## Zakon o mirovinskom osiguranju

### NN 102/1998 (29.7.1998.), Zakon o mirovinskom osiguranju

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA SABORA

Na osnovi članka 89. Ustava Republike
Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU

Proglašavam Zakon o mirovinskom osiguranju, koji je donio Zastupnički dom Hrvatskoga
državnog sabora na sjednici 10. srpnja 1998.

Broj: 081-98-1443/1
Zagreb, 21. srpnja 1998.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## ZAKON

### O MIROVINSKOM OSIGURANJU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Sustav mirovinskog osiguranja u Republici
Hrvatskoj čine:

1) obvezno mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti,

2) obvezno mirovinsko osiguranje za starost na
temelju individualne kapitalizirane štednje,

3) dobrovoljno mirovinsko osiguranje na temelju
individualne kapitalizirane štednje.

Članak 2.

(1) Ovim Zakonom uređuje se obvezno mirovinsko
osiguranje na temelju generacijske solidarnosti.

(2) Obvezno mirovinsko osiguranje za starost na
temelju individualne kapitalizirane štednje i dobrovoljno mirovinsko osiguranje
na temelju individualne kapitalizirane štednje uredit će se posebnim zakonima.

(3) Obveznim mirovinskim osiguranjem za starost
na temelju individualne kapitalizirane štednje bit će obuhvaćeni osiguranici
mlađi od 40 godina života. Stopa doprinosa za to osiguranje ne može biti manja
od 5% od osnovice za plaćanje doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti.

Članak 3.

Osiguranicima se na načelima uzajamnosti i
solidarnosti obvezno osiguravaju prava za slučaj starosti i invalidnosti, a
članovima njihovih obitelji prava za slučaj smrti osiguranika, odnosno
korisnika mirovine.

Članak 4.

Obvezno se osiguravaju prava na:

1) starosnu mirovinu,

2) prijevremenu starosnu mirovinu,

3) invalidsku mirovinu,

4) obiteljsku mirovinu,

5) najnižu mirovinu,

6) osnovnu mirovinu,

7) profesionalnu rehabilitaciju,

8) naknadu zbog tjelesnog oštećenja,

9) naknadu putnih troškova u svezi s
ostvarivanjem osiguranih prava.

Članak 5.

(1) Prava iz mirovinskog osiguranja neotuđiva su
osobna materijalna prava, ne mogu se prenijeti na drugoga niti se mogu
naslijediti. Dospjela novčana primanja koja nisu isplaćena do smrti korisnika
mogu se nasljeđivati.

(2) Prava iz mirovinskog osiguranja ne mogu
zastarjeti, osim dospjelih a neisplaćenih mirovina i drugih novčanih davanja u
slučajevima određenim zakonom.

(3) Stečena prava iz mirovinskog osiguranja,
utvrđena zakonom, mogu se ukinuti samo u slučajevima određenim ovim Zakonom.

(4) Primanja na osnovi mirovinskog osiguranja
mogu biti predmet ovrhe i osiguranja u skladu sa zakonom.

(5) Korištenje prava, određenih ovim Zakonom,
može se ograničiti samo u slučajevima i uz uvjete određene ovim Zakonom.

Članak 6.

Za ostvarivanje prava zaposlenika,
poljoprivrednika, obrtnika i drugih osiguranih osoba utvrđenih ovim Zakonom
osniva se javna ustanova Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje (u daljnjem
tekstu: Zavod).

Članak 7.

(1) Republika Hrvatska, jedinice lokalne uprave i
samouprave, jedinice lokalne samouprave, poslodavci i Zavod stvaraju uvjete za
provedbu prevencije invalidnosti i osiguravaju zaštitu invalida rada, vojnih
invalida i drugih osiguranih osoba glede njihova osposobljavanja za rad i
zapošljavanje.

(2) U provedbi mjera prevencije invalidnosti kao
što je sanacija radne sredine, higijenski uvjeti rada, zaštita na radu i drugo,
čiji su nositelji jedinice lokalne uprave i samouprave, jedinice lokalne
samouprave, poslodavci i druge pravne osobe, surađuje i Zavod. Ta se suradnja
ostvaruje ugovaranjem sadržaja i oblika prevencije invalidnosti i sudjelovanja
u osiguranju sredstava za ostvarivanje ugovorenih mjera prevencije
invalidnosti, u skladu s općim aktom Zavoda.

Članak 8.

Sredstva za mirovinsko osiguranje osiguravaju
osiguranici, poslodavci, drugi obveznici plaćanja doprinosa određeni ovim
Zakonom i Republika Hrvatska.

Članak 9.

(1) U postupku ostvarivanja prava iz mirovinskog
osiguranja osigurava se dvostupnost rješavanja u Zavodu, kao i sudska zaštita
prava.

(2) U postupku rješavanja o pravima iz
mirovinskog osiguranja primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

II. VRSTE OSIGURANJA I OSIGURANE
OSOBE

A. OSIGURANICI

1. Obvezno osiguranje

Članak 10.

(1) Obvezno su osigurani:

1) zaposlenici i s njima, prema posebnim
propisima, izjednačene osobe,

2) osobe koje su izabrane ili imenovane na
dužnosti u tijelima državne vlasti, jedinicama lokalne uprave i samouprave i
jedinicama lokalne samouprave, ako za taj rad primaju plaću,

3) osobe koje se nakon završenog školovanja
nalaze na obveznom praktičnom radu ili na dobrovoljnoj praksi (volonteri), ako
rade s punim radnim vremenom, bez obzira na to primaju li za taj rad plaću,
odnosno naknadu,

4) hrvatski državljani koji su u Republici
Hrvatskoj zaposleni kod stranih diplomatskih, konzularnih i drugih međunarodnih
predstavništava ili u osobnoj službi kod stranih državljana, ako međunarodnim
ugovorom nije drukčije određeno,

5) strani državljani i osobe bez državljanstva,
koji su zaposleni na teritoriju Republike Hrvatske, ako međunarodnim ugovorom
nije drukčije određeno.

(2) Nezaposlene osobe obvezno su osigurane pod
uvjetima i u trajanju utvrđenim propisima o zapošljavanju.

Članak 11.

Obvezno su osigurani:

1) obrtnici i trgovci pojedinci, upisani u
odgovarajući registar,

2) osobe koje u skladu s posebnim propisima,
samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost kao što su odvjetnici, liječnici,
zubari, umjetnici, novinari, odgajatelji, lektori, prevoditelji, primalje i
drugi,

3) vrhunski športaši i šahisti, ako nisu
osigurani po drugoj osnovi.

Članak 12.

(1) Poljoprivrednici i članovi njihovih
kućanstava, koji obavljaju poljoprivrednu djelatnost kao jedino ili glavno
zanimanje, obvezno se osiguravaju ako u trenutku podnošenja prijave na
osiguranje imaju:

1) navršenih 15 godina života,

2) zdravstvenu sposobnost za obavljanje
poljoprivredne djelatnosti,

3) katastarski i drugi prihod kućanstva u
prethodnoj godini u visini od najmanje 25% od prosječne godišnje bruto plaće
svih zaposlenih u prethodnoj godini u Republici Hrvatskoj po osiguranom članu
kućanstva,

4) prebivalište u općini ili gradu u kojoj se
nalazi zemlja kućanstva, odnosno u kojoj se bave poljoprivredom ili u njoj
susjednoj općini ili gradu.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. točke 3. ovoga
članka, ako katastarski prihod u prethodnoj godini nije valoriziran,
katastarski prihod kućanstva uzet će se iz godine u kojoj je katastarski prihod
posljednji put valoriziran i usporediti s prosječnom plaćom svih zaposlenih u
Republici Hrvatskoj u toj godini.

(3) Smatra se da osobe iz stavka 1. ovoga članka
ne obavljaju poljoprivrednu djelatnost kao jedino ili glavno zanimanje ako su
obvezno osigurane po drugoj osnovi, ako su korisnici mirovine ili su na
redovitom školovanju.

(4) Poljoprivrednim kućanstvom, prema ovom
Zakonu, smatra se zajednica življenja, privređivanja i trošenja prihoda
ostvarenih radom članova kućanstva, bez obzira na srodstvo, pod uvjetom da
najmanje jedan član kućanstva obavlja poljoprivrednu djelatnost kao jedino ili
glavno zanimanje.

(5) Pod drugim prihodom kućanstva, prema stavku
1. točki 3. ovoga članka, smatra se porezu podložan prihod ostvaren u pružanju
usluga fizičkim ili pravnim osobama te prihod od drugih djelatnosti, kao i
prihod od uzgoja peradi, stoke i slično.

Članak 13.

Obvezno su osigurani članovi uprave trgovačkih
društava, ako nisu obvezno osigurani po drugoj osnovi.

Članak 14.

Obvezno su osigurani svećenici, redovnici,
redovnice i ostali vjerski službenici za vrijeme službe za vjersku zajednicu,
ako nisu obvezno osigurani po drugoj osnovi.

Članak 15.

(1) Obvezno je osiguran roditelj koji obavlja
roditeljske dužnosti u prvoj godini života djeteta, a nije obvezno osiguran po
drugoj osnovi, ako je dijete hrvatski državljanin i ako roditelj i dijete imaju
prebivalište u Republici Hrvatskoj. Rođenjem sljedećeg djeteta, prije navršetka
prve godine života prethodnog djeteta, prestaje pravo na obvezno osiguranje po
prethodno rođenom djetetu.

(2) Ako oba roditelja obavljaju roditeljske
dužnosti prema djetetu, a nisu osigurani po drugoj osnovi, obvezno se osigurava
majka djeteta, ako se roditelji drukčije ne dogovore.

Članak 16.

(1) Na osobni zahtjev obvezno se osiguravaju
hrvatski državljani zaposleni u inozemstvu kod međunarodnih organizacija i
stranih poslodavaca ili na brodovima pod stranom zastavom, ako nisu obvezno
osigurani prema inozemnim propisima na koje se odnosi međunarodni ugovor o
socijalnom osiguranju.

(2) Pod uvjetima iz stavka 1. ovoga članka obvezno
se osiguravaju hrvatski državljani zaposleni na teritoriju Republike Hrvatske
kod međunarodnih organizacija.

(3) Obvezno osiguranje iz stavka 1. i 2. ovoga
članka uspostavlja se od dana zaposlenja, a najranije od 1. siječnja godine u
kojoj je podnesena prijava na osiguranje.

2. Produženo osiguranje

Članak 17.

(1) Osobe kojima je prestalo obvezno mirovinsko
osiguranje mogu se osigurati na produženo osiguranje ako od prestanka obveznog
osiguranja nije proteklo više od 12 mjeseci i ako podnesu prijavu osiguranja u
tom roku.

(2) Osoba iz stavka 1. ovoga članka može se
osigurati na produženo osiguranje za vrijeme:

1) neplaćenog dopusta,

2) mirovanja radnog odnosa dok dijete ne navrši
tri godine života,

3) stručnog usavršavanja ili specijalizacije nakon
prestanka ugovora o radu, službe, odnosno obavljanja djelatnosti,

4) nezaposlenosti, ako se osoba prijavila
nadležnoj službi zapošljavanja i ako se uredno prijavljuje toj službi,

5) privremenog ili sezonskog prekida obavljanja
djelatnosti,

6) zaposlenja u inozemstvu u međunarodnim i
drugim organizacijama na osnovi međunarodnih ugovora, odnosno kod stranog
poslodavca, ako za to vrijeme nije obvezno osigurana u Republici Hrvatskoj,
odnosno ako međunarodnim ugovorom nije drukčije određeno,

7) boravka u inozemstvu kao bračni drug
osiguranika - hrvatskog državljanina na radu u inozemstvu,

8) nezaposlenosti pomoraca nakon prestanka
ugovora o radu na određeno vrijeme, ako se prijavi nadležnoj službi
zapošljavanja i ako se uredno prijavljuje toj službi.

(3) Na produženo osiguranje može se osigurati i
osoba koja ima prebivalište na teritoriju Republike Hrvatske i koja je nakon
prestanka obveznoga mirovinskog osiguranja u državi s kojom je sklopljen ugovor
o socijalnom osiguranju uredno prijavljena nadležnoj službi zapošljavanja kao
nezaposlena osoba, neovisno o tome je li prije obveznog osiguranja u inozemstvu
bila osigurana u Republici Hrvatskoj.

(4) Pravo na produženo osiguranje prestaje i
prije prestanka okolnosti iz stavka 2. i 3. ovoga članka, ako dospjeli
doprinosi nisu uplaćeni u roku od 3 mjeseca od dana dospijeća.

B. OSOBE OSIGURANE U ODREĐENIM
OKOLNOSTIMA

Članak 18.

(1) Za slučajeve invalidnosti i tjelesnog
oštećenja zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti osigurani su:

1) učenici i studenti na dodiplomskom studiju za
vrijeme praktične nastave, odnosno za vrijeme stručne prakse kod poslodavca,

2) nezaposleni za vrijeme stručnog
osposobljavanja ili profesionalne rehabilitacije, na koje ih je uputila
nadležna služba zapošljavanja,

3) osobe koje obavljaju određene poslove za
vrijeme izdržavanja kazne zatvora, primjene sigurnosnih mjera obveznoga
psihijatrijskog liječenja i obveznog liječenja od ovisnosti, kao i odgojnih
mjera.

(2) Odredbe stavka 1. točke 1. ovoga članka
primjenjuju se i na strane državljane koji se nalaze na školovanju u Republici
Hrvatskoj, pod uvjetom uzajamnosti.

Članak 19.

(1) Za slučaj invalidnosti i tjelesnog oštećenja
zbog ozljede na radu osigurane su osobe koje su ozlijeđene na teritoriju
Republike Hrvatske:

1) sudjelujući u spašavanju ili obrani od
elementarnih nepogoda kao što su požar, poplava, potres i ostale nepogode
uzrokovane višom silom, ili u spašavanju života građana, ili radi otklanjanja
materijalne štete koja prijeti imovini,

2) članovi dobrovoljnih vatrogasnih društava
sudjelujući u gašenju požara, spašavanju ljudi i imovine ugrožene požarom i
drugim elementarnim nepogodama, pri odlasku na vježbu i na povratku s vježbe,
kao i za vrijeme obučavanja koje organizira vatrogasno društvo,

3) prigodom obavljanja dužnosti građana u obrani,
u skladu s propisima o obrani.

(2) Ozljedom na radu smatra se i bolest koja
nastane izravno i isključivo kao posljedica obavljanja poslova iz stavka 1.
ovoga članka.

Članak 20.

Za slučaj invalidnosti i tjelesnog oštećenja
nastaloga zbog ozljede na radu, osigurane su osobe koje na zahtjev državnih
tijela pruže pomoć tim tijelima i tom se prigodom ozlijede ili razbole.

C. ČLANOVI OBITELJI OSIGURANIKA

Članak 21.

(1) U slučaju smrti osiguranika ili korisnika
starosne, prijevremene starosne ili invalidske mirovine osigurani su članovi
njegove obitelji, i to:

1) udovica, odnosno udovac,

2) razvedeni bračni drug s pravom na uzdržavanje,

3) djeca rođena u braku ili izvan braka ili posvojena,

4) pastorčad koju je osiguranik uzdržavao, unučad
koju je osiguranik uzdržavao - ako su bez oba roditelja ili ako imaju jednog
ili oba roditelja kod kojih postoji opća nesposobnost za rad,

5) roditelji - otac, majka, očuh, maćeha i
posvojitelj osiguranika koje je osiguranik uzdržavao,

6) djeca bez roditelja - braća, sestre i druga
djeca koju je osiguranik uzeo na uzdržavanje, ako su bez oba roditelja ili ako
imaju jednog ili oba roditelja kod kojih postoji opća nesposobnost za rad.

(2) Zavod općim aktom određuje uvjete pod kojima
se smatra da je osiguranik uzdržavao člana obitelji, kao i uvjete prestanka
prava na obiteljsku mirovinu zbog nastale promjene u imovnom stanju, odnosno
prihodima koji su bili jedan od uvjeta za stjecanje prava na obiteljsku
mirovinu.

(3) Članovi obitelji iz stavka 1. ovoga članka,
osigurani su za slučaj smrti osoba iz članka 18. do 20. ovoga Zakona, ako je
smrt tih osoba nastala zbog ozljede na radu ili bolesti, dok su obavljale
poslove pod okolnostima iz članka 18. do 20. ovoga Zakona.

III. MIROVINSKI STAŽ

Članak 22.

Mirovinski staž, prema ovome Zakonu, na temelju
kojega se ostvaruju prava iz mirovinskog osiguranja obuhvaća razdoblje:

1) provedeno u osiguranju, prema odredbama ovoga
Zakona,

2) provedeno u osiguranju prema propisima o
mirovinskom osiguranju vojnih osiguranika,

3) dokupljenog staža osiguranja prema odredbama
ovoga Zakona,

4) pridodanog staža,

5) provedeno u Domovinskom ratu prema posebnim
propisima,

6) provedeno u zaposlenju na katoličko-bogoslovnim
učilištima u razdoblju od 29. siječnja 1952. do 23. srpnja 1990.,

7) navršeno do 31. prosinca 1998. koje se, prema
zakonskim propisima koji su se primjenjivali do toga dana, računalo u
mirovinski staž kao staž osiguranja, staž osiguranja s povećanim trajanjem i
posebni staž.

1. Staž osiguranja

Članak 23.

U staž osiguranja računa se razdoblje koje je
osiguranik proveo nakon navršene 15. godine života u obveznom mirovinskom
osiguranju i produženom osiguranju.

Članak 24.

Osiguranicima iz članka 10. stavka 1. točke 4.,
članka 11. do 14. i članka 16. i 17. ovoga Zakona koji su sami obveznici
plaćanja doprinosa, računa se kao staž osiguranja razdoblje provedeno u
osiguranju, ako su u cijelosti plaćeni doprinosi za mirovinsko osiguranje i
obveze koje proizlaze iz neuplaćenih doprinosa.

Članak 25.

(1) U staž osiguranja računa se razdoblje
provedeno u zaposlenju s punim radnim vremenom od 42 sata tjedno. Kao puno
radno vrijeme smatra se i radno vrijeme kraće od 42 sata tjedno koje je kao
takvo utvrđeno posebnim propisima ili kolektivnim ugovorom.

(2) Kao razdoblje provedeno u zaposlenju s punim
radnim vremenom smatra se i razdoblje koje u zaposlenju sa skraćenim radnim
vremenom koje provedu:

1) zaposleni roditelj koji radi s polovicom
punoga radnog vremena nakon proteka obveznoga porodiljnog dopusta, porodiljnog
dopusta za blizance, za treće i svako sljedeće dijete, kao i u slučaju rada sa
skraćenim radnim vremenom zbog pojačane brige i njege djeteta,

2) roditelj djeteta s težim smetnjama u razvoju
koji radi s polovicom punoga radnog vremena,

3) zaposlenici koji rade sa skraćenim radnim
vremenom prema posebnim propisima.

(3) U staž osiguranja računa se i razdoblje
provedeno u zaposlenju s nepunim radnim vremenom, u trajanju koje odgovara
ukupnom broju sati takva rada ostvarenog za pojedine godine, obračunatih na
puno radno vrijeme.

(4) Odredbe stavka 1. do 3. ovoga članka
primjenjuju se i kad je radno vrijeme ostvareno u zaposlenju kod dva ili više
poslodavaca.

(5) Razdoblje provedeno u zaposlenju na sezonskim
poslovima na kojima je ostvaren veći broj sati od punoga radnog vremena računa
se u trajanju preračunatom na puno radno vrijeme.

