## Kolektivni ugovor za grafičko-prerađivačku i novinsko-nakladničku djelatnost

### NN 86/1992 (12.12.1992.), Kolektivni ugovor za grafičko-prerađivačku i novinsko-nakladničku djelatnost

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na temelju članka 94. stavak 4. Zakona o radnim odnosima ("Narodne
novine", br. 25/92 - pročišćeni tekst) i u skladu sa Općim kolektivnim
ugovorom za gospodarstvo ("Narodne novine", broj 47/92.), Samostalni
sindikat radnika u grafičkoj, informativnoj i izdavačkoj djelatnosti Hrvatske
i Hrvatska gospodarska komora Sektor industrije - Grafičko-prerađivačka
industrija (u nastavku teksta: ugovorne strane) zaključili su dana 2. prosinca
1992. godine ovaj

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### za grafičko-prerađivačku i novinsko-nakladničku djelatnost

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Kolektivnim ugovorom za grafičko-prerađivaćku i novinsko-nakladničku
djelatnost (u nastavku teksta: Kolektivni ugovor) uređuju se prava i obveze
radnika iz rada i na osnovi rada zaposlenih u poduzećima i kod poslodavaca
koji se bave grafičkom djelatnošću, preradom papira i izradom predmeta
od papira te novinsko-nakladničkom djelatnošću, kao i prava i obveze tih
poduzeća i poslodavaca u skladu sa zakonom, Općim kolektivnim ugovorom
za gospodarstvo i drugim propisima.

Članak 2.

Ovaj Kolektivni ugovor obvezuje sva poduzeća odnosno poslodavce koji
se u Republici Hrvatskoj bave djelatnošću iz članka 1. ovog Kolektivnog
ugovora i sve radnike u tim poduzećima odnosno kod poslodavaca.

Članak 3.

Pod pojmom radnik u smislu primjene ovog Kolektivnog ugovora podrazumijevaju
se svi radnici zaposleni na neodređeno ili određeno vrijeme, s punim, nepunim
ili skraćenim radnim vremenom, kao i radnici koji poslove radnog mjesta
obavljaju kod kuće.

Članak 4.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se neposredno, osim ako
za primjenu pojedinih odredbi nije potrebna odgovarajuća razrada u kolektivnim
ugovorima odnosno općim aktima poduzeća ili kod poslodavaca.

Ako bi u kolektivnim ugovorima odnosno općim aktima poduzeća ili kod
poslodavca neko pravo radnika bilo utvrđeno u manjem opsegu od prava koja
proizlaze iz ovog Kolektivnog ugovora, primjenjuju se odredbe ovog Kolektivnog
ugovora.

II. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA I POKUSNI RAD

Članak 5.

Prije zasnivanja radnog odnosa može se obaviti provjeravanje stručnih
i drugih radnih sposobnosti kandidata. Provjeru obavlja komisija od tri
člana sastavljena od osoba koje imaju najmanje jednak stupanj stručne spreme
koju ima radnik čije se sposobnosti provjeravaju.

Provjera se može obavljati putem testiranja, izradom pismenog rada ili
nekog predmeta, razgovorom i dr.

U slućaju negativnog rezultata provjere, ne može se donijeti odluka
o zasnivanju radnog odnosa.

Članak 6.

Kolektivnim ugovorom poduzeća ili općim aktom u poduzeću odnosno ugovorom
o radu kod poslodavca utvrđuje se potreba i postupak provjere stručnih
i radnih sposobnosti radnika za vrijeme trajanja pokusnog rada na pojedinom
radnom mjestu.

Pokusni rad može trajati najduže šest mjeseci ovisno o grupi poslova
u kojoj je određeno radno mjesto.

Vrijeme pokusnog rada za pojedina radna mjesta može biti:

- za radna mjesta u I. i II. grupi najviše mjesec dana;

- za radna mjesta u III. i IV. grupi najviše dva mjeseca;

- za radna mjesta u V,VI. i VII. grupi najviše tri mjeseca;

- za radna mjesta u VIII, IX. i X. grupi najviše šest mjeseci.

III. ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

Članak 7.

Dužnost je svakog radnika brinuti se o vlastitoj sigurnosti i zdravlju,
kao i sigurnosti i zdravlju drugih radnika i osoba na koje utječu njegovi
postupci tijekom rada, a u skladu s osposobljenošću i uputama koje mu je
osiguralo poduzeće odnosno poslodavac.

Članak 8.

