA TIPA VOZILA
7.1 Za svaki tip vozila koja zadovoljavaju odgovarajuće zahtjeve mora se
dodijeliti homologacija tipa vozila.
7.2. Obrazac certifikata o homologaciji prikazan je u Dodatku 4. ovoga Priloga.
7.3. Broj homologacije tipa u skladu s Prilogom VII. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila dodjeljuje se svakom tipu vozila. Država članica ne smije
dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.
8. PREINAKE I IZMJENE I DOPUNE HOMOLOGACIJA
8.1 Kad su učinjene preinake tipa vozila ili tipa uređaja za neizravno gledanje
koji je homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, primjenjuju se odredbe članaka
16. – 17. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.
9. SUKLADNOST PROIZVODNJE (VOZILA I SASTAVNI
DIJELOVI)
9.1 Za uspostavljanje sukladnosti proizvodnje moraju se poduzeti mjere u skladu
s odredbama utvrđenim u članaka 29. do 32. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila.
\_\_\_\_\_
1 Sustav za neizravno gledanje
predviđen je za otkrivanje odgovarajućih korisnika ceste. Relevantnost korisnika
ceste određena je njegovim ili njezinim položajem i (možebitno) brzinom.
Dimenzije tih korisnika ceste (pješak, biciklist, motociklist) rastu ili se
smanjuju razmjerno njihovoj brzini. Za prepoznavanje, motociklist (D = 0,8) na
udaljenosti od 40 manje odgovara pješaku (D = 0,5) na udaljenosti 25 m.
Uzimajući u obzir brzinu, motociklist se uzima kao kriterij za veličinu
prepoznavanja; zato se predmet veličine 0,8 m mora upotrijebiti za određivanje
značajke prepoznavanja.

DODATAK 1.

**Opisni dokument br.... koji se odnosi na homologaciju tipa uređaja za neizravno
gledanje**
Pravilnik TPV 108.01

Sljedeći podatci, po potrebi, moraju se dostaviti u tri primjerka uz popis
sadržaja. Svi crteži moraju biti dovoljno detaljni te se moraju dostaviti u
prikladnome mjerilu na formatu A4 ili presavijeni na format A4. Fotografije, ako
ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.

0. OPĆI PODATCI
0.1. Marka (trgovačka naziv proizvođača):
0.2. Tip:
0.3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na uređaju:
0.4. Kategorija vozila za koje je uređaj namijenjen:
0.5. Naziv i adresa proizvođača:
0.7. Mjesto i način postavljanja oznake EZ homologacije tipa:
0.8. Adresa (adrese) pogona za sastavljanje:
1. UREĐAJ ZA NEIZRAVNO GLEDANJE:
1.1. Zrcala (navesti za svako zrcalo)
1.1. Zrcala (navesti za svako zrcalo)
1.1.3. Inačica:
1.1.4 Crtež (crteži) koji prepoznavanje zrcala:
1.1.5 Podrobni podaci o načinu pričvršćivanja:
1.2.1. Tip i značajke (tako da potpuno opisuju uređaj):
1.2.1.1. U slučaju uređaja s kamerom i monitorom, daljina prepoznavanja (mm),
kontrast, područje svjetljivosti, smanjenje bliještenja, značajka predočnika
(crno i bijelo/u boji), frekvencije ponavljanja slike, područje svjetljivosti
monitora:
1.2.1.2. Dovoljno podrobni crteži da određuju potpuni uređaj uključujući upute
za ugradbu; mjesto oznake homologacije tipa mora se navesti na crtežima:

DODATAK 2.

**Obrazac certifikata o homologaciji tipa sastavnoga dijela za tip uređaja za
neizravno gledanje**

Izjava o dodijeljenoj, odbijenoj, povučenoj ili dopunjenoj homologaciji tipa
sastavnoga dijela za tip uređaja za neizravno gledanje
Tijelo nadležno za homologaciju

Broj homologacije tipa sastavnog dijela:
..............................................
1. Trgovački naziv ili zaštitni znak:
................................................
2. Označivanje uređaja: zrcalo, kamera s monitorom, drugi uređaj1:......
– razred u slučaju zrcala (I., II., III., IV., V,) (1): ............
– u slučaju kamera s monitorom ili drugog uređaja za neizravno gledanje (S)1
3. Naziv i adresa proizvođača: .....
4. Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika proizvođača:
..........
5. Simbol ![](dodatni/349252.gif) određen u točki 4.1.1. dijela A Priloga II.:........
da/ne (1)
6. Dostavljeno na homologaciju dana: .............
7. Ispitni laboratorij: ............
8. Datum i broj laboratorijskog izvještaja: ............
9. Datum kad je dodijeljena/odbijena/povučena/proširena EZ homologaciji tipa
sastavnoga dijela (1):……………………………………………………….........
10. Mjesto.
11. Datum:. ................
12. Sljedeći dokumenti koji nose gore navedeni broj homologacije tipa dodani su
ovom certifikatu
(Napomene, crteži, sheme i nacrti)
Ti se dokumenti moraju dostaviti nadležnim tijelima drugih država članica na
njihov izričit zahtjev.
13. Bilješke, ako ih ima, posebno s obzirom na ograničenja uporabe i/ili uvjeta
za ugradbu

(Potpis)
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_                                                                                                                                     &nbbsp    nbsp;

\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne
primjenjuje.

DODATAK 3.

**Opisni dokument br.... koji se odnosi na homologaciju tipa vozila**
Pravilnik TPV 108.01

Sljedeći podatci, po potrebi, moraju se dostaviti u tri primjerka uz popis
sadržaja. Svi crteži moraju biti dovoljno detaljni te se moraju dostaviti u
prikladnome mjerilu na formatu A4 ili presavijeni na format A4. Fotografije, ako
ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.

0. OPĆI PODATCI
0.1. Marka (trgovačka naziv proizvođača):: ..........
0.2. Tip: .........
0.2.1. Trgovačka oznaka (ako je primjenjivo): ...........
0.3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu: ........
0.3.1. Mjesto te oznake: ............
0.4. Kategorija vozila1: ...............
0.5. Naziv i adresa proizvođača: ...........
0.8. Adresa (adrese) pogona za sastavljanje: ...........
1. OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE VOZILA
1.1. Fotografije i/ili crteži vozila predstavnika: ............
1.7. Vozačeva kabina (ravna ili izbočena)2: ..............
1.8. Položaj upravljača: lijevi ili desni2: .....................
1.8.1. Vozilo opremljeno za vožnju u prometu desnom/lijevom2 stranom
2.4. Raspon (vanjskih) dimenzija vozila: ...............
2.4.1. Za podvozje bez nadogradnje: ................
2.4.1.2. Širina (k): ...........................................
2.4.1.2.1. Najveća dopuštena širina: ..............
2.4.1.2.2. Najmanja dopuštena širina: ..............
2.4.2. Za podvozje s nadogradnjom:..............
2.4.2.2 Širina (k): ..............
9. NADOGRADNJA
9.9 Uređaji za neizravno gledanje: ..............
9.9.1. Zrcala: ..............
9.9.1.4 Crtež (crteži) koji prikazuju položaj zrcala u odnosu na strukturu
vozila: ..............
9.9.1.5 Podrobni podaci o načinu pričvršćivanja, uključujući dio strukture
vozila na koju je pričvršćen: ..............
9.9.1.6 Dodatna oprema koja može smanjivati stražnje vidno polje: ..............
9.9.1.7. Kratak opis elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje) uređaja za
namještanje: ..............
9.9.2. Uređaji za neizravno gledanje osim zrcala: ..............
9.9.2.1.2. Dovoljno podrobni crteži s uputama za ugradbu: ..............
\_\_\_\_
1 Kako je određeno u Prilogu II.
A Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.
2 Prekrižiti što se ne primjenjuje.

DODATAK 4.