(6) Korisnicima invalidske mirovine zbog
profesionalne nesposobnosti za rad u staž osiguranja računa se razdoblje
provedeno u zaposlenju s nepunim radnim vremenom u trajanju koje odgovara
dvostrukom vremenu provedenom u zaposlenju, ali najduže u trajanju do punoga
radnog vremena.

(7) Staž osiguranja iz stavka 1. do 6. ovoga
članka priznaje se u staž osiguranja u trajanju najviše 12 mjeseci za pojedinu
kalendarsku godinu.

Članak 26.

U staž osiguranja računa se i razdoblje koje je
osoba, odnosno osiguranik proveo:

1) na bolovanju nakon prestanka zaposlenja ili
drugog rada na osnovi kojega je bio osiguran, a za to je razdoblje primao
naknadu plaće,

2) na profesionalnoj rehabilitaciji na koju je
bio upućen kao invalid rada ili kao vojni invalid, kao slijepa osoba, osoba
oboljela od distrofije i srodnih mišićnih i neuromišićnih bolesti, oboljeli od
paraplegije, cerebralne i dječje paralize, multipleks skleroze, gluha osoba,
reumatoidnog artritisa ili kao civilni invalid rata i osoba kod koje postoje
funkcionalni poremećaji zbog kojih se ne može samostalno kretati bez uporabe
invalidskih kolica, bez obzira je li prije toga bio osiguran,

3) koristeći se s naknadom plaće u svezi s pravom
na profesionalnu rehabilitaciju.

Članak 27.

U staž osiguranja računa se i razdoblje koje je
osoba, odnosno osiguranik proveo izvan zaposlenja na osnovi kojega je bio
osiguran, i to:

1) za koje je primao plaću, odnosno naknadu plaće
prema posebnim propisima,

2) za koje je ostvario pravo na mirovinsko
osiguranje, u skladu s propisima o zapošljavanju,

3) obavljanja roditeljske dužnosti iz članka 15.
ovoga Zakona.

2. Dokupljeni staž

Članak 28.

(1) U staž osiguranja računa se razdoblje koje
osiguranik, odnosno korisnik mirovine - svećenik, redovnica i redovnik dokupi
za razdoblje provedeno u svećeničkoj i redovničkoj službi prije 1. siječnja
1999.

(2) Zahtjev za dokup staža prema stavku 1. ovoga
članka može se podnijeti najkasnije do 31. prosinca 2000.

(3) Zavod općim aktom utvrđuje visinu, način i
rok plaćanja doprinosa za dokup staža osiguranja.

(4) Visina doprinosa za dokup staža iz stavka 3.
ovoga članka utvrđuje se tako da se sredstvima ostvarenim tim doprinosom
osigurava izvršenje obveze Zavoda nastale priznanjem toga staža.

(5) U mirovinski staž računa se samo ono
razdoblje dokupljenog staža za koje je doprinos plaćen u cijelosti.

3. Pridodani staž

Članak 29.

(1) Pridodani staž je razdoblje koje se pridodaje
prigodom određivanja visine invalidske i obiteljske mirovine ako osiguranik
nije navršio 60 godina života.

(2) Pridodani staž počinje:

1) kod invalidske mirovine - na dan nastanka
invalidnosti,

2) kod obiteljske mirovine - na dan smrti
osiguranika.

(3) Trajanje pridodanoga staža računa se tako da
se pribroje razdoblja do navršene 55. godine života osiguranika u trajanju od
dvije trećine, a nakon 55. do navršene 60. godine života osiguranika u trajanju
od jedne polovine, a za razdoblja u kojima osiguranik nije ostvario staž
osiguranja.

(4) Kada je osiguranik bio osiguran u državi s
kojom je sklopljen ugovor o socijalnom osiguranju, pridodani se staž određuje
razmjerno udjelu mirovinskog staža koji se računa prema ovome Zakonu i ukupnoga
mirovinskog staža obračunatog pribrajanjem staža iz odnosne države, a u skladu
s ugovorom o socijalnom osiguranju s tom državom.

IV. PRAVA IZ MIROVINSKOG OSIGURANJA

1. Starosna mirovina

Članak 30.

Pravo na starosnu mirovinu ima osiguranik kada
navrši 65 godina života (muškarac), odnosno kada navrši 60 godina života (žena)
i 15 godina mirovinskog staža.

2. Prijevremena starosna mirovina

Članak 31.

Pravo na prijevremenu starosnu mirovinu ima
osiguranik kada navrši 60 godina života i 35 godina mirovinskog staža
(muškarac), odnosno kada navrši 55 godina života i 30 godina mirovinskog staža
(žena).

3. Zajedničke odredbe

Članak 32.

(1) Pravo na starosnu mirovinu i prijevremenu
starosnu mirovinu ima osiguranik od dana kada su ispunjeni uvjeti za mirovinu,
s tim što se pravo na mirovinu može ostvariti nakon prestanka osiguranja.

(2) Zahtjev za priznanje prava na starosnu
mirovinu i prijevremenu starosnu mirovinu može se podnijeti najranije dva
mjeseca prije prestanka osiguranja.

(3) Kada se pravo na starosnu mirovinu i
prijevremenu starosnu mirovinu ostvaruje na zahtjev osiguranika nakon prestanka
osiguranja, osiguranik ima pravo na mirovinu od prvoga idućeg dana nakon
prestanka osiguranja, ako je zahtjev za ostvarivanje prava na mirovinu podnesen
u roku od šest mjeseci od prestanka osiguranja. Ako je zahtjev podnesen nakon
isteka navedenoga roka, osiguranik ima pravo na mirovinu od prvoga dana idućeg
mjeseca nakon podnošenja zahtjeva i za šest mjeseci unatrag.

(4) Osiguranici koji su sami obveznici plaćanja
doprinosa iz članka 10. stavka 1. točke 4., članka 11. do 14. i članka 16. i
17. ovoga Zakona, mogu ostvariti mirovinu pod uvjetom da su u cijelosti
uplatili dospjele doprinose za mirovinsko osiguranje s pripadajućim kamatama.

Članak 33.

Osiguranici koji rade na osobito teškim i za
zdravlje i radnu sposobnost štetnim radnim mjestima i osiguranici kojima nakon
određenih godina života, zbog naravi i težine posla, fiziološke funkcije
organizma opadaju u toj mjeri da onemogućavaju daljnje uspješno obavljanje tog
posla kao i osiguranici slijepe osobe, osobe oboljele od distrofije i srodnih
mišićnih i neuromišićnih bolesti, oboljeli od paraplegije, cerebralne i dječje
paralize, multipleks skleroze, reumatoidnog artritisa, gluhe osobe te osobe kod
kojih postoje funkcionalni poremećaji zbog kojih se ne mogu samostalno kretati
bez uporabe invalidskih kolica, ostvaruju prava iz obveznoga mirovinskog
osiguranja na temelju generacijske solidarnosti prema posebnom zakonu.

4. Prava na osnovi invalidnosti

Članak 34.

(1) Invalidnost postoji kada je kod osiguranika,
zbog promjena u zdravstvenom stanju koje se ne mogu otkloniti liječenjem, radna
sposobnost trajno smanjena za više od polovice prema tjelesno i psihički
zdravome osiguraniku iste ili slične naobrazbe i sposobnosti (profesionalna
nesposobnost za rad). Poslovi prema kojima se ocjenjuje sposobnost za rad
osiguranika obuhvaćaju sve poslove koji odgovaraju njegovim tjelesnim i
psihičkim sposobnostima, a smatraju se odgovarajućim njegovim dosadašnjim
poslovima.

(2) Invalidnost postoji i kada kod osiguranika
zbog promjena u zdravstvenom stanju, koje se ne mogu otkloniti liječenjem,
nastane trajni gubitak sposobnosti za rad (opća nesposobnost za rad).

(3) Invalidnost u smislu stavka 1. i 2. ovoga
članka može nastati zbog bolesti, ozljede izvan rada, ozljede na radu ili
profesionalne bolesti.

(4) Kada je kod osiguranika utvrđena
profesionalna nesposobnost za rad iz stavka 1. ovoga članka, utvrđuje se preostala
radna sposobnost ako se, s obzirom na njegovo zdravstveno stanje, životnu dob,
naobrazbu i sposobnost, može profesionalnom rehabilitacijom osposobiti za rad s
punim radnim vremenom na drugom poslu.

Članak 35.

Invalid rada, prema ovome Zakonu, je osiguranik
koji je na osnovi invalidnosti ostvario pravo na invalidsku mirovinu ili pravo
na profesionalnu rehabilitaciju.

Članak 36.

Neposredna opasnost od nastanka invalidnosti
postoji kada pri obavljanju određenih poslova uvjeti rada, bez obzira na mjere
zaštite na radu koje se primjenjuju ili se mogu primijeniti, utječu na
zdravstveno stanje i radnu sposobnost osiguranika iz članka 10. stavka 1. točke
1. ovoga Zakona toliko da je prijeko potrebno, radi sprječavanja nastanka
invalidnosti, premjestiti ga na drugi posao primjeren njegovoj naobrazbi i
sposobnostima na kojemu može raditi s radnim naporom koji ne pogoršava njegovo
zdravstveno stanje, u skladu s propisima o radu.

Članak 37.

Ozljedom na radu smatra se svaka:

1) ozljeda osiguranika izazvana neposrednim i
kratkotrajnim mehaničkim, fizikalnim ili kemijskim djelovanjem, te ozljeda
uzrokovana naglim promjenama položaja tijela, iznenadnim opterećenjem tijela
ili drugim promjenama fiziološkog stanja organizma, ako je takva ozljeda
uzročno vezana uz obavljanje poslova na kojima radi, odnosno djelatnosti na
osnovi koje ozlijeđena osoba ima svojstvo osiguranika prema ovome Zakonu,

2) bolest osiguranika koja je nastala izravno i
isključivo kao posljedica nekog nesretnog slučaja ili više sile za vrijeme
rada, odnosno za vrijeme obavljanja djelatnosti ili u svezi s obavljanjem te
djelatnosti na osnovi koje oboljela osoba ima svojstvo osiguranika prema ovome
Zakonu,

3) ozljeda nanesena na način predviđen u točki 1.
ovoga članka koju osiguranik pretrpi na redovitom putu od stana do mjesta rada
i obratno, te na putu poduzetom radi stupanja na posao koji mu je osiguran,
odnosno na posao na osnovi kojega je osiguran,

4) ozljeda nanesena na način predviđen u točki 1.
ovoga članka koju osiguranik pretrpi u svezi s korištenjem prava na zdravstvenu
zaštitu prema propisima o zdravstvenom osiguranju i prava na profesionalnu
rehabilitaciju prema odredbama ovoga Zakona,

5) ozljeda, odnosno bolest iz točke 1. i 2. ovoga
članka koju pretrpi osigurana osoba iz članka 18. do 20. ovoga Zakona,

6) ozljeda nastala na način predviđen u točki 1.
ovoga članka koju osoba pretrpi u svezi s prethodnim utvrđivanjem zdravstvene
sposobnosti kada je to prema zakonu obvezno prigodom zasnivanja radnog odnosa.

Članak 38.

(1) Profesionalne bolesti su određene bolesti
izazvane dužim neposrednim utjecajem procesa rada i uvjeta rada na određenim
poslovima na osnovi kojih oboljela osoba ima svojstvo osiguranika prema ovome
Zakonu.

(2) Lista profesionalnih bolesti i poslova na
kojima se te bolesti javljaju i uvjete pod kojima se smatraju profesionalnim
bolestima utvrđuje se zakonom.

a) Profesionalna rehabilitacija

Članak 39.

(1) Pravo na profesionalnu rehabilitaciju ima
osiguranik iz članka 10. stavka 1., članka 11. i 13. i osigurana osoba iz
članka 18. do 20. ovoga Zakona kod koje je nastala invalidnost iz članka 34.
stavka 1. ovoga Zakona i kod koje postoji preostala radna sposobnost iz članka
34. stavka 4. ovoga Zakona.

(2) Ako je invalidnost i preostala radna
sposobnost nastala zbog ozljede izvan rada ili bolesti, osiguranik ima pravo na
profesionalnu rehabilitaciju ako ispunjava uvjete mirovinskog staža za
stjecanje prava na invalidsku mirovinu.

(3) Ako je invalidnost i preostala radna
sposobnost nastala zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti, osiguranik
ima pravo na profesionalnu rehabilitaciju bez obzira na dužinu mirovinskog
staža.

Članak 40.

(1) Osiguraniku kojemu je priznato pravo na
profesionalnu rehabilitaciju prema članku 39. ovoga Zakona dužan je tu
rehabilitaciju osigurati poslodavac kod kojega je osiguranik bio zaposlen u
vrijeme nastanka invalidnosti, a osiguraniku iz članka 11. i 13. i osobama iz
članka 18. do 20. ovoga Zakona profesionalnu rehabilitaciju osigurava Zavod.

(2) Troškove profesionalne rehabilitacije za
osiguranike iz članka 10. stavka 1. ovoga Zakona isplaćuje poslodavac na teret
Zavoda, a za osiguranike iz članka 11. i 13. i osobe iz članka 18. do 20. ovoga
Zakona troškove profesionalne rehabilitacije isplaćuje Zavod.

Članak 41.

(1) Pravo na profesionalnu rehabilitaciju ima
osiguranik ili invalid rada kod kojega nastane invalidnost prije navršene 50.
godine života, ako se s obzirom na preostalu radnu sposobnost može osposobiti
za rad na drugom poslu s punim radnim vremenom.

(2) Profesionalnom rehabilitacijom smatra se i
prilagođavanje invalida rada za rad na poslu na koji je premješten, odnosno
upućen nakon završene profesionalne rehabilitacije, kada je ono potrebno radi
postizanja normalnoga radnog učinka uz normalan napor.

Članak 42.

Invalid rada koji je stekao pravo na
profesionalnu rehabilitaciju, a ima stručnu spremu za posao na kojemu je radio
prije nastanka invalidnosti, osposobljava se za rad na drugom poslu za koji se
traži isti stupanj stručne spreme. Ako takva mogućnost ne postoji, invalid rada
može se osposobljavati i za poslove za koje se traži neposredno niži stupanj
stručne spreme.

Članak 43.

Osigurana osoba iz članka 18. ovoga Zakona, koja
stekne pravo na profesionalnu rehabilitaciju, osposobljava se za rad na
poslovima za koje se traži stupanj stručne spreme koji odgovara stupnju stručne
spreme koji bi stekla ili je školovanjem stekla prije nastanka invalidnosti.

Članak 44.

(1) Uvjeti i način provedbe profesionalne
rehabilitacije invalida rada uređuju se ugovorom koji sklapa Zavod s
poslodavcem.

(2) Ako se profesionalna rehabilitacija ne može
obaviti kod poslodavca, ugovor iz stavka 1. ovoga članka Zavod zaključuje s
ustanovom za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje invalida.

(3) Zavod ima pravo i dužnost prema ugovornim
stranama iz stavka 1. i 2. ovoga članka provjeravati provodi li se
profesionalna rehabilitacija invalida rada u skladu s ovim Zakonom i
sklopljenim ugovorom.

Članak 45.

(1) Invalida rada s pravom na profesionalnu
rehabilitaciju, koji nije u roku od šest mjeseci od dana pravomoćnosti rješenja
o priznanju prava upućen na profesionalnu rehabilitaciju, Zavod upućuje na
pregled ovlaštenom vještaku prema ovome Zakonu radi ponovne ocjene preostale
radne sposobnosti.

(2) Na pregled radi ponovne ocjene preostale
radne sposobnosti uputit će se i korisnik prava na profesionalnu
rehabilitaciju, kada Zavod ocijeni da se invalid rada s pravom na profesionalnu
rehabilitaciju neće moći osposobiti za rad na određenom poslu.

(3) Poticaj za pregled invalida rada u
slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka može dati i poslodavac.

Članak 46.

Invalidu rada s pravom na profesionalnu
rehabilitaciju, kojemu je za odlazak na profesionalnu rehabilitaciju i povratak
s rehabilitacije potreban prijevoz, a zbog invalidnosti se ne može služiti
sredstvima javnog prijevoza, Zavod osigurava poseban prijevoz.

Članak 47.

(1) Invalid rada koji je stekao pravo na
profesionalnu rehabilitaciju zbog ozljede izvan rada ili bolesti ima, od dana
nastanka invalidnosti do dana početka profesionalne rehabilitacije i od dana
završetka profesionalne rehabilitacije do zaposlenja na odgovarajućem radnom
mjestu, pravo na naknadu plaće u visini invalidske mirovine za slučaj
profesionalne nesposobnosti za rad.

(2) Invalid rada iz stavka 1. ovoga članka za
vrijeme profesionalne rehabilitacije ima pravo na naknadu plaće u visini
invalidske mirovine zbog opće nesposobnosti za rad.

(3) Naknada plaće iz stavka 1. ovoga članka
pripada invalidu rada najduže 12 mjeseci od dana završetka profesionalne rehabilitacije
pod uvjetom da se u roku od 30 dana od dana završetka profesionalne
rehabilitacije prijavio nadležnoj službi zapošljavanja i da se u skladu s
propisima o zapošljavanju redovito prijavljuje toj službi.

Članak 48.

(1) Invalid rada koji je stekao pravo na
profesionalnu rehabilitaciju zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti
ima, od dana nastanka invalidnosti do dana početka profesionalne
rehabilitacije, za vrijeme profesionalne rehabilitacije i od dana završetka
profesionalne rehabilitacije do zaposlenja na odgovarajućem radnom mjestu,
pravo na naknadu plaće u visini invalidske mirovine zbog opće nesposobnosti za
rad za 40 godina mirovinskog staža.

(2) Naknada plaće iz stavka 1. ovoga članka
pripada invalidu rada najduže 24 mjeseca od dana završetka profesionalne
rehabilitacije pod uvjetom da se u roku od 30 dana od dana završetka
profesionalne rehabilitacije prijavio nadležnoj službi zapošljavanja i da se u
skladu s propisima o zapošljavanju redovito prijavljuje toj službi.

Članak 49.

Invalid rada ima pravo na naknadu plaće iz članka
47. i 48. ovoga Zakona i za vrijeme naknadnog liječenja, odnosno medicinske
rehabilitacije na koju je upućen tijekom korištenja prava na profesionalnu
rehabilitaciju zbog bolesti i drugih uzroka, zbog kojih bi mu, prema propisima
o zdravstvenom osiguranju, pripadala naknada plaće, kao i za vrijeme
prilagođavanja za rad.

Članak 50.

Kada se profesionalna rehabilitacija obavlja
izvan mjesta prebivališta invalida rada, a ne može se osigurati stalni prijevoz
od mjesta stanovanja do mjesta gdje se obavlja profesionalna rehabilitacija,
invalidu se osigurava smještaj i prehrana ili naknada troškova smještaja i
prehrane za vrijeme profesionalne rehabilitacije u drugom mjestu u svoti koju
odredi Zavod općim aktom.

Članak 51.

Invalid rada koji je stekao pravo na
profesionalnu rehabilitaciju gubi to pravo ako se njime ne koristi u određenom
roku, a nije u tome spriječen razlozima koji su protiv njegove volje, i to:

1) ako ne stupi na profesionalnu rehabilitaciju u
roku od mjesec dana od dana upućivanja na profesionalnu rehabilitaciju,

2) ako tijekom trajanja profesionalne
rehabilitacije prekine započetu profesionalnu rehabilitaciju ili ako ne obavlja
dužnosti u svezi s profesionalnom rehabilitacijom.

b) Invalidska mirovina

Članak 52.

