## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-381/2014 i dr. od 12 lipnja 2014.

### NN 86/2014 (18.7.2014.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-381/2014 i dr. od 12 lipnja 2014.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1740

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić, Aldo Radolović, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, rješavajući o prijedlozima za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97, 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), na sjednici održanoj 12. lipnja 2014. donio je

RJEŠENJE

I. Ne prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 1., članka 2. stavka 1. alineje 3., članka 2.a, članka 3. stavka 1., članka 3.a, članka 4.a, članka 5., članka 6.a i članka 7. Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju (»Narodne novine« broj 71/10., 130/11. i 157/13.).

II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 1., članka 2. stavka 1. alineje 3., članka 2.a, članka 3. stavka 1., članka 3.a, članka 4.a, članka 5., članka 6.a i članka 7. Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju (»Narodne novine« broj 71/10., 130/11. i 157/13., u daljnjem tekstu: ZoSMPP) podnijelo je do dana donošenja ovog rješenja ukupno 144 predlagatelja.

Podaci o predlagateljima sadržani su u posebnom dodatku ovog rješenja, koji se smatra njegovim sastavnim dijelom.

Dan objave u »Narodnim novinama« službenom listu Republike Hrvatske ovog rješenja, zajedno s posebnim dodatkom, smatra se danom dostave ovog rješenja svakom pojedinom predlagatelju navedenom u dodatku.

1.1. ZoSMPP je (do sada) dva puta izmijenjen i dopunjen;

– Zakonom o izmjeni Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju koji je objavljen u »Narodnim novinama« broj 130 od 16. studenoga 2011. i

– Zakonom o izmjeni i dopunama Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju koji je objavljen u »Narodnim novinama« broj 157 od 24. prosinca 2013. (u daljnjem tekstu: ZID ZoSMPP/13).

Člankom 1. ZID-a ZoSMPP/13 iza članka 2. ZoSMPP-a dodan je članak 2.a, člankom 2. ZID-a ZoSMPP/13 djelomično je izmijenjen članak 3. ZoSMPP-a, člankom 3. ZID-a ZoSMPP/13 iza članka 3. ZoSMPP-a dodan je članak 3.a, člankom 4. ZID-a ZoSMPP/13 iza članka 4. ZoSMPP-a dodan je članak 4.a, te je člankom 6. ZID-a ZoSMPP/13 iza članka 6. ZoSMPP-a dodan članak 6.a. Također, ZID-om ZoSMPP/13 dodan je ZoSMPP-u i članak 7.

U obrazloženju ovog rješenja navode se samo brojčane oznake članaka kojima je ZoSMPP dopunjen ili izmijenjen.

2. Ustavni sud je na temelju članka 42. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) o navodima iz prijedloga zatražio očitovanje i mjerodavne radne materijale Hrvatskog sabora, donositelja ZID-a ZoSMPP/13, te očitovanje Vlade Republike Hrvatske kao predlagateljice ZID-a ZoSMPP/13.

Radni materijali Hrvatskog sabora koji su dostavljeni Ustavnom sudu sadržavaju:

a) Prijedlog ZID-a ZoSMPP-a, s Konačnim prijedlogom zakona klasa: 022-03/13-01/273, ur. broj: 50301-04/12-13-2, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 554, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 5. prosinca 2013.;

b) Fonogram rasprave o Prijedlogu ZID-a ZoSMPP/13, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 554;

c) Izvješće Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo o Prijedlogu ZID-a ZoSMPP, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 554;

d) Izvješće Odbora za zakonodavstvo o Prijedlogu ZID-a ZoSMPP/13, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 554;

e) Izvješće Odbora za ratne veterane o Prijedlogu ZID-a ZoSMPP/13, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 554.

2.1. Ustavnom sudu dostavljeno je i očitovanje Vlade Republike Hrvatske klasa: 022-03/14-15/04, ur. broj: 50301-04/12-14-6 od 5. ožujka 2014.

2.2. U ovom ustavnosudskom postupku uvažena su i stajališta koja je Ustavni sud izrazio u rješenju broj: U-I-3610/2010 i dr. od 15. prosinca 2010. (»Narodne novine« broj 4 od 10. siječnja 2011.), a kojim nisu prihvaćeni prijedlozi za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 1., članka 2. stavka 1. alineja 3., 4., 5., 6. i 7., članka 3. stavka 1., članka 4. i članka 5. ZoSMPP-a.

II. RAZLOZI ZA DONOŠENJE ZID-a ZoSMPP/13 I POSTUPAK NJEGOVA DONOŠENJA

3. Predlagateljica ZID-a ZoSMPP-a pozvala se na članak 2. stavak 4. i članak 57. stavak 1. Ustava, kao ustavne osnove za donošenje ZID-a ZoSMPP/13.

U Prijedlogu ZID-a ZoSMPP/13 sadržani su razlozi zbog kojih je predloženo njegovo donošenje. U točki II. Prijedloga ZID-a ZoSMPP/13 pod naslovom »OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU PREDLOŽENIM ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI« navedeno je:

»Ocjena stanja

Mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti uređeno je Zakonom o mirovinskom osiguranju (Narodne novine, broj 102/98, 127/2000, 59/2001, 109/2001, 147/2002, 117/2003, 30/2004, 177/2004, 92/2005, 43/2007 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 79/2007, 35/2008, 40/2010 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 121/2010, 61/2011, 114/2011, 76/2012 i 133/2013) – u daljnjem tekstu: ZOMO, kojim se to osiguranje provodi za zaposlene i s njima izjednačene osobe (...).

Posebnim zakonskim propisima, na povoljniji je način uređeno ili je bilo uređeno određivanje i/ili ostvarivanje prava iz toga osiguranja Predsjednika Republike Hrvatske, djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenika osoba pravosuđa, radnika na poslovima razminiranja, bivših političkih zatvorenika, redovitih članova Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, radnika izloženih azbestu i zaposlenika u Istarskim ugljenokopima, osiguranika – članova posada broda, zastupnika u Hrvatskom saboru, sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske, članova Vlade Republike Hrvatske, glavnog državnog revizora, a posebnim ugovorom s Bosnom i Hercegovinom uređeno je ostvarivanje i određivanje prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih obitelji. Osim tih propisa, ZOMO-om je uređeno korištenje prava određenih, odnosno ostvarenih pod povoljnijim uvjetima prema prijašnjim propisima o mirovinskom osiguranju i na temelju sukcesije bivše SFRJ.

(...)

Važećim Zakonom o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, koji je u primjeni od 1. srpnja 2010. godine, uvedeno je smanjenje mirovina i mirovinskih primanja određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, jer su prihodi državnog proračuna bili znatno manji od potrebnih za uobičajeno financiranje svih javnih obveza, pa tako i mirovinskog osiguranja. U sklopu toga bila je predviđena prilagodba sustava mirovina ostvarenih po posebnim uvjetima i njihovo smanjivanje. Shodno tome, a kao jedna od prvih mjera, primijenjeno je smanjivanje mirovina većih od 3.500,00 kn ostvarenih prema posebnim propisima za 10%.

Budući da se mirovinsko osiguranje financira doprinosima osiguranika i iz državnog proračuna (za prava ostvarena, odnosno određena prema posebnim propisima i za koja nema pokrića u doprinosima), za financiranje toga osiguranja u 2013. godini planirano je 35,596 milijardi kuna. Zbog nepovoljnih ekonomskih i financijskih kretanja prihodi državnog proračuna i dalje su znatno manji od potrebnih za uobičajeno financiranje svih javnih obveza pa tako i mirovinskog osiguranja.

U skladu s Programom Vlade za razdoblje 2011. – 2015., Vlada je identificirala ključne strukturne mjere i utvrdila je njihovo praćenje. Utvrđeno je da je za ekonomski oporavak i rast nužno ubrzavanje i intenziviranje strukturnih reformi, koje su planirane u širokom spektru područja, među ostalim i radi unapređenja mirovinskoga sustava uklanjanjem uočenih neusklađenosti i nedostataka te uvođenja dugoročno održivih kriterija za stjecanje i ostvarivanje mirovinskih prava, odnosno realnu održivost mirovinskog sustava.

U pravcu cjelovitog uređenja mirovinskog sustava generacijske solidarnosti i u smislu ujednačavanja rashodne strane proračuna s realnim mogućnostima, kao jedna od mjera pokazuje se potreba za smanjivanjem mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima. Obzirom na usporeni porast gospodarskih aktivnosti, što se očitovalo smanjenjem prihoda državnog proračuna, potrebno je u vremenu trajanja negativnih kretanja djelovati kako na rashodnu tako i na prihodnu stranu proračuna s ciljem da se one usklade s realnim mogućnostima.

Stoga se pokazala prijeka potreba za ostvarivanjem ušteda uključujući tu i područje mirovinskog osiguranja na strani dijela mirovina koje se financiraju djelomično ili u cijelosti direktno iz državnog proračuna. (...).

2. Osnovna pitanja koja se uređuju predloženim zakonom

Ovim zakonskim prijedlogom uredilo bi se smanjivanje mirovina, polazeći od svota koje njihovim korisnicima pripadaju, prije obustava na ime dodatnog doprinosa za zdravstveno osiguranje, poreza, prireza, otplate dugova i drugih odbitaka pri isplati. Smanjenjem bi se obuhvatile mirovine ostvarene prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, kojima je na povoljniji način uređeno određivanje i/ili ostvarivanje prava iz toga osiguranja.

Također, ovim zakonskim prijedlogom proširuje se krug korisnika prava iz mirovinskog osiguranja, čije se mirovine smanjuju njegovom primjenom od 1. siječnja 2014. godine, budući da se također radi o mirovinama koje se ostvaruju pod povoljnijim uvjetima, odnosno prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, i to na:

– mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje su ostvarene odnosno određene prema ZOMO-u i koje su povećane prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (Narodne novine, br. 174/2004, 92/2005, 2/2007, 107/2007, 65/2009, 137/2009, 146/2010, 55/2011, 140/2011 i 18/2013) i

– mirovine osiguranika – članova posade broda koje se ostvaruju prema Pomorskom zakoniku (Narodne novine, br. 181/2004, 76/2007, 146/2008 i 61/2011 i 56/2013).