**Obrazac certifikata o homologaciji tipa vozila s obzirom na ugradbu zrcala i
uređaja za neizravno gledanje**

(Članak 4 (2) i članak 10. Direktive Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o
usklađivanju zakonodavstva zemalja članica koje se odnosi na homologaciji tipa
motornih vozila i njihovih prikolica
Tijelo nadležno za homologaciju

Broj EZ homologacije tipa:....................................izmjena /dopuna

1. Trgovački naziv ili zaštitni znak vozila: ..............
2. Tip vozila: ..............
3. Kategorija vozila (M1, M2, M3, N1, N1 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (2)
3.1 Vrsta vozila kategorije N3: kamion/prikolica/poluprikolica2
4. Naziv i adresa proizvođača vozila: ..............
5. Ako je potrebno, naziv i adresa ovlaštenoga predstavnika: ..............
6. Trgovački naziv ili zaštitni znak zrcala i dodatnih uređaja za neizravno
gledanje i broj homologacije tipa sastavnoga dijela: ..............
7. Razred (razredi) zrcala i uređaja za neizravno gledanje (I., II., III., IV.,
V., VI. i S)2
8. Priširenje EZ homologacije tipa vozila za sljedeći uređaj za neizravno
gledanje: ..............
9. Podatak o R-točki vozačeva položaja za sjedenje: ..............
10. Najveća i najmanja širina nadogradnje s obzirom na koju je dodijeljena EZ
homologacija tipa za zrcalo i uređaj za neizravno gledanje (u slučaju podvozja s
kabinom koji je naveden u točki 3.3 Dodatka III.): ..............
11. Vozilo dostavljeno za EZ homologaciju tipa dana: ..............
12. Tehnička služba odgovorna za provjeru sukladnosti u postupku EZ-homologacije
tipa: ..............
13. Datum izvještaja o ispitivanju koji je izdala ta služba: ..............
14. Broj izvještaja o ispitivanju koji je izdala ta služba:. ..............
15. Homologacija tipa s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje je
dodijeljena/odbijena (1)
16. Proširenje homologacije tipa s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno
gledanje je dodijeljeno/odbijena
17. Mjesto.
18. Datum:.
19. Potpis:.
20. Sljedeći dokumenti, koji nose gore navedeni broj homologacije tipa, dodani
su ovom certifikatu:
– crteži koji prikazuju nosače uređaja za neizravno gledanje
– crteži i nacrti koji prikazuju mjesta ugradbe u značajke dijela konstrukcije
na koju su ugrađeni uređaja za neizravno gledanje
– pogled sprijeda, odostraga i iz prostora za putnike koji prikazuje mjesta
ugradbe uređaja za neizravno gledanje
Ti se dokumenti dostavljaju mjerodavnim tijelima drugih država članica na njihov
izričiti zahtjev.
\_\_\_\_\_
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

DODATAK 5.

**Oznaka homologacije tipa sastavnoga dijela**

1. OPĆENITO
1.1 Oznaka homologacije tipa sastavnoga dijela sastoji se od pravokutnika oko
malog slova »e’, iza kojeg se nalazi broj 25. (razlikovni broj za Republiku
Hrvatsku). Ona također uključuje, u blizini pravokutnika, broj homologacije tipa
sastavnoga dijela. Taj se broj sastoji se od homologacijskoga broja tipa
sastavnoga dijela koji je naveden u certifikatu koji je izdan za tip (vidi
Dodatak 3.), ispred kojega je dvoznamenkasti broj koji pokazuje redoslijedni
broj najnovijih izmjena i dopuna Direktive 2003/97/EZ na dan dodjeljivanja
homologacije tipa sastavnoga dijela. Redoslijedni broj izmjena i dopuna i
homologacijski broj tipa sastavnoga dijela navedeni na certifikatu moraju se
razdvojiti zvjezdicom. U ovome Pravilniku taj je redoslijedni broj »03«.
1.2. Oznaka EZ homologacije tipa sastavnoga dijela mora se dopuniti dodatnim
simbolom I., II. III. IV. V. ili VI., koji određuju razred kojemu pripada tip
zrcala ili simbol S za uređaje za neizravno gledanje osim zrcala. Dodatni simbol
stavlja se u bilo koji pogodan položaj u blizini četverokuta koji sadrži slovo
»e«
1,3, Oznaka EZ homologacije tipa sastavnoga dijela i dodatni simbol moraju se
neizbrisivo postaviti na glavni dio zrcala ili neki drugi uređaj za neizravno
gledanje osim zrcala tako da su jasno vidljivi čak nakon što se zrcalo ili drugi
uređaj za neizravno gledanje ugradi na vozila vozilo.
2. PRIMJERI OZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOGA DIJELA
2.1. Pet primjera oznaka homologacije tipa sastavnoga dijela, s dodatnim
simbolom niže su dana.
Primjeri oznaka homologacije tipa sastavnoga dijela i dodatnoga simbola

Primjer br. 1.
![](dodatni/349253.gif)

Zrcalo označeno s gore prikazanom oznakom homologacije tipa sastavnoga dijela
zrcalo je razreda I. (unutrašnji retrovizor) koje je homologirano u Francuskoj
(e2) pod brojem 03\*3500.

Primjer br. 2.

![](dodatni/349254.gif)

Zrcalo označeno s gore prikazanom oznakom tipa sastavnoga dijela zrcalo je
razreda II. (vanjski retrovizor) koje je homologirano u Nizozemskoj (e4) pod
brojem 03\*1870.

Primjer br. 3.

![](dodatni/349255.gif)

Zrcalo označeno s gore prikazanom oznakom homologacije tipa sastavnoga dijela
zrcalo je razreda V. (blizinsko) koje je homologirano u Grčkoj (e23) pod brojem
03\*3901.

Primjer br. 4.

![](dodatni/349256.gif)

Zrcalo označeno s gore prikazanom oznakom homologacije tipa sastavnoga dijela
zrcalo je razreda IV. (širokokutni vanjski retrovizor) koje je homologirano u
Italiji (e3) pod brojem 03\*1248.

Primjer br. 5.

![](dodatni/349257.gif)

Uređaj za neizravno gledanje osim zrcala označen s gore prikazanom oznakom
homologacije tipa sastavnoga dijela uređaj je za neizravno gledanje (S) osim
zrcala koji je homologiran u Nizozemskoj (e4) pod brojem 03\*3002.

DODATAK 6.

**Postupak za određivanje točke h i provjere relativnih položaja točaka R i H**

Primjenjuju se odgovarajući dijelovi Priloga III. Pravilnika TPV 132.

**PRILOG II.**
KONSTRUKCIJSKI ZAHTJEVI I PROPISANA ISPITIVANJA ZA EZ HOMOLOGACIJU TIPA KAO
SASTAVNOG DIJELA UREĐAJA ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

A. ZRCALA
1. Opći zahtjevi
1.1. Sva zrcala moraju biti namjestiva.
1.2. Rub zrcalne plohe mora se nalaziti unutar zaštitnoga kućišta (držača i sl.)
čiji obod mora imati vrijednost »c« veću od 2.5 mm, ili jednaku u svakoj točki i
svim smjerovima. Ako zrcalna ploha strši iznad zaštitnoga kućišta, polumjer
zakrivljenosti »c« ruba dijela koji strši ne smije biti manji od 2,5 mm i
zrcalna ploha mora se vraćati u zaštitno kućište pod djelovanjem sile od 50 N u
točki u kojoj najviše strši u odnosu na zaštitno kućište u vodoravnom smjeru
približno usporednom uzdužnoj središnjoj ravnini vozila.
1.3. Kad je zrcalo pričvršćeno na ravnu plohu, svi dijelovi, neovisno o položaju
namještanja uređaja, uključujući i dijelove koji su ostali pričvršćeni na nosač
nakon ispitivanja iz točke 4.2, koji se mogu dotaknuti s kuglom promjera 165 mm
kod unutrašnjeg zrcala ili 100 mm kod vanjskog zrcala, moraju imati polumjer
zakrivljenosti »c« koji nije manji od 2.5 mm.
1.3.1. Rubovi rupa za pričvršćenje ili upuštanja čiji je promjer ili dulja
dijagonala manja od 12 mm izuzeti su od zahtjeva za polumjer iz točke 1.3. pod
uvjetom da su tupi.
1.4. Nosač zrcala na vozilu mora biti konstruiran tako da valjak polumjera 50
mm, čija je os u osi, ili u jednoj od osi zakretanja ili preklapanja čime se
omogućava otklon zrcala u pravcu mogućeg udarca, prolazi barem kroz dio plohe na
koju je nosač pričvršćen.
1.5. Dijelovi vanjskih zrcala, koji se spominju u točkama 1.2 i 1.3, načinjeni
od materijala tvrdoće manje od 60 Shore A izuzeti su od navedenih zahtjeva.
1.6. Ako su dijelovi unutrašnjih zrcala načinjeni od materijala tvrdoće manje od
50 Shore A i pričvršćeni na kruti nosač, zahtjevi iz točaka 1.2. i 1.3.
primjenjuju se samo na nosač.
2. Dimenzije
2.1. Unutrašnji retrovizori (razred I.)
Dimenzije zrcalne plohe moraju biti takve da je u nju moguće upisati pravokutnik
čija je jedna stranica duljine 4 cm, a druga duljine »a« gdje je:

