## Zakon o obrani

### NN 33/2002 (29.3.2002.), Zakon o obrani

# HRVATSKI SABOR

709

Na teme­lju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O OBRANI

Proglašavam Zakon o obrani, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 19.
ožujka 2002.

Broj: 01-081-02-1297/2
Zagreb, 25. ožujka 2002.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stipe Mesić,** v. r.

## ZAKON O OBRANI

Glava I.

TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje
obrambeno ustrojstvo i funkcioniranje obrambenog sustava Republike Hrvatske,
nadležnosti tijela državne vlasti u području obrane, upravljanje, rukovođenje,
zapovijedanje i demokratski nadzor nad Oružanim snagama Republike Hrvatske,
dužnosti i prava građana u obrani suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne
cjelovitosti Republike Hrvatske.

Članak 2.

Temeljna svrha obrane je
odvraćanje napada na Republiku Hrvatsku, zaštita njezina suvereniteta,
neovisnosti, teritorijalne cjelovitosti i sigurnosti građana.

Obrana se Republike Hrvatske
može provoditi i u suradnji s međunarodnim obrambenim organizacijama kojima je
Republika Hrvatska pristupila ili im pristupa, u skladu s Ustavom, zakonima i
međunarodnim ugovorima.

Članak 3.

Temeljni pojmovi koji se
upotrebljavaju u ovom Zakonu imaju sljedeća značenja:

1) Obrana je državna funkcija
od posebne društvene važnosti čije provođenje ostvaruju oružane snage, tijela
državne vlasti, lokalna i područna (regionalna) samouprava, pravne osobe
nositelji obrambenih priprema, organizacije za zaštitu i spašavanje ljudi i
materijalnih dobara u obrani slobode, suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne
cjelovitosti i drugih društvenih vrijednosti u miru i ratu, u neposrednoj
ugroženosti neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Republike Hrvatske.

2) Obrambeni sustav je dio
sustava nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske koji predstavlja jedinstveni
oblik ustrojstva i pripreme nositelja vojne i civilne obrane usmjerenih na
ostvarivanje ciljeva obrane.

3) Vojna obrana je sustav
institucija i aktivnosti usmjerenih na pripreme za obranu i obranu države
vojnim sredstvima. Vojna obrana obuhvaća Oružane snage Republike Hrvatske i
strukture nadležne za upravljanje, rukovođenje i zapovijedanje njima.

4) Civilna obrana je sustav
institucija i aktivnosti usmjerenih na pripreme za obranu i obranu države
nevojnim sredstvima. Civilna obrana obuhvaća tijela državne vlasti, lokalne i
područne (regionalne) samouprave, pravne osobe nositelje obrambenih priprema te
organizacije za zaštitu i spašavanje ljudi i materijalnih dobara.

Civilna obrana nevojnim
sredstvima i načinima osigurava djelovanje vlasti, gospodarstva i društvenih
djelatnosti, opskrbu i zaštitu radi preživljavanja stanovništva te podupire
vojnu obranu države.

5) Oružane snage su namjenski
ustrojene snage Republike Hrvatske, pripremljene i razvijene za obranu države
vojnim sredstvima.

Službeni naziv oružanih snaga
u Republici Hrvatskoj jest: Oružane snage Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu: Oružane snage).

6) Stanje neposredne ugroženosti je stanje sigurnosnog okruženja
Republike Hrvatske u kojem postoje očiti pokazatelji izravnih operativnih priprema
oružanih snaga druge države za poduzimanje postupaka i aktivnosti usmjerenih na
povredu suvereniteta i neovisnosti te stanje u državi u kojem su zbog
oružanoga, terorističkog ili drugoga nasilnog djelovanja dovedeni u pitanje
neovisnost ili teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske.

7) Ratno stanje je stanje u
državi u kojem su zbog oružanog djelovanja druge države, terorističkog ili
drugoga nasilnog djelovanja većeg opsega izravno dovedeni u pitanje
suverenitet, neovisnost ili teritorijalna cjelovitost.

Članak 4.

Nositelji vojne i civilne
obrane u miru provode pripreme države za obranu u ratnom stanju i stanju
neposredne ugroženosti, u slučajevima velikih prirodnih nepogoda,
tehničko-tehnoloških i ekoloških nesreća te velikih poremećaja u pojedinim
gospodarskim djelatnostima.

Osim priprema iz stavka 1.
ovoga članka, Ministarstvo obrane i Oružane snage provode pripreme za
sudjelovanje u međunarodnim mirovnim i humanitarnim operacijama.

Članak 5.

Temeljni dokumenti u području
obrane su: Strategija obrane Republike Hrvatske, Vojna strategija Republike
Hrvatske i Plan obrane Republike Hrvatske.

Strategija obrane Republike
Hrvatske temeljni je konceptualni dokument kojim se dugoročno uređuje
angažiranje raspoloživih obrambenih resursa u odgovoru na sigurnosne izazove te
se projektiraju osnove njihova budućeg razvoja.

Vojna strategija Republike
Hrvatske konceptualni je dokument kojim se podrobnije razrađuju vojne
sposobnosti Oružanih snaga definirane Strategijom obrane Republike Hrvatske te
se utvrđuje struktura Oružanih snaga, načela organizacije i uporaba Oružanih
snaga.

Plan obrane Republike
Hrvatske skup je dokumenata na temelju kojih nositelji obrambenih priprema
planiraju vlastito sudjelovanje u pripremama za ostvarivanje ciljeva obrane bez
obzira na područje njihove nadležnosti u okviru obrambenog sustava.

Glava II.

NADLEŽNOSTI TIJELA DRŽAVNE VLASTI I UPRAVE U PODRUČJU OBRANE

1. Hrvatski sabor

Članak 6.

Hrvatski sabor ostvaruje demokratski nadzor nad Oružanim snagama.

Hrvatski sabor:

– donosi Strategiju obrane Republike Hrvatske,

– odlučuje o visini sredstava za financiranje obrane,

– usvaja Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga,

– utvrđuje stanje neposredne ugroženosti i ratno stanje, a prijedlog
može podnijeti i Predsjednik Republike Hrvatske uz supotpis predsjednika Vlade
Republike Hrvatske,

– raspravlja i usvaja Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: Vlada) o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske
politike i ukupnom stanju u Oru­žanim snagama,

– odlučuje o izlasku ili djelovanju Oružanih snaga izvan granica
Republike Hrvatske, odnosno o ulasku ili djelovanju oružanih snaga drugih
država na teritoriju Republike Hrvatske u okviru vježba, osim o izlasku,
odnosno ulasku Oružanih snaga u okviru međunarodnih obrambenih organizacija
kojima je Republika Hrvatska pristupila ili im pristupa na temelju međunarodnih
ugovora te radi pružanja humanitarne pomoći,

– raspravlja, zauzima stajališta i utvrđuje prijedloge zakona i drugih
propisa iz područja obrane,

– razmatra ostvarenje Plana obrane Republike Hrvatske i provedbu
obrambenih priprema,

– nadzire funkcioniranje sigurnosnog sustava,

– daje mišljenje na prijedlog imenovanja i razrješenja načel­nika
Glavnog stožera Oružanih snaga (u daljnjem tekstu: načelnik Glavnog stožera).

2. Predsjednik Republike
Hrvatske

Članak 7.

Predsjednik Republike Hrvatske vrhovni je zapovjednik Oružanih snaga (u
daljnjem tekstu: vrhovni zapovjednik).

Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga:

 1. podnosi prijedlog za utvrđivanje stanja neposredne ugro­ženosti
i ratnog stanja uz supotpis predsjednika Vlade Re­pub­like Hrvatske,

 2. daje suglasnost na
Prijedlog strategije obrane Republike Hrvatske,

 3. donosi Vojnu
strategiju Republike Hrvatske,

 4. daje suglasnost na
Prijedlog plana obrane Republike Hrvatske,

 5. donosi Odluku o
veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju Oružanih snaga,

 6. donosi Odluku o
vojnopodručnoj podjeli Republike Hrvatske,

 7. daje suglasnost na
ustroj zapovjedništava, postrojba i ustanova Oružanih snaga,

 8. odlučuje o općoj
mobilizaciji na prijedlog Vlade,

 9. donosi Plan uporabe
Oružanih snaga,

10. nalaže uvođenje mjera
pripravnosti i mobilizaciju Oružanih snaga na prijedlog Vlade,

11. utvrđuje osnove sustava
vođenja i zapovijedanja Oružanim snagama na prijedlog ministra obrane,

12. donosi, na prijedlog
ministra obrane i u skladu sa Strategijom obrane Republike Hrvatske, obvezujuće
smjernice za iz­grad­nju borbene spremnosti Oružanih snaga,

13. naređuje uporabu Oružanih
snaga i njihovih dijelova,

14. predstavlja Oružane snage
u zemlji i inozemstvu,

15. daje mišljenje u postupku
imenovanja ministra obrane,

16. imenuje načelnika Glavnog
stožera na prijedlog Vlade i nakon pribavljenog mišljenja nadležnog odbora
Hrvatskoga sabora,

17. razrješuje dužnosti
načelnika Glavnog stožera, izravno ili na prijedlog Vlade i nakon pribavljenog
mišljenja nadležnog odbora Hrvatskoga sabora,

18. imenuje i razrješuje dužnosti časnike u Oružanim snagama na
ustrojbenom mjestu brigadira (kapetana bojnog broda), generala i admirala na
prijedlog načelnika Glavnog stožera i uz suglasnost ministra obrane,

19. imenuje i razrješuje dužnosti vojne izaslanike na prijedlog ministra
obrane i uz prethodnu konzultaciju s ministrom vanjskih poslova,

20. dodjeljuje prve časničke činove,

21. promiče u činove časnike, generale i admirale na prijedlog ministra
obrane,

22. donosi opća i osnovna pravila postupanja u Oružanim snagama u skladu
s posebnim zakonom na prijedlog načelnika Glavnog stožera i uz suglasnost ministra
obrane.

Za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka vrhovni zapovjednik
donosi zapovijedi, naredbe, smjernice, naloge, odluke, pravila i druge akte.

Vrhovni zapovjednik može na ministra obrane prenijeti obav­ljanje
poslova iz svoje nadležnosti, osim poslova uporabe Oružanih snaga.

Za provođenje poslova iz stavka 4. ovoga članka, ministar obrane donosi
zapovijedi, naredbe, smjernice, naloge, odluke, pravila i druge akte.

3. Vlada

Članak 8.

Vlada u području obrane:

 1. predlaže Hrvatskom saboru
Strategiju obrane Republike Hrvatske,

 2. predlaže visinu
sredstava za financiranje obrane,

 3. predlaže Hrvatskom
saboru Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga,

 4. podnosi Hrvatskom
saboru Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske
politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama,

 5. donosi Plan obrane
Republike Hrvatske,

 6. utvrđuje ratno
ustrojstvo i odobrava planove obrane tijela državne uprave,

 7. predlaže vrhovnom
zapovjedniku opću mobilizaciju,

 8. predlaže vrhovnom
zapovjedniku uvođenje mjera pri­prav­nosti i mobilizaciju Oružanih snaga,

 9. donosi Odluku o
pravnim osobama posebno važnima za obranu Republike Hrvatske,

10. donosi Odluku o
proizvodima i uslugama posebno važnima za obranu Republike Hrvatske,

11. donosi Uredbu o
kriterijima za raspoređivanje građana i materijalnih sredstava za potrebe
popune Oružanih snaga i druge potrebe obrane,

12. propisuje metodologiju za
izradu planova obrane,

13. donosi svoj plan obrane,

14. utvrđuje Prijedlog odluke
o veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju Oružanih snaga,

15. utvrđuje Prijedlog odluke
o vojnopodručnoj podjeli Republike Hrvatske,

16. donosi Uredbu o
unutarnjem ustrojstvu Ministarstva obrane,

17. donosi Odluku o broju uprava za obranu i ureda za obranu, o njihovim
sjedištima i područjima na kojima djeluju,

18. donosi Uredbu o
ustrojstvu službe kriptološke zaštite tajnih podataka u Republici Hrvatskoj,

19. donosi Uredbu o radnoj i
materijalnoj obvezi,

20. prati i usmjerava razvoj,
proizvodnju i promet naoružanja i vojne opreme u skladu s posebnim zakonom,

21. poduzima mjere za
stvaranje, uporabu, korištenje, obnav­ljanje i razmještaj pričuve materijalnih
sredstava za potrebe Oružanih snaga u ratnom stanju i stanju neposredne
ugroženosti,

22. predlaže imenovanje i razrješenje
načelnika Glavnog stožera,

23. poduzima i druge mjere
utvrđene zakonom.

Članak 9.

U ratnom stanju i stanju
neposredne ugroženosti Vlada obav­lja ove poslove:

1. osigurava provedbu mjera
pripravnosti na teritoriju Re­pub­like Hrvatske,

2. osigurava prijelaz
nositelja obrambenih priprema s mirnodopskog na ratno ustrojstvo i njihovo
funkcioniranje prema planovima obrane,

3. poduzima mjere za
provođenje preuzetih međunarodnih obveza u svezi s postupanjem s ratnim
zarobljenicima, stranim državljanima i njihovom imovinom.

4. Tijela drŽavne uprave

a) Ministarstvo obrane

Članak 10.

Ministarstvo obrane obavlja poslove koji se odnose na:

 1. izradu Prijedloga strategije obrane Republike Hrvatske,

 2. davanje suglasnosti na Prijedlog vojne strategije Repub­like
Hrvatske,

 3. predlaganje Plana obrane Republike Hrvatske i izradu svoga
plana obrane,

 4. izradu Godišnjeg izvješća o spremnosti obrambenog sustava,
provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oru­žanim snagama,

 5. donošenje ustroja zapovjedništava, postrojba i ustanova
Oružanih snaga,

 6. predlaganje osnova sustava vođenja i zapovijedanja Oru­žanim
snagama,

 7. usklađivanje planova obrane nositelja obrambenih priprema s
Planom obrane Republike Hrvatske,

 8. izradu Dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga,

 9. definiranje, usklađivanje, razvijanje i provođenje obrambene
politike,

10. kreiranje obrambenog sustava i provedbu funkcija obrambenog
planiranja, uključujući strategijsko, razvojno, operativno i civilno-vojno
krizno planiranje,

11. procjenu mogućih ratnih i drugih opasnosti kojima se ugrožava
suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Repub­like Hrvatske,

12. uređenje i pripremu teritorija i akvatorija za djelovanje Oružanih
snaga,

13. predlaganje metodologije za izradu planova obrane,

14. provođenje pripravnosti, popune i mobilizacije Oružanih snaga te
izvršavanje vojne i materijalne obveze,

15. planiranje, upravljanje, nadzor i provedbu obavještajnih,
protuobavještajnih i sigurnosnih poslova u obrambenom sustavu,

16. planiranje i provedbu međunarodne vojne suradnje i poslova koji
proizlaze iz preuzetih međunarodnih obveza Republike Hrvatske u području
obrane,

17. planiranje i provedbu civilno-vojne suradnje,

18. planiranje i provedbu kadrovske politike u Ministarstvu obrane te
planiranje i nadzor nad upravljanjem osobljem i profesionalnim razvojem
Oružanih snaga,

19. obrazovni sustav Oružanih snaga, znanstvenu i istra­živačku
djelatnost,

20. informativnu, psihološku, kulturnu, vjersku, muzejsku, arhivsku, športsku,
nakladničku i drugu djelatnost,

21. ustrojavanje i provedbu kriptološke zaštite tajnih podataka,

22. planiranje i nadzor
komunikacijskih i informacijskih sustava za potrebe obrane,

23. podupiranje i nadzor rada
pravnih osoba koje se bave proizvodnjom naoružanja i vojne opreme i drugim
djelatnostima od interesa za Oružane snage u skladu s posebnim zakonom,

24. planiranje, organiziranje
i provedbu materijalnog i financijskog poslovanja,

25. materijalno zbrinjavanje,

26. planiranje, organiziranje
i nadzor zdravstvene i veterinarske zaštite,

27. rješavanje o pravima i
obvezama pravnih i fizičkih osoba u području obrane,

28. planiranje i provedbu
nadzora u obavljanju upravnih i stručnih poslova u području obrane,

29. organiziranje i
usklađivanje rada s ostalim ministarstvima i drugim tijelima izvršne vlasti te
tijelima lokalne, područne (regionalne) samouprave u provedbi planova i poslova
obrane,

30. druge poslove obrane u
skladu sa zakonima.