Radnik ima pravo dobiti rad ako mu prijeti neposredna opasnost po život
i zdravlje zato što nisu poduzete mjere zaštite na radu.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka, nadležni organ poduzeća odnosno
poslodavac mora odmah pristupiti uklanjanju neposredne opasnosti za život
i zdravlje radnika, a radnika može za to vrijeme rasporediti na radno mjesto
koje odgovara njegovoj stručnoj spremi odgovarajućeg zanimanja.

IV. RADNO VRIJEME

Članak 9.

Puno radno vrijeme radnika iznosi 40 sati tjedno.

Puno radno vrijeme radnika iznosi u pravilu osam sati dnevno.

Članak 10.

Radno vrijeme u tjednu može se rasporediti u najmanje pet uzastopnih
radnih dana.

V. ODMORI I DOPUSTI

Članak 11.

Duljina godišnjeg odmora utvrđuje se u skladu sa zakonom, s time da
se minimum od 18 radnih dana do najviše propisanog maksimuma povećava primjenom
slijedećih kritetrija:

- po osnovi uvjeta rada do 3 dana,

- po osnovi doprinosa radnika u radu do 2 dana,

- prema složenosti poslova do 3 dana,

- prema ukupnom radnom stažu do 12 dana,

- prema posebnim socijalnim uvjetima do 2 dana.

Radnik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora po
želji uz obvezu da o tome izvijesti poslodavca najmanje jedan dan ranije
s time da bitno ne remeti proces rada.

Članak 12.

Radnik ima pravo na odsutnost s rada uz naknadu plaće do 7 radnih dana
godišnje, s tim da u pojedinačnim slučajevima ostvaruje slijedećaprava:

- sklapanje braka 4 dana,

- rođenje djeteta 3 dana,

- smrt bračnog supružnika, djeteta ili roditelja 5 dana,

- smrt roditelja, bračnog supružnika, djedova i baka, braće i sestara
3 dana,

- ako zbog smrti treba putovati izvan mjesta stanovanja još 1 dan,

- selidbe u drugo mjesto 3 dana,

- selidbe u istom mjestu 2 dana,

- elementarne nepogode 5 dana,

- teške bolesti člana uže obltelji (roditelji i djeca) 3 dana,

- polaganje ispita za školovanje 1 dan.

Ako se tijekom godine ponovi neki slučaj iz stavka 1., radnik izuzetno
ima pravo na odsutnost s rada uz naknadu plaće i duže od sedam dana u godini.

VI. PLAĆA

Članak 13.

Poduzeće odnosno poslodavac dužan je radniku za njegov rad isplatiti
plaću, koja se sastoji od:

- osnovne plaće - utvrđene po osnovi složenosti poslova radnog mjesta
na koje je radnik raspoređen i normalnih uvjeta rada na radnom mjestu;

- stimulativnog dijela plaće - povećanje plaće po osnovi ostvarenih
rezultata rada radnika;

- dodataka - povećanje plaće po osnovi radnog staža i uvjeta rada težih
od normalnih.

a) Osnovna plaća

Članak 14.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđena
na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalnih uvjeta rada na tom
radnom mjestu, a u skladu s odredbama ovog Kolektivnog ugovora, predstavlja
najniži iznos kojega je poduzeće odnosno poslodavac dužan radniku isplatiti.

Članak 15.

Najnižu osnovnu plaću ugovorne strane utvrđuju u mjesečnom iznosu u
visini 33.000. - HRD.

Ako nakon utvrđivanja i objave najniže osnovne plaće troškovi života,
prema podacima Zavoda za statistiku Hrvatske, prerastu iznad 5 posto, ugovorne
strane će započeti pregovore o visini najniže osnovne plaće.

Svaka ugovorna strana može pokrenuti inicijativu za korekciju najnže
osnovne plaće. Ugovorne strane dužne su ocijeniti opravdanost utvrđivanja
novog iznosa najniže osnovne plaće. Pregovori moraju biti završeni najduže
u roku 30 dana od dana kada jedna od ugovornih stana pokrene pismenu inicijativu.

Kolektivnim ugovorima i općim aktima poduzeća izvršit će se razvrstavanje
i vrednovanje pojedinih poslova odnosno radnih mjestana osnovi složenosti
i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima.

Svi poslovi, odnosno radna mjesta razvrstavaju se u najmanje deset grupa,
a odnos između osnovne plaće najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta
ne može biti manji od 1:4.

Članak 17.

