## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu

### NN 16/2007 (9.2.2007.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu

# HRVATSKI SABOR

**652**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNOM BILJEŽNIŠTVU

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o jav­nom bilježništvu, kojega
je Hrvatski sabor donio na sjednici 26. siječnja 2007. godine.

Klasa: 011-01/07-01/02
Urbroj: 71-05-03/1-07-2
Zagreb, 31. siječnja 2007.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNOM BILJEŽNIŠTVU

Glava prva

OSNOVNE ODREDBE

*Sadržaj zakona*
Članak 1.

U Zakonu o javnom bilježništvu (»Narodne novine«, br. 78/93., 29/94. i 162/98.)
iza članka 1. dodaje se članak 1.a koji glasi:

»Članak 1.a

Pojedini izrazi upotrijebljeni u ovom Zakonu imaju ovo značenje:
1. stranka je svaka osoba koja od javnog bilježnika zahtijeva:
– sastavljanje javnobilježničke isprave o pravnim poslovima i izjavama u kojima
ona sudjeluje,
– sastavljanje zapisnika o pravnim radnjama koje obavi ili kojima je bio nazočan
javni bilježnik,
– izdavanje potvrde o činjenicama koje posvjedočuje javni bilježnik,
– poduzimanje bilo koje radnje iz nadležnosti javnog bilježnika utvrđene ovim
ili drugim zakonom.
2. sudionik je stranka iz točke 1. ovoga članka i svaka druga osoba koja kod
javnog bilježnika sudjeluje pri poduzimanju bilo koje radnje iz nadležnosti
javnog bilježnika (zastupnici i punomoćnici stranaka, svjedoci istovjetnosti,
svjedoci akta, tumači, osobe povjerenja, vještaci i dr.).«

Članak 2.

Naslov iznad članka 3. mijenja se i glasi:
»Vrste javnobilježničkih isprava, javnost i ovršnost javnobilježničkih isprava«.

Članak 3.

U članku 6. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Javni bilježnik ima svoj službeni pečat i žig kojima ovjerava isprave koje
sastavlja ili pregleda u povodu radnji koje poduzima u obavljanju svoje službe.«
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Javni bilježnik može imati štambilje koje će koristiti radi jednostavnijeg
pisanja teksta same ovjere.«
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
U dosadašnjem stavku 3., koji postaje stavak 4., riječ: »štambilju« zamjenjuje
se riječju: »žig«.

Članak 4.

U članku 9. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»(2) Komora se brine o čuvanju ugleda i časti javnih bilježnika te štiti njihova
prava i interese, a odlučuje i o njihovim pravima i obvezama te o odgovornostima
sukladno odredbama ovoga Zakona.«

Članak 5.

U članku 13. stavku 1. točka 9. mijenja se i glasi:
»9. koja je dala izjavu da će, ako bude imenovana za javnog bilježnika,
osigurati opremu i prostorije koje su prema kriterijima što ih je utvrdilo
Ministarstvo, potrebni i primjereni za obavljanje javnobilježničke službe.«
U stavku 2. podstavku 2. riječi: »zbog krivičnog djela« zamjenjuju se riječima:
»zbog kaznenog djela«, a riječi: »zbog inače nečasnog krivičnog djela«
zamjenjuju se riječima: »zbog inače nečasnog kaznenog djela«.

Članak 6.

U članku 14. stavku 8. iza riječi: »Za« dodaju se riječi: »javne bilježnike,«, a
iza riječi: »prisjednike« veznik »i« zamjenjuje se zarezom i dodaju se riječi:
»savjetnike i«.
Stavak 10. briše se.

Članak 7.

U članku 16. stavku 2. riječi: »dvadeset tisuća stanovnika« zamjenjuju se
riječima: »petnaest tisuća stanovnika«.
Iza stavka 2. dodaju se novi stavci 3. i 4. koji glase:
»(3) Za područje općinskog suda u čijem je sjedištu i sjedište trgovačkog suda,
uz kriterije iz stavka 2. ovoga članka, utvrđuje se još jedno javnobilježničko
mjesto.
(4) Za područje općinskog suda na svakih 200 registriranih pravnih osoba
(trgovačkih društava, banaka ili njihovih filijala, osiguravajućih društava ili
njihovih filijala, udruga, zaklada ili drugih pravnih osoba) ili obrtničkih
radnji koje obavljaju registriranu djelatnost i ostvaruju financijsko poslovanje
preko žiroračuna u pravilu se utvrđuje još jedno javnobilježničko mjesto.«
U dosadašnjem stavku 3., koji postaje stavak 5., iza riječi: »i pravnog prometa«
stavlja se zarez i dodaju riječi: »i povjereni poslovi (ostavine) i ovrhe na
temelju vjerodostojne isprave«.
Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 6.

Članak 8.

Naslov iznad članka 18. mijenja se i glasi:
»Pečat i potpis«.

Članak 9.

