## Zakon o porezu na dohodak (pročišćeni tekst)

### NN 25/1995 (14.4.1995.), Zakon o porezu na dohodak (pročišćeni tekst)

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

### ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO ZASTUPNIČKOG DOMA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 64. stavka 6. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o porezu na dohodak ("Narodne novine", br 95/94.) Odbor
za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske na
sjednici održanoj 7. ožujka 1995. godine, utvrdio je

## Pročišćeni tekst Zakona o porezu na dohodak

Pročišćeni tekst Zakona o porezu na dohodak obuhvaća
Zakon o porezu na dohodak ("Narodne novine", br. 109/93.) te
njegove izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama", br.
95/94. u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 410-01/94-01/01

Zagreb, 7. ožujka 1995.

Predsjednik Odbora za zakonodavstvo

Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske

**Ante Klarić, dipl. iur.,** v. r.

---

### **ZAKON O POREZU NA DOHODAK**

**(pročišćeni tekst)**

**I. TEMELJNE ODREDBE**

Članak 1.

(1) Porez na dohodak fizičkih osoba plaća se prema odredbama
ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona.

(2) Raspodjela prihoda od poreza na dohodak utvrđuje se posebnim
zakonam

**Obveznik poreza na dohodak**

Članak 2.

(1) Obveznik poreza na dohodak jest fizička osoba. Tuzemni porezni
obveznik jest fizička osoba koja ima prebivalište ili uobičajeno
boravište u tuzemstvu. Inozemni porezni obveznik jest fizička osoba
koja u tuzemstvu nema ni prebivalište ni uobičajeno boravište.

(2) Tuzemnim poreznim obveznikom smatra se i hrvatski državljanin koji
u tuzemstvu nema ni prebivalište ni uobičajeno boravište, a zaposlen
je u državnoj službi Republike Hrvatske i po toj osnovi prime plaću.

(3) Uobičajenim boravištem, u smislu stavka 1. i 2. ovoga članka
smatra se vremenski povezano razdoblje dulje od 183 dana.

**Osnovica poreza na dohodak**

Članak 3.

(1) Osnovica poreza na dohodak tuzemnog poreznog obveznika jest ukupni
iznos dohotka koji porezni obveznik ostvari u zemlji i inozemstvu i to
od:

1. dohotka od nesamostalnog rada

2. dohotka od samostalne djelatnosti i

3. dohotka od imovine i imovinskih prava, umanjen za preneseni gubitak
(članak 35.) i osobne odbitke (članak 34. stavak 1., 2.,
3., 4., 5., 6. i 7.).

(2) Osnovica poreza na dohodak inozemnog poreznog obveznika jest ukupni
iznos dohotka koji porezni obveznik ostvari u zemlji i to od:

1. dohotka od nesamostalnoga rada

2. dohotka od samostalne djelatnosti i

3. dohotka od imovine i imovinskih prava, umanjen za preneseni gubitak
(danak 35.) i osobne odbitke (članak 34. stavke.).

**Porezno razdoblje**

Članak 4.

(1) Porez na dohodak utvrđuje se za kalendarsku godinu (porezno
rezrloblje).

(2) Porezna osnovica obračunava se za kalendarsku godinu a može
se obračunavati i za kraća razdoblja (obračunsko razdoblje)
u sljedećim slučajevima:

1. ako tuzemni porezni obveznik postane za vrijeme kalendarske godine
inozemni porezni obveznik ili obratno obračunsko razdoblje obuhvaća
razdoblje u kojem je neka osoba imala ili status tuzemnog ill status inozemnog
poreznog obveznika.

2. kod nastanka, odnosno prestanka porezne obveze uslijed rođenja
odnosno smrti poreznog obveznika.

**Stopa poreza na dohodak**

Članak 5.

(1) Porez na dohodak plaća se po stopi od 25% od porezne osnovice
do visine trostrukog iznosa osnovnog osobnog odbitka utvrđenog prema
članku 34. stavku 1. ovoga Zakona.

(2) Porez na dohodak plaća se po stopi od 35% na višak porezne
osnovice iznad trostrukog iznosa osnovnog osobnog odbitka.

(3) Porez na dohodak prema stavku 1. i 2. ovoga danka povećava
se za prirez koji može uvoditi grad ili se umanjuje, ako općina,
odnosno grad propiše niže plaćanje poreza na dohodak koj1 joj pripada.

**Što se smatra dohotkom**

Članak 6.

(1) Porez na dohodak ne plaća se na iznos kamata na kunsku i deviznu
štednju, kamata na tekuće i devizne račune, kamata od kredita
i zajmova, kamata od vrijednosnih papira, dividendi i udjela u dobiti poduzeća
koja plaćaju porez na dobit,na dobit od otuđenja financijske
imovine, na udjele inozemnfh poduzeća u dobiti kofa bi da su tuzemni
porezi obveznici, podlijegala porezu na dobit kao i na udio u dohotku ostvaren
od samostalne zajedničke djelatnosti, koja se oporezuje porezom
na dobit u inozemstvu.

(2) Dohotkom se ne smatraju primanja koja se dobivaju iz socijalnih,
kulturnih i drugih razloga za koja se ne pružaju tržišne protuusluge i
to:

1. potpore radi zbrinjavanja ratnih invalida i članova uže obitelji
poginulih boraca domovinskog rata, kao i pomoći žrtvama borbe za
slobodu Republike Hrvatske, na temelju posebnih propisa,

2. potpore zbog uništenja i oštećenja imovine zbog ratnih događaja,
elementarnih nepogoda i drugih izvanrednih dogadaja,

3. socijalne potpore po posebnim propisima,

4. doplatak za djecu i novčana primanja za opremu novorodenog
djeteta po posebnim propisima,

5. primanja invalida po osnovi propisa o zdravstvenom i mirovlnskom
osiguranju i socijalnoj zaštiti osim plaća i mirovina,

6. državne nagrade.

(3) Dohotkom se ne smatraju iznosi primljeni po osnovi osiguranja stvari,
odgovornosti, života i imovine, te primici po osnovi neobveznog mirovinskog
osiguranja.

(4) Odredbe stavka 2. i 3. ovoga članka ne odnose se na primitke
koji se ostvaruju u okviru dohodaka iz članka 3. ovoga Zakona.

(5) Dohotkom u smislu ovoga Zakona ne smatra se dohodak koji se oporezuje
prema Zakonu o porezu na dohodak.

**II. VRSTE DOHODAKA**

**Dohodak od nesamostalnog rada**

Članak 7.

(1) U dohodak od nesamostalnog rada spadaju:

1. plaća koju isplaćuje poslodavac po osnovi rada koji posloprimac
obavlja po uputama poslodavca,

2. mirovine i drugi dohoci iz prijašnjih odnosa po osnovi rada bez obzira
da li ih isplaćuju prijašnji poslodavci ili druge osobe (na primjer
mirovinski fond),

3. primici po osnovi naknada, potpora 1 nagrada koje daje poslodavac
ako prelaze iznose koje propisuje ministar financija,

4. plaća koju umjesto poslodavca isplati druga osoba,

5. svi drugi primici po osnovi nesamostalnog rada i u svezi s nesamostalnim
radom.

(2) Dohotkom od nesamostalnog rada smatraju se:

1. premije osiguranja, koje poslodavci plaćaju za svoje posloprimce
i druge osobe po osnovi osiguranja života, dodatne mirovine i njihove imovine
te stipendije isplaćene iznad iznosa utvrđenog suglasno stavku
1. točke 3. ovoga članka,

2. poduzetnička plaća koja ulazi u rashod koji se može
odbiti pri utvrđivanju poreza na dobit,

3. mirovine koje se isplaćuju osobama koje su obavljale samostalnu
djelatnost, poduzetnicima koji plaćaju porez na dobit i drugim osobama:
na temelju prijašnjih plaćanja doprinosa u zakonom propisano mirovinsko
osiguranje.

(3) Dohotkom od nesamostalnog rada, u smislu stavka 1. ovoga članka
smatraju se i druga primanja koja poslodavac ili druga osoba isplaćuje
posloprimcu u svezi sa sadašnjim, prijašnjim ili budućim radom, koja
se umjesto u novcu nadoknađuju u stvarima ili u drugom obliku kao što
su korištenje zgrada, plovnih objekata i automobila nadoknađivanje
unajamnine za stanovanje, povoljnije kamate pri odobravanju kredite i drugo.
Pod povoljnijim kamatama podrazumijevaju se kamate koje se ugovaraju ispod
zaštitne kamate iz članka 18. stavka 4. ovoga Zakona, bez obzira
na to da li kredit ostvaruje zaposleni ili poduzetnik.

Članak 8.

(1) Porez na dohodak ne plaća se na:

1. naknade za vrijeme vojne službe u oružanim snagama Republike Hrvatske,

2. naknade pripadnicima civilne zaštite i drugim osobama za djelatnost
u okviru civilne zaštite od elementarnih nepogoda,

3. naknade plaća za vrijeme privremene nezaposlenosti i spriječenosti
za rad koje isplaćuje zavod za zapošljavanje, fond zdravstvenog osiguranja
i fond socijalne zaštite,

4. nagrade učenicima i studentima za vrijeme njihovog praktičnog
rada do iznosa koji propisuje ministar financija,

5. primanja studenata i đaka na redovnom školovanju za rad preko
studentskih i đačkih udruga,

6. naknade štete zbog posljedica nesreće na radu,

7. naknade i nagrade koje osudene osobe primaju na rad u kazneno-popravnim
ustanovama i domovima za preodgoj,

8. prihode po osnovi naknada, potpora i nagrada, dnevnice za službena
putovanja, otpremnine, jednokratne novčane potpore obitelji umrlog
posloprimca, te posebne novčane potpore koje daje poslodavac posloprimcu,
koje utvrđuje i čiju visinu propisuje ministar financija.

(2) Porez na dohodak ostvaren od obavljanja diplomatsko-konzularnih
dužnosti ne plaćaju:

l. šefovi stranih diplomatskih misija akreditiranih u Republici Hrvatskoj
i diplomatsko osobolje stranih diplomatskih misija u Republici Hrvatskoj
te članovi njihovih domaćinstava, ako ti članovi domaćinstva
nisu hrvatski državljani ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,

2. šefovi stranih konzulata u Republici Hrvatskoj i konzularni funkcionari
te članovi njihovih domaćinstava ako ti članovi nisu
hrvatski državljani ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,

3. funkcionari UN i njihovih specijalnih agencija, eksperti tehničke
pomoći UN i njihovih specijaliziranih agencija,

4. osobe zaposlene kod stranih diplomatskih misija, konzulata i međunarodnih
organizacija, osobe zaposlene kod šefova diplomatskog osoblja stranih diplomatskih
misija i međunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj, ako nisu
hrvatski državljani ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,

5 počasni konzularni funkcionari stranih konzulata u Republici
Hrvatskoj što ih primaju od države koja ih je imenovala za obavljanje konzulatnih
funkcija.

Članak 9.