Složenost poslova određenog radnog mjesta utvrđuje se tako da se vrijednost
poslova najnižeg stupnja složenosti množi koeficijentom složenosti utvrđenim
za grupu poslova kojoj pripada dotično radno mjesto polazeći od slijedećih
opredjeljenja.

```
_________________________________________________________________________________
Grupa   Složenost poslova                                                       Koeficijent     Najniža
poslova                                                                 složenosti      satnica HRD
_________________________________________________________________________________

I.      Jednostavni poslovi sastavljeni od manjih različitih kratkotrajnih
        operacija, koji se zbog svojih karakteristika mogu obavljati
        jednostavnim postupcima i sredstvima rada. Potrebna su minimalna
        znanja. Stupanj stručne spreme: I. stupanj, nekvalificiran              1,00            190
II.     Manje složeni poslovi u proizvodnji, stručnim službama,
        administraciji i slično, radne operacije koje se ponavljaju i izvode
        jednostavnim sredstvima rada ili bez njih. Poslovi ove kategorije
        nose karakteristike organizacije i podjele rada poduzeća. Stupanj
        stručne spreme: II. stupanj, nekvalificiran, polukvalificiran.          1,30            247
III.    Srednje složeni poslovi u proizvodnji, rad na različitim strojevima,
        alatima, srednje složeni poslovi u administraciji i stručnim
        službama. Potreban je veći stupanj razumijevanja osnova rada jer
        radnik dolazi u situacije koje mora sam riješiti. Stupanj srtučne
        spreme: III. stupanj, kvalificirani.                                    1,60            304
IV.     Složeni raznovrsni poslovi koji se u proizvodnji izvode raznim
        alatima istrojevima. Složene radnje na administrativnim poslovima,
        u pripremi rada i praćenju proizvodnje. Jednostavniji poslovi na
        podjeli i kontroli rada, pripremi materijala i alata za manje i
        srednje složene poslove. Razumijevanje informacije u pismenom,
        usmenom i grafičkom obliku, kao i prenošenje tih informacija i
        rješavanje konkretnih problema. Stupanj srtučne spreme: III. i
        IV. stupanj, kvalificiran, srednja stručna sprema.                      2,00            380
V.      Složeniji poslovi u proizvodnji I pripremi rada, stručnim službama,
        administrativnim poslovima. Raznovrsne operacije sredstvima za
        rad, naročito regulacija I nadzor mehaniziranih uređaja nižeg
        stupnja automatizacije. Poslovi rganiziranja, kontrole,
        rukovođenja, pripreme rada. Stupanj srtučne spreme: IV. I V.
        stupanj, visokokvalificirani, kvalificirani, srednja stručna sprema.    2,40            456
VI.     Složeniji poslovi u pripremi i praćenju i analitičkom praćenju
        proizvodnje, poslovnih i sličnih procesa. Srednje složeni
        rukovodeći poslovi za raspoređivanje i kontrolu rada,
        savjetovanje u radu, pripremi materijala i sredstava rada za srednje
        složene i složene poslove. Poslovi potrebni za organizaciju,
        operativno i stručno vođenje radnih procesa, kadrovsko,
        ekonomsko i administrativno vođenje poslova radnih jedinica.
        Raznovrsne operacije sredstvima rada, regulacija i nadzor
        mehaniziranih uređaja višeg stupnja automatizacije. Stupanj
        stručne spreme: V. i VI. stupanj, visokokvalificirani, viša stručna
        sprema.                                                         2,80            532
VII.    Vrlo složeni i specijalizirani poslovi koji se izvode različitim
        sredstvima. Složeni poslovi u pripremi, praćenju i analitičkom
        praćenju proizvodnje i drugih procesa. Vođenje poslova radnih
        jedinica složenih proizvodnih procesa. Srednje složeni i vrlo
        složeni poslovi raspoređivanja, vođenja, koordiniranja u radu,
        analitičkog praćenja poslovnih procesa. Stupanj stručne spreme:
        VI. stupanj, viša stručna sprema.                                       3,00            570
VIII.   Složeni I visoko složeni raznoovrsni poslovi koji se izvode
        različitim oruđima I aparatima. Vrlo sločeni poslovi u pripremi,
        praćenju, analitičkom proučavanju I istračivanju proizvodnje I
        drugih poslovnih procesa, složenih I vrlo složeni poslovi potrebni
        za organizaciju posla I rukovođenja, kontrolu rada, kadrovsko,
        ekonomsko I administrativno vođenje poslovanja radnih jedinica.
        Stupanj stručne spreme: VII.    stupanj, visoka stručna sprema  3,40            616
IX.     Vrlo složeni i visoko složeni poslovi u analitičkom proučavanju,
        istraživanju proizvodnje, poslovnih i sličnih procesa. Složeniji i
        vrlo složeni poslovi koji su potrebni za organizaciju,
        raspoređivanje, rukovođenje i koordinaciju. Oblikovanje i
        prenošenje kompleksnih informacija, koordiniranje poslova u
        najrazličitijim proizvodnim i drugim procesima. Stupanj stručne
        spreme: VII.,VIII. i VIII. stupanj, visoka stručna sprema, magisterij.  3,60            684
X.      Visoko sločeni poslovi u analitičkom proučavanju, istraživanju i
        praćenju procesa rada. Oblikovanje i prenošenje kompleksnih
        informacija. Visoko složeni poslovi potrebni u organizaciji,
        rukovođenju i koordinaciji gospodarskom sistemom. Stupanj
        stručne spreme: VII.,VIII. i VIII. stupanj, visoka stručna sprema,
        magisterij, doktorat.                                                   4,00            760