Članak 18. mijenja se i glasi:
»(1) Poslije polaganja prisege javni bilježnik je dužan bez odgađanja pribaviti
pečate i žig.
(2) Pečati i žig javnog bilježnika sadrže: naziv »Republika Hrvatska«, grb
Republike Hrvatske, naziv »javni bilježnik«, osobno ime javnog bilježnika, i
naziv sjedišta javnog bilježnika.
(3) Otiske pečata i žiga te potpisa javnog bilježnika odobrava i ovjerava
predsjednik zakonom određenog suda na čijem području javni bilježnik ima svoje
sjedište. Ovjereni otisci pečata i žiga te pot­pis položit će se kod zakonom
određenog suda na području kojega javni bilježnik ima svoje sjedište. Jedan
primjerak ovjerene isprave o otiscima pečata i žiga te o pohrani potpisa,
zakonom određeni sud, dostavit će radi pohrane Komori.
(4) Javni bilježnik ima najmanje jedan službeni pečat i žig. Javni bilježnik
određuje potreban broj pečata i žigova s grbom Republike Hrvatske koje će u svom
radu koristiti. Pečate i žigove javni bilježnik može upotrebljavati samo za
radnje koje je obavio u granicama svojih službenih ovlaštenja.
(5) Javni bilježnik je dužan svoje pečate i žigove čuvati s poseb­nom pažnjom, a
ako ih izgubi ili mu nestanu na drugi način, dužan je o tome odmah obavijestiti
zakonom određeni sud na području kojem je njegovo sjedište i Komoru, i to
brzojavno ili dalekopisačem te neposrednom predajom podneska ili preporučenim
pismom.
(6) O gubitku pečata i žiga sud će bez odgode objaviti oglas u »Narodnim
novinama«. Taj će sud poništiti i naknadno pronađeni pečat ili žig.
(7) Odobrenje i ovjera otiska novog pečata ili žiga provode se po postupku
predviđenom u stavku 3. ovoga članka, a novi pečat ili žig mora se od
izgubljenog razlikovati umetanjem sljedećega slobodnoga rednog broja nakon broja
pečata ili žiga istog promjera za koji mu je izdano odobrenje. Isti će se
postupak provesti i za izmjenu pečata i žiga zbog oštećenja.
(8) Postupak iz stavka 7. ovoga članka je hitan.«

Članak 10.

U članku 19. stavku 1. točki 4. riječ: »krivično« zamjenjuje se sa riječju:
»kazneno«, a riječi: »zbog drugog nečasnog krivičnog djela« zamjenjuju se
riječima: »zbog teškog i osobito nečasnoga kaznenog djela«.

Članak 11.

U članku 20. stavku 1. i stavku 2. riječ: »rok« zamjenjuje se riječju: »dan«.

Članak 12.

U članku 21. stavak 3. brojka »5.« briše se.

Članak 13.

U članku 24. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ako javnom bilježniku prestane služba ili ako bude imenovan za javnog
bilježnika na području drugog zakonom određenog suda, njegove će spise i knjige,
te isprave koje su mu službeno predane preuzeti na čuvanje zakonom određeni
sud.«
U stavku 4. riječi: »ili premještaja svog sjedišta« brišu se.

Članak 14.

Članak 26. mijenja se i glasi:
»Ako je služba nekog javnog bilježnika prestala, a drugi već postavljeni javni
bilježnik može se useliti u poslovne prostorije razriješenoga javnog bilježnika,
dužan je prije useljenja o svojoj namjeri i datumu useljenja izvijestiti
Ministarstvo. U tom se slučaju neće primjenjivati odredbe ovoga Zakona i odredbe
provedbenih propisa glede utvrđivanja uvjeta kojima moraju udovoljiti oprema i
prostorije za obavljanje javnobilježničke službe.«

Članak 15.

U članku 27. stavku 1. točka 2. mijenja se i glasi:
»(2) ako je protiv javnog bilježnika pokrenut postupak za razrješenje iz razloga
navedenih u članku 21. ovoga Zakona,«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Privremeno udaljenje iz službe po odredbama stavka 1. ovoga članka traje:
1. za slučajeve iz stavka 1. točke 1. ovoga članka, do okončanja prvostupanjskog
postupka pred sudom, ako je odlukom suda prvoga stupnja utvrđeno da ne postoje
razlozi za oduzimanje poslovne sposobnosti, a u protivnom do pravomoćnog
okončanja sudskog postupka za lišenje poslovne sposobnosti,
2. za slučajeve iz stavka 1. točke 2. ovoga članka, do konačnosti rješenja o
razrješenju.
3. za slučajeve iz stavka 1. točke 3. ovoga članka samo ako zbog toga protiv
javnog bilježnika bude istodobno pokrenut stegovni postupak i predloženo
izricanje stegovne kazne privremenog oduzimanja prava na obavljanje službe u
trajanju do jedne godine ili kazne oduzimanja prava na obavljanje službe, do
pravomoćnosti disciplinske odluke.«
Dosadašnji stavci 2. i 3. postaju stavci 3. i 4.

Članak 16.

U članku 28. stavka 1. riječ: »zastupnik« zamjenjuje se riječima: »vršitelj
dužnosti«.

Članak 17.