![](dodatni/349258.gif)

2.2 Glavna vanjska zrcala (razredi II. i III.)
2.2.1 Dimenzije zrcalne plohe moraju biti takve da je u nju moguće upisati:
– pravokutnik visine 40 mm čija duljina osnovice, izražena u milimetrima, ima
vrijednost »a«
– odsječak usporedan s visinom pravokutnika čija duljina, izražena u
centimetrima, ima vrijednost »b«.
2.2.2 Najmanje vrijednosti »a« i »b« dane su u donjoj tablici:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Razred  retrovizora | a  (mm) | b  (mm) |
| II | ![](dodatni/349259.gif) | 200 |
| III | ![](dodatni/349260.gif) | 70 |

2.3. »Širokokutna« vanjska zrcala (razred IV.)
Obris zrcalne plohe mora biti jednostavnoga geometrijskog oblika, a njezine
dimenzije takve da omogućava, po potrebi zajedno s vanjskim zrcalom razreda II.,
vidno polje određeno u točki 5.4. Priloga III.
2.4. »Blizinska« vanjska zrcala (razred V.)
Obris zrcalne plohe mora biti jednostavnoga geometrijskog oblika, a njezine
dimenzije takve da zrcalo omogućava vidno polje određeno u točki 5.5. Priloga
III.
2.5. »Prednja« zrcala (razred VI.)
Obris zrcalne plohe mora biti jednostavnoga geometrijskog oblika, a njezine
dimenzije takve da zrcalo omogućava vidno polje određeno u točki 5.6. Priloga
III.
3. Zrcalna ploha i koeficijent refleksije
3.1. Zrcalna ploha zrcala mora biti ravna ili kuglasto izbočena. Vanjska zrcala
mogu biti imati dodani ne kuglasti dio pod uvjetom da glavno zrcalo ispunjava
zahtjeve za neizravno vidno polje.
3.2. Razlike između polumjera zakrivljenosti zrcala
3.2.1. Razlika između ri ili r’i i rp kod svake referentne točke ne smije
prelaziti 0.15 r.
3.2.2. Razlika između svakog od polumjera zakrivljenosti (rp1, rp2 i rp3) i r ne
smije prelaziti 0,15 r.
3.2.3. Kada »r« nije manji od 3 000 mm, vrijednost od 0,15 r određena u točkama
3.2.1. i 3.2.2. zamjenjuje se s 0,25 r.
3.3. Zahtjevi za ne kuglaste dijelove zrcala
3.3.1 Ne kuglasta zrcala moraju biti dovoljne veličina i takva oblika da
osiguravaju upotrebljiv podatak vozaču.
3.3.2. Polumjer zakrivljenosti »r« ne kuglastog dijela ne smije biti manji od
150 mm.
3.4. Vrijednost »r« za kuglasta zrcala ne smije biti manja od:
3.4.1. 1 200 mm za unutrašnja zrcala (razred I.)
3.4.2. 1 200 mm za unutrašnja zrcala (razred I.) i glavna vanjska zrcala razreda
II. i III.
3.4.3. 400 mm za »širokokutna« vanjska zrcala (razred IV.) i »blizinska« vanjska
zrcala (razred V.).
3.4.4. 200 mm za prednja zrcala (razred VI.).
3.5. Vrijednost uobičajenog koeficijenta refleksije, određena prema metodi
opisanoj u Dodatku 1. ovoga Priloga, ne smije biti manja od 40%.
Ako zrcalne plohe imaju promjenjivi stupanje refleksije, »dnevni« položaj mora
omogućivati prepoznavanje boja signalizacije koja se upotrebljava u cestovnome
prometu. Vrijednost uobičajenoga koeficijenta refleksije u »noćnome« položaju ne
smije biti manja od 4%.
3.6. Zrcalna ploha mora zadržati značajke utvrđene u točki 3.5. usprkos duljem
izlaganju nepovoljnim vremenskim uvjetima u uobičajenoj uporabi.
4. Ispitivanja
4.1. Zrcala se podvrgavaju ispitivanjima koja su opisana u točki 4.2.
4.1.1 Ispitivanje navedeno u točki 4.2. nije potrebno kod svih vanjskih zrcala
čiji nijedan dio, bez obzira na položaj namještanja pri najvećoj tehnički
dopuštenoj masi vozila, nije manje od
![](dodatni/349252.gif) iznad tla.
Ta se iznimka također primjenjuje za dijelove za pričvršćivanje zrcala
(pričvrsne pločice, nosači, kuglasti zglobovi itd.) koji su postavljeni manje od
2 m iznad tla i koji ne strše iznad ukupne širine vozila izmjerene u poprečnoj
ravnini koja prolazi kroz dijelove za pričvršćivanje najnižeg zrcala ili kroz
druge točke ispred te ravnine ako to daje veću ukupnu širinu.
U takvim slučajevima treba priložiti opis s objašnjenjem da se zrcalo mora
ugraditi tako da bude u skladu s gore navedenim uvjetima za postavljanje
dijelova za njegovo pričvršćenje na vozilo.
Pri primjeni te iznimke, nosač treba neizbrisivo označiti simbolom 2 m i u
certifikat o homologaciji tipa staviti odgovarajuću napomenu.
4.2. Ispitivanje udarom
4.2.1. Opis ispitne naprave
4.2.1.1. Ispitna naprava sastoji se od njihala koje se može njihati oko dviju
vodoravnih međusobno okomitih osi, od kojih je jedna okomita na ravninu u kojoj
leži putanja otpuštanja njihala.
Kraj njihala ima čekić u obliku krute kugle promjera 165 ± 1 mm koja je obložena
slojem gume debljine 5 mm tvrdoće 50 Shore A.
Opremljena je uređajem koji omogućava određivanje pretpostavljenoga najvećeg
kuta kraka njihala u ravnini otpuštanja.
Podloga koja je čvrsto pričvršćena na konstrukciju njihala služi za držanje
uzoraka u skladu sa zahtjevima za ispitivanje udarom koji su navedeni u točki
4.2.2.6.
Na slici 2. prikazane su dimenzije ispitne naprave i posebni konstrukcijski
zahtjevi:

![](dodatni/348081.gif)

4.2.1.2. Središte udarca njihala podudara se sa središtem kugle koja predstavlja
čekić. Njegova udaljenost »l« od osi njihanja u ravnini otpuštanja iznosi 1 m ±
5 mm. Reducirana masa njihala je m0 = 6,8 ± 0,05 kilograma. Omjer između 'm0« i
ukupne mase njihala »m« i razmaka »d« između težišta njihala i njegove osi
vrtnje izražen je jednadžbom:

![](dodatni/348082.gif)

