## Presuda Visokog upravnog suda Republike Hrvatske broj Us-7871/2011-7 od 30. kolovoza 2012.

### NN 113/2012 (12.10.2012.), Presuda Visokog upravnog suda Republike Hrvatske broj Us-7871/2011-7 od 30. kolovoza 2012.

VISOKI UPRAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2455

PRESUDA

Visoki upravni sud Republike Hrvatske u vijeću sastavljenom od sudaca toga suda Smiljana Mikuša, predsjednika vijeća, Lidije Rostaš-Beroš i Jasminke Jenjić, članova vijeća, te više sudske savjetnice Veseljke Kos, zapisničarke, u upravnom sporu tužitelja Hrvatski Telekom d.d. sa sjedištem u Zagrebu, Savska cesta 32, kojeg zastupa predsjednik Uprave Ivica Mudrinić te kao punomoćnik Maja Mandić, direktorica Odjela za korporativne regulatorne poslove, po generalnoj punomoći Su-992/2009, protiv rješenja tužene Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije, Jurišićeva 13, Zagreb, klasa: UP/I-344-01/10-01/456, ur. broj: 376-11/JB2-11-45 (DJ) od 8. lipnja 2011., u nejavnoj sjednici vijeća održanoj 30. kolovoza 2012.

presudio je

I. Tužba se uvažava.

II. Poništava se rješenje Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije, klasa: UP/I-344-01/10-01/456, urbroj: 376-11/JB2-11-45 (DJ) od 8. lipnja 2011.

III. Ova presuda će se objaviti u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

Osporenim rješenjem tuženog tijela ispravlja se pogreška u pisanju u Odluci tuženog tijela klasa: UP/I-344-01/10-01/456, urbroj: 376-11-10-25 i pripadajućem dokumentu »Analiza tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike« na način da u Poglavlju 7.2.3. »Obveza transparentnosti« na stranici 65., u trećoj točki i u Poglavlju 8.3. »Prilog C – komentari na analizu mjerodavnog tržišta i osvrt HAKOM-a na navedene komentare, podijeljeno po operatorima« na stranici 107. umjesto broja »30« treba stajati broj »60« te u Poglavlju 8.3. »Prilog C – komentari na analizu mjerodavnog tržišta i osvrt HAKOM-a na navedene komentare, podijeljeno po operatorima« na stranici 107. i 108. u tekstu posljednjeg odlomka umjesto riječi »privremeno Rješenje HAKOM-a od 25. svibnja 2010.« trebaju stajati riječi »konačno rješenje HAKOM-a od 3. studenoga 2010.«.

U tužbi protiv osporenog rješenja tužitelj u bitnome ističe da je tuženo tijelo rješenjem o ispravku izmijenilo rok nakon kojeg je tužitelj ovlašten privremeno obustaviti pružanje usluge, koji je Odlukom o analizi tržišta pristupa određen u trajanju od 30 dana, te je na taj način suštinski izmijenio regulatornu obvezu transparentnosti određenu Odlukom o analizi tržišta pristupa. Smatra da se navedeni rok mogao produljiti na 60 dana samo ako su ispunjene pretpostavke propisane odredbom članka 52. Zakona o elektroničkim komunikacijama odnosno ako rezultati analize mjerodavnog tržišta opravdavaju potrebu za izmjenu već određene regulatorne obveze, a ne pozivom na odredbu članka 104. Zakona o općem upravnom postupku koja omogućuje ispravljanje očitih netočnosti i pogrešaka u pisanju. Da izmjena određena osporenim rješenjem nije ispravak pogreške, dodatno upućuju činjenice da je predmetni rok u trajanju od 30 dana naveden na dva mjesta u Odluci o analizi tržišta pristupa i da samo tuženo tijelo u Odluci o analizi tržišta pristupa navodi da je, radi usklađivanje obveze transparentnosti određene tužitelju na ovom i ostalim tržištima čije su analize završene u srpnju 2009. godine, potrebno ostaviti predloženih 30 dana od dana izdavanja računa kao rok dospijeća plaćanja istog, a iz istih razloga da smatra potrebnim dodati točku »HT može privremeno obustaviti pružanje usluge tek ukoliko operater korisnik ne podmiri bilo koji dugovani i nesporni račun za usluge koje proizlaze iz ove standardne ponude u roku od 30 dana od dana zaprimanja pisane opomene«. S obzirom na to da je na ostalim tržištima, u analizama koje su završene u srpnju 2009. godine, određen rok za privremenu obustavu pružanja usluga od 30 dana, tužitelj zaključuje da je namjera tuženog tijela bila da i Odlukom o analizi tržišta pristupa od 4. travnja 2011. tužitelju odredi isti rok. Dalje navodi da se Odluka o analizi tržišta pristupa ne odnosi na tržišta koja su obuhvaćena rješenjem od 3. studenoga 2010. i ne sadrži razloge za određivanje duljeg roka za privremenu obustavu pružanja usluge koje je imalo u vidu tuženo tijelo prilikom produljenja tog roka u rješenju od 3. studenoga 2010.