U članku 29. stavku 1. iza riječi: »Komore« riječi: »i javnog bilježnika« brišu
se.
U stavku 2. iza riječi: »ured« stavlja se točka, a riječi: »prebivalište, osim
ako mu Ministarstvo ne dopusti da stanuje u kojem drugom mjestu« brišu se.

Članak 18.

U članku 30. stavku 2. i stavku 3. riječ »sjedišta« zamjenjuje se riječju:
»područja«.

Članak 19.

U članku 34. stavak 4. briše se.

Članak 20.

U članku 35. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»(2) Sastavljati i ovjeravati prijevode, uz prethodno odobrenje Ministarstva,
može i javnobilježnički prisjednik, savjetnik i vježbenik, koji je istodobno i
stalni sudski tumač za neki strani jezik.«

Članak 21.

U članku 37. stavku 5. na kraju rečenice, umjesto točke stavlja se zarez i
dodaju riječi: »a niti bilo kojem tijelu vlasti dostavljati primjerke svojih
isprava bez njihova pisana zahtjeva za dostavu pojedinačne i jasno određene
javnobilježničke isprave.«

Članak 22.

U članku 44. stavku 1. riječi: »te svjedoka ako su i oni« zamjenjuju se
riječima: »koji su«.

Članak 23.

U članku 46. stavku 1. riječ: »ispod« zamjenjuje se riječju: »iznad«.

Članak 24.

U članku 48. stavku 2. riječi: »svojim pečatom pričvrstiti« zamjenjuju se
riječima: »pričvrstiti stavljanjem naljepnice, s otiskom žiga na ispravi«.

Članak 25.

U članku 49. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Isprava koju je sastavio javni bilježnik bez njegova pečata i potpisa nema
snagu javne isprave.«

Članak 26.

Članak 53. mijenja se i glasi:
»(1) Javnobilježnički akt potreban je osobito za pravnu valjanost:
1) ugovora o raspolaganju imovinom maloljetnih osoba i osoba kojima je oduzeta
poslovna sposobnost,
2) darovnih ugovora bez predaje stvari u neposredan posjed daroprimca,
3) svih pravnih poslova među živima koje osobno poduzimaju gluhi koji ne znaju
čitati ili nijemi koji ne znaju pisati. Time se ne dira u odgovarajuće propise
mjeničnog i čekovnog prava.
(2) Odredbe stavka 1. točke 3. ovoga članka ne odnose se na pravne poslove čija
vrijednost ne prelazi 50.000,00 kuna.
(3) Odredbama stavka 1. ovoga članka ne dira se u odredbe ovoga ili drugog
zakona po kojima je za valjanost pravnog posla potrebno da ispravu o njima
sastavi sud ili javni bilježnik.«

Članak 27.

U članku 54. stavak 4. mijenja se i glasi:
»(4) Ako obveza ovisi o uvjetu ili roku koji nije određen kalendarski, za
ovršnost javnobilježničkog akta, ako se stranke u tom javnobilježničkom aktu
nisu drugačije dogovorile, potrebno je da se javnom ispravom ili ispravom na
kojoj je ovjeren potpis vjerovnika, odnosno, ako to nije moguće, pravomoćnom
presudom donesenom u parničnom postupku utvrdi da je nastupio uvjet ili da je
protekao rok.«
Stavak 6. mijenja se i glasi:
»(6) Isti učinak kao i isprava iz stavka 1. ovoga članka ima i privatna isprava
koju je javni bilježnik potvrdio (solemnizirao). Ako privatna isprava ne sadrži
izjavu obveznika iz stavka 1. ovoga članka ili je nejasna, takvu izjavu na
zahtjev obveznika, u nastavku teksta privatne isprave, ispod koje će obveznik
staviti svoj potpis, a prije solemnizacije, može unijeti i javni bilježnik.«

Članak 28.

U članku 55. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ovršnost javnobilježničkog akta može se pobijati po odred­bama Ovršnog
zakona.«
U stavku 2. riječi: »odgoditi izvršenje« zamjenjuju se riječima: »obustaviti
ovrhu«, a riječ: »izvršan« zamjenjuje se riječju: »ovršan«.

Članak 29.

Članak 56. mijenja se i glasi:
»(1) Osim zakonom određenih, svi drugi ugovori mogu se pred javnim bilježnikom
sastaviti u obliku javnobilježničkog akta, i bez istodobno nazočnosti svih
ugovaratelja, tako da javni bilježnik odvojeno utvrdi ponudu i prihvat. U ponudi
se mora navesti određeno vrijeme, kalendarski utvrđeno, do kojega se i prihvat
mora utvrditi javnobilježničkim aktom. Ako se to ne učini u određenom roku,
smatrat će se da ugovor nije sklopljen u obliku javnobilježničkog akta.
(2) Pravno je valjan i javnobilježnički akt sastavljen u nazoč­nosti samo nekih
ugovaratelja ako je u aktu naznačeno da svi ugovaratelji nisu bili istodobno
nazočni, uz uvjet da su svi ugovaratelji akt potpisali pred javnim bilježnikom
koji ga je sastavio, te da su u odnosu na sve ugovaratelje u potpunosti
poštivane odredbe članka 57. i 58. ovoga Zakona.
(3) Akte o ponudi i prihvatu ne mora sastaviti isti javni bilježnik. U takvom
slučaju morat će drugi javni bilježnik svoj akt o prihvatu ponude poslati na
čuvanje onom javnom bilježniku koji je utvrdio ponudu.«

Članak 30.