```

Najniža satnica napravljena je na bazi najniže osnovne plaće od 33.000
HRD i mjesečnog fonda od174 sati rada.

Članak 18.

Visina plaće po pojedinim grupama poslova utvrđuje se poslovnom politikom
poduzeća, s time da najniži iznos osnovne plaće ne može biti manji od one
utvrđene ovim Kolektivnim ugovorom.

b) Stimulativni dio plaće

Članak 19.

Stimulativni dio plaće radnici ostvaruju po slijedećim osnovama:

- prema ostvarenoj količini i kvaliteti rada, primjenom unaprijed utvrđenih
polaznih rezultata koji su tehnološki određeni i po toj osnovi opće poznati;

- izvršenjem posebnih zadataka i ostvarenjem odgovarajućih rezultata
koji se individualno ugovaraju sa svakim radnikom ili organizacijskom jedinicom.

Članak 20.

Stimulativni dio plaće, definira se kolektivnim ugovorom ili općim aktom
poduzeća, odnosno ugovorom o radu.

Članak 21.

Radnik mora biti unaprijed upoznat sa kriterijima i mjerilima za vrednovanje
rezultata rada i iznosom stimulativnog dijela plaće koji mu po tom osnovu
pripada.

Na zahtjev radnika, poduzeća ili Sindikata može se izvršiti stručna
arbitraža normativa ili drugih mjerila vrednovanja rezultata rada, a do
završetka arbitražnog postupka radnik ostvaruje stimulativni dio plaće
po tada vežećim mjerilima.

c) Dodaci na plaću

Članak 22.

Po osnovi navršenih godina radnog staža, radniku se za svaku godinu
povećava osnovna plaća iz članka 14. ovog Kolektivnog ugovora za 0.5%.

Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1. ovog članka pripada
radniku za radni staž koji je upisan u radnu knjižicu uvećan za tekući
radni staž u poduzeću odnosno kod poslodavca.

Članak 23.

Osnovna plaća radnika povećava se najmanje:

- za rad noću - 30 posto,

- za prekovremeni rad - 50 posto,

- za rad nedjeljom - 35 posto,

- za rad u smjenskom radu u drugoj smjeni ili dvokratni rad s prekidom
dužim od jednog sata - 10 posto.

Ako radnik radi na dane blagdana i neradne dane utvrđene zakonom ima
pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu najmanje za 50 posto.

Ako radnik radi na dan Uskrsa ima pravo na plaću uvećanu najmanje za
50 posto.

VII. NAKNADA PLAĆE

Članak 24.

Radnik ima pravo na naknadu u visini njegove plaće isplaćene prethodnog
mjeseca, za vrijeme kada ne radi zbog:

- godišnjeg odmora,

- plaćenog odsustva,

- državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

- obavljanje funkcije predstavnika radnika u organima upravljanja,

- drugih slučajeva utvrđenih kolektivnim ugovorom ili općim aktom poduzeća.

Članak 25.

Radnik ima pravo na naknadu najmanje u visini njegove osnovne plaće
za vrijeme kada ne radi zbog:

- školovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja u skladu s
potrebama poduzeća odnosno poslodavca,

- zastoja u poslu do koga je došlo bez krivnje radnika kao na primjer
u slučaju nedostatka sirovina, pogonske energije i slično.

Kolektivnim ugovorima ili općim aktima poduzeća mogu se utvrditi i drugi
vidovi naknada u pojedinim specifičnim slučajevima radi osiguranja nesmetanog
odvijanja procesa rada kao što su pripravnosti radnika kod kuće, dežurstva
na radnom mjestu itd.