(1) Dohodak od nesamostalnog rada jest razlika izme đu primitaka
priteklih u obračunskom razdoblju u skladu s odredbama članka
7. ovoga Zakona i izdataka iz stavka 2. ovoga članka.

(2) Izdacima koji se oduzimaju prilikom utvrđivanja dohotka od nesamostalnog
rada: smatraju se zakonom propisani obvezni doprinosi:

1. doprinos za mirovinsko i invalidsko osiguranje,

2. doprinos za zdravstveno osiguranje,

3. doprinos za nezaposlene (zapošljavenje),

4. doprinos za dječji doplatak.

**Opće odredbe**

Članak 10.

Dohodak od samostalne djelatnosti jest dohodak od obrta (članak
11. stavak 1.), dohodak od slobodnih zanimanja (članak 11. stavak
2.,), dohodak od poljoprivrede i šumarstva (članak 11. stavak 3.)
i dohodak od drugih samostalnih djelatnosti (članak 11. stavak 4
) kbje se trajno ili povremeno obavljaju u cilju ostvarivanja dohotka.

Članak 11.

(1) Pod obrtom se, u smislu ovoga Zakona, podrazumijevaju proizvođačke,
uslužne, trgovačke, ugostiteljske, prijevozničke kao i sve
druge djelatnosti poduzetnika (članak 12. stavak 2.) koje se ne
smatraju samostalnim djelatnostima u smislu stavka 2., 3. i 4: ovoga članka.
Izdavanje u zakup cjelokupnog obrta jest obrtnička djelatnost. O
obrtničkoj djelatnosti radi se i u slučaju ako se u roku
od pet godina prodaje više od tri nekretnine ili više od tri imovinska
prava iste vrsle.

(2) U slobodna zanimanja spadaju:

1. samoslalna djelatnost zdravstvenih djelatnika, veterinara, odvjetnika,
bilježnika, revizora, inženjera, arhitekata, novinara, poreznih savjetnika,
tumača, prevoditelja, turističkih djelatnika i druge slične
djelatnosti,

2. Samostalna djelatnost umjetnika, znanstvenika, književnika, izumitelja
i druge slične djelatnosti,

3. samostalna predavačka i odgojna djelatnost i druge slične
djelatnosti.

(3) Poljoprivrednike i šumarske djelatnosti obuhvaćaju korištenje
prirodnih bogatstava zemlje i uporabu od tih djelatnosti dobivenih proizvoda.

(4) U druge samostalne djelatnosti prema članku 10. ovoga Zakona
spadaju:

1. djelatnosti članova predstavničkih tijela državne vlasti
i tijela lokalne samouprave i uprave, danova skupština, upravnih i nadzornih
odbora pravnih osoba, stečajnih upravitelja, sudskih vještaka i
porotnika koji nemaju svojstvo djelatnika u sudu,

2. povremene samostalne djelatnosti poduzete s namjerom ostvarivanja
dohotka.

Članak 12.

(1) Dohodak od samostalne djelatnosti može porezni obveznik ostvarivati
sam, kao supoduzetnik ili u nekom drugom obliku sudjelovanja u dohotku
od samostalne djelatnosti.

(2) Poduzetnžk jest svaka fizička osoba koja samostalno i trajno
obavlja gospodarsku djelatnost s namjerom da kroz to ostvari dohodak.

(3) Poduzeće čini gospodarska djelatnost poduzetnika.

(4) Dohodak poduzetnika od same uprave imovinom oporezuje se prema članku
30, 31 i 32. ovoga Zakona.

Članak 13.

(1) Ako više osoba ostvaruje dohodak od samostalne djelatnosti zajedničkim
obavljanjem te djelatnosti (društvo), svaka fizička osoba (član
društva) plaća porez na dio dohotka koji joj pripada od zajedničkog
poslovanja.

(2) Ako ugovorom o zajedničkom poslovanju nije ugovoren način
podjele dohotka ostvareni dohodak dijeli se na jednake dijelove

(3) Dijelu dohotka ili gubitka dodaju se i primici koje je porezni obveznik
ostvario od poduzeća za svoj rad ili druge naknade, a koji su kao
izdaci smanjili dohodak poduzeća.

Članak 14.

(1) Porezni obveznik iz članka 12. stavka 2. ovoga Zakona koji
je kao poduzetnik obvezan plaćati porez na dohodak od samostalne
djelatnosti prema članku 11. stavku 1. i 2. ovoga Zakona, može na
vlastiti zahtjev umjesto poreza na dohodak plaćati porez na dobit
ako ispunjava Zakonom o porezu na dobit propisane uvjete. U slučaju
iz članka 13. ovoga Zakona zahtjev moraju podnijeti svi članovi
društva.

(2) Pisanu izjavu (zahtjev) da želi plaćati porez na dobit umjeslo
poreza na dohodak, odnosno umjesto poreza na dobit ponovno porez na dohodak,
porezni obveznik dužan je dostaviti Poreznoj upravi prije početka
dotične kalendarske godine.

(3) Zahtjev iz stavka 1. i 2. ovoga članka obvezuje poreznog
obveznika najmanje tri godine. U opravdanim slučajevima Porezna
uprava može odobriti i kraći rok prelaska s plaćanja poreza
na dobit na porez na dohodak i obratno.

Utvrdivanje dohotka od obrtničkih, slobodnih i drugih samostalnih
djelatnostl (članak 11. stavci 1., 2. i 4.)

Članak 15.

(1) Dohodak od samostalnih djelatnosti jest razlika između poslovnih
primitaka i poslovnih izdataka. Poslovni primici su sva dobra (novac, stvari,
materijalna prava, usluge i drugo) koja su poreznom obvezniku u okviru
njegove samostalne djelatnosti pritekla u poreznom razdoblju. Poslovni
izdaci su svi odljevi dobara poreznog obveznika tijekom poreznog razdoblja
u cilju stjecanja, osiguranja i očuvanja poslovnih primitaka. Poslovni
primici, osim primitaka u novcu, procjenjuju se prema tržišnoj vrijednosti.

(2) U poslovne primitke ulaze i:

1. primici ostvareni od prodaje i izuzimanja stvari i prava koja služe
za obavljanje samostalne djelatnosti i koja se kao investicijska dobra
vode ili su se trebala voditi u popisu dugotrajne imovine,

2. primici ostvareni od otuđenja ili likvidacije cijelog poduzeća
(obrta i drugo). Ako stjecatelj nastavlja poduzetničku djelatnost
(poduzeće), primici od otuđenja se ne oporezuju ukoliko je osigurano
kasnije oporezivanje skrivenih pričuva.Primici iz točke 1.
i 2. ovoga stavka utvrđuju se prema njihovoj tržišnoj vrijednosti.

(3) U poslovne izdatke ulaze samo oni izdaci koji su neposredno vezani
uz ostvarivanje dohotka. U poslovne izdatke ulaze i knjigovodstvene vrijednosti
pojedinačno ili ukupno prodanih ili izuzetnih investicijskih dobara
koja su se trebala voditi u popisu dugotrajne imovine.Poslovnim izdacima
smatraju se i troškovi otuđenja i likvidacije.

Članak 16.

(1) Porezni obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost iz članka
11. stavka 1. i 2. ovoga Zakona dužni su utvrđivati dohodak na temelju
podataka iz poslovnih knjiga.

(2) Poslovne knjige iz stavka 1 ovoga članka jesu knjiga primitaka
i izdataka i knjiga prometa.

(3) Poslovne knjige moraju se voditi uredno i pravodobno.

(4) Za svaku prodaju odnosno obavljenu uslugu mora se izdati račun.

(5) Oblik i sadržaj poslovnih knjiga i računa te način
vođenja poslovnih knjiga propisuje ministar financija.

(6) Ako porezni obveznik ne ispunjava svoje obveze glede vođenja
knjiga te iskazivanja svih poslovnih primitaka i izdataka Porezna uprava
može procijeniti poreznu osnovicu i utvrditi oporezivi dohodak na temelju
obavljenog nadzora, usporedbom s poreznim obveznikom koji obavlja istu
ili sličnu djelatnost ili na temelju drugih podataka o poslovanju
poreznog obveznika.

Članak 17.

(1) U popis dugotrajne imovine unose se stvari i prava (investicijska
dobra), ako njihove nabavne cijene odnosno troškovi proizvodnje (nabavna
vrijednost) premašuju 800,00 kuna i ako je njihov vijek trajanja dulji
od godinu dana. Prava ulaze u popis dugotrajne imovine samo ako je kod
njihove nabave p!aćena naknada.

(2) Popis dugotrajne imovine služi za utvrđivanje otpisa (amortizacije)
i troškova zaštite uloženog kapitala.

(3) U popis dugotrajne imovine unose se pojedinačna nabavna vrijednost
investicijskih dobara, vijek trajanja (korištenja), revalorizirana knjigovodstvena
vrijednost i otpisi.

(4) Nabavna vrijednost investicijskih dobara koja se unose u popis dugotrajne
imovine ravnomjerno se otpisuje u razdoblju njihova korištenja. Ako se
investicijsko dobro zbog uništenja više ne može koristiti ili ako se proda
odnosno izuzme, tada se njegova knjigovodstveila vrijednost u cijelosti
otpisuje.

(5) Najkraći porezno dopustivi rokovi korištenja pojedinih stvari
i prava uređuju se Pravilnikom o amortizaciji kojeg donosi ministar
financija.

(6) Revalorizacija imovine unijete u popis dugotrajne imovine obavlja
se primjenom mjesečnih odnosno godišnjih indeksa porasta proizvođačkih
cijena industrijskih proizvoda koje obavlja Državni zavod za statistiku.
Revalorizacija knjigovodstvene vrijednosti se ne mora provoditi ako indeks
porasta proizvođačkih cijena od početka do kraja poreznog
razdoblja nije veći od 10%.

(7) Iznimno od odredaba stavka 3. ovoga članka, prilikom formiranja
popisa dugotrajne imovine i utvrđivanja stanja na dan 1. siječnja
1994 godine umjesto nabavne vrijednosti može se unijeti procijenjena zamjenska
(tržišna) vrijednost stvari i prava i procijenjeni vijek korištenja.

Članak 18.

(1) Izdaci za materijal, robu, proizvode, energiju i usluge, koji služe
za stjecanje dohotka, priznaju se u visini cijene nabave ili troška proizvodnje.

(2) Izdaci osoblja (plaće s porezima i doprinosima) priznaju se
u visini stvarnih isplata, a doprinosi za vlastito mirovinsko i invalidsko
te zdravstveno osiguranje priznaju se do visine ovih doprinosa koja je
propisana zakonom za obvezno osiguranje.

(3) Kao izdaci poslovanja odbijaju se i:

1. otpisi prema članku 17. stavku 4. i 5. ovoga Zakona,

2. zaštitne kamate na kapital uložen u dugotrajnu imovinu.