Ministarstvo obrane obavlja
stručne poslove za potrebe vr­hov­nog zapovjednika u svezi s njegovim ovlastima
u području obrane.

Za obavljanje poslova iz
djelokruga Ministarstva obrane ministar obrane donosi odluke, naredbe, naloge,
smjernice, upute i propise za koje je ovlašten ovim Zakonom i drugim zakonima.

Ministar obrane odgovara
vrhovnom zapovjedniku za pro­ved­bu zapovijedi u skladu s odredbama ovoga
Zakona.

Članak 11.

Glavni stožer Oružanih snaga
(u daljnjem tekstu: Glavni stožer) u okviru Ministarstva obrane obavlja poslove
koji se odnose na:

 1. sudjelovanje u
izradi Strategije obrane Republike Hrvat­ske,

 2. izradu Prijedloga
vojne strategije Republike Hrvatske,

 3. izradu Prijedloga
plana uporabe Oružanih snaga,

 4. izradu Prijedloga
odluke o veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju Oružanih snaga,

 5. izradu Prijedloga
odluke o vojnopodručnoj podjeli Re­pub­like Hrvatske,

 6. zapovijedanje
Oružanim snagama u skladu sa zapovijedima vrhovnog zapovjednika i aktima
ministra obrane,

 7. praćenje i
predlaganje unapređenja sustava vođenja i zapovijedanja Oružanim snagama,

 8. izradu dijela Plana
obrane Republike Hrvatske koji se odnosi na funkcioniranje vojne obrane,

 9. izradu prijedloga i
provedbu ustrojstva zapovjedništava, postrojba i ustanova Oružanih snaga,

10. provedbu personalnog
upravljanja i profesionalnog razvoja u Oružanim snagama te planiranje i
provedbu popune Oružanih snaga,

11. izgradnju, unutarnji
nadzor i ocjenjivanje borbene spremnosti zapovjedništava, postrojba i ustanova
Oružanih snaga,

12. planiranje, organiziranje
i provedbu obavještajnih, protuobavještajnih i sigurnosnih poslova u Oružanim
snagama,

13. pripremu prijedloga
razvoja, opremanja i modernizaciju Oružanih snaga,

14. operativno planiranje i
izvođenje operacija,

15. planiranje, organizaciju
i provedbu mobilizacije Oružanih snaga,

16. planiranje, organizaciju
i provedbu logističke potpore Oružanih snaga,

17. održavanje naoružanja i
vojne opreme,

18. investicijsko i temeljno
održavanje objekata i infrastrukture Oružanih snaga,

19. zdravstveno zbrinjavanje
pripadnika Oružanih snaga,

20. razvoj vojne strategije i
doktrine,

21. sudjelovanje u
planiranju, programiranju i izradi dijela proračuna koji se odnosi na Oružane
snage,

22. planiranje, organiziranje
i upravljanje zapovjedno-informacijskim i komunikacijskim sustavom Oružanih
snaga,

23. planiranje, organizaciju
i provedbu vojne obuke te uvježbavanje Oružanih snaga,

24. planiranje, organizaciju
i provedbu sustava vojnog školstva u Oružanim snagama,

25. predlaganje i provedbu
informativne, kulturne, športske, izdavačke i vjerske djelatnosti u Oružanim
snagama,

26. sudjelovanje u
planiranju, provedbi i ostvarivanju vojno-vojne suradnje Oružanih snaga s
oružanim snagama drugih zemalja i međunarodnim vojnim organizacijama,

27. organizaciju i provedbu
kriptološke zaštite u Oružanim snagama,

28. izradu općih i osnovnih
pravila,

29. sudjelovanje u
planiranju, organizaciji i provedbi materijalnog i financijskog poslovanja u
Oružanim snagama,

30. sudjelovanje u planiranju
i pripremi postrojba i pojedinaca iz sastava Oružanih snaga za sudjelovanje u
međunarodnim vojnim operacijama i drugim međunarodnim aktivnostima,

31. druge stručne poslove za
potrebe ministra obrane i vr­hov­nog zapovjednika.

Ministar obrane daje
suglasnost na Prijedlog plana uporabe Oružanih snaga.

Članak 12.

Ministar obrane će posebnim
propisom uz suglasnost vrhovnog zapovjednika urediti odnose između Glavnog
stožera i uprav­nog dijela Ministarstva obrane.

Članak 13.

Ministarstvo obrane obavlja
nadzorne poslove radi stjecanja izravnog uvida u opće i pojedinačne akte o:

– ostvarivanju Plana obrane
Republike Hrvatske,

– spremnosti zapovjedništava,
postrojba i ustanova Oružanih snaga,

– poslovima vojne obveze,
popune i mobilizacije Oružanih snaga,

– ustrojavanju službe kriptološke
zaštite tajnih podataka te provedbu mjera sigurnosti i kriptološke zaštite
tajnih podataka,

– provedbi obrambenih
priprema,

– materijalnom i financijskom
poslovanju u postrojbama, zapovjedništvima i ustanovama oružanih snaga,

– provođenju zakona o zaštiti
temeljnih ljudskih prava,

– provođenju mjera zaštite na
radu i zaštite okoliša.

Ministarstvo obrane obavlja
nadzorne poslove izravnim uvidom u uvjete i način rada provoditelja općih i
pojedinačnih akata iz stavka 1. ovoga članka.

Nadzorne poslove iz stavka 1.
ovoga članka obavlja Inspektorat obrane.

Na čelu Inspektorata obrane
je glavni inspektor obrane, koji je odgovoran ministru obrane.

 Članak 14.

Inspektorat obrane obavlja
nadzorne poslove u skladu sa zakonom i posebnim propisom koji donosi ministar
obrane.

Nadzor obavljaju inspektori
Inspektorata obrane.

Nadzor u području civilne
obrane uz inspektore Inspektorata obrane obavljaju i osobe koje ovlasti
ministar obrane te osobe koje ovlasti čelnik tijela državne uprave u skladu sa
svojom nadležnosti u području obrane.

Članak 15.

U obavljanju nadzornih
poslova iz članka 14. ovoga Zakona inspektori Inspektorata obrane mogu:

1. pregledom provjeravati
dokumente koji se odnose na spremnost vojne i civilne obrane, osim Plana
uporabe Oružanih snaga,

2. predložiti otklanjanje
neusklađenosti, provedbu mjera i obavljanje poslova i zadaća u skladu s
planovima i drugim dokumentima,

3. predložiti obustavu mjera
i radnji koje nisu usklađene s planovima ili utvrđenim osnovama, odnosno
pripremnim mjerama za obranu,

4. naložiti zapovjedništvu,
postrojbi i ustanovi ili tijelu državne vlasti i pravnoj osobi nositelju
obrambenih priprema podnošenje izvješća o stanju spremnosti i obavljenim
poslovima, zadaćama i mjerama u pripremi za obranu,

5. naložiti obustavu svih postupaka
i radnji kojima se izravno dovode u opasnost životi i imovina,

6. podnositi prijedloge za
pokretanje stegovnoga, prekr­šaj­noga, kaznenog ili drugog postupka te
predlagati poticajne mjere u skladu s posebnim propisima.

Članak 16.

Inspektorat obrane nadzire i ocjenjuje spremnost zapovjed­ništava,
postrojba i ustanova Oružanih snaga.

Ministar obrane na prijedlog glavnog inspektora obrane određuje elemente
spremnosti, utvrđuje načela i mjerila prema kojima će se provoditi nadzor i
ocjenjivati spremnost te propisuje način i postupke za planiranje, nadzor i
ocjenjivanje spremnosti u Oružanim snagama.

Glavni inspektor obrane redovito izvješćuje vrhovnog zapov­jednika,
ministra obrane i načelnika Glavnog stožera o spremnosti zapovjedništava,
postrojba i ustanova Oružanih snaga.

Ministar obrane najmanje jedanput na godinu dostavlja vr­hov­nom
zapovjedniku Izvješće o spremnosti zapovjedništava, postrojba i ustanova
Oružanih snaga.