Članak 26.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja do 30 dana pripada
mu naknada plaće najmanje u visini od 80 posto od njegove plaće ostvarene
u mjesecu neposredno prije nego je počeo s bolovanjem.

Naknada u 100 postotnom iznosu plaće pripada radniku za slučaj bolovanja
zbog profesionalne bolesti ili povrede na radu.

Članak 27.

Sindikalnom povjereniku, kada ne radi poslove radnog mjesta zbog sindikalnih
aktivnosti utvrđenih zakonom i kolektivnim ugovorom, pripada naknada plaće
kao da je radio.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće u smislu prethodnog stava
sindikalni povjerenik ostvaruje u ovisnosti o broju članova sindikata u
poduzeću ili kod poslodavca i to tako da za svakog člana sindikata ima
pravo na dva sata aktivnosti sa naknadom plaće u toku kalendarske godine.

U organizaciji sa 500 i više članova sindikata, sindikalni povjerenik
ima pravo na sindikalnu aktivnost sa naknadom plaće puno radno vrijeme.

Pored broja sati sindikaine aktivnosti utvrđene u prethodnom stavku,
poduzeće odnosno poslodavac dužni su omogućiti odsustvovanje s rada s naknadom
plaće članu republičkog organa sindikata odnosno nacionalne sindikalne
centrale do deset dana tijekom kalendarske godine.

VIII. PLAĆA IZ DOBITI I NAGRADA ZA INVENTIVNI RAD

Članak 28.

Kolektivnim ugovorom odnosno općim aktom poduzeća utvrđuju se kriteriji
i mjerila udjela pojedinog radnika u plaći iz dobiti. Plaće iz dobiti isplaćuju
se u novčanom obliku a mogu se isplatiti i u obliku obveznica ili dionica.

Članak 29.

Općim aktom poduzeća odnosno ugovorom o radu između radnika i poslodavca
utvrđuju se prava radnika temeljem njegova doprinosa poslovnom rezultatu
inovacijom, racionalizacijom ili drugim oblicima stvaralaštva.

Radniku pripada sa osnove rezultata inovacije najmanje 10 posto ostvarenih
godišnjih efekata inovacije.

Ostvarivanje konkretnih prava po ovoj osnovi u svakom pojedinačnom slučaju
predmet je posebnog ugovora između radnika i poduzeća odnosno poslodavca.

IX. OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

Članak 30.

Radniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora najmanje
u višini osnovne plaće utvrđene ovim Kolektivnim ugovorom za poslove najnižeg
stupnja složenosti.

Regres za godišnji odmor isplaćuje se najkasnije 30 dana prije korištenja
godišnjeg odmora.

U slučaju korekcije najniže osnovne plaće tijekom kalendarske godine,
radnik ima pravo na viši iznos regresa za godišnji odmor.

Članak 31.

U slučaju kada radnik stekne uvjete za mirovinu pripada mu pravo na
otpremninu u visini od najmanje 3 prosječne mjesečne plaće isplaćene po
radniku u gospodarstvu Republike u prethodnom tromjesečju.

Pravo na otpremninu pripada i radniku kojem je radni staž dokupljen
kao nužan uvjet da bi mu mogao prestati radni odnos kao trajnom višku u
poduzeću odnosno kod poslodavca.

Članak 32.

Radnik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u sljedećim slučajevima:

- smrti radnika - 3 prosječne mjesečne plaće,

- smrti supružnika, djeteta i roditelja u skrbi - 1 prosječna mjesečna
plaća,

- nastanka teške invalidnosti - 1 prosječna mjesečna plaća,

- bolovanja dužeg od 90 dana (svaka tri mjeseca) - 1 prosječna mjesečna
plaća,

- otklanjanja posljedica elementarne nepogode - 1 prosječna mjesečna
plaća.

Kao osnovica za utvrđivanje prava iz stavka 1. uzima se prosječna mjesečna
plaća isplaćena po radniku u gospodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Članak 33.

Poduzeće može snositi stvarne troškove sahrane umrlog radnika uobičajene
u mjestu pokopa, umanjene za naknadu koju daje zajednica zdravstvenog osiguranja.
Poduzeće može u slučaju smrti radnika preuzeti brigu nad školovanjem njegove
djece u vremenu trajanja redovnog školovanja.

Članak 34.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u
visini troškova prijevoza javnim prometom.