4.2.2. Opis ispitivanja
4.2.2.1. Za pričvršćivanje zrcala na nosač upotrebljava se postupak koji je
preporučio proizvođač uređaja ili, kad je primjenjivo, proizvođač vozila.
4.2.2.2. Postavljanje zrcala za ispitivanje
4.2.2.2.1. Zrcala se postavljaju na napravu za udar njihalom tako da su
vertikalna i vodoravna os u sličnome položaju kao kad je zrcalo ugrađeno na
vozilo u skladu s proizvođačevim uputama za ugradbu.
4.2.2.2.2. Kad je zrcalo namjestivo u odnosu na podlogu, položaj pri ispitivanju
mora biti takav da je unutar granica namještanja, koje je naveo podnositelj
zahtjeva, mogućnost pomicanja uređaja najmanje vjerojatna.
4.2.2.2.3. Kad zrcalo ima napravu za namještanje njegove udaljenosti od podloge,
ta se naprava mora postaviti u položaj u kojemu je udaljenost između kućišta i
podloge najkraća.
4.2.2.2.4 Kad je zrcalna ploha pomična u kućištu, ona se namješta tako da je
gornji rub koji je najudaljeniji od vozila u položaju najvećeg stršenja u odnosu
na kućište.
4.2.2.3 Osim u slučaju 2. ispitivanja za unutrašnja zrcala (vidi točku
4.2.2.6.1.) kad je njihalo u vertikalnome položaju, vodoravna i uzdužna
vertikalna ravnina, koje prolaze kroz središte čekića, moraju prolaziti kroz
središte zrcalne plohe, prema definiciji u točki 1.1.1.10. Priloga I. Uzdužni
smjer njihanja njihala mora biti usporedan s uzdužnom središnjom ravninom
vozila.
4.2.2.4 Kad pri uvjetima namještanja utvrđenim u točkama 4.2.2.1. i 4.2.2.2.
dijelovi zrcala ograničavaju vraćanje čekića, točku udara treba pomaknuti u
smjeru okomitu na os vrtnje ili zakretanja o kojoj je riječ.
Pomak ne smije biti veći od nužno potrebna za provedbu ispitivanja; pomak može
biti ograničen tako:
– da kugla koja ograničava čekić barem dodiruje cilindar, prema definiciji u
točki 1.4
– ili da je dodirna točka s čekićem odmaknuta barem 10 mm od ruba zrcalne plohe.
4.2.2.5 Ispitivanje se provodi tako da čekić padne s visine koja odgovara kutu
njihala od 60° u odnosu na okomicu, tako da čekić udari zrcalo u trenutku kad
njihalo dođe u vertikalni položaj.
4.2.2.6 Ispitivanje zrcala udarom pod sljedećim različitim uvjetima:
4.2.2.6.1 Unutrašnja zrcala
1. ispitivanje: Točke udara moraju odgovarati definiciji u točki 4.2.2.3. Udar
mora biti takav da čekić udari zrcalo na strani zrcalne plohe.
2. ispitivanje: Točka udara na rubu je zaštitnoga kućišta, tišta, tako da proizvedeni
udarac čini kut 45° u odnosu na ravninu zrcalne plohe i nalazi se u vodoravnonini koja prolazi kroz središte te plohe. Udarac mora biti u zrcalnu plohu.
4.2.2.6.2 Vanjska zrcala
– 1. ispitivanje: Točke udara moraju odgovarati definicijama u točkama 4.2.2.3.
i 4.2.2.4. Udar mora biti takav da čekić udari zrcalo na strani zrcalne plohe.
– 2. ispitivanje: Točke udara moraju odgovarati definicijama u točkama 4.2.2.3 i
4.2.2.4. Udar mora biti takav da čekić udari zrcalo na suprotnoj strani od
zrcalne plohe.
Kad su retrovizori razreda II. ili III., koji su s retrovizorima razreda IV.
pričvršćeni na zajednički nosač, gore navedena ispitivanja provode se na nižemu
zrcalu. Ipak, tehnička služba odgovorna za ispitivanja može ponoviti jedno ili
oba ta ispitivanja na gornjemu zrcalu ako je ono manje od 2 m iznad tla.
5. Rezultati ispitivanja
5.1 Kod ispitivanja opisanih u točki 4.2. njihalo mora nakon udarca nastaviti
njihanje tako da projekcija pretpostavljenoga položaja kraka u ravnini
otpuštanja čini kut 20 º u odnosu na okomicu. Točnost mjerenja kuta mora biti ±
1 º.
5.1.1 Taj se zahtjev ne primjenjuje na zrcala pričvršćene na vjetrobransko
staklo, na koje se nakon ispitivanja primjenjuje zahtjev određen u točki 5.2.
5.1.2 Propisan kut vraćanja njihala u odnosu na okomicu smanjuje se od 20 º na
10 º za retrovizore razreda II. i IV. te retrovizore razreda III. koji su
pričvršćeni na isti nosač i za zrcala razreda IV.
5.2 Ako bi se nosač zrcala koji je pričvršćen na vjetrobransko staklo slomio
tijekom ispitivanja opisanih u točki 4.2., preostali dio ne smije stršiti iznad
podloge više od 1 cm, a njegov oblik nakon ispitivanja mora zadovoljavati
zahtjeve utvrđene u točki 1.3.
5.3 Zrcalna ploha ne smije popucati tijekom ispitivanja opisanih u točkama 4.2.
Međutim, dopušteno je pucanje zrcalne plohe ako je ispunjen jedan od ovih
uvjeta:
5.3.1 da fragmenti stakla još ostaju na podlozi kućišta ili na plohi koja je
čvrsto pričvršćena na kućište; djelomično je odvajanje stakla od svoje podloge
prihvatljivo pod uvjetom da ne prekoračuje 2,5 mm s obje strane pukotina.
Dopušteno je da u točki udara otpadaju sitne krhotine s plohe stakla;
5.3.2 da je zrcalna ploha od sigurnosnog stakla.
B. UREĐAJI ZA NEIZRAVNO GLEDANJE OSIM ZRCALA
1. Opći zahtjevi
1.1. Ako je potrebno da vozač obavlja namještanje, uređaji za neizravno gledanje
mora se moći namještati bez uporabe alata.
1.2. Ako uređaj za neizravno gledanje može prikazati cijelo propisano vidno
polje samo pretraživanjem vidnog polja, cijeli postupak pretraživanja,
prikazivanja i vraćanja u svoj početni položaj ne smije trajati više od dvije
sekunde.
2. Uređaji s kamerom s monitorom za neizravno gledanje
2.1. Opći zahtjevi
2.1.1. Kad je uređaj s kamerom s monitorom za neizravno gledanje ugrađen na
ravnu plohu, svi dijelovi, bez obzira na položaj namještanja uređaja, koji se
mogu dotaknuti s kuglom promjera 165 mm u slučaju monitora ili promjera 100 mm u
slučaju kamere, moraju imati polumjer zakrivljenosti »c« najmanje 2,5 mm.
2.1.2. Rubovi rupa za pričvršćenje ili upuštanja čiji je promjer ili najdulja
dijagonala manja od 12 mm izuzeti su od zahtjeva za polumjer iz točke 2.1.1. pod
uvjetom da su tupi.
2.1.3. Ako su dijelovi kamere i monitora načinjeni od materijala tvrdoće manje
od 60 Shore A i pričvršćeni na kruti nosač, zahtjevi iz točke 2.1.1. primjenjuju
se samo na nosač.
2.2. Funkcionalni zahtjevi
2.2.1. Kamera treba ispravno funkcionirati u uvjetima niskog sunca. Kamera treba
osiguravati kontrast svjetljivosti od najmanje 1:3 u uvjetima niskog sunca u
području izvan dijela slike u kojem se izvor svjetlosti preslikava (uvjet prema
definiciji u EN 12368:8.4). Izvor svjetlosti treba osvjetljavati kameru s 40 000
lx. Kut između okomice na ravninu osjetila i pravca koji spaja središnju točku
osjetila i izvora svjetlosti mora biti 10 º.
2.2.2. Monitor mora u različitim uvjetima osvijetljenosti proizvoditi najmanji
kontrast kako je određen u nacrtu međunarodne norme ISO/DIS 15008 (2).
2.2.3. Mora biti moguće namjestiti prosječnu svjetljivost monitora ili ručno ili
automatski, ovisno o uvjetima okoline.
2.2.4. Mjerenja kontrasta svjetljivosti mora se obavljati u skladu s ISO/DIS
15008.
2.1.3. Ako su dijelovi kamere i monitora načinjeni od materijala tvrdoće manje
od 60 Shore A i pričvršćeni na kruti nosač, zahtjevi iz točke 2.1.1. primjenjuju
se samo na nosač.
3. Drugi uređaji za neizravno gledanje
Mora se osigurati da uređaj zadovoljava sljedeće zahtjeve:
3.1. Uređaj mora opažati vidni spektar i uvijek mora prikazivati tu sliku u
vidnom spektru bez potrebe tumačenja.
3.2. Funkcionalnost mora biti zajamčena u uvjetima uporabe u kojima se sustav
stavlja u rad. Ovisno o primijenjenoj tehnologiji dobivanja slika i njihovog
prikazivanja mora se u cijelosti ili djelomično primjenjivati točka 2.2. U
drugim slučajevima to se može postići primjenom i dokazivanjem s pomoću sustava
osjetljivosti analognom točki 2.2. da je osigurana funkcija koja je usporediva
ili bolja od zahtijevane i dokazivanjem da se jamči funkcionalnost koja je
istovrijedna ili bolja od zahtijevane za zrcalo ili uređaj s kamerom s monitorom
za neizravno gledanje.