(1) Pravo na invalidsku mirovinu ima osiguranik
iz članka 10., 11. i 13. do 17. ovoga Zakona na temelju invalidnosti iz članka
34. stavak 1. i 2. ovoga Zakona, a osiguranik iz članka 12. na temelju
invalidnosti iz članka 34. stavka 2. ovoga Zakona, ako je invalidnost nastala
zbog bolesti ili ozljede izvan rada prije navršenih 65 godina života
(muškarac), odnosno 60 godina života (žena) i ako mu navršeni mirovinski staž
pokriva najmanje jednu trećinu radnog vijeka.

(2) Iznimno od odredaba stavka 1. ovoga članka
pravo na invalidsku mirovinu stječe osiguranik i to:

1) kod kojeg je nastala invalidnost prije 35.
godine života, a ima višu stručnu spremu, ako je do dana nastanka invalidnosti
navršio staž osiguranja od najmanje dvije godine, a osiguranik koji ima visoku
stručnu spremu ako je do dana nastanka invalidnosti navršio jednu godinu staža
osiguranja i ako je invalidnost nastala za vrijeme osiguranja ili u roku od
jedne godine nakon prestanka osiguranja,

2) kod kojeg je invalidnost nastala prije 30.
godine života, ako je navršio najmanje jednu godinu staža osiguranja i ako je
invalidnost nastala za vrijeme osiguranja ili u roku od jedne godine nakon
prestanka osiguranja.

(3) Kao radni vijek, u smislu stavka 1. ovoga
članka, uzima se broj punih godina od dana kada je osiguranik navršio 20 godina
života do dana nastanka invalidnosti. Osiguraniku, koji je nakon navršene 20.
godine života bio na redovitom školovanju i takvim školovanjem stekao višu
stručnu spremu, radni vijek računa se od navršene 23. godine života, a
osiguraniku koji je stekao visoku stručnu spremu - od navršene 26. godine
života.

(4) Razdoblje radnog vijeka iz stavka 3. ovoga
članka skraćuje se za razdoblje koje je osiguranik:

1) proveo na odsluženju vojnog roka,

2) bio prijavljen kao nezaposlena osoba nadležnoj
službi za zapošljavanje.

(5) Ako je invalidnost osiguranika nastala zbog
ozljede na radu ili profesionalne bolesti pravo na invalidsku mirovinu
osiguranik stječe bez obzira na dužinu mirovinskog staža.

c) Zajedničke odredbe

Članak 53.

Osiguranik, odnosno osigurana osoba koja je
namjerno izazvala svoju invalidnost ne može na temelju te invalidnosti
ostvariti pravo na profesionalnu rehabilitaciju ili pravo na invalidsku
mirovinu.

Članak 54.

(1) Pravo na invalidsku mirovinu ima osiguranik
od dana nastanka invalidnosti, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

(2) Kada se pravo na invalidsku mirovinu
ostvaruje na zahtjev osiguranika nakon prestanka osiguranja, a invalidnost je
postojala prije podnošenja zahtjeva, osiguranik ima pravo na invalidsku
mirovinu od dana nastanka invalidnosti, ako je zahtjev za ostvarivanje prava
podnesen u roku od šest mjeseci od dana nastanka invalidnosti. Ako je zahtjev
podnesen nakon isteka navedenoga roka, osiguranik ima pravo na invalidsku
mirovinu od prvoga dana idućeg mjeseca nakon podnošenja zahtjeva i za šest
mjeseci unatrag.

(3) Osiguraniku kod kojega je utvrđena
invalidnost na temelju koje ima pravo na invalidsku mirovinu iz članka 34.
ovoga Zakona, a koji je primao naknadu plaće za vrijeme bolovanja prema
propisima o zdravstvenom osiguranju, invalidska mirovina se isplaćuje od prvoga
idućeg dana od dana kada je rješenje o priznanju prava na mirovinu postalo
pravomoćno.

(4) Osiguraniku koji ima pravo na invalidsku
mirovinu na temelju opće nesposobnosti za rad iz članka 34. stavka 2. ovoga
Zakona a koji nije primao naknadu plaće za vrijeme bolovanja prema propisima iz
zdravstvenog osiguranja, mirovina se isplaćuje od prvoga idućeg dana od dana do
kojega je nakon utvrđene invalidnosti ostvario plaću.

(5) Osiguraniku koji ima pravo na invalidsku
mirovinu na temelju profesionalne nesposobnosti za rad iz članka 34. stavka 1.
ovoga Zakona, a koji je nakon utvrđene invalidnosti nastavio raditi a nije
primao naknadu plaće za vrijeme bolovanja prema propisima o zdravstvenom
osiguranju, invalidska mirovina isplaćuje se, uz primjenu članka 80. stavak 1.
točka 5. ovoga Zakona, od dana utvrđene invalidnosti.

(6) Osiguraniku koji ima pravo na invalidsku
mirovinu na temelju profesionalne nesposobnosti za rad iz članka 34. stavka 1.
ovoga Zakona, a kojem je nakon utvrđene invalidnosti prestao radni odnos,
odnosno osiguranje, invalidska mirovina se isplaćuje, uz primjenu članka 80.
stavka 1. točke 4. ovoga Zakona, od prvoga idućeg dana nakon prestanka radnog
odnosa, odnosno osiguranja.

(7) Osiguraniku iz članka 10. stavak 1. točka 4.,
članka 11. do 14. i članka 16. i 17. ovoga Zakona koji ima pravo na invalidsku
mirovinu, mirovina se isplaćuje od dana nastanka invalidnosti ako su do toga
dana dospjeli doprinosi s pripadajućim kamatama u cijelosti uplaćeni.

(8) Osiguranik kod kojega je invalidnost nastala
kao posljedica radnje za koju je pravomoćnom presudom osuđen prema kaznenom
zakonodavstvu za kaznena djela protiv Republike Hrvatske i kaznena djela protiv
vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom ne stječe, odnosno gubi pravo na
invalidsku mirovinu ostvarenu na temelju te invalidnosti s prvim danom idućega
mjeseca od mjeseca u kojem je presuda donesena u kaznenom postupku postala
pravomoćnom.

(9) Ako u slučaju iz stavka 8. ovoga članka
postoji pravo članova obitelji osiguranika na uzdržavanje od osiguranika,
njegova će se invalidska mirovina isplaćivati tim članovima obitelji u visini
obiteljske mirovine.

Članak 55.

(1) Prava stečena na osnovi invalidnosti traju
dok postoji stanje invalidnosti, prema kojoj je pravo određeno.

(2) Ako u stanju invalidnosti i preostale radne
sposobnosti nastanu promjene zbog kojih se prema ovome Zakonu utvrđeno pravo
mijenja ili zbog kojih nastanu uvjeti za stjecanje nekoga drugog prava na
osnovi invalidnosti, pravo se mijenja, odnosno stječe se novo pravo od dana
nastanka promjena u stanju invalidnosti.

(3) Ako u stanju invalidnosti i preostale radne sposobnosti
nastanu promjene zbog kojih se prema ovome Zakonu utvrđeno pravo gubi, pravo se
gubi od prvoga dana idućega mjeseca nakon donošenja rješenja o prestanku prava.

5. Naknada zbog tjelesnog oštećenja

Članak 56.

(1) Tjelesno oštećenje postoji kada kod
osiguranika nastane gubitak, bitnije oštećenje ili znatnija onesposobljenost
pojedinog organa ili dijelova tijela što otežava normalnu aktivnost organizma i
zahtijeva veće napore u obavljanju životnih potreba, bez obzira na to uzrokuje
li ono ili ne uzrokuje invalidnost.

(2) Pravo na naknadu zbog tjelesnog oštećenja
stječe osiguranik kod kojega tjelesno oštećenje od najmanje 30% nastane kao
posljedica ozljede na radu ili profesionalne bolesti.

(3) Vrste tjelesnih oštećenja i postoci tih
oštećenja, na osnovi kojih se stječe pravo na naknadu zbog tjelesnog oštećenja,
utvrđuju se zakonom.

Članak 57.

Ako osiguranik, za isti slučaj tjelesnog
oštećenja stekne pravo na naknadu prema ovome Zakonu i pravo na naknadu prema
drugim propisima, može koristiti samo jedno od tih prava, prema vlastitom
izboru.

Članak 58.

(1) Naknada zbog tjelesnog oštećenja se određuje ovisno o postotku tjelesnog
oštećenja u odgovarajućem postotku od osnovice i iznosi:
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
**Zbog tjelesnog            Stupanj            Naknada iznosi u
oštećenja od                                       postotku
od osnovice**
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
100%                           1                                  40%
90%                             2                                  36%
80%                             3                                  32%
70%                             4                                  28%
60%                             5                                  24%
50%                             6                                  20%
40%                             7                                  16%
30%                             8                                  12%

(2) Osnovicu za određivanje naknade iz stavka 1.
ovoga članka utvrđuje Zavod općim aktom.

(3) Naknada zbog tjelesnog oštećenja usklađuje se
na isti način kao i mirovine.

Članak 59.

Osiguranik ima pravo na naknadu od dana nastanka
tjelesnog oštećenja ako je zahtjev za ostvarivanje prava podnesen u roku od
šest mjeseci od dana nastanka tjelesnog oštećenja. Ako je zahtjev podnesen
nakon isteka navedenog roka, osiguranik ima pravo na naknadu od prvoga dana
idućega mjeseca nakon podnošenja zahtjeva i za šest mjeseci unatrag.

6. Obiteljska mirovina

Članak 60.

(1) Članovi obitelji umrlog osiguranika iz članka
21. ovoga Zakona imaju pravo na obiteljsku mirovinu:

1) ako je osiguranik navršio najmanje 5 godina
staža osiguranja ili najmanje 10 godina mirovinskog staža ili

2) ako je osiguranik ispunjavao uvjete dužine
mirovinskog staža za stjecanje prava na invalidsku mirovinu ili

3) ako je osiguranik bio korisnik starosne,
prijevremene starosne ili invalidske mirovine ili

4) ako je osiguranik bio korisnik prava na
profesionalnu rehabilitaciju.

(2) Ako je smrt osiguranika ili osigurane osobe
iz članka 18. do 20. ovoga Zakona nastala zbog ozljede na radu ili
profesionalne bolesti, članovi obitelji imaju pravo na obiteljsku mirovinu bez
obzira na dužinu mirovinskog staža osiguranika.

Članak 61.

(1) Pravo na obiteljsku mirovinu ne može
ostvariti član obitelji koji je namjerno uzrokovao smrt osiguranika ili
korisnika mirovine i za takvo kazneno djelo je osuđen pravomoćnom presudom.

(2) Član obitelji umrlog osiguranika, osigurane
osobe ili korisnika mirovine, koji se namjerno onesposobio za rad, radi
ostvarivanja prava na obiteljsku mirovinu, ne može po toj osnovi steći pravo na
tu mirovinu.

Članak 62.

(1) Udovica ima pravo na obiteljsku mirovinu:

1) ako je do smrti bračnog druga, po kojem joj to
pravo pripada, navršila 50 godina života ili

2) ako je mlađa od 50 godina života i ako je do
smrti bračnog druga nastupila opća nesposobnost za rad ili je takva nesposobnost
nastala u roku od jedne godine nakon smrti bračnog druga ili

3) ako je nakon smrti bračnog druga ostalo jedno
ili više djece koja imaju pravo na obiteljsku mirovinu po ocu, a udovica
obavlja roditeljske dužnosti prema toj djeci. Udovica kod koje tijekom trajanja
prava na toj osnovi nastupi opća nesposobnost za rad zadržava pravo na
obiteljsku mirovinu dok postoji takva nesposobnost.

(2) Udovica koja do smrti bračnog druga nije
navršila 50, ali je imala navršenih 45 godina života, ima pravo na obiteljsku
mirovinu kada navrši 50 godina života.

(3) Udovica koja je tijekom trajanja prava na
obiteljsku mirovinu, stečenog prema stavku 1. točki 3. ovoga članka navršila 50
godina života, zadržava pravo na obiteljsku mirovinu trajno, a ako udovici to pravo
prestane prije navršene 50. godine, ali nakon navršene 45. godine života, može
pravo ponovno ostvariti kada navrši 50 godina života.

(4) Udovica koja je do smrti bračnog druga ili
prestanka prava na obiteljsku mirovinu navršila 45 godina života, stječe pravo
na obiteljsku mirovinu i prije navršenih 50 godina života ako kod nje nastupi
opća nesposobnost za rad.

(5) Udovac ima pravo na obiteljsku mirovinu pod
uvjetima iz stavka 1. do 4. ovoga članka.

(6) Udovica ima pravo na obiteljsku mirovinu i
kada je dijete osiguranika rođeno nakon njegove smrti (stavak 1. točka 3.) i to
joj pravo pripada od dana smrti osiguranika.

Članak 63.

(1) Pravo na obiteljsku mirovinu, uz uvjete iz
članka 62. ovoga Zakona, ima i razvedeni bračni drug ako mu je sudskom odlukom
dosuđeno pravo na uzdržavanje.

(2) Ako pravo na obiteljsku mirovinu imaju
udovica, odnosno udovac i bivši bračni drug osiguranika iz stavka 1. ovoga
članka, obiteljska se mirovina određuje u visini koja pripada za jednog člana
obitelji.

Članak 64.

(1) Dijete ima pravo na obiteljsku mirovinu nakon
smrti roditelja i može se tim pravom koristiti do navršene 15. godine života,
odnosno do 18. godine života ako je prijavljeno radi zaposlenja nadležnoj
službi za zapošljavanje.

(2) Dijete kod kojega nastupi opća nesposobnost
za rad, do dobi do koje se djeci osigurava pravo na obiteljsku mirovinu, ima
pravo na obiteljsku mirovinu za svo vrijeme dok takva nesposobnost traje.

(3) Dijete kod kojega nastupi opća nesposobnost
za rad nakon dobi do koje se djeci osigurava pravo na obiteljsku mirovinu iz
stavka 1. ovoga članka, a prije smrti osiguranika ili korisnika prava, ima
pravo na obiteljsku mirovinu ako ga je osiguranik ili korisnik prava uzdržavao
do svoje smrti.

(4) Dijete kod kojega tijekom trajanja prava na
obiteljsku mirovinu nastupi opća nesposobnost za rad, zadržava pravo na
obiteljsku mirovinu dok postoji takva nesposobnost.

Članak 65.

(1) Dijete ima pravo na obiteljsku mirovinu i
koristi se tim pravom nakon navršene 15. godine života ako je u trenutku smrti
osiguranika na redovitom školovanju ili započne takvo školovanje nakon smrti
osiguranika. To pravo pripada djeci do kraja redovitog školovanja, ali najduže
do navršene 26. godine života.

(2) Ako je redovito školovanje prekinuto zbog
bolesti, dijete ima pravo na obiteljsku mirovinu i koristi se tim pravom za
vrijeme bolesti - do navršene 26. godine života, kao i nakon tih godina - ali
najviše onoliko vremena koliko je zbog bolesti izgubljeno za redovito
školovanje, ako je ono nastavljeno prije navršenih 26 godina života.

Članak 66.

(1) Roditelj kojega je osiguranik ili korisnik
prava uzdržavao do svoje smrti ima pravo na obiteljsku mirovinu:

1) ako je do smrti osiguranika ili korisnika
prava navršio, i to: otac - 60 godina života, a majka - 50 godina života ili

2) ako je otac mlađi od 60 godina života, a majka
mlađa od 50 godina, ali je do smrti osiguranika ili korisnika prava nastala
opća nesposobnost za rad, sve dok takva nesposobnost traje.

(2) Ako roditelj iz stavka 1. točke 2. ovoga
članka tijekom trajanja prava na obiteljsku mirovinu navrši godine života iz
stavka 1. točke 1. ovoga članka, trajno zadržava pravo na mirovinu.

Članak 67.

(1) Član obitelji ima pravo na obiteljsku
mirovinu od dana kada su ispunjeni uvjeti propisani za stjecanje prava na
mirovinu, ako je zahtjev za ostvarivanje prava podnesen u roku od šest mjeseci
od dana ispunjenja uvjeta. Ako je zahtjev podnesen nakon isteka roka od šest
mjeseci od dana ispunjenja uvjeta, član obitelji ima pravo na obiteljsku
mirovinu od prvoga dana podnošenja zahtjeva i za šest mjeseci unatrag.

(2) Članu obitelji koji je u trenutku podnošenja
zahtjeva i ostvarivanja prava na obiteljsku mirovinu zaposlen ili obavlja
djelatnost na osnovi koje je osiguran, obiteljska mirovina se isplaćuje od prvoga
idućeg dana nakon prestanka zaposlenja, odnosno obavljanja djelatnosti.

(3) Članu obitelji koji zahtjev za obiteljsku
mirovinu podnese nakon prestanka zaposlenja ili obavljanja djelatnosti na
temelju koje je bio osiguran, obiteljska mirovina koja mu pripada unatrag,
prema stavku 1. ovoga članka, ne isplaćuje se za ono razdoblje u kojem je bio
zaposlen ili obavljao djelatnost na temelju koje je bio osiguran.

(4) Kada netko od članova obitelji podnese
zahtjev za ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu poslije drugih članova
obitelji koji su već ranije ostvarili pravo na mirovinu, određuje se nova
obiteljska mirovina i isplaćuje od prvoga dana idućega mjeseca nakon podnošenja
zahtjeva.

Članak 68.

(1) Ako obiteljsku mirovinu koriste dva ili više članova
obitelji, pa nekom od njih prestane pravo na mirovinu, ostalim članovima koji
imaju pravo na obiteljsku mirovinu ponovno se određuje visina mirovine. Tako
određena mirovina pripada od dana od kojega nekom od korisnika prestane pravo
na mirovinu, a ponovno određena mirovina isplaćuje se počevši od prvoga dana
idućega mjeseca nakon nastale promjene.

(2) Ako se isplaćivanje dijela obiteljske
mirovine obustavi, obiteljska se mirovina ponovno ne određuje za razdoblje dok
te okolnosti traju.

(3) Kada se udovici ili udovcu, zbog zaposlenja,
odnosno obavljanja djelatnosti ili korištenja starosne, prijevremene starosne
ili invalidske mirovine ne isplaćuje obiteljska mirovina koja mu pripada,
ostalim se članovima obiteljska mirovina ponovno određuje kao da udovica,
odnosno udovac nema pravo na obiteljsku mirovinu i tako određena mirovina
isplaćuje se dok traje obustava isplate dijela mirovine koji pripada udovici,
odnosno udovcu.

(4) Odredba stavka 3. ovoga članka primjenjuje se
i u slučaju kada obiteljska mirovina pripada i udovici ili udovcu i razvedenom
bračnom drugu, ako se samo jednom od njih obustavlja isplata pripadajućeg
dijela mirovine.

Članak 69.

(1) Ako pravo na obiteljsku mirovinu ima samo
udovica ili udovac i djeca osiguranika, ili samo roditelji osiguranika ili samo
druga djeca bez roditelja, a neki od njih žive odvojeno, ukupna se svota
obiteljske mirovine dijeli na jednake dijelove, pa se svakom članu obitelji
isplaćuje pripadajući dio mirovine.

(2) Ako pravo na obiteljsku mirovinu ima udovica,
odnosno udovac, djeca i roditelji osiguranika, a neki od njih žive odvojeno,
ukupna se svota obiteljske mirovine prethodno podijeli na dio koji pripada
udovici, odnosno udovcu i djeci osiguranika i na dio koji pripada roditeljima
osiguranika, a onda se svaki od tih dijelova dijeli na jednake dijelove, pa se
svakom članu obitelji isplaćuje pripadajući dio mirovine.