U članku 57. posljednja rečenica mijenja se i glasi:
»Prilozi će se pročitati samo na zahtjev stranaka, što se utvrđuje i u samom
javnobilježničkom aktu«.

Članak 31.

U članku 59. stavku 1. iza prve rečenice dodaje se rečenica koja glasi:
»Za zasnivanje osiguranja tražbine uređene zakonom, dovoljno je da privatnu
ispravu potvrdi obveznik.«
U stavku 3. riječi: »i propisima članka 69. ovoga Zakona o sadržaju
javnobilježničkog akta« zamjenjuju se riječima: »i propisima o sadržaju
javnobilježničkog akta (članka 69. stavka 1. točke 2., 4. i 6.), te ako su ju
potpisali sudionici iz članka 69. stavka 1. točke 2.) ovoga Zakona.«

Članak 32.

U članku 61. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Svjedoci istovjetnosti moraju biti punoljetne osobe koje javni bilježnik
osobno poznaje ili čiju istovjetnost može utvrditi na temelju neke od isprava
navedenih u članku 60. ovoga Zakona.«
U stavku 2. riječi: »poslovni svjedok« zamjenjuju se riječima: »svjedok akta«.

Članak 33.

Naslov iznad članka 62. mijenja se i glasi: »Svjedoci akta (Pozvani svjedoci)«.
U članku 62. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Dva su svjedoka potrebna pri sastavljanju javnobilježničkog akta kad je
koji od sudionika gluh, nijem ili gluhonijem.«
U stavku 3. briše se točka i dodaju se riječi: »ili javnobilježnički prisjednik
kod drugoga javnog bilježnika«.

Članak 34.

Članak 65. mijenja se i glasi:
»(1) Ako zakon što drugo ne određuje, moraju svjedoci akta ili drugi javni
bilježnik, ili javnobilježnički prisjednik kod drugoga javnog bilježnika, biti
nazočni najkasnije kada stranke javnobiljež­nički akt potpisuju, što će biti
naznačeno u aktu, osim ako stranke izričito ne zahtijevaju da isti budu nazočni
i prilikom čitanja akta.
(2) Ako svjedoci akta ili drugi javni bilježnik, ili javnobilježnički prisjednik
kod drugoga javnog bilježnika, nisu bili nazočni u vrijeme čitanja
javnobilježničkog akta, stranke pred njima prije potpisivanja javnobilježničkog
akta moraju izjaviti da su akt pročitale ili da im je bio pročitan i da odgovara
njihovoj volji, što će se naznačiti u javnobilježničkom aktu.
(3) Ako je koja od stranaka gluha ili nijema, svjedoci akta ili drugi javni
bilježnik, ili javnobilježnički prisjednik kod drugoga javnog bilježnika, moraju
biti nazočni kada stranke daju izjave o raspoložbama koje će se unijeti u
javnobilježnički akt, zatim prigodom čitanja cijelog akta strankama, ili kad ga
oni sami čitaju te onda kada stranke izjavljuju svoj pristanak i kad potpisuju
javnobilježnički akt, što će se sve naznačiti u javnobilježničkom aktu.«

Članak 35.

U članku 68. stavku 1. riječi: »pored svjedoka akta (članak 62.)« brišu se, a
riječi: »i prisegnuti« zamjenjuju se riječju: »stalni«.
Stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Tumač nije potreban ako javni bilježnik ili prisjednik vladaju jezikom
kojim se služi i sudionik.«
Stavak 4. briše se.
Dosadašnji stavak 5. postaje stavak 4.

Članak 36.

U članku 69. stavku 1. točka 2) mijenja se i glasi:
»2) podatke o sudionicima: o fizičkim osobama (osobno i rođeno ime, adresa
prebivališta, datum rođenja), a o pravnim osobama (matični broj subjekta – MBS,
iz sudskog registra ili broj drugog registra i sjedište),«.

Članak 37.