Ministar obrane jedanput na godinu dostavlja Vladi Izvješće o spremnosti
obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim
snagama.

Članak 17.

Ministarstvo obrane obavlja stručne poslove graditeljskog osiguranja
vojnih objekata.

Graditeljsko osiguranje vojnih
objekata obuhvaća planiranje razvoja unutar vojnih mikrolokacija, izgradnju,
modernizaciju i uporabu vojnih objekata te investicijsko i temeljno održavanje
vojnih objekata.

Vlada posebnim propisom, na
prijedlog ministra obrane i ministra zaštite okoliša i prostornog uređenja
propisuje održa­va­nje, standardizaciju i tipizaciju vojnih objekata te posebne
mjere zaštite povjerljivih podataka pri gradnji i nadzoru nad gradnjom vojnih
objekata te prilikom izdavanja građevinske i uporabne dozvole potrebne za
gradnju vojnih objekata.

Vojnim objektima smatraju se
objekti u vlasništvu Republike Hrvatske kojima upravlja Ministarstvo obrane te
objekti u najmu Ministarstva obrane koji se koriste za obuku, smještaj i rad
zapovjedništava, postrojba i ustanova (vojarne, vojni poligoni, objekti u
kojima su smještene uprave i uredi za obranu i sl.).

Članak 18.

Radi zaštite vojnih objekata
i osiguranja prostora za vojne lokacije Ministarstvo obrane sudjeluje u
postupku izrade dokumenata prostornog uređenja i daje mišljenje prije njihova
donošenja.

Za objekte posebno važne za
obranu Republike Hrvatske i objekte koji se planiraju graditi u zaštitnoj i
sigurnosnoj zoni vojnih objekata, u postupku izdavanja dozvola za gradnju
Ministarstvo obrane utvrđuje posebne uvjete građenja.

Ministar obrane po
pribavljenom mišljenju ministra zaštite okoliša i prostornog uređenja utvrđuje
zaštitnu i sigurnosnu zonu vojnih objekata iz stavka 2. ovoga članka.

Tijelo nadležno za izdavanje
građevne dozvole ne može izdati građevnu dozvolu za objekte iz stavka 2. ovoga
članka bez prethodno pribavljene suglasnosti Ministarstva obrane o uskla­đenosti
glavnog projekta s posebnim uvjetima građenja.

Članak 19.

U Ministarstvu obrane
ustrojava se:

1. Vojni savjet –
savjetodavno tijelo, osobito za pitanja izgradnje, razvoja i opremanja Oružanih
snaga te razvoja vojne strategije i doktrine,

2. Vojno-tehnički savjet – savjetodavno tijelo za pitanja modernizacije
i opremanja Oružanih snaga te pripremu kapaciteta za proizvodnju naoružanja i
vojne opreme,

3. Kadrovski savjet –
savjetodavno tijelo za pitanja kadrov­ske politike.

U sastavu Kadrovskog savjeta
ustrojava se Odbor za ravnopravnost spolova sa zadaćom ostvarivanja
ravnopravnog tretmana i statusa te omogućavanja jednakog pristupa i jednakih
mogućnosti pripadnicima obaju spolova.

Članovi Vojnog savjeta su
ministar obrane, načelnik Glavnog stožera, zapovjednici grana, zapovjednici
glavnih operativnih cjelina, predstavnik vrhovnog zapovjednika i osobe koje
odredi ministar obrane.

Članovi Vojno-tehničkog savjeta
su ministar obrane, načelnik Glavnog stožera, predstavnik vrhovnog zapovjednika
te osobe koje odredi ministar obrane.

Članovi Kadrovskog savjeta su
ministar obrane, načelnik Glavnog stožera, predstavnik vrhovnog zapovjednika te
osobe koje odredi ministar obrane. Članove Odbora za ravnopravnost spolova
imenovat će ministar obrane svojom odlukom.

Ministar obrane donosi
poslovnike o radu Savjeta iz stavka 1. ovoga članka.

b) Ostala tijela državne uprave, županije i Grad Zagreb

Članak 20.

Ostala tijela državne uprave
u okviru svojih nadležnosti u području obrane:

 1. pripremaju
prijedloge za izradu Plana obrane Republike Hrvatske i mjere za obranu
Republike Hrvatske te prijedlog priprema gospodarstva i društvenih djelatnosti
za rad u ratnim uvjetima,

 2. osiguravaju određene
kapacitete i pričuve posebno važne za obranu Republike Hrvatske,

 3. prate stanje
obrambenih priprema iz svoje nadležnosti i odgovorna su za njih,

 4. predlažu akte o
organizaciji, radu i sistematizaciji zadaća i poslova važnih za obranu,
izrađuju svoj plan obrane i provode vlastite pripreme za rad u ratnom stanju i
stanju neposredne ugroženosti,

 5. donose metodološke,
stručne i tehničke upute za obrambene pripreme i njihovo planiranje,

 6. predlažu Vladi utvrđivanje
obveza trgovačkih društava i drugih pravnih osoba u području obrane,

 7. provode evakuaciju i
sklanjanje proizvodnih i drugih kapaciteta, robnih zaliha, predmeta povijesne,
znanstvene, umjet­ničke i kulturne vrijednosti, arhiva i drugih materijalnih
dobara od posebnog interesa,

 8. na temelju
jedinstvenih procjena potreba obrane u ratnom stanju te na temelju materijalnih
i drugih mogućnosti Repub­like Hrvatske pripremaju odgovarajuću dokumentaciju o
razvoju obrane u okviru planova razvoja Republike Hrvatske,

 9. osposobljavaju
djelatnike i poduzimaju mjere potrebne za uspješno funkcioniranje gospodarstva
i društvenih djelatnosti u ratnom stanju,

10. provode mjere
pripravnosti u stanju neposredne ugrože­nosti te poduzimaju druge mjere
potrebne za prijelaz na ratno ustrojstvo,

11. obavljaju i druge poslove utvrđene zakonom i Planom obrane Republike
Hrvatske.

Uredi državne uprave
neposredno izvršavaju zadaće iz područja obrane koje su utvrđene planovima
obrane središnjih tijela državne uprave te druge zadaće koje utvrde središnja
tijela državne uprave.

Članak 21.

Županije i Grad Zagreb u
okviru svojih nadležnosti u pod­ručju obrane:

1. donose svoje planove
obrane,

2. poduzimaju mjere za
usklađivanje obrambenih priprema pravnih osoba nositelja obrambenih priprema u
djelatnostima iz svoje nadležnosti s obrambenim pripremama županije i Planom
obrane Republike Hrvatske,

3. poduzimaju mjere potrebne
za uspješno funkcioniranje jedinica lokalne samouprave i pravnih osoba u ratnom
stanju i stanju neposredne ugroženosti,

4. provode mjere pripravnosti
u stanju neposredne ugroženosti te poduzimaju druge mjere potrebne za prijelaz
na ratno ustrojstvo,

5. obavljaju i druge poslove
utvrđene zakonom i Planom obrane Republike Hrvatske.

Glava III.

DUŽNOSTI I PRAVA GRAĐANA U OBRANI

1. ZajedniČke odredbe

Članak 22.

Građani imaju sljedeće
dužnosti u obrani:

1. vojnu obvezu,

2. radnu obvezu,

3. materijalnu obvezu,

4. obvezu sudjelovanja u
civilnoj zaštiti.

Članak 23.

U ratnom stanju građani imaju
pravo i dužnost sudjelovati u obrani u skladu s ovim Zakonom.

Pravo iz stavka 1. ovoga
članka građani mogu ostvariti samo ako se uključe u obrambeni sustav.

*1.1. Vojna obveza*

1.1.1. Zajedničke odredbe

Članak 24.

Vojna obveza dužnost je pripremanja,
osposobljavanja i organiziranja svih sposobnih građana Republike Hrvatske za
obav­ljanje poslova u Oružanim snagama i sudjelovanje u vojnoj obrani.

Članak 25.

Vojna obveza sastoji se od
novačke obveze, obveze služenja vojnog roka, odnosno civilne službe i obveze
služenja u pri­čuvnom sastavu Oružanih snaga.

Žene ne podliježu novačkoj obvezi i obvezi služenja vojnog roka, ali u
uvjetima utvrđenima ovim Zakonom podliježu obvezi služenja u pričuvnom sastavu
Oružanih snaga.

