## Etički kodeks državnih odvjetnika i zamjenika držav­nih odvjetnika

### NN 25/2008 (27.2.2008.), Etički kodeks državnih odvjetnika i zamjenika držav­nih odvjetnika

# DRŽAVNO ODVJETNIŠTVO REPUBLIKE HRVATSKE

**851**

Na temelju članka 86.a i 86.b Zakona o državnom odvjetništvu (»Narodne novine«,
broj 51/01, 16/07 i 20/07) Kolegij Državnog odvjetništva Republike Hrvatske
proširen sa županijskim i općinskim državnim odvjetnicima i predstavnicima
kolegija županijskih i općinskih državnih odvjetništava, na sjednici održanoj 5.
veljače 2008. godine donio je

## ETIČKI KODEKS

### DRŽAVNIH ODVJETNIKA I ZAMJENIKA DRŽAVNIH ODVJETNIKA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Etičkim kodeksom državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika (u daljnjem
tekstu: Kodeks) utvrđuju se načela i pravila ponašanja državnih odvjetnika i
zamjenika državnih odvjetnika (u daljnjem tekstu: državnoodvjetničkih
dužnosnika) kojih se uvijek moraju pridržavati radi očuvanja i daljnjeg razvoja
dostojanstva i ugleda državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog
pravosudnog tijela.

II. TEMELJNA NAČELA

Članak 2.

Državnoodvjetnički dužnosnici u obavljanju svoje dužnosti, u odnosima s drugim
tijelima, strankama i građanima, kao i u međusobnim odnosima moraju se
pridržavati osobito sljedećih načela:

*1. Zakonitosti*

Državnoodvjetnički dužnosnik dužan je postupati zakonito i stručno, sukladno
Ustavu Republike Hrvatske, ratificiranim međunarodnim ugovorima, zakonima i
Pravilniku o unutarnjem poslovanju, tako da se zakonitost i pravilnost njegovih
odluka može provjeriti i da se uvijek mogu utvrditi razlozi zbog kojih su te
odluke donesene. (Spojene točke a) i e) sadašnjeg Etičkog kodeksa.)

*2. Nepristranosti*

Svoju dužnost mora obavljati objektivno, nepristrano i neovisno o prosudbi i
mišljenju javnosti i vanjskih pritisaka, bez predrasuda, poštujući i štiteći
osnovna ljudska prava utvrđena Ustavom, zakonom i Konvencijom o zaštiti ljudskih
prava i temeljnih sloboda, uvijek poštujući dostojanstvo drugih, bez obzira na
to o kojoj je osobi riječ i bez obzira na njezin status, bez diskriminacije u
pogledu vjere, spola, seksualnog određenja, nacionalnog i regionalnog porijekla,
pripadanja etničkoj grupi, rasi, dobi ili bilo koje druge osnove.

*3. Marljivosti i stručnog postupanja*

Državnoodvjetnički dužnosnik radi obavljanja svoje dužnosti mora imati visoku
razinu znanja o poznavanju prava i njegove primjene. To uključuje obvezu
neprekidnog stručnog usavršavanja i obrazovanja. Dužan je poštovati rokove u
tijeku postupka, uz poštovanje pravila o prioritetima u rješavanju predmeta,
nastojeći primljene predmete istog stupnja hitnosti rješavati prema redoslijedu
primanja u rad.

*4. Poštenja i nepodmitljivosti*

Državnoodvjetnički dužnosnik ne smije se koristiti svojom dužnošću, svojim
službenim položajem i ugledom radi ostvarivanja imovinske koristi za sebe ili
drugoga, mora izbjegavati primanje darova i besplatnih usluga ako bi se time
mogli dovesti u pitanje njegova nepristranost i objektivnost.

*5. Lojalnosti*

Državnoodvjetnički će se dužnosnik kad primi od državnog odvjetnika iz tog ili
višeg državnog odvjetništva naputak za postupanje u određenom predmetu suzdržati
o tome davati drugima bilo kakve obavijesti ili komentare. Prije preuzimanja
bilo kakvih poslova izvan državnog odvjetništva mora obavijestiti o tome
državnog odvjetnika odnosno višeg državnog odvjetnika i postupiti u skladu s
dobivenim mišljenjem.

*6. Dostojanstva*

Državnoodvjetnički dužnosnik mora se ponašati na poslu, ali i u slobodno
vrijeme, tako da svojim ponašanjem ne dovede u pitanje dostojanstvo i ugled
državnoodvjetničkog dužnosnika, ali i državnog odvjetništva u cjelini, mora se
suzdržati od obavljanja slobodnih aktivnosti koje bi bile u sukobu sa službenim
dužnostima ili bi mogle umanjiti njegov društveni ugled i ugled državnog
odvjetništva te će izvijestiti višeg državnog odvjetnika ili državnog odvjetnika
o onim svojim slobodnim aktivnostima koje bi u percepciji javnosti mogle
pobuditi sumnju u njegovu samostalnost i objektivnost i time umanjiti njegov
društveni ugled i ugled državnog odvjetništva u cjelini. Dužan je paziti da
svojim ponašanjem na javnim mjestima i ponašanjem općenito ne nanese štetu
ugledu državnog odvjetništva ili državnoodvjetničkoj dužnosti. Načelo
dostojanstva uključuje i primjerenost osobnog izgleda.

*7. Suzdržanost*

Državnoodvjetnički dužnosnik mora se suzdržavati od davanja izjava i svega
drugog čime može dovesti u pitanje ili u sumnju svoju neovisnost, nepristranost,
lojalnost i dostojanstvo. Dužan je prema kolegama, zaposlenicima i strankama
ponašati se s obzirnošću, dostojanstvom i rezerviranošću koje su sastavnica
državnoodvjetničke dužnosti. To uključuje i obvezu poštovanja službene ili
poslovne tajne i obvezu da zadrži za sebe sve što je doznao o strankama,
njihovim pravima, obvezama i pravnim interesima u okviru obnašanja dužnosti,
osim ako to ne bi predstavljalo kažnjivo djelo.

III. ODNOSI I SURADNJA U DRŽAVNOM ODVJETNIŠTVU

Članak 3.

Državnoodvjetnički dužnosnik prije poduzimanja određene radnje ili odluke za
koju smatra da može imati negativan odjek u javnosti ili utjecati na ugled i
položaj državnog odvjetništva treba s time upoznati višeg državnog odvjetnika
odnosno državnog odvjetnika.
Državnoodvjetnički dužnosnici u državnom odvjetništvu međusobno će pri
zajedničkom radu uvažavati jedni druge i odnositi se među sobom s poštovanjem.
Državnoodvjetnički dužnosnici u državnom odvjetništvu svoj će rad usmjeriti na
postizanje što boljih rezultata i uvijek kad je to potrebno raditi zajednički,
pomažući se međusobno i upoznavajući druge sa svim svojim saznanjima o poslu
koji rade.
Državnoodvjetnički dužnosnici u državnom odvjetništvu neće jedni od drugih ni od
ostalih zaposlenika tražiti usluge koje bi dovele do kompromitirajućih situacija
ili poremećaja odnosa.

Članak 4.

Državnoodvjetnički dužnosnici u državnom odvjetništvu odgovaraju svom nadređenom
za svoj rad i metode kojima se koriste u izvršavanju svojih poslova.
Državnoodvjetnički dužnosnici svoje će nadređene na vrijeme i bez njihova
posebnog pitanja obavijestiti o svim predmetima i saznanjima vezanim za rad
državnog odvjetništva za koje se razumno smatra da je važno da s njima budu
upoznati.

Članak 5.