Kako će predloženo smanjenje mirovina imati za posljedicu ograničenje svote mirovine koja se koristi, osnovu za primjenu te mjere nalazimo u odredbi članka 16. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske prema kojoj ‘svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju’ i članka 51. stavka 1. Ustava, prema kojoj ‘svatko je dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova, u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima’. U ovome slučaju, razlog je potreba za štednjom javnih sredstava, koja bi se provela na izloženi način, tako što bi svatko tko sudjeluje u korištenju tih sredstava sudjelovao i u njihovoj štednji. Budući da se u svim navedenim slučajevima radi o mirovinama u čijem financiranju sudjeluje Republika Hrvatska, a koje su određene na poseban način, za donošenje i provedbu predloženoga zakona postoji ne samo ustavna osnova, već i opravdanje budući da se njegovom primjenom smanjuje potrošnja sredstava državnog proračuna.

(...)

3. Posljedice koje će donošenjem zakona proisteći

Donošenjem predloženoga zakona:

– postići će se ušteda sredstava državnog proračuna namijenjenih financiranju mirovina, i to približno 303 milijuna kuna u 2014. godini i 326 milijuna kuna u 2015. godini;

– proširuje se krug korisnika prava iz mirovinskog osiguranja, čije se mirovine smanjuju njegovom primjenom od 1. siječnja 2014. godine i na mirovine osiguranika – članova posade broda koje se ostvaruju prema Pomorskom zakoniku i mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje su ostvarene, odnosno određene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju i koje su povećane prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, budući da se također radi o mirovinama koje se ostvaruju prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju;

(...)«

U točki IV. Prijedloga ZID-a ZoSMPP/13 pod naslovom »PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU« navedeno je:

»Sukladno odredbi članka 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora (Narodne novine, broj 81/2013) predlaže se da se ovaj zakon donese po hitnom postupku, iz osobito opravdanih državnih razloga. Naime, predloženim zakonom postiže se ušteda sredstava državnog proračuna namijenjenih financiranju mirovina i to približno 303 milijuna kuna u 2014. godini i 326 milijuna kuna u 2015. godini.«

4. O Prijedlogu ZID-a ZoSMPP/13 raspravu su provela tri parlamentarna odbora, kao nadležna radna tijela Hrvatskog sabora za tu točku dnevnog reda (Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo i Odbor za ratne veterane).

Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora na 33. sjednici održanoj 11. prosinca 2013. raspravljao je o Prijedlogu ZID-a ZoSMPP/13. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno članku 83. Poslovnika Hrvatskoga sabora, kao matično radno tijelo. Nakon rasprave, Odbor je većinom glasova (7 »za« i 2 »protiv«) odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje ZID-a ZoSMPP/13, a o prijedlogu Vlade Republike Hrvatske da se ZID ZoSMPP/13 donese po hitnom postupku nije se očitovao.

Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 70. sjednici, održanoj 10. prosinca 2013., raspravljao je o Prijedlogu ZID-a ZoSMPP/13. Odbor je većinom glasova (6 »za« i 3 »protiv«) podupro njegovo donošenje, ali se također nije očitovao o prijedlogu predlagatelja da se ZID ZoSMPP/13 donese po hitnom postupku. Na tekst Konačnog prijedloga zakona Odbor nije imao primjedaba.

Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 15. sjednici održanoj 10. prosinca 2013. razmotrio je Prijedlog ZID-a ZoSMPP/13. Taj odbor raspravu je proveo u svojstvu zainteresiranog radnog tijela Hrvatskog sabora, sukladno odredbi članka 179. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora.

Za razliku od izvješća Odbora za zakonodavstvo i Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Izvješće Odbora za ratne veterane ne sadržava zaključak o provedenoj raspravi. U izvješću je, između ostalog, navedeno:

»(...) Članovi Odbora u raspravi su izrazili protivljenje donošenju Zakona iz razloga što ušteda ostvarena s tog naslova neće pomoći u stabiliziranju ekonomske situacije u državi, a braniteljska i stradalnička populacija bi trebala biti posljednja od kojih se traži odricanje znajući da su im u nekoliko navrata posljednjih godina smanjivana primanja. Najavljeno smanjivanje mirovina predloženo je bez prethodnih razgovora i konzultacija s braniteljskim i stradalničkim udrugama, a isto tako nisu napravljene potrebne analize utjecaja smanjenja na obitelji branitelja i stradalnika jer je mirovina često jedini prihod u njihovim višečlanim obiteljima. Dovoljna ušteda u državnom proračunu trebala bi se ostvariti s osnove broja umrlih branitelja i invalida, značajnim smanjenjem plaća dužnosnika i odricanjem od luksuznih automobila. Izraženo je i mišljenje opravdanosti smanjivanja mirovina radi opstanka Državnog proračuna, a što je rezultat lošeg rada u proteklih 10 do 15 godina zbog čega se došlo do ovakve nezavidne ekonomske situacije.

Nazočni članovi braniteljskih i stradalničkih udruga proisteklih iz Domovinskog rata oštro su se usprotivili predloženom smanjivanju mirovina te naglasili da je bilo potrebno napraviti analizu ovisno o broju članova, zdravstvenom stanju, a ne linearno smanjiti mirovine.

Nakon provedene rasprave predsjedavajući je prekinuo sjednicu te Odbor nije zauzeo stajalište o predmetnom aktu niti je odredio izvjestitelja na plenarnoj sjednici Sabora.«

4.1. Rasprava o ZID-u ZoSMPP/13 zaključena je 11. prosinca 2013. ZID ZoSMPP/13 donesen je po hitnom postupku na sjednici Hrvatskog sabora održanoj 13. prosinca 2013. većinom glasova zastupnika (83 »za« i 16 »protiv«), u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. ZID ZoSMPP stupio je na snagu 1. siječnja 2014.

III. OSPORENI ČLANCI ZoSMPP-a

5. Članak 1., članak 2. stavak 1. alineja 3., članak 2.a, članak 3. stavak 1., članak 3.a, članak 4.a, članak 5., članak 6.a i članak 7. ZoSMPP-a glase:

»Članak 1.

Ovim Zakonom uređuje se smanjenje mirovina i mirovinskih primanja određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju.«

»Članak 2.

(1) Smanjuju se sljedeće pripadajuće mirovine i mirovinska primanja:

(...)

– mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, koje se ostvaruju i određuju prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji,

(...)«

»Članak 2.a

Od 1. siječnja 2014. prema člancima 3. i 3.a ovoga Zakona osim mirovine i mirovinskih primanja iz članka 2. ovoga Zakona, smanjuju se i sljedeće pripadajuće mirovine:

– mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje su ostvarene, odnosno određene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju i koje su povećane prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji,

– mirovine osiguranika – članova posade broda koje se ostvaruju prema Pomorskom zakoniku’.«

»Članak 3.

(1) Smanjenje mirovina i mirovinskih primanja iz članka 2. ovoga Zakona iznosi 10%, a primjenjuje se na svotu mirovine, odnosno dodatak mirovini, koja pripada korisniku mirovine prema zakonu, prije odbitka dodatnog doprinosa za zdravstveno osiguranje, poreza, prireza i drugih obustava.

(...)«

»Članak 3.a

(1) Smanjenje mirovine i mirovinskih primanja, odnosno dodatka mirovini iznosi 10% i primjenjuje se od 1. siječnja 2014. na pripadajuću svotu mirovine, odnosno dodatka mirovini koja je određena, odnosno ostvarena prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju iz članaka 2. i 2.a ovoga Zakona, te na smanjenu mirovinu prema Zakonu o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju (‘Narodne novine’, br. 71/10. i 130/11.) prije odbitka dodatnog doprinosa za zdravstveno osiguranje, poreza, prireza i drugih obustava.

(2) Svota mirovine, odnosno dodatka mirovini smanjena na temelju stavka 1. ovoga članka ne može iznositi manje od 5.000,00 kuna mjesečno’.

»Članak 4.a

Smanjenju mirovina prema članku 3.a ovoga Zakona ne podliježu:

– mirovine u mjesečnoj svoti do 5.000,00 kuna,

– mirovine hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i ratnih vojnih invalida, s oštećenjem organizma od 100%,

– obiteljske mirovine djece smrtno stradalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata bez oba roditelja, osim sukorisničkih dijelova ovih mirovina koji pripadaju djeci koja su rođena u braku ili izvan braka s drugim roditeljem, odnosno udovici,

– obiteljske mirovine djece smrtno stradalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata,

– obiteljske mirovine udovica koje su sukorisnice tih mirovina s djecom smrtno stradalih hrvatskih branitelja,

– mirovine prema Zakonu o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja i pravima po osnovi nezaposlenosti zaposlenika u Istarskim ugljenokopima ‘Tupljak’ d.d. Labin,

– mirovine prema Zakonu o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu’.«

»Članak 5.

Smanjenje mirovina i mirovinskih primanja prema ovome Zakonu izvršit će Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, bez donošenja rješenja.«

»Članak 6.a

(1) Smanjenje mirovina i mirovinskih primanja, odnosno dodatka mirovini iz članka 3.a ovoga Zakona primjenjuje se od 1. siječnja 2014., a prestaje se primjenjivati kada će realni rast bruto društvenog proizvoda u svakom od tri prethodna uzastopna tromjesečja prema podacima Državnog zavoda za statistiku iznositi najmanje 2,0% u odnosu na isto tromjesečje prethodne kalendarske godine i ako je deficit državnog proračuna Republike Hrvatske u istom razdoblju manji od 3%.

(2) Odluku o prestanku smanjenja mirovina odnosno dodatka mirovini iz stavka 1. ovoga članka donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra nadležnog za financije’.

»Članak 7.

Na mirovine, odnosno mirovinsko primanje, smanjene do 31. prosinca 2013. prema članku 3. stavku 2. Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju (‘Narodne novine’, br. 71/10. i 130/11.) primijenit će se odredbe ovoga Zakona.«

IV. NAVODI PREDLAGATELJA I OČITOVANJE VLADE REPUBLIKE HRVATSKE

6. Većina predlagatelja koji su podnijeli prijedloge za ocjenu suglasnosti s Ustavom više članaka ZID-a ZoSMPP/13 sadržajno iznose istovjetne razloge.

6.1. Razlozi koje određeni broj predlagatelja navode i zbog kojih osporavaju suglasnost s Ustavom članka 1., članka 2. stavka 1. alineje 3., članka 3. stavka 1. i članka 5. ZoSMPP-a sadržajno su istovjetni navodima predlagatelja čiju osnovanost je Ustavni sud već razmatrao u postupku broj: U-I-3610/2010 i dr. Stoga se ti prijedlozi razmatraju u zaključnom dijelu obrazloženja ovog rješenja.