(3) Ako pravo na obiteljsku mirovinu ima udovica,
odnosno udovac, djeca ili roditelji osiguranika i druga djeca bez roditelja, a
neki od njih žive odvojeno, ukupna se svota obiteljske mirovine prethodno
podijeli na dio koji pripada udovici, odnosno udovcu, djeci ili roditeljima
osiguranika i na dio koji pripada drugoj djeci bez roditelja, a onda se svaki
od tih dijelova dijeli na jednake dijelove, pa se svakom članu obitelji
isplaćuje pripadajući dio mirovine.

(4) Obiteljska se mirovina dijeli, prema stavku
1. do 3. ovoga članka, i u slučaju kada se nekome od korisnika privremeno
obustavi isplata obiteljske mirovine koja mu pripada ako se obiteljska mirovina
ponovno ne određuje prema članku 68. ovoga Zakona.

Članak 70.

(1) Stupanjem u brak gube pravo na obiteljsku
mirovinu:

1) udovica, odnosno udovac mlađi od 50 godina,
osim ako to pravo imaju zbog opće nesposobnosti za rad,

2) djeca osiguranika, braća, sestre i druga djeca
bez roditelja, osim djece koja to pravo imaju zbog opće nesposobnosti za rad i
djece koja se nalaze na redovitom školovanju.

(2) Udovici, odnosno udovcu koji je stupanjem u
novi brak izgubio pravo na obiteljsku mirovinu, a po bračnom drugu iz novoga
braka nije ostvario obiteljsku mirovinu, uspostavlja se pravo na prijašnju
obiteljsku mirovinu uz uvjet da u trenutku prestanka novog braka ima još dijete
iz prvog braka koje se koristi obiteljskom mirovinom i da prema tome djetetu
obavlja roditeljske dužnosti.

(3) Odredba stavka 1. točke 1. ovoga članka
odgovarajuće se primjenjuje i na razvedenoga bračnog druga.

7. Naknada putnih troškova

Članak 71.

(1) Osigurana osoba ima pravo na naknadu putnih
troškova u svezi s ostvarivanjem, odnosno korištenjem prava kada ju Zavod:

1) uputi ili pozove u drugo mjesto radi davanja
nalaza i mišljenja od strane ovlaštenog vještaka,

2) uputi u drugo mjesto radi profesionalne
rehabilitacije.

(2) Pravo na naknadu putnih troškova ima i osoba
određena kao pratitelj osigurane osobe iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Naknada putnih troškova obuhvaća:

1) naknadu za troškove prijevoza,

2) naknadu za troškove prehrane i smještaja za
vrijeme putovanja i boravka u drugom mjestu.

Članak 72.

Invalid rada kojemu je priznato pravo na
profesionalnu rehabilitaciju ima pravo na naknadu prijevoznih troškova ako mu
je zbog korištenja priznatog prava prema stanju invalidnosti i s obzirom na
udaljenost mjesta određenog za profesionalnu rehabilitaciju potreban stalni
prijevoz.

Članak 73.

Zavod općim aktom utvrđuje vrstu i način uporabe
prijevoznog sredstva, uzimajući u obzir zdravstveno stanje osiguranika i dužinu
puta, potanje uvjete i način ostvarivanja naknade putnih troškova i svotu naknade
za troškove prehrane i smještaja za vrijeme putovanja i boravka u drugom
mjestu.

8. Određivanje mirovine

Članak 74.

Svota mirovine izračunava se tako da se osobni
bodovi pomnože s mirovinskim faktorom i aktualnom vrijednošću mirovine na dan
ostvarivanja prava na mirovinu.

Članak 75.

(1) Vrijednosni bodovi utvrđuju se na temelju
plaća i osnovica osiguranja ostvarenih nakon 1. siječnja 1970. tako da se
plaća, odnosno osnovica osiguranja utvrđena za svaku kalendarsku godinu
podijeli s prosječnom godišnjom plaćom svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj za
istu kalendarsku godinu. Plaće ili osnovice koje su u bruto svoti dijele se s
prosječnom bruto plaćom, a ako su u neto svoti s prosječnom neto plaćom.

(2) Za razdoblja mirovinskog staža navršenog do
31. prosinca 1969. uzimaju se prosječni vrijednosni bodovi. Prosječni
vrijednosni bodovi uzimaju se i za razdoblja mirovinskog staža navršenog nakon
1. siječnja 1970. u kojima nije ostvarena plaća, odnosno osnovica osiguranja
ili ne postoje podaci o plaći, odnosno osnovici osiguranja, kao i za razdoblja
u kojima su osiguranici dok su imali status prognanika imali pravo na minimalnu
plaću.

(3) Prosječni vrijednosni bodovi utvrđuju se tako
da se zbroj vrijednosnih bodova iz stavka 1. ovoga članka, članka 76. i 77.
ovoga Zakona podijeli s razdobljem za koje su obračunati.

(4) Osiguraniku kojem se ne mogu utvrditi
vrijednosni bodovi ni za jednu kalendarsku godinu nakon 1. siječnja 1970. zbog
toga što osiguranik nakon toga dana nije bio osiguran ili za razdoblja nakon
toga dana nema podataka o plaći, odnosno osnovici osiguranja, vrijednosni
bodovi će se utvrditi tako da će se za svaku godinu mirovinskog staža uzeti
jedan vrijednosni bod.

(5) Za utvrđivanje vrijednosnih bodova za godinu
u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu, uzimaju se prosječni vrijednosni bodovi
razmjerno stažu osiguranja navršenom u toj godini.

(6) Kada je ukupni mirovinski staž navršen u
godinama, mjesecima i danima, tada se ukupni mirovinski staž računa tako da se
za svaki dodatni mjesec navršenoga staža punim godinama dodaje po 0,0834, a za
svaki dodatni dan po 0,00274.

(7) Jedan vrijednosni bod u smislu stavka 1.
ovoga članka predstavlja plaću u visini prosječne plaće u Republici Hrvatskoj u
jednoj kalendarskoj godini.

Članak 76.

(1) Za razdoblja staža osiguranja navršenog od 1.
siječnja 1970. do 31. prosinca 1998. u kojima su ostvarene naknade plaće prema
propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju, za izračun vrijednosnih
bodova uzimaju se osnovice od kojih su određene te naknade plaće, a u slučaju
naknade plaće zbog manje plaće na drugom poslu za izračun se uzima ostvarena
naknada.

(2) Za razdoblja staža osiguranja nakon 1.
siječnja 1999. u kojima je ostvarena naknada plaće u svezi s pravom na
profesionalnu rehabilitaciju, za izračun vrijednosnih bodova uzima se ostvarena
naknada plaće.

Članak 77.

(1) Kada je osiguranik tijekom kalendarske godine
ostvario naknadu plaće za koju se plaćaju doprinosi za mirovinsko osiguranje i
naknadu plaće za vrijeme bolovanja prema propisima o zdravstvenom osiguranju,
za izračun vrijednosnih bodova za to vrijeme uzimaju se ostvarene naknade
plaće.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
kada je osiguranik ostvario naknadu plaće za vrijeme bolovanja prema propisima
o zdravstvenom osiguranju u razdoblju do 31. prosinca 1998., za to razdoblje
uzimaju se prosječni vrijednosni bodovi iz razdoblja u kojem je osiguranik
ostvario plaću, odnosno osnovicu osiguranja.

Članak 78.

(1) Polazni faktor ovisi o dobi osiguranika na
dan stjecanja prava na mirovinu. Polazni faktor određuje u kojem se opsegu
uzimaju u obzir vrijednosni bodovi pri utvrđivanju mjesečne svote mirovine.
Vrijednosni bodovi uzimaju se u punom opsegu (polazni faktor 1,0):

1) kod invalidskih mirovina,

2) kod obiteljskih mirovina nakon smrti
osiguranika,

3) kod starosnih mirovina.

(2) Polazni faktor za određivanje prijevremene
starosne mirovine utvrđuje se tako da se polazni faktor iz stavka 1. ovoga
članka za svaki kalendarski mjesec smanjuje za 0,3% osiguraniku prije navršene
65. godine života - muškarcu, odnosno 60. godine života - ženi.

Članak 79.

(1) Osobni bodovi za određivanje mirovine
dobivaju se tako da se prosječni vrijednosni bodovi iz članka 75. stavka 3.
ovoga Zakona pomnože s ukupnim mirovinskim stažom i polaznim faktorom.

(2) Osnovica za utvrđivanje osobnih bodova su
vrijednosni bodovi:

1) osiguranika - za određivanje starosne
mirovine, prijevremene starosne mirovine i invalidske mirovine,

2) umrlog osiguranika - za određivanje obiteljske
mirovine.

(3) Pri određivanju osobnih bodova osiguranika za
određivanje invalidske mirovine, ako je invalidnost uzrokovana ozljedom na radu
ili profesionalnom bolešću, uzimaju se u obzir vrijednosni bodovi najmanje za
40 godina mirovinskog staža.

(4) Pri određivanju osobnih bodova umrlog
osiguranika, za određivanje obiteljske mirovine uzimaju se u obzir vrijednosni
bodovi najmanje za 21 godinu mirovinskog staža.

(5) Pri određivanju osobnih bodova umrlog
osiguranika, čija smrt je uzrokovana ozljedom na radu ili profesionalnom
bolešću, za određivanje obiteljske mirovine uzimaju se u obzir vrijednosni
bodovi najmanje za 40 godina mirovinskog staža.

(6) Ako je osiguranik umro kao korisnik
invalidske mirovine ostvarene zbog profesionalne nesposobnosti za rad, koja mu
je za razdoblje njegova zaposlenja, odnosno obavljanja samostalne djelatnosti
isplaćivana prema članku 80. stavku 1. točki 5. ovoga Zakona, osobni bodovi
umrlog osiguranika odredit će se tako da će se uzeti u obzir i vrijednosni
bodovi za staž osiguranja nakon nastanka njegove invalidnosti.

(7) Ako pravo na obiteljsku mirovinu imaju samo
djeca nakon smrti oba roditelja, za određivanje obiteljske mirovine uzet će se
u obzir zbroj osobnih bodova oba umrla osiguranika.

(8) Nakon smrti korisnika starosne mirovine,
prijevremene starosne mirovine ili invalidske mirovine, obiteljska mirovina
odredit će se od svote mirovine koja je korisniku pripadala u trenutku smrti uz
primjenu mirovinskog faktora iz članka 80. ovoga Zakona.

(9) Ako pravo na obiteljsku mirovinu imaju samo
djeca, nakon smrti oba roditelja koji su ostvarili starosnu mirovinu,
prijevremenu starosnu mirovinu ili invalidsku mirovinu, obiteljska mirovina
odredit će se od svote koju čini zbroj tih mirovina koje su korisnicima
pripadale u trenutku smrti, uz primjenu mirovinskog faktora iz članka 80. ovoga
Zakona.

Članak 80.

(1) Mirovinski faktor iznosi za:

1) starosnu mirovinu                                                         1,0

2) prijevremenu starosnu
mirovinu                                    1,0

3) invalidsku mirovinu zbog opće
    nesposobnosti za rad                                                   1,0

4) invalidsku mirovinu zbog profesionalne
     nesposobnosti za rad 0,6667

5) invalidsku mirovinu zbog profesionalne
    nesposobnosti za rad, koja se
isplaćuje
    osiguraniku za vrijeme zaposlenja,
odnosno
    obavljanja samostalne djelatnosti                                  0,3333

6) invalidsku mirovinu zbog profesionalne
    nesposobnosti za rad uzrokovane
ozljedom
    na radu ili profesionalnom bolešću
koja se
    isplaćuje osiguraniku za vrijeme
zaposlenja
    ili obavljanja samostalne
djelatnosti                               0,5

7) obiteljsku mirovinu u slučaju ako mirovina
     pripada samo udovici, odnosno
udovcu i djeci
    osiguranika, ili samo roditeljima,
ili braći, sestrama
     i drugoj djeci bez roditelja uzetoj
na uzdržavanje,
     i to ako mirovinu koristi:

    - jedan član obitelji                                                      0,7

    - dva člana obitelji                                                       0,8

    - tri člana obitelji                                                          0,9

    - četiri i više članova obitelji                                         1,0

(2) Ako pravo na obiteljsku mirovinu ima udovica,
odnosno udovac, djeca i roditelji osiguranika, mirovinski se faktor određuje
tako da se udovici, odnosno udovcu i djeci odredi prema stavku 1. točki 7.
ovoga članka, a roditeljima ostatak do 1,0. Ako bi udovici, odnosno udovcu i
djeci s obzirom na njihov broj, mirovinski faktor iznosio 1,0, mirovinski
faktor za udovicu, odnosno udovca i djecu iznosi 0,9 a za roditelje 0,1.

(3) Ako pravo na obiteljsku mirovinu ima udovica,
odnosno udovac, djeca ili roditelji i drugi članovi obitelji (brat, sestra i
drugo dijete bez roditelja uzeto na uzdržavanje), mirovinski se faktor određuje
tako da se udovici, odnosno udovcu, djeci ili roditeljima odredi prema stavku
1. točki 7. ovoga članka, a drugim članovima obitelji - ostatak do 1,0.

(4) Ako pravo na obiteljsku mirovinu ima udovica,
odnosno udovac i bivši bračni drug osiguranika, odnosno korisnika mirovine,
oboje se, radi određivanja obiteljske mirovine prema ovome Zakonu, smatraju
jednim članom obitelji pa im se mirovinski faktor određuje za jednog člana
obitelji.

Članak 81.

(1) Aktualna vrijednost mirovine je utvrđena
svota mirovine za jedan osobni bod.

(2) Aktualna vrijednost mirovine utvrđuje se za
svako polugodište tako da se aktualna vrijednost mirovine uskladi po stopi koja
se dobije kao polovica zbroja stope promjene prosječnog indeksa troškova života
u prethodnom polugodištu i stope promjene prosječne bruto plaće svih zaposlenih
u Republici Hrvatskoj u prethodnom polugodištu u odnosu na polugodište koje mu
prethodi.

(3) Aktualnu vrijednost mirovine utvrđuje upravno
vijeće Zavoda na temelju podataka Državnog zavoda za statistiku najkasnije dva
mjeseca nakon isteka svakog polugodišta.

9. Najniža mirovina

Članak 82.

(1) Osiguraniku koji ostvaruje mirovinu samo
prema odredbama ovoga Zakona a kojem je mirovina određena prema članku 74. do 81.
ovoga Zakona manja od najniže mirovine, odredit će se najniža mirovina.

(2) Najniža mirovina određuje se za svaku godinu
mirovinskog staža u visini od 0,825% od prosječne bruto plaće svih zaposlenih u
Republici Hrvatskoj u 1998. godini prema podacima Državnog zavoda za
statistiku.

(3) Najniža mirovina korisnika invalidske
mirovine, čija je invalidnost posljedica ozljede na radu ili profesionalne
bolesti, određuje se za svaku godinu mirovinskog staža u visini od 0,825% od
prosječne bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u 1998. godini za
40 godina mirovinskog staža.

(4) Najniža mirovina korisnika obiteljske
mirovine nakon smrti osiguranika, čija je smrt posljedica ozljede na radu ili
profesionalne bolesti, određuje se za svaku punu godinu mirovinskog staža u
visini od 0,825% od prosječne bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj
u 1998. godini za 40 godina mirovinskog staža.

(5) Najniža mirovina određuje se uz primjenu
mirovinskog faktora iz članka 80. ovoga Zakona.

(6) Mirovina iz stavka 2. do 5. ovoga članka
usklađuje se prema članku 86. ovoga Zakona.

(7) Najniža mirovina ne pripada osiguraniku za
vrijeme zaposlenja ili obavljanja samostalne djelatnosti.

10. Osnovna mirovina

Članak 83.

(1) Osiguraniku osiguranom prema odredbama ovoga
Zakona koji je na dan početka primjene obveznoga mirovinskog osiguranja za
starost na temelju individualne kapitalizirane štednje mlađi od 40 godina,
starosna mirovina i prijevremena starosna mirovina određuje se na način da se
dio mirovine koji mu pripada za mirovinski staž navršen do početka primjene
obveznog mirovinskog osiguranja za starost na temelju individualne
kapitalizirane štednje određuje prema članku 74. do 81. ovoga Zakona, a dio
mirovine koji mu pripada za mirovinski staž nakon toga određuje se kao osnovna
mirovina.

(2) Osiguraniku koji do početka primjene
obveznoga mirovinskog osiguranja za starost na temelju individualne
kapitalizirane štednje nije bio osiguran prema odredbama ovoga Zakona a bio je
mlađi od 40 godina na dan primjene obveznog mirovinskog osiguranja za starost
na temelju individualne kapitalizirane štednje, starosna mirovina i
prijevremena starosna mirovina određuje se kao osnovna mirovina.

Članak 84.

Osnovna mirovina određuje se kao zbroj dijelova
mirovine određenih u visini:

1) 0,25% prosječne bruto plaće svih zaposlenih u
Republici Hrvatskoj u prethodnoj godini na temelju podataka Državnog zavoda za
statistiku za svaku godinu mirovinskog staža navršenog nakon početka primjene
obveznoga mirovinskog osiguranja za starost na temelju individualne
kapitalizirane štednje,

2) 25% aktualne vrijednosti mirovine za osobne
bodove ostvarene nakon početka primjene obveznoga mirovinskog osiguranja za
starost na temelju individualne kapitalizirane štednje.

Članak 85.

(1) Osiguraniku osiguranom u obveznom mirovinskom
osiguranju za starost na temelju individualne kapitalizirane štednje, koji u
tome osiguranju ne ostvari starosnu mirovinu zbog toga što je kod njega nastala
invalidnost prije ispunjenja uvjeta za starosnu mirovinu, određuje se
invalidska mirovina za ukupni mirovinski staž prema članku 74. do 82. ovoga
Zakona, ako zakonom nije drukčije određeno.

(2) Članovima obitelji osiguranika osiguranog u
obveznom mirovinskom osiguranju za starost na temelju individualne kapitalizirane
štednje koji je umro prije ispunjenja uvjeta za starosnu mirovinu, određuje se
obiteljska mirovina za ukupni mirovinski staž umrlog osiguranika prema članku
74. do 82. ovoga Zakona, ako zakonom nije drukčije određeno.

(3) U slučajevima ostvarivanja prava na
invalidsku mirovinu i prava na obiteljsku mirovinu prema stavku 1. i 2. ovoga
članka, nositelj provedbe obveznoga mirovinskog osiguranja za starost na
temelju individualne kapitalizirane štednje nadoknađuje Zavodu kapitaliziranu
ukupnu svotu doprinosa koju je osiguranik uplatio u tom osiguranju, ako zakonom
nije drukčije određeno.

11. Usklađivanje mirovina

Članak 86.

(1) Mirovine se usklađuju od 1. siječnja i od 1.
srpnja svake kalendarske godine prema novoj aktualnoj vrijednosti mirovine
utvrđene prema članku 81. ovoga Zakona.

(2) Način usklađivanja mirovina utvrđuje se općim
aktom Zavoda.

12. Zajedničke odredbe o korištenju,
gubitku i ponovnom određivanju prava

Članak 87.

(1) Mirovine i ostala novčana primanja iz
mirovinskog osiguranja utvrđuju se u mjesečnoj svoti i isplaćuju unatrag.