U članku 74. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Javni bilježnik je ovlašten potvrditi da se prijepis, odnosno, preslika
bilo koje isprave slaže s njenim izvornikom, odnosno s ovjerenim prijepisom ili
ovjerenom preslikom izvorne isprave, a ako ne razumije jezik na kome je
izvornik, odnosno ovjereni prijepis ili ovjerena preslika isprave napisana,
potvrdit će samo onda ako je sam obavio prijepis, odnosno, presliku te isprave.«
Stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Javni bilježnik mora točno usporediti prijepis isprave s njezinim
izvornikom i ako utvrdi da se slažu, potvrdit će to na samom prijepisu, a uz to
će navesti da je to prijepis izvorne isprave, ili da je to prijepis ovjerenog
prijepisa izvorne isprave, čime je pisan izvornik isprave, odnosno, ovjereni
prijepis izvorne isprave (rukopisom, strojopisom, drugim mehaničkim ili
kemijskim sredstvom, odnosno, olovkom ili perom), a ako se pri pisanju izvorne
ili pri pisanju ovjere te isprave koristila i štambilja i ta će se činjenica
također navesti u potvrdi. U potvrdi će se navesti i osobno ime i adresa
prebivališta stranke koja je izvornik, odnosno ovjereni prijepis izvorne isprave
pokazala javnom bilježniku, a ako stranka tu ispravu nije donijela sa sobom,
javni će bilježnik u potvrdi navesti gdje se ta isprava nalazila kad je njezin
prijepis s njome uspoređivao.«
Stavak 6. briše se.
U dosadašnjem stavku 7., koji postaje stavak 6., riječ: »fotokopija« zamjenjuje
se s riječi: »preslika«.
Iza stavka 6. dodaje se stavak 7. koji glasi:
»(7) Kad se ovjerava preslika izvorne isprave, odnosno preslika ovjerenog
prijepisa ili ovjerene preslike izvorne isprave, u potvrdi će se samo navesti da
je to preslika izvorne isprave, odnosno preslika ovjerenog prijepisa ili
preslika ovjerene preslike izvorne isprave, te osobno ime i adresa prebivališta
stranke, koja je javnom bilježniku pokazala ispravu čija se preslika ovjerava, a
ako stranka izvornu ispravu nije donijela sa sobom, javni će bilježnik u potvrdi
navesti gdje se ta isprava nalazila u trenutku kada je s njom uspoređivala
njezinu presliku.«

Članak 38.

U članku 75. stavak 2. briše se.

Članak 39.

U članku 76. stavku 1. iza riječi: »Javni bilježnik« stavlja se zarez i dodaju
riječi: »javnobilježnički prisjednik, savjetnik i vježbenik«.
Stavak 3. briše se.

Članak 40.

U članku 77. stavku 3. iza postojeće rečenice dodaje se rečenica koja glasi:
»Ostali primjerci istog pismena ovjeravaju se po pravilima za ovjeru prijepisa
(članak 74.).«

Članak 41.

U članku 82. stavku 1. riječi: »70. do 81.« zamjenjuje se riječima: »59. i 74.
do 81.«, a riječi: »(članak 74. stavak 6., članak 75. stavak 2., članak 76.
stavak 3.)« brišu se.

Članak 42.

U članku 83. stavku 1. prva rečenica, mijenja se i glasi:
»Javni bilježnik može, na zahtjev jedne stranke koja time želi postići kakav
učinak, drugoj stranci na naznačenoj adresi priopćiti usmenu ili pisanu opomenu,
otkaz, ponudu i drugu izjavu.«

Članak 43.

U članku 85. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Javni će bilježnik, sukladno odredbama članka 60. i 61. ovoga Zakona, kad
je god to moguće utvrditi istovjetnost stranke koja je zatražila službenu radnju
javnobilježničkog priopćenja, a i stranke kojoj je to priopćenje namijenjeno, i
u tom će slučaju, u zapisniku i u potvrdi navesti način na koji je istovjetnost
utvrđena.«

Članak 44.

Članak 86. mijenja se i glasi:
»Ako javni bilježnik u postupanju po članku 83. stavku 3. ovoga Zakona ne nađe
na označenom mjestu stranku kojoj treba priopćiti izjavu ili ako mu ona ne
dopusti pristup, ili ako ga odbije saslušati, javnobilježničku radnju priopćenja
izjave obavit će upućivanjem onoga što joj je imao priopćiti, u pisanom obliku
preporučenom poštanskom pošiljkom.«

Članak 45.

U članku 89. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3., koji postaje stavak 2., mijenja i glasi:
»(2) Javni će bilježnik, sukladno odredbama članka 60. i 61. ovoga Zakona,
utvrditi istovjetnost osobe koja je predsjedala sjednici, a drugih osoba koje su
bile nazočne samo na njihov zahtjev i u zapisnik će se navesti kako je njihova
istovjetnost utvrđena.«

Članak 46.

U članku 93. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Dok javni bilježnik čuva isprave, na zahtjev bilo koje stranke koja je kod
njega sudjelovala u sastavljanju i ovjeravanju tih isprava, ili pak njezinom
nasljedniku, ako ovim Zakonom nije drugačije određeno, izdat će se otpravak ili
prijepis isprave, ili izvod iz isprave, odnosno odgovarajuća potvrda o
činjeničnom stanju koje proizlazi iz isprave. Osobama u svezi kojih je isprava
sastavljena ili ovjerena, koje kao stranke nisu neposredno sudjelovale kod
javnog bilježnika, a i trećim osobama, javni bilježnik je ovlašten takvu ispravu
izdati samo po odobrenju one stranke koja je kod njega sudjelovala u
sastavljanju i ovjeravanju isprave ili pak po odobrenju njezinog nasljednika.
Javni bilježnik, bez ovjere isprave, strankama ne smije izdavati prijepise
(preslike) isprava koje sam čuva.«

Članak 47.

U članku 94. stavku 1. riječ u zagradi: »obični« briše se.