Predlaže da Sud presudom uvaži tužbu i poništi osporeno rješenje.

Tuženo tijelo u odgovoru na tužbu ostaje kod navoda iznijetih u obrazloženju osporenog rješenja te u bitnom navodi da tijekom javne rasprave zaprimilo komentar koji se odnosi na ujednačavanje roka za privremenu obustavu pružanja usluge s rokom koji je utvrđen na ostalim tržištima za koja su postupci analize u trenutku donošenja osporenog rješenja bili završeni. Ti su rokovi produljeni s 30 na 60 dana konačnom odlukom od 3. studenoga 2010., a s obzirom na to da je u komentarima bilo jasno navedeno da će se radi usklađivanja regulatorne obveze transparentnosti u dokumentima svih analiziranih tržišta isto primijeniti i na tržištu pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike, tuženo tijelo je temeljem odredbe članka 104. Zakona o općem upravnom postupku otklonio navedene pogreške. U odnosu na navod tužitelja da se odluka tuženog tijela od 3. studenoga ne odnosi na predmetno tržište pristupa, tuženo tijelo ističe da ono nije niti moglo biti obuhvaćeno navedenom odlukom jer u vrijeme njezinog donošenja još nije bila završena analiza predmetnog tržišta. Naglašava da je iz teksta odluke o analizi predmetnog tržišta u Poglavlju 8.3. jasno vidljiva namjera tuženog tijela da rok za privremenu obustavu treba uskladiti s rokom određenim konačnom odlukom tuženog tijela od 3. studenoga 2010.

Predlaže da Sud presudom odbije tužbu kao neosnovanu.

Zainteresirana osoba u ovom upravnom sporu Metronet telekomunikacije d.d. sa sjedištem u Zagrebu, Ulica grada Vukovara 269/d, po punomoćniku Vjeranu Malenici u odgovoru na tužbu u bitnome navodi da se u konkretnom slučaju ne radi o izmjeni odluke o analizi predmetnog tržišta što proizlazi i iz teksta same Odluke o analizi tržišta u kojoj se tuženo tijelo jasno pozvalo na rješenje sukladno kojem tužitelj može obustaviti pružanje usluge operateru korisniku po proteku roka od 60 dana od zaprimanja pisane opomene, a koje je zamijenilo odredbe iz pojedinih analiza tržišta iz srpnja 2009. godine. Pojašnjava da obveza pristupa i korištenja posebnih dijelova mreže kojom se omogućuje usluga najma korisničke linije predstavlja nadopunu obveze odabira i predodabira operatera, a koja je regulirana na tržištu originacije poziva iz javnih komunikacijskih mreža, pa da stoga pravno nije moguće odlukom o analizi tržišta odrediti različite rokove koji proizlaze iz istih regulatornih obveza. Iz navedenog proizlazi da je u Odluci o analizi tržišta došlo do omaške u pisanju pa je tuženo tijelo temeljem odredbe članka 104. Zakona o općem upravnom postupku bilo ovlašteno donijeti osporeno rješenje.

Predlaže da Sud presudom odbije tužbu kao neosnovanu.

Zainteresirana osoba u ovom upravnom sporu OT – Optima telekom d.d. sa sjedištem u Zagrebu, Bani 75/a, po punomoćniku Ivi Dragić u odgovoru na tužbu u bitnom navodi da je tuženo tijelo u Analizi tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike jasno utvrdilo potrebu produljenja predmetnog roka, iz čega nesporno proizlazi da je na stranici 65. i 107. istog dokumenta došlo do pogreške u pisanju. Budući da je usluga iz analize predmetnog tržišta dopunska u odnosu na osnovnu uslugu odabira i predodabira operatera, zaključuje da rok za privremenu obustavu pružanja dopunske usluge ne može biti drugačiji od roka za privremenu obustavu osnovne usluge koji je rješenjem od 3. studenoga 2010. određen u trajanju od 60 dana. Stoga drži da je osporeno rješenje na zakonu zasnovano na predlaže da Sud presudom odbije tužbu kao neosnovanu.