(2) Dospjela primanja iz stavka 1. ovoga članka,
koja nisu isplaćena zbog okolnosti koje je izazvao korisnik primanja, kao što
je nedostavljena obavijest o promjeni adrese, nedostavljena potvrda o životu ili
neobnovljena punomoć i drugo, mogu se naknadno isplatiti najviše za 12 mjeseci
unatrag, računajući od dana podnošenja zahtjeva za isplatu.

Članak 88.

Isplata mirovina u inozemstvo obavlja se u skladu
s međunarodnim ugovorom ili na temelju uzajamnosti.

Članak 89.

Ako osiguranik, odnosno korisnik mirovine stekne
pravo na dvije ili više mirovina prema ovom Zakonu ili nekom drugom zakonu
Republike Hrvatske u obveznom mirovinskom osiguranju na temelju generacijske
solidarnosti, može koristiti samo jednu mirovinu, prema vlastitom izboru.

Članak 90.

(1) Korisnik prijevremene starosne mirovine koji
je nakon stjecanja prava na mirovinu navršio najmanje jednu godinu staža
osiguranja, može ostvariti, pravo na starosnu mirovinu, odnosno prijevremenu
starosnu mirovinu, ako su ispunjeni uvjeti godina života iz članka 30., odnosno
članka 31. ovoga Zakona. Nova mirovina odredit će se prema članku 74. do 82.
ovoga Zakona, prema ukupnom navršenom mirovinskom stažu i ostvarenim
vrijednosnim bodovima prije i poslije ostvarivanja prava na prijevremenu
starosnu mirovinu.

(2) Pri određivanju mirovine prema stavku 1.
ovoga članka, polazni faktor se određuje prema starosti osiguranika na dan
ponovnog ostvarivanja prava, prema članku 78. stavku 2. ovoga Zakona i umanjen
za 0,3% za svaki mjesec za koji je osiguranik primao mirovinu.

(3) Korisniku mirovine koji se zaposli ili počne
obavljati djelatnost na temelju koje postoji obveza osiguranja, isplata
mirovine se obustavlja.

(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, korisniku
invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad iz članka 34.
stavak 1. ovoga Zakona, ne obustavlja se isplata te mirovine.

(5) Korisniku starosne mirovine može se odrediti
nova mirovina, ako je navršio najmanje jednu godinu staža osiguranja nakon
priznanja prava na starosnu mirovinu. Nova mirovina odredit će se prema članku
74. do 82. ovoga Zakona prema ukupno navršenom mirovinskom stažu i ostvarenim
vrijednosnim bodovima prije i poslije ostvarivanja prava na starosnu mirovinu.

(6) Korisniku invalidske mirovine zbog
profesionalne nesposobnosti za rad ako ostvari invalidsku mirovinu zbog opće
nesposobnosti za rad, starosnu ili prijevremenu starosnu mirovinu, nova
mirovina odredit će se na temelju mirovinskog staža i ostvarene plaće do dana
stjecanja prava na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad, prava na
starosnu ili prijevremenu starosnu mirovinu.

Članak 91.

(1) Korisnik mirovine može ovlastiti
opunomoćenika da u njegovo ime prima mirovinu, odnosno naknadu zbog tjelesnog
oštećenja.

(2) Punomoć iz stavka 1. ovoga članka
vrijedi jednu godinu.

Članak 92.

Korisnik prava, odnosno opunomoćenik iz članka
91. ovoga Zakona dužan je u roku od 15 dana prijaviti Zavodu svaku promjenu
nastalu u osobnim ili u stvarnim okolnostima koja utječe na pravo ili na opseg
korištenja toga prava.

Članak 93.

(1) Mirovina podliježe postupku ovrhe tako da se
za naplatu potraživanja u ime zakonskog uzdržavanja može uzeti najviše jedna
polovica, a za ostala potraživanja najviše jedna trećina.

(2) Naknada zbog tjelesnog oštećenja ne podliježe
postupku ovrhe radi naplate potraživanja.

V. MATIČNA EVIDENCIJA

Članak 94.

(1) Zavod obvezno vodi matičnu evidenciju o
osiguranicima, obveznicima plaćanja doprinosa i korisnicima prava iz
mirovinskog osiguranja na način i u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Podaci o poslovima i osiguranicima iz članka
33. ovoga Zakona evidentiraju se u matičnoj evidenciji na način i u postupku
koji utvrđuje Zavod općim aktom.

(3) Evidenciju o vremenu koje su osiguranici
proveli na određenim poslovima u Ministarstvu obrane, Ministarstvu unutarnjih
poslova i Ministarstvu pravosuđa vode ta tijela.

Članak 95.

(1) U matičnu evidenciju unose se podaci:

1) o osiguranicima i osobama koje nisu osigurane,
a kojima je mirovinski staž utvrđen rješenjem, odnosno kojima je razdoblje
provedeno u osiguranju upisano u radnu knjižicu (osiguranici),

2) o osobama koje su ostvarile pravo iz
mirovinskog osiguranja (korisnici prava),

3) o obveznicima uplaćivanja doprinosa za
mirovinsko osiguranje.

(2) Zavod utvrđuje metodološka načela i kodeks
šifara za vođenje matične evidencije nakon što pribavi mišljenje Državnog
zavoda za statistiku.

Članak 96.

(1) Zavod je obvezan utvrditi točnost i potpunost
podataka koji se unose u matičnu evidenciju.

(2) Podaci uneseni u matičnu evidenciju, na način
propisan ovim Zakonom, mogu se naknadno mijenjati samo u slučajevima ako se
utvrdi da su netočni.

(3) Zavod osigurava tajnost podataka unesenih u
matičnu evidenciju na način propisan zakonom i općim aktom Zavoda.

Članak 97.

(1) Podaci sadržani u matičnoj evidenciji koriste
se za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja, provedbu toga osiguranja i
za druge potrebe određene zakonom i općim aktom Zavoda.

(2) Zavod je dužan osiguraniku, na njegov
zahtjev, izdati potvrdu o podacima unesenim u matičnu evidenciju. Potvrda je
javna isprava.

(3) Osiguranik koji smatra da podaci iz potvrde
nisu točni, ima pravo zahtijevati u roku od 15 dana od dana primitka potvrde da
Zavod o tome donese rješenje. Zavod je dužan donijeti rješenje u roku od 30
dana od dana primitka zahtjeva.

Članak 98.

(1) Obveznici plaćanja doprinosa dužni su Zavodu
dostavljati podatke propisane ovim Zakonom i općim aktom Zavoda na propisanim
prijavama.

(2) Obveznici plaćanja doprinosa dužni su
omogućiti Zavodu provjeru dostavljenih podataka.

(3) Ako poslodavac ili sam obveznik ne dostavi
podatke u roku, Zavod će poduzeti mjere prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 99.

(1) Svojstvo osiguranika, mirovinski staž, plaće,
osnovice osiguranja, naknade plaće i doprinos utvrđuju se na osnovi isprava
izdanih u skladu sa zakonom.

(2) Svojstvo osiguranika i mirovinski staž, kada
podatke o tome nije moguće pribaviti zbog okolnosti uzrokovanih Domovinskim
ratom, može se dokazivati i izjavama svjedoka.

(3) Vrijeme koje je osiguranik, odnosno osoba
provela u sastavu Hrvatske domovinske vojske mobilizirane od 17. travnja 1941.
do 15. svibnja 1945., odnosno u zarobljeništvu kao pripadnik Hrvatske
domovinske vojske u tom razdoblju, kao i vrijeme provedeno u zarobljeništvu u
razdoblju od 16. svibnja 1945. do otpuštanja iz zarobljeništva, može se
dokazivati i izjavama svjedoka.

Članak 100.

Za vođenje matične evidencije mjesno je nadležna
područna ustrojstvena jedinica Zavoda, i to:

1) za osiguranike zaposlene kod poslodavca -
prema sjedištu poslodavca,

2) za osiguranike samostalnih djelatnosti - prema
mjestu registracije, odnosno obavljanja djelatnosti,

3) za osiguranike zaposlene u inozemstvu - prema
prebivalištu koje je osiguranik imao prije odlaska u inozemstvo,

4) za nezaposlene - prema sjedištu nadležne
službe zapošljavanja,

5) za poljoprivrednike - prema sjedištu tijela
nadležnog za utvrđivanje katastarskog prihoda od poljoprivrede,

6) za korisnike prava - ustrojstvena jedinica
Zavoda u kojem je osiguranik ostvario pravo iz mirovinskog osiguranja, odnosno
ustrojstvena jedinica Zavoda koja obavlja isplatu mirovinskog primanja,

7) za osiguranike pomorce zaposlene na brodovima
pod stranom zastavom - prema mjestu prebivališta,

8) za osiguranike u produženom osiguranju - prema
prebivalištu osiguranika,

9) za osiguranike članove uprave trgovačkih
društava - prema sjedištu trgovačkog društva.

Članak 101.

(1) Podatke za vođenje matične evidencije
obveznici dostavljaju u sljedećim rokovima:

1) podatke o početku poslovanja, prestanku
poslovanja i promjenama u poslovanju obveznika plaćanja doprinosa - u roku od
15 dana od dana početka poslovanja, od dana prestanka poslovanja, odnosno od
dana nastale promjene u poslovanju obveznika plaćanja doprinosa,

2) podatke o početku osiguranja, prestanku
osiguranja, promjenama tijekom osiguranja, kao i promjene podataka - u roku od
15 dana od dana početka zaposlenja ili osiguranja ili od pravomoćnosti rješenja
o svojstvu osiguranika i osnovici osiguranja, od dana prestanka zaposlenja ili
osiguranja, odnosno od dana promjena tijekom osiguranja,

3) podatke o utvrđenom stažu osiguranja, plaći,
osnovici osiguranja, doprinosima, naknadi plaće za vrijeme bolovanja iz
zdravstvenog osiguranja i stažu osiguranja nakon prestanka zaposlenja -
najkasnije do kraja travnja za prethodnu kalendarsku godinu,

4) promjene podataka o stažu osiguranja, plaći,
osnovici osiguranja i naknadi plaće za vrijeme bolovanja iz zdravstvenog
osiguranja - u roku od 15 dana od dana utvrđene promjene dostavljenih podataka,
a podatke o naknadno utvrđenom mirovinskom stažu - u roku od 15 dana od dana
kada je rješenje o utvrđivanju mirovinskog staža postalo pravomoćno,

5) podatke o invalidima rada s pravom na
profesionalnu rehabilitaciju - u roku od 15 dana od dana kada je rješenje o
priznanju tog prava, odnosno o prestanku tog prava postalo pravomoćno.

(2) Zavod je dužan unijeti podatke u matičnu
evidenciju u sljedećim rokovima:

1) podatke iz stavka 1. točke 1. i 2. ovoga
članka u roku od 8 dana od dana zaprimanja prijave,

2) podatke iz stavka 1. točke 3. do 5. ovoga
članka u roku od 60 dana od dana zaprimanja prijave, a najkasnije do kraja
tekuće godine za prethodnu godinu.

Članak 102.

(1) Podaci dostavljeni na prijavama unose se u
matičnu evidenciju na informatičkom mediju radi čuvanja i pohranjivanja.

(2) Umjesto izvornih čuvaju se prijave snimljene
na informatičkom mediju koji osigurava istovjetnost reprodukcije s izvornom
prijavom.

(3) Ovjerena preslika prijave iz
stavka 2. ovoga članka je javna isprava.

Članak 103.

(1) Dokumentacija koja služi za ustanovljavanje i
vođenje matične evidencije čuva se najmanje trideset godina, računajući od dana
stjecanja prava utvrđenih na osnovi te dokumentacije, ali ne manje od deset godina
od dana smrti korisnika prava, odnosno prestanka ili gubitka tih prava.

(2) Podaci za osobe o kojima se vode podaci u
matičnoj evidenciji, a koje nisu stekle pravo iz mirovinskog osiguranja, čuvaju
se najmanje četrdeset godina, računajući od posljednjeg unosa podataka u
matičnu evidenciju.

(3) Dokumentacijom iz stavka 1. i 2. ovoga članka
smatraju se i podaci pohranjeni na informatičkim medijima u Zavodu.

Članak 104.

Nakon isteka rokova iz članka 103. ovoga Zakona,
stručno povjerenstvo Zavoda odabire i izlučuje registraturnu građu u skladu s
propisima o zaštiti arhivske i registraturne građe.

VI. POSTUPAK ZA OSTVARIVANJE PRAVA IZ
MIROVINSKOG OSIGURANJA

1. Nadležnost

Članak 105.

(1) O pravima na mirovinsko osiguranje i iz
mirovinskog osiguranja rješava:

1) u prvom stupnju - ustrojstvena jedinica Zavoda
na čijem je području osigurana osoba koja ostvaruje pravo, odnosno od koje se
izvodi pravo bila posljednji put osigurana,

2) u drugom stupnju - središnja ustrojstvena
jedinica Zavoda.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. točke 1. ovoga
članka, ako je od prestanka osiguranja do pokretanja postupka za priznanje
prava proteklo više od 12 mjeseci, o pravu rješava ustrojstvena jedinica Zavoda
na čijem je području prebivalište osobe koja ostvaruje pravo.

(3) O pravu na obiteljsku mirovinu nakon smrti
korisnika starosne, prijevremene starosne ili invalidske mirovine rješava
ustrojstvena jedinica Zavoda na čijem je području bilo prebivalište korisnika
mirovine od kojega se izvodi pravo.

(4) O pravima iz mirovinskog osiguranja koja se
ostvaruju primjenom međunarodnih ugovora rješava:

1) u prvom stupnju - središnja ustrojstvena
jedinica Zavoda,

2) u drugom stupnju - nadležno tijelo koje
imenuje Upravno vijeće Zavoda.

(5) Ravnatelj Zavoda može ovlastiti pojedinu
područnu ustrojstvenu jedinicu Zavoda da rješava o pravima iz stavka 4. točke
1. ovoga članka.

2. Utvrđivanje prava na osiguranje

Članak 106.

(1) Pravo na mirovinsko osiguranje utvrđuje se
priznanjem svojstva osiguranika.

(2) Svojstvo osiguranika utvrđuje Zavod na osnovi
prijave osiguranja koju prema odredbama ovoga Zakona podnosi obveznik plaćanja
doprinosa, odnosno osiguranik kada je sam obveznik plaćanja doprinosa.

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka,
prijavu na osiguranje prema članku 15. ovoga Zakona podnosi roditelj koji
obavlja roditeljske dužnosti.

(4) Za osobe koje nemaju svojstvo osiguranika, a
osigurane su za određene okolnosti prema odredbama članka 18. do 20. ovoga
Zakona pravo na osiguranje utvrđuje se kada nastane osigurani slučaj koji daje
pravo iz mirovinskog osiguranja.

Članak 107.

(1) Osoba za koju obveznik plaćanja doprinosa ne
podnese prijavu, odnosno odjavu osiguranja može zahtijevati da Zavod donese
rješenje o priznanju, odnosno prestanku svojstva osiguranika.

(2) Ako osiguranik iz članka 11., 12., 14. i 15.
ovoga Zakona u roku od 30 dana od dana nastanka obveze na osiguranje ne podnese
prijavu na osiguranje, Zavod će po službenoj dužnosti donijeti rješenje o
priznanju svojstva osiguranika.

Članak 108.

Ako Zavod na temelju prijave na osiguranje ne
prizna svojstvo osiguranika ili to svojstvo prizna po nekom drugom temelju,
donosi o tome rješenje.

Članak 109.

Osiguraniku prestaje svojstvo
osiguranika prestankom okolnosti na temelju kojih je stekao svojstvo
osiguranika, a osiguraniku iz članka 12. i 14. ovoga Zakona i u slučaju
stjecanja prava na mirovinu.

3. Utvrđivanje prava iz osiguranja

Članak 110.

(1) Prava iz mirovinskog osiguranja ostvaruju se
u Zavodu.

(2) Postupak za ostvarivanje prava vodi nadležna
ustrojstvena jedinica Zavoda na zahtjev osigurane osobe, ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.

(3) Mirovinski staž, plaća, osnovice osiguranja
te druge činjenice koje utječu na stjecanje i utvrđivanje prava, uzimaju se pri
ostvarivanju prava na mirovinu na osnovi podataka utvrđenih u matičnoj
evidenciji.

(4) Za utvrđivanje činjenica iz stavka 3. ovoga
članka ne mogu se kao jedino dokazno sredstvo koristiti izjave svjedoka, osim u
slučaju iz članka 99. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

Članak 111.

(1) Postupak za ostvarivanje prava iz mirovinskog
osiguranja pokreće se na zahtjev osiguranika, odnosno osigurane osobe, ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.

(2) Za vrijeme zaposlenja ili drugog svojstva koje
je temelj osiguranja prema ovome Zakonu, postupak za ostvarivanje prava na
temelju invalidnosti pokreće se i u povodu prijedloga izabranog doktora
medicine primarne zdravstvene zaštite (u daljnjem tekstu: liječnik) i njegovog
mišljenja o zdravstvenom stanju i radnoj sposobnosti osiguranika prema
propisima o zdravstvenom osiguranju.

(3) Odredbe iz stavka 1. i 2. ovoga članka
primjenjuju se i u slučaju kada se prava iz mirovinskog osiguranja ponovno
određuju zbog nastalih promjena u stanju invalidnosti.

(4) Postupak radi kontrolnog pregleda iz članka
113. stavka 2. ovoga Zakona pokreće nadležna ustrojstvena jedinica službe
Zavoda po službenoj dužnosti.

Članak 112.

(1) Kada liječnik koji je liječio osiguranika
smatra da je liječenje i medicinska rehabilitacija završena i da je nastala
invalidnost, dužan je prethodno pripremiti cjelokupnu medicinsku dokumentaciju
i zajedno sa svojim nalazom i mišljenjem dostaviti je Zavodu radi vještačenja.

(2) Medicinsku dokumentaciju iz stavka 1. ovoga
članka liječnik pribavlja od zdravstvenih ustanova koje odredi Vlada Republike
Hrvatske.

(3) Opseg i sadržaj medicinske dokumentacije iz
stavka 1. ovoga članka propisuje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 113.

(1) Kada se pri rješavanju o pravu iz mirovinskog
osiguranja utvrđuje invalidnost, tjelesno oštećenje ili opća nesposobnost za
rad članova obitelji, nadležna ustrojstvena jedinica službe Zavoda koja rješava
o pravu utvrđuje te činjenice na osnovi nalaza i mišljenja ovlaštenih vještaka.

(2) Nalazom i mišljenjem koje daju ovlašteni
vještaci u slučaju utvrđivanja invalidnosti iz članka 34. ovoga Zakona obvezno
se utvrđuje da se kontrolni pregled mora obaviti najkasnije u roku od 4 godine
od dana utvrđene invalidnosti.

(3) Ako se korisnik prava na temelju invalidnosti
ne odazove na kontrolni pregled iz stavka 2. ovoga članka na koji je uredno
pozvan, prestaje pravo na temelju invalidnosti s prvim danom sljedećeg mjeseca
nakon donošenja rješenja.

Članak 114.

Vlada Republike Hrvatske propisuje tko su
ovlašteni vještaci iz članka 113. stavka 1. i članka 120. stavka 4. ovoga
Zakona, način imenovanja, područje i način njihova rada, kao i sadržaj nalaza i
mišljenja koja daju.

Članak 115.

(1) Kada se rješava o pravu osiguranika, odnosno
osigurane osobe, kao dan nastanka invalidnosti, odnosno tjelesnog oštećenja
uzima se dan kada je na temelju pregleda ovlaštenog vještaka dano mišljenje u
smislu članka 113. stavka 1. ovoga Zakona. Iznimno, nastanak invalidnosti,
odnosno tjelesnog oštećenja, prije obavljenog pregleda može se utvrditi na
temelju medicinske dokumentacije iz ranijeg razdoblja.