Državnoodvjetnički dužnosnici u svakodnevnom će se radu prema zaposlenicima
odnositi otvoreno i s uvažavanjem, biti pravedni i davati im dobar primjer,
svoje podređene obavijestit će o svim predmetima za koje je nužno da s njima
budu upoznati te im osigurati dostupnost podataka nužnih za kvalitetno
obavljanje poslova kako bi podređeni svoje dužnosti dobro i ispravno obavljali.
U organizaciji rada ovlaštene osobe moraju voditi računa i poštovati što je
moguće više želje, afinitete, mogućnosti i sposobnosti svojih podređenih,
poticati ih na stručno usavršavanje i obrazovanje te se sustezati od
privatiziranja odnosa i poticanja podređenih na djelovanje nespojivo s Kodeksom.

Članak 6.

Državni će odvjetnici poštujući zakonske odredbe o odnosima između viših i nižih
državnih odvjetnika međusobno surađivati s ciljem postizanja što boljih radnih
rezultata, pri čemu će biti otvoreni u suradnji, razmjeni informacija i podataka
koje su saznali, koji mogu biti od interesa za rad drugog državnog odvjetništva.

IV. ODNOSI I SURADNJA S DRUGIMA

Članak 7.

*Odnosi sa sudom*

Državnoodvjetnički dužnosnici prilikom zastupanja na sudovima i u svakodnevnoj
komunikaciji sa sudom dužni su poštovati i čuvati dostojanstvo suda, svoje
osobno dostojanstvo i dostojanstvo državnog odvjetništva.
Državnoodvjetnički dužnosnici neće (osim ako to nije neposredno utemeljeno u
pisanom dokumentu koji je dio spisa) izvan ročišta ili glavne rasprave iznositi
komentare o donesenim odlukama suda ili o tome kako sud treba postupiti u
određenom predmetu niti će davati informacije drugima o radnjama suda za koje su
saznali.
Državnoodvjetnički dužnosnik može samo iznimno, uz prethodnu pismenu suglasnost
višeg državnog odvjetništva, pred sudovima iznositi svoje stavove koji odstupaju
od stavova državnog odvjetništva.

Članak 8.

*Odnosi s policijom i drugim državnim tijelima koja sudjeluju u predistražnom
postupku*

Državnoodvjetnički dužnosnik u odnosu s policijom i drugim državnim tijelima
koja sudjeluju u predistražnom postupku postupat će na način koji će poticati
suradnju, pri čemu će davati jasne upute i donositi razumljive odluke u skladu
sa zakonom i svojim ovlastima i odgovornostima.
Državnoodvjetnički dužnosnik davat će upute policiji i drugim državnim tijelima
koja sudjeluju u predistražnom postupku tako da time ne dovodi u pitanje
djelovanje policije i drugih državnih tijela na zakonit i uredan način, a ako
utvrdi da je počinjena zlouporaba i postupljeno protivno zakonu, poduzet će
potrebne mjere u skladu sa svojim ovlastima.

Članak 9.

*Izvidi*

Državnoodvjetnički dužnosnik poduzet će sve potrebno da se podnositelj kaznene
prijave ili druge osobe za izjave kojih smatra da mogu pridonijeti ocjeni o
vjerodostojnosti navoda u prijavi, ne opterećuju više nego što je nužno i u
interesu urednog obavljanja zakonskog postupka. Ako je nužno, poduzet će
potrebne mjere za zaštitu te osobe ili njoj bliskih osoba.

Članak 10.

*Odnos s osumnjičenikom i okrivljenikom*

Državnoodvjetnički dužnosnik mora paziti da se ne koriste dokazi za koje zna da
su dobiveni ili za koje osnovano vjeruje da su dobiveni na nezakonit način. Ako
je pri pribavljanju takvog dokaza došlo do grubog kršenja temeljnih ljudskih
prava, tada se njime može koristiti za iniciranje zakonskog postupka protiv
osobe koja je odgovorna za takvo kršenje.
Državnoodvjetnički dužnosnik prilikom provedbe izvida poduzimat će radnje za
pronalaženje objektivne istine, pri čemu će u svoje razmatranje uključiti sve
okolnosti, kako one koje idu u korist osumnjičenika, tako i one koje ga terete.
Kad državnoodvjetnički dužnosnik sazna činjenice i podatke koje idu u korist
osumnjičenika ili okrivljenika ili sazna za činjenice i dokaze koji su bitni za
donošenje odluke, dostavit će bez odgode podatke o dokazima odnosno te činjenice
sudu.
Državnoodvjetnički dužnosnik u odnosu s osumnjičenikom ili okrivljenikom, kao i
s osobom koja surađuje u postupku i za koju postoji osnovana sumnja da je
počinila kazneno djelo, treba štititi prava i ugled osumnjičenika odnosno
okrivljenika, svoj ugled i ugled državnog odvjetništva. Pritom se mora suzdržati
od kontakata i radnji koje mogu dovesti u sumnju njegovu objektivnost. Kako bi
se otklonile takve sumnje, te kontakte treba održavati kad god je to moguće u
službenim prostorijama, uz sastavljanje službene bilješke ili snimke o razgovoru
s tom osobom.

Članak 11.

*Odnos sa suprotnom strankom*

Državnoodvjetnički dužnosnici dužni su postupati iskreno i pošteno prema
suprotnim stranama. Državnoodvjetnički dužnosnici uvijek će biti otvoreni za
nagodbu sa suprotnom stranom u građanskim i upravnim stvarima, pazeći pri tome
na interese države ili druge stranke koje zastupa u postupku. Državnoodvjetnički
dužnosnici uvijek će biti otvoreni i za druge načine rješavanje kaznenih
predmeta kroz odgodu kaznenog progona, izvansudsku nagodbu i sporazum u istrazi,
radi ubrzanja postupka, no nikada nauštrb načela i interesa koje u tim
postupcima zastupa.

Članak 12.

*Odnos s oštećenikom i strankom koju zastupa državno odvjetništvo*

Državnoodvjetnički dužnosnici obratit će posebnu pažnju žrtvi kaznenog djela i
njezinim najbližima u zaštiti interesa oštećenika. Dužnosnik koji radi na
konkretnom predmetu dat će oštećeniku i stranci koju zastupa državno
odvjetništvo sve potrebne obavijesti o stanju i ishodu postupka te o njihovim
pravima koje u tom postupku mogu ostvarivati.
Državnoodvjetnički dužnosnici suzdržat će se od iznošenja svoga osobnog
mišljenja pri davanju obavijesti strankama o pravilnosti donesene odluke,
poduzete radnje o kojoj daju obavijest te o davanju izjava o mogućem načinu
završetka postupka.

Članak 13.

*Odnos sa strankama i građanima općenito*

U obavljaju svoje dužnosti državnoodvjetnički dužnosnici ponašat će se pažljivo
i savjesno prema svima s kojima dolaze u dodir. Prema građanima uljudno će
postupati. Na zahtjev tih osoba dat će im u razumnom roku sve informacije koje
su ovlašteni dati, a ako ne mogu postupiti po traženju, te će osobe upoznat s
razlozima.
Državnoodvjetnički dužnosnik dužan je odbiti primanje poklona i usluga od
stranaka i drugih sudionika u postupku. Ako su poklon ili pogodnost učinjeni
protivno njegovoj volji, izvijestit će o tome nadređene odmah pošto za to
saznanju, pismeno i uz navođenje okolnosti u kojima je uslijedio poklon ili
pogodnost. Tako će postupiti i ako je riječ o pokušaju davanja poklona ili
činjenja pogodnosti.

Članak 14.

*Odnos s tijelima državne uprave*

Državnoodvjetnički dužnosnici težit će u odnosu sa službenicima u državnim
tijelima svrhovitoj suradnji, kako u kaznenom, tako i u građanskom i upravnom
postupku. Dužni su voditi razgovore i sastanke s osobama iz državnih tijela tako
da sebe osobno i državno odvjetništvo koje zastupaju prikažu kao stručne i
pouzdane sugovornike.
Državnoodvjetnički će dužnosnik radi suzbijanja korupcije u državnim tijelima
Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta dostaviti sve
podatke i dokaze koji su nužni za uspješan progon kaznenih djela koja su
počinili zaposlenici u državnim tijelima i državnoj upravi, kao i drugih
kaznenih djela koja mogu biti od utjecaja na integritet državnih tijela i
državne uprave.

Članak 15.

*Odnos s medijima*

U pojedinim kaznenim predmetima, ali i u drugim slučajevima, državnoodvjetnički
dužnosnik iznosit će svoje mišljenje o slučaju samo na ročištu. Državni
odvjetnik ili zamjenik kojeg je on ovlastio o tom je slučaju dužan dati medijima
što je moguće objektivniju informaciju koja je u to vrijeme opravdana i
dopuštena s obzirom na stadij postupka, uzimajući u obzir pritom sve okolnosti
slučaja, a osobito prava žrtve, ali i osumnjičenika odnosno okrivljenika.

Članak 16.

*Međunarodna suradnja*

Pri radu na zahtjevima za pružanje pravne pomoći državnoodvjetnički dužnosnik
traženu će pomoć pružiti u najkraćem mogućem roku.

V. NADZOR PRIMJENE ETIČKOG KODEKSA

Članak 17.

*Etičko povjerenstvo*

Radi nadzora poštovanja i tumačenja Etičkog kodeksa osniva se Etičko
povjerenstvo koje čine predsjednik i dva člana.
Predsjednika Etičkog povjerenstva imenuju članovi iz svojih redova.
Članove Etičkog povjerenstva imenuje i razrješava Prošireni kolegij Državnog
odvjetništva Republike Hrvatske većinom glasova prisutnih članova, na vrijeme od
četiri godine.
Kandidate za članove Etičkog povjerenstva, na zahtjev Glavnog državnog
odvjetnika Republike Hrvatske, predlažu Prošireni kolegiji županijskih državnih
odvjetništava.

Članak 18.

Etičko povjerenstvo može dati mišljenje o sukladnosti određenog ponašanja s
Etičkim kodeksom na zahtjev državnoodvjetničkog dužnosnika.

Članak 19.

Etičko povjerenstvo daje mišljenja i preporuke u povodu pritužbi na ponašanje
koje podnositelji smatraju protivnim Kodeksu kao i na vlastitu inicijativu.
Državnoodvjetničkom dužnosniku na kojeg se pritužba odnosi omogućit će se
očitovanje u roku od osam dana.
O pritužbama koje ocijeni osnovanima Etičko povjerenstvo obavještava državnog
odvjetnika u kojem je državnoodvjetnički dužnosnik zaposlen odnosno višeg
državnog odvjetnika. Ako je riječ o državnom odvjetniku, tada o tome obavještava
i Glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske.

Članak 20.

Postupanje Etičkog povjerenstva ne priječi provedbu mjera iz nadležnosti
državnog odvjetnika i drugih ovlaštenih osoba u vezi s odgovornošću zaposlenika
za povrede dužnosti, kao ni drugih propisanih oblika odgovornosti zaposlenika te
u vezi s unutarnjim nadzorom kad su pojedinim ponašanjem ispunjene pretpostavke
za provedbu tih mjera.

VI. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 21.

Kodeks stupa na snagu danom donošenja, a objavit će se u »Narodnim novinama« i
na web-stranici Državnog odvjetništva Republike Hrvatske.

Broj: A-123/07
Zagreb, 5. veljače 2008.

Za Kolegij Državnog odvjetništva
Glavni državni odvjetnik
Republike Hrvatske
**Mladen
Bajić**, v. r.

Ostalo, NN 25/2008-851
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)