Članak 2.a, članak 3.a i članak 4.a ZoSMPP-a

7. Članak 2.a, članak 3.a i članak 4.a ZoSMPP-a predlagatelji smatraju nesuglasnima s člankom 3., člankom 14., člankom 16., člankom 35., člankom 48. stavkom 1., člankom 49. stavkom 3., člankom 51. stavkom 1., člankom 57. stavkom 3. i člankom 91. Ustava.

U bitnom ističu:

»... izmjenama, zakonodavac proširuje broj adresata Zakona i primjenjuje smanjivanje mirovina na kategoriju hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje su ostvarene, odnosno određene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju i koje su povećane prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz domovinskog rata i članova njihovih obitelji.

(...)

Za navedeno smanjenje mirovina koje ima za posljedicu ograničenje svote mirovina, Vlada svoje opravdanje nalazi u neizostavnoj potrebi štednje javnih sredstava na način da svatko tko sudjeluje u korištenju tih sredstava sudjeluje i u njihovoj štednji razmjerno svojim mogućnostima, što ovdje nije slučaj ... pobijanim Zakonom smanjena su samo mirovinska primanja i to isključivo ciljanoj skupini, a ne svim korisnicima državnog proračuna ...

(...)

... pobijanim Zakonom smanjena prava samo određene kategorije korisnika, ali se tim činom nisu zaštitila prava drugih ljudi i pravni poredak, niti su postignute značajne uštede u državnom proračunu, već su naprotiv adresati postavljeni u nejednak položaj u odnosu na sve ostale hrvatske građane.

(...)

... potpuno je razvidno da je pobijanim odredbama Zakona prekršen i članak 57. stavak 3. Ustava RH ..., budući da je navedena kategorija hrvatskih građana koja bi trebala biti zaštićena Ustavom, nakon dugogodišnjih ograničavanja prava, u kratkom vremenu pretrpjela drugo smanjivanje mirovina, koje sada ozbiljno ugrožava njihova socijalna prava.

(...)

... linearno smanjivanje mirovina u iznosu od 10% izuzevši one ispod 5.000,00 kn nije pravično, budući da svi adresati nisu stekli mirovinu pod istim uvjetima. Selektiranjem i izuzimanjem od smanjivanja mirovina određenih kategorija, zakonodavac je doveo u neravnopravan položaj određene skupine branitelja, što je protivno članku 14. stavku 2. Ustava RH. Kategorija mirovina ostvarenih prema posebnim propisima, formalno je pravnog karaktera i ne odražava razlike, stvarnu suštinu i karakter pojedine kategorije iz skupine tzv. povlaštenih mirovina. (...)«

Također navode:

»... zakonodavac, prema mišljenju predlagatelja, nije vodio računa o socijalnim i gospodarskim prilikama koje ovakvim smanjenjem mirovina i mirovinskih primanja pogađa građane na koje se odnosi ... Zakon samo na deklaratornoj razini baziran na načelima jednakosti i pravednosti, dok provedbeno uistinu grubo vrijeđa sadržaj tih načela.

(...)

... povrijeđen članak 51. Ustava Republike Hrvatske. Načelo sudjelovanja svih u podmirenju javnih troškova nedvojbeno nije ispoštovano, jer je isključenjem određenih kategorija korisnika mirovina i mirovinskih primanja, obveza u podmiri nedostajućih sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske, stavljena na teret samo nekih, čime je ova druga kategorija stavljena u privilegirani položaj. Iz takvog postupanja razvidan je selektivan i arbitraran pristup zakonodavca uređenju ove materije.

(...)

Predmetni Zakon prema mišljenju predlagatelja, u suprotnosti je sa člankom 49. i člankom 91. Ustava Republike Hrvatske, jer korisnici mirovina i mirovinskih primanja nisu krivi što nisu ostvarene pretpostavke iz članka 91. Ustava Republike Hrvatske, od strane zakonodavca, te se ovakvim zakonom postiže upravo suprotni efekt od poticanja gospodarskog napretka i socijalnog blagostanja građana ...«

7.1. U odnosu na te navode predlagatelja, u očitovanju Vlade Republike Hrvatske istaknuto je sljedeće:

»(...) Vlada Republike Hrvatske napominje da su ZID-om Zakona o smanjenju mirovina, s jedne strane izuzete od smanjenja prethodno navedene mirovine, a s druge strane proširen je krug korisnika prava iz mirovinskog osiguranja čije se mirovine smanjuju, i to na mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje su ostvarene, odnosno određene prema ranije važećem Zakonu o mirovinskom osiguranju i koje su povećane prema Zakonu o pravim hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (Narodne novine, broj 174/2004, 92/2005, 2/2007, 107/2007, 65/2009, 137/2009, 146/2010, 55/2011, 140/2012, 33/2013 i 148/2013) – u daljnjem tekstu: ZOPHBDR, te na mirovine osiguranika – članova posade broda koje se ostvaruju prema Pomorskom zakoniku (Narodne novine, br. 181/2004, 76/2007, 146/2008, 61/2011 i 56/2013), čime su sada obuhvaćeni svi posebni propisi prema kojima se mirovina određuje, odnosno ostvaruje pod povoljnijim uvjetima.

Sukladno ZOPHBDR-u, hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata, ratnom vojnom invalidu priznaje se pravo na invalidsku mirovinu zbog opće ili profesionalne nesposobnosti za rad, a članovima njegove obitelji priznaje se pravo na obiteljsku mirovinu pod povoljnijim uvjetima od općeg propisa ako je invalidnost, odnosno smrt tog hrvatskog branitelja nastala kao posljedica ranjavanja, ozljede ili bolesti nastala kao posljedica obrane suvereniteta Republike Hrvatske. Invalidska i obiteljska mirovina odrađuju se na povoljniji način u odnosu na opći mirovinski sustav zato što je osnovica za određivanje mirovine jednogodišnji prosjek plaće odgovarajućeg čina ili ustrojbenog mjesta, odnosno zvanja iz godine koja prethodi godini ostvarivanja prava, te zato što se ta mirovina određuje prema povoljnijem polaznom faktoru ...

(...)

Zbog svih navedenih povoljnosti prema ZOPHBDR-u bilo je nužno proširiti krug korisnika koji su obuhvaćeni smanjenjem i na mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje su ostvarene, odnosno određene prema ZOMO-u i koje su povećane prema ZOPHBDR-u, budući da je također riječ o mirovinama koje se ostvaruju pod povoljnijim uvjetima.

(...)

Osim toga, Vlada Republike Hrvatske smatra da je prigovor da je smanjenjem mirovina povrijeđena odredba članka 48. Ustava Republike Hrvatske, prema kojoj se jamči pravo vlasništva, neosnovan, jer je mirovina ostvarena u mirovinskom osiguranju na temelju obveznog mirovinskog osiguranja generacijske solidarnosti javnopravno davanje koje je moguće financirati raspoloživim sredstvima, što znači da se razina mirovina može mijenjati (smanjivati ili povećavati) u skladu s tim sredstvima, pa u tom smislu ne postoji obveza države da jamči određeni iznos mirovine, kako bi se time jamčilo njezino vlasništvo.

(...)

... Budući da je riječ o mirovinama u čijem financiranju u cijelosti ili djelomično sudjeluje Republika Hrvatska, za donošenje i provedbu ZID-a Zakona o smanjenju mirovina postoji, ne samo ustavna osnova, već i opravdanje, jer se njegovom primjenom smanjuje potrošnja sredstava državnog proračuna u uvjetima gospodarske krize.

Ustavna osnova za smanjenje mirovina sadržana je u odredbi članka 16. Ustava Republike Hrvatske, prema kojoj svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju, i članka 51. stavka 1. Ustava, prema kojoj je svatko dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima. (...)«

Članak 6.a i članak 7. ZoSMPP-a

8. Članak 6.a i članak 7. ZoSMPP-a predlagatelji također smatraju nesuglasnima s člankom 3., člankom 14., člankom 16., člankom 35., člankom 48. stavkom 1., člankom 49. stavkom 3., člankom 51. stavkom 1., člankom 57. stavkom 3. i člankom 91. Ustava.

U odnosu na članak 6.a ZoSMPP-a predlagatelji navode:

»(...) U odluci Ustavnog suda U-I/3610/2010, Ustavni sud je stajališta kako Zakon o smanjenju mirovina određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju NN broj 71/10, predstavlja zakonsku mjeru nužnu u demokratskom društvu s obzirom da je iz očitovanja Vlade Republike Hrvatske bilo utvrđeno kako navedena zakonska mjera ima trajnu narav radi opće stabilizacije i poticanja gospodarskog rasta, i koja je dio vladina Programa gospodarskog oporavka kojemu je cilj postizanje dugoročne održivosti sustava socijalnog osiguranja i povećanje učinkovitosti socijalnih transfera, pa opći interesi moraju dobiti prednost pred individualnim.

Međutim, imajući u vidu činjenicu da unatoč navedenoj zakonskoj mjeri nije ostvarena opća stabilizacija, niti uspostavljen gospodarski rast, bez krivnje i utjecaja adresata, to se osporenim zakonom privremene naravi svakako ne može uspostaviti cilj Vlade RH, dodatnim terećenjem adresata, čime se narušava sama bit ‘prava na mirovinu’. Takva zakonska mjera ne može se smatrati ‘nužnom u demokratskom društvu’. (...)

... diskriminatorno je u članku 6.a spornog Zakona vezivanje prestanka primjene spornog Zakona na ukupnu pripadajuću svotu mirovine za rast bruto društvenog proizvoda i deficita državnog proračuna Republike Hrvatske, umjesto da se samo dio svote mirovine koji se isplaćuje iz državnog proračuna vezuje za navedene parametre. (...)«

U odnosu na članak 7. ZoSMPP-a predlagatelji ističu:

»(...) Korisnici obiteljskih mirovina po poginulim braniteljima odrekli su se svoje osobne mirovine ili su oslobodili radna mjesta. Svakodnevno ih je sve manje, a zbog nemoći i raznih težih bolesti uzrokovanih i proživljenim stresom, činjenicom gubitka najbliže osobe, potrebna im je povećana skrb i pomoć drugih osoba, kupovina lijekova i dr.

