## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerama za sprečavanje emisije plinovitih onečišćivača i onečišćivača u obliku čestica iz motora s unutrašnjim izgaranjem koji se ugrađuju u necestovne pokretne strojeva TPV 401 (izdanje 00)

### NN 41/2012 (11.4.2012.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerama za sprečavanje emisije plinovitih onečišćivača i onečišćivača u obliku čestica iz motora s unutrašnjim izgaranjem koji se ugrađuju u necestovne pokretne strojeva TPV 401 (izdanje 00)

DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

1058

Na temelju članka 54. stavka 8. Zakona o zaštiti okoliša (»Narodne novine«, 110/07), ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo uz suglasnost ministrice zaštite okoliša i prirode donosi

PRAVILNIK

O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O MJERAMA ZA SPREČAVANJE EMISIJE PLINOVITIH ONEČIŠĆIVAČA I ONEČIŠĆIVAČA U OBLIKU ČESTICA IZ MOTORA S UNUTRAŠNJIM IZGARANJEM KOJI SE UGRAĐUJU U NECESTOVNE POKRETNE STROJEVE TPV 401 (IZDANJE 00)

Članak 1.

Ovaj Pravilnik sadrži odredbe koje su u skladu sa sljedećim aktom Europske unije:

– Direktiva Komisije 2010/26/EU od 31. ožujka 2010. o izmjenama Direktive 97/68/EC Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica o mjerama za sprečavanje emisije plinovitih onečišćivača i onečišćivača u obliku čestica iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se ugrađuju u necestovne pokretne strojeve (tekst od značaja za EGP) (SL L 86, 1. 4. 2010.).

Članak 2.

U Pravilniku o mjerama za sprečavanje emisije plinovitih onečišćivača i onečišćivača u obliku čestica iz motora s unutrašnjim izgaranjem koji se ugrađuju u necestovne pokretne strojeve TPV 401 (izdanje 00) (»Narodne novine« br. 16/09, 64/09, 105/10) u članku 12. stavku 5. dodaje se podstavak 2. koji glasi:

‘Ne uzimajući u obzir prvi podstavak, produljenje razdoblja odstupanja odobrava se do 31. srpnja 2013. u kategoriji strojeva s ručkom na gornjoj strani, za profesionalnu uporabu u različitim položajima, ručne rezalice za živice i lančane pile za rezanje stabala s ručkom na gornjoj strani, u koje su ugrađeni motori razreda SH:2 i SH:3.’.

Članak 3.

U Dodatku I. dodaje se točka 8. koja glasi:

‘8. ZAHTJEVI ZA TIPNO ODOBRENJE PREMA STUPNJEVIMA III. B I IV.

8.1. Ova se točka primjenjuje na tipno odobravanje elektronički upravljanih motora kod kojih se količina i vrijeme ubrizgavanja goriva određuju elektroničkim sustavom upravljanja (u daljnjemu tekstu »motor«). Ova se točka primjenjuje bez obzira na tehnologiju primijenjenu na tim motorima radi postizanja graničnih vrijednosti propisanih u točkama 4.1.2.5 i 4.1.2.6 ovoga Dodatka.’.

8.2. Definicije

Za potrebe ove točke primjenjuju se sljedeće definicije:

8.2.1. »strategija kontrole emisije« označava kombinaciju sustava kontrole emisije s jednom osnovnom strategijom kontrole emisije i više pomoćnih strategija kontrole emisije, obuhvaćenih konstrukcijom motora i necestovnog pokretnog stroja u koji je ugrađen motor.

8.2.2. »reagens« označava svaki potrošni ili neobnovljivi medij koji se zahtijeva i upotrebljava za učinkovito djelovanje sustava naknadne obrade ispušnih plinova.

8.3. Opći zahtjevi

8.3.1. Zahtjevi za osnovnu strategiju kontrole emisije

8.3.1.1. Osnovna strategija kontrole emisije, koja se aktivira u radnom području brzine vrtnje i zakretnog momenta motora, mora biti osmišljena na način da se motoru omogući zadovoljavanje odredaba ovoga Pravilnika.

8.3.1.2. Zabranjena je svaka osnovna strategija kontrole emisije koja može razlikovati rad motora između normiranog tipa tipnog ispitivanja i drugih radnih uvjeta i slijedom toga smanjiti razinu kontrole emisije kad motor ne djeluje u uvjetima koji su stvarno uključeni u postupku tipnog odobravanja.

8.3.2. Zahtjevi za pomoćnu strategiju kontrole emisije

8.3.2.1. Pomoćna strategija kontrole emisije može se ugraditi u motor ili necestovni pokretni stroj pod uvjetom da pomoćna strategija kontrole emisije, kad se aktivira, izmijeni osnovnu strategiju kontrole emisije kao odgovor na specifične uvjete okoline ili radne uvjete, ali da ne umanjuje učinkovitost sustava kontrole emisije trajno:

(a) kad se pomoćna strategija kontrole emisije aktivira tijekom tipnog ispitivanja, točke 8.3.2.2 i 8.3.2.3 se ne primjenjuju;

(b) kad se pomoćna strategija kontrole emisije ne aktivira tijekom tipnog ispitivanja, mora se dokazati da se pomoćna strategija kontrole emisije aktivira samo toliko dugo koliko je potrebno u svrhu utvrđenu u točki 8.3.2.3.

8.3.2.2. Uvjeti kontrole koji se primjenjuju za ovu točku su sljedeći:

(a) nadmorska visina koja ne prelazi 1 000 metara (ili istovjetan atmosferski tlak od90 kPa),

(b) okolna temperatura unutar raspona od 275 K do 303 K (2 °C do 30 °C),

(c) temperatura rashladnog sredstva motora iznad 343 K (70 °C).

Ako se pomoćna strategija kontrole emisije aktivira u okviru uvjeta kontrole navedenih u točkama (a), (b) i (c), ona se mora aktivirati samo iznimno.

8.3.2.3. Pomoćna strategija kontrole emisije može se aktivirati posebno u sljedećim slučajevima:

(a) pomoću signala u vozilu u svrhu zaštite motora (uključujući zaštitu uređaja za upravljanjem protoka zraka) i/ili necestovnoga pokretnoga stroja od oštećenja,

(b) da se osigura sigurnost i strategije djelovanja,

(c) za sprječavanje prekomjernih emisija pri hladnom pokretanju, zagrijavanju ili tijekom isključivanja,

(d) ako se koristi u posebnim okolišnim ili radnim uvjetima gdje treba kompenzirati povećanje emisije nekog (propisima definiranog) onečišćivača kako bi se održavala razina emisije svih drugih (propisima definiranih) onečišćivača unutar graničnih vrijednosti primjerenih za predmetni motor. Svrha je da se kompenziraju pojave koje se prirodno mogu pojaviti na način koji omogućuje prihvatljivu kontrolu svih sastavnih dijelova emisije.

8.3.2.4. Proizvođač treba dokazati tehničkoj službi u trenutku tipnog ispitivanja da pomoćna strategija kontrole emisije u cijelosti djeluje u skladu s odredbama točke 8.3.2. Dokazivanje se sastoji od ocjene dokumentacije koja se navodi u točki 8.3.3.