(4) Izdaci prema stavku 3. točka 2. ovoga članka odbijaju
se u visini 5% revalorizirane knjigovodstvene vrijednosti investicijskih
dobara koja su u popisu dugotrajne imovine. Ako se ne provodi revalorizacija
knjigovodstvenih vrijednosti investicijskih dobara, troškovi zaštite kapitala
izračunavaju se primjenom stope zaštitne kamate na knjigovodstvene
vrijednosti investicijskih dobara na početku obračunskog
razdoblja. Zaštitna kamata izračunava se prema propisima o porezu
na dobit

(5) Otplate zajmova i kredita te plaćanje kamata ne smatraju se
poslovnim izdacima.

Članak 19.

(1) Pri utvrđivanju dohotka ne odbijaju se sljedeći izdaci:

1. izdaci za reprezentaciju (ugoščavanje, darovi, izdaci za odmor,
šport, rekreaciju i razonodu, izdaci za korištenje osobnih motornih vozila,
plovila, zrakoplova, kuća za odmor i drugi slični izdaci),

2. porez na dohodak, porez na nasljedstva i darove i drugi osobni porezi,
porez na promet, odnosno porez na dodanu vrijednost na vlastitu potrošnju,
kao i besplatne isporuke i druga davanja,

3. novčane kazne i slični izdaci koji imaju kazneni karakter
osim ugovornih kazni,

4. primici po osnovi naknada, potpora i nagrada koje daje poslodavac
ako prelazi iznose koje propisuje ministar financija,

5. izdaci za dnevnice i troškove službenog putovanja iznad propisanih
iznosa,

6. 30% poslovnih izdataka za osobna motorna vozila i druga sredstva
koja služe prijevozu poduzetnika, poslovodnih i drugih zaposlenih osoba
kao i izdataka za korištenje rent-a-car vozila.

(2) Kao poslovni izdaci ne mogu se odbiti ni drugi izdaci koji nisu
u izravnoj svezi s ostvarivanjem dohotka.

Utvrdivanje dohotka od poljoprivrede i šumarske djelatnosti (članak
11. stavak 3.)

Članak 20.

(1) Obveznik poreza na dohodak od poljoprivrede i šumarstva jest osoba
koja se kao vlasnik, posjednik ili zakupac poljoprivrednog odnosa šumskog
zemljišta bavi poljoprivredom i šumarstvom kao i osoba koja ima udio u
tako ostvarenom dohotku.

(2) Ako više vlasnika, posjednika ili zakupaca zemljišta čini
jedno domaćinstvo, dohodak se oporezuje na osnovi katastarskog prihoda
prema Članku 21. ovoga Zakona, porezni obveznik jest jedan od punoljetnih
članova domaćinstva kao predstavnik tog domaćinstva.

(3) Ako dohodak od poljoprivrede i šumarstva koji se utvrđuje prema
odredbama članka 22. i 23. ovoga Zakona na način propisan
odredbama Članka 15. do 19. ovoga Zakona, ostvaruje više osoba,
odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka 13. ovoga Zakona.

Članak 21.

(1) Tuzemni dohodak od poljoprivrede i šumarstva jest katastarski prihod
koji se utvrđuje prema posebnim propisima.

(2) Inozemni dohodak od poljoprivrede i šumarstva utvrduje se prema
člancima 15. do 19. ovoga Zakona.

Članak 22.

(1) Porezni obveznik koji obavlja poljoprivrednu i šumarsku djelatnost
utvrđuje dohodak u skladu s odredbama članka 15 do 19. ovoga
Zakona o sljedećim slučajevima

1. ako stalno i trajno, radi daljnje prodaje, od drugih otkupljuje poljoprivredne
i šumarske proizvode, a prodajna vrijednost tih otkupljenih proizvoda iznosi
više od ukupnog prometa njegovih poljoprivrednih proizvoda,

2. ako dohodak od stočarstva, peradarstva, pčelarstva,
ribarstva, vinogradarstva, voćarstva, cvjećarstva, gljivarstva
i drugih sličnih gospodarskih djelatnosti iznosi više od dvostrukog
dohotka utvrđenog na temelju katastarskog prihoda,

3. ako obveznik zatraži da mu se dohodak umjesto prema katastarskom
prihodu utvrduje prema odredbama Članka 15. do 19. ovoga Zakona.
Zahtjev za promjenu načina oporezivanja podnosi se prije početka
kalendarske godine, a obvezuje poreznog obveznika najmanje dvije godine.

(2) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka porezni obveznik
može odlučiti da umjesto poreza na dohodak plaća porez na
dobit u skladu s odredbama članka 14. ovoga Zakona.

Članak 23.

U dohodak od poljoprivredne i šumarske djelatnosti spada i dohodak od
otuđenja poljoprivrednog ili šumar skog poduzeća kao i od otuđenja
ili likvidacije dijelova poduzeća. U slučajevima oporezivanja
prema katastarskoin prihodu utvrđivanje dobiti od otuđenja obavlja
se u skladki s odredbama članka 30. stavka 2. ovoga Zakona, a u
slučajevima oporezivanja prema obrtu na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe članka 15. ovoga Zakona.

Članak 24.

(1) Ne oporezuje se dohodak od poljoprivrede i šumarstva od:

1. zemljišta čije je iskorištavanje za poljoprivrednu i šumarsku
proizvodnju na osnovi zakona zabranio nadležni organ,

2. zemljišta stranih država pod zgradama i uz zgrade diplomatskih i
konzularnih predstavništava, pod uvjetom uzajtzmnosti, te na zemljišta
međunarodnih organizacija,

3. zemljišta pod zgradama i od dvorišta od 500 m' ako se ne užive odvojeno
od zgrade,

4 zemljišta pod zgradama i zemljišta uz zgrade od 1.000 m' ako obveznik,
pored zemljišta uz stambenu zgradu, nema drugog zemljišta,

5. dvorište crkava, kapela, hramova i drugih objekata koji služe za
obavljanje vjerskih obreda,

6. zemljišta na kojima su podignuti nasipi, kanali (prokopi) i njihove
ustave, obrambeni vrbaci i zasadi, rovovi i drugi objekti od zemlje, potrebni
za obranu od poplave, za odvodnjavanje ili navodnjavanje te objekti za
potrebe domovinske obrane.

(2) Oslobođenje iz stavka 1. ovoga članka prestaje čim
se zemljište prestane koristiti u svrhu za koju je dano pravo na oslobođenje.

(3) Prestanak razloga odnosno uvjeta za oslobođenje po ovomu članku
fizička osoba dužna je prijaviti Poreznoj upravi u roku 30 dana
od dana nastale promjene.

Članak 25.

Poljoprivrednim domaćinstvom, u smislu ovoga Zakona, smatra se
domaćinstvo koje ima barem jednog člana domaćinstva
osiguranog po propisima o zdravstvenom odnosno mirovinsko-invalidskom osiguranju
poljoprivrednika.

Članak 26.

(1) Ako je uslijed elementarnih nepogoda, ratnih prilika, biljnih bolesti,
štetočina ili drugih izvanrednih događaja (u daljnjem tekstu:
elementarne nepogode), koje fizička osoba nije mogla spriječiti,
smanjen prinos na jednoj ili više zemljišnih parcela, smanjuje se katastarski
prihod svake od tih parcela za onoliko postotaka za koliko je na njima
smanjen prinos.

(2) Porezni obveznik ima pravo na otpis poreza, ako iznos smanjenja,
katastarskog prihoda po stavku 1. ovoga članka spram ukupnog katastarskog
prihoda zemljišta iznosi više od 25"/o.

Članak 27.

(1) Porezni obveznik dužan je štetu nastalu smanjenjem prinosa prijaviti
Poreznoj upravi u toku osam dana nakon njezina nastanka, a ako je šteta
nastala neposredno prije ili za vrijeme žetve, prijavu treba podnijeti
u roku tri dana nakon njezina nastanka.

(2) Ako je šteta nastale na većem dijelu katastarske općine,
postupak za procjenu šteta pokreće Porezna uprava po službenoj dužnosti
u rokovima iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 28.

Visinu šteta utvrđuje komisija za procjenu štete od elementarnih
nepogoda, koju imenuje nadležno tijelo jedinice lokalne samouprave.

Članak 29.

(1) Ako je došlo do promjene u vlasništvu zemljišta na osnovi odluke
državnog tijela, na zahtjev poreznog obveznika ili na prijedlog državnog
tijela, otpisat će se porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva
koji otpada na to zemljište, i to za sve godine u kojima porezni obveznik
zbog tih promjena, nije ostvario dohodak od zemljišta, ako i nije dovršen
postupak o provođenju tih promjena u katastru.

**Dohodak od imovine i imovinskih prava**

Članak 30.

(1) Dohotkom od imovine i imovinskih prava smatra se dohodak koji porezni
obveznik ostvari od izdavanja u zakup ili najam nekretnina i pokretnih
stvari te od vremenski ograničenog ustupanja autorskih prava, prava
industrijskog vlasništva i drugih imovinskih prava.

(2) Dohotkom iz stavka 1. ovoga članka smatra se i dohodak koji
porezni obveznik ostvari od otuđenja nekretnina i imovinskih prava.
Otuđenjem se smatra prodaja, zamjena i drugi prijenos uz naknadu. Dohodak
čini razlika između primitka utvrđenog prema tržišnoj vrijednosti
ne kretnine ili imavinskog prava koje se otuđuje i nabavne vrijednosti
uvećane za rast proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda.
Troškovi otuđenja mogu se odbiti kao izdaci

(3) Dohodak od otuđenja nekretnine iz stavka 2. ovoga članka
ne oporezuje se ako je nekretnina služila za stanovanje poreznom obvezniku
ili uzdržavanim članovima njegove uže obitelji (članak 34.
ovoga zakona) kao i u slučaju ako je nekretnina odnošno imovinsko
pravo otuđeno nakon tri godine od dana nabave.

(4) Dohodak od otuđenja nekretnina i imovinskih prava iz stavka
2. ovoga članka ne oporezuje se ako je otuđenje iz vršeno između
supružnika i drugih članova uže obitelji te između razvedenih
supružnika ako je otuđenje u neposrednoj svezi s razvodom braka.

(5) Gubici od otuđenja nekretnina i imovinskih prava mogu se dobiti
samo od dohotka od otuđenja nekretnina i imovinskih prava koji je ostvaren
u istoj kalendarskoj godini

Članak 31.

Dohodak od imovine i imovinskih prava oporezuje se samo, ako se ne radi
o dohotku koji se oporezuje kao dohodak od samostalne djelatnosti te ako
se na isti ne plaća porez na dobit.

Članak 32

(1) Porez na dohodak od imovine plaća se od iznosa najamnine,
odnosno zakupnine umanjenog za 30%, a kod iznajmljivanja soba i postelja
od iznosa najamnine umanjenog za 50% na ime troškova ostvarivanja dohotka.

(2) Porezni obveznik koji dohodak od imovine ostvaruje stalnim izdavanjem
u najam odnosno zakup nekretnina, može na vlastiti zahtjev utvrđivati
dohodak na način na koji se utvrđuje dohodak od obrta u skladu
s člancima 15. do 19. ovoga Zakona. Opredjeljivanje za porez na
dobit prema članku 14. ovoga Zakona je dopušteno.

(3) Ako više osoba zajedno ostvaruje dohodak od imovine i imovinskih
prava na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka
13. ovoga Zakona.