Očigledno je da višekratnim smanjivanjem obiteljskih mirovina Vlada i Sabor Republike Hrvatske uopće ne poštuju odredbe članka 58. Ustava Republike Hrvatske, dapače u stalnom smanjivanju prava članova obitelji poginulih i nestalih hrvatskih branitelja kao da su otkrili način za rješenje svih gospodarskih problema. (...)

... diskriminatorno je u članku 7. spornog Zakona primjena istog na mirovine smanjene do 31. prosinca 2013. prema članku 3. stavku 2. Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju ... iz razloga što je Zakonodavac isto kao i za HAZU odredbama spornog Zakona trebao ispraviti nepravde koje su nanešene ostalim skupinama koje su obuhvaćene spornim Zakonom, ... (...)«

8.1. U odnosu na te navode predlagatelja, u očitovanju Vlade Republike Hrvatske istaknuto je sljedeće:

»... potrebno je napomenuti da smanjenje mirovina od 1. siječnja 2014. godine prema ZID-u Zakona o smanjenju mirovina, nije trajno, što proizlazi iz članka 6.a. navedenoga Zakona, kojim je propisano da se ‘smanjenje mirovina i mirovinskih primanja primjenjuje od 1. siječnja 2014., a prestaje se primjenjivati kada realni rast bruto društvenog proizvoda u svakom od tri prethodna uzastopna tromjesječja, prema podacima Državnog zavoda za statistiku, bude iznosio najmanje 2,0% u odnosu na isto tromjesečje prethodne kalendarske godine i ako je deficit državnog proračuna Republike Hrvatske u istom razdoblju manji od 3%’ (...)«

V. MJERODAVNE ODREDBE USTAVA I KONVENCIJE

9. Ustavni sud je osnovanost navoda predlagatelja razmotrio u odnosu na sljedeće mjerodavne članke Ustava:

»Članak 16.

Slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral i zdravlje.

Svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju.«

»Članak 48.

Jamči se pravo vlasništva.

(...)«

»Članak 50.

(...)

Poduzetnička se sloboda i vlasnička prava mogu iznimno ograničiti zakonom radi zaštite interesa i sigurnosti Republike Hrvatske,...«

9.1. Mjerodavnim za razmatranje osnovanosti navoda predlagatelja Ustavni sud smatra i članak 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99., 8/99., 14/02. i 1/06., u daljnjem tekstu: Konvencija) koji glasi:

»ZAŠTITA VLASNIŠTVA

Članak 1.

Svaka fizička ili pravna osoba ima pravo na mirno uživanje svojega vlasništva. Nitko se ne smije lišiti svoga vlasništva, osim u javnom interesu, i to samo uz uvjete predviđene zakonom i općim načelima međunarodnog prava.

Prethodne odredbe, međutim, ni na koji način ne umanjuju pravo države da primjeni zakone koje smatra potrebnima da bi uredila upotrebu vlasništva u skladu s općim interesom ili za osiguranje plaćanja poreza ili drugih doprinosa ili kazni.«

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

1) Suglasnost s Ustavom članka 2.a, članka 3.a, članka 4.a, članka 6.a i članka 7. ZoSMPP-a.

10. Pojedini razlozi zbog kojih predlagatelji osporavaju suglasnost s Ustavom članka 2.a, članka 3.a, članka 4., članka 6.a i članka 7. ZoSMPP-a sadržajno su istovjetni razlozima iz prijedloga razmatranih u postupku broj: U-I-3610/2010 i dr., a u kojem je već ocjenjivana suglasnost s Ustavom više članaka tog zakona.

Podsjeća se stoga na sljedeće načelno pravno stajalište koje je Ustavni sud, u vezi s ustavnim ovlaštenjem zakonodavca da šireći krug adresata nekog propisa djelomično mijenja zakonsko uređenje mirovinskog osiguranja radi njegova prilagođavanja promijenjenim gospodarskim i socijalnim prilikama u zemlji, te osobito prava »na visinu« mjesečnih mirovinskih primanja na koju nužno utječe svaka takva aktivnost zakonodavca, izrazio u obrazloženju rješenja broj: U-I-3610/2010 i dr. od 15. prosinca 2010.:

»Za potrebe ovog ustavnosudskog postupka, Ustavni sud podsjeća na relevantna pravna stajališta sadržana u odluci i rješenju broj: U-I-988/1998 i dr. od 17. ožujka 2010. (‘Narodne novine’ broj 40/10.), u kojima je ocjenjivao suglasnost s Ustavom općih odredbi ZOMO-a:

‘Ustavni sud utvrđuje da je pravo na mirovinu, odnosno pravo na ostvarivanje socijalnog davanja iz podsustava mirovinskog osiguranja utemeljenog na generacijskoj solidarnosti, Ustavom zaštićeno imovinsko pravo koje je strogo osobne naravi, nezastarivo, neotuđivo, neprenosivo i nenasljedivo, a stječe se pod pretpostavkama propisanim zakonom.

Sama mirovina, s druge strane, u podsustavu mirovinskog osiguranja utemeljenog na generacijskoj solidarnosti ima obilježja javnopravnog davanja. Stoga pravo na mirovinu u tom podsustavu ne uključuje pravo na određeni iznos mirovine.

(...)

Ustavni sud smatra da ocjena o utjecaju visine iznosa konkretne mirovine na ljudska prava njezina korisnika uvijek ovisi o osobitim okolnostima svakog pojedinačnog slučaja i ta ocjena nije podobna za generalizaciju.

(...)

Ustavni sud podsjeća da je sloboda zakonodavca u redefiniranju kataloga osiguranih prava iz podsustava mirovinskog osiguranja utemeljenog na generacijskoj solidarnosti podložna samo općim ustavnim ograničenjima, to jest obvezom zakonodavca da u uređivanju ‘prava zaposlenih i članova njihovih obitelji na socijalnu sigurnost i socijalno osiguranje’ uvažava zahtjeve koje pred njega postavlja Ustav, a osobito one koji proizlaze iz načela vladavine prava i one kojima se štite opća ustavna dobra i vrednote, osobito Ustavom zajamčena ljudska prava i temeljne slobode pojedinaca.

U području mirovinskog osiguranja utemeljenog na generacijskoj solidarnosti ti se zahtjevi najjasnije očituju u obvezi zakonodavca da pri redefiniranju kataloga osiguranih mirovinskih prava ne naruši samu bit ‘prava na mirovinu’, pri čemu nove zakonske mjere ne smiju proizvesti Ustavom zabranjene diskriminacijske učinke.’

Razmotre li se navedeni prigovori u svjetlu navedenih pravnih stajališta Ustavnog suda, razvidno je da predlagatelji pogrešno tumače da je svaka promjena u zakonskom uređenju njihovih mirovinskih prava ‘nedopušteno zadiranje i ukidanje stečenih prava’, osobito ako je riječ o visini nominalnog iznosa kroz koji se to pravo ostvaruje.

Ustavni sud podsjeća da je na temelju članka 2. stavka 4. alineje 1. Ustava Hrvatski sabor ovlašten samostalno odlučivati o uređivanju gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u Republici Hrvatskoj. Poveže li se ta zakonodavčeva ustavna ovlast s člankom 56. stavkom 1. Ustava, proizlazi da je Hrvatski sabor ovlašten samostalno odlučivati o uređivanju prava zaposlenih i članova njihovih obitelji na socijalnu sigurnost i socijalno osiguranje, što uključuje i mirovinsko osiguranje.

U tom je smislu nesporno da zakonodavac ima ustavnu ovlast mijenjati zakonsko uređenje mirovinskog osiguranja radi njegova prilagođavanja promijenjenim gospodarskim i socijalnim prilikama u zemlji ili njegova stabiliziranja, odnosno stvaranja pretpostavki za dugoročno održiv mirovinski sustav, što uključuje i poduzimanje mjera usmjerenih prema štednji javnih sredstava i stabilizaciji prihoda državnog proračuna.

16. Ustavni sud ponavlja da pravo na mirovinu ne uključuje pravo na određeni iznos mirovine. I Europski sud opetovano ističe da imovinsko pravo proizašlo iz plaćanja doprinosa fondovima osiguranja ne podrazumijeva pravo na određeni iznos tog davanja. U odluci o dopuštenosti zahtjeva u predmetu Božidar Janković protiv Hrvatske (odluka o dopuštenosti zahtjeva br. 43440/98, 12. listopada 2000., ECHR 2000-X., str. 5.) Europski je sud u tom smislu ponovio svoje ustaljeno pravno stajalište: ‘Sud, međutim, podsjeća da iako se prema članku 1. Protokola br. 1 može tražiti ostvarivanje prava koja proizlaze iz uplate doprinosa u mirovinski sustav, osobito prava na ostvarivanje davanja iz takvog sustava – na primjer u obliku mirovine, ova se odredba ne može tumačiti na način da daje pojedincu pravo na mirovinu u određenom iznosu.’

Izloženo pravno stajalište Europskog suda primjenjivo je na sva socijalna davanja koja su obuhvaćena osporenim člancima ZoSMPP-a, jer ni Ustav ni Konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda Vijeća Europe (‘Narodne novine – Međunarodni ugovori’ broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 9/99. – ispravak, 14/02.; u daljnjem tekstu: Konvencija) ne jamče pravo na ta davanja u određenom iznosu.

Sukladno tome, eventualni gubitak određenog dijela (postotka) dotadašnje mirovine ili drugog mirovinskog davanja, koji može biti posljedica novih zakonskih mjera kojima se redefiniraju dotada osigurana mirovinska prava, ne znači a priori i narušavanje biti ‘prava na mirovinu’, sve dok je takav eventualni gubitak određenog dijela dotadašnjeg mirovinskog davanja rezultat generalnog redefiniranja osiguranih prava i razmjeran je po svojim učincima. (...)«

11. Primjenjujući navedeno načelno stajalište i u ovom ustavnosudskom postupku, osnovanost razloga predlagatelja Ustavni sud mora razmotriti u odnosu na sljedeće pitanje:

– je li mjera smanjenja mirovina i mirovinskih primanja u visini 10% koja se od 1. siječnja 2014. propisuje na pripadajuću svotu mirovine adresata ZoSMPP-a, odnosno dodatka mirovini koja je određena, odnosno ostvarena prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju iz članaka 2. i 2.a ZoSMPP-a, nerazmjerna do stupnja koji dovodi do nesuglasnosti ZoSMPP-a s ustavnim jamstvima prava vlasništva i načelom razmjernosti sudjelovanja korisnika državnog proračuna u podmirenju javnih troškova?

a) Je li osporena zakonska mjera miješanje u imovinska prava adresata ZoSMPP-a?