8.3.2.5. Zabranjeno je svako djelovanje pomoćne strategije kontrole emisije koja nije u skladu s točkom 8.3.2.

8.3.3. Zahtjevi za dokumentaciju

8.3.3.1 Proizvođač mora uz zahtjev za tipno odobrenje koji se podnosi tehničkoj službi dostaviti i opisnu mapu koja omogućuje pristup svakom elementu konstrukcije i strategije kontrole emisije te sredstvima pomoću kojih pomoćna strategija kontrolira njegove izlazne varijable, bilo da je ta kontrola izravna ili neizravna. Opisna mapa se stavlja na raspolaganje u dva dijela:

(a) dokumentacija, koja se dostavlja uz zahtjev za tipno odobrenje, obuhvaća potpuni pregled strategije kontrole emisije. Ova dokumentacija mora osigurati dokaz da su identificirane sve izlazne veličine koje dopušta matrica dobivena iz raspona kontrole ulaznih veličina pojedinačne jedinice. Taj se dokaz prilaže opisnoj mapi, kako je navedeno u Dodatku II.;

(b) dodatni materijal, koji se dostavlja tehničkoj službi, ali se ne prilaže uz zahtjev za tipno odobrenje, mora prikazivati parametre koje mijenja neka pomoćna strategija kontrole emisije i granične uvjete u kojima ta strategija djeluje, a posebno:

i) opis logike kontrole sustava, strategije određivanja vremena i točaka prebacivanja tijekom svih načina rada za sustav goriva i druge bitne sustave čime se postiže učinkovito ograničenje emisija (na primjer, sustav povrata ispušnih plinova (EGR) ili doziranje reagensa);

ii) opravdanje za primjenu svake pomoćne strategije kontrole emisije ugrađene u motor, popraćeno elementima i podacima ispitivanja, kako bi se pokazao učinak na emisije ispušnih plinova. To se opravdanje može se temeljiti na podacima ispitivanja, ozbiljnoj tehničkoj analizi ili kombinaciji oboje;

iii) podroban opis algoritama ili osjetila (kad se primjenjuju) koji su upotrijebljeni za prepoznavanje, analizu ili dijagnozu neispravnoga djelovanja sustava kontrole NOx;

iv) dopuštena odstupanja primjenjiva za zadovoljavanje zahtjeva iz točke 8.4.7.2, bez obzira na upotrijebljene načine.

8.3.3.2. Dodatni materijal na koji se upućuje u točki 8.3.3.1 točki (b) smatra se veoma povjerljivim i daje se mjerodavnom tijelu za odobravanje na njegov zahtjev. Mjerodavno tijelo za odobravanje će smatrati taj materijal povjerljivim.

8.4. Zahtjevi za osiguranje ispravnog djelovanja mjera kontrole NOx

8.4.1. Proizvođač daje podatke koji u potpunosti opisuju funkcionalne radne značajke mjera kontrole NOx s pomoću dokumenata utvrđenih u točki 2. Dopune 1. Dodatka II. i točki 2. Dopune 3. Dodatka II.

8.4.2. Ako sustav kontrole emisije zahtijeva uporabu nekog reagensa, proizvođač mora navesti značajke toga reagensa, uključujući vrstu reagensa, podatke o njegovoj koncentraciji kada je reagens u obliku otopine, njegove radne temperature i upućivanje na međunarodne norme navodeći njegov sastav i kvalitetu u točki 2.2.1.13 Dopune 1. Dodatka II. i točki 2.2.1.13. Dopune 3. Dodatka II.

8.4.3. Strategija kontrole emisije motora mora djelovati u svim uvjetima okoline koji se uobičajeno mogu javiti na području Europske unije, naročito pri niskim temperaturama okoline.

8.4.4. Proizvođač mora dokazati da u slučaju uporabe reagensa emisije amonijaka tijekom primijenjenoga ciklusa ispitivanja u postupku tipnog odobravanja ne prelaze srednju vrijednost od 25 ppm.

8.4.5. Za sustave motora koji zahtijevaju reagens, sredstvo za uzimanje uzorka reagensa unutar spremnika mora se predvidjeti ako su zasebni spremnici reagensa ugrađeni ili priključeni na pokretni necestovni stroj. Mjesto uzimanja uzoraka treba biti lako dostupno bez uporabe nekog posebnog alata ili uređaja.

8.4.6. Zahtjevi za uporabu i održavanje

8.4.6.1. U skladu s člankom 4. stavkom 3., tipno odobrenje je uvjetovano dostavljanjem svakom rukovatelju pokretnog necestovnog stroja pisanih uputa koje sadrže sljedeće:

(a) sheme ožičenja s objašnjenima mogućih neispravnosti koje su posljedica pogrešnog rukovanja, uporabe ili održavanja ugrađenoga motora, popraćenih odgovarajućih korektivnim mjerama;

(b) shematski prikaz pogrešne uporabe stroja koja može prouzročiti neispravan rad motora, popraćen odgovarajućim korektivnim mjerama;

(c) informacije o pravilnoj uporabi reagensa, popraćene uputama koje se odnose na dopunjavanje reagensa između uobičajenih razdoblja održavanja;

(d) jasno upozorenje da certifikat o tipnom odobrenju izdan za odgovarajući tip motora vrijedi jedino kada su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(i) motorom se rukovalo, upotrebljavan je i održavan u skladu s dostavljenim uputama;

(ii) brzo se djeluje za otklanjanje neispravnog djelovanja, uporabe ili održavanja u skladu s korektivnim mjerama koje su navedene u točkama (a) i (b);

(iii) motor nije upotrebljavan namjerno neispravno, poput isključivanja ili neodržavanja EGR-a ili sustava za doziranje reagensa.

Upute moraju biti pisane jasnim i laičkim načinom i to na istom jeziku koji se upotrijebljen u korisničkom priručniku za pokretni necestovni stroj ili motor.

8.4.7. Kontrola reagensa (kad se primjenjuje)

8.4.7.1. U skladu s odredbama članka 4. stavka 3., homologacija je uvjetovana uporabom indikatora ili drugih prikladnih sredstava, ovisno o konfiguraciji pokretnog necestovnog stroja, za obavještavanje rukovatelja:

(a) o količini preostaloga reagensa u spremniku za pohranjivanje reagensa i posebnim dodatnim signalom kad je preostala količina reagensa ispod 10% od kapaciteta punog spremnika;

(b) kada se spremnik reagensa potpuno ili skoro isprazni;

(c) kada reagens u spremniku prema ugrađenom mjernom uređaju nije u skladu sa značajkama koje je proizvođač deklarirao i naveo u točki 2.2.1.13 Dopune 1. Dodatka II i točki 2.2.1.13 Dopune 3. Dodatka II.;.

(d) kada se prekine aktivnost doziranja reagensa, osim u slučajevima ako takav prekid zahtijeva elektronička upravljačka jedinica ili regulator doziranja, reagirajući na radne uvjete motora kada se ne iziskuje doziranje reagensa, pod uvjetom da mjerodavno tijelo za odobravanje bude obaviješteno o takvim radnim uvjetima.

8.4.7.2. Po izboru proizvođača, zahtjevi za sukladnost reagensa s navedenim značajkama i pripadajućim dopuštenim odstupanjem za emisiju NOx zadovoljavaju se jednim od sljedećih načina:

a) izravnim načinom, poput uporabe osjetila kvalitete reagensa;

b) neizravnim načinom, poput uporabe osjetila NOx u ispušnim plinovima za ocjenu učinkovitosti reagensa;

(c) nekim drugim načinom, pod uvjetom da njihova učinkovitost bude barem jednaka onoj kad se koriste načini iz točaka (a) i (b) i održe glavni zahtjevi iz ove točke.’

Članak 4.

U Dodatku II. Dopuni 1. točka 2. mijenja se i glasi:

‘2. Mjere poduzete protiv onečišćenja zraka

2.1. Uređaj za recikliranje plinova iz kućišta koljenastog vratila: da/ne(\*)

2.2. Dodatni uređaji protiv onečišćenja (ako postoje i ako nisu drugdje opisani)

2.2.1. Katalizator: da/ne (\*)

2.2.1.1. Marka (marke):

2.2.1.2. Tip (tipovi):

2.2.1.3. Broj katalizatora i elemenata:

2.2.1.4. Dimenzije, oblik i obujam katalizatora:

2.2.1.5. Tip katalitičkog postupka:

2.2.1.6. Ukupna količina plemenitih metala:

2.2.1.7. Relativna koncentracija:

2.2.1.8. Nosač (struktura i materijal):

2.2.1.9. Gustoća članka:

2.2.1.10. Vrsta obloge katalizatora:

2.2.1.11. Položaj katalizatora (mjesto i najveća/najmanja udaljenost od motora):

2.2.1.12. Uobičajeni raspon radnih temperatura (K):

2.2.1.13. Potrošni reagens (kad je primijenjen):

2.2.1.13.1. Vrsta i koncentracija reagensa nužnog za katalitički proces:

2.2.1.13.2. Uobičajeni raspon radnih temperatura reagensa:

2.2.1.13.3. Međunarodna norma (po potrebi):

2.2.1.14. Osjetilo NOx: da/ne (\*)

2.2.2. Osjetilo kisika: da/ne (\*)

2.2.2.1. Marka (marke):

2.2.2.2. Tip:

2.2.2.3. Položaj:

2.2.3. Ubacivanje zraka: da/ne (\*)

2.2.3.1. Tip: (pulsirajući zrak, zračna pumpa, itd.):

2.2.4. EGR: da/ne (\*)

2.2.4.1. Značajke (s hlađenjem/bez hlađenja, visok tlak/niski tlak, itd.):

2.2.5. Odvajač čestica da/ne (\*)

2.2.5.1. Dimenzije, oblik i obujam odvajača čestica:

2.2.5.2. Tip i obujam odvajača čestica:

2.2.5.3. Položaj (mjesto i najveća/najmanja udaljenost od motora):

2.2.5.4. Metoda ili sustav regeneracije, opis i/ili crtež:

2.2.5.5. Uobičajena radna temperatura (K) i tlak (kPa):

2.2.6. Ostali sustavi: da/ne (\*)

2.2.6.1. Opis i način rada:

(\*) Prekrižiti što se ne primjenjuje’

U Dopuni 3. točka 2. mijenja se i glasi:

‘2. Mjere poduzete protiv onečišćenja zraka

2.1. Uređaj za recikliranje plinova iz kućišta koljenastog vratila: da/ne (\*)

2.2. Dodatni uređaji protiv onečišćenja (ako postoje i ako nisu drugdje opisani)

2.2.1. Katalizator: da/ne (\*)

2.2.1.1. Marka (marke):

2.2.1.2. Tip (tipovi):

2.2.1.3. Broj katalizatora i elemenata:

2.2.1.4. Dimenzije, oblik i obujam katalizatora:

2.2.1.5. Tip katalitičkog postupka:

2.2.1.6. Ukupna količina plemenitih metala:

2.2.1.7. Relativna koncentracija:

2.2.1.8. Nosač (struktura i materijal):

2.2.1.9. Gustoća članka:

2.2.1.10. Vrsta obloge katalizatora:

2.2.1.11. Položaj katalizatora (mjesto i najveća/najmanja udaljenost od motora):

2.2.1.12. Uobičajeni raspon radnih temperatura (K):

2.2.1.13. Potrošni reagens (kad je primijenjen):

2.2.1.13.1. Vrsta i koncentracija reagensa nužnog za katalitički proces:

2.2.1.13.2. Uobičajeni raspon radnih temperatura reagensa:

2.2.1.13.3. Međunarodna norma (po potrebi):

2.2.1.14. Osjetilo NOx: da/ne (\*)

2.2.2. Osjetilo kisika: da/ne (\*)

2.2.2.1. Marka (marke):

2.2.2.2. Tip:

2.2.2.3. Položaj:

2.2.3. Ubacivanje zraka: da/ne (\*)

2.2.3.1. Tip: (pulsirajući zrak, zračna pumpa, itd.):

2.2.4. EGR: da/ne (\*)

2.2.4.1. Značajke (s hlađenjem/bez hlađenja, visok tlak/niski tlak, itd.):

2.2.5. Odvajač čestica da/ne (\*)

2.2.5.1. Dimenzije, oblik i obujam odvajača čestica:

2.2.5.2. Tip i obujam odvajača čestica:

2.2.5.3. Položaj (mjesto i najveća/najmanja udaljenost od motora):

2.2.5.4. Metoda ili sustav regeneracije, opis i/ili crtež:

2.2.5.5. Uobičajena radna temperatura (K) i tlak (kPa):

2.2.6. Ostali sustavi: da/ne (\*)

2.2.6.1. Opis i način rada

(\*) Prekrižiti što se ne primjenjuje’

Članak 5.

U Dodatku III. točka 1.1 mijenja se i glasi:

‘1.1 Ovaj Dodatak opisuje metodu određivanja emisija plinovitih onečišćivača i onečišćivača u obliku čestica iz motora koji se ispituje.

Primjenjuju se sljedeći ispitni ciklusi:

– NRSC (necestovni stacionarni ciklus), prikladan za specifikaciju opreme, koji se mora upotrebljavati za mjerenje emisija ugljičnoga monoksida, ugljikovodika, dušikovih oksida i čestica za stupnjeve I, II, IIIA, IIIB i IV motora opisanih u točkama (i) i (ii) točke 1.A Dodatka I., i

– NRTC (necestovni prijelazni ciklus) koji se mora upotrebljavati za mjerenje emisija ugljičnoga monoksida, ugljikovodika, dušikovih oksida i čestica za stupnjeve IIIB i IV motora opisanih u točki (i) točke 1.A Dodatka I.,

– za motore namijenjene za uporabu za brodove za plovidbu na unutrašnjim vodama mora se upotrebljavati postupak ispitivanja ISO-a specificiran normom ISO 8178-4:2002 i IMO (1) MARPOL (2) 73/78, Prilog VI. (NOx kod),

– za motore namijenjene za pogon motornih tračničkih vozila mora se upotrebljavati ispitni ciklus NRSC za mjerenje plinovitih onečišćivača i onečišćivača u obliku čestica za stupanj III. A te za stupanj III. B.