Članak 33.

Ako je iznos najamnine odnosno zakupnine iz članka 32. stavka
1. ovoga Zakona prijavljen u nerealnom iznosu, Porezna uprava može utvrditi
iznos najamnine, odnosno zakupnine prema tržišnim cijenama za najam, odnosno
zakup nekretnina i pokretnih stvari.

**III. OSOBNI ODBICI I POREZNI GUBITAK**

Članak 34.

(1) Tuzemni porezni obveznici mogu od ukupnih iznosa ostvarenih dohodaka
prema članku 3. stavku 1. ovoga Zakona za svaki mjesec razdoblja
za koje se utvrđuje porez odbiti osnovni osobni odbitak u visini od
700,00 kuna. Osobni odbitak umirovljenicima priznaje se u iznosu od 1.750,00
kuna:

(2) Tuzemni porezni obveznici mogu nadalje dobiti sljedeće osobne
odbitke:

1. 0,3 osnovnog odbitka prema stavku 1. ovoga članka za uzdržavanog
supružnika ili druge uzdržavane članove obitelji uključujući
i prvo dijete,

2 osobni odbitak iz stavka 2. točke 1. ovoga danka uvećava
se za drugo i svako daljnje dijete po 0,1 osnovnog odbitka (drugo dijete
ukupno 0,4 treće ukupno 0,4 i tako dalje), a za uzdržavanog invalida
člana uže obitelji za 0,2.

(3) Osobe čiji dohodak u smislu ovoga Zakona ili čiji
drugi primici koji se u smislu ovoga Zakona ne smatraju dohotkom prelaze
osobni odbitak iz stavka 2. ovoga članka ne smatraju se uzdržavanima.
Ako više osoba, uzdržava jednu osobu, osobni odbitak za tu osobu ravnomjerno
se raspoređuje na sve koji ju uzdržavaju, osim ako se ne sporazume
drugačije.

(4) Osobni odbici iz stavka 1. i 2. ovoga članka se zbrajaju.
Djecom u smislu stavka 2. točke 1. i 2. ovoga danka smatraju se
djeca koju roditelji uzdržavaju.

(5) Drugim uzdržavanim članovima uže obitelji u smislu stavka
2. točke 1. ovoga članka smatraju se roditelji poreznog obveznika
i roditelji njegovog supružnika te preci i potomci u izravnoj liniji:

(6) Porezni obveznik može koristiti osobne odbitke iz stavka 1. i 2.
ovoga članka u razdoblju za koje postoji porezna obveza i u kojem
se osoba uzdržava. Razdoblje se zaokružuje u korist poreznog obveznika
na pune mjesece.

(7) Kao osobni odbitak tuzemnim poreznim obveznicima priznaju se i iznosi
plaćeni za zdravstveno osiguranje ako porezni obveznik nije drugačije
osiguran, do visine propisanog obveznog doprinosa za zdravstveno osiguranje
kojeg plaćaju poslodavac i posloprimac.

(8) Inozemni porezni obveznici mogu odbiti osnovni osobni odbitak iz
stavka 1. ovoga članka i plaćene doprinose za zdravstveno
osiguranje u tuzemstvu do visine zakonom propisanih doprinosa posloprimca
i poslodavca.

**Odbijanje poreznog gubitka**

Članak 35.

(1) Porezne gubitke koji se kod utvrđivanja ukupnog iznosa dohotka
iz članka 3. ovog a Zakona ne mogu nadoknaditi (odbiti) može se
pronositi najdulje u pet idućih razdoblja za koja se utvrđuje
porez s tim da se odbijaju prije osobnih odluaka iz članka 34. ovoga
Zakona. Odbitak gubitka je dopušten u tekućem poreznom razdoblju
ako se nije mogao odbiti (nadoknaditi) u prethodnim poreznim razdobljima.
Preneseni gubici se nadoknađuju prema redoslijedu njihova nastanka.

(2) Preneseni gubitak ukamaćuje se zaštitnom kamatom prema Zakonu
o porezu na dobit.

(3) Porezni obveznik koji iskazuje porezni gubitak obvezno podliježe
provjeri Porezne uprave.

**IV. POSTUPAK ZA UTVRÐIVANJE I NAPLATU POREZA**

**Utvrđivanje poreza**

Članak 36.

(1) Obveznici poreza na dohodak dužni su porez plaćati na način
i u rokovima utvrđenim ovim Zakonom i propisima donijetim na osnovi
zakona.

(2) Porez na dohodak za koji se podnosi porezna prijava obračunava
se godlšnje.

(3) Porez na dohodak od nesamostalnog rada obračunava se po stopi
od 25% od mjesečne porezne osnovice do visine trostrukog iznosa
osnovnog osobnog odluke iz članka 34. stavka 1 ovoga Zakona, a po
stopi od 35% na dio porezne osnovice koji prelazi taj iznos.

Članak 37.

(1) Obveznicima poreza na dohodak porez se utvrđuje rješenjem Porezne
uprave prema prebivalištu poreznog obveznika.

(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka porez se utvrduje prema
poreznoj osnovici iz članka 3. ovoga Zakona, s time da se od utvrdenog
poreza odbijaju iznosi plaćenog pređujma po svim vrstama dohotka.

(3) Ako je porezni obveznik ostvario dohodak u inozemstvu (inozemni
dohodak) i ako je taj dohodak oporezovan u inozemstvu porezom koji odgovara
tuzemnom porezu na dohodak, porez plaćen u inozemstvu uračunava
se u tuzemni porez na dohodak.

(4) Postupak priznavanja poreza prema stavku 3. ovoga članka
primjenjuje se ako međunarodnim ugovorom o izbjegavanju dvostrukog
oporezivanja nije odredeno drugačije.

(5) Radi ravnomjernog oporezivanja realnog godišnjeg dohotka svi podaci
potrebni za godišnji obračun odnosno donošenje rješenja iz stavka
2. ovoga članka preračunavaju se primjenom zaštitne kamate
na mjesec kojim završava obračunsko razdoblje.

**Porezna prijava**

Članak 38.

(1) Obveznici poreza na dohodak dužni su podnijeti poreznu prijavu Poreznoj
upravi nakon isteka poreznog razdoblja (kalendarske godine).

(2) Porezna prijava podnosi se Poreznoj upravi do kraja veljače
nakon isteka godine za koju se utvrđuje porez.

(3) Oblik i sadržaj porezne prijave propisuje ministar financija.

Članak 39.

(1) Obveznicima poreza na dohodak koji ne podnesu poreznu prijavu ili
ako su podaci iz porezne prijave netočni ili nepotpuni porez na
dohodak utvrduje se u postupku prema odredbama ovoga Zakona i propisima
o općem upravnom postupku

(2) Porez na dohodak plaća se u roku osam dana od dana dostave
rješenja poreznom obvezniku.

(3) Ako je porezni obveznik platio veći predujam od poreza na
dohodak utvrđenog rješenjem, više plaćeni porez vraća se
poreznom obvezniku ili mu se uračunava u predujam za iduće
razdoblje.

Članak 40.

(1) Ako je porezni obveznik tijekom godine ostvario dohodak samo od
plaće ili mirovine, ne podnosi poreznu prijavu a plaćeni predujmovi
poreza smatraju se konačno utvrđenim porezom na dohodak.

(2) Ako porezni obveznik iz stavka 1. ovoga članka ostvari dohodak
iz više odnosa po osnovi rada ili druge vrste dohotka ili ako je Porezna
uprava zatražila od poreznog obveznika da naknadno plati porez od nesamostalnog
rada ili ako je porezni obveznik primio plaću izravno iz inozemstva,
dužan je podnijeti poreznu prijavu iz članka 38. ovoga Zakona.

(3) Ako je porezni obveznik iz stavka 1. ovoga članka tijekom
godine ostvario dohodak samo od plaće ili mirovine, može podnijeti
poreznu prijavu radi ostvarivanja prava na osobne odbitke iz članka
34. ovoga Zakona koji nisu bili odbijeni prilikom isplate plaće ili
mirovine.

**Utvrđivanje predujma poreza po pojedinim vrstama dohotka**

Članak 41.

(1) Kod dohotka od nesamostalnog rada predujam poreza (u daljnjem tekstu
porez na plaću) obračunava, obustavlja i uplaćuje poslodavac,
odnosno isplatitelj dohotka. Dužnik poreza na plaću je posloprimac,
odnosno umirovljenik.

(2) Porez na plaću obračunava se prema propisima koji važe
na dan isplate.

(3) Porezna osnovica poreza na plaću jest iznos svih primljenih
dohodaka od nesamostalnog rada tijekom mjeseca umanjen za izdatke za stjecanje
tih dohodaka iz članka 9. stavka 2 ovoga Zakona i iznos mjesečnih
osobnih odbitaka iz članka 34. ovoga Zakona

(4) Poslodavac, odnosno isplatitelj mirovine dužan je, za račun
posloprimca, kod svake isplate plaće, odnosno mirovine obustaviti
porez.

(5) Odbitak poreza na plaću po osnovi rada koji kod isplatitelja
ne traje duže od 10 dana (80 sati) i isplaćeni dohodak ne iznosi
više od 700,00 kuna mjesečno, obavlja isplatitelj po stopi od 25%
bez obračunavanja osobnih odbitaka iz članka 34. ovoga Zakona.

(6) U slučajevima iz stavka 5. ovoga članka obustavljeni
(odbijeni) porez smatra se konačno utvrđenom poreznom obvezom.
Porezni obveznik ima pravo te dohotke i odbijene iznose poreza unijeti
u godišnju poreznu prijavu.

Članak 42.

(1) Porezni obveznici koji dohodak od nesamostalnog rada ostvare neposredno
iz inozemstva, dužni su na taj dohodak sami obračunati predujam
poreza od nesamostalnog rada i uplatiti ga u roku od sedam dana od dana
primitka dohotka.

(2) Porezni obveznik zaposlen u diplomatskom odnosno konzularnom predstavništvu
strane države, u međunarodnoj organizaciji ili u predstavništvu ili
organizaciji koja , na teritoriju Republike Hrvatske ima, diplomatski imunitet,
kada je porezni obveznik po ovom Zakonu, dužan je sam obračunati
predujam poreza od nesamostalnog rada na način iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 43.

Strana organizacija, koja ne uživa diplomatski imunitet u Republici
Hrvatskoj i službenici te organizacije sa sjedištem odnosno prebivalištem
u Republici Hrvatskoj dužni su i pri isplati dohotka od nesamostalnog rada
zaposlenim građanima ili stranim državljanima obračunati porez
po odredbama ovoga Zakona i uplatiti ga u roku sedam dana od dana isplate.

Članak 44.

(1) Način plaćanja poreza na dohodak od plaća i mirovina
te od drugih dohodaka od nesamostalnog rada potanko se uređuje pravilnikom
koji donosi ministar financija.

(2) Pravilnikom iz stavka 1. ovoga članka propisuju se oblik
i sadržaj porezne kartice, koju su dužni voditi poslodavci i isplatitelji
mirovina. Poreznu karticu besplatno izdaje Porezna uprava, a poslodavci,
odnosno isplatitelji mirovina dužni su je čuvati dok traje radni
odnos posloprimca, odnosno dok se isplaćuje mirovina.