Članak 26.

Osoba koja podliježe vojnoj obvezi jest vojni obveznik. Vojni obveznik
može biti:

1. novak,

2. ročnik,

3. pričuvnik.

Članak 27.

Vojnom obvezniku prestaje vojna obveza:

1. na kraju kalendarske godine u kojoj je navršio 55 godina (muškarac),
odnosno 50 godina (žena),

2. ako je ocijenjen nesposobnim za vojnu obvezu,

3. na temelju otpusta iz hrvatskog državljanstva.

 Iznimno od odredbe stavka 1.
točke 1. ovoga članka, vojna obveza može trajati:

– višim časnicima, do 60. godine života – na temelju odluke ministra
obrane,

– generalima i admiralima, do 65. godine života – na temelju odluke
vrhovnog zapovjednika donijete na prijedlog ministra obrane.

 Članak 28.

Osobu kojoj je prestala vojna obveza prema odredbi članka 27. stavka 1.
točke 2. ovoga Zakona može se uputiti na revizijski pregled radi provjere
sposobnosti za vojnu obvezu.

Revizijski pregled iz stavka 1. ovoga članka može se obaviti ako osoba
koja je ocijenjena nesposobnom za vojnu obvezu nije navršila 45 godina.

Na revizijski pregled iz stavka 1. ovoga članka može se uputiti i osobu
koja je ocijenjena privremeno nesposobnom za vojnu obvezu.

Osoba iz stavka 3. ovoga članka koja na revizijskom pregledu bude
ocijenjena sposobnom za vojnu obvezu postaje vojnim obveznikom i podliježe
obvezi služenja vojnog roka do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 27
godina, a ako je ta kalendarska godina protekla, podliježe obvezi služenja u
pričuvnom sastavu Oružanih snaga.

Članak 29.

Vojni obveznici izvršavaju vojnu obvezu u Oružanim snagama.

Vojni obveznik postaje vojnom osobom stupanjem u Oruža­ne snage, a gubi
status vojne osobe otpustom iz Oružanih snaga.

Vojni obveznik ima status vojne osobe i za vrijeme provedeno:

1. pri dolasku u Oružane snage – na putu od svoga prebivališta, odnosno
boravišta do mjesta u kojemu se treba javiti nadležnom tijelu, a pri povratku –
na putu od mjesta u kojemu je izvršio vojnu obvezu do svoga prebivališta,
odnosno boravišta,

2. ako boravi u inozemstvu: pri dolasku u Oružane snage – na putu od
granice do mjesta u kojemu se treba javiti nadležnom tijelu, a pri povratku –
na putu od mjesta u kojemu je izvršio vojnu obvezu do granice.

Način izvršavanja vojne obveze uredit će ministar obrane.

1.1.2. Novačka obveza

Članak 30.

Novačka obveza nastaje u kalendarskoj godini u kojoj građanin navršava
18 godina i traje do stupanja na služenje vojnog roka ili u civilnu službu,
odnosno do prevođenja u pričuvni sastav ili do prestanka vojne obveze u skladu
s odredbom članka 27. stavka 1. točke 2. i 3. ovoga Zakona.

Članak 31.

Tijekom novačke obveze novak podliježe:

1. uvođenju u vojnu evidenciju,

2. zdravstvenim i drugim pregledima te psihološkim ispitivanjima,

3. novačenju,

4. stupanju na služenje vojnog roka, odnosno u civilnu službu,

5. odazivu na opći ili pojedinačni poziv i drugim obvezama propisanim
ovim Zakonom.

Ako novak ne izvrši obveze iz stavka 1. ovoga članka, nadležni ured za
obranu podnijet će nadležnom tijelu Ministarstva unutarnjih poslova zahtjev za
zabranu izdavanja putne isprave, odnosno zahtjev za oduzimanje putne isprave.

Članak 32.

Zdravstvene i druge preglede i psihološka ispitivanja novaka, koji su
potrebni radi utvrđivanja sposobnosti za vojnu obvezu, organizira Ministarstvo
obrane u suradnji sa zdravstvenim ustanovama.

Zdravstveni i drugi pregledi i psihološka ispitivanja novaka provode se
u zdravstvenim ustanovama ili u Ministarstvu obrane u skladu sa zakonom.

Članak 33.

Novačenje provode novačka povjerenstva.

Novačka povjerenstva osniva ministar obrane.

Aktom o osnivanju novačkih povjerenstava utvrđuje se sastav i sjedište
novačkih povjerenstava, način rada novačkih povjerenstava te način određivanja
rodova i struka u kojima će novaci služiti vojni rok.

Ministar obrane uz suglasnost ministra zdravstva propisuje mjerila i
postupke za ocjenu psihološke i zdravstvene sposobnosti vojnih obveznika za
vojnu obvezu.

Članak 34.

Novačenje se u pravilu provodi u kalendarskoj godini u kojoj novak
navršava 18 godina.

Članak 35.

Pri određivanju vojnostručne specijalnosti novačka povjerenstva uzimaju u
obzir opća i posebna znanja novaka, zdravstvenu i psihološku sposobnost te
potrebe Oružanih snaga.

Ocjenu sposobnosti novaka za vojnu obvezu i rod, odnosno struku koja mu
je određena novačko povjerenstvo upisuje u njegovu vojnu iskaznicu.

Vojnostručna specijalnost vojnog obveznika preispituje se i po potrebi
ponovno određuje prije njegova odlaska na služenje vojnoga roka i za vrijeme
služenja vojnoga roka zbog mogućih promjena iz članaka 88. i 89. ovoga Zakona.

Određivanje vojnostručne specijalnosti ne smatra se upravnim postupkom.

Članak 36.

Novačko povjerenstvo
ocjenjuje sposobnost novaka za vojnu obvezu na temelju podataka i nalaza
prethodnih zdravstvenih, psiholoških i drugih pregleda, a po potrebi i dodatnog
zdravstvenog pregleda pri novačenju.

Ocjena novačkog povjerenstva
može biti:

1. sposoban za vojnu obvezu,

2. privremeno nesposoban za
vojnu obvezu,

3. nesposoban za vojnu
obvezu.

Novaka koji je zbog tjelesnog
nedostatka ili teške bolesti očito nesposoban za vojnu obvezu ne poziva se na
zdravstvene i druge preglede.

Nesposobnost za vojnu obvezu
novaka iz stavka 3. ovoga članka utvrđuje se na temelju priložene zdravstvene
dokumentacije, koja ne smije biti starija od 6 mjeseci, odnosno izvorne zdrav­stvene
dokumentacije iz razdoblja nastanka očita tjelesnog nedostatka ili teške
bolesti.

Članak 37.

Novaka koji je ocijenjen
privremeno nesposobnim za vojnu obvezu ured za obranu ponovno poziva na
novačenje nakon isteka vremena za koje je ocijenjen privremeno nesposobnim.

Novaka koji je ocijenjen
privremeno nesposobnim za vojnu obvezu na vrijeme dulje od kalendarske godine u
kojoj navršava 27 godina prevodi se u pričuvni sastav nakon isteka kalendarske
godine u kojoj navršava 27 godina.

Ako je novak iz istih razloga
dva puta ocijenjen privremeno nesposobnim za vojnu obvezu, pri trećem novačenju
novačko će povjerenstvo donijeti konačnu odluku o njegovoj sposobnosti za
služenje vojnog roka.

1.1.3. Prigovor savjesti

Članak 38.

Osobama koje zbog svojih
vjerskih ili moralnih nazora nisu pripravne sudjelovati u obavljanju vojničkih
dužnosti u Oružanim snagama (u daljnjem tekstu: obveznici civilne službe)
dopušten je prigovor savjesti.

Zahtjev za civilnu službu
može podnijeti novak nakon uvođenja u vojnu evidenciju, ročnik i pričuvnik.

Obveza sudjelovanja u
civilnoj službi uredit će se posebnim zakonom.

1.1.4. Obveza služenja vojnog roka

Članak 39.

Služenje vojnog roka traje 6 mjeseci.

U ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti vrhovni zapovjednik može
na prijedlog ministra obrane donijeti odluku da se ročnicima produlji vojni rok
najviše za 30 dana.

Članak 40.

