## Odluka o proglašenju Zakona o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske

### NN 106/1993 (25.11.1993.), Odluka o proglašenju Zakona o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89 Ustava RepublikeHrvatske, donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske

Proglašavam Zakon o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug
Republike Hrvatske, koji je donio

Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici dne 10. studenoga
1993. godine.

Broj : PA4-121/ 1-93.

Zagreb, 18. studenoga 1993.

Predsjednik Republike Hrvstske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske

I. OSNOVNEODBEDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom se uređuju uvjeti i način pretvaranja deviznih depozita
građane kod banaka koje posluju na

teritoriju Republike Hrvatske na dan 27. travnja 1991. godine u javni
dug Republike Hrvatske te uvjeti I

način korištenja tih deviznih depozita

Pod deviznim depozitima građana, u smislu ovoga, zakona razumijevaju
se:

- devizni depoziti banaka sa sjedištem na teritoriju Republike Hrvatske
(u daljnjem tekstu: banke u

Hrvatskoj) deponirani kod bivše Narodne banke Jugoslavije po osnovi
devizne štednje građana i

- depoziti na deviznoj štednji i deviznim računima građana kod banaka
u Hrvatskoj koje su građani na te

banke prenijeli u skladu s odredbama članka 15. i 16. Uredbe o pretvaranju
deviznih depozita građana kod

banaka u javni dug Republike Hrvetske ("Narodne novine". br.
58/93.

- u daljnjem tekstu: Uredba).

Članak 2.

Stanje deviznih depozita banaka u Hrvatskoj deponiranih kod bivše Narodne
banke Jugoslavije po osnovi

devizne štednje građana, te stanje deviznih depozita prenesenih na banke
u Hrvatskoj po odredbama članka

15. i 16. Uredbe uvećano za pripadajuće kamate za 1991. godinu prema
valutnoj strukturi u kojoj je

izvršeno deponiranje, pretvara se u javni dug Republike Hrvatske u smislu
ovoga Zakona, koji se iskazuje u

DEM prema međuvalatarnim odnosima na dan 31. prosinca 199. godine.

II. DEVIZNI DEPOZITI KOD BIVŠE NARODNE BANKE JUGOSLAVIJE

Članak 3.

Potraživanja banaka u Republici Hrvatskoj prema bivšoj Narodnoj banci
Jugoslavije s osnova deponirane

devizne štednje građana prenose se na Republiku Hrvatsku.

Ugovor o prenosu potraživanja prema odredbi stavka i zaključuje Ministarstvo
financija i obavještava

Narodnu banku Hrvatske.

Članak 4.

Javni dug iz članka 2. ovoga Zakona postaje potraživanje banaka u Hrvatskoj
od Republike Hrvatske, koji se

iskazuje u DEM.

Potraživanja iz stavka 1. ovoga članka Republika Hrvatska iskazuje kao
svoju obvezu prema bankama u

Republici Hrvatskoj.

Članak 5.

Republika Hrvatska osigurava u državnom proračunu dinarska sredstva
za isplatu obveza iz članka 4. ovoga

Zakona i to u 20 polugodišnjih obroka, od kojih prvi dospijeva 30. lipnja
1995. godine i kamate u visini od 5% godišnje.

Kamate se obračunavaju dva puta godišnje i to 30. lipnja i 31. prosinca
svake godine, počev od 1. siječnja 1992. godine.

Kamate obračunate do 30. lipnja isplaćuju se od 1. srpnja, a kamate
obračunate do 31. prosinca isplaćuju se prvog radnog dana iduće godine.

Za kamatu koja dospijeva za isplatu 1. srpnja 1893. godine Republika
Hrvatska izdat će bankama obveznice ili potvrde o knjižnim potraživanjima
koje glase na DEM i nose kamatu od 5% godišnje, a amortiziraju se u polugodišnjih
obroka od kojih prvi dospijeva 1. srpnja 1994. godine.

Obveznice iz stavka 4. ovoga članka Republika Hrvatska može u cijelosti
ili djelomično, prijevremeno,

iskupiti od pojedinih banaka prema kriterijima koje propiše Ministarstvo
financija.

Članak 6.

Sredstva osigurana po odredbi članka 5. ovoga Zakona Republika Hrvatska
isplaćuje bankama na temelju

obračuna kojeg dostavlja svaka banka uz naznaku primijenjenog tečaja
isplate.