– za motore namijenjene za pogon lokomotiva mora se upotrebljavati ispitni ciklus NRSC za mjerenje plinovitih onečišćivača i onečišćivača u obliku čestica za stupanj III. A te za stupanj III. B.

(1) IMO: Međunarodna pomorska organizacija.

(2) MARPOL: Međunarodna konvencija za sprečavanje onečišćenja od brodova.’

Točka 1.3.2 mijenja se i glasi:

‘1.3.2 Ispitivanje NRTC:

Propisani prijelazni ispitni ciklus koji se temelji na radnim uvjetima Dieselovih motora ugrađenih u necestovne strojeve provodi se dvaput:

– prvi put (hladno pokretanje) nakon što motor poprimi sobnu temperaturu te nakon što se temperature rashladnog sredstva i ulja u motoru, sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova i svih pomoćnih upravljačkih uređaja motora stabiliziraju između 20 °C i 30 °C.

– drugi put (toplo pokretanje) nakon dvadeset minuta ohlađivanja koje započinje odmah po završetku ciklusa hladnog pokretanja.

Gore navedeni onečišćivači moraju se provjeravati tijekom toga slijeda ispitivanja. Ispitni slijed sastoji se od ciklusa hladnog pokretanja koji slijedi nakon prirodnog ili prinudnog hlađenja motora, razdoblja ohlađivanja i ciklusa toplog pokretanja, što završava izračunom sastavljenih emisija. Uporabom signala zakretnog momenta motora i signala brzine koje daje dinamometar motora, snaga se mora integrirati po vremenu ciklusa, čime će se kao rezultat dobiti rad koji je motor obavio tijekom ciklusa. Tijekom toga ciklusa moraju se odrediti koncentracije plinovitih sastavnica u nerazrijeđenim ispušnim plinovima integracijom signala analizatora u skladu s Dopunom 3. ovoga Dodatka ili u razrijeđenim ispušnim plinovima sustava CVS-a s potpunim razrjeđivanjem protoka integracijom ili uzorkovanjem u vrećicu u skladu s Dopunom 3. ovoga Dodatka. Za onečišćivače u obliku čestica mora se prikupiti razmjerni uzorak iz razrijeđenih ispušnih plinova na specificiranom filtru s djelomično razrijeđenim protokom ili potpuno razrijeđenim protokom. Ovisno o upotrijebljenoj metodi, tijekom ciklusa mora se odrediti protok razrijeđenih ili nerazrijeđenih ispušnih plinova kako bi se izračunale masene vrijednosti emisije onečišćivača. Masene vrijednosti emisije moraju se odnositi na rad motora da bi se dobila masa u gramima svakoga onečišćivača koji je ispušten po kilovatsatu.

Emisije (g/kWh) se moraju mjeriti tijekom ciklusa hladnog i toplog pokretanja. Sastavljene ponderirane emisije se moraju izračunati ponderiranjem rezultata hladnoga pokretanja s 10 % i rezultata toploga pokretanja s 90 %. Ponderirani sastavljeni rezultati moraju zadovoljavati granične vrijednosti.’

Točka 3.7.1 mijenja se i glasi:

‘3.7.1 Specifikacija opreme u skladu s točkom 1.A Dodatka I.:

3.7.1.1 Specifikacija A.

Za motore pod A(i) i A(iv) točke 1. Dodatka I., ispitivanje rada motora na dinamometru mora se provoditi prema sljedećem 8-faznom ciklusu1:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza br. | Brzina vrtnje motora | Opterećenje | Težinski faktor |
| 1 | Nazivna ili referentna (\*) | 100 | 0,15 |
| 2 | Nazivna ili referentna (\*) | 75 | 0,15 |
| 3 | Nazivna ili referentna (\*) | 50 | 0,15 |
| 4 | Nazivna ili referentna (\*) | 10 | 0,10 |
| 5 | Međubrzina | 100 | 0,10 |
| 6 | Međubrzina | 75 | 0,10 |
| 7 | Međubrzina | 50 | 0,10 |
| 8 | Prazni hod | -- | 0,15 |
| (\*) Referentna brzina je definirana u točki 4.3.1 Dodatka III. | | | |

3.7.1.2 Specifikacija B

Za motore pokrivene točkom (ii) točke 1.A Dodatka I., ispitivanje rada motora na dinamometru mora se provoditi prema sljedećem 5-faznom ciklusu2:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza br. | Brzina vrtnje motora | Opterećenje | Težinski faktor |
| 1 | Nazivna | 100 | 0,05 |
| 2 | Nazivna | 75 | 0,25 |
| 3 | Nazivna | 50 | 0,30 |
| 4 | Nazivna | 25 | 0,30 |
| 5 | Nazivna | 10 | 0,10 |

Brojke kojima se iskazuje opterećenje postotne su vrijednosti zakretnog momenta koji odgovara pogonskim nazivnim vrijednostima snage koje se definiraju kao najveća snaga raspoloživa tijekom promjenjivog niza snaga, pri kojima motor može raditi neograničeni broj sati u godini, između utvrđenih intervala održavanja i pod utvrđenim uvjetima okoline, pri čemu se održavanje provodi kako je propisao proizvođač.

3.7.1.3 Specifikacija C

Za pogonske motore3 namijenjene za uporabu u brodovima za plovidbu na unutrašnjim vodama mora se upotrebljavati ispitni postupak ISO-a specificiran normom ISO 8178-4:2002 i IMO MARPOL 73/78, Prilog VI. (NOx kod).

Pogonski motori koji rade na krivulji brodskog vijka s nepromjenjivim nagibom lopatica moraju se ispitivati na dinamometru uporabom sljedećega 4-faznog stacionarnog ciklusa4 razvijena za prikaz stvarnoga funkcioniranja u uporabi komercijalnih brodskih Dieselovih motora:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza br. | Brzina vrtnje motora | Opterećenje | Težinski faktor |
| 1 | 100 % (nazivna) | 100 | 0,20 |
| 2 | 91 % | 75 | 0,50 |
| 3 | 80 % | 50 | 0,15 |
| 4 | 63 % | 25 | 0,15 |

Pogonski brodski motori za plovidbu na unutrašnjim vodama sa stalnom brzinom s vijcima s promjenjivim nagibom lopatica ili električno spojenim vijcima moraju se ispitati na dinamometru uporabom sljedećeg 4-faznog stacionarnog ciklusa5 koji se opisuje istim opterećenjem i težinskim faktorima kao gornji ciklus, ali s motorom koji radi u svakoj fazi ispitivanja na nazivnoj brzini:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza br. | Brzina vrtnje motora | Opterećenje | Težinski faktor |
| 1 | Nazivna | 100 | 0,20 |
| 2 | Nazivna | 75 | 0,50 |
| 3 | Nazivna | 50 | 0,15 |
| 4 | Nazivna | 25 | 0,15 |

3.7.1.4 Specifikacija D.

Za motore pod A(v) točke 1. Dodatka I., ispitivanje rada motora na dinamometru mora se provoditi prema sljedećem 3-faznom ciklusu6:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza br. | Brzina vrtnje motora | Opterećenje | Težinski faktor |
| 1 | Nazivna | 100 | 0,25 |
| 2 | Međubrzina | 50 | 0,15 |
| 3 | Prazni hod | - | 0,60 |

1 Istovjetno s ciklusom C1 kako je opisano u točki 8.3.1.1 norme ISO 8178-4: 2007 (ispravljena verzija 2008-07-01).

2 Istovjetno s ciklusom D2 kako je opisano u točki 8.4.1 norme ISO 8178-4: 2002(E).

3 Pomoćni motori stalne brzine moraju se certificirati u skladu s radnim ciklusom ISO D2, tj. 5-faznim ustaljenim ciklusom specificiranim u točki 3.7.1.2, pri čemu se pomoćni motori promjenjive brzine moraju certificirati prema radnom ciklusu ISO C1, tj. 8-faznom ustaljenom ciklusu specificiranu u točki 3.7.1.1.