**DODATAK 1.

Postupak određivanja polumjera zakrivljenosti »r« zrcalne plohe zrcala**

1. MJERENJA
1.1 Oprema
Upotrebljava se »sferometar« opisan na slici 3. koji pokazuje udaljenosti između
ticala predočnika za ocrtavanje i fiksnih oslonaca nosača.
1.2 Mjerne točke
1.2.1 Glavni polumjer zakrivljenosti mjeri se u tri točke koje su što je moguće
bliže položajima na trećini, polovici ili dvije trećine duljine luka zrcalne
plohe koji prolazi kroz središte te plohe i usporedno s odsječkom b, ili na luku
koji prolazi kroz središte zrcalne plohe koja je na njega okomita, ako je taj
luk dulji.
1.2.2 Kad zbog veličine zrcalne plohe nije moguće napraviti mjerenja u
smjerovima koji su određeni u točki 1.1.1.5. Priloga I., tehnička služba
odgovorna za ispitivanja može provesti mjerenja navedena u toj točki u dva
okomita smjera koja su što je moguće bliža onima gore opisanim.
2. IZRAČUNAVANJE POLUMJERA ZAKRIVLJENOSTI »r«
»r« izražen u mm izračunava se prema formuli:

![](dodatni/348083.gif)

u kojoj je:
rp1 = polumjer zakrivljenosti u prvoj mjernoj točki
rp2 = polumjer zakrivljenosti u drugoj mjernoj točki
rp3 = polumjer zakrivljenosti u trećoj mjernoj točki.

*Slika 3.* SFEROMETAR

![](dodatni/348084.gif)

DODATAK 2.

**Metoda ispitivanja za određivanje refleksije**

1. DEFINICIJE
1.1 Etalon osvijetljenosti CIE A1: sekundarni izvor svjetlosti koji odgovara
zračenju crnoga tijela temperature T68 = 2 855,6 K.
1.2 Etalon izvora svjetlosti CIE A1: žarulja s volftanskom žarnom niti punjena
plinom s radnom temperaturom boje T68 = 2 855,6 K.
1.3 Etalon analizatora![](dodatni/348085.gif) boje CIE 19311: monokromator (osjetilo zračenja) čije
kolorimetrijske značajke odgovaraju koordinatama boje   (vidi tablicu)
1.4 Koordinate boje CIE (1): koordinate boje spektralnih linija određene
energije spektra u CIE (XYZ) sustavu.
1.5 Fotooptičko viđenje1: viđenje normalnim okom koje je prilagođeno razinama
svjetljivosti od najmanje nekoliko kandela po kvadratnom metru.
2. OPREMA
2.1 Općenito
Oprema se sastoji od izvora svjetlosti, držača ispitivanog uzorka, prijamnika s
fotooreceptorom i pokaznog uređaja (vidi sliku 4.) te uređaja za poništavanje
utjecaja druge svjetlosti.
Prijamnik može imati ugrađenu Ulbric Ulbrichtovu kuglu za lakše mjerenja refleksije
zrcala koja nisu ravni (izbočena zrcala (vidi sliku 5.).
2.2 Spektralneke izvora svjetlosti i prijamnika
Izvor svjetlosti mora biti sastavljen od etalona svjetlosnog izvora CIE A i
pridruženog mu optičkog sustava koji omogućava dobivanje skoro usporedne
svjetlosne zrake. Preporučuje se stabilizator napona radi održavanja stalnog
napona svjetiljke za vrijeme rada uređaja.
Prijamnik mora imati fotoreceptor sa spektralnim odzivom razmjernim fotooptičkoj
funkciji etalona analizatora boje CIE (1931) (vidi tablicu). Može se svaka druga
kombinacija izvor svjetlosti-filtar-receptor koja u cijelosti daje ekvivalent
etalona osvijetljenosti CIE A i fotooptičkog viđenja. Kad se u prijamniku
upotrebljava Ulbrichtova kugla, unutarnja ploha kugle mora biti prekrivena
zagasitobijelom prevlakom spektralno neselektivnom.
2.3 Geometrijski uvjeti
Kut upadnog snopa (Θ) treba po mogućnosti biti 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) u
odnosu na okomicu na ispitnu plohu i ne smije prekoračiti gornju granicu
odstupanja (tj. 0,53 rad ili 30°). Os receptora mora činiti kut (Θ) s tom
okomicom, koji je jednak kutu upadnog snopa (vidi sliku 4.). Nakon dolaska na
ispitnu plohu upadni snop mora imati promjer najmanje 13 mm (0,5 in.).
Reflektirani snop ne smije biti širi od osjetilne plohe fotoreceptora, ne smije
pokrivati manje od 50% te plohe i po mogućnosti mora pokrivati isti dio plohe
kao i snop koji se upotrebljava za umjeravanje uređaja. Ako prijamnik ima
Ulbrichtovu kuglu, njezin promjer mora biti najmanje 127 mm (5 in.). Otvori na
stijenki kugle za uzorkovani i upadni snop moraju biti dovoljno veliki da
potpuno omogućuju prolaz upadnog i reflektiranog snopa svjetlosti. Fotoreceptor
mora biti postavljen tako da ne može primiti izravno svjetlo od upadnog ili
reflektiranog snopa.
2.4 Električne značajke sklopa fotoreceptor-pokazni uređaj
Izlazni signal fotoreceptora koji pokazuje mjerilo mora biti linearna funkcija
jakosti svjetla fotoosjetljive plohe. Moraju se osigurati sredstva (električna
i/ili optička) za lakše zauzimanja ništice i namještanja umjeravanja. Ta
sredstva ne smiju djelovati na linearnost ili spektralne značajke uređaja.
Točnost sklopa receptor-pokazni uređaj mora biti unutar ± 2% cijele ljestvice
ili ± 10% amplitude zapisa, ovisno o tome što je manje.
2.5 Držač uzorka
Mehanizam mora omogućivati postavljanje uzorka tako da se osi stalka izvora i
receptora sijeku na reflektirajućoj plohi. Reflektirajuća ploha može ležati
unutar uzorka retrovizora ili na obje njegove strane, ovisno o tome je li to
prva ploha, druga ploha ili je prizmatičnog »flip« tipa.
\_\_\_\_\_
1 Definicije su uzete iz CIE
publikacije 50 (45), Međunarodni elektronički rječnik, Skupina 45:
osvjetljavanje.

3. POSTUPAK
3.1 Metoda izravnog umjeravanja
Kod metode izravnog umjeravanja zrak se uzima za referentni etalon. Ta se metoda
primjenjuje na one uređaje koji su izrađeni tako da omogućuju umjeravanje na
čitavoj ljestvici usmjeravanjem prijamnika izravno u os izvora svjetlosti (vidi
sliku 4.).
Ta metoda dopušta u nekim slučajevima (kao kod mjerenja ploha s niskom
refleksijom) primjenu umjeravanja u jednoj međutočki (između 0 i 100%). U tim
slučajevima filtar neutralne gustoće poznate propusnosti umeće se u optičku
putanju te se sustav umjeravanja namješta dok pokazni uređaj ne pokaže postotak
propuštanja koji odgovara filtru neutralne gustoće. Taj se filtar skida prije
početka mjerenja refleksije.
3.2 Metoda neizravnog umjeravanja
Metoda neizravnog umjeravanja primjenjuje se u slučaju uređaja s fiksnim izvorom
i geometrijom prijamnika. Ona zahtijeva odgovarajuće umjeren i održavan etalon
refleksije. Poželjno je da taj referentni etalon bude ravno zrcalo čija je
vrijednost refleksije što je moguće bliža onoj kod ispitivanih uzoraka.
3.3 Mjerenje ravnog zrcala
Refleksija uzoraka ravnog zrcala može se mjeriti uređajima primjenom izravne ili
neizravne metode umjeravanja. Vrijednost refleksije očitava se izravno na
pokaznome mjerilu.
3.4 Mjerenje neravnog (izbočenog) zrcala
Mjerenje koeficijenta refleksije neravnih (izbočenih) zrcala zahtijeva uporabu
uređaja koji imaju ugrađenu Ulbrichtovu kuglu u prijamniku (vidi sliku 5.). Ako
pokazno mjerilo uređaja pokazuje ne podjela sa etalonskim zrcalom refleksije E%,
tada, sa zrcalom nepoznate refleksije, nx podjela odgovarat će refleksiji X%, u
skladu s formulom:

![](dodatni/348086.gif)

![](dodatni/348087.gif)

*Slika 4.* OSNOVNA SHEMA REFLEKTOMETRA KOJA PRIKAZUJE GEOMETRIJA OBIJU METODA
UMJERAVANJA

![](dodatni/348088.gif)

*Slika 5.* OSNOVNA SHEMA REFLEKTOMETRA S ULBRICHTOVOM KUGLOM U PRIJAMNIKU

Koordinate boje za etalon kolorimetrijskog analizatora CIE 19311
(1)
Ta je tablica izvod iz CEI publikacije 50 (45) (1970)

![](dodatni/348089.gif)

(\*) Izmijenjeno 1966. s 3 na 2.
\_\_\_\_\_\_
1 Skraćena tablica. Vrijednosti
![](dodatni/348090.gif) zaokružene su na
četiri decimalna mjesta.