Zainteresirane osobe u ovom upravnom sporu Amis Telekom d.o.o., H1 Telekom d.d. i VIPnet d.o.o., iako uredno pozvane, nisu u ostavljenom roku dostavile Sudu odgovor na tužbu.

Tužba je osnovana.

Osporeno rješenje doneseno je pozivom na odredbu članka 104. Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 47/09.) kojom je propisano da javnopravno tijelo može rješenjem ispraviti pogreške u imenima ili brojevima, pisanju ili računanju te druge očite netočnosti u rješenju koje je donijelo ili u njegovim ovjerenim prijepisima (stavak 1.), s time da ispravak pogreške proizvodi pravni učinak od dana od kojeg proizvodi pravni učinak rješenje koje se ispravlja (stavak 2.).

Citirana odredba omogućuju ispravljanje pogrešaka koje su tehničke prirode i nedostataka koji su nastali prilikom pisane redakcije rješenja, odnosno prilikom prijepisa rješenja, ali ne i mijenjanje samog rješenja kroz institut ispravljanja pogrešaka.

Ocjenjujući zakonitost osporenog rješenja kojim se ispravlja Odluka klasa: UP/I-344-01/10-01/456, urbroj: 376-11-10-25 od 6. travnja 2011. s pripadajućim dokumentom »Analiza tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike«, Sud nalazi da se u konkretnom slučaju, ispravljanjem Odluke na način da se određuje dulji rok nakon kojeg tužitelj može privremeno obustaviti pružanje usluge operateru korisniku, u stvari bitno sadržajno mijenja sama Odluka, u dijelu za koji prema smislu i sadržaju pripadajućeg dokumenta »Analiza tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike« ne proizlazi da je rezultat tehničke pogreške.

Kod ocjene o tome radi li se o tehničkoj pogrešci kako to obrazlaže tuženo tijelo, Sud je imao na umu da je tuženo tijelo rok za privremenu obustavu pružanja predmetne usluge odredilo u trajanju od 30 dana na dva mjesta u Odluci od 8. travnja 2011., i to određujući obvezatan sadržaj standardne ponude tužitelja i u odgovoru na komentare operatera H1 Telekom d.d. Sud je također razmatrao sadržaj odgovora na komentar navedenog operatera na stranici 107. i 108. Analize iz kojeg proizlazi da je tuženo tijelo, zbog potrebe usklađivanja obveze transparentnosti određene tužitelju na predmetnom i na ostalim tržištima čije su analize završene u srpnju 2009., smatralo potrebnim ostaviti rok od 30 dana od izdavanja računa kao rok dospijeća plaćanja istog te u standardnu ponudu dodati točku »HT može privremeno obustaviti pružanje usluge tek ukoliko operater korisnik ne podmiri bilo koji dugovani i nesporni račun za usluge koje proizlaze iz ove standardne ponude u roku od 30 dana od dana zaprimanja pisane ponude«. Prema ocjeni Suda, niti posljednji odlomak Analize na stranici 108., na koji upućuje tuženo tijelo u odgovoru na tužbu, ne opravdava tvrdnju tuženog tijela da je upravo u toj Analizi imao namjeru uskladiti regulatorne obveze na predmetnom tržištu s obvezama tužitelja na tržištima čije su analize u trenutku donošenja Odluke bile završene jer iz teksta tog odlomka proizlazi stajalište tuženog tijela o potrebi da drugo (privremeno) rješenje obuhvati i tržište pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike.

Iz navedenog proizlazi da određivanje roka za privremenu obustavu pružanja usluge od 30 dana i upućivanje na privremeno rješenje tužnog tijela od 25. svibnja 2010. nije tehnička pogreška kakvu ima u vidu odredba članka 104. stavka 1. Zakona o općem upravnom postupku pa se ta pogrešnost nije mogla otkloniti ispravkom Odluke.

Stoga je osporenim rješenjem povrijeđen zakon na štetu tužitelja.

Zbog navedenog je na temelju odredbe članka 39. stavka 2. Zakona o upravnim sporovima (»Narodne novine«, broj: 53/91., 9/92. i 77/92.), čije su odredbe primijenjene na temelju odredbe članka 90. Zakona o upravnim sporovima (»Narodne novine«, broj 20/10.), valjalo tužbu uvažiti i poništiti osporeno rješenje.

Objava presude u »Narodnim novinama« se temelji na odredbi članka 14. stavka 7. Zakona o elektroničkim komunikacijama (»Narodne novine«, broj: 73/08. i 90/11.).

Poslovni broj: Us-7871/2011-7

Zagreb, 30. kolovoza 2012.

Predsjednik vijeća

Smiljan Mikuš, v. r.

Presuda, NN 113/2012-2455