(3) Jedan popunjeni primjerak porezne kartice poslodavac dostavlja Poreznoj
upravi do 31. siječnja tekuće godine za proteklu godinu.

Članak 45.

(1) Kod dohotka od samostalne djelatnosti mjesečni predujam se
plaća prema rješenju Porezne uprave osim ako se predujmovi ne uplaćuju
po odbitku poreza prema članku 46 ovoga Zakona.

(2) Mjesečni predujmovi određuju se na osnovi utvrđenog
poreza po rješenju za prethodnu godinu.

(3) Na početku obavljanja samostalne djelatnosti predujmovi se
utvrđuju na temelju podataka koje porezni obveznik priopći o
predvidenom iznosu svoga dohotka (članak 49.).

(4) Ako porezni obveznik nije podnio poreznu prijavu za prethodnu godinu,
ne vodi ili netočno vodi knjige ili nije dao podatke o predviđenom
dohotku prema stavku 3 ovoga članka, mjesečne predujmove
utvrđuje Porezna uprava na temelju obavljenog nadzora, usporedbom s
poreznim obveznikom koji obavlja istu ili sličnu djelatnost iIi
na temelju drugih podataka o poslovanju poreznog obveznika.

(5) Porezna uprava može na temelju obavljenog nadzora ili drugih podataka
o poslovanju poreznog obveznika s kojima raspolaže izmijeniti rješenje
iz stavka 1. ovoga članka i utvrditi nove iznose mjesečnih
predujmova.

Članak 46.

(1) Predujmovi poreza na dohodak od samostalne djelatnosti plaćaju
se po odbitku po stopi od 25%, bez prava na osobne odbitke iz članka
34. ovoga Zakona, kod isplata:

1. dohotka članova predstavničkih tijela, državnih ili
privatnih organizacija za red u tim tijelima i organizacijama, članova
upravnih i nadzornih odbora kod pravnih osoba, stečajnih upravitelja
i sudskih vještaka te nagrada za rad sudaca porotnika koji nemaju svojstvo
djelatnika u sudu,

2. dohotka koje inozemni porezni obveznici ostvare od obavljanja umjetničke,
artističke, sportske, književne ili kovne djelatnasti, uključujući
i djelatnosti u svezi s tiskom, radiom i televizijom. Ovako utvrđeni
predujmovi smatraju se konačno plaćenim porezom i za ove dohotke
ne podnosi se godišnja prijava.

(2) Predujmovi poreza na dohodak zastupnika u predstavničkim
tijelima javne vlasti koji primaju za svoju samostalnu zastupničku
(parlamentai'nu) djelatnost, ubiru se po odbitku kao porez na plaću
prema članku 41. stavku 1., 2., 3. i 4. Ovoga Zakona.

Članak 47.

Iznimno Porezna uprava može, na zahtjev poreznog obveznika, dozvoliti
izmjenu visine utvrđenog predujma. Zahtjev se temelji na podnesku,
koji sadrži sve bitne sastojke iz porezne prijave, što se odnosi na proteklo
razdoblje tekuće godine.

Članak 48.

(1) Predujmovi poreza na dohodak plaćaju se mjesečno i
to do posljednjeg dana u mjesecu za tekući mjesec.

(2) Rješenje o predujmu vrijedi do izmjene, odnosno do utvrdivanja novog
predujma.

Članak 49.

Porezni dohodak koji počinje obavljati redovitu samostalnu djelatnost
dužan je o tome izvijestiti Poreznu upravu u roku od osam dana od dana
početka obavljanja djelatnosti.

Članak 50.

Nadležna tijela državne uprave, odnosno druge nadležne organizacije
dužne su Poreznoj upravi dostaviti sva odobrenja za obavljanje obrta i
slobodnih zanimanja, te rješenja o privremenoj obustavi i prestanku djelatnosti,
odnosno zanimanja istovremeno s dostavom odobrenja, odnosno rješenja poreznom
obvezniku.

Članak 51.

(1) Ako se dohodak od poljoprivrede i šumarstva obračunava po
katastarskom prihodu (članak 21.) utvrđuje se predujam poreza
rješenjem Porezne uprave, koje se dostavlja poreznom obvezniku do 1 travnja
godine za koju se utvrđuje porez.

(2) Predujam poreza prema stavku 1. ovoga članka plaća
se tromjesečno u jednakim dijelovima od ukupno utvrdenog poreza
i to do isteka tromjesečja. Ako nije doneseno novo rješenje predujmovi
se plaćaju u visini iznosa koji su utvrđeni za prethodnu godinu.

(3) Ako porezni obveznik uz katastarski dohodak ima i druge dohotke
od samostalne djelatnosti ili imovine, predujmovi poreza plaćaju
se i za katastarski dohodak u mjesečnim obrocima po postupku i na
način iz članka 45. i 48. ovoga Zakona.

Članak 52.

Nadležna organizaeija za katastar dužna je Poreznoj upravi dostaviti
podatke o katastarskom prihodu poreznih obveznika do 15. veljače
godine za koju se utvrđuje porez ako su nastale promjene u posjedovnom
stanju, kulturi i bonitetu zemljišta te popis novih posjednika s naznakom
njihova prebivališta, jedinstvenog matičnog broja građana, površine
zemljišta i katastarskog prihoda.

Članak 53.

(1) Obveznicima poreza od poljoprivrede i šumarstva, kojima je poljoprivreda
osnovni izvor prihoda, utvrđeni porez iz članka 51. ovoga Zakona
smatra se konačno utvrđenim porezom tako da ovi obveznici ne
podnose prijavu za utvrđivanje poreza na dohodak. To, međutim ne
utječe na pravo poreznog obveznika da podnese godišnju prijavu i
u njoj iskaže katastarski dohodak i iznose plaćenih predujmova.

(2) Ako porezni obveznik ostvaruje i druge dohotke, katastarski se dohodak
i plaćeni predujmovi moraju iskazati u godišnjoj prijavi

Članak 54.

(1) Obveznici poreza na dohodak od imovine dužni su Poreznoj upravi
prijaviti početak izdavanja u najam, odnosno zakup pokretnih stvari
i nekretnina te prihoda od imovinskih prava u roku osam dana od početka
ostvarivanja prihoda.

(2) Kod dohotka od imovine predujmovi poreza plaćaju se po postupku
i na način iz članka 45. i 48. ovoga Zakona, a porez na iznajmljivanje
soba i postelja iz članka 32. stavak 1. ovoga Zakona plaća
se pri svakoj naplati zakupnine i smatra se konačnim porezom.

(3) Predujam poreza na dohodak od imovinskih prava plaća se po
odbitku suglasno članku 41. stavak 5. ovoga Zakona.

Članak 55.

Ako fizička osoba dohodak od imovine ostvaruje stalnim izdavanjem
u najam, odnosno zakup nekretnina, a na vlastiti zahtjev na taj dohodak
plaća porez od obrta, tada se predujam poreza plaća na način
iz članka 48. ovoga Zakona.

**Dostavljanje izvješća i druge obveze**

Članak 56.

(1) Pravne i fizičke osobe te druge organizacije dužne su Poreznoj
upravi na njezin zahtjev dostaviti podatke o isporučenoj robi i
uslugama što su im obavili obveznici poreza na dohodak te druge propisane
podatke o isplaćenim plaćama. mirovinama i drugim primanjima
zaposlenih radnika za godinu za koju se utvrđuje porez na dohodak.

(2) Banke i druge financijske organizacije koje obavljaju poslove platnog
prometa dužne su Poreznoj upravi na njezin zahtjev dostaviti podatke o
prometu preko žiro računa za sve građane. Na zahtjev Porezne
uprave dužne su te podatke za pojedine građane dostaviti i tijekom
godine

(3) Organi i organizacije iz stavka 1. i 2. ovoga članka dužni
su Poreznoj upravi omogućiti uvid u poslovne knjige i evidencije
radi utvrđivanja podataka potrebnih za utvrđivanje poreza.

Članak 57.

(1) Prihodi, odnosno predujmovi za isporučenu robu ili obavljene
usluge po bilo kojoj osnovi, koje ostvare građani od jedinica lokalne
samouprave, državnih tijela, društvenih fondova, poduzetnika i drugih pravnih
osoba, kao i osoba koje ostvaruju dohodak od obrta i slobodnih zanimanja,
isplaćuju se građanima putem žiro računa.

(2) Ministar financija može propisati koji se prihodi iz stavka 1. ovoga
članka mogu isplatiti u gotovu novcu mimo žiro računa

Članak 58.

(1) Radi pravilnog utvrđivanja prihoda, Porezna uprava dužna je
tijekom godine prikupljati podatke, snimati promet i obavljati druge radnje
potrebne za utvrđivanje poreza.

(2) Porezna uprava ima pravo pregledavati poslovne knjige i poslovne
prostorije radi prikupljanja podataka potrebnih za utvrđivanje poreza,
a porezni obveznik dužan je omogućiti Poreznoj upravi pregled poslovnih
knjiga i poslovnih prostorija.

Članak 59.

Porezrli obveznici dužni su poslovne knjige i temeljnice, koje su osnova
knjiženja te propisane evidencije držati u poslovnoj prostoriji ili kod
ovlaštenog knjigovodstvenog servisa, odnosno u stanu, ako nemaju poslovnu
prostoriju, kako bi bile dostupne Poreznoj upravi.

Članak 60.

Porezna uprava dužna je poreznom obvezniku, na njegov zahtjev, dopustiti
da razmotri isprave i druge podatke na osnovi kojih mu se utvrđuje
obveza plaćanja poreza te podatke o utvrdenom i plaćenom porezu.

Članak 61.

(1) Podaci o dohotku i poreznoj osnovici u visini u kojoj ih je prijavio
porezni obveznik i u visini u kojoj su utvrđeni u postupku utvrđivanja
poreza mogu se davati na zahtjev sudova, državnog odvjetništva i državnih
tijela.

(2) Drugi podaci koje službena osoba Porezne uprave sazna u postupku
razreza i naplate poreza, jesu službena tajna.

**Članak 62.**

(1) U opravdanim slučajevima Porezna uprava može obvezniku poreza
odobriti odgodu za plaćanje dospjelog poreza ili plaćanje poreza
u više obroka.

(2) Ako obveznik poreza ne uplaćuje obroke u određenom roku,
Porezna uprava može staviti izvan snage rješenje o odobrenju obročne
otplate i poduzeti mjere da se zaostali dug naplati odjedanput.

(3) Odobrena odgođa ne oslobađa obveznika od plaćanja
kamata, ako ga Porezna uprava rješenjem o odobrenju obročne otplate
nije oslobodila od plaćanja kamata.

**Žalba**

Članak 63.

Protiv rješenja Porezne uprave donesenog u prvom stupnju može se izjaviti
žalba Središnjem uredu Porezne uprave u roku 15 dana od dana dostave rješenja.

Članak 64.