**PRILOG III.**
ZAHTJEVI ZA UGRADBU ZRCALA I DRUGIH UREĐAJA ZA NEIZRAVNO GLEDANJE NA VOZILA

Opći zahtjevi

1.1. Zrcala i drugi uređaji za neizravno gledanje moraju biti nepomično
učvršćeni tako da se pomicanjem zrcala ili drugih uređaja za neizravno gledanje
znatnije ne mijenja vidno polje ili da se ne tresu toliko da bi kod vozača to
moglo prouzročiti pogrešno tumačenje prirode uočene slike.
1.2. Uvjeti koji su utvrđeni u točki 1.1. moraju biti zadovoljeni do 80% od
najveće brzine vozila, ali ne veće od 150 km/h.
1.3. Vidna polja niže određene moraju se određivati s ambinokularnim gledanjem,
tako da oči budu u »točkama vozačevih očiju« prema definiciji u točki 1.1.1.12.
Priloga I. Vidna polja se moraju određivati kad je vozilo u voznome stanju kako
je određeno točki 2.5. Priloga I. Pravilnika TPV 148. Ona se moraju određivati
gledanjem kroz stakla koja imaju faktor ukupnog propuštanja svjetlosti od
najmanje 70% mjereno okomito na plohu.
Zrcala
2. Broj
2.1. Najmanji broj obveznih zrcala
2.1.1. Vidna polja koja su propisana u točki 5. moraju se dobiti s najmanjim
brojem obveznih zrcala koja su određena u sljedećoj tablici. Kad se ne zahtijeva
na obvezujućoj osnovi postojanje nekog zrcala, to podrazumijeva da se na
obvezujućoj osnovi ne može zahtijevati neki drugi sustav za neizravno gledanje.
2.1.2. U slučaju da se opisano vidno polje za prednje zrcalo propisano u točki
5.6. može dobiti drugim uređajem za neizravno gledanje koji je homologiran u
skladu s Prilogom II. A i ugrađen u skladu s ovim Prilogom, takav se uređaj može
upotrijebiti umjesto zrcala.
U slučaju kad se upotrebljava uređaj s kamerom, monitor mora isključivo
prikazivati vidno polje dok vozilo vozi naprijed brzinom do 30 km/h. U slučaju
da vozilo vozi većom brzinom ili vozi unatrag monitor se može upotrijebiti za
prikazivanje vidnog polja drugih kamera koje su ugrađene na vozilo.
2.2. Odredbe ovoga Pravilnika ne primjenjuju se na nadzorne zrcala određena u
točki 1.1.1.3. Priloga I. Ipak, vanjska nadzorna zrcala moraju se ugraditi
najmanje 2 m iznad tla kad masa vozila s teretom odgovara najvećoj tehnički
dopuštenoj masi.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija vozila | Unutarnje zrcalo | Vanjska zrcala | | | | |
| Unutarnje zrcalo razreda I. | Glavno zrcalo (veliko) razreda II. | Glavno zrcalo (malo) razreda II. | Širokokutno zrcalo razreda IV. | Blizinsko zrcalo razreda V. | Prednje zrcalo razreda VI. |
| M1 | Obvezatno  Osim ako neko zrcalo ne osigurava stražnju vidljivost (kako je određeno u točki 5.1. Priloga III.)  Neobvezatno  Ako zrcalo ne osigurava stražnju vidljivost | Neobvezatno | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. Zrcala razreda II. mogu se ugraditi kao alternativa. | Neobvezatno  1 na vozačevoj i/ili 1 na suvozačevoj strani. | Neobvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena na najmanje 2 m iznad tla) | Neobvezatno  (mora biti ugrađeno na najmanje 2 m iznad tla) |
| M2 | Neobvezatno  (nema zahtjeva za vidno polje) | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. | Nije dopušteno | Neobvezatno  1 na vozačevoj i/ili 1 na suvozačevoj strani. | Neobvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena na najmanje 2 m iznad tla) | Neobvezatno  (mora biti ugrađeno na najmanje 2 m iznad tla) |
| M3 | Neobvezatno  (nema zahtjeva za vidno polje) | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. | Nije dopušteno | Neobvezatno  1 na vozačevoj i/ili 1 na suvozačevoj strani. | Neobvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena na najmanje 2m iznad tla) | Neobvezatno  (mora biti ugrađeno na najmanje 2 m iznad tla) |
| N1 | Obvezatno  Osim ako neko zrcalo ne osigurava stražnju vidljivost (kako je određeno u točki 5.1. Priloga III.)  Neobvezatno  Ako zrcalo ne osigurava stražnju vidljivost | Neobvezatno | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. Zrcala razreda II. mogu se ugraditi kao alternativa. | Neobvezatno  1 na vozačevoj i/ili 1 na suvozačevoj strani. | Neobvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena na najmanje 2 m iznad tla) | Neobvezatno  (mora biti ugrađeno na najmanje 2 m iznad tla) |
| N2 ≤ 7,5 t | Neobvezatno  (nema zahtjeva za vidno polje) | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. | Nije dopušteno | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. | Neobvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena na najmanje 2 m iznad tla) | Neobvezatno  1 prednje zrcalo (mora biti ugrađeno na najmanje 2 m iznad tla) |
| N2 > 7,5 t | Neobvezatno  (nema zahtjeva za vidno polje) | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. | Nije dopušteno | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani | Obvezatno, vidi točke 3.7. i 5.5.5. u Prilogu III.  1 na suvozačevoj strani  Neobvezatno  1 na vozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena na najmanje 2 m iznad tla) | Obvezatno, vidi točku 2.1.2. u Prilogu III.  1 prednje zrcalo (mora biti ugrađeno na najmanje 2 m iznad tla) |
| N1 | Neobvezatno  (nema zahtjeva za vidno polje) | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani. | Nije dopušteno | Obvezatno  1 na vozačevoj i 1 na suvozačevoj strani | Obvezatno, vidi točke 3.7. i 5.5.5. u Prilogu III.  1 na suvozačevoj strani  Neobvezatno  1 na vozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena na najmanje 2 m iznad tla) | Obvezatno, vidi točku 2.1.2. u Prilogu III.  1 prednje zrcalo (mora biti ugrađeno na najmanje 2 m iznad tla) |

3. Položaj
3.1 Zrcala moraju biti ugrađena tako da vozač iz svojeg sjedala u uobičajenom
položaju jasno vidi cestu iza i bočno od vozila.
3.2 Vanjska zrcala moraju biti vidljiva kroz bočne prozore ili kroz dio
vjetrobranskog stakla koji prekrivaju brisači. Međutim, zbog konstrukcijskih
razloga taj se drugi zahtjev (tj. odredbe koje se odnose na dio vjetrobranskog
stakla koji se čisti) ne primjenjuje na:
– vanjske retrovizore ugrađene na suvozačevoj strani vozila kategorija M2 i M3
– zrcala razreda VI.
3.3 U slučaju mjerenja vidnoga polja na podvozju s kabinom, najveće i najmanje
širine nadogradnje vozila mora dati proizvođač i po potrebi ih simulirati
profilom glave lutke. Sve ispitivane konfiguracije vozila i zrcala koje su uzete
u obzir tijekom ispitivanja moraju se prikazati na EZ certifikatu o homologaciji
tipa vozila s obzirom na ugradbu zrcala (vidi Dodatak 4. Priloga II.).
3.4 Propisano vanjsko zrcalo na vozačevoj strani vozila mora biti postavljeno
tako da čini kut od najviše 55 0 između središnje uzdužne vertikalne ravnine
vozila i vertikalne ravnine koja prolazi kroz središte zrcala i središte
odsječka duljine 65 mm koji spaja obje točke vozačevih očiju.
3.5 Zrcala ne smiju stršiti izvan vanjskoga dijela nadogradnje vozila osjetno
više nego je potrebno za zadovoljavanje zahtjeva za vidno polje utvrđenih u
točki 5.
3.6 Kad je razmak od donjeg ruba vanjskog zrcala do tla manji od 2 m, kad je
opterećeno vozilo njegove najveće dopuštene mase, taj zrcalo ne smije stršiti
više od 250 mm izvan vanjske širine vozila izmjerene bez zrcala.
3.7 Zrcala razreda V. i razreda VI. moraju biti ugrađena na vozila tako da bez
obzira na njihov položaj nakon namještanja ni jedan njihov dio ili njihovih
držača nije manje od 2 m iznad tla kad je vozilo opterećeno tako da ima najveću
dopuštenu ukupnu masu.
3.8 U uvjetima iz točaka 3.5, 3.6 i 3.7 zrcala mogu stršiti izvan najvećih
dopuštenih širina vozila.
4. Namještanje
4.1 Unutrašnje zrcalo mora biti takvo da ga vozač može namještati iz svojeg
sjedala.
4.2 Vanjsko zrcalo na vozačevoj strani vozila mora biti moguće namještati iz
vozila kad su zatvorena vrata, a otvoren prozor. Međutim, mora ga biti moguće
izvana učvrstiti u jednome položaju.
4.3 Zahtjevi iz točke 4.2 ne primjenjuje se na vanjska zrcala koji se iz
sklopljenoga položaja mogu vratiti u prijašnji položaj bez namještanja.
5. Vidna polja
5.1. Unutrašnji retrovizor (razred I.)
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste,
simetričan u odnosu na središnju vertikalnu uzdužnu ravninu vozila, širine
najmanje 20 m i duljine od 60 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta, (vidi
sliku 6.).