Članak 48.

U članku 97. stavku 2. iza riječi: »ovjereni« riječi: »i obični« brišu se.
U stavku 3. riječi: »iz stavka 1.« zamjenjuju se riječima: »iz stavka 2.«.

Članak 49.

U članku 101. stavku 1. i 2. riječi: »potpuni otpravak« zamjenjuje se riječju:
»prijepis«.

Članak 50.

U članku 108. stavku 3. riječi: »(članak 140.)« zamjenjuju se riječima: »(članak
141.)«.

Članak 51.

U nadnaslovu i naslovu iznad članka 109. iza riječi: »novca« veznik »i«
zamjenjuje se zarezom, a iza riječi: »vrijednosnih papira« dodaju se riječi: »i
dragocjenosti«.
U članku 109. stavku 3. riječi: »odredbe stavka 1.« zamjenjuju se riječima:
»odredbe stavka 2.«.

Članak 52.

U naslovu iznad članka 110. iza riječi: »novca«, veznik »i« zamjenjuje se
zarezom, a iza riječi: »vrijednosnih papira« dodaju se riječi: »i
dragocjenosti«.
U članku 110. stavku 1. iza riječi: »vrijednosne papire« dodaju se riječi: »i
dragocjenosti«.

Članak 53.

U naslovu iznad članka 111. iza riječi: »novca«, veznik »i« zamjenjuje se
zarezom, a iza riječi: »vrijednosnih papira« dodaju se riječi: »i
dragocjenosti«.
U članku 111. stavku 1. iza riječi: »preuzeti novac« veznik »i« zamjenjuje se
zarezom, a iza riječi: »vrijednosne papire« dodaju se riječi: »i dragocjenosti«.

Članak 54.

U naslovu iznad članka 112. iza riječi: »novca«, veznik »i« zamjenjuje se
zarezom, a iza riječi: »vrijednosnih papira« dodaju se riječi: »i
dragocjenosti«.

Članak 55.

Članak 116. mijenja se i glasi:
»(1) Ministar pravosuđa će javnobilježničkim poslovnikom propisati vrste, oblik
i sadržaj upisnika i knjiga koje vodi javni bilježnik.
(2) Prije stavljanja u uporabu upisnici i knjige iz stavka 1. ovoga članka, osim
imenika, moraju biti povezani, njihovi listovi rednim brojevima označeni,
jamstvenikom prošiveni te pečatom Komore ovjereni. Upisi se unose bez odgađanja,
redom kako stigne koji pred­met, čitko i bez ostavljanja praznih rubrika.
Brisanja unesenih podataka nisu dozvoljena, a ispravak upisa pogrešnog podatka
vrši se precrtavanjem vodoravnom crtom, tako da precrtani podatak ostane čitak.
Ispunjene upisnike i knjige, prije odlaganja u svoj arhiv, javni će bilježnik
zaključiti podvlačenjem ravne crte na zadnjoj stranici knjige iza posljednjeg
upisa, navođenjem ukupnog broja izvršenih upisa te potpisati i staviti svoj
pečat.«

Članak 56.

U članku 117. stavku 2. u drugoj rečenici iza riječi: »Komoru«, dodaju se
riječi: »i Ministarstvo«, a treća rečenica briše se.

Članak 57.

U članku 118. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Ako se utvrdi da upisnici i druge knjige nisu uredno vođene, javni
bilježnik ili vršitelj dužnosti koji je preuzeo spise popunit će ih, ukoliko je
to moguće.«

Članak 58.

Naslov »Glave osme« mijenja se i glasi:
»JAVNOBILJEŽNIČKI PRISJEDNICI, SAVJETNICI, VJEŽBENICI, ZAMJENICI I VRŠITELJI
DUŽNOSTI JAVNOG BILJEŽNIKA«.

Članak 59.

U članku 122. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) U javnobilježničkom uredu mogu biti zaposlena najviše dva javnobilježnička
prisjednika.«
U dosadašnjem stavku 2., koji postaje stavak 3., u drugoj rečenici riječi: »i 3.
« brišu se.
Dosadašnji stavci 3., 4., 5., 6. i 7. postaju stavci 4., 5., 6., 7. i 8.

Članak 60.

U članku 123. stavku 2. riječi: »i stavka 3.« brišu se.
Iza stavka 6. dodaju se stavci 7. i 8. koji glase:
»(7) Ako vježbenik nakon položenoga pravosudnog ispita nastavi s radom ili
zasnuje radni odnos u javnobilježničkom uredu, smatrat će se javnobilježničkim
savjetnikom. Ova činjenica upisat će se u Imenik javnobilježničkih savjetnika
koji ustroji Komora.
(8) U javnobilježničkom uredu može biti zaposlen samo jedan javnobilježnički
savjetnik.«

Članak 61.

