## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-721/1999 od 25. listopada 1999.

### NN 118/1999 (12.11.1999.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-721/1999 od 25. listopada 1999.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u Vijeću sastavljenom od
dopredsjednika Suda Jurice Malčića, kao predsjednika
Vijeća te sudaca Mladena Žuvele i mr. Vojislava Kučekovića,
kao članova Vijeća u postupku povodom ustavne tužbe
S. R. iz Z., na sjednici Vijeća održanoj 25. listopada
1999. godine, jednoglasno je donio

## RJEŠENJE

1. Ustavna tužba se odbacuje.

2. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

U parničnom postupku koji je vođen pred Općinskim
sudom u M. L., povodom tužbe tužiteljice K. J. protiv
tužene I. K. radi predaje u posjed nekretnina, podnositeljica
ustavne tužbe odvjetnica S. R. zastupala je tužiteljicu
K. J.

Prvostupanjski je sud djelomično udovoljio tužbenom
zahtjevu (presuda broj: P-68/97-10 od 8. srpnja 1997.) žalbu
tužene I. K., Županijski je sud u R. odbio kao neosnovanu
(presuda broj: Gž-115/98-2 od 3. ožujka 1999.).

Nezadovoljna odlukom o nepriznavanju dijela troškova (njezinog
dolaska kao punomoćnice na ročište iz Z. u M.
L.) podnositeljica ustavne tužbe smatra da su osporenim presudama
povrijeđene odredbe iz članka 27. Ustava Republike
Hrvatske u svezi s člankom 49. stavkom 2. Ustava i članka
154. Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«,
broj 53/91 i 91/92). Predlaže ukidanje osporene presude u
dijelu odredbe o troškovima postupka.

Ustavna tužba nije dopuštena.

Člankom 59. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 99/99, u nastavku: Ustavni zakon)
propisano je da svaka fizička i pravna osoba može
podnijeti Ustavnom sudu ustavnu tužbu ako smatra da joj je
odlukom sudbene, upravne vlasti, ili drugih tijela koja imaju
javne ovlasti, povrijeđeno jedno od njenih Ustavom utvrđenih
sloboda i prava čovjeka i građanina.

Stavkom 2. citiranog članka propisano je da ako je zbog
povrede ustavnih prava dopušten drugi pravni put, ustavna
tužba se može podnijeti tek nakon što je taj pravni
put iscrpljen. U stavku 3. citiranog članka propisano je
da u stvarima u kojima je dopušten upravni spor, odnosno
revizija u parničnom ili izvanparničnom postupku,
pravni put je iscrpljen nakon što je odlučeno o tim
pravnim sredstvima.

Podnošenje ustavne tužbe u ovoj ustavnopravnoj stvari
nije dopušteno jer nije ispunjena jedna od pretpostavki za
podnošenje ustavne tužbe, a to je ovlaštenje za
njezino podnošenje. Naime, podnositeljica ustavne tužbe
nije bila stranka u postupku koji je prethodio donošenju
osporenih odluka već punomoćnica stranke (tužiteljice)
koja, usput rečeno, nije izjavljivala žalbu protiv
prvostupanjske presude, a nije podnijela ni ustavnu tužbu.

Slijedi dakle da je ustavna tužba podnijeta od strane osobe
koja nije sudjelovala (kao stranka) u postupku koji je prethodio
donošenju osporenih odluka, pa je stoga, a temeljem odredbe
članka 68. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske,
riješeno kao u izreci.

Odluka o objavi ovog rješenja temelji se na odredbi članka
28. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-721/1999
Zagreb, 25. listopada 1999.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
**Jurica Malčić,** v. r.

Rješenje, NN 118/1999-1918