Članak 35.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prehrane u toku dnevnog punog radnog
vremena u visini od 25 posto prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku
u gospodarstvu Republike Hrvatske u prethodna tri mjeseca. Uvijek kada
je to moguće radniku se osigurava topli obrok, a ako to nije moguće radnik
ime pravo na odgovarajući iznos novčane naknade.

Radnik koji radi četiri i više sati duže od punog radnog vremena ima
pravo na dodatnu naknadu za prehranu razmjerno vremenu provedenom na radu.

Članak 36.

Poduzeća i poslodavci dužni su isplatiti nagradu učenicima i studentima
za vrijeme prakse najmanje u visini od 15 posto prosječne mjesečne plaće
isplaćene po radniku u gospodarstvu Republike u prethodna tri mjeseca.

U toku praktičnog rada u poduzeću učenici i studenti imaju pravo naknade
troškova prijevoza na posao i s posla kao i topli obrok po istim kriterijima
kao i ostali radnici u tom poduzeću.

Ostala prava i obveze učenika i studenata odnosno poduzeća i poslodavaca
za vrijeme prakse regulirat će se međusobnim ugovorom u skladu sa zakonom.

Članak 37.

Kolektivnim ugovorom ili općim aktom poduzeća može se utvrditi obveza
poduzeća odnosno poslodavca da na teret svojih troškova poslovanja izvrši
kolektivno osiguranje svih radnika zaposlenih u poduzeću odnosno kod poslodavca.

Kolektivnim ugovorom ili općim aktom poduzeća utvrđuju se i druga prava
radnika kao što su jubilarne nagrade, pokloni djeci za božićne blagdane
i slično.

X. ODGOVORNOST RADNIKA

Disciplinski postupak kod poslodavca

Članak 38.

Poslodavac odlučuje o disciplinskoj odgovornosti radnika, te izriče
mjere u skladu sa zakonom i kolektivnim ugovorom.

Poslodavac pokreće disciplinski postupak dostavom pismenog zahtjeva
i poziva za raspravu radniku. O pokretanju disciplinskog postupka poslodavac
obavještava sindikalnog povjerenika.

Na zahtjev radnika odnosno uz pristanak radnika u disciplinskom postupku
može ga zastupati sindikat.

O prigovoru radnika protiv odluke poslodavca, kao disciplinskog organa
odlučuje arbitraža, koju sporazumno imenuju poslodavci i sindikat.

Odluka arbitraže je izvršna.

Materijalna odgovornost

Članak 39.

Kada radnik pri radu u poduzeću odnosno kod poslodavca namjerno ili
zbog krajnje nepažnje prouzroči štetu, a njenu visinu nije moguće utvrditi
ili bi njeno utvrđivanje prouzročilo nesrazmjerne troškove, šteta se utvrđuje
u paušalnom iznosu.

Visinu štete utvrđuje nadležni organ upravljanja ili poslodavac. O postupku
utvrđivanja štete poduzeće odnosno poslodavac obavijestit će sindikalnog
povjerenika i omogućiti mu prisustvovanje postupku.

XI. OTKAZNI ROK

Članak 40.

Otkazni rok iznosi najmanje:

- za radnika do 30 godina života 1 mjesec,

- za radnika od 30 do 40 godina života 2 mjeseca,

- za radnika iznad 40 godina života 3 mjeseca.

U otkaznom roku radnik ima pravo na odsutnost s rad radi traženja zaposlenja
8 sati tjedno.

XII. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 41.

U postupku za zaštitu prava radnika, o prigovoru radnika koji je u radnom
odnosu u poduzeću odlučuje organ upravljanja ili organ utvrđen kolektivnim
ugovorom ili općim aktom poduzeća.

Članak 42.

O prigovoru radnika koji je u radnom odnosu kod poslodavca može odlučiti
arbitraža koju sporazumno imenuju poslodavac i sindikat.

Članak 43.

Postupak pred arbitražom vodi se na način koji se propisuje posebnim
pravilnikom.

Pravilnik iz stavka 1. ovog članka suglasno će donijeti ugovorne strane
u roku od 60 dana od zaključivanja ovog Kolektivnog ugovora.

XIII. PRAVO RADNIKA NA ŠTRAJK

Članak 44.

Radnici imaju pravo na štrajk.

XIV. SINDIKALNO ORGANIZIRANJE RADNIKA

Pravo radnika na organiziranje sindikata

Članak 45.

Radnici imaju pravo organizirati sindikat radi zaštite svojih prava
i interesa u skladu sa zakonom, Općim i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 46.

Radnik ne smije biti doveden u nepovoljniji položaj radi pripadanja
ili nepripadanja sindikatu ili radi sudjelovanja u aktivnostime sindikata.