4 Istovjetno s ciklusom E3 kako je opisano u točkama 8.5.1, 8.5.2 i 8.5.3 norme ISO 8178-4 2002(E). Četiri faze leže na prosječnoj krivulji vijka koja se temelji na mjerenjima u uporabi.

5 Istovjetno s ciklusom E2 kako je opisano u točkama 8.5.1, 8.5.2 i 8.5.3 norme ISO 8178-4 2002(E).

6 Istovjetno s ciklusom F norme ISO 8178-4 (2002).’

Točka 4.3.1 mijenja se i glasi:

‘4.3.1 Referentna brzina vrtnje

Referentna brzina vrtnje (nref) odgovara stopostotnim (100 %) vrijednostima normalizirane brzine specificirane u programu odvijanja rada dinamometra iz Dopune 4. Dodatka III. Stvarni ciklus motora koji je rezultat denormalizacije na referentnu brzinu u velikoj mjeri ovisi o odabiru prave referentne brzine. Referentna se brzina vrtnje mora odrediti s pomoću sljedeće formule:

nref = donja brzina vrtnje + 0,95 × (gornja brzina vrtnje – donja brzina vrtnje)

(gornja je brzina vrtnje najveća brzina vrtnje motora pri kojoj on daje 70 % nazivne snage, dok je donja brzina vrtnje najniža brzina vrtnje motora pri kojoj on daje 50 % nazivne snage).

Ako je izmjerena referentna brzine vrtnje unutar +/– 3 % referentne brzine vrtnje koju je naveo proizvođač, navedena referentna brzina vrtnje može se upotrijebiti za ispitivanje emisija. Ako se dopušteno odstupanje prekorači, izmjerena referentna brzina vrtnje mora se upotrijebiti za ispitivanje emisija1.

1 To je u skladu s normom ISO 8178-11: 2006.’

Točka 4.5 mijenja se i glasi:

‘4.5 Tijek ispitivanja emisija

Sljedeća blok-shema prikazuje slijed ispitivanja:

![](dodatni/421109.jpg)

Po potrebi prije ciklusa mjerenja može se provesti jedan ili više praktičnih ciklusa za provjeru motora, ispitne naprave i sustava emisija.

4.5.1 Priprema filtra za uzorkovanje

Barem jedan sat prije ispitivanja svaki se filtar mora staviti u Petrijevu zdjelicu zaštićenu od onečišćenja prašinom koja dopušta izmjenu zraka te staviti u komoru za vaganje radi stabilizacije. Na kraju razdoblja stabilizacije svaki se filtar mora izvagati i zabilježiti njegova masa. Potom se filtar mora spremiti u zatvorenu Petrijevu zdjelicu ili u zabrtvljeni spremnik filtra sve dok ne bude potreban za ispitivanje. Filtar se mora upotrijebiti u roku od osam sati od njegova vađenja iz komore za vaganje. Mora se zabilježiti tara masa.

4.5.2 Ugradba mjerne opreme

Instrumenti i sonde za uzorkovanje moraju se ugraditi u skladu sa zahtjevima. Ispušna se cijev mora spojiti na sustav s potpunim razrjeđivanjem protoka ako se on upotrebljava.

4.5.3 Pokretanje sustava za razrjeđivanje

Sustav za razrjeđivanje mora se pokrenuti. Protok potpuno razrijeđenog ispušnog plina sustava s potpunim razrjeđivanjem protoka ili protok razrijeđenog ispušnog plina kroz sustav s djelomičnim razrjeđivanjem protoka mora se namjestiti tako da se izbjegne mogućnost kondenziranja vode u sustavu i da se na površini filtra postigne temperatura između 315 K (42 ºC) i 325 K (52 ºC).

4.5.4 Pokretanje sustava uzorkovanja čestica

Sustav uzorkovanja čestica mora se pokrenuti i raditi na obilaznom vodu. Razina pozadinskih čestica zraka za razrjeđivanje može se odrediti uzorkovanjem zraka za razrjeđivanje prije ulaska u tunel za razrjeđivanje. Bolje je da se uzorak pozadinskih čestica prikuplja tijekom prijelaznog ciklusa ako je na raspolaganju neki drugi sustav uzorkovanja čestica. Osim njega može se upotrebljavati sustav koji se upotrebljava za prikupljanje čestica u prijelaznom ciklusu. Ako se upotrebljava filtrirani zrak za razrjeđivanje, može se provesti jedno mjerenje prije ili poslije ispitivanja. Ako zrak za razrjeđivanje nije filtriran, mjerenja treba provesti prije početka i nakon završetka ciklusa te izračunati prosjek tih vrijednosti.

4.5.5 Provjera analizatora

Moraju se namjestiti ništica i raspon analizatora emisije. Ako se upotrebljavaju vrećice za uzorkovanje, moraju se isprazniti.

4.5.6 Zahtjevi za hlađenje

Može se primijeniti postupak prirodnoga ili prinudnoga hlađenja. Za prinudno hlađenje, u skladu s dobrom inženjerskom prosudbom upotrebljava se sustav za puhanje rashladnoga zraka na motor, za cirkulaciju rashladnoga ulja kroz sustav za podmazivanje motora, za odvođenje topline iz rashladnoga sredstva kroz rashladni sustav motora i za odvođenje topline iz sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova. U slučaju prinudnoga hlađenja sustava za naknadnu obradu ne smije se upotrijebiti rashladni zrak dok se sistem za naknadnu obradu ne ohladi na temperaturu koja je niža od one koja je potrebna za njegovo katalitičko aktiviranje. Postupak hlađenja koji bi rezultirao nereprezentativnim emisijama, nije dopušten.

Ispitivanje emisija ispušnih plinova tijekom ciklusa hladnoga pokretanja može početi samo nakon hlađenja kad temperature motornoga ulja, rashladne tekućine i sustava za naknadno obradu budu najmanje petnaest minuta ustaljene između 20 °C i 30 °C.

4.5.7 Odvijanje ciklusa

4.5.7.1 Ciklus hladnog pokretanja

Slijed ispitivanja započinje ciklusom hladnog pokretanja nakon faze hlađenja kad se ispune svi zahtjevi iz točke 4.5.6.