(2) Kada se rješava o pravu člana obitelji
osiguranika na temelju opće nesposobnosti za rad, pri utvrđivanju dana nastanka
takve nesposobnosti uzima se u obzir dan od kojega pripada pravo na obiteljsku
mirovinu.

Članak 116.

(1) Nalaz i mišljenje o invalidnosti, na temelju
kojega se stječe pravo prema ovome Zakonu, prije donošenja rješenja o pravu
osiguranika, odnosno osigurane osobe obvezno podliježe reviziji.

(2) Reviziju obavlja stručno povjerenstvo
sastavljeno od istaknutih stručnjaka na području ocjene radne sposobnosti koje
imenuje Vlada Republike Hrvatske.

(3) Pri obavljanju revizije može se obaviti
izravni pregled osiguranika.

(4) Ovlašteni vještak čiji nalaz i mišljenje
treba mijenjati u povodu revizije, dužan je donijeti novi nalaz i mišljenje,
držeći se uputa danih u postupku revizije.

(5) Revizija nalaza i mišljenja o invalidnosti
mora biti obavljena u roku od 30 dana, od dana davanja nalaza i mišljenja.

(6) Vlada Republike Hrvatske općim aktom, kojim
uređuje postupak vještačenja u mirovinskom osiguranju prema ovome Zakonu,
potanje propisuje i postupak revizije, broj članova, način imenovanja i rada
povjerenstva i ostala pitanja u svezi s provedbom revizije.

Članak 117.

(1) Konačno rješenje o priznatom pravu na
profesionalnu rehabilitaciju izvršava nadležna područna ustrojstvena jedinica
službe Zavoda rješenjem o upućivanju na profesionalnu rehabilitaciju.

(2) U izreci rješenja iz stavka 1. ovoga članka
određuju se poslovi za koje se korisnik prava može profesionalnom
rehabilitacijom osposobiti, trajanje profesionalne rehabilitacije kao i
ustanovu u kojoj će se profesionalna rehabilitacija provoditi.

Članak 118.

Kada je u postupku za priznanje prava iz
mirovinskog osiguranja utvrđeno da su ispunjeni uvjeti za mirovinu, a
pripadajuća svota mirovine ne može se odmah odrediti ili se postupak ne može
završiti zbog rješavanja nekoga prethodnog pitanja, Zavod će obvezno,
privremenim rješenjem, odrediti isplatu predujma mirovine. Predujam mirovine
određuje se prema podacima kojima raspolaže Zavod.

Članak 119.

(1) Rješenje o priznanju prava iz mirovinskog
osiguranja izvršava se odmah nakon donošenja, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, rješenje
kojim je priznato pravo na profesionalnu rehabilitaciju izvršava se upućivanjem
na profesionalnu rehabilitaciju kad postane konačno u upravnom postupku.

(3) Rješenje o pravima iz mirovinskog osiguranja
izvršava Zavod.

4. Zajedničke odredbe

Članak 120.

(1) Protiv rješenja o pravima i obvezama iz
mirovinskog osiguranja donesenog u prvom stupnju može se izjaviti žalba
središnjoj ustrojstvenoj jedinici službe Zavoda.

(2) Protiv rješenja o pravu iz mirovinskog
osiguranja primjenom međunarodnog ugovora može se izjaviti žalba nadležnom
tijelu Upravnog vijeća Zavoda.

(3) Žalba ne odgađa izvršenje rješenja, osim u
slučajevima u kojima je to ovim Zakonom određeno.

(4) Ako se žalbom pobija nalaz i mišljenje
ovlaštenog vještaka u prvom stupnju, središnja ustrojstvena jedinica Zavoda
dužna je prije donošenja rješenja o žalbi pribaviti mišljenje ovlaštenog
vještaka u drugom stupnju.

Članak 121.

(1) Ako se nakon donošenja rješenja protiv kojega
nema redovitoga pravnog lijeka u upravnom postupku, sazna za nove činjenice ili
se nađe, odnosno stekne mogućnost da se upotrijebe novi dokazi koji bi sami ili
u svezi s već izvedenim ili upotrijebljenim dokazima mogli dovesti do drukčijeg
rješenja da su te činjenice, odnosno dokazi bili izneseni ili upotrijebljeni u
prijašnjem postupku, može se iznimno od uvjeta i rokova iz Zakona o općem
upravnom postupku, obnoviti postupak iz mirovinskog osiguranja. Postupak će se
obnoviti na zahtjev stranke ili po službenoj dužnosti.

(2) Prava utvrđena rješenjem donesenim u
obnovljenom postupku, prema stavku 1. ovoga članka, pripadaju od prvoga dana
idućega mjeseca nakon podnošenja zahtjeva za obnovu postupka, odnosno od prvoga
dana idućega mjeseca nakon donošenja rješenja u obnovljenom postupku pokrenutom
po službenoj dužnosti.

Članak 122.

(1) Pravomoćno rješenje može se izmijeniti novim
rješenjem ako je prvim rješenjem povrijeđen zakon ili opći akt Zavoda na štetu
osiguranika, odnosno osigurane osobe.

(2) Novo rješenje donijet će se i onda kada se
sazna za nove činjenice koje utječu na pravo osiguranika, odnosno osigurane
osobe, a koje su nastale nakon donošenja rješenja o pravu.

(3) Osiguraniku, odnosno osiguranoj osobi pripada
pravo na temelju rješenja donesenog prema odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka
od prvoga dana idućega mjeseca nakon podnošenja zahtjeva, a ako je postupak
pokrenut po službenoj dužnosti - od prvoga dana idućega mjeseca nakon donošenja
novog rješenja.

Članak 123.

(1) Rješenje, kojim se rješava o svojstvu
osiguranika, mirovinskom stažu i dokupu staža, podliježe reviziji.

(2) Reviziju obavlja središnja ustrojstvena
jedinica Zavoda.

(3) Revizija rješenja iz stavka 1. ovoga članka
odgađa njihovo izvršenje.

Članak 124.

(1) Ako je protiv rješenja u prvom stupnju izjavljena
žalba, o reviziji i žalbi rješava se istim rješenjem.

(2) Ako se revizija rješenja, protiv kojega nije
izjavljena žalba, ne obavi u roku od tri mjeseca od dana proteka roka za žalbu,
smatra se da je revizija obavljena i da je na rješenje dana suglasnost.

Članak 125.

(1) U reviziji se može na rješenje dati
suglasnost, izmijeniti ga ili poništiti.

(2) Nadležna područna ustrojstvena jedinica
Zavoda, čije je rješenje u reviziji poništeno, donosi novo rješenje, držeći se
pravnog shvaćanja i primjedbi iznesenih u rješenju kojim je to rješenje
poništeno.

(3) Novo rješenje iz stavka 2. ovoga članka
podliježe reviziji u kojoj se ispituje je li ono u skladu s razlozima zbog
kojih je prijašnje rješenje poništeno.

(4) Rješenje kojim je u reviziji izmijenjeno
rješenje nadležne ustrojstvene jedinice Zavoda, ima svojstvo upravnog akta
protiv kojega se može voditi upravni spor.

(5) Upravni spor ne može se voditi protiv
rješenja donesenog u reviziji, odnosno u povodu žalbe, ako je s tim rješenjem
rješenje prvog stupnja poništeno i predmet vraćen na ponovni postupak.

Članak 126.

(1) Pravomoćno rješenje Zavoda može se poništiti,
oglasiti ništavim ili ukinuti po pravu nadzora u slučajevima i uz uvjete
propisane Zakonom o općem upravnom postupku.

(2) Za poništenje, oglašavanje ništavim ili
ukidanje po pravu nadzora nadležna je središnja ustrojstvena jedinica Zavoda,
odnosno nadležno tijelo upravnog vijeća Zavoda.

(3) Rješenje doneseno u drugome stupnju u povodu
žalbe, odnosno rješenje doneseno pri obavljanju prava nadzora prema stavku 1.
ovoga članka konačno je u upravnom postupku i protiv njega se može pokrenuti
upravni spor, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

VII. USTROJSTVO ZAVODA

Članak 127.

(1) Zavod je javna ustanova, na koju se
primjenjuju propisi o ustanovama, ako ovim Zakonom nije drukčije uređeno.

(2) Zavod ima javne ovlasti u rješavanju o
pravima i obvezama iz mirovinskog osiguranja.

(3) Zavod ima svojstvo pravne osobe s pravima,
obvezama te odgovornošću utvrđenom ovim Zakonom i Statutom.

(4) Sjedište Zavoda je u Zagrebu.

(5) Zavod ima jedan žiro-račun.

Članak 128.

(1) Statut Zavoda donosi upravno vijeće, a
potvrđuje ga Hrvatski državni sabor.

(2) Statutom Zavoda uređuje se naročito:

- ustrojstvo,

- prava, obveze i odgovornosti tijela
upravljanja,

- obavljanje stručno - administrativnih, pravnih
i njima sličnih poslova,

- i druga pitanja propisana zakonom značajna za
rad Zavoda.

(3) Statut i drugi opći akti Zavoda kojima se
uređuju prava i obveze osiguranika i korisnika prava objavljuju se u
"Narodnim novinama".

Članak 129.

(1) Rad Zavoda je javan.

(2) Zavod o svom radu obvezno najmanje jedanput
godišnje izvješćuje Hrvatski državni sabor, osiguranike i korisnike prava iz
mirovinskog osiguranja.

Članak 130.

Zavod obavlja sljedeće poslove:

1) obavlja poslove u svezi s ostvarivanjem prava
osiguranih osoba iz mirovinskog osiguranja,

2) prikuplja sredstva za mirovinsko osiguranje,

3) osigurava provedbu međunarodnih ugovora o mirovinskom
osiguranju,

4) osigurava zakonitost ostvarivanja prava
osiguranih osoba te im pruža stručnu pomoć pri ostvarivanju prava,

5) provodi politiku razvitka i unapređivanja
mirovinskog osiguranja,

6) obavlja i druge poslove u svezi s provedbom i
ostvarivanjem prava iz mirovinskog osiguranja.

Članak 131.

(1) Zavodom upravlja upravno vijeće u skladu s
odredbama ovoga Zakona, Statuta i drugih općih akata Zavoda.

(2) Upravno vijeće ima 13 članova koje imenuje
Vlada Republike Hrvatske i to:

1) 7 članova na prijedlog ministra nadležnog za
rad,

2) 2 člana na prijedlog udruga osiguranika,

3) 2 člana na prijedlog udruga umirovljenika,

4) 2 člana na prijedlog udruga poslodavaca.

(3) Predsjednika upravnog vijeća biraju članovi
upravnog vijeća.

(4) Mandat članova upravnog vijeća traje četiri
godine.

(5) Djelokrug rada, ovlaštenja i odgovornost
upravnog vijeća utvrđuje se Statutom Zavoda.

Članak 132.

(1) Zavod ima ravnatelja.

(2) Ravnatelj Zavoda ima jednog ili više
pomoćnika.

(3) Ravnatelja i pomoćnike ravnatelja Zavoda
imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra nadležnog za rad.

(4) Djelokrug rada, ovlaštenja i odgovornost
ravnatelja i pomoćnika ravnatelja Zavoda utvrđuju se Statutom.

Članak 133.

(1) Zavod može imati nadzorna, stručna i
savjetodavna tijela.

(2) Sastav, osnivanje i poslovi tijela iz stavka
1. ovoga članka utvrđuju se Statutom.

Članak 134.

(1) Radi obavljanja stručnih, administrativnih,
pravnih, ekonomskih i drugih poslova Zavod ima jedinstvenu stručnu službu.

(2) Stručna služba Zavoda ustrojava se na način
koji osigurava nesmetano, racionalno i uspješno obavljanje djelatnosti Zavoda,
kao i ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja na način dostupan svim
osiguranim osobama u Zavodu.

Članak 135.

(1) Nadzor nad zakonitošću rada i općih akata
Zavoda obavlja ministarstvo nadležno za mirovinsko osiguranje u skladu s
posebnim zakonom

(2) Zavod je obvezan najmanje jedanput godišnje
podnijeti izvješće o svojemu radu ministarstvu iz stavka 1. ovoga članka.

VIII. FINANCIRANJE

1. Tekuće financiranje

Članak 136.

Prihodi mirovinskog osiguranja jesu:

1) doprinosi osiguranika,

2) doprinosi poslodavaca,

3) doprinosi drugih obveznika plaćanja doprinosa
utvrđenih ovim Zakonom,

4) doprinosi za slučaj ozljede na radu i
profesionalne bolesti,

5) doprinosi poslodavaca za staž osiguranja koji
se računa s povećanim trajanjem,

6) prihodi iz državnog proračuna za pokriće
izdataka za prava ostvarena pod povoljnijim uvjetima,

7) prihodi iz državnog proračuna za pokriće
manjka prihoda obveznoga mirovinskog osiguranja na temelju generacijske
solidarnosti, nastalog zbog uvođenja obveznoga mirovinskog osiguranja za
starost na temelju individualne kapitalizirane štednje,

8) prihodi od dividendi, kamata, i drugo.

Članak 137.

Izdaci mirovinskog osiguranja su:

1) mirovine, novčane naknade i druga novčana
primanja na temelju stečenih prava,

2) troškovi profesionalne rehabilitacije,

3) troškovi vezani uz ocjenjivanje invalidnosti i
preostale radne sposobnosti,

4) troškovi u svezi s isplatom mirovina i drugih
mirovinskih primanja,

5) troškovi provedbe osiguranja i troškovi tijela
upravljanja Zavodom,

6) drugi troškovi.

Članak 138.

Izdaci mirovinskog osiguranja u jednoj
kalendarskoj godini pokrivaju se prihodima u istoj kalendarskoj godini.

Članak 139.

(1) Zavod podnosi Hrvatskom državnom saboru
izvješće o godišnjem poslovanju do 30. lipnja za prethodnu godinu.

(2) Godišnje izvješće obvezno sadrži podatke o:

1) osiguranim osobama i korisnicima prava,

2) prihodima i izdacima,

3) sredstvima pričuve.

2. Doprinosi

Članak 140.

(1) Doprinosi se obračunavaju u postotku od
osnovice za obračun doprinosa.

(2) Stopa doprinosa za mirovinsko osiguranje
utvrđuje se tako da se očekivanim prihodima od doprinosa i drugim prihodima pokriju
očekivani izdaci.

(3) Za prava iz članka 33. ovoga Zakona određuje
se dodatna stopa doprinosa, uzimajući u obzir odredbe stavka 1. i 2. ovoga
članka.

(4) Na prijedlog upravnog vijeća Zavoda, stope
doprinosa za iduću kalendarsku godinu utvrđuje Hrvatski državni sabor,
najkasnije do kraja studenoga tekuće godine.

Članak 141.

Osnovice za obračunavanje i plaćanje doprinosa su
sljedeće:

1) za osiguranike iz članka 10. stavak 1. točke
1., 2. i 5. ovoga Zakona - plaća,

2) za osiguranike koji su na bolovanju,
porodiljnom dopustu, koji su na dopustu radi njege djeteta s težim smetnjama u
razvoju i drugo - naknade umjesto plaće, a najmanje u svoti koju Zavod utvrđuje
općim aktom,

3) za osiguranike iz članka 10. stavka 1. točke
3. i 4. i članka 11. do 17. ovoga Zakona - osnovice osiguranja koje utvrđuje
Zavod općim aktom,

4) za osiguranike iz članka 10. stavka 2. ovoga
Zakona - osnovice utvrđene propisima o zapošljavanju.

Članak 142.

Za osobe osigurane u određenim okolnostima za
slučaj ozljede na radu ili profesionalne bolesti iz članka 18. do 20. ovoga
Zakona doprinos se obračunava i plaća od osnovica ili u stalnim svotama
doprinosa koje utvrđuje Zavod.

Članak 143.

(1) Ako je plaća koja služi kao osnovica za
obračunavanje i plaćanje doprinosa niža od najniže osnovice propisane za
plaćanje doprinosa, doprinos se plaća od te najniže osnovice.

(2) Najnižu osnovicu iz stavka 1. ovoga članka
utvrđuje Zavod općim aktom, uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske, uzimajući u
obzir kolektivne ugovore o plaćama i prosječnu plaću svih zaposlenih u
Republici Hrvatskoj.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, za
zaposlenika koji radi s nepunim radnim vremenom doprinos se obračunava i plaća
od najniže osnovice, razmjerno trajanju radnog vremena.

Članak 144.

(1) Osiguranici koji su sami obveznici plaćanja
doprinosa mogu izabrati višu osnovicu osiguranja od one u koju su razvrstani na
temelju članka 141. točke 3. ovoga Zakona.

(2) Više osnovice osiguranja iz stavka 1. ovoga
članka, postupak, rokove i način razvrstanja, utvrđuje Zavod općim aktom.

Članak 145.

(1) Obveznici plaćanja doprinosa iz članka 136.
točke 1. do 3. i 5. ovoga Zakona jesu:

1) poslodavci - za osiguranike iz članka 10.
stavka 1. točke 1. do 3. i 5. ovoga Zakona,

2) osiguranici - za osiguranike iz članka 10.
stavka 1. točke 4., članka 11. do 14., 16. i 17. ovoga Zakona,

3) Hrvatski zavod za zapošljavanje - za
osiguranike iz članka 10. stavka 2. ovoga Zakona,

4) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - za
osiguranike za koje taj Zavod isplaćuje naknadu plaće za vrijeme bolovanja i za
vrijeme korištenja obveznoga porodiljnog dopusta i roditelja djeteta kojem je
potrebna pojačana briga i njega,

5) nadležni centar za socijalnu skrb - za
roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju, kojem taj centar isplaćuje
naknadu plaće,

6) Republika Hrvatska - za roditelje iz članka
15. ovoga Zakona, za dio staža korisnika invalidske mirovine zbog profesionalne
nesposobnosti za rad iz članka 25. stavak 6. ovoga Zakona, za isplaćene naknade
nakon proteka obveznoga porodiljnog dopusta do jedne, odnosno tri godine života
djeteta i novčane naknade za posvojiteljski dopust.

(2) Obveznici plaćanja doprinosa za osiguranike
iz članka 12. ovoga Zakona jesu: osiguranici i Republika Hrvatska - u jednakim
dijelovima.

(3) Ako osiguranik iz članka 12. ovoga Zakona
izabere višu osnovicu osiguranja, doprinos plaća osiguranik u cijelosti.

(4) Obveznici plaćanja doprinosa iz članka 136.
točke 4. ovoga Zakona jesu:

1) škole, visoka učilišta i poslodavci - za
osigurane osobe iz članka 18. stavka 1. točke 1. i članka 18. stavka 2. ovoga
Zakona,

2) nadležna državna tijela za osigurane osobe iz
članka 18. stavka 1. točke 3. i članka 19. i 20. ovoga Zakona,

3) nadležna služba zapošljavanja za osigurane
osobe iz članka 18. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona.

Članak 146.

(1) Obveznici plaćanja doprinosa izravno plaćaju
doprinose Zavodu.

(2) Doprinosi za mirovinsko osiguranje
obračunavaju se i plaćaju prema propisima koji vrijede u vrijeme plaćanja
doprinosa.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka,
osiguranicima koji su sami obveznici plaćanja doprinosa, kojima je to svojstvo
utvrđeno za razdoblje koje prethodi godini u kojoj je pokrenut postupak za
utvrđivanje svojstva osiguranika, doprinos za mirovinsko osiguranje obračunava
se i plaća prema osnovici i stopi doprinosa utvrđenih za godinu u kojoj je
postupak pokrenut.