Uvjeti za rad sindikalne podružnice

Članak 47.

Direktor poduzeća je dužan sindikalnoj podružnici osigurati informacije
o prijedlozima odluka koje će razmatrati organ upravljanja, a koje su od
značaja za ekonomski i socijalni položaj radnika.

Stavove sindikalne podružnice o prijedlozima odluka organ upravljanja
dužan je razmotriti i o njima se izjasniti prije donošenja odluke.

Sindikalnoj podružnici odnosno sindikalnom povjereniku dostavljaju se
pozivi sa materijalima za sjednice organa upravljanja i omogućava sudjelovanje
na sjednicama kada se odlučuje o pravima radnika.

Članak 48.

Poduzeće je dužno za rad sindikalne podružnice osigurati najmanje slijedeče
uvjete:

- prostor za rad i održavanje sastanaka sindikalne podružnice bez naknade
troškova,

- stručne, tehničke i administrativne usluge za rad sindikalne podružnice
u mjeri koliko je to neophodno za ostvarivanje sindikalne funkcije,

- da se sindikalna članarina i krediti obračunavaju i naplaćuju putem
isplatne liste.

Članak 49.

Obračunatu i naplaćenu članarinu poduzeće je dužno, nakon izdvajanja
dijelova koji ostaje sindikalnoj podružnici, uplatiti izravno Republičkom
odboru Samostalnog sindikata radnika u grafičkoj, informativnoj i izdavačkoj
djelatnosti Hrvatske.

Uvjeti za rad i imunitet sindikalnog povjerenika

Članak 50.

Sindikat u poduzeću odnosno kod poslodavca djeluje u skladu sa sindikalnim
pravilima.

Sindikat je dužan odluku o izboru odnosno imenovanju sindikalnog povjerenika
dostaviti poslovodnom organu, odnosno poslodavcu.

Sindikalnom povjereniku poduzeće mora osigurati uvjete za nesmetano
obavljanje aktivnosti, koje se odnose na prava i interese radnika.

Direktor je dužan primiti i saslušati sindikalnog povjerenika kada on
to zatraži ili po dogovoru.

Sindikalni povjerenik je dužan svoju aktivnost obavljati tako da ne
utječe na umanjivanje ukupnog poslovanja poduzeća.

Članak 51.

Općim aktom odnosno kolektivnim ugovorom poduzeća može se predvidjeti
da sindikalni povjerenlk svoju funkciju obavlja profesionalno - u dijelu
radnog vremena ili puno radno vrijeme.

Profesionalni rad sindikalnog povjerenika u poduzeću plaća poduzeće.

Članak 52.

Sindikalni povjerenik, koji svoju funkciju ne obavlja profesionalno,
ima pravo na dva sata godišnje po članu sindikata u poduzeću za obavljanje
sindikalnih aktivnosti kojima se štite prava i interesi radnika.

Sate navedene u stavku 1. ovog članka sindikalnom povjereniku plaća
poduzeće.

Članak 53.

Poduzeće je dužno omogućiti odsustvovanje s rada sindikalnom povjereniku
radi pohađanja sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposobljavanja, seminara,
kongresa i konferencija.

Članak 54.

Sindikalnog povjerenika za vrijeme obavljanja njegove funkcije, kao
i dvije godine po njezinom prestanku, zbog sindikalne aktivnosti a bez
suglasnosti sindikata nije moguće:

- rasporediti na drugo radno mjesto ili u drugo poduzeće,

- uvrstiti među višak radnika,

- na drugi način postavljati u manje povoljan ili podređen položaj.

Sindikalnom povjereniku zbog sindikalne aktivnosti ne smije se snižavati
plaća, niti se protiv njega može povesti disciplinski postupak ili postupak
za naknadu štete.

Članak 55.

Sindikalnom povjereniku ne može prestati radni odnos ako bi odlukom
direktora bio utvrđen prestanak potrebe za njegovim radom.

XV. ZAKLJUČIVANJE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 56.

Ovaj Kolektivni ugovor smatra se zaključenim kad ga potpišu ovlašteni
predstavnici Republičkog odbora Samostalnog sindikata radnika u grafičkoj
informativnoj i izdavačkoj djelatnosti Hrvatske i Hrvatska gospodarska
komora Sektor industrije - Grafičko-prerađivačka industrija.

Članak 57.

Rok valjanosti ovog Kolektivnog ugovora utvrđuje se do roka valjanosti
Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo.