Porezna uprava koja je donijela rješenje u prvom stupnju dužna je žalbu
sa svim spisima predmeta u roku osam dana dostaviti Središnjem uredu Porezne
uprave, ako je sama ne riješi u svojoj nadležnosti po odredbama Zakona
o općem upravnom postupku.

Članak 65.

(1) Žalba ne odgada naplatu utvrđenog poreza ako ovim Zakonom nije
određeno drugačije.

(2) Ako Porezna uprava odgodi naplatu utvrđenog poreza dužna je
o tome izvijestiti tijelo koje rješava o žalbi.

**Obnova postupka**

Članak 66.

Porezna uprava, koja je donijela rješenje o utvrđivanju poreza kojima
je okončan postupak utvrđivanja poreza može sama ili na zahtjev
obveznika obnoviti postupak u roku pet godina nakon njegove pravomoćnosti,
prema odredbama Zakona o općem upravnom postupku.

**Prisilna naplata poreza**

Članak 67.

(1) Od poreznog obveznika koji dospjeli porez nije platio u propisanom
roku i od jamca za naplatu poreza koji se plaća po odbitku, koji
nije obračunao i uplatio porez u propisanom roku (u daljnjem tekstu:
porezni dužnik), porez se prisilno naplaćuje na osnovi rješenja o
određivanju prisilne naplate.

(2) U rješenju o određivanju prisilne naplate pored ostalog, moraju
biti iskazani visina duga, kamata i troškova, naznaka dužnikove imovine
iz koje će se izvršiti prisilna naplata i način izvršenja
prišilne naplate.

(3) Porezna uprava koja prisilno naplaćuje porez može rješenjem
iz stavka 1. ovoga članka:

1. privremeno zabraniti poreznom dužniku raspolaganje novčanim
sredstvima na žiro računu i drugim računima odnosno druge
financijske organizacije kod koje porezni obveznik vodi svoje račune,

2. naložiti banci ili drugoj financijskoj organizaciji da sva zatečena
sredstva i ona koja budu pristigla u korist računa poreznog dužnika
dozneči radi podmirenja poreznog duga na određeni način.

Članak 68.

(1) Porez koji nije naplaćen iz novčanih sredstava poreznog
dužnika na način iz članka 67. stavka 2. i 3. ovoga Zakona,
prisilno se naplaćuje iz cjelokupne druge imovine, prihoda i potraživanja
poreznog dužnika osim iz imovine prihoda i potraživanja koja su ovim Zakonom
izuzeta od prisilne naplate:

(2) Porezna uprava koja prisilno naplaćuje porez može popisati
svu pokretnu imovinu poreznog dužnika, osim ako postoje dokazi ili da pokretne
stvari nisu njegovo vlasništvo ili ako to nesumnjivo proizlazi iz okolnosti.

(3) Porez od poljoprivrede i šumarstva može se prisilno naplatiti iz
prihoda i imovine svih članova domaćinstva.

Članak 69.

(1) Prisilna naplata prodajom imovine sastoji se iz popisa s procjenom
i prodaje imovine.

(2) Prije poduzimanja prisilne naplate iz stavka 1. ovoga članka
Porezna uprava dužna je poreznom dužniku ili punoljetnom članu njegova
domaćinstva dostaviti rješenje o određivanju prisilne naplate
prodajom imovine. Rješenjem o prisilnoj naplati opominje se porezni dužnik
da će dug biti naplaćen nakon isteka roka koji ne može biti
kraći od osam dana od dana primitka rješenja.

(3) Imovina se propisuje i procjenjuje nakon uručenja rješenja
o određivanju prisilne naplate, a imovina se ne može prodati prije
nego što protekne osam dana od izvršenog popisa.

(4) Iznimno, ako se propisuje odnosno prodaje kvarljiva roba, te se
radnje mogu obavljati i u rokovima kraćim od osam dana.

Članak 70.

Porezni dužnik snosi sve troškove naplate, osim troškova propisa i procjene,
ako je dug podmirio u roku osam dana nakon popisa.

Članak 71.

Prisilna naplata poreza prodajom imovine obustavlja se kada porezni
dužnik isplati porez koji duguje s kamatama i troškovima ili kada na drugi
način prestane obveza plaćanja duga.

Članak 72.

Rješenje o određivanju prisilne naplate poreza prodajom imovine
iz pokretne imovine donosi Porezna uprava na čijem se području
nalazi imovina.

Članak 73.

(1) Protiv rješenja o određivanju prisilne naplate prodajom imovine,
kao i na izvršeni popis i procjenu porezni dužnik može Poreznoj upravi
izjaviti prigovor u roku tri dana od dana dostave rješenja.

(2) O prigovoru rješava Porezna uprava koja je donijela rješenje o određivanju
prisilne naplate.

(3) Prigovor iz stavka 1. ovoga članka obustavlja dalji postupak
prisilne naplate do dostave rješenja o prigovoru poreznom dužniku ili punoljetnom
članu njegova domaćinstva.

(4) Protiv rješenja o prigovoru iz stavka 2. ovoga članka može
se izjaviti žalba u roku 15 dana od dana dostave toga rješenja Središnjem
uredu Porezne uprave.

(5) Ako porezni dužnik nije izjavio prigovor protiv rješenja o odredivanju
prisilne naplate, niti na izvršeni popis i procjenu u roku iz stavka 1.
ovoga članka, ima pravo izjaviti žalbu Središnjem uredu Porezne
uprave u roku 15 dana od dana dostave rješenja o odredivanju prisilne naplate,
odnosno nakon popisa i procjene.

(6) Žalba ne zadržava naplatu.

(7) U prigovoru, odnosno žalbi ne mogu se iznositi okolnosti koje se
odnose na razrez poreza.

Članak 74.

(1) Pokretnine poreznog dužnika popisuju se ovim redom:

1. gotov novac,

2. obveznice ili drugi vrijednosni papiri ako su dospjeli na naplatu
ili se mogu eskontirati,

3. nakit i druge dragocjenosti,

4. ostale pokretnine i to prije svega one koje se mogu lako unovčiti.

(2) Porezni dužnik može ponuditi red po kojemu če se popisati
pokretnine

(3) Porezna uprava dužna je prihvatiti ponudu dužnika o redu popisa
pokretnina ako se na taj način ne bi otežala pravovremena naplata
poreza.

Članak 75.

Pokretnine popisuje i prodaje ovlašteni djelatnik Porezne uprave (u
daljnjem tekstu: izvršitelj) na osnovi rješenja o određivanju prisilne
naplate.

Članak 76.

Pokretnine se popisuju u nazočnosti poreznoga dužnika ili nekog
od punoljetnih članova njegova domaćinstva i jednog punoljetnog
građanina kao svjedoka, odnosno u nazočnosti dvaju punoljetnih
gradana kao svjedoka ako popisu nije nazočan porezni dužnik ni punoljetni
član njegova domaćinstva.

Članak 77.

(1) Ako porezni dužnik ne pokaže prostorije i predmete u stanu, izvršitelj
je ovlašten otvoriti zaključane prostorije, namještaj i druge predmete,
kako bi mogao obaviti popis i procjenu.

(2) Ako se pretpostavlja da su pokretnine pogodne za popis skrivene
kod poreznog dužnika, izvršitelj će ga pozvati da stvari preda radi
popisa, a ako se dužnik ne odazove pozivu, obavit će osobni pretres.

(3) Radnje iz stavka 1. i 2. ovoga članka izvršitelj poduzima
samo ako se prisilna naplata ne može izvršiti na drugi način i ako
ima posebno rješenje Porezne uprave kojim se određuje izvršenje ovih
radnji, za svaki pojedini slučaj ponaosob. Ove radnje mogu se obaviti
samo u nazočnosti dvaju punoljetnih građana kao svjedoka.

Članak 78.

(1) Prilikom popisa pokretnina izvršitelj obavlja i njihovu proejenu,
a ako bude potrebno može pozvati i posebnog procjenitelja

(2) Na zahtjev poreznog dužnika, izvršitelj će pozvati procjenitelja,
ali nije dužan prihvatiti prijedlog o osobi procjenitelja.

Članak 79.

(1) O popisu pokretnina izvršitelj je dužan voditi zapisnik u kome mora
navesti sve potrebne podatke i druge pojedinosti koje su se dogodile tijekom
popisa

(2) Zapisnik o popisu potpisuje izvršitelj, porezni dužnik, odnosno
punoljetan član njegova domaćinstva, nazočni svjedoci,
procjenitelj i druge službene osobe koje su bile nazočne pri popisu.

(3) Popis gubi važnost ako se u roku 90 dana od dana popisa poreznom
dužniku ne dostavi oglas o javnoj prodaji.

Članak 80.

(1) Ako porezni dužnik izjavi da su popisane pokretnine vlasništvo treće
osobe, a ne pruži za to dokaze ni on ni treća osoba, izvršitelj može
popisati i te predmete, aIi je tu treću osobu dužan uputiti da podnese
tužbu sudu u roku 15 dana od dana dostave obavijesti o popisu radi dokazivanja
svoga prava vlasništva. Ako u tom roku ne podnese dokaz da je tužba podnijeta
sudu, postupak prisilne naplate nastavit će se kao da nije bilo prigovora.

(2) Podnošenjem tužbe sudu u roku određenom u stavku 1. ovoga članka
odlaže se prodaja popisanih stvari iz stavka 1. ovoga članka do
okončanja sudskog postupka.

Članak 81.

(1) Popisane pokretnine ostavljaju se na čuvanje poreznom dužniku.

(2) Iznimno, ako postoji osnovana sumnja da će porezni dužnik
otuđiti popisane pokretnine, Porezna uprava može te pokretnine oduzeti
dužniku da ih sama čuva ili ih može dati drugome na čuvanje.

Članak 82.

(1) Radi naplate dospjelog poreza, Porezna uprava može rješenjem staviti
zabranu na plaću iz radnog odnosa i na druga potraživanja poreznog
dužnika, kojim se poreznom dužniku zabranjuje da raspolaže plaćom,
odnosno drugim potraživanjirna, a njegovom se dužniku nalaže da plaću,
odnosno drugo potraživanje isplati u korist poreznog duga. Rješenje donosi
Porezna uprava kod koje se porezni dužnik zadužuje porezom

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka porezni dužnik
i njegov dužnik mogu u roku tri dana od dana dostave rješenja izjaviti
prigovor Poreznoj upravi. O prigovoru rješava Porezna uprava koja je donijela
rješenje.

(3) Prigovor zadržava izvršenje do dostave rješenja o prigovoru dužnika
poreznog dužnlka.

(4) Protiv rješenja o prigovoru porezni dužnik i njegov dužnik mogu
izjaviti žalbu u roku 15 dana od dana dostave tog rješenja Središnjem uredu
Porezne uprave.

(5) Ako porezni dužnik ili njegov dužnik nisu izjavili prigovor protiv
rješenja o stavljanju zabrane na plaću iz radnog odnosa i na druga
potraživanja imaju pravo izjaviti žalbu Središnjem uredu Porezne uprave
u roku 15 dana od dana dostave rješenja o stavljanju zabrane na plaču
iz radnog odnosa i na druga potraživanja.