(4) Način plaćanja, obračunavanje i kontrole
plaćanja doprinosa, određuje Zavod općim aktom.

(5) Radi kontrole pravilnosti obračuna i plaćanja
doprinosa Zavod ima pravo kontrolirati poslovne knjige, financijsku
dokumentaciju i druge evidencije obveznika uplate doprinosa.

Članak 147.

(1) Naplatu doprinosa od obveznika plaćanja, koji
svoje financijsko poslovanje vode preko organizacije ovlaštene za poslove
platnog prometa, obavlja ta organizacija prigodom isplate sredstava za plaće.
Ostali obveznici dužni su doprinose sami obračunavati i uplaćivati na određene
račune.

(2) Obveza plaćanja doprinosa dospijeva:

1) za obveznike koji svoje poslovanje vode preko
organizacije ovlaštene za poslove platnog prometa - na dan podizanja sredstava
za plaće, a ako plaća nije isplaćena, petnaestog dana u mjesecu za prethodni
mjesec,

2) za obveznike koji svoje financijsko poslovanje
ne vode preko organizacije ovlaštene za poslove platnog prometa - posljednjeg
dana u mjesecu,

3) za nadležna tijela i Republiku Hrvatsku -
posljednjeg dana u mjesecu,

4) za osiguranike koji su sami obveznici plaćanja
doprinosa - posljednjeg dana u mjesecu.

Članak 148.

Obveznik plaćanja doprinosa za mirovinsko
osiguranje koji ne uplati doprinos u propisanom roku dospijeća, dužan je na
dospjelu svotu doprinosa platiti kamate za sve dane zakašnjenja, prema posebnim
propisima.

Članak 149.

(1) Obvezniku plaćanja doprinosa koji ne uplati
doprinos u propisanom roku dospijeća, Zavod će donijeti rješenje da u roku od
osam dana uplati dospjele doprinose s kamatama.

(2) Obveznik plaćanja doprinosa može u roku od 15
dana od dana primitka rješenja izjaviti žalbu središnjoj ustrojstvenoj jedinici
Zavoda.

(3) Žalba protiv rješenja iz stavka 1. ovoga
članka ne odgađa izvršenje rješenja.

Članak 150.

(1) Organizacija ovlaštena za obavljanje platnog
prometa, obvezna je na zahtjev Zavoda, a na temelju rješenja iz članka 149.
ovoga Zakona, naplatiti iznos neuplaćenih doprinosa s kamatama, prijenosom s
računa obveznika na račun Zavoda.

(2) Ako se naplata ne može izvršiti na način iz
stavka 1. ovoga članka, Zavod podnosi zahtjev da naplatu doprinosa izvrši porezna
uprava prema postupku predviđenom za prisilnu naplatu poreza građana, odnosno
sud prema pravilima ovršnog postupka.

Članak 151.

(1) Potraživanja doprinosa zastaruju za pet
godina, računajući od kraja godine u kojoj je dospjela obveza plaćanja.

(2) Rok zastare prekida se svakom službenom
radnjom Zavoda izvršenom radi utvrđivanja obveze plaćanja doprinosa ili naplate
o kojoj je na propisan način izvješćen obveznik plaćanja doprinosa. Nakon
svakog prekida roka zastare počinje teći novi rok zastare.

(3) Podnošenjem ovršnog prijedloga sudu i
pokretanjem prisilne naplate doprinosa putem porezne uprave, zastara se prekida
i teče od dana kada je pravomoćno okončan postupak za ovrhu, odnosno postupak
prisilne naplate.

(4) Ako se u rokovima iz stavka 1. i 2. ovoga
članka ne naplati doprinos, potraživanja neuplaćenog doprinosa zastaruju
istekom deset godina, računajući od kraja godine u kojoj je dospjela obveza
plaćanja doprinosa.

(5) Na pitanja zastare potraživanja doprinosa
koja nisu uređena ovim Zakonom primijenjuju se propisi Zakona o obveznim
odnosima.

3. Prihodi iz državnog proračuna

Članak 152.

(1) Republika Hrvatska osigurava sredstva u
državnom proračunu za pokrivanje dijela obveza mirovinskog osiguranja koje
nastaju priznavanjem i određivanjem mirovine pod povoljnijim uvjetima, i to za:

1) mirovinu ili dio mirovine hrvatskih branitelja
iz Domovinskog rata od 30. svibnja 1990. do 30. lipnja 1996. i za obiteljsku
mirovinu ili dio obiteljske mirovine ostvarene nakon smrti tih hrvatskih
branitelja,

2) mirovinu ili dio mirovine pripadnika Hrvatske
domovinske vojske mobilizirane od 17. travnja 1941. do 15. svibnja 1945. i za
obiteljsku mirovinu ili dio obiteljske mirovine ostvarene nakon smrti tih
pripadnika,

3) mirovinu ili dio mirovine sudionika narodnooslobodilačkog
rata od 6. travnja 1941. do 15. svibnja 1945. i za obiteljsku mirovinu ili dio
obiteljske mirovine ostvarene nakon smrti tih sudionika,

4) mirovinu ili dio mirovine bivših političkih
zatvorenika i za obiteljsku mirovinu ili dio obiteljske mirovine ostvarene
nakon smrti tih osiguranika,

5) mirovinu ili dio mirovine članova Hrvatske
akademije znanosti i umjetnosti i za obiteljsku mirovinu ili dio obiteljske
mirovine ostvarene nakon smrti tih osiguranika,

6) mirovinu ili dio mirovine zastupnika u
Hrvatskom državnom saboru i za obiteljsku mirovinu ili dio obiteljske mirovine
ostvarene nakon smrti tih osiguranika,

7) mirovinu ili dio mirovine djelatnika
unutarnjih poslova i pravosuđa i za obiteljsku ili dio obiteljske mirovine
ostvarene nakon smrti tih djelatnika,

8) mirovinu koju su ostvarili pripadnici bivše
JNA i za obiteljsku mirovinu ostvarenu nakon smrti tih pripadnika,

9) mirovinu ili dio mirovine ostvarene na temelju
razdoblja osiguranja iz članka 186. ovoga Zakona,

10) druge slučajeve određene zakonom.

(2) Republika Hrvatska osigurava sredstva u
državnom proračunu i za obveze iz članka 12., članka 15. i članka 25. stavka 6.
ovoga Zakona.

(3) Sredstva za obveze iz stavka 1. i 2. ovoga
članka osiguravaju se i isplaćuju Zavodu mjesečno, najkasnije do prvog u
mjesecu za prethodni mjesec.

(4) Ministar nadležan za mirovinsko osiguranje,
uz suglasnost ministra financija, pravilnikom uređuje postupak i način
utvrđivanja obveza iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

Članak 153.

Nedostatak prihoda obveznoga mirovinskog
osiguranja na temelju generacijske solidarnosti, uvjetovan uvođenjem obveznoga
mirovinskog osiguranja za starost na temelju individualne kapitalizirane
štednje, osigurat će se u državnom proračunu i iz imovine Zavoda.

4. Financijsko poslovanje

Članak 154.

(1) Zavod ima poslovni fond i fond pričuve.

(2) Sredstva fonda pričuve iznose najmanje 1/12
planiranih izdataka tekuće godine.

(3) Višak prihoda prema godišnjem financijskom izvješću
raspoređuje se u poslovni fond i fond pričuve. Gubitak se pokriva iz fonda
pričuve, a ako ta sredstva nisu dovoljna, pokrivaju se iz državnog proračuna.

(4) Tijekom godine sredstva poslovnog fonda i
fonda pričuve koriste se za tekuće poslovanje ili se ulažu radi prikupljanja
dodatnih prihoda.

Članak 155.

(1) Ako Zavodu, nakon korištenja sredstava
pričuve, nedostaju likvidna sredstva za izvršenje obveza, Republika Hrvatska iz
državnog proračuna osigurava Zavodu sredstva radi postizanja likvidnosti u
svoti koja nedostaje.

(2) Sredstva primljena za pomoć radi postizanja
likvidnosti vraćaju se najkasnije nakon roka za predaju godišnjega financijskog
izvješća za prethodnu godinu. Na ova sredstva ne plaćaju se kamate.

IX. IMOVINA ZAVODA

Članak 156.

Imovinu Zavoda čine stvari, prava, dionice ili
udjeli, novac i ostala sredstva na kojima su republički fondovi mirovinskog i
invalidskog osiguranja i njihovi pravni prednici imali pravo raspolaganja,
odnosno pravo vlasništva.

Članak 157.

Zavod ima pravo u pravnom prometu sklapati
ugovore i obavljati druge pravne poslove u skladu sa zakonom i općim aktom
Zavoda.

Članak 158.

Zavod u pravnom prometu ima neograničenu pravnu i
poslovnu sposobnost, te može u pravnom prometu stjecati prava i preuzimati
obveze. Za obveze preuzete u pravnom prometu Zavod odgovara cjelokupnom svojom
imovinom.

Članak 159.

(1) Radi povećanja imovine Zavod ima pravo
osnivati trgovačka društva, investicijske fondove, bankarsko-financijske
organizacije i ustanove, odnosno društva za profesionalnu rehabilitaciju.

(2) Novčana sredstva (dobit), ostvarena
poslovanjem pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka, koriste se za smanjenje
obveza uplatitelja doprinosa i drugih davanja ili za povećanje primanja
korisnika iz mirovinskog osiguranja.

X. NAKNADA ŠTETE

Članak 160.

(1) Zavod ima pravo zahtijevati naknadu štete u
slučajevima predviđenim u ovom Zakonu, a koju štetu predstavljaju novčana
davanja na teret mirovinskog osiguranja.

(2) Naknada stvarne štete, koju Zavod ima pravo
zahtijevati u slučajevima iz ovoga Zakona, obuhvaća troškove i svote davanja
koje se isplaćuju iz mirovinskog osiguranja i to:

1) novčana davanja isplaćena na osnovi priznatog
prava na mirovinu u razmjernoj svoti,

2) troškove profesionalne rehabilitacije kao i
novčane naknade u svezi s korištenjem tog prava.

(3) Zahtjevom za naknadu štete može se obuhvatiti
ukupna svota štete (kapitalizirana šteta) ili svota stvarne štete (pojedino
davanje) koja se odnosi na određeno razdoblje (npr. kalendarska godina).

(4) Kada se šteta sastoji u obvezi Zavoda na
trajna novčana davanja, Zavod može zahtijevati plaćanje naknade štete u jednoj
ukupnoj svoti (kapitalizirana šteta). Ta se svota izračunava prema visini
priznate mirovine i prema Tablicama aktuarske matematike koje utvrđuje Zavod.
Zavod može zahtijevati plaćanje naknade štete u ukupnoj svoti i neposredno od
društva za osiguranje.

(5) Visina naknade štete prema odredbama stavka
2. točke 1. ovoga članka određuje se prema preostalom trajanju mirovinskog
staža i godina života korisnika, odnosno osobe po kojoj su članovi obitelji
stekli pravo na mirovinu, potrebnih za stjecanje prava na punu starosnu
mirovinu.

Članak 161.

(1) Zavod ima pravo na naknadu štete od osobe
koja je uzrokovala invalidnost ili smrt osigurane osobe.

(2) Ako je štetu iz stavka 1. ovoga članka
uzrokovao zaposlenik na radu ili u svezi s radom, odgovaraju poslodavac i
zaposlenik solidarno.

(3) Za štetu iz stavka 1. ovoga članka odgovara poslodavac,
ako je šteta nastala zbog toga što nisu provedene mjere zaštite na radu,
odnosno mjere za zaštitu građana.

Članak 162.

Zavod ima pravo na naknadu štete od poslodavca,
ako je šteta nastala zbog neizvršenja njegove zakonske ili ugovorne obveze u
svezi s profesionalnom rehabilitacijom invalida.

Članak 163.

(1) Zavod ima pravo zahtijevati naknadu štete u
slučajevima iz članka 160. ovoga Zakona i izravno od društva za osiguranje kod
kojega su vlasnici, odnosno korisnici motornog vozila osigurani od odgovornosti
za štetu.

(2) Ako je šteta nastala uporabom vozila čiji se
vlasnik, odnosno korisnik nije osigurao od automobilske odgovornosti, Zavod ima
pravo zahtijevati naknadu štete izravno od vlasnika, odnosno korisnika motornog
vozila.

(3) Ako je šteta nastala uporabom nepoznatoga
motornog vozila, Zavod ima pravo zahtijevati naknadu štete izravno od Hrvatskog
ureda za osiguranje.

(4) Ako je šteta nanesena vozilom inozemne
registracije na teritoriju Republike Hrvatske, koje ima valjanu međunarodnu ispravu
o osiguranju od automobilske odgovornosti, Zavod ima pravo zahtijevati naknadu
štete od Hrvatskog ureda za osiguranje.

(5) Ako je šteta nanesena uporabom neosiguranog
vozila inozemne registracije, Zavod ima pravo zahtijevati naknadu štete izravno
od Hrvatskog ureda za osiguranje.

(6) Zavod ima pravo zahtijevati naknadu štete i
kada je šteta nastala u inozemstvu, u skladu s odredbama zakona i međunarodnih
ugovora.

(7) U slučajevima iz stavka 1. do 5. ovoga članka
u pogledu utvrđivanja visine stvarne štete primjenjuju se odredbe ovoga Zakona.

Članak 164.

(1) Osigurana osoba koja primi
neko novčano davanje iz mirovinskog osiguranja koje joj ne pripada, dužna ga je
vratiti Zavodu.

(2) Obveza vraćanja davanja
stečenog bez osnove postoji:

1) kada je pravo iz mirovinskog
osiguranja ostvareno protivno ovom Zakonu,

2) kada je novčano davanje
isplaćeno u svoti većoj od pripadajuće.

Članak 165.

(1) Nepripadno isplaćeno novčano davanje dužan je
Zavodu vratiti poslodavac ako je osiguranik ostvario neko pravo iz mirovinskog
osiguranja, a poslodavac nije dao ili je dao neistinite ili netočne podatke o
činjenicama o kojima ovisi stjecanje ili gubitak prava.

(2) Obveza iz stavka 1. ovoga članka postoji i za
osiguranika koji je obvezan sam podnositi prijave ili davati podatke za svoje
osiguranje.

Članak 166.

(1) Potraživanja naknade štete, prema odredbama
ovoga Zakona, zastaruju istekom rokova određenih Zakonom o obveznim odnosima.

(2) Rokovi zastare potraživanja naknade štete u
slučajevima iz ovoga Zakona počinju teći od dana kada je u upravnom postupku
postalo konačno rješenje kojim je osiguraniku priznato pravo na primanje iz
mirovinskog osiguranja, odnosno kojim je utvrđeno da isplaćeno davanje ne
pripada ili pripada u manjem opsegu.

(3) Na svotu potraživanja, na ime naknade štete,
Zavod ima pravo na zateznu kamatu u visini određenoj zakonom koja teče od
idućega dana nakon isteka roka određenog u pozivu odgovornoj osobi da naknadi
štetu.

Članak 167.

Pri utvrđivanju prava na naknadu štete nanesene
Zavodu, primjenjuju se odgovarajuće odredbe Zakona o obveznim odnosima, ako
nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

XI. KAZNE

Članak 168.

(1) Poslodavac će se kazniti za prekršaj novčanom
kaznom u svoti od 5.000,00 do 50.000,00 kuna:

1) ako ne prijavi početak ili prestanak
poslovanja ili promjene u poslovanju ili to učini nakon proteka propisanog roka
(članak 101. stavak 1. točka 1.),

2) ako sprječava očevid ili pregled poslovnih
knjiga i evidencija koje se odnose na podatke u vezi s mirovinskim osiguranjem
(članak 146. stavak 5.),

3) ako ne prijavi ili odjavi osiguranje ili
promjenu tijekom osiguranja ili to učini nakon proteka propisanog roka (članak
101. stavak 1. točka 2.),

4) ako ne prijavi staž osiguranja, doprinose,
plaće ili promjene podataka o stažu osiguranja, doprinosu i plaći ili to učini
nakon propisanog roka (članak 101. stavak 1. točka 3. i 4.),

5) ako doprinos za mirovinsko osiguranje ne plaća
u propisanim rokovima,

6) ako unese netočne podatke u dokumentaciju
dostavljenu za unos u matičnu evidenciju,

7) ako u roku kojeg je odredio Zavod ne otkloni
netočne podatke dostavljene u dokumentaciji o utvrđenom stažu osiguranja,
doprinosu i plaći,

8) ako ne omogući profesionalnu rehabilitaciju
invalidu rada koji je stekao pravo na profesionalnu rehabilitaciju.

(2) Za postupke iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se za prekršaj i odgovorna osoba novčanom kaznom u svoti od 1.000,00 do
10.000,00 kuna.

Članak 169.

(1) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje
kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u svoti od 5.000,00 do 50.000,00 kuna,
ako ne prijavi staž osiguranja za razdoblje za koje je osiguranik primao
naknadu plaće prema propisima o zdravstvenom osiguranju, nakon prestanka
zaposlenja i promjene tih podataka (članak 101. stavak 1. točka 4.) ili to
učini nakon isteka propisanog roka.

(2) Hrvatski zavod za zapošljavanje kaznit će se
za prekršaj iz članka 168. stavka 1. točke 1. do 7. novčanom kaznom u svoti od
5.000,00 do 50.000,00 kuna.

Članak 170.

(1) Osiguranik koji je sam obveznik plaćanja
doprinosa za mirovinsko osiguranje kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u
svoti od 1.000,00 do 10.000,00 kuna:

1) ako ne prijavi početak ili prestanak
obavljanja djelatnosti, odnosno promjene u tijeku obavljanja djelatnosti ili to
učini nakon isteka propisanog roka (članak 101. stavak 1. točka 1.),

2) ako ne prijavi ili odjavi osiguranje, odnosno
promjene tijekom osiguranja ili to učini nakon proteka propisanog roka (članak
101. stavak 1. točka 2.),

3) ako doprinos za mirovinsko osiguranje ne plaća
u propisanim rokovima.

Članak 171.

Poslodavac, odnosno osiguranik koji je sam
obveznik plaćanja doprinosa kaznit će se za prekršaj počinjen prvi put novčanom
kaznom, a za prekršaj počinjen drugi put može se uz novčanu kaznu izreći i
mjera oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti ili zanimanja u trajanju do
jedne godine.

XII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 172.

(1) Korisnicima prava na starosnu mirovinu,
prijevremenu starosnu mirovinu, invalidsku mirovinu, obiteljsku mirovinu,
minimalnu mirovinu, zaštitni dodatak uz mirovinu, doplatak za pomoć i njegu kao
i na novčanu naknadu zbog tjelesnog oštećenja, koji su ta prava ostvarili prema
propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju koji su važili do početka
primjene ovoga Zakona, osiguravaju se ta prava i nakon toga dana u istom opsegu
i usklađuju se prema članku 86. ovoga Zakona.

(2) Radi primjene članka 86. ovoga Zakona
mirovine i ostala mirovinska primanja iz stavka 1. ovoga članka iskazat će se u
osobnim bodovima, tako da se svota mirovine i drugog primanja koje pripada 1.
siječnja 1999. podijeli s aktualnom vrijednošću mirovine određene 1. siječnja
1999., a obiteljska mirovina podijeli i s mirovinskim faktorom iz članka 80.
stavka 1. točke 7. ovoga Zakona.