![](dodatni/348091.gif)

*Slika 6.* VIDNO POLJE ZRCALA RAZREDA I.

5.2. Glavni vanjski retrovizori razreda II.
5.2.1 Vanjski retrovizor na vozačevoj strani
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio
ceste širine 5 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom
uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj
strani, i duljine od 30 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta.
Dodatno, vozač mora moći vidjeti cestu po širini 1 m, ograničenu ravninom koja
je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju
vanjsku točku vozila, od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz
točke vozačevih očiju (vidi sliku 7.).
5.2.2 Vanjski retrovizor na suvozačevoj strani
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio
ceste širine 5 m, ograničen na suvozačevoj strani ravninom koja je usporedna sa
središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku
vozila na suvozačevoj strani, i duljine od 30 m iza točaka vozačevih očiju do
horizonta.
Dodatno, vozač mora moći vidjeti cestu po širini 1 m, ograničenu ravninom koja
je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju
vanjsku točku vozila, od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz
točke vozačevih očiju (vidi sliku 7.).

![](dodatni/348092.gif)

*Slika 7.* VIDNO POLJE ZRCALA RAZREDA II.

5.3. Glavni vanjski retrovizori razreda III.
5.3.1 Vanjski retrovizor na vozačevoj strani
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio
ceste širine 4 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom
uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj
strani, i duljine od 20 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta (vidi sliku
8.).
Dodatno, vozač mora moći vidjeti cestu po širini 1 m, ograničenu ravninom koja
je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju
vanjsku točku vozila, od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz
točke vozačevih očiju.
5.3.2 Vanjski retrovizor na suvozačevoj strani
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio
ceste širine 4 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom
uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj
strani, i duljine od 20 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta (vidi sliku
8.).
Dodatno, vozač mora moći vidjeti cestu po širini 1 m, ograničenu ravninom koja
je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz i kroz krajnju
vanjsku točku vozila, od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz
točke vozačevih očiju.

![](dodatni/348093.gif)
<>Slika 8. VIDNO POLJE ZRCALA RAZREDA III.

5.4. »Širokokutno« vanjsko zrcalo (razred IV.)
5.4.1 »Širokokutno« vanjsko zrcalo na vozačevoj strani
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio
ceste širine 15 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom
vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na
vozačevoj strani, i duljine od 10 do 20 m iza točaka vozačevih očiju.
Dodatno, vozač mora moći vidjeti cestu po širini 1 m, ograničenu ravninom koja
je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju
vanjsku točku vozila, od točke na 1,5 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz
točke vozačevih očiju (vidi sliku 9.).
5.4.2. »Širokokutno« vanjsko zrcalo na suvozačevoj strani
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio
ceste širine 15 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom
vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na
suvozačevoj strani, i duljine od 10 do 25 m iza točaka vozačevih očiju.
Dodatno, vozač mora moći vidjeti cestu po širini 4,5 m, ograničenu ravninom koja
je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju
vanjsku točku vozila, od točke na 1,5 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz
točke vozačevih očiju (vidi sliku 9.).

![](dodatni/348094.gif)

*Slika 9.* VIDNO POLJE ŠIROKOKUTNIH ZRCALA RAZREDA IV.

5.5, »Blizinsko« vanjsko zrcalo (razred V.)
Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste duž
bočne strane vozila, ograničen sljedećim vertikalnim ravninama (vidi slike 10.a
i 10.b:
5.5.1 ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom
vozila koja prolazi kroz krajnju vanjsku točku na vozačevoj strani kabine vozila
5.5.2 u poprečnome smjeru, usporednom ravninom koja prolazi na razmaku od 2 m
ispred ravnine navedene u točki 5.5.1.
5.5.3 prema unatrag, ravninom koja je usporedna s vertikalnom ravninom koja
prolazi kroz točke vozačevih očiju i postavljena je na razmaku od 1,75 m iza te
ravnine
5.5.4 prema naprijed, ravninom koja je usporedna s vertikalnom ravninom koja
prolazi kroz točke vozačevih očiju i postavljena je na razmaku od 1 m ispred te
ravnine. Ako je vertikalna poprečna ravnina koja prolazi kroz prednji rub
branika vozila manje od 1m ispred vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke
vozačevih očiju, vidno polje mora biti ograničeno tom ravninom.
5.5.5. U slučaju vidnog polja opisanoga na slikama 10.a i 10.b koje se može
opažati kombinacijom vidnoga polja širokokutnog zrcala razreda IV. i prednjeg
zrcala razreda VI., nije obvezna ugradba blizinskog zrcala razreda V.

![](dodatni/348095.gif)

Slike 10.a i 10.b VIDNO POLJE BLIZINSKOG ZRCALA RAZREDA V.

5.6. Prednje zrcalo (razred VI.)
5.6.1. Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni
vodoravni dio ceste ograničen:
– poprečnom vertikalnom ravninom koja prolazi kroz krajnju vanjsku točku na
prednjeg dijela kabine vozila
– poprečnom ravninom 2 000 mm ispred vozila
– uzdužnom vertikalnom ravninom koja je usporedna s uzdužnom vertikalnom
središnjom ravninom koja prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj
strani
– uzdužnom vertikalnom ravninom koja je usporedna s uzdužnom vertikalnom
središnjom udaljenoj 2 000 mm od krajnje vanjske točke vozila na vozačevoj
strani.
Prednji dio toga vidnog polja na suprotnoj strani od vozačeve može biti zaobljen
polumjerom od 2 000 mm (vidi sliku 11.).
Odredbe za prednja zrcala obvezna su za vozila s ravnom kabinom kategorija N2 >
7,5 t i N3 (prema definiciji u napomeni (z) u Prilogu I.a Pravilnika
homologaciji tipa motornih vozila).
Ako vozila tih kategorija koja imaju druge konstrukcijske značajke s obzirom na
nadogradnju ne mogu zadovoljavati te zahtjeve s prednjim zrcalom, mora se
upotrijebiti kamera s monitorom. Ako se nijednim takvim rješenjem ne može
postići odgovarajuće vidno polje, tada se mora upotrijebiti neki drugi uređaj za
neizravno gledanje. Takav uređaj mora moći uočiti predmet visine 50 cm i
promjera 30 cm u vidnom polju koje je određeno na slici 11.![](dodatni/348096.gif)