(6) Žalba poreznog dužnika ne zadržava naplatu dok žalba dužnika poreznog
dužnika zadržava naplatu.

(7) U prigovoru, odnosno u žalbi ne mogu se iznositi okolnosti koje
se odnose na razrez poreza

Članak 83.

Ako dužnik poreznog dužnika nije izjavio prigovor ili žalbu ili su njegov
prigovor ili žalba odbijeni, a ne postupi po rješenju iz članka
82. stavka 1. ovoga Zakona rješenje na koje je stavljena potvrda izvršnosti
na zahtjev Porezne uprave izvršit će nadležna organizacija iz sredstava
dužnika poreznog dužnika, a od građana i građanskih pravnih osoba
rješenje će izvršiti samo Porezna uprava.

Članak 84.

(1) Predmetom prisilne naplate ne mogu biti:

1. odjeća, obuća, rublje, posteljina i posuđe koji su
neophodni poreznom dužniku i članovima njegova domaćinstva,

2. kreveti, odnosno ležajevi poreznog dužnika i članova njegova
domaćinstva, štednjak i ostali najnužniji namještaj,

3. znanstvene knjige i znanstvena sredstva nužni poreznom dužniku,

4. hrana i ogrjev za četiri mjeseca za poreznog dužnika i članove
njegova domaćinstva,

5. potraživanja na osnovi osiguranja imovine i osoba,

6. dvije trećine plaće, mirovine i invalidskih primanja
te naknada za slučaj spriječenosti za rad, tako da poreznom
dužniku mora ostati iznos u visini minimalne plaće,

7. novčana primanja, koja čine naknadu troškova (dnevnice,
putni i drugi troškovi),

8. doplaci za djecu i socijalne potpore,

9. stipendije,

10. naknade i nagrade koje osuđene osobe primaju za rad u kazneno-popravnim
ustanovama,

11. primanja vojnika na odsluženju vojnog roka,

12. novčane pošiljke predane pošti dok se ne uruče poreznom
dužniku,

13. potraživanja na ime zakonskog uzdržavanja,

14. naknade koje maloljetne osobe ili mlađe punoljetne osobe primaju
za obavljeni rad u odgojnoj ustanovi ili domik za preodgoj.

(2) Predmeti prisilne naplate ne mogu biti ni druge stvari ni potraživanja
ako bi se time dovelo u pitanje nužno uzdržavanje poreznog dužnika, članova
njegova domaćinstva i drugih osoba koje je porezni dužnik po zakonu
dužan uzdržavati.

Članak 85.

Ako porezni dužnik otuđi, uništi ili ošteti popisane stvari, Porezna
uprava podnijet će prijavu državnom odvjetniku, a radi naplate duga
odmah će obaviti novi popis.

Članak 86.

Popisane stvari prodaju se na javnoj prodaji nadmetanjem, a ako su popisani
predmeti kvarljivi, mogu se unovčiti u izravnoj prodaji.

Članak 87.

(1) Javna prodaja određuje se oglasom. Oglas o javnoj prodaji mora
sadržavati podatke o dužniku, mjestu, danu, satu i načinu prodaje
te opis stvari.

(2) Oglas o javnoj prodaji objavljuje se na uobičajen način
u mjestu gdje se stvari prodaju, a mora se uz potvrdu na dostavnici dostaviti
i poreznom dužniku, najmanje pet dana prije dana određenog za javnu
prodaju ako mu dan javne prodaje nije saopćen u zapisniku prigodom
popisa i procjene imovine.

Članak 88.

(1) Javna prodaja može početi ako su se javila najmanje dva ponuđača

(2) Na javnoj prodaji kao ponuđaći ne mogu sudjelovati porezni
dužnik i članovi njegova domaćinstva, a ni službene osobe
zaposlene u Poreznoj upravi.

(3) Popisane pokretnine javno se prodaju s početnom cijenom koja
je utvrđena prilikom popisa.

(4) Ako se na javnoj prodaji ne postigne početna cijena stvari
će se prodati po najvišoj ponudenoj cijeni. Ta cijena ne može biti
manja od polovine vrijednosti utvrđene procjenom.

(5) Ako se za pojedine stvari na javnoj prodaji ne postigne polovina
procijenjene vrijednosti, može se, u roku od najmanje pet dana, odrediti
druga javna prodaja, na kojoj se stvari mogu prodati bez obzira na visinu
postignute cijene.

(6) Ako se ni na ponovljenoj javnoj prodaji stvari ne mogu prodati Porezna
uprava odredit će način prodaje.

Članak 89.

(1) lzvršitelj je dužan voditi zapisnik o javnoj prodaji u koji unosi
sve potrebne podatke o načinu, vremenu prodaje, ponuđačima
i druge pojedinosti što su od interesa za sve osobe koje su sudjelovale
u prodaji.

(2) Zapisnik potpisuju izvršitelj, kupac i porezni dužntk, ako je prisustvovao
javnoj prodaji. Porezni dužnik može zahtijevati da se njegove primjedbe
unesu u zapisnik.

Članak 90.

(1) Porez se prisilno naplaćuje iz pokretnina, dohotka i potraživanja
poreznog dužniks i članova njegova domaćinstva, a može se
naplatiti iz nekretnina poreznog dužnika.

(2) U postupku prisilne naplate može se izvršiti uknjižba založnog prava
na nekretninu poreznog dužnika radi osiguranja naplate.

Članak 91.

(1) Ako postoji opasnost da porezni dužnik osujeti naplatu još nedospjelog
iznosa poreza, mogu se poduzeti mjere za osiguranje naplate.

(2) Mjere osiguranja sastoje se u popisu pokretnina, zabrani raspolaganja
potraživanjem poreznog dužnika, oduzimanjem pokretnina i predbiježbi založnog
prava na nekretninu.

(3) Mjere za osiguranje naplate mogu se poduzeti radi naplate neutvrđenog
iznosa poreza čim je pokrenut postupak utvrđivanja ako postoji
opasnost da bi porezni dužnik mogao osujetiti naplatu.

Članak 92.

(1) Porez iz pokretnina poreznog dužnika prisilno naplaćuje Porezna
uprava koja je donijela rješenje o razrezu poreza u prvomu stupnju.

(2) Porez iz nekretnina poreznog dužnika, na zahtjev Porezne uprave,
prisilno naplaćuje nadležni sud u roku tri mjeseca nakon primljenog
zahtjeva.

Članak 93.

(1) Od ukupno naplaćenih obveza prisilnim putem najprije se podmiruju
troškovi prisilne naplate, potom kamate, novčane kazne po ovomu
Zakonu te dužni porez i doprinosi.

(2) Višak sredstava što se ostvari prodajom vraća se poreznom
dužniku na njegov zahtjev.

(3) Ako se rješenje o prisilnoj naplati stavi izvan snage ili se mjere
poduzete radi osiguranja naplate pokažu neopravdanim, porezni dužnik ne
snosi troškove postupka.

Članak 94.

(1) Dospjeli iznos poreza koji se ne može naplatiti ni prisilnim putem
otpisuje se kao nenaplativ

1. ako je porezni dužnik umro ili se odselio u nepoznato mjesto, a nije
ostavio pokretnina ni nekretnina iz kojih se može naplatiti dospjeli porez,
ako se iza pokojnika naknadno pronađe imovina ili se sazna za novo
prebivalište poreznog dužnika koji se odselio, ponovno će se zadužiti
otpisanim porezom, pod uvjetom da nije nastupila zastara prava na naplatu;

2. ako se prisilnom naplatom koja se obavlja svake godine bez uspjeha,
dug nije mogao naplatiti ni nakon isteka treće godine od dana dospjelosti.
Ako se nakon otpisa pojavi mogućnost naplate otpisanog poreza, porezni
se dužnik ponovno zadužuje otpisanim porezom, pod uvjetom da nije nastupila
zastara prava na naplatu.

(2) Ako bi izvršenjem naplata dovela u pitanje nužno uzdržavanje poreznog
dužnika i članova njegova domaćinstva, porez se može iznimno
otpisati u cijelosti ili djelomično.

(3) O otpisu dospjelog poreza rješava Porezna uprava.

**Jamstvo**

Članak 95.

(1) Ako se porez ne mogne naplatiti iz imovine poreznog obveznika, naplatit
će se iz imovine članova njegova domaćinstva, koji su
tu imovinu stekli od poreznog obveznika po bilo kojoj osnovi.

(2) Ako je porezni obveznik, da bi izbjegao obvezu plaćanja poreza,
otuđio imovinu pravnim poslom u korist osoba koje nisu članovi
njegova domaćinstva, Porezna uprava može takav posao pobijati pred
sudom pod uvjetom da je kupac znao za takvu namjeru obveznika.

(3) Osoba koja nije kao vlasnik ili posjednik upisana u katastar zemljišta,
a koristi zemljište, solidarno jamči za porez na to zemljište s
osobom koja je kao vlasnik ili posjednik upisana u katastar zemljišta.

(4) Za naplatu poreza koji se plaća po dobitku jamči isplatitelj.

Članak 96.

Ako više osoba ostvaruje prihod zajedničkim obavljanjem djelatnosti,
solidarno jamče za obveze po osnovi zajedničkog obavljanja
djelatnosti.

Članak 97.

(1) Porezni dužnik koji otudi strojeve, uređuje ili drugi inventar
što su mu služili za obavljanje djelatnosti ili otuđi radnju u cjelini,
dužan je prethodno podmiriti svoje porezne obveze.

(2) Ako novi vlasnik preuzme imovinu iz stavka 1. ovoga članka,
a porez nije plaćen, za naplatu dospjelog poreza jamči solidarno
s poreznim dužnikom i novi vlasnik do visine vrijednosti preuzete imovine.

Članak 98.

Građanin koji drži u zakupu ili napolici zemljište na koje se plaća
porez od poljoprivrede i šumarstva, solidarno odgovara sa zakupodavcem
za dužni porez što odpada na to zemljište do visine zakupnine, odnosno
do vrijednosti napolice.

Članak 99.

Osobe koje vlasnicima putujućih zabavnih radnji, odnosno priređivaćima
zabavnih priredba uz naplatu ili besplatno ustupaju svoj stambeni ili poslovni
prostor odgovaraju solidarno s poreznim obveznikom za sve porezne obveze.

**Zastara**

Članak 100.

(1) Pravo na utvrđivanje porezne obveze te pravo na pokretarlje
prekršajnog postupka zbog povreda odredbi ovoga Zakona zastaruje za pet
godina nakon isteka godine u kojoj je trebalo utvrditi porezne obveze,
odnosno u kojoj su povrijeđene odredbe ovoga Zakona.

(2) Pravo na naplatu poreza, kamata i troškova prisilnog izvršenja i
novčanih kazni zbog povreda odredbi ovoga Zakona zastaruje za pet
godina nakon isteka godine u kojoj ih je trebalo naplatiti.

(3) Pravo poreznog obveznika na povrat nepravilno ili više plaćenih
iznosa naime poreza, kamata, troškova prisilnog izvršenja i novčanih
kazni zastaruje za pet godina nakon isteka godine u kojoj su oni naplaćeni.

