### NN 8/2023 (20.1.2023.), Zaključak o usvajanju pravno neobvezujuće Radne definicije antisemitizma Međunarodnog saveza za sjećanje na Holokaust (IHRA)

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

162

Na temelju članka 31. stavka 3. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 150/11., 119/14., 93/16., 116/18. i 80/22.), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 20. siječnja 2023. donijela

ZAKLJUČAK

1. Usvaja se pravno neobvezujuća Radna definicija antisemitizma Međunarodnog saveza za sjećanje na Holokaust (IHRA), koja glasi:

»Antisemitizam je određeno poimanje Židova koje se može iskazivati kao mržnja prema njima. Postoje usmena, pismena i fizička izražavanja antisemitizma koja su usmjerena prema Židovima ili nežidovima i/ili prema njihovoj imovini, ustanovama židovske zajednice te židovskim vjerskim objektima.«.

2. Primjeri antisemitizma u javnome životu, medijima, školama, radnim sredinama te vjerskome životu dani su u Prilogu ovoga Zaključka i čine njegov sastavni dio.

3. Zadužuju se tijela državne uprave da u svom radu koriste Radnu definiciju iz točke 1. ovoga Zaključka u cilju daljnjeg poticanja suzbijanja antisemitizma, unapređenja obrazovanja, istraživanja i informiranja o Holokaustu te sustavnog poticanja sjećanja na Holokaust.

4. Ovaj Zaključak objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/23-07/17
 Urbroj: 50301-21/21-23-1
 Zagreb, 20. siječnja 2023.

Predsjednik
 mr. sc. Andrej Plenković, v. r.

PRILOG

Pojedini suvremeni primjeri antisemitizma u javnome životu, medijima, školama, radnim sredinama te vjerskome životu, između ostalog, mogu biti sljedeći:

• pozivanje, pomaganje ili opravdavanje ubijanja ili ugrožavanja Židova u ime radikalne ideologije ili ekstremističkih vjerskih stajališta;

• stvaranje lažnih, dehumaniziranih, demonizirajućih ili stereotipnih optužbi protiv Židova kao takvih ili Židova kao društvene skupine. Optužbe takvoga tipa su osobito mit o svjetskoj židovskoj uroti ili tvrdnje da Židovi vladaju medijima, ekonomijom, strukturama vlasti ili drugim društvenim institucijama;

• optuživanje Židova kao naroda da su odgovorni za stvarna ili izmišljena nedjela koje je počinio neki Židov kao pojedinac ili neka skupina Židova, ili čak za djela koje su počinili nežidovi;

• osporavanje činjenice, razmjera, mehanizama (primjerice plinskih komora) ili organiziranosti genocida nad židovskim narodom koji su počinili nacionalsocijalistička Njemačka i njezini saveznici tijekom Drugoga svjetskoga rata (holokaust);

• optuživanje Židova kao naroda ili Izraela kao države da izmišljaju ili preuveličavaju razmjere holokausta;

• optuživanje židovskih građana neke zemlje da su lojalniji Izraelu nego vlastitoj državi ili da postoje navodni prioriteti Židova diljem svijeta koji su im važniji nego interesi njihovih vlastitih država;

• osporavanje Židovima pravo na samoopredjeljenje tvrdnjom da je postojanje Države Izrael rasističko po svom karakteru;

• primjenjivanje dvostrukih mjerila zahtjevima da se Izrael ističe ponašanjem koje se ne očekuje ni od jedne druge demokratske države;

• korištenje simbola i slika koji se povezuju s klasičnim antisemitizmom (primjerice tvrdnje da su Židovi ubili Isusa ili optužbe za ritualna ubojstva) kako bi se okarakterizirali Izrael ili Izraelci;

• uspoređivanje današnje izraelske politike s nacističkom;

• smatranje da su Židovi kolektivno odgovorni za djela države Izraela.