*Slika 11.* VIDNO POLJE PREDNJEG ZRCALA RAZREDA VI.
5.6.2. Ipak, ako vozač može vidjeti, uzimajući u obzir zaklanjanja zbog
A-nosača, ravni pravac 300 mm ispred vozila na visini 1 200 mm iznad površine
ceste koji se nalazi između uzdužne vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom
vertikalnom ravninom koja prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj
strani i uzdužne vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom vertikalnom središnjom
ravninom udaljenom 900 mm od krajnje vanjske točke vozila na strani suprotnoj od
vozačeve, obvezatno je prednje zrcalo razreda VI.
5.7. U slučaju zrcala koja se sastoje od više zrcalnih ploha koje imaju
različitu zakrivljenost ili su međusobno pod kutom, najmanje jedna od zrcalnih
ploha mora omogućavati dobivanje vidnog polja i imati dimenzije (vidi točku
2.2.2. Priloga II.) propisane za razred kojem pripadaju.
5.8. Zaklanjanja
5.8.1. Unutrašnji retrovizor (razred I.)
Smanjenje vidnoga polja zbog postojanja uređaja kao što su nasloni za glavu,
štitnici protiv sunca, brisači stražnjeg stakla, grijači i kočno svjetlo S3 ili
dijelovi nadogradnje kao što su stupci u prozorima dvostrukih stražnjih vrata
dopušteno je pod uvjetom da ti uređaji zajedno ne zaklanjaju više od 15%
propisanoga vidnog polja u projekciji na vertikalnu ravninu okomitu na središnju
uzdužnu ravninu vozila. Stupanj zaklanjanja mjeri se s naslonima za glavu
namještenim u najniži mogući položaj i sa sklopljenim štitnicima protiv sunca.
5.8.2 Vanjska zrcala (razredi II., III., IV. i V.)
Zaklanjanje naviše navedenih vidnih polja nadogradnjom ili nekim njezinim
dijelovima, kao što su druga zrcala, ručke na vratima, gabaritna svjetla,
pokazivači smjera, stražnji branici i reflektirajuće plohe naprava za čišćenje,
zanemaruje se ako je ukupno njihovo zaklanjanje manje od 10% od propisanoga
vidnog polja.
5.9. Postupak ispitivanja
Vidno polje određuje se postavljanjem jakih izvora svjetlosti u položaj očiju i
promatranjem reflektirane svjetlosti na vertikalnome zaslonu za promatranje.
Mogu se upotrebljavati druge istovrijedne metode.
Uređaji za neizravno gledanje osim zrcala
6. Uređaj za neizravno gledanje biti takav da se neki kritični predmet može
uočiti u opisanom vidnom polju, uzimajući u obzir kritičnu sposobnost
raspoznavanja.
7. Zaklanjanje izravnome vozačevu pogledu koje uzrokuje ugradba uređaja za
neizravno gledanje mora se ograničiti na najmanju mjeru.
8. Za određivanje daljine prepoznavanja u slučaju uređaja za neizravno gledanje
s kamerom s monitorom, mora se primijeniti postupak iz Dodatka ovoga Priloga.
9. Zahtjevi za ugradbu monitora
Smjer gledanja monitora mora približno odgovarati onomu od glavnog zrcala.
10. Vozila kategorija M2 i M3 i potpuna ili dovršena vozila kategorija N > 7,5 t
i N3 koja imaju posebnu nadogradnju skupljanje otpada mogu biti opremljena na
stražnjoj strani nadogradnje uređajem za neizravno gledanje osim zrcala da bi se
osiguralo sljedeće vidno polje.
11. Vidno polje (vidi sliku 12.) mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje
ravni vodoravni dio ceste koji je ograničen:
– vertikalnom ravninom koja se naslanja na krajnju stražnju točku potpunog
vozila i okomita je vertikalnu uzdužnu ravninu vozila
– vertikalnom ravninom koja je usporedna s prethodnom ravninom i od nje udaljena
2 000 mm (odnosu a stražnji kraj vokraj votila)
– uzdužnim vertikalnim ravninama koje prolaze krajnjim vanjskim bočnim točkama
vozila i koje su usporedne s uzdužnom vertikalnom ravninom vozila.
10.2. Ako vozila tih kategorija ispuniti zahtjeve točke 10.2. uporabom
uređaja s kamerom i monitorom, mogu se upotrijebiti drugi uređaji za neizravno
gledanje. U tom slučaju uređaj mora moći prepoznavati predmet visine 50 cm i
promjera 30 cm u polju određenom u točki 10.1.

![](dodatni/348097.gif)

*Slika 12*. VIDNO POLJE STRAŽNJIH UREĐAJA ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

DODATAK

**Izračunavanje daljine prepoznavanja**

1. Uređaji s kamerom s monitorom za neizravno gledanje (lučna minuta)
1.1. Prag razlučivanja kamere
Prag razlučivanja kamere određuje se izrazom:

![](dodatni/348098.gif)

gdje je
ωc: prag razlučivanja kamere (lučna minuta)
βc: vidni kut kamere (°)
Nc: broj video crta kamere
Proizvođač daje vrijednosti za βc i Nc.
1.2. Određivanje kritične udaljenosti promatranja od monitora
Za monitor koji ima određene dimenzija i svojstva, moguće je izračunati
udaljenost monitora tako da daljina prepoznavanja ovisi jedino o radnim
značajkama kamere. Ta se kritična udaljenost promatranja rm,c izračunava se
prema izrazu:

![](dodatni/348099.gif)

gdje je
rm,c: kritična udaljenost promatranja (m)
Hm: visina slike monitora (m)
Nm: broj video crta monitora
ωeye: promatračev prag razlučivanja (lučna minuta)
Lučne minute pretvaraju se u stupnjeve tako da se podijele brojem 60.
Proizvođač daje vrijednosti za Hm i Nm.
ωeye = 1
1.3. Određivanje daljine prepoznavanja
1.3.1. Najveća daljina prepoznavanja unutar kritične udaljenosti promatranja.
Kad je zbog ugradbe udaljenost između oka i monitora manja od kritične
udaljenosti promatranja, najveća teoretska daljina prepoznavanja određuje se
prema izrazu:

![](dodatni/348100.gif)
gdje je:
rd: daljina prepoznavanja (m)
Do: promjer predmeta (m)
f: faktor povećanja praga
ωc, βc i Nc u sladu s točkom 1.1.
Do = 0,8 m
f = 8
1.3.2. Daljina prepoznavanja veća od kritične udaljenosti promatranja. Kad je
zbog ugradbe udaljenost između oka i monitora veća od kritične udaljenosti
promatranja, najveća moguća daljina prepoznavanja određena je s:

![](dodatni/348101.gif)

gdje je:
rd: udaljenost promatranja do monitora (m)
Do: dijagonala zaslona monitora (inch)
Nm: broj video crta monitora (-)
f: faktor povećanja praga
βc i Nc u sladu s točkom 1.1.
Nm i ωeye u sladu s točkom 1.2.

2. SEKUNDARNI FUNKCIONALNI ZAHTJEVI
Na temelju uvjeta za ugradbu, mora se utvrditi zadovoljava li uređaj kao cjelina
funkcionalne zahtjeve navedene u Prilogu II., a posebno one koji se odnose na
smanjenje bliještenja, najveću i najmanju svjetljivost monitora. Također mora se
odrediti stupanj smanjenja bliještenja i upadni kut zrake sunčeve svjetlosti na
monitor te izmjerene vrijednosti usporediti s rezultatima odgovarajućih
laboratorijskim mjerenja.
To se može temeljiti ili na CAD modeliranju, određivanju kutova svjetlosti
uređaja kad se ugradi na određeno vozilo, ili provođenjem odgovarajućih mjerenje
na odgovarajućem vozilu koja su opisana u točki 3.2. Priloga II. B.

**PRILOG IV.**
TABLICA KORELACIJE KOJA SE NAVODI U ČLANKU 8.

|  |  |
| --- | --- |
| Pravilnik TPV 108.00 | Pravilnik TPV 108.01 |
| Članak 1.  Članak 2.  Članak 3.  Članak 4.  Članak 5.  Članak 6.  Članak 7.  –  –  Članak 8.  Prilog I.  Dodatak 1. Priloga I.  –  –  –  –  –  Dodatak 2. Priloga I.  Priloga II.  –  Dodatak 1. Priloga II.  –  Dodatak 2. Priloga II.  Dodatak 3. Priloga II.  Priloga III.  –  Dodatak Priloga III.  –  – | Članak 1.  Članak 2.  Članak 3.  Članak 4.  Članak 5.  Članak 6.  –  Članak 7.  Članak 8.  Članak 9.  Prilog I.  Dodatak 1. Priloga II.  Dodatak 1. Priloga I.  Dodatak 2. Priloga I.  Dodatak 3. Priloga I.  Dodatak 4. Priloga I.  Dodatak 5. Priloga I.  Dodatak 6. Priloga I.  Prilog II. A  Prilog II. B  Dodatak 1. Priloga II.  Dodatak 2. Priloga II.  –  Prilog I. i Dodatak 5. Priloga I.  Dodatak 2. Priloga I.  Priloga III.  Dodatak Priloga III.  Dodatak 4. Priloga I.  Priloga IV. |

Pravilnik, NN 42/2008-1423
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)