11.1. Ustavni sud podsjeća da je ocijenio primjenjivim u ustavnom poretku Republike Hrvatske stajalište Europskog suda za ljudska prava (u daljnjem tekstu: ESLJP) kako Konvencija kao takva ne jamči pravo na državnu mirovinu ili slična davanja koja financira država (odluka o dopuštenosti zahtjeva u predmetu Neill i drugi protiv Ujedinjenog Kraljevstva, 29. siječnja 2002., zahtjev br. 56721/00).

Međutim, kad nacionalno zakonodavstvo predviđa pravo na socijalno davanje utemeljeno na sustavu doprinosa, onda se pravo proizašlo iz plaćanja doprinosa fondovima osiguranja može smatrati imovinskim pravom u smislu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju koji jamči njegovu zaštitu (odluka o dopuštenosti zahtjeva u predmetu Neill i drugi protiv Ujedinjenog Kraljevstva; presuda u predmetu Gaygusuz protiv Austrije, 16. rujna 1996., zahtjev br. 17371/90, Izvješća 1996-IV, §§ 39-41.).

Sukladno tome, Ustavni sud utvrđuje da osporena zakonska mjera predstavlja miješanje u imovinska prava adresata ZoSMPP-a u smislu članka 48. stavka 1. Ustava i članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju u dijelu u kojem mirovina tih adresata proizlazi iz njihova plaćanja doprinosa mirovinskom fondu.

b) Ima li osporena zakonska mjera legitimni cilj?

11.2. Vlada Republike Hrvatske navela je sljedeće opće razloge zbog kojih prigovore predlagatelja ne smatra osnovanima:

»(...) Mirovinsko osiguranje, kao javno i obvezno mirovinsko osiguranje, financira se doprinosima osiguranika i iz državnog proračuna Republike Hrvatske (za prava određena odnosno ostvarena prema posebnim propisima i za koja nema pokrića u doprinosima). Slijedom tako zakonom uspostavljenih obveza, za financiranje tog osiguranja u 2014. godini predviđeno je približno 36 milijardi kuna (...) Zbog ekonomske i financijske krize u kojoj se nalazi Republika Hrvatska, prihodi državnog proračuna znatno su manji od potrebnih za uobičajeno financiranje svih javnih obveza, pa tako i mirovinskog osiguranja. Stoga se pojavila prijeka potreba za ostvarivanjem ušteda, odnosno povećanjem prihoda ... uključujući tu i područje mirovinskog osiguranja.

Radi daljnje stabilizacije i poticanja gospodarskog rasta, Programom Vlade Republike Hrvatske za mandat 2011. – 2015., identificirane su ključne strukturne mjere kojima je svrha postizanja dugoročne održivosti sustava socijalnog osiguranja i povećanje učinkovitosti socijalnih transfera (...) S ciljem cjelovitog uređenja mirovinskog sustava generacijske solidarnosti i u smislu ujednačavanja rashodne strane proračuna s realnim mogućnostima, kao jedna od mjera utvrđena je potreba za smanjivanjem mirovina, određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima pod povoljnijim uvjetima (...)

(...)

Vlada Republike Hrvatske ističe da su ZID-om Zakona o smanjenju mirovina i dalje izuzete od smanjenja mirovine hrvatskih ratnih vojnih invalida (HRVI) iz Domovinskog rata i ratnih vojnih invalida, s oštećenjem organizma od 100%, jer predstavljaju populaciju osoba s najvećim stupnjem invalidnosti, ...

Osim toga, zaštita socijalne pravde ogleda se i u izuzeću od smanjenja obiteljskih mirovina djece smrtno stradalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata bez oba roditelja, osim sukorisničkih dijelova ovih mirovina koji pripadaju djeci koja su rođena u braku ili izvan braka s drugim roditeljem, odnosno udovici, obiteljskih mirovina djece smrtno stradalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i obiteljskih mirovina udovica koje su sukorisnici tih mirovina s djecom smrtno stradalih hrvatskih branitelja. Time je izražena posebna skrb Republike Hrvatske prema tim najranjivijim skupinama ...«

Polazeći od navedenog, Ustavni sud nema razloga dovoditi u sumnju procjenu Vlade Republike Hrvatske da je »u uvjetima gospodarske krize koja se odrazila i na isplatu mirovina o čijem financiranju u cijelosti ili djelomično sudjeluje Republika Hrvatska« bilo nužno predlaganje i donošenje ZID-a ZoSMPP/13.

Stoga Ustavni sud ocjenjuje da osporena zakonska mjera ima legitimni cilj.

c) Je li zakonska mjera razmjerna legitimnom cilju koji se njome želi postići?

11.3. U odgovoru na postavljeno pitanje Ustavni sud polazi od gospodarskog i financijskog stanja u kojem se nalazi Republika Hrvatska, ali i činjenice da su člankom 2. i člankom 2.a ZoSMPP-a obuhvaćeni korisnici mirovina i mirovinskih primanja određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju koji su u povoljnijim uvjetima u odnosu na adresate Zakona o mirovinskom osiguranju (»Narodne novine« broj 102/98., 127/00., 59/01., 109/01., 147/02., 117/03., 30/04., 177/04., 92/05., 43/07. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 79/07., 35/08., 40/10. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 121/10., 130/10. – pročišćeni tekst, 61/11., 114/11., 76/12. i 133/13., u daljnjem tekstu: ZOMO) stekli i ostvarili prava iz mirovinskog osiguranja, a njihove se mirovine u cijelosti, odnosno većim ili manjim dijelom, financiraju iz državnog proračuna.

U svjetlu navedenog, Ustavni sud smatra potrebnim podsjetiti na dio obrazloženja rješenja broj: U-I-3610/2010 i dr. od 15. prosinca 2010. u kojem je već ocjenjivana mjera smanjenja mirovina i mirovinskih primanja koju je zakonodavac propisao adresatima ZoSMPP-a. Ustavni sud utvrdio je sljedeće:

»... osporena zakonska mjera zamišljena je kao mjera trajne naravi. Radi stabilizacije i poticanja gospodarskog rasta, naime, Vlada Republike Hrvatske donijela je i razradila Program gospodarskog oporavka kojemu je cilj postizanje dugoročne održivosti sustava socijalnog osiguranja i povećanje učinkovitosti socijalnih transfera. Osmišljen je projekt (trajne) revizije sustava mirovinskog osiguranja, posebno u odnosu na ostvarivanje prava iz tog osiguranja ostvarenih pod povoljnijim uvjetima s ciljem ‘prijelaznog postupnog izjednačavanja’ tih osiguranika s pravima osiguranika koji su svoja prava iz mirovinskog osiguranja ostvarili na temelju ZOMO-a. Konkretno, Vlada Republike Hrvatske tu je činjenicu u dostavljenom očitovanju obrazložila ‘potrebom revizije sustava mirovina stečenih po posebnim uvjetima i njihovo smanjivanje sa pripremom za postupno ukidanje posebnih prava pojedinih kategorija iz mirovinskog osiguranja’, a koja je revizija također obuhvaćena navedenim Programom gospodarskog oporavka. Stoga je ZoSMPP donesen bez vremenskog ograničenja njegove primjene. (...)«

Za razliku od trajne prirode mjere propisane ZoSMPP-om, mjeru smanjenja mirovina i mirovinskih primanja koja je adresatima tog zakona propisana člankom 6.a ZoSMPP-a zakonodavac je propisao kao mjeru privremenog trajanja.

Ustavni sud u tom smislu primjećuje da članak 6.a stavak 2. ZoSMPP-a propisuje da će odluku o prestanku smanjenja mirovina, odnosno dodatka mirovini iz stavka 1. članka 6.a tog zakona donijeti Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra nadležnog za financije.

Ustavni sud smatra bitnim naglasiti da stavak 2. članka 6.a ZoSMPP-a Vladi Republike Hrvatske ne pruža mogućnost diskrecijske ocjene hoće li ili neće u trenutku kada se ispune pretpostavke propisane stavkom 1. članka 6.a ZoSMPP-a donijeti (na prijedlog ministra nadležnog za financije) odluku o prestanku primjene propisane mjere (iz stavka 1. tog članka). Ona je to dužna učiniti, bez odgode.

Stoga je ta odluka Vlade Republike Hrvatske deklaratorne naravi. Ispunjenjem pretpostavki propisanih stavkom 1. članka 6.a ZoSMPP-a prava adresata na mirovinu i mirovinska primanja u povećanom iznosu od 10% postaju utuživa.

S obzirom na navedeno dodatno smanjenje mirovina i mirovinskih primanja u visini od 10% mora se razumjeti kao mjera privremenog karaktera, s točno utvrđenim pretpostavkama pod kojima ju je Vlada Republike Hrvatske dužna ukinuti. Kao takva ona je razmjerna legitimnom cilju koji se ZID-om ZoSMPP/13 želi postići.

d) Nameće li osporena zakonska mjera prekomjeran teret za njezine adresate?

11.4. Mjerom propisanom člankom 2.a ZoSMPP-a zakonodavac je proširio krug postojećih adresata ZoSMPP-a na način da se u visini od 10% (od 1. siječnja 2014.) umanjuju i mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje su ostvarene, odnosno određene prema ZOMO-u i koje su povećane prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine« broj 174/04., 92/05., 2/07., 107/07., 65/09., 137/09., 146/10., 55/11., 140/11. i 18/13.), kao i mirovine osiguranika članova posade broda koje se ostvaruju prema Pomorskom zakoniku (»Narodne novine« broj 181/04., 76/07., 146/08., 61/11. i 56/13.).

Člankom 3.a stavkom 1. ZoSMPP-a propisano je da se umanjenje mirovinskih primanja u visini 10% (od 1. siječnja 2014.) primjenjuje i na pripadajuću svotu mirovine, odnosno dodatka mirovini koja je određena, odnosno ostvarena prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju iz članaka 2. i 2.a ZoSMPP-a, kao i na (već) smanjenu mirovinu prema ZoSMPP-u prije odbitaka dodatnog doprinosa za zdravstveno osiguranje, poreze, prireze i druge obustave.