Naslov iznad članka 126. mijenja se i glasi: »Prava i dužnosti javnobilježničkih
prisjednika, savjetnika i vježbenika«.
Članak 126. mijenja se i glasi:
»(1) Javni bilježnik je dužan omogućiti javnobilježničkom prisjedniku,
savjetniku i vježbeniku da rade na svim poslovima iz njihovog djelokruga
određenog ovim Zakonom.
(2) Javnobilježnički prisjednik može obavljati sve poslove koje je po zakonu
ovlašten obavljati javni bilježnik, a Komora mu, samo na zahtjev javnog
bilježnika, može ograničiti obavljanje pojedinih poslova iz djelokruga poslova
javnog bilježnika. Protiv rješenja Komore kojim se javnobilježničkom prisjedniku
ograničava obavljanje pojedinih poslova iz djelokruga poslova javnog bilježnika
nije dopušten pravni lijek, ali se može pokrenuti upravni spor.
(3) Javnobilježnički vježbenik može umjesto javnog bilježnika kod kojeg radi:
1) sastavljati nacrte isprava,
2) zamjenjivati javnog bilježnika u onim poslovima u kojima ovaj zastupa stranke
po članku 4. ovoga Zakona,
3) podizati proteste,
4) sastavljati inventare,
5) provoditi dobrovoljne dražbe pokretnih stvari s učinkom sudske dražbe,
6) priopćavati izjave (članak 83.),
7) vrši dostave.
(4) Javnobilježnički savjetnik umjesto javnog bilježnika kod kojeg radi, uz
poslove iz stavka 3. ovoga članka, koje može obavljati kao i vježbenik, može
ovjeravati i potvrđivati sve isprave koje se upisuju u upisnik ovjera i potvrda
(članak 74. do 81.), osim potvrde (solemnizacije) iz članka 59. ovoga Zakona.
(5) Javnobilježnički prisjednik, savjetnik i vježbenik potpisuju
javnobilježničke isprave s napomenom da potpisuju u svoje ime, a za javnog
bilježnika kod kojeg rade. Svi poslovi koje obavi javnobilježnički prisjednik,
savjetnik i vježbenik imaju isti pravni učinak kao da ih je neposredno obavio
sam javni bilježnik. Javni bilježnik odgovara za obavljanje tih poslova, u
skladu s ovim i drugim zakonom.
(6) Na pravni položaj javnobilježničkog prisjednika, savjetnika i vježbenika na
odgovarajući se način primjenjuju pravila o sudskim savjetnicima i vježbenicima.
(7) Javnobilježnički prisjednik, savjetnik i vježbenik mogu početi s radom kod
javnog bilježnika tek nakon što svoj potpis polože kod zakonom određenog suda,
po pravilima ovoga Zakona koja se primjenjuju za polaganje potpisa javnog
bilježnika kod kojega su zaposleni (članak 18. stavak 3.).«

Članak 62.

U članku 128. stavku 1. brojka: »4.« u zagradi zamjenjuje se brojkom: »3.«.
U stavku 2. iza brojke: »4.« stavlja se zarez, riječi: »i točka« brišu se, a iza
brojke: »6.« dodaju se riječi: »i točka 8.«.
U stavku 3. riječi: »zamjenika postavi Komora, a« brišu se.

Članak 63.

U članku 129. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Da bi zamjenik obavljao svoju službu, Ministarstvo pravosuđa prethodno će
donijeti rješenje o njegovom postavljenju. Javni bilježnik potrebu za zamjenikom
pisano će prijaviti Ministarstvu i predložiti ime zamjenika i po mogućnosti
vrijeme trajanja zamjene.«
U stavku 2. riječi: »tijekom kalendarske godine (stalni zastup­nik)« zamjenjuju
se riječima: »najdulje godinu dana, a u posebnim slučajevima (bolest) može se i
produžiti«.
U stavku 3. iza riječi: »predloženog zamjenika,« dodaju se riječi: »u roku od 8
dana«.
U stavku 4. riječ: »zastupnika« zamjenjuje se riječju: »zamjenika«.

Članak 64.

U članku 130. stavku 1. riječ: »premješten« briše se.
U stavku 3. riječi: »za njegov« zamjenjuju se riječima: »za svoj«, a riječi: »i
pripada mu pravo na nagradu za obavljeni posao« brišu se.

Članak 65.

U članku 131. stavku 1. riječ: »uvjerenje« zamjenjuje se riječju: »rješenje«.
U stavku 2. u rečenici drugoj, riječi: »zakonom određenom sudu i« brišu se.
U stavku 4. riječ: »zastupnika« zamjenjuje riječju: »zamjenika«.
U stavku 7. riječi: »djelovodniku isprava« zamjenjuju se riječima: »upisnicima i
knjigama javnog bilježnika iz članka 116. ovoga Zakona«.

Članak 66.

U članku 132. iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi:
»(4) Javni bilježnici jedne ili više županija mogu se udružiti u
Javnobilježnički zbor.«
Dosadašnji stavak 4., koji postaje stavak 5., mijenja se i glasi:
»(5) Ako nije drugačije određeno ovim Zakonom, ustrojstvo, nadležnost, sastav,
način izbora, prava i dužnosti tijela Komore i javnobilježničkog zbora uređuju
se Statutom i drugim općim aktima Komore.«

Članak 67.

U članku 133. stavku 1. točki 6) riječ: »da« briše se.

Članak 68.