Članak 101.

(1) Tijek zastare prava na utvrđivanje poreznih obveza prekida se
svakom službenom radnjom Porezne uprave radi utvrđivanja porezne obveze
koja je stavljena do znanja poreznom obvezniku.

(2) Tijek zastare prava na naplatu poreza, kamata, troškova prisilnog
izvršenja i novčanih kazni prekida se svakom službenom radnjom što
je poduzima Porezna uprava radi naplate koja je stavljena do znanja poreznom
obvezniku.

(3) Tijek zastare prava na povrat nepravilno ili više plaćenog
poreza, kamata, troškova prisilnog izvršenja i novčanih kazni prekida
se svakom radnjom što je obveznik, odnosno kažnjena osoba poduzima kod
Porezne uprave radi povratka.

(4) Nakon svakog prekida tijela zastare nastupa novi tijek zastare

(5) Apsolutna zastara nastupa nakon isteka deset godina od dana kada
je prvi put počela teći.

Članak 102.

Propisi o zastari potraživanja, ako nisu u suprotnosti s ovim Zakonom,
primjenjuju se i na zastaru prava utvrdivanja i naplate poreznih obveza.

V. KAZNENE ODREDBE

Članak 103.

Novčanom kaznom od 1000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj;

1. porezni obveznik koji ne podnese poreznu prijavu u propisanom roku
(članak 38. stavak 1. i 3. i članak 40. stavak 2.),

2. porezni obveznik koji iskaže netočne ili nepotpune podatke
u poreznoj prijavi ili ne plati porez u propisanom roku (članak
39.),

3. poslodavac, odnosno isplatitelj koji ne obračuna ili ne uplati
predujam poreza od nesamostalnog rada, fizičke osobe, koje su dužne
same obračunati porez od nesamostalnog rada i strane organizacije,
te isplatitelji koji su dužni obračunati porez po odbitku (članak
41., 42. i 43.),

4. porezni obveznik koji ne vodi ili netočno ili neažurno vodi
poslovne knjige ili ne izdaje račune ili ne obračuna u potpunosti
ili djelomično predujam poreza (članak 16. stavak 3. i 4.,
članak 45. stavak 1. i članak 55.),

5. porezni obveznik koji ne plaća mjesečni predujam poreza
u propisanom roku (članak 48. stavak 1.),

6. Porezni obveznik koji počinje obavljati redovitu samostalnu
djelatnost, a o tome ne izvijesti Poreznu upravu (članak 49.).

7. Porezni obveznik koji Poreznoj upravi ne prijavi početak izdavanja
u najam, odnosno zakup nekretnina i pokretnih stvari u propisanom roku
i ne plaća predujam poreza u propisanom roku (članak 54. stavak
1.),

Članak 104.

(1) Novčanom kaznom od 2000,00 do 50000,00 kuna za prekršaj će
se kazniti organi i organizacije koji, na zahtjev Porezne uprave, ne pruže
podatke o isporučenoj robi i obavljenim uslugama, o isplaćenim
plaćama, mirovinama i drugim primanjima zaposlenih djelatnika ili
podatke o prometu preko žiro-računa građana ili onemoguće
uvid u poslovne knjige i evidencije radi utvrđivanja podataka potrebnim
za utvrđivanje poreza (članak 56.).

(2) Novčanom kaznom iz stavka 1. ovoga članka za prekršaj
će se kazniti pravne i fizičke osobe, koje isplate građanima
ne izvrše preko žiro-računa (članak 57.)

(3) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka odgovorna osoba
u pravnoj osobi kaznit će se novčanom kaznom od 500,00 do
5000,00 kuna.

Članak 105.

Novčanom kaznom od 1000,00 kuna do 10000,00 kuna za prekršaj
će se kazniti porezni obveznik koji poslovne knjige i temeljnice
te propisane evidencije ne drži u poslovnoj prostoriji ili kod ovlaštenog
servisa iIi u stanu ili ometa pregled poslovnih knjiga i poslovnih prostorija
(članak 58. stavak 2. i članak 59.).

Članak 106.

Za prekršaj iz članka 105. ovoga zakona ovlašteni djelatnik Porezne
uprave može učinitelju prekršaja na mjestu gdje je prekršaj učinjen
izreći novčanu kaznu u iznosu od 500,00 kuna

Članak 107.

(1) Za prekršaje iz članka 103. točke 4. i 5. članka
105. ovoga Zakona učinjene u povratu drugi put Porezna uprava, uz
novčanu kaznu, izreći će i zaštitnu mjeru oduzimanja
dozvole za obavljanje djelatnosti u trajanju do šest mjeseci.

(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka učinjene u
povratu treći put Porezna uprava, uz novčanu kaznu, izreći
će i zaštitnu mjeru oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, ako bi oduzimanje
dozvole za obavljanje djelatnosti izazvalo veće štetne posljedice
i poremećaje u gospodarstvu ili veće otpuštenje zaposlenih
djelatnika, može se za prekršaj u povratu izreći samo novčana
kazna.

Članak 108.

(1) Postupak za izricanje kazne o prekršajima zbog povrede odredaba
ovoga Zakona, pokreće, vodi i rješenje o prekršaju donosi Porezna
uprava.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti
žalba Središnjem uredu Porezne uprave.

Članak 109.

(1) Prekršajni postupak u prvom stupnju vodi i rješenje o prekršaju
donosi službenik Porezne uprave, diplomirani pravnik, kojeg imenuje pročelnik
područnog ureda Porezne uprave.

(2) Postupak u drugomu stupnju vodi i rješenje o prekršaju donosi komisija
za prekršaje koju imenuje ministar financija.

Članak 110.

Glede prekršajnog postupka primjenjuju se opći propisi o prekršajima
ako ovim Zakonom nije određeno drugačije.

**VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE**

Članak 111.

Plaće i prihodi ostvareni do dana primjene Zakona o porezu na
dohodak ("Narodne novine" br. 109/93) oporezivat će se
prema propisima koji su do tada bili na snazi ako Zakonom o porezu na dohodak
("Narodne novine" br. 109/93) i propisima donesenim na temelju
njega nije propisano drugačije.

Članak 112.

(1) Oslobođenje i olakšice od plaćanja poreza koji su stečeni
po Zakonu o neposrednim porezima prije dana primjene Zakona o porezu na
dohodak ("Narodne novine" br. 109/93) vrijede do isteka vremena
za njihovo korištenje.

(2) Predujam poreza od obrta i slobodnih zanimanja za prva tri mjeseca
1994. godina plaća se prema visini predujma uplaćenog u prosincu
1993. godine, uvećanog za visinu eskontne stope Narodne banke Hrvatske.

(3) Fizičke osobe koje su porez na dobit plaćale u godišnjem
paušalnom iznosu predujam poreza za prva tri mjeseca 1994. godine, plaćaju
prema visini poreza, kojeg su platile u posljednjem tromjeseeju 1993 godine
uvećanog za iznos eskontne stope Naradne banke Hrvatske. Ako su fizičke
osobe plaćale paušalni iznos poreza mjesečno tada predujam
poreza za prva tri mjeseca 1994. godine plaćaju prema visini uplaćenog
u prosincu 1993. godine uvećanog za visinu eskontne stope Narodne
banke Hrvatske.

(4) Fizičke osobe koje ostvaruju dohodak od autorskih prava,
sukladno odredbi članka 11. Zakona o porezu na dohodak ("Narodne
novine" br. 109/93) u 1994. godini plaćaju predujam poreza od
svakog pojedinačnog ostvarenog dohotka po stopi od 25% nakon odbitka
rashoda, koji se odnosi na pojedinačno ostvareni dohodak.

(5) Fizičke osobe, koje se bave obrtom ili slobodnim zanimanjem,
dužne su spisak dugotrajne imovine iz članka 17. Zakona o porezu
na dohodak ("Narodne novine" br. 109/93) dostaviti Poreznoj upravi
do kraja ožujka 1994. godine.

(6) Iznimno od odredbe članka 34. stavka 1 točke 1. Zakona
o porezu na dohodak ("Narodne novine" br.109/93) u 1994. godini
neoporezivi dio dohotka za umirovljenike iznosi 1,00 minimalne godišnje
plaće.

Članak 113.

(1) Propisi za provedbu Zakona o porezu na dohodak ("Narodne novine"
br. 109/93), te propisi o praćenju i evidentiranju poreza bit će
doneseni do 31. prosinca 1993. godine.

(2) Iznimno od odredbe članka 44. stavka 2. Zakona o porezu na
dohodak ("Narodne novine" br.109/93.), poreznu karticu za 1994.
i 1995. godinu ispunit će poslodavci i popunjenu je dostaviti Poreznoj
upravi.

(3) Poslodavcem u smislu ovoga Zakona, smatra se pravna ili fizička
osoba koja zapošljava ili koja je zapošljavala fizičke osobe radi
potrebe obavljanja poslova i koja je fizičkim osobama isplaćivala
ili isplaćuje plaću. Poslodavcem se smatraju i poslovne jedinice
(dijelovi poduzetnika) ako isplaćuje plaću te pravne i fizičke
osobe koje za obavljanje poslova posuđuju radnike trećoj osobi
i ustanove mirovinskog i invalidskog osiguranja glede mirovina koje isplaćuju
umirovljenicima kao i isplatitelji stipendija iznad visine koju određuje
ministar financija

(4) Ovlašćuje se ministar financija da može donijeti Pravilnik
o porezu na dohodak, kojim se podrobnije razrađuju odredbe članka
2., 3., 4., 6., 8., 10., 17., 37., 38., 39. ovoga Zakona.

(5) Do donošenja pravilnika iz stavka 4. ovoga članka primjenjivat
će se na odgovarajući način Pravilnik o načinu
obračunavanja i plačanja poreza na dohodak od nesamostalnog
rada (plaće i mirovine - "Narodne novine" br. 113/93.),
Pravilnik o obliku i sadržaju spiska dugotrajne imovine ("Narodne
novine" br.113/93.) i Pravilnik o poslovnim knjigama fizičkih
osoba koje se bave obrtom ili slobodnim zanimanjem, a oporezuju se porezom
na dohodak ("Narodne novine" br.113/93.).

(6) Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog doma
Sabora Republike Hrvatske da utvrdi i izda pročiščeni tekst
Zakona o porezu na dohodak.

Članak 114.

Od dana primjene Zakona o porezu na dohodak ("Narodne novine"
br. 109/93.), prestaje važiti Zakon o neposrednim porezima ("Narodne
novine" br. 19/90. 28/90., 14/91., 73/91. i 25/93.) i Uredba o izmjeni
i dopuni Zakona o, neposrednim porezima ("Narodne novine" br.
59/93.), te se stavlja izvan snage točke 19. Uredbe o nastavljanju
važenja pravnoga sadržaja i učinka odredenih uredbi Vlade Republike
Hrvatske na temelju zakonske ovlasti ("Narodne novine" br. 100/93.).

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Pročišćeni tekst, NN 25/1995-537
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)