Postupak zaključivanja novog kolektivnog ugovora počet će najkasnije
tri mjeseca prlje isteka roka valjanosti ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 58.

Ovaj Kolektivni ugovor registrira se u Ministarstvu rada i socijalne
skrbi i objavljuje u "Narodnim novinama".

XVI. RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 59.

Eventualni sporovi koji bi u vezi primjene ovog Kolektivnog ugovora
nastali između ugovornih strana rješavaju se međusobnim dogovaranjem.

Ako se spor između ugovornih strana ne može riješiti međusobnim pregovaranjem
pokreće se postupak mirenja.

Postupak mirenja ne može se provesti ako jedna od ugovornih strana ne
prihvati prijedlog za provođenje mirenja.

Članak 60.

Postupak mirenja provodi Komisija koja ima predsjednika i šest članova.

Svaka ugovorna strana imenuje po tri člana Komisije za mirenje.

Članovi Komisije sporazumno imenuju predsjednika.

Članak 61.

Tijekom postupka mirenja Komisija će ispitati navode i prijedloge stranaka,
a po potrebi prikupiti će i potrebne obavijesti i saslušati stranke.

Temeljem provedenog postupka Komisija za mirenje sačiniti će pismeni
prijedlog nagodbe.

Članak 62.

Mirenje se smatra uspjelim ako obje strane prihvate prijedlog nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovog članka ima snagu nagodbe zaključene
izvan suda (izvansudska nagodba).

Članak 63.

Ako ne uspije pregovaranje a ni postupak mirenja, ugovorne će strane
predmet spora predati na odlučivanje Arbitraži.

Arbitraža je regulirana člankom 67. i 68. Općeg kolektivnog ugovora
za gospodarstvo.

XVII. IZMJENE I DOPUNE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 64.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti izmjenu ili dopunu ovog Kolektivnog
ugovora.

Strana koja pokreće postupak izmjena ili dopuna Kolektivnog ugovora
radi to u pisanom obliku.

O predloženim izmjenama i dopunama iz stavka 2. ovog članka druga se
strana dužna očitovati u roku od 30 dana.

Ako druga strana ne prihvati predložene izmjene i dopune Kolektivnog
ugovora u roku iz stavka 3. ovog članka, pokreće se arbitražni postupak.

Članak 65.

Ako se ugovorne strane ne sporazumiju o izmjenama ili dopunama ovog
Kolektivnog ugovora, rješenje spora povjerava se Arbitraži.

XVIII. OTKAZ KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 66.

Svaka ugovorna strana može pismeno otkazati ovaj Kolektlvni ugovor.

Otkazni rok u slučaju iz stavka 1. ovog članka iznosi tri mjeseca.

XIX. ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 67.

Uz ovaj Kolektivni ugovor analogno se primjenjuju i odredbe Općeg kolektivnog
ugovora za gospodarstvo ("Narodne novine", br. 47/92).

Najniža osnovna plaća iz članka 15. ovog ugovora usklađivat će se na
osnovi promjena najniže osnovne plaće iz Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo.

Članak 68.

Za tumačenje odredbi i praćenje primjene ovog Kolektivnog ugovora ugovorne
strane imenuju zajednički organ.

Zajednički organ iz stavka 1. ovog članka ima šest članova od kojih
svaka strana imenuje tri člana.

Članovi Zajedničkog organa međusobno biraju predsjednika.

Članak 69.

Troškove pripremanja, praćenja i provedbe ovog Kolektivnog ugovora snose
ugovorne strane svaka u svom dijelu, a troškove primanja i rada Arbitraže,
Komisije za mirenje i Zajedničkog organa dijele proporcionalno.

Članak 70.

Poduzeća iz članka 1. i 2. ovog Kolektivnog ugovora dužna su svoje opće
akte uskladiti sa odredbama ovog Kolektivnog ugovora odnosno donijeti svoj
kolektivni ugovor i početi s primjenom najkasnije 60 dana od objave u "Narodnim
novinama".

Članak 71.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a primjenjuje se od 1. prosinca 1992 godine.

Zagreb, 2. prosinca 1992. godine.

Za Hrvatsku gospodarsku komoru

**Sektor industrije**

Grafičko-prerađivačka industrija

direktor Sektora

**prof. dr. Božo Udovičić, v. r.**

Za Samostalni sindikat radnika u grafičkoj, informativnoj i
izdavčkoj djelatnosti Hrvatske

predsjednik

**Krunoslav Kodžić, v. r.**

Kolektivni ugovor, NN 86/1992-2230
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)