Člankom 7. ZoSMPP-a propisano je da će se mjera smanjenja mirovina koje su već smanjene do 31. prosinca 2013., redefinirano, primijeniti i na adresate iz članka 3. stavka 2. (korisnici mirovine na temelju Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, »Narodne novine« broj 34/91., 43/96., 150/02. i 65/09.).

Iz navedenih članaka ZoSMPP-a razvidno je, dakle, da je dosadašnjim adresatima ZoSMPP-a, uz mjeru smanjenja mirovina koja im je već bila propisana donošenjem ZoSMPP-a, zakonodavac iznova (na umanjene iznose mirovina) od 1. siječnja 2014. propisao mjeru daljnjeg smanjenja mjesečnih mirovinskih primanja u visini od 10%.

Neovisno o pravnoj naravi mirovina adresata na koje se odnosi ZoSMPP, Ustavni sud svjestan je da bi u svjetlu postojećeg teškog gospodarskog i financijskog stanja u zemlji svaka nova zakonska ili administrativna mjera koja utječe na privatnu imovinsku sferu hrvatskih građana načelno mogla dobiti obilježje teško podnošljivog tereta. Riječ je o posljedicama strukturalnih problema u ukupnom gospodarskom i financijskom sustavu Republike Hrvatske koji daleko premašuju granice i učinke donesenih propisa.

Međutim, Ustavni sud mora ostati u granicama svoje nadležnosti i na apstraktnoj razini ocijeniti opterećuje li mjera propisana člankom 3.a ZoSMPP-a prekomjerno adresate na koje se primjenjuje. Stoga se i ovom prilikom upućuje na dio obrazloženja rješenja broj: U-I-3610/2010 i dr. od 15. prosinca 2010., a koji Ustavni sud nalazi primjenjivim za pitanje na koje u ovom dijelu obrazloženja traži odgovor:

»Ustavni sud je pošao od prakse i pravnih stajališta Europskog suda koja je iznio u odluci i rješenju Ustavnog suda broj: U-I-988/1998 i dr. od 17. ožujka 2010. Načelno je stajalište Europskog suda, koje je prihvatio i Ustavni sud, da ukupan iznos novčanih primitaka pojedinca (primjerice, mirovine), zajedno sa svim povlasticama i olakšicama koje osoba uživa, može – zbog svoje nedostatnosti – u osobitim okolnostima nekog konkretnog slučaja otvoriti pitanje nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja u smislu članka 3. Konvencije, ako taj iznos, dostupan osobi, ne bi bio dostatan da je zaštiti od ‘narušavanja fizičkog ili mentalnog zdravlja’ ili od ‘degradacije nesuglasne s ljudskim dostojanstvom’ do mjere dovoljno ozbiljne da bi mogla potpasti unutar okvira članka 3. Konvencije (str. 6.-7. odluke Antonina Dmitriyevna Budina protiv Rusije (18. lipnja 2009., zahtjev br. 45603/05); usp. i odluku u predmetu Aleksandra Larioshina protiv Rusije, 23. travnja 2002., zahtjev broj 56869/00, str. 4., te presudu u predmetu Kutepov i Anikeyenko protiv Rusije 25. listopada 2005., zahtjev br. 68029/01, §§ 61.-63.). Prema terminologiji hrvatskog Ustava, riječ bi bila o zabrani zlostavljanja propisanoj prvim dijelom rečenice članka 23. stavka 1. Ustava. Ta ocjena, međutim, ovisi o osobitim okolnostima svakog pojedinog slučaja i nije podobna za generalizaciju. Iz navedenog proizlazi da primjena ZoSMPP-a nužno pretpostavlja prethodnu konkretizaciju zakonskih odredbi na svaki pojedinačan slučaj kroz poseban pravni postupak obračuna mirovina i drugih primitaka za svakog pojedinog adresata, što ga provode nadležna tijela ili službe koji su u obvezi taj zakon primijeniti. Isplaćeni neto iznos mirovine ili drugog primitka uvijek je rezultat konkretnih životnih okolnosti svakog pojedinca. Stoga se ocjena o mogućem ustavnopravno neprihvatljivom utjecaju ZoSMPP-a na pojedinačnu pravnu sudbinu konkretnog adresata ZoSMPP-a (to jest ocjena o tome može li se smanjenje mirovine za 10% smatrati zlostavljanjem u nekom konkretnom pojedinačnom slučaju) može ispitivati samo u posebnom postupku pokrenutom ustavnom tužbom, ali ne i u postupku apstraktne ocjene suglasnosti tog zakona s Ustavom. Budući da faktična međusobna neusporedivost privatnih imovinskih sfera pojedinaca u konkretnim slučajevima postavlja granice procjene učinaka pravnih normi kojima se zadire u privatnu imovinsku sferu njihovih adresata, Ustavni sud ne nalazi da bi – na apstraktnoj pravnoj razini – primjena ZoSMPP-a značila generalan prekomjeran teret za njegove adresate. Pojedinačni slučajevi ne mogu biti predmet ovog ustavnosudskog postupka. (...)«

Navedena su stajališta u cijelosti primjenjiva i na predmet koji se razmatra u ovom ustavnosudskom postupku.

e) Dovodi li primjena članka 4.a ZoSMPP-a, kojim su propisane iznimke od primjene članka 2. i članka 2.a tog zakona, do diskriminatornih učinaka za njegove adresate?

11.5. Predlagatelji osporavaju suglasnost članka 4.a ZoSMPP-a s člankom 14. Ustava. Ustavni sud podsjeća na stajalište koje je izrazio u dijelu obrazloženja rješenja broj: U-I-3610/2010 i dr. od 15. prosinca 2010.:

»... adresati ZoSMPP-a prava iz mirovinskog osiguranja ostvarili su prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, u povoljnijim uvjetima u odnosu na adresate ZOMO-a. Ustavni sud također podsjeća da je Vlada Republike Hrvatske donošenje ZoSMPP-a obrazložila ‘potrebom revizije sustava mirovina stečenih po posebnim uvjetima i njihovo smanjivanje sa pripremom za postupno ukidanje posebnih prava pojedinih kategorija iz mirovinskog osiguranja’. U tim okolnostima, Ustavni sud ocjenjuje da nije potrebno posebno ispitivati navedene prigovore predlagatelja, osobito stoga što u njihovim prijedlozima nije obrazložena navodna osnova diskriminacije, to jest svojstvo po kojemu bi adresati ZoSMPP-a bili diskriminirani u odnosu na adresate ZOMO-a (rasa, boja kože, spol, jezik, vjera, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, imovina, rođenje, naobrazba, društveni položaj ili neka druga osobina – članak 14. Ustava).

(...)

Ustavni sud podsjeća da je zakonodavac dužan uvažavati zahtjeve koje pred njega postavlja Ustav, a osobito one koji proizlaze iz načela vladavine prava i one kojima se štite određena ustavna dobra i vrednote. Međutim, članak 14. Ustava ne priječi zakonodavca da prava i obveze pojedinih istovrsnih ili sličnih skupina uređuje različito, ako se time ispravljaju postojeće nejednakosti između tih skupina ili za to postoje drugi opravdani razlozi. Različito uređenje prava i obveza, smatrat će se diskriminirajućim samo ako propisano razlikovanje nema objektivnog i razumnog opravdanja, odnosno ako se time ne ostvaruje legitiman cilj ili ako ne postoji razmjernost između propisane zakonske mjere i cilja koji se nastoji postići.

Ustavni sud ističe da je zakonodavac slobodan procijeniti opravdava li različitost i u kojoj mjeri, u inače sličnim situacijama, različito uređenje prava i obveza, pri čemu opseg njegovih ovlasti ovisi o predmetu zakonskog uređenja i s njim povezanim činjenicama i okolnostima. Ustavni sud također podsjeća na svoje ustaljeno stajalište da u odnosu na opće mjere gospodarske i socijalne politike zakonodavac ima široko područje slobodne procjene, pa je Ustavni sud dužan poštovati izbor zakonodavne politike. (...)«

Člankom 4.a ZoSMPP-a propisane su, dakle, iznimke od njegove primjene koje zakonodavac obrazlaže specifičnim svojstvima različite podskupine korisnika prava iz mirovinskog osiguranja određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, a koje specifičnosti razlikuju te osiguranike u odnosu na druge.

Zbog posebnosti svojstava ili položaja tih osiguranika, Ustavni sud ocjenjuje da – s ustavnopravnog aspekta – nije neprihvatljivo njihovo izuzeće od primjene ZoSMPP-a. Razlike na koje upućuju predlagatelji više su izraz socijalne osjetljivosti zakonodavca za »podskupine« najtežih slučajeva (to jest za najranjivije skupine unutar hrvatskih branitelja) negoli su izraz pogodovanja tim podskupinama.

12. Slijedom utvrđenja iz točaka od 10.1. do 10.5. obrazloženja ovog rješenja, Ustavni sud ocjenjuje da smanjenje mirovina i mirovinskih primanja kako je to propisano člankom 2.a, člankom 3.a, člankom 4.a, člankom 6.a i člankom 7. ZoSMPP-a ne vrijeđa Ustavom zajamčena imovinska prava i ne nalazi da bi s bilo kojeg aspekta u odnosu na adresate tog zakona zakonodavac propisivanjem navedene mjere postupio na način koji dovodi u pitanje poštovanje i primjenu načela razmjernosti u podmirenju javnih troškova te načela zabrane diskriminacije.

2) Suglasnost s Ustavom članka 1., članka 2. stavka 1. alineje 3., članka 3. stavka 1. i članka 5. ZoSMPP-a

13. Članak 1., članak 2. stavak 1. alineja 3., članak 3. stavak 1. i članak 5. ZoSMPP-a bili su predmet ocjene suglasnosti s Ustavom u postupku koji je pred Ustavnim sudom vođen pod brojem: U-I-3610/2010 i dr.

Na temelju članka 54. Ustavnog zakona, Ustavni sud može ocjenjivati suglasnost zakona s Ustavom i u slučaju kada je određeni zakon već ranije bio predmet ustavnosudske ocjene.

U provedenom ustavnosudskom postupku utvrđeno je da predlagatelji nisu naveli nove razloge zbog kojih bi trebalo preispitati prethodno neprihvaćanje prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 1., članka 2. stavka 1. alineje 3., članka 3. stavka 1. i članka 5. ZoSMPP-a, niti je Ustavni sud utvrdio da su u ustavnopravnom poretku Republike Hrvatske nastupile nove okolnosti koje bi dovele do promjene njegovih stajališta navedenih u rješenju broj: U-I-3610/2010 i dr. od 15. prosinca 2010.