Služenje vojnog roka započinje danom stupanja novaka u postrojbu
Oružanih snaga, i od toga dana novak postaje ročnik.

Vrijeme i način upućivanja novaka na služenje vojnog roka i otpust ročnika
iz Oružanih snaga utvrđuje ministar obrane na prijedlog načelnika Glavnog
stožera.

Članak 41.

Nakon stupanja na služenje vojnog roka svaki ročnik daje svečanu prisegu
u nazočnosti predstavnika civilnih vlasti i Oružanih snaga.

Tekst svečane prisege glasi: »Prisežem da ću se u obnašanju svoje
dužnosti pripadnika Oružanih snaga pridržavati Ustava i zakona, da ću savjesno
i odgovorno izvršavati službene zapovijedi, požrtvovno braniti svoju Domovinu
Hrvatsku, njezin suverenitet i teritorijalnu cjelovitost te poštivati i štititi
temeljna načela slobode i jednakosti svih njezinih građana«.

Postupak svečanog davanja prisege i njezina potpisivanja propisat će
ministar obrane.

Članak 42.

Novaci koji su ocijenjeni sposobnima za vojnu obvezu upućuju se na služenje
vojnog roka nakon punoljetnosti, u pravilu u kalendarskoj godini u kojoj
navršavaju 19 godina. Novaka koji u toj godini nije završio srednju školu koju
pohađa uputit će se na služenje vojnog roka kad ju završi, a najkasnije do 21.
godine života.

Novak koji je upisan na visoko učilište, veleučilište ili visoku školu
upućuje se na služenje vojnog roka nakon završetka školovanja na visokom
učilištu, veleučilištu ili visokoj školi, a ako nije zatražio upućivanje na
služenje vojnog roka nakon upisa najkasnije do 30. lipnja kalendarske godine u
kojoj navršava 27 godina.

Novak koji je upisan na visoko učilište, veleučilište ili visoku školu
obvezan je, u skladu sa stavkom 2. ovoga članka, najkasnije do 31. prosinca
donijeti nadležnom uredu za obranu potvrdu o upisu, odnosno pohađanju visokog
učilišta, veleučilišta ili visoke škole za tekuću nastavnu godinu.

Novak iz stavka 2. ovoga članka upućuje se, na osobni zahtjev, na
služenje vojnog roka u razdoblju utvrđenom tako da mu vojni rok istekne do
početka nastave u idućoj školskoj godini na visokom učilištu, veleučilištu ili
visokoj školi na koju je upisan.

Članak 43.

Novak može biti upućen na služenje vojnog roka do kraja kalendarske
godine u kojoj navršava 27 godina ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Novaku za kojega se utvrdi da se nije pridržavao obveza propisanih ovim
Zakonom pa zbog toga nije bio upućen na služenje vojnog roka do kraja
kalendarske godine u kojoj je navršio 27 godina, odnosno u drugim slučajevima
predviđenima ovim Zakonom, produljuje se novačka obveza i upućuje ga se na
služenje vojnog roka najkasnije do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 30
godina.

Novaka koji nije upućen na služenje vojnog roka do isteka rokova iz
stavaka 1. i 2. ovoga članka prevodi se u pričuvni sastav.

Članak 44.

Ročnici koji imaju odgovarajuću stručnu spremu i udovoljavaju drugim
uvjetima, a izjasne se da to žele, mogu sklopiti ugovor o osposobljavanju za
profesionalne vojnike, odnosno ugovor o izobrazbi za pričuvne časnike i
dočasnike na vojnom učilištu.

Ugovorima iz stavka 1. ovoga članka uređuje se i posebno stimuliranje
osoba koje se upućuju na osposobljavanje za profesionalne vojnike, odnosno
izobrazbu za pričuvne časnike i dočasnike.

Osobama iz stavka 1. ovoga
članka produžava se vojni rok za tri mjeseca, pri čemu te osobe zadržavaju
prava i obveze ročnika propisane ovim Zakonom.

Osobe iz stavka 1. ovoga
članka biraju povjerenstva koja se osnivaju pri Ministarstvu obrane.

Uvjete, kriterije i postupak
za izbor ročnika za osposobljavanje za profesionalne vojnike odnosno izobrazbu
za pričuvne časnike i dočasnike utvrđuje ministar obrane.

Članak 45.

Na služenje vojnog roka ne
upućuje se:

1. novak koji je pravomoćno
osuđen na kaznu maloljet­nič­kog zatvora ili na bezuvjetnu zatvorsku kaznu zbog
kaznenog djela - dok ne izdrži kaznu ili ne bude uvjetno pušten,

2. novak prema kojemu je
primijenjena mjera obveznoga psihijatrijskog liječenja ili obveznog liječenja
od ovisnosti i pri­sil­nog smještaja u zdravstvenoj ustanovi - dok traje mjera
koja je primijenjena,

3. novak protiv kojega je
pokrenut kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje se goni po službenoj
dužnosti - dok postupak ne bude pravomoćno okončan.

Novak koji zbog razloga
navedenih u stavku 1. ovoga članka nije upućen na služenje vojnog roka, upućuje
se na služenje, odnosno dosluženje vojnog roka nakon izdržane kazne, nakon
uvjetnog puštanja, nakon obustave odgojne ili sigurnosne mjere, odnosno nakon
pravomoćno okončanog kaznenog postupka, a najkasnije do kraja kalendarske
godine u kojoj navršava 30 godina.

Osobe osuđene na kaznu
maloljetničkog zatvora ili na bezuvjetnu zatvorsku kaznu zbog kaznenog djela
mogu za vrijeme ratnog stanja ili stanja neposredne ugroženosti biti upućene na
služenje vojnog roka ako im je odgođeno izdržavanje kazne.

Članak 46.

Obveze služenja vojnog roka
oslobađa se:

1. osoba koja je ocijenjena
nesposobnom za vojnu obvezu,

2. osoba koja se na temelju
ugovora s Ministarstvom obrane najmanje 2 godine obrazovala u školama u zemlji
i inozemstvu u kojima se stječu vojna znanja i vještine,

3. osoba koja je stekla
hrvatsko državljanstvo naturalizacijom ili prirođenjem, ako je u državi čiji je
bila građanin regulirala obvezu služenja vojnog roka,

4. osoba koja osim hrvatskoga
ima i strano državljanstvo, a regulirala je vojni rok u inozemstvu.

Članak 47.

Služenje vojnog roka može se
na zahtjev novaka odgoditi najviše za 1 godinu zbog opravdanih obiteljskih ili
drugih razloga, a najkasnije do 30. lipnja kalendarske godine u kojoj novak
navršava 27 godina.

Članak 48.

Služenje vojnog roka prekida
se:

1. ročniku koji je ocijenjen
nesposobnim za vojnu obvezu, odnosno privremeno nesposobnim za vojnu obvezu,

2. ročniku kojega je
pravomoćnom presudom sud osudio na kaznu maloljetničkog zatvora ili na
bezuvjetnu zatvorsku kaznu, dok ne izdrži kaznu ili dok ne bude uvjetno pušten,

3. ročniku kojega je sud
pravomoćnom presudom osudio na bezuvjetnu zatvorsku kaznu višu od 6 mjeseci,
dok ne izdrži kaznu ili dok ne bude uvjetno pušten,

4. ročniku protiv kojega je
pokrenut kazneni postupak za djela za koja se goni po službenoj dužnosti, ako
je za to djelo predviđena kazna zatvora viša od 3 godine,

5. ročniku zbog samovoljnog
udaljenja i bijega iz postrojbe duljeg od 30 dana.

Iznimno od odredbe stavka 1.
točke 2. i 3. ovoga članka, služenje vojnog roka ne prekida se ročniku koji je
pravomoćnom presudom osuđen na kaznu maloljetničkog zatvora do 2 godine ili na
bezuvjetnu zatvorsku kaznu do 2 godine i kojemu do kraja vojnog roka nije
ostalo više od 2 mjeseca.

Članak 49.

Ročniku se može, na osobni
zahtjev, prekinuti služenje vojnog roka zbog smrti ili teške bolesti u
obitelji, odnosno zbog prirodnih nepogoda i drugih nesreća, ako bi njegova
obitelj bila dovedena u težak položaj zbog njegove odsutnosti - dok postoje ti
razlozi, a najdulje na 1 godinu.