Rok za nadzor obračuna i plaćanje kamate iznosi najviše 8 dana od dana
primanja obračuna.

Članak 7.

Devizna štednja po viđenju i oročena devizna štednja građana te stanje
na deviznim računima građana na dan 27. travnja 1991. godine uvećani za
pripadajuće kamate za 1991. godinu, a preneseni ugovorima sukladno članku
3. stavku 2. ovoga Zakona, pretvaraju se u oročeni depozit koji će se isplaćivati
u 20 polugodišnjih obroka od kojih prvi dospijeva 30. lipnja 1995. godine.

Ako je ukupno stanje na računu u svim valutama manje od l00 DEM bez
pripisane kamate za 1991. godinu, devizna štednja i stanje na deviznim
računima građana ne pretvaraju se u oročeni depozit prema stavku 1. ovoga
članka, a građaninu će se na njegov zahtjev isplatiti protuvrijednost u
domaćoj valuti po tečaju na dan isplate.

Kamata na depozite iz stavka 1. ovoga članka u iznosu od 5% obračunava
se dva puta godišnje i to 30.

lipnja i 31. prosinca svake godine počevši od siječnja 1992. godine.

Kamata iz stavka 3 ovoga članka isplaćuje se u domaćoj valuti ili devizi
po izboru građanina. Ako se kamata isplaćuje u domaćoj valuti prva isplata
dospijeva 1. srpnja 1992. godine, a ako se kamata isplaćuje u devizi prva
isplata dospijeva 1. srpnja 1995. godine.

Ako je kamata na depozit iz stavka 3. ovoga članka ugovorena po stopi
višoj od 5%, razliku od ugovorene kamatne stope, dužna je osigurati banka
u skladu s ugovorom.

Iznimno od odredbe iz stavka 4. ovoga članka kamatu obračunatu za razdoblje
od 1. siječnja do 30 lipnja 1993. godine, a dospijeva za isplatu 1. srpnja
1993. godine, banka može isplatiti i u devizama odobrenjem na devizni račun
vlasnika štednog uloga.

Članak 8.

Za isplatu devizne štednje prema članku 7. ovoga Zakona jamči Republika
Hrvatska.

Članak 9.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona građanin može zatražiti da mu se
u zamjenu za devizni depozit iz

članka 7. ovoga Zakona predaju obveznice koje izdaje Republika Hrvatska.

Obveznica iz stavka 1. ovoga članka postoji u dva oblika i to: kao tiskana
obveznica na donositelja i kao

knjižno potraživanje.

Poslove knjigovodstva, prometa te isplate obveznica iz stavka 2. ovoga
članka obavljat će banka na temelju zaključenog ugovora s Ministarstvom
financija.

Po zahtjevu građanina, banka iz stavka 3. ovoga članka predat će građaninu
obveznice Republike Hrvatske ili potvrdu o knjižnom potraživanju. Banka
može po nalogu građana obavljati sva plaćanja na teret knjižnog potraživanja
kao i prodaju obveznica na tržištu.

Članak 10.

Obveznice iz članka 9. ovoga Zakona amortiziraju se u 20 polugodišnjih
rata od kojih prva dospijeva 30. lipnja 1995. godine.

Obveznica je prenosiva i glasi na DEM s tim da se isplaćuje u domaćoj
valuti po tečaju na dan isplate.

Obveznica će glasiti na 100, 500 i 1000 DEM.

Saldo do punog iznosa od najmanje nominalne vrijednosti obveznice od
100 DEM koji preostane nakon što je iznos devizne štednje ili deviznog
depozita pretvoren u obveznice isplaćuje se u dinarskoj protuvrijednosti
na dan pretvaranja štednje, odnosno depozita u obveznice.

Kamatna stopa na obveznice iznosi 5% godišnje, a obračunava se 30. lipnja
i 31. prosinca svake godine. a obračunata kamata isplaćuje se u domaćoj
valuti po tečaju na dan isplate. Obračun kamata počinje od 1. siječnja
1992. godine. a isplata od 1. srpnja 1992. godine.