U članku 141. stavku 3. riječ: »pojedinih« briše se.

Članak 69.

U članku 143. stavku 1. riječi: »ili staleškog« brišu se.
Iza stavka 7. dodaje se stavak 8. koji glasi:
»(8) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka ne primjenjuju se u slučajevima kada
dva ili više javnih bilježnika zajednički obavljaju svoju službu, ali ne mogu
istodobno svi biti odsutni (članak 38. stavak 2.).«

Članak 70.

U članku 145. stavku 1. riječi: »u zvanju« zamjenjuju se riječima: »u obavljanju
javnobilježničke službe«, a riječi: »svog staleža« zamjenjuju se riječima:
»javnobilježničke službe«.
Stavak 4. briše se.

Članak 71.

U članku 146. stavku 2. riječi: »sudskog suradnika« zamjenjuju se riječima:
»sudskog savjetnika«.

Članak 72.

U članku 147. stavku 3. iza točke 2. dodaje se točka 3. koja glasi:
»3) Ako je javni bilježnik zbog ranije počinjenoga teškoga disciplinskog djela
bio kažnjavan kaznom o privremenom oduzimanju prava na obavljanje službe u
trajanju do godine dana.«
U stavku 5. u uvodnoj rečenici iza riječi: »prisjednika« veznik »i« zamjenjuje
se zarezom i dodaju se riječi: »savjetnika i«.
U točki 2. riječi: »plaće sudačkog suradnika« zamjenjuju se riječima: »plaće
sudskog savjetnika«.
Točka 3. briše se.
Dosadašnje točke 4. i 5. postaju točke 3. i 4.

Članak 73.

U članku 148. iza riječi: »prisjednik« veznik »i« zamjenjuje se zarezom i dodaju
se riječi: »savjetnik i«.

Članak 74.

U članku 149. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»(4) Ako disciplinski prijestup povlači kaznenu odgovornost, disciplinski
postupak može se pokrenuti sve do vremena u kojem zastarijeva pokretanje
kaznenog postupka.«

Članak 75.

U članku 150. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»(4) Javnobilježnička disciplinska vijeća o pokrenutim disciplinskim postupcima
kao i o izrečenim disciplinskim kaznama dužna su pisano odmah obavijestiti
Ministarstvo.«

Članak 76.

U članku 153. stavku 1. iza riječi: »podnijeti« dodaje se riječ:
»Ministarstvo,«.
Iza stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»(5) O pokrenutom disciplinskom postupku protiv javnog bilježnika, prisjednika,
savjetnika i vježbenika, Komora, odnosno državni odvjetnik i oštećenik dužni su
pisano odmah obavijestiti Ministarstvo pravosuđa.«

Članak 77.

U članku 155. stavku 3. iza riječi: »prisjednika« riječ: »ili« zamjenjuje se
zarezom i dodaju se riječi: »javnobilježničkog savjetnika i«.
U stavku 4. iza riječi: »prisjednika« riječ: »ili« zamjenjuje se zarezom i
dodaju se riječi: »javnobilježničkog savjetnika i«.

Članak 78.

U članku 157. stavku 2. iza riječi: »posao« riječi: »iz opravdanih razloga«
brišu se.

Članak 79.

U naslovu iznad članka 164. riječi: »i predujam« brišu se.

Članak 80.

U članku 164. iza riječi: »po obavljenom poslu« umjesto zareza stavlja se točka,
a riječi: »a može tražiti i primjereni predujam« brišu se.

Članak 81.

U članku 170. stavku 1. iza riječi: »u pravosuđu« stavlja se zarez, veznik »i«
briše se, a iza riječi: »odvjetništvu« stavlja se zarez i dodaju riječi: »i u
javnom bilježništvu«.

Članak 82.

U javnobilježničkim uredima u kojima je imenovano više od dva javnobilježnička
prisjednika na temelju Zakona o javnom biljež­ništvu (»Narodne novine«, br.
78/93., 29/94. i 162/98.) oni ostaju kao zaposlenici u tim javnobilježničkim
uredima.

Članak 83.

U cijelom tekstu Zakona o javnom bilježništvu (»Narodne novine«, br. 78/93.,
29/94. i 162/98.) riječi: »Ministar pravosuđa, Ministarstvo pravosuđa,
izvršenje, izvršnost, krivično, disciplinska, zakleti sudski tumač i druge
izvedenice ovih riječi« u određenom padežu, zamjenjuju se riječima: »ministar
nadležan za poslove pravosuđa, ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa,
ovrha, ovršnost, kazneno, stegovna, stalni sudski tumač i drugim izvedenicama
ovih riječi« u odgovarajućem rodu, broju i padežu«.

Članak 84.

U roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, ministar pravosuđa
donijet će izmjene i dopune Javnobilježničkog poslovnika i Pravilnik o službenim
sjedištima javnih bilježnika.

Članak 85.

Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora da utvrdi i izda
pročišćeni tekst Zakona o javnom bilježništvu.

Članak 86.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 701-01/06-01/01
Zagreb, 26. siječnja 2007.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Zakon, NN 16/2007-652
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)