Ročniku se može na osobni
zahtjev i na zahtjev ovlaštenog tijela prekinuti služenje vojnog roka radi
njegova sudjelovanja na svjetskom ili europskom natjecanju, odnosno na
olimpijskim igrama.

Članak 50.

Ročniku koji je ocijenjen
privremeno nesposobnim za vojnu obvezu može se samo jedanput prekinuti vojni
rok.

Ročnika kojemu bi i drugi put
trebalo prekinuti vojni rok zbog toga što je ocijenjen privremeno nesposobnim
za vojnu obvezu prevodi se u pričuvni sastav bez obzira na to koliko je vremena
proveo na služenju vojnog roka, i upućuje ga se na ponovni zdravstveni pregled
poradi donošenja ocjene sposobnosti za vojnu obvezu u pričuvnom sastavu.

Članak 51.

Ročnik koji je imao prekid
vojnog roka, u skladu s odredbama ovoga Zakona uputit će se na dosluženje vojnog
roka nakon prestanka razloga zbog kojih mu je prekinuto služenje vojnog roka, a
najkasnije do 30. lipnja kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina.

Iznimno od odredbe iz stavka
1. ovoga članka, ročnik kojemu je prekinuto služenje vojnog roka u skladu s
odredbama ovoga Zakona neće biti upućen na dosluženje vojnog roka ako mu je do
kraja vojnog roka ostalo manje od 30 dana. Ta se osoba prevodi u pričuvni
sastav s danom prekida vojnog roka.

Članak 52.

Osoba koja je imala prekid
vojnog roka zbog razloga navedenih u članku 48. ovoga Zakona, a nije regulirala
obvezu služenja vojnog roka u smislu članka 51. stavka 1. ovoga Zakona, ponovno
postaje novak i podliježe obvezama koje su ovim Zakonom propisane za novaka.

Osoba koja je imala prekid
vojnog roka zbog razloga navedenih u članku 48. stavku 1. točki 2., 3., 4. i 5.
ovoga Zakona upućuje se na dosluženje vojnog roka u kalendarskoj godini u kojoj
su prestali razlozi za prekid vojnog roka, a najkasnije do kraja kalendarske
godine u kojoj navršava 30 godina.

Članak 53.

Ročnik koji je ocijenjen
privremeno nesposobnim za vojnu obvezu otpušta se iz Oružanih snaga, ali može
biti pozvan na dosluženje vojnog roka, odnosno preveden u pričuvni sastav uz
uvjete propisane ovim Zakonom.

Članak 54.

U služenje vojnog roka ne računa se vrijeme koje ročnik provede:

1. na izdržavanju stegovne mjere vojničkog pritvora koja je, prema
propisima o vojnoj stezi, izrečena u ukupnom trajanju duljem od 10 dana,

2. na liječenju i bolovanju zbog ozljeda ili drugog onespo­sob­ljenja izazvanog
u namjeri da izbjegne vojnu obvezu ili da bude raspoređen na lakšu dužnost, ako
je to utvrđeno pravo­moćnom sudskom presudom,

3. na samovoljnom udaljenju ili u bijegu iz Oružanih snaga koji su
neprekidno trajali najmanje 24 sata,

4. u pritvoru, na temelju rješenja istražnog suca.

Članak 55.

Ročnika koji odsluži vojni rok otpušta se iz Oružanih snaga i on postaje
pričuvnik, ovisno o uvjetima propisanima zakonom kojim se uređuje služba u
Oružanim snagama.

1.1.5. Obveza služenja u pričuvnom sastavu

Članak 56.

Obvezi služenja u pričuvnom sastavu podliježu:

1. osobe koje su odslužile vojni rok,

2. osobe koje su u skladu s ovim Zakonom na drugi način regulirale
obvezu služenja vojnog roka,

3. žene s navršenih 19 godina koje imaju odgovarajuću stručnu spremu za
obavljanje stručnih i tehničkih poslova u Oružanim snagama.

Članak 57.

Pripadnici pričuvnog sastava (u daljnjem tekstu: pričuvnici) sudjeluju
na vojnim vježbama, tečajima i drugim oblicima vojne izobrazbe (u daljnjem
tekstu: vojne vježbe), a u vrijeme ratnog stanja i stanja neposredne
ugroženosti stupaju u Oružane snage i obavljaju vojničke dužnosti.

Pričuvnik može na vojnoj vježbi ukupno provesti najviše mjesec dana u
jednoj godini.

Pričuvni časnici i dočasnici upućuju se na vojnu izobrazbu za profesionalni
razvoj pričuvnih časnika i dočasnika.

Vojna izobrazba za profesionalni razvoj pričuvnih časnika i dočasnika
može ukupno trajati najviše dva mjeseca u jednoj godini.

Vrijeme koje pričuvnik provede na vojnoj izobrazbi za pričuvnog časnika
i dočasnika priznaje se kao vrijeme provedeno na vojnoj vježbi.

Članak 58.

Vojne vježbe se u pravilu organiziraju i izvode u zapovjed­ništvima,
postrojbama i ustanovama Oružanih snaga.

Vrijeme koje pričuvnici na poziv nadležnog ureda za obranu provedu na tečajima
i na drugim oblicima vojnostručnog ospo­sob­ljavanja koje se izvodi u pravnim
osobama što ih odredi ministar obrane priznaje se kao vrijeme provedeno na
vojnoj vježbi.

Pričuvnici su dužni odazvati se pozivu iz stavka 2. ovoga članka.

Pozivanje pričuvnika na vojne
vježbe uređuje ministar obrane.

Osam sati provedenih na
tečaju ili vojnostručnom osposob­ljavanju iz stavka 2. ovoga članka računa se
kao jedan dan vojne vježbe.

Vrijeme koje pričuvnici
raspoređeni izvan Oružanih snaga provedu na vježbama na poziv nadležnog tijela
i na dužnostima za koje imaju ratni raspored smatra se vremenom provedenim na
vojnoj vježbi.

Članak 59.

Pričuvnike se može pozivati
na vojne vježbe dok im traje vojna obveza.

Na vojne vježbe ne pozivaju
se trudnice i žene koje imaju dijete mlađe od 10 godina te vojni obveznik čiji
je bračni drug pozvan na izvršenje vojne obveze i samohrani roditelj, ako imaju
dijete mlađe od 15 godina.

Članak 60.

Pričuvniku se, na osobni
zahtjev, može odgoditi vojna vježba zbog opravdanih obiteljskih i drugih
razloga.

 Zahtjev za odgodu vojne vježbe podnosi se nadležnoj upravi za
obranu preko ureda za obranu u roku od 8 dana od dana primit­ka poziva za vojnu
vježbu ili kad nastane razlog zbog kojeg se traži odgoda vojne vježbe.

Članak 61.

Pričuvnicima se, prema
potrebama popune Oružanih snaga, određuje i priopćava ratni raspored u Oružanim
snagama (u daljnjem tekstu: ratni raspored).

Nadležna uprava za obranu
određuje ratni raspored na prijedlog ovlaštenog zapovjednika, a priopćava ga
nadležni ured za obranu.

Podaci o ratnom rasporedu
vojna su tajna.

Pričuvniku kojemu je određen
ratni raspored izdaje se osobna vojna oprema, osim osobnog naoružanja ovisno o
dužnosti na koju je raspoređen.

Pričuvnik iz stavka 4. ovoga
članka koji preuzme osobnu vojnu opremu dužan ju je čuvati i održavati te, kad
je to naznačeno u pozivu nadležnog ureda za obranu, ponijeti sa sobom i na
zahtjev nadležnog tijela vratiti u ispravnom stanju.

Za preuzetu osobnu vojnu
opremu pričuvnici odgovaraju po propisima o materijalnoj odgovornosti koji se
primjenjuju na osobe na službi u Oružanim snagama.

Način određivanja ratnog
rasporeda i izdavanje osobne vojne opreme te njezino čuvanje, održavanje i
vraćanje propisuje ministar obrane na prijedlog načelnika Glavnog stožera.

Članak 62.

Pričuvnika kod kojeg je
nastala promjena zdravstvenog stanja koja utječe na njegovu sposobnost za vojnu
obvezu može se, na osobni zahtjev ili na poziv nadležnog ureda za obranu,
uputiti novačkom povjerenstvu poradi donošenja ocjene sposobnosti za vojnu obvezu.