Ako građanin ne zatraži zamjenu deviznog depozita u obveznice ili knjižno
potraživanje, smatra se da je svoj devizni depozit zadržao kao oročeni
depozit u smislu članka 7. ovoga Zakona.

Članak 11.

Promet obveznicama izdanih sukladno ovom Zakonu slobodan je i na promet
se ne plaća porez.

Obveznice koje je primio prema ovom Zakonu, građanin može koristiti
u skladu s odredbama ovoga Zakona i Zakona o vrijednosnim papirima.

Članak 12.

Za iznos deviznih depozita koji su građani zamijenili za obveznice iz
članka 9. ovoga Zakona ustupljenih

Republici Hrvatskoj banka će umanjiti svoje obveze prema građaninu te
svoja potraživanja prema Republici Hrvatskoj iz članka 4. ovoga Zakona.

Članak 13.

Obveznicima iz članka 9. ovoga Zakona po njihovoj nominalnoj vrijednosti,
pretvorenoj u domaću valutu po tečaju na dan kupnje mogu se:

- kupovati stanovi u skladu s propisima o prodaji stanova na kojima
postoji stanarsko pravo,

- kupovati dionice i udjele poduzeća od Hrvatskog fonda za privatizaciju
u skladu s propisima o pretvorbi društvenih poduzeća.

U slučaju kupovine stanova obveznicama ili knjižnim potraživanjima prema
odredbama ovoga članka,

prodavatelj će iz ostvarene kupovine zakonska namjenska izdvajanja obavljati
u skladu s amortizacijskim

planom obveznica odnosno potraživanja koje ima u posjedu.

III. DEVIZNI DEPOZITI KOD BANAKA SA SJEDIŠTEM IZVAN REPUBLIKE
HRVATSKE

Članak 14.

Na deviznu štednju, odnosno devizna sredstva koja su građani Republike
Hrvatske prenijeli do 6. srpnja

1992. godine sukladno Uredbi, s organizacijskih jedinica banaka čije
je sjedište izvan Republike Hrvatske na banke u Republici Hrvatskoj, u
cijelosti se primjenjuju odredbe članka 4. do 13. ovoga Zakona. Ovlašćuje
se ministar financija da utvrdi uvjete i način pod kojima građani, koji
nisu u roku iz stavka I. ovoga članka prenijeli svoju deviznu štednju,
odnosno devizna sredstva s organizacijske jedinice banke čije je sjedište
izvan Republike Hrvatske na banke u Republici Hrvatskoj, mogu obaviti naknadni
prijenos tih sredstava na jednu od banaka u Republici Hrvatskoj.

IV. OSTALE ODREDBE

Članak 15.

Republika Hrvatske će otkupiti od građana obveznice iz članka 9. ovoga
Zakona po nominalnoj vrijednosti u sljedećim slučajevima:

1. za popravak stambenih i gospodarskih objekata potrebitih za povratak
prognanika u mjesto njihova

prebivališta,

2. od građana koji su došli u teško materijalno stanje, jer su članovi
njihove uže obitelji poginuli ili ranjeni u ratu za obranu Hrvatske,

3. od građana koji su socijalno ugroženi.

Ukupnu vrijednost obveznica ili knjižnih potraživanja koja će Republika
Hrvatska otkupiti prema stavku 1. ovoga članka utvrdit će Ministarstvo
financija i rasporediti na ovlaštene banke. Otkup obveznica ili

potraživanja u ime i za račun Republike Hrvatske obavit će ovlaštene
banke, po važećem tečaju na dan

otkupa, u okviru sredstava raspoređenih na banke od strane Ministarstva
financija.

Članak 16.

Stručne, tehničke i administrativne poslove u svezi s provedbom ovoga
Zakona obavlja Ministarstvo financija.

Članak 17.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Uredba o pretvaranju
deviznih depozita građana kod

banaka u javni dug Republike Hrvatske ("Narodne novine", br.
58/93.) i stavlja ·se van snage točka 14.

Uredbe o nastavIjanju važenja pravnog sadržaja i učinka odredenih uredbi
Vlade Republike Hrvatske na temelju zakonske ovtasti ("Narodne novine",
br. 100/93.).

Članak 18.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 440-01/93-01/04

Zagreb, 10. studenoga 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupnićkog doma Sabora

**Stjepan Meslć, v. r.**

Odluka, NN 106/1993-2028
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)