Motor se mora pokrenuti s pomoću serijskog pokretača ili dinamometra u skladu s postupkom pokretanja koji je preporučio proizvođač u korisničkom priručniku.

Čim se utvrdi da je motor pokrenut, uključi se sat za »prazni hod«. Pustiti da motor bez opterećenja radi na praznom hodu tijekom 23 ± 1 s. Prijelazni ciklus motora treba započeti tako da prvi zapis praznog hoda ciklusa bude u 23 ± 1 s. Vrijeme praznog hoda uključeno je u 23 ± 1 s.

Ispitivanje se provodi u skladu s referentnim ciklusom koji je propisan u Dopuni 4. Dodatka III. Zadane vrijednosti s kojima je određena brzina vrtnje motora i zakretni moment odašilju se frekvencijom od 5 Hz (preporučljivo 10 Hz) ili višoj. Zadane vrijednosti izračunavaju se linearnom interpolacijom između zadanih vrijednosti, referentnoga ciklusa, od 1 Hz. Izmjerena brzina vrtnje motora i zakretni moment moraju se bilježiti najmanje jedanput po sekundi tijekom ispitnog ciklusa, a signali se mogu elektronički filtrirati.

4.5.7.2 Odziv analizatora

Pri pokretanju motora mjerna oprema mora se staviti u funkciju te istodobno započeti:

– prikupljanje ili analiza zraka za razrjeđivanje ako se upotrebljava sustav s potpunim razrjeđivanjem protoka

– prikupljanje ili analiza nerazrijeđenog ili razrijeđenoga ispušnoga plina, ovisno o upotrijebljenoj metodi

– mjerenje količine razrijeđenoga ispušnoga plina te zahtijevanih temperatura i tlaka,

– bilježenje masenoga protoka ispušnoga plina, ako se upotrebljava analiza nerazrijeđenoga ispušnoga plina

– bilježenje mjerenih podataka o brzini i zakretnom momentu dinamometra.

Ako se upotrebljava mjerenje nerazrijeđenoga ispušnoga plina, tada se koncentracije emisija (HC, CO i NOx) i maseni protok ispušnoga plina moraju neprekidno mjeriti i pohranjivati u računalni sustav s frekvencijom od najmanje 2 Hz. Svi se ostali podaci mogu bilježiti s frekvencijom uzorkovanja od najmanje 1 Hz. Za analogne analizatore mora se bilježiti odziv, a podaci o umjeravanju mogu se primjenjivati izravno ili neizravno tijekom vrednovanja podataka.

Ako se upotrebljava sustav s potpunim razrjeđivanjem protoka, HC i NOx moraju se mjeriti neprekidno u tunelu za razrjeđivanje s frekvencijom od najmanje 2 Hz. Prosječne se koncentracije određuju integracijom signala analizatora tijekom ispitnog ciklusa. Vrijeme odziva sustava ne smije biti veće od 20 s i mora se uskladiti s fluktuacijama protoka u sustavu CVS te po potrebi s vremenom uzorkovanja/pomacima ispitnog ciklusa. CO i CO2 moraju se određivati integracijom ili analizom koncentracija u vrećici za uzorkovanje prikupljenih tijekom ciklusa. Koncentracije plinovitih onečišćivača u zraku za razrjeđivanje određuju se integracijom ili analizom zraka za razrjeđivanje prikupljenog u vrećici za uzorkovanje. Svi ostali parametri koje treba mjeriti moraju se bilježiti s najmanje jednim mjerenjem u sekundi (1 Hz).

4.5.7.3 Uzorkovanje čestica

Pri pokretanju motora ili slijeda ispitivanja, sustav uzorkovanja čestica mora se prebaciti s obilaznog voda na prikupljanje čestica.

Ako se upotrebljava sustav s djelomičnim razrjeđivanjem protoka, tada se pumpa (ili pumpe) za uzorke moraju (moraju) ugoditi tako da se protok kroz sondu za uzorkovanje čestica ili cijev za prijenos uzorka održava razmjernim masenom protoku ispušnih plinova.

Ako se upotrebljava sustav s potpunim razrjeđivanjem protoka, pumpa (ili pumpe) za uzorke može (mogu) se ugoditi tako da se protok kroz sondu za uzorkovanje čestica ili cijev za prijenos uzorka održava u granicama od ± 5 % od namještenoga protoka. Ako se upotrebljava kompenzacija protoka (tj. proporcionalna regulacija protoka uzorka) tada se mora pokazati da se omjer protoka kroz glavni tunel i protoka uzorka čestica ne mijenja za više od ± 5% od svoje namještene vrijednosti (osim za prvih 10 sekunda uzorkovanja).

NAPOMENA: Za dvokratno razrjeđivanje protok uzorka jednak je neto-razlici između protoka kroz filtre uzorka i protoka sekundarnog zraka za razrjeđivanje.

Prosječna temperatura i tlak na ulazu u plinomjer (plinomjere) ili instrumente za mjerenje protoka mora se zabilježiti. Ako se namješteni protok ne može održavati tijekom cijelog ciklusa (u granicama od ± 5 %) zbog visokog opterećenja filtra čestica, ispitivanje se mora proglasiti nevaljanim. Ispitivanje se mora ponovno provesti uporabom manjega protoka i/ili filtra većega promjera.

4.5.7.4 Nestabilan rad motora tijekom ciklusa hladnog pokretanja

Ako se motor zaustavi bilo kad tijekom ciklusa hladnog pokretanja, mora se pretkondicionirati i ponoviti postupak hlađenja, a nakon toga motor ponovno pokrenuti, i ponoviti ispitivanje. Ako dođe do neispravnosti na bilo kojem dijelu zahtijevane ispitne opreme tijekom ispitnog ciklusa, ispitivanje se mora proglasiti nevaljanim.

4.5.7.5 Postupci nakon ciklusa hladnog pokretanja

Po dovršetku ciklusa hladnog pokretanja mora se prekinuti mjerenje masenog protoka ispušnoga plina, obujma razrijeđenoga ispušnoga plina, protoka plina u vrećice za prikupljanje te zaustaviti pumpa za uzorkovanje čestica. Za sustav analizatora s integriranjem, uzorkovanje se mora nastaviti sve dok ne proteče vrijeme odziva sustava.

Ako se upotrebljavaju vrećice za prikupljanje uzorka, njihove se koncentracije moraju što je prije moguće analizirati, a u svakom slučaju najkasnije 20 minuta od završetka ispitnog ciklusa.

Nakon ispitivanja emisije za ponovnu provjeru analizatora mora se upotrijebiti plin za namještanje ništice i isti plin za namještanje raspona. Ispitivanje se smatra prihvatljivim ako je razlika između rezultata prethodnih i naknadnih ispitivanja manja od 2 % od vrijednosti plina za namještanje raspona.

Filtri čestica moraju se vratiti u komoru za vaganje najkasnije jedan sat nakon završetka ispitivanja. Oni se moraju kondicionirati najmanje jedan sat u Petrijevoj zdjelici koja je zaštićena od onečišćenja prašinom i omogućuje izmjenu zraka, i nakon toga izvagati. Mora se zabilježi bruto-masa filtra.

4.5.7.6. Ohlađivanje

Izravno nakon isključivanja motora moraju se isključiti i ventilator (ventilatori) za hlađenje motora, ako se upotrebljava, i puhalo CVS-a (ili odspojiti od CVS-a sustav ispušnih plinova), ako se upotrebljava.

Ostaviti motor da se hladi tijekom 20 ± 1 minuta. Pripremiti motor i dinamometar za ispitivanje toplog pokretanja. Prazne vrećicee za prikupljanja uzorka spojiti na sustave za prikupljanje uzorka razrijeđenih izpušnih plinova i zraka za razrjeđivanje. Pokrenuti CVS (ako se upotrebljava ili ne upotrebljava) ili spojiti sustav izpušnih plinova s CVS-om (ako je odspojen). Uključiti pumpe za uzorkovanje (osim pumpe (pumpa) za uzorkovanje čestica), ventilator (ventilatore) za hlađenje motora i sustav za prikupljanje podataka.

Izmenjivač topline CVS-a (ako se upotrebljava) i grijani sastavni dijelovi svih CVS-ova (ako se upotrebljavaju) moraju se predgrijati prije početka ispitivanja na svoje propisane radne temperature.

Ugoditi protoke uzorka na željene protoke i namjestiti uređaje za mjerenje protka plina u CVS-u na ništicu. Pažljivo postaviti čist filtar za čestice u posebne posude za filtre te sklop posuda za filtre postaviti u liniju protoka uzorka.

4.5.7.7 Ciklus toplog pokretanja

Čim se motor pokrene, uključuje se sat za »prazni hod«. Pustiti da motor bez opterećenja radi na praznom hodu tijekom 23 ± 1 s. Pokrenuti prijelazni ciklus motora tako da se prvi zapis nakon praznoga hoda bude u 23 ± 1 s. Vrijeme praznoga hoda je uključeno u tih 23 ± 1 s.

Ispitivanje se provodi u skladu s referentnim ciklusom koji je propisan u Dopuni 4. Dodatka III. Zadane vrijednosti s kojima je određena brzina vrtnje motora i zakretni moment odašilju se frekvencijom od 5 Hz (preporučljivo 10 Hz) ili višoj. Zadane vrijednosti izračunavaju se linearnom interpolacijom između zadanih vrijednosti, referentnoga ciklusa, od 1 Hz. Izmjerena brzina vrtnje motora i zakretni moment moraju se bilježiti najmanje jedanput u sekundi tijekom ispitnog ciklusa, a signali se mogu elektronički filtrirati.

Postupak opisan u prethodnim točkama 4.5.7.2 i 4.5.7.3. mora se nakon toga ponoviti.

4.5.7.8 Nestabilan rad motora tijekom ciklusa toplog pokretanja

Ako se motor zaustavi bilo kad tijekom ciklusa toplog pokretanja, može se isključiti i ostaviti da se ponovno hladi tijekom 20 minuta. Ciklus toplog pokretanja može se nakon toga ponovno provesti. Dopušteni su samo jedno ponovno ohlađivanje i jedan ciklusa toplog pokretanja.

4.5.7.9 Postupci nakon ciklusa toplog pokretanja

Po dovršetku ciklusa toplog pokretanja mora se prekinuti mjerenje masenog protoka ispušnoga plina, obujma razrijeđenoga ispušnoga plina, protoka plina u vrećice za prikupljanje te zaustaviti pumpa za uzorkovanje čestica. Za sustav analizatora s integriranjem, uzorkovanje se mora nastaviti sve dok ne proteče vrijeme odziva sustava.

Ako se upotrebljavaju vrećice za prikupljanje uzorka, njihove se koncentracije moraju što je prije moguće analizirati, a u svakom slučaju najkasnije 20 minuta od završetka ispitnog ciklusa.

Nakon ispitivanja emisije za ponovnu provjeru analizatora mora se upotrijebiti plin za namještanje ništice i isti plin za namještanje raspona. Ispitivanje se smatra prihvatljivim ako je razlika između rezultata prethodnih i naknadnih ispitivanja manja od 2 % od vrijednosti plina za namještanje raspona.

Filtri čestica moraju se vratiti u komoru za vaganje najkasnije jedan sat nakon završetka ispitivanja. Oni se moraju kondicionirati najmanje jedan sat u Petrijevoj zdjelici koja je zaštićena od onečišćenja prašinom i omogućuje izmjenu zraka, i nakon toga izvagati. Mora se zabilježi bruto-masa filtra.’

U Dodatku 3. točka 2.1.2.4 mijenja se i glasi:

'2.1.2.4 Izračun specifičnih emisija

Specifične emisije (g/kWh) izračunavaju se za svaku pojedinu sastavnicu na sljedeći način:

![](dodatni/421110.jpg)

gdje je :

Mgas,cold = ukupna masa plinovitoga onečišćivača tijekom ciklusa hladnoga pokretanja (g)

Mgas,hot = ukupna masa plinovitoga onečišćivača tijekom ciklusa toplog pokretanja (g)

Wact,cold = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa hladnoga pokretanja određen u Prilogu III. točki 4.6.2 (kWh)

Wact,cold = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa toplog pokretanja određen u Prilogu III. točki 4.6.2 (kWh)'

Točka 2.1.3.1 mijenja se i glasi:

‘2.1.3.1 Izračun masene emisije

Mase čestica MPT,cold i (MPT,hot (g/ispitivanje) izračunava se s pomoću jedne od sljedećih metoda:

![](dodatni/421111.jpg)

gdje je:

MPT = MPT,cold masa za ciklus pokretanja hladnog motora

MPT = MPT,hot masa za ciklus pokretanja toplog motora

Mf = masa čestica uzorkovana tijekom ciklusa (mg)

MEDFW = masa ekvivalentnoga razrijeđenog ispušnog plina tijekom ciklusa (kg)

MSAM = masa razrijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za prikupljanje čestica (kg)

Ukupna masa ekvivalentne mase razrijeđenih ispušnih plinova tijekom ciklusa određuje se na sljedeći način:

![](dodatni/421112.jpg)

gdje je:

GEDFW,i = trenutačni ekvivalentni maseni protok razrijeđenoga ispušnog plina (kg/s)

GEXHW,i = trenutačni maseni protok ispušnog plina (kg/s)

qi = trenutačni omjer razrjeđivanja

GTOTW,i = trenutačni maseni protok razrijeđenih ispušnih plinova kroz tunel za razrjeđivanje (kg/s)

GDILW,i = trenutačni maseni protok zraka za razrjeđivanje (kg/s)

f = frekvencija uzorkovanja podataka (Hz)

n = broj mjerenja

![](dodatni/421113.jpg)

gdje je:

MPT = MPT,cold za masa za ciklus pokretanja hladnog motora

MPT = MPT,hot masa za ciklus pokretanja toplog motora

Mf = masa čestica uzorkovana tijekom ciklusa (mg)

rs = prosječni omjer uzorka tijekom ispitnog ciklusa

gdje je:

![](dodatni/421114.jpg)

MSE = masa ispušnog plina uzorkovana tijekom ciklusa (kg)

MEXHW = ukupni maseni protok ispušnog plina tijekom ciklusa (kg)

MSAM = masa razrijeđenih ispušnih plinova pri prolasku kroz filtre za prikupljanje čestica (kg)

MTOTW = masa razrijeđenih ispušnih plinova pri prolasku kroz tunel za azrjeđivanje (kg)

Napomena: U slučaju sustava s potpunim uzorkovanjem, MSAM i MTOTW su istovjetni’

Točka 2.1.3.3 mijenja se i glasi:

‘2.1.3.3 Izračun specifičnih emisija

Specifične emisije (g/kWh) izračunavaju se na sljedeći način:

![](dodatni/421115.jpg)

gdje je:

MPT,cold = masa čestica tijekom ciklusa pokretanja hladnog motora

MPT,hot = masa čestica tijekom ciklusa pokretanja toplog motora

Kp,cold = faktor ispravka vlažnosti za čestice tijekom ciklusa hladnoga pokretanja

Kp,hot = faktor ispravka vlažnosti za čestice tijekom ciklusa toplog pokretanja

Wact,cold = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa hladnoga pokretanja određen u točki 4.6.2 Dodatka III. (kWh)

Wact,hot = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa toplog pokretanja određen u točki 4.6.2 Dodatka III. (kWh)’

Točka 2.2.4 mijenja se i glasi:

‘2.2.4 Izračun specifičnih emisija

Specifične emisije (g/kWh) moraju se izračunavati za svaku pojedinačnu sastavnicu na sljedeći način:

![](dodatni/421116.jpg)

gdje je:

Mgas,cold = ukupna masa plinovitoga onečišćivača tijekom ciklusa hladnoga pokretanja (g)

Mgas,hot = ukupna masa plinovitoga onečišćivača tijekom ciklusa toplog pokretanja (g)

Wact,cold = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa hladnoga pokretanja određen u točki 4.6.2 Dodatka III. (kWh)

Wact,hot = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa toplog pokretanja određen u točki 4.6.2 Dodatka III. (kWh)’

Točka 2.2.5.1 mijenja se i glasi:

‘2.2.5.1 Izračun masenog protoka

Mase čestica MPT,cold i MPT,hot (g/ispitivanje) izračunavaju se s pomoću jedne od sljedećih metoda:

![](dodatni/421117.jpg)

gdje je

MPT = MPT,cold masa za ciklus pokretanja hladnog motora

MPT = MPT,hot masa za ciklus pokretanja toplog motora

Mf = masa čestica uzorkovana tijekom ciklusa (mg)

MTOTW = ukupna masa razrijeđenih ispušnih plinova tijekom ciklusa kako je određena u točki 2.2.1 (kg)

MSAM = masa razrijeđenih ispušnih plinova uzeta iz tunela za razrjeđivanje za prikupljanje čestica (kg).

i,

Mf = Mf,p + Mf,b ako se važu odvojeno (mg)

Mf,p = masa čestica prikupljenih na primarni filtar (mg)

Mf,b = masa čestica prikupljenih na pomoćni filtar (mg)

Ako se upotrebljava sustav dvokratnog razrjeđivanja, tada se masa sekundarnog zraka za razrjeđivanje mora oduzeti od ukupne mase dvokratno razrijeđenih ispušnih plinova uzorkovanih kroz filtre za čestice.

MSAM = MTOT - MSEC

gdje je:

MTOT = masa dvokratno razrijeđenih ispušnih plinova kroz filtar za čestice (kg)

MSEC = masa sekundarnog zraka za razrjeđivanje (kg)

Ako se razina pozadinskih čestica u zraku za razrjeđivanje određuje u skladu s, točkom 4.4.4 Dodatka III. tada se masa čestica može korigirati pozadinom. U tom se slučaju masa čestica MPT,cold i MPT,hot (g/ispitivanju) mora izračunati na sljedeći način:

![](dodatni/421118.jpg)

gdje je:

MPT = MPT,cold za masa za ciklus pokretanja hladnog motora

MPT = MPT,hot masa za ciklus pokretanja toplog motora

Mf, MSAM, MTOTW = vidjeti gore

MDIL = masa primarnog zraka za razrjeđivanje uzorkovanog s pomoću naprave za uzorkovanje pozadinskih čestica (kg)

Md = masa prikupljenih pozadinskih čestica primarnog zraka za razrjeđivanje (mg)

DF = faktor razrjeđivanja kako je određen u točki 2.2.3.1.1’

Točka 2.2.5.3 mijenja se i glasi:

‘2.2.5.3 Izračun specifičnih emisija

Specifične emisije (g/kWh) moraju se izračunati na sljedeći način:

![](dodatni/421119.jpg)

gdje je

MPT,cold = masa čestica tijekom ciklusa hladnog pokretanja NRTC-a (g/ispitivanje)

MPT,hot = masa čestica tijekom ciklusa toplog pokretanja NRTC-a (g/ispitivanje)

Kp,cold = faktor ispravka vlažnosti za čestice tijekom ciklusa hladnoga pokretanja

Kp,hot = faktor ispravka vlažnosti za čestice tijekom ciklusa toplog pokretanja

Wact,cold = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa hladnoga pokretanja određen u točki 4.6.2 Dodatka III. (kWh)

Wact,hot = stvarni rad ciklusa tijekom ciklusa toplog pokretanja određen u točki 4.6.2 Dodatka III. (kWh)’

Članak 6.

U Dodatku V., drugi redak tablice s naslovom »REFERENTNO GORIVO ZA NECESTOVNE POKRETNE STROJEVA ZA MOTORE S KOMPRESIJSKIM PALJENJEM TIPNO ODOBRENE KAKO BI ZADOVOLJAVALI GRANIČNE VRIJEDNOSTI STUPNJA IIIA I IV« mijenja se i glasi:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ‘Gustoća na 15 °C | kg/m³ | 833 | 865 | HRN EN ISO 3675’ |

Članak 7.

U Dodatku XIII., točka 1.5 mijenja se i glasi:

‘1.5. Proizvođač izvorne opreme (OEM) mora dostaviti mjerodavnom tijelu za odobravanje sve informacije o primjeni fleksibilnog programa koje mjerodavno tijelo za odobravanje može, po potrebi, smatrati potrebnim za donošenje odluke.

Točka 1.6 mijenja se i glasi:

1.6. Proizvođač izvorne opreme (OEM) mora svakom mjerodavnom tijelu za odobravanje u državama članicama, na njegov zahtjev, dati sve informacije koje mjerodavno tijelo za odobravanje zatraži radi potvrđivanja da li su motori koji su deklarirani ili označeni naljepnicom za stavljanje na tržište po fleksibilnom programu ispravno deklarirani ili označeni naljepnicom.’

Briše se točka 1.7.

Članak 8.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/10-02/17

Urbroj: 558-04-02-02/1-12-8

Zagreb, 30. ožujka 2012.

Ravnatelj
Ismar Avdagić, dipl. iur., v. r.

Pravilnik, NN 41/2012-1058