Članak 173.

Djetetu bez oba roditelja, koji su umrli prije
početka primjene ovoga Zakona, koje je ostvarilo pravo na obiteljsku mirovinu
iza smrti jednog roditelja, na njegov zahtjev odredit će se nova svota mirovine
primjenom odredbe članka 79. stavka 8. i članka 80. stavka 1. točke 7. ovoga
Zakona. Nova svota obiteljske mirovine pripada od prvog dana idućeg mjeseca
nakon dana podnošenja zahtjeva.

Članak 174.

(1) Korisnicima prava na temelju preostale radne
sposobnosti, neposredne opasnosti od invalidnosti i izmijenjene radne
sposobnosti, koji su ta prava ostvarili prema propisima koji su važili do 31.
prosinca 1998., prevode se ta prava od 1. siječnja 1999. po službenoj dužnosti
na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad prema odredbama
ovoga Zakona.

(2) Radi određivanja mirovine iz stavka 1. ovoga
članka uzimaju se mirovinski staž navršen do 31. prosinca 1998. i plaće,
osnovice osiguranja i naknade plaće ostvarene do 31. prosinca 1998., a
pridodani staž se računa od 1. siječnja 1999.

(3) Iznimno od odredbe članka 80. stavka 1. točke
5. ovoga Zakona, invalidska mirovina korisniku iz stavka 1. ovoga članka
određuje se:

1) prijašnjem korisniku koji nije zaposlen -
primjenom mirovinskog faktora 0,6667,

2) prijašnjem korisniku prava na raspoređivanje,
odnosno zaposlenje na drugom poslu za vrijeme zaposlenja - primjenom
mirovinskog faktora 0,1667,

3) prijašnjem korisniku prava na rad sa skraćenim
radnim vremenom za vrijeme zaposlenja - primjenom mirovinskog faktora 0,3333,

4) prijašnjem korisniku prava na rad sa skraćenim
radnim vremenom na drugom odgovarajućem poslu za vrijeme zaposlenja - primjenom
mirovinskog faktora 0,3333.

(4) Za invalide rada koji se 1. siječnja 1999.
nalaze na prekvalifikaciji ili dokvalifikaciji, primijenit će se odredbe ovoga
Zakona koje se odnose na profesionalnu rehabilitaciju.

Članak 175.

Iznimno od odredaba članka 81.
ovoga Zakona aktualnu vrijednost mirovine za razdoblje od 1. siječnja do 30.
lipnja 1999. utvrdit će Vlada Republike Hrvatske najkasnije do 31. ožujka 1999.
prema dostignutoj razini mirovina ostvarenih do 31. prosinca 1998.

Članak 176.

(1) Djeca ometena u psihičkom ili fizičkom
razvoju koja su ostvarila pravo na osposobljavanje za rad i pravo na novčanu
naknadu za vrijeme nezaposlenosti nakon osposobljavanja za rad, prema propisima
o mirovinskom i invalidskom osiguranju koji su važili do 31. prosinca 1998.,
nastavit će koristiti ta prava najkasnije do 31. prosinca 1999.

(2) Troškove smještaja djece ometene u psihičkom
ili fizičkom razvoju u ustanovama internatskog tipa za vrijeme osnovnog i
srednjeg školovanja, koje su snosili fondovi mirovinskog i invalidskog
osiguranja radnika i samostalnih privrednika, prema propisima o mirovinskom i
invalidskom osiguranju koji su važili do 31. prosinca 1998. snosit će Zavod
najkasnije do 31. prosinca 1999.

Članak 177.

(1) Korisnicima prijevremene starosne mirovine
koji su pravo na tu mirovinu ostvarili prema propisima koji su važili do 31.
prosinca 1998., mirovina će se ponovno, po službenoj dužnosti, odrediti bez
umanjenja zbog prijevremenog ostvarivanja mirovine kada navrše 60 godina života
(muškarac), odnosno 55 godina života (žena).

(2) Mirovina iz stavka 1. ovoga članka određuje
se na način da se umanjena svota mirovine pomnoži s faktorom ovisno o godinama
prijevremenog ostvarivanja mirovine i to:

1) za 1 godinu s faktorom         1,0135,

2) za 2 godine s faktorom         1,0273,

3) za 3 godine s faktorom         1,0416,

4) za 4 godine s faktorom         1,0562,

5) za 5 godina s faktorom         1,0712.

Članak 178.

Iznimno od odredbe članka 30. ovoga Zakona, pravo
na starosnu mirovinu stječe osiguranik kada navrši:

1) u 1999. godini - 60 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 55 godina i 6 mjeseci života (žena) i 19 godina i 6 mjeseci
mirovinskog staža,

2) u 2000. godini - 61 godinu života (muškarac),
odnosno 56 godina života (žena) i 19 godina mirovinskog staža,

3) u 2001. godini - 61 godinu i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 56 godina i 6 mjeseci života (žena) i 18 godina i 6 mjeseci
mirovinskog staža,

4) u 2002. godini - 62 godine života (muškarac),
odnosno 57 godina života (žena) i 18 godina mirovinskog staža,

5) u 2003. godini - 62 godine i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 57 godina i 6 mjeseci života (žena) i 17 godina i 6 mjeseci
mirovinskog staža,

6) u 2004. godini - 63 godine života (muškarac),
odnosno 58 godina života (žena) i 17 godina mirovinskog staža,

7) u 2005. godini - 63 godine i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 58 godina i 6 mjeseci života (žena) i 16 godina i 6 mjeseci
mirovinskog staža,

8) u 2006. godini - 64 godine života (muškarac),
odnosno 59 godina života (žena) i 16 godina mirovinskog staža,

9) u 2007. godini - 64 godine i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 59 godina i 6 mjeseci života (žena) i 15 godina i 6 mjeseci
mirovinskog staža.

Članak 179.

Iznimno od odredbe članka 30. ovoga Zakona, pravo
na starosnu mirovinu stječe osiguranik kada navrši 40 godina mirovinskog staža
(muškarac), odnosno 35 godina mirovinskog staža (žena) i kada navrši:

1) u 1999. godini - 55 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 50 godina i 6 mjeseci života (žena),

2) u 2000. godini - 56 godina života (muškarac),
odnosno 51 godinu života (žena),

3) u 2001. godini - 56 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 51 godinu i 6 mjeseci života (žena),

4) u 2002. godini - 57 godina života (muškarac),
odnosno 52 godine života (žena),

5) u 2003. godini - 57 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 52 godine i 6 mjeseci života (žena),

6) u 2004. godini - 58 godina života (muškarac),
odnosno 53 godine života (žena),

7) u 2005. godini - 58 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 53 godine i 6 mjeseci života (žena),

8) u 2006. godini - 59 godina života (muškarac),
odnosno 54 godine života (žena),

9) u 2007. godini - 59 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 54 godine i 6 mjeseci života (žena).

Članak 180.

Osiguraniku - ženi koja ima manje od 40 godina
mirovinskog staža pri određivanju visine starosne i prijevremene starosne
mirovine dodaje se staž osiguranja u trajanju do najviše 5 godina, s tim da
ukupni ostvareni i dodani mirovinski staž može iznositi najviše 40 godina i to:

1) u 1999. godini - 5 godina staža osiguranja,

2) u 2000. godini - 4 godine staža osiguranja,

3) u 2001. godini - 3 godine staža osiguranja,

4) u 2002. godini - 2 godine staža osiguranja,

5) u 2003. godini - 1 godina staža osiguranja.

Članak 181.

(1) Iznimno od odredbe članka 30. ovoga Zakona,
osiguranicima kojima se do 31. prosinca 1998. staž osiguranja računao s
povećanim trajanjem, dobna granica propisana za stjecanje starosne mirovine
snižava se ovisno o stupnju povećanja staža i to:

1) po jednu godinu za svakih 6 godina staža
osiguranja koji se za efektivno navršenih 12 mjeseci računa kao 14 mjeseci
staža osiguranja,

2) po jednu godinu za svakih 5 godina staža
osiguranja koji se za efektivno navršenih 12 mjeseci računa kao 15 mjeseci
staža osiguranja,

3) po jednu godinu za svake 4 godine staža
osiguranja koji se za efektivno navršenih 12 mjeseci računa kao 16 mjeseci
staža osiguranja,

4) po jednu godinu za svake 3 godine staža
osiguranja koji se za efektivno navršenih 12 mjeseci računa kao 18 mjeseci
staža osiguranja.

(2) Pravo na sniženje dobne granice, prema stavku
1. ovoga članka, mogu ostvariti osiguranici koji pravo na starosnu mirovinu ostvare
do 31. prosinca 2003.

Članak 182.

Iznimno od odredbe članka 31. ovoga Zakona, pravo
na prijevremenu starosnu mirovinu stječe osiguranik kada navrši 35 godina
mirovinskog staža (muškarac), odnosno 30 godina mirovinskog staža (žena) i kada
navrši:

1) u 1999. godini - 55 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 50 godina i 6 mjeseci života (žena),

2) u 2000. godini - 56 godina života (muškarac),
odnosno 51 godinu života (žena),

3) u 2001. godini - 56 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 51 godinu i 6 mjeseci života (žena),

4) u 2002. godini - 57 godina života (muškarac),
odnosno 52 godine života (žena),

5) u 2003. godini - 57 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 52 godine i 6 mjeseci života (žena),

6) u 2004. godini - 58 godina života (muškarac),
odnosno 53 godine života (žena),

7) u 2005. godini - 58 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 53 godine i 6 mjeseci života (žena),

8) u 2006. godini - 59 godina života (muškarac),
odnosno 54 godine života (žena),

9) u 2007. godini - 59 godina i 6 mjeseci života
(muškarac), odnosno 54 godine i 6 mjeseci života (žena).

Članak 183.

Polazni faktor za određivanje prijevremene
starosne mirovine prema članku 182. ovoga Zakona, utvrđuje se tako da se
polazni faktor iz članka 78. stavak 2. ovoga Zakona za svaki kalendarski mjesec
umanjuje za 0,3% osiguraniku prije navršene dobi iz članka 178. ovoga Zakona.

Članak 184.

(1) Na temelju vrijednosnih bodova utvrđenih za
pojedinu kalendarsku godinu prema članku 75. do 77. ovoga Zakona, računaju se
najpovoljniji prosječni vrijednosni bodovi koje je osiguranik ostvario u bilo
kojih uzastopnih:

1) u 1999. godini          10 godina,

2) u 2000. godini          13 godina,

3) u 2001. godini          16 godina,

4) u 2002. godini          19 godina,

5) u 2003. godini          22 godine,

6) u 2004. godini          25 godina,

7) u 2005. godini          28 godina,

8) u 2006. godini          31 godinu,

9) u 2007. godini          34 godine,

10) u 2008. godini        37 godina,

11) u 2009. godini        40 godina.

(2) Najpovoljniji prosječni vrijednosni bodovi
računaju se tako da se zbroj vrijednosnih bodova iz stavka 1. ovoga članka
podijeli s razdobljem za koje su obračunati.

(3) Ukupni vrijednosni bodovi utvrđuju se tako da
se ukupni mirovinski staž pomnoži s najpovoljnijim prosječnim vrijednosnim bodovima
iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 185.

(1) Osobe koje nakon 31. prosinca 1998. nemaju
svojstvo osiguranika prema ovome Zakonu, ali su svojstvo osiguranika imale
prema prijašnjim propisima, mogu ostvariti prava iz mirovinskog osiguranja pod
uvjetima utvrđenim ovim Zakonom.

(2) Kao osobe koje su imale svojstvo osiguranika,
prema odredbi stavka 1. ovoga članka, smatraju se i osobe koje su bile
osigurane kod inozemnog nositelja socijalnog osiguranja u zemlji s kojom je
sklopljen međudržavni ugovor o socijalnom osiguranju.

(3) Pravo na obiteljsku mirovinu, pod uvjetima
utvrđenim ovim Zakonom, mogu ostvariti članovi obitelji osobe iz stavka 1. i 2.
ovoga članka, kao i članovi obitelji korisnika mirovine ostvarene prema
prijašnjim propisima, ako ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom za članove
obitelji.

Članak 186.

(1) Staž osiguranja navršen do 8. listopada 1991.
prema Zakonu o mirovinskom i invalidskom osiguranju vojnih osiguranika
("Narodne novine", br. 53/91.) računat će se hrvatskom državljaninu u
mirovinski staž radi ostvarivanja prava prema ovome Zakonu.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka se ne
primjenjuje ako je osoba na temelju navedenog razdoblja osiguranja ostvarila
pravo na mirovinu izvan hrvatskoga mirovinskog osiguranja.

Članak 187.

(1) Danom početka primjene ovoga Zakona,
Republički fond mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske,
Republički fond mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih privrednika
Hrvatske i Republički fond mirovinskog i invalidskog osiguranja individualnih
poljoprivrednika Hrvatske prestaju s radom.

(2) Do dana početka primjene ovoga Zakona upravni
odbori republičkih fondova iz stavka 1. ovoga članka sastavit će zaključne
obračune republičkih fondova.

(3) Danom početka primjene ovoga Zakona započinje
s radom Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje koji preuzima sredstva, prava i
obveze tih fondova i zaposlenike Republičkog fonda mirovinskog i invalidskog
osiguranja radnika Hrvatske.

(4) U roku od 15 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona Vlada Republike Hrvatske sukladno odredbama ovoga Zakona imenovat
će Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje i ravnatelja
Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, koji su dužni i ovlašteni pod
nadzorom Vlade Republike Hrvatske obaviti pripreme za početak rada Hrvatskog
zavoda za mirovinsko osiguranje, te podnijeti prijavu za upis Hrvatskog zavoda
za mirovinsko osiguranje u sudski registar. Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za
mirovinsko osiguranje ovlašteno je obavljati poslove u svezi s početkom rada
Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, ako je imenovano najmanje devet
njegovih članova, koji donose odluke većinom glasova. Stručne i administrativne
poslove za potrebe Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje obavljat će
direktor Republičkog fonda mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika
Hrvatske i zaposlenici tog Republičkog fonda.

(5) U roku od 45 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje donijet
će Statut Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje i dostaviti ga na potvrdu
Hrvatskom državnom saboru.

(6) Do dana početka primjene ovoga Zakona Vlada
Republike Hrvatske, ministar nadležan za mirovinsko osiguranje i Upravno vijeće
Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje donijet će provedbene propise za
provođenje ovoga Zakona.

Članak 188.

(1) Poljoprivrednici uključeni u mirovinsko i
invalidsko osiguranje na osnovi Zakona o mirovinskom i invalidskom osiguranju
individualnih poljoprivrednika ("Narodne novine", br. 26/83., 57/83.,
47/86., 40/90. i 96/93.), koji na dan 1. siječnja 1999. ne ispunjavaju uvjete
koji se tiču katastarskog i drugog prihoda iz članka 12. stavka 1. točke 3.
ovoga Zakona, mogu istupiti iz osiguranja, ako zahtjev za prestanak osiguranja
podnesu najkasnije do 31. prosinca 1999.

(2) Prestanak osiguranja u smislu stavka 1. ovoga
članka utvrdit će se rješenjem od prvoga dana idućega mjeseca nakon podnošenja
zahtjeva za prestanak osiguranja.

Članak 189.

Matična evidencija ustanovljena i vođena prema
propisima koji su važili do 31. prosinca 1998., vodit će se na način utvrđen
ovim Zakonom.

Članak 190.

(1) Postupak za ostvarivanje prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja koja se ostvaruju do 31. prosinca 1998., kao i
postupak za utvrđivanje mirovinskog staža pokrenut do 31. prosinca 1998.,
završit će se prema propisima koji su važili do toga dana.

(2) Upravni sporovi u svezi sa stavkom 1. ovoga
članka dovršit će se prema propisima koji su važili do 31. prosinca 1998.

Članak 191.

(1) Korisnicima prava na novčanu naknadu za
tjelesno oštećenje koje je uzrokovano ozljedom na radu ili profesionalnom
bolešću, koji su pravo na novčanu naknadu zbog tjelesnog oštećenja ostvarili
prema propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju koji su važili do 31.
prosinca 1998., odredit će se po službenoj dužnosti naknada zbog tjelesnog
oštećenja.

(2) Ako je prema propisima o mirovinskom i
invalidskom osiguranju koji su važili do 31. prosinca 1998. priznato pravo na
novčanu naknadu zbog dva ili više tjelesnih oštećenja, od kojih je jedno ili
više njih uzrokovano ozljedom na radu ili profesionalnom bolešću, a drugo
tjelesno oštećenje uzrokovano bolešću ili ozljedom izvan rada, naknada zbog
tjelesnog oštećenja odredit će se po službenoj dužnosti samo zbog ozljede na
radu ili profesionalne bolesti, prema odredbama ovoga Zakona, ako je to za
korisnika povoljnije.

(3) Naknada zbog tjelesnog oštećenja određena
prema stavku 1. i 2. ovoga članka pripada od 1. siječnja 1999.

Članak 192.

Iznimno od odredbe članka 103. stavka 1. točke 4.
Zakona o radu ("Narodne novine", br. 38/95., 54/95. i 65/95.) ugovor
o radu ne prestaje dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog profesionalne
nesposobnosti za rad.

Članak 193.

Danom početka primjene ovoga Zakona sve stvari,
prava, dionice ili udjeli, novac i ostala sredstva na kojima je pravo
vlasništva ili raspolaganja imao ili će steći Republički fond mirovinskog i
invalidskog osiguranja radnika Hrvatske, Republički fond mirovinskog i
invalidskog osiguranja samostalnih privrednika Hrvatske i Republički fond
mirovinskog i invalidskog osiguranja individualnih poljoprivrednika Hrvatske i
njihovi pravni prednici, postaju vlasništvo Zavoda.

Članak 194.

Na dan početka primjene ovoga Zakona prestaje
važiti:

1) Zakon o preuzimanju saveznih zakona iz oblasti
mirovinskog i invalidskog osiguranja koji se u Republici Hrvatskoj primjenjuju
kao republički zakoni ("Narodne novine", br. 53/91.),

2) Zakon o mirovinskom i invalidskom osiguranju
("Narodne novine", br. 26/83., 5/86., 42/87., 34/89., 57/89., 40/90.,
9/91., 26/93., 96/93., 44/94. i 59/96.),

3) Zakon o mirovinskom i invalidskom osiguranju
individualnih poljoprivrednika ("Narodne novine", br. 26/83., 49/83.,
57/83., 47/86., 40/90., 26/93. i 96/93.),

4) Zakon o posebnim uvjetima za stjecanje
mirovina radnika zaposlenih u rudnicima ugljena na teritoriju Republike
Hrvatske ("Narodne novine", br. 40/73.),

5) Zakon o ostvarivanju prava iz mirovinskog i
invalidskog osiguranja pripadnika bivše JNA ("Narodne novine", br.
96/93.),

6) Zakon o usklađivanju mirovina i drugih
novčanih primanja iz mirovinskog i invalidskog osiguranja, te upravljanju
fondovima mirovinskog i invalidskog osiguranja ("Narodne novine", br.
20/97. i 69/98.),

7) Članak 35. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o obrtu ("Narodne novine", br. 90/96.).

Članak 195.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana
objave u "Narodnim novinama", a primjenjivat će se od 1. siječnja
1999.

Klasa: 140-01/96-01/06
Zagreb, 10. srpnja 1998.

ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG
SABORA

Predsjednik
 Zastupničkog doma Hrvatskoga državnog
sabora
 **akademik Vlatko Pavletić**, v. r.

Zakon, NN 102/1998-1409
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)