Predlagatelji se stoga upućuju na stajališta koja je Ustavni sud u vezi suglasnosti s Ustavom ZoSMPP-a izrazio u rješenju broj: U-I-3610/2010 i dr. od 15. prosinca 2010., a koje je (kao što je to naznačeno i u točki 2.2. obrazloženja ovog rješenja) objavljeno u »Narodnim novinama« broj 4 od 10. siječnja 2011.

14. Budući da nisu prihvaćeni prijedlozi za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom u izreci ovog rješenja navedenih članaka ZoSMPP-a, o zahtjevima kojima su neki od predlagatelja zatražili donošenje privremene mjere odgode primjene osporenih zakona Ustavni sud nije odlučivao.

15. Na temelju članka 43. stavka 1. Ustavnog zakona riješeno je kao u točki I. izreke.

Objava ovog rješenja (točka II. izreke) temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona.

Broj:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| U-I-381/2014  U-I-396/2014  U-I-451/2014  U-I-606/2014  U-I-642/2014  U-I-749/2014  U-I-829/2014  U-I-978/2014  U-I-1011/2014  U-I-1012/2014  U-I-1014/2014  U-I-1015/2014  U-I-1030/2014  U-I-1040/2014  U-I-1042/2014  U-I-1043/2014  U-I-1046/2014  U-I-1047/2014  U-I-1048/2014  U-I-1066/2014  U-I-1067/2014  U-I-1068/2014  U-I-1070/2014  U-I-1073/2014  U-I-1074/2014  U-I-1075/2014  U-I-1078/2014  U-I-1079/2014  U-I-1080/2014  U-I-1085/2014  U-I-1102/2014  U-I-1104/2014  U-I-1105/2014  U-I-1124/2014  U-I-1145/2014  U-I-1146/2014 | U-I-1148/2014  U-I-1149/2014  U-I-1151/2014  U-I-1154/2014  U-I-1156/2014  U-I-1178/2014  U-I-1179/2014  U-I-1183/2014  U-I-1184/2014  U-I-1185/2014  U-I-1187/2014  U-I-1188/2014  U-I-1189/2014  U-I-1190/2014  U-I-1194/2014  U-I-1224/2014  U-I-1235/2014  U-I-1240/2014  U-I-1241/2014  U-I-1258/2014  U-I-1259/2014  U-I-1262/2014  U-I-1291/2014  U-I-1295/2014  U-I-1320/2014  U-I-1321/2014  U-I-1324/2014  U-I-1334/2014  U-I-1390/2014  U-I-1391/2014  U-I-1428/2014  U-I-1436/2014  U-I-1437/2014  U-I-1438/2014  U-I-1439/2014  U-I-1440/2014 | U-I-1441/2014  U-I-1442/2014  U-I-1443/2014  U-I-1444/2014  U-I-1526/2014  U-I-1529/2014  U-I-1550/2014  U-I-1575/2014  U-I-1577/2014  U-I-1582/2014  U-I-1621/2014  U-I-1636/2014  U-I-1642/2014  U-I-1670/2014  U-I-1672/2014  U-I-1674/2014  U-I-1685/2014  U-I-1686/2014  U-I-1759/2014  U-I-1760/2014  U-I-1786/2014  U-I-1790/2014  U-I-1802/2014  U-I-1820/2014  U-I-1841/2014  U-I-1847/2014  U-I-1848/2014  U-I-1903/2014  U-I-1905/2014  U-I-1913/2014  U-I-1936/2014  U-I-1937/2014  U-I-1941/2014  U-I-1993/2014  U-I-2005/2014  U-I-2019/2014 | U-I-2044/2014  U-I-2045/2014  U-I-2093/2014  U-I-2118/2014  U-I-2119/2014  U-I-2155/2014  U-I-2226/2014  U-I-2276/2014  U-I-2297/2014  U-I-2298/2014  U-I-2299/2014  U-I-2300/2014  U-I-2334/2014  U-I-2335/2014  U-I-2364/2014  U-I-2380/2014  U-I-2395/2014  U-I-2401/2014  U-I-2409/2014  U-I-2410/2014  U-I-2414/2014  U-I-2428/2014  U-I-2429/2014  U-I-2431/2014  U-I-2582/2014  U-I-2586/2014  U-I-2587/2014  U-I-2588/2014  U-I-2610/2014  U-I-2730/2014  U-I-2833/2014  U-I-2841/2014  U-I-2842/2014  U-I-2891/2014  U-I-2964/2014  U-I-3133/2014 |

Zagreb, 12. lipnja 2014.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica

dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

POSEBAN DODATAK – POPIS:

U-I-381/2014 – UDRUGA VETERANA HRVATSKIH GARDIJSKIH POSTROJBI

– Fra Filipa Grabovca 1, 10000 Zagreb i

UDRUGA SPECIJALNE POLICIJE IZ DOMOVINSKOG RATA

– Avenija Gojka Šuška 1, 10000 Zagreb

U-I-396/2014 – Udruga hrvatskih vojnih invalida Domovinskog rata – Trešnjevka,

predsjednik Udruge Bilić Nikola, Ozaljska 16, 10000 Zagreb

U-I-451/2014 – Hrvatsko društvo političkih zatovorenika, Masarykova 22, 10000 Zagreb

U-I-606/2014 – Jelavić Nikola, Kupinec 216B, 10450 Kupinec

U-I-642/2014 – Sekulić Mirko, Frana Supila 15, 33515 Orahovica

U-I-749/2014 – ZAJEDNICA ŽUPANIJSKIH ZAJEDNICA UDRUGA HVIDR-a

– predsjednik Josip Đakić, Glaovićeva 10, 10000 Zagreb

U-I-829/2014 – Kaleb Zoran, Hrvatskih iseljenika 6, 20350 Metković

U-I-978/2014 – Hrvatska zajednica udruga roditelja poginulih branitelja Domovinskog rata,

predsjednica Kober Lucija, Sortina 1B, 10020 Zagreb

U-I-1011/2014 – Filipčić Zvonko, Miroslava Krleže 2, 48350 Đurđevac

U-I-1012/2014 – Toplonjak Dragutin, Žarkovice 2b, 40305 Nedelišće

U-I-1014/2014 – Novak Emil, Dragoslavec selo 28 a, 40306 Macinec

U-I-1015/2014 – Perek Siniša, K. Tomislava 64, 33520 Slatina

U-I-1030/2014 – Šarabok Milan, M. Gupca 158, 33520 Slatina

U-I-1040/2014 – Knez Mario, Radnička 23, Pribislavec, 40000 Čakovec

U-I-1042/2014 – Bermanec Nikola, Jug 2/1, 40323 Prelog

U-I-1043/2014 – Špilek August, Turčišće 118, 40318 Dekanovec

U-I-1046/2014 – Nedeljko Ivan, Čakovečka 47, D. Mihaljevec, 40326 Sveta Marija

U-I-1047/2014 – Horvat Zlatko, V. Nazora 28, 40000 Čakovec

U-I-1048/2014 – Kolenda Mijo, I. Meštrovića 8, 40323 Prelog

U-I-1066/2014 – Rešetar Damir, Dr. Franje Debana 22, 40000 Čakovec

U-I-1067/2014 – Marciuš Stjepan, Strahoninec, Čakovečka 10, 40000 Čakovec

U-I-1068/2014 – Ašpan Antun, Matice hrvatske 6, 33520 Slatina

U-I-1070/2014 – Kovačević Stjepan, Janka Slogara 6, 40000 Čakovec

U-I-1073/2014 – Miholček Nenad, Dr. Ante Starčevića 16, Pribislavec, 40000 Čakovec

U-I-1074/2014 – Kos Mladen, Vukšinec Riječki 50, 48268 Gornja Rijeka

U-I-1075/2014 – Škeva Nediljko, Kutleša Marijan, Kukulj Nerio, Rebić Marijo, Perić Stipe, Pojatina Bruno, Bago Bruno, Babić Zoran, Bago Anđelko, Tomasović Tihomir,

Tomas Željko i Marević Bariša, odvjetnik Đerek Matković Silvija, Blajburška 9, 21260 Imotski

U-I-1078/2014 – Korunić Branimir, V. Nazora 78, 40323 Prelog

U-I-1079/2014 – Hrelja Dean, M. Gupca 13, G. Kuršanec, 40305 Nedelišće

U-I-1080/2014 – Dominić Damir, Glavna 12, Hodošan, 40320 D. Kraljevec

U-I-1085/2014 – Kodba Željko, I. pl. Zajca 22, 40000 Čakovec

U-I-1102/2014 – Vidović Dragutin, Matije Gupca 9, Pribislavec, 40000 Čakovec

U-I-1104/2014 – Pugar Vlado, Lipa 70, 33520 Slatina

U-I-1105/2014 – Jug Božo, Sveti Petar Orehovec 20, 48267 Orehovec

U-I-1124/2014 – Mihalinac Mirko, Vladimira Nazora 19b, 43280 Garešnica

U-I-1145/2014 – Fileš Darko, Gornja 58, Cirkovljan, 40323 Prelog

U-I-1146/2014 – Horvat Željko, Dragutina Domjanića 25, 40323 Prelog

U-I-1148/2014 – Podrug Fehim (Salko), Nikole Tesle 11, 20000 Dubrovnik

U-I-1149/2014 – Bistrović Ljubomir, M. Gupca 27, Strahoninec, 40000 Čakovec

U-I-1151/2014 – Šarić Dragutin, 17. rujna 1991. br. 2, 40000 Čakovec

U-I-1154/2014 – Dominić Tihomir, Ulica 17. rujna 1991. br. 6, 40000 Čakovec

U-I-1156/2014 – Posavec Darko, Novi Brodec 6, 40316 Vratišinec

U-I-1178/2014 – Omrčen Nikola, Vlade Gotovca 21, 10000 Zagreb

U-I-1179/2014 – Lukinić Tomo, B. Adžije 11, 10000 Zagreb

U-I-1183/2014 – Grabar Branko, Novakova 30, 40000 Čakovec

U-I-1184/2014 – Vikert Tihomir, Kozice 205, 33520 Slatina

U-I-1185/2014 – Novak Slobodan, Jurja Križanića 28, 40000 Čakovec

U-I-1187/2014 – Tkalčec Mladen, Zrinskih 25, Ivanovec, 40000 Čakovec

U-I-1188/2014 – Piljušić Branko, M. Gupca 7 A, Pribislavec, 40000 Čakovec

U-I-1189/2014 – Marković Marko, Grabić 7, 33520 Slatina

U-I-1190/2014 – UDRUGA BRANITELJA VETERANA VOJNE POLICIJE, Split, Rendićeva 10, Split,

odvjetnica Grbić Milana, Mesnička 11, 10000 Zagreb

U-I-1194/2014 – Kerovec Mladen, Istarsko naselje 5, 40315 Mursko Središće

U-I-1224/2014 – Posavec Goran, Jug I. br. 2, 40323 Prelog

U-I-1235/2014 – Sabljak Drago, Slave Raškaj 58, 33520 Slatina

U-I-1240/2014 – Vujić Predrag, Franje Kuhača 67, 33520 Slatina

U-I-1241/2014 – Cmrk Berislav, Mlinska 35, 33520 Slatina

U-I-1258/2014 – Medved Damir, Kozice 142, 33520 Slatina

U-I-1259/2014 – Bervida Antun, Svibanjska 80, 43500 Daruvar

U-I-1262/2014 – Horvatić Zvonko, Sv. Mihovila 25, Mihovljan, 40000 Čakovec

U-I-1291/2014 – Vuković Josip, Ivana pl. Zajca 27, 40000 Čakovec

U-I-1295/2014 – Merlak Josip, Travnik 6/11, 40000 Čakovec

U-I-1320/2014 – Betlehem Ivan, Herešin, 48000 Koprivnica

U-I-1321/2014 – Čubelić Snježana, Grofa Janka Draškovića 3, 33520 Slatina

U-I-1324/2014 – Španić Marko, Vukovarska 153, 33410 Suhopolje

U-I-1334/2014 – Livaja Jadranka, B. Radića 13/2, 33520 Slatina

U-I-1390/2014 – Doroghazi Irina, SR Njemačke 69, 32000 Vukovar

U-I-1391/2014 – Doroghazi Silvestar, SR Njemačke 69, 32000 Vukovar

U-I-1428/2014 – Puntarić Anđelka, V. Nazora 264, 33520 Slatina

U-I-1436/2014 – Maračić Marija, Zrinskog 1, 33517 Mikleuš

U-I-1437/2014 – Dunković Rozalija, Radosavci 2, 33520 Slatina

U-I-1438/2014 – Grahovac Mira, M. Gupca 110, 33520 Slatina

U-I-1439/2014 – Sabo Anica, Vukovarska 74, 33518 Nova Bukovica

U-I-1440/2014 – Strasser Mara, Mlinska 42, 33520 Slatina

U-I-1441/2014 – Loborec Ruža, A. Hebranga 17, 33520 Slatina

U-I-1442/2014 – Filković Tomo, Kozice 174, 33520 Slatina

U-I-1443/2014 – Filković Roza, Vinogradska 15, 33520 Slatina

U-I-1444/2014 – Karafa Kata, V. Nazora 60, 33525 Sopje

U-I-1526/2014 – Ključarić Damir, Podevčevo 89, 42220 Novi Marof

U-I-1529/2014 – Mikulčić Mirko, Kalnička 61, 42222 Ljubeščica

U-I-1550/2014 – Trevizan Stjepan, M. Hrvatske 6, 33520 Slatina

U-I-1575/2014 – Vugrinec Ivica, Brezje 32, 40315 Mursko Središće

U-I-1577/2014 – Balen Ivan, Japodska 66 B, 52100 Pula

U-I-1582/2014 – Kiš Josip, Kokodvorska 34, 33518 Nova Bukovica

U-I-1621/2014 – Jurčec Dražen, Čehovec 72, 40323 Prelog

U-I-1636/2014 – Križek Ivica, Matice hrvatske 6, 33520 Slatina

U-I-1642/2014 – Cergolj Davorin, M Gupca 85, 33000 Virovitica

U-I-1670/2014 – Cicvarić Marija, Braće Radića 13, 33520 Slatina

U-I-1672/2014 – Jurić Pero, Negrijeva 1, 52100 Pula

U-I-1674/2014 – Lesjak Robert, I. G. Kovačića 17, Mihovljan, 40000 Čakovec

U-I-1685/2014 – Tušek Ivkica, Stubička 16, Nova Šarovka, 33520 Slatina

U-I-1686/2014 – Balić Andrija i Balić Anka, oboje na adresi: Kolodvorska 24, 33520 Slatina

U-I-1759/2014 – Vadlja Vladimir, A. Mihanovića 43, Pribislavec, 40000 Čakovec

U-I-1760/2014 – Fedorovsky Aleksandar, Pješčana uvala 6/15, 52203 Medulin

U-I-1786/2014 – Gačić Darko, Ujevićeva 1, 52100 Pula

U-I-1790/2014 – Kozulić Zdravko, Krešimira Kapeša 26A, 42201 Bretinec

U-I-1802/2014 – Bujanić Ivan, Brozičević Vinko, Crnički Stjepan, Golemić Željko, Grlica Vladimir, Husnjak Stjepan, Kerec Zmago, Križanić Slavko, Kumić Marijan, Lacić Joso, Lončarerić Pero, Marić Ljubo, Poldrugač Đuro, Rakarić Stjepan, Spudić Robert, (21 podnositelj), odvjetnik Šojić Mićunović Branka, Draškovićeva 48, 10000 Zagreb

U-I-1820/2014 – Škof Ivan, Grad Graza 4, 52100 Pula

U-I-1841/2014 – Vaška Željko, Ivana Meštrovića 17, 33520 Slatina

U-I-1847/2014 – Raspudić Ivan, Zoranićeva 23, 52100 Pula

U-I-1848/2014 – Radić Ivica, Zoranićeva 25, 52100 Pula

U-I-1903/2014 – Zagorac Željko, Kozice 97, 33520 Slatina

U-I-1905/2014 – Đapić Željko, Istarska 7, 52100 Pula

U-I-1913/2014 – Horvat Zdenko, Jeretova 3A, 5210 Pula

U-I-1936/2014 – Lucić Željko, Splitska 8/7, 52100 Pula

U-I-1937/2014 – Posavac Dragan, M. Milovanovića 2, 52440 Poreč

U-I-1941/2014 – Đurašinović Šimo, Istarska 15, 52100 Pula

U-I-1993/2014 – Hegeduš Ernest, Prilaz Plazina 20, Štitnjan, 52100 Pula

U-I-2005/2014 – Lerotić Ivica, Splitska 5, 52100 Pula

U-I-2019/2014 – Šerbić Ljubinko, Loborika 366, 52206 Marčana

U-I-2044/2014 – Karamarko Šime, Fižela 12, 52100 Pula

U-I-2045/2014 – Pranić Drago, Jeretova 38, 52100 Pula

U-I-2093/2014 – Aleksić Dragica, Trg mornarički 2, 52100 Pula

U-I-2118/2014 – Tavić Ljupko, Hrvatskih branitelja 4 b, 31550 Valpovo

U-I-2119/2014 – Sudar Rafo, Sisplac 4, 52100 Pula

U-I-2155/2014 – Bezak Željko, Kučine 54, Vinkuran, 52100 Pula

U-I-2226/2014 – UDRUGA UMIROVLJENIKA UNUTARNJIH POSLOVA,

predsjednik Udruge Eškićević Savo, Stupnička 4, 10000 Zagreb

U-I-2276/2014 – Kavgić Siniša, Hrvatske državnosti 54, Herešin, 48000 Koprivnica

U-I-2297/2014 – Traljić Petar, Sv. Ivana 3/3, 52100 Pula

U-I-2298/2014 – Sudulić Julija, Limido dele Roje 10, Galižana, 52100 Pula

U-I-2299/2014 – Mijatović Mara, Tršćanska 14, 52100 Pula

U-I-2300/2014 – Bok Ana, Puntižela 22, 52100 Pula

U-I-2334/2014 – Murtić Seno, Laborika 153, 52206 Marčana

U-I-2335/2014 – Tikvić Jure, Buonarotijeva 7, 52100 Pula

U-I-2364/2014 – Jelinek Marija, Dalmatinska 15c, 52440 Poreč

U-I-2380/2014 – Obradović Željko, V. Nazora 8, 52100 Pula

U-I-2395/2014 – Savaj Ivica, Splitska 10, 52100 Pula

U-I-2401/2014 – Krajačić Stevo, Japodska 66B, 52100 Pula

U-I-2409/2014 – Škalec Damir, Valturska 78/3, 52100 Pula

U-I-2410/2014 – Lučić Ivo, Put dragovoljaca Domovinskog rata 108, 20207 Mlini

U-I-2414/2014 – Jarić Branko, Vinkuran, Štrped 27, 52100 Pula

U-I-2428/2014 – Mesaroš Tihomir, Vitezovićeva 30, 52100 Pula

U-I-2429/2014 – Pothorski Vlado, Cerneccina 2, 52100 Pula

U-I-2431/2014 – Stanić Zvonko, Negrijeva 1, 52100 Pula

U-I-2582/2014 – Horvat Zvonimir, Valturska 78, 52100 Pula

U-I-2586/2014 – Malčić Goran, Katalinića Jeretova 21, 52100 Pula

U-I-2587/2014 – Perković Vlado, M. Gupca 56, Bistrinci, 31551 Belišće

U-I-2588/2014 – Šimunović Stjepan, Fižela 12, 52100 Pula

U-I-2610/2014 – Poljak Mladen, Park P. Kofmanna 2c, 31551 Belišće

U-I-2730/2014 – Bandić Jadranka, Nazorova 14, 52100 Pula

U-I-2833/2014 – Rožman Robert, Fižela 12, 52100 Pula

U-I-2841/2014 – Gašpar Ivan, Poljička cesta 21, 21000 Split

U-I-2842/2014 – Valić Mijo, Palladinova 19, 52100 Pula

U-I-2891/2014 – Barać Jako, Boškovićev uspon 20, 52100 Pula

U-I-2964/2014 – Katanić Mira, Voltićeva 10, 52100 Pula

U-I-3133/2014 – Spajić Ivica, Blajburška, Imotski i Šimić Veselko, Blajburška 33, Imotski, odvjetnik Đerek Matković Silivija, Blajburška 9, 21260 Imotski

Rješenje, NN 86/2014-1740