1.1.6. Obveze vojnih obveznika u svezi s putovanjem
i boravkom u inozemstvu

Članak 63.

Novak koji namjerava putovati u inozemstvo i boraviti u inozemstvu dulje
od 90 dana dužan je pribaviti odobrenje nadležne uprave za obranu.

Odobrenje za putovanje u inozemstvo i boravak u inozemstvu izdaje se
novaku koji u inozemstvo putuje:

1. radi liječenja – dok
liječenje traje

2. radi školovanja na
srednjim, višim ili visokim školama u inozemstvu – do završetka školovanja

3. radi obavljanja
plovidbenog staža prema programu škole za učenike pomorskog smjera – do
završetka staža

4. na rad – do 2 godine

5. s roditeljima, odnosno
ženom, koji u inozemstvo odlaze službeno ili na rad – do 2 godine

6. radi privatnih ili
službenih poslova, ako je ocijenjen privremeno nesposobnim za vojnu obvezu – do
proteka vremena za koje je ocijenjen privremeno nesposobnim za vojnu obvezu.

Odobrenje za putovanje i
boravak u inozemstvu može se izdati novaku iz stavka 2. ovoga članka tako da
vrijedi najdulje do 30. lipnja kalendarske godine u kojoj novak navršava 27
godina.

Članak 64.

Novak koji doputuje u
inozemstvo na odobreni boravak dulji od godine dana dužan je prijaviti se
diplomatskoj misiji ili konzularnom uredu radi vojne evidencije.

Novak koji boravi u inozemstvu
od rođenja ili je s roditeljima otišao boraviti u inozemstvo prije nastanka
novačke obveze dužan je u kalendarskoj godini u kojoj navršava 18 godina
prijaviti se diplomatskoj misiji ili konzularnom uredu zbog uvođenja u vojnu
evidenciju.

Članak 65.

Diplomatska misija ili
konzularni ured dužni su u roku od 2 mjeseca od dana uvođenja novaka iz članka
64. stavka 2. ovoga Zakona u vojnu evidenciju obavijestiti o tome nadležnu
upravu za obranu, a o novaku koji nema prebivalište u Republici Hrvatskoj obavijest
dostaviti Ministarstvu obrane.

Članak 66.

Novak iz članka 64. stavka 2.
ovoga Zakona može boraviti u inozemstvu do kraja kalendarske godine u kojoj
navršava 26 godina.

Nakon isteka roka iz stavka
1. ovoga članka novak se u roku od 60 dana mora javiti nadležnom uredu za
obranu.

Članak 67.

Novaka koji je otputovao u
inozemstvo na temelju odobrenja iz članka 63. stavka 2. ovoga Zakona ne poziva
se na izvršenje vojne obveze prije isteka odobrenja.

Novaka koji boravi u
inozemstvu od rođenja ili novaka koji je s roditeljima otišao boraviti u
inozemstvo prije nastanka novačke obveze ne poziva se na izvršenje vojne obveze
do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 26 godina.

Članak 68.

Pričuvnik koji odlazi u
inozemstvo na dulje od 90 dana obvezan je to priopćiti nadležnom uredu za
obranu koji ga vodi u vojnoj evidenciji.

Pričuvnik ne može otputovati
u inozemstvo ni boraviti u inozemstvu ako mu je dostavljen poziv za vojnu
obvezu, osim ako mu je odgođena vojna obveza u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Pričuvnik koji ima vojnostručnu specijalnost prijeko potrebnu za popunu
Oružanih snaga, ne može u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti
putovati u inozemstvo ni boraviti u inozemstvu.

Odluke iz stavka 2. i 3. ovoga članka donosi nadležni ured za obranu.

Putovanje u inozemstvo i boravak u inozemstvu ročnika i pričuvnika dok
su na izvršenju vojne obveze u Oružanim snagama uređuju se propisima o službi u
Oružanim snagama.

1.1.7. Naknade

Članak 69.

Vojni obveznik koji je zbog vojne obveze pozvan u Oružane snage ima
pravo na naknadu troškova za prijevoz sredstvima jav­nog prometa, smještaj i
prehranu.

Uvjete za isplatu naknade troškova iz stavka 1. ovoga članka i njezinu
visinu određuje ministar obrane.

Članak 70.

Pričuvnici koji su zaposleni
dok izbivaju s posla zbog vojne obveze ostvaruju prava iz radnog odnosa kao da
rade.

Pričuvnicima koji su
zaposleni, a pozvani su zbog vojne obveze, dok izvršavaju vojnu obvezu pripada
naknada plaće u visini prosječne plaće što su je ostvarili u zadnja 3 mjeseca
prije pozivanja, odnosno zadnji mjesec prije pozivanja na vojnu ob­vezu, ako je
to za njih povoljnije.

Naknada plaće iz stavka 1.
ovoga članka usklađuje se jedanput na mjesec prema porastu plaće radnog mjesta
s kojeg je vojni obveznik pozvan na vojnu obvezu.

Pričuvnicima koji ostvaruju
pravo na mirovinu ili novčanu naknadu zbog privremene nezaposlenosti pripada
mirovina, odnosno novčana naknada i dok izvršavaju vojnu obvezu.

Za vrijeme izvršavanja vojne
obveze pričuvnicima pripadaju plaće i dodatci prema osobnom činu i ustrojbenom
mjestu na kojem se nalaze. Ako su pričuvnicima plaća ili mirovina veće od plaće
prema osobnom činu i ustrojbenom mjestu s dodatcima, pripada im i razlika do
visine plaće ili mirovine.

 Način isplate naknada vojnim obveznicima pozvanima na vojnu obvezu
propisuje ministar obrane.

Članak 71.

 Pričuvniku koji je zaposlen, a pozvan je zbog vojne obveze u
skladu s odredbama ovoga Zakona, naknadu plaće iz članka 70. ovoga Zakona
isplaćuje pravna osoba u kojoj je zaposlen, odnosno njegov poslodavac.

Članak 72.

Naknade predviđene člankom
70. ovoga Zakona isplaćuju se na teret državnog proračuna.

Pravna osoba, odnosno
poslodavac nadoknađuje od Ministarstva obrane isplaćeni iznos naknade plaće i
obveznih doprinosa iz plaće.

Članak 73.

Pravna osoba, odnosno
poslodavac iz članka 71. ovoga Zakona obvezan je odmah nakon završetka vojne
obveze primiti pričuvnika na iste poslove na kojima je radio prije upućivanja
na vojnu obvezu.

Članak 74.

Ročniku miruju prava i obveze iz radnog odnosa.

Ministar obrane utvrđuje iznos mjesečne naknade koja se isplaćuje
ročnicima.

1.1.8. Vojna iskaznica, evidencija i pozivanje

Članak 75.

Vojnim obveznicima koji se vode u vojnoj evidenciji izdaje se vojna
iskaznica.

Način vođenja očevidnika, obrazac vojne iskaznice i način vođenja
evidencije vojnih obveznika propisuje ministar obrane.

Vojna iskaznica je osobna javna isprava kojom vojni obveznik dokazuje
izvršenje vojne obveze i svoj identitet dok je u vojnoj službi.

Vojnu iskaznicu izdaje nadležni ured za obranu koji vojnog obveznika
vodi u vojnoj evidenciji.

Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, vojnu iskaznicu izdaje:

1. vojno-nastavno središte – osobama na izobrazbi za djelatne i pričuvne
časnike i dočasnike koje su izgubile vojnu iskaznicu ili su na drugi način
ostale bez nje,

2. postrojba, odnosno ustanova Oružanih snaga razine samostalne bojne,
njoj ravne ili više razine - ročnicima koji izgube vojnu iskaznicu ili na drugi
način ostanu bez nje.

Vojni obveznici dužni su
čuvati vojnu iskaznicu. Ako je u vojnu iskaznicu upisan ratni raspored, ona
predstavlja vojnu tajnu.

Zabranjeno je iznositi vojnu
iskaznicu iz Republike Hrvat­ske.

Članak 76.

Pozivanje vojnih obveznika
zbog vojne obveze obavljaju uredi za obranu koji ih vode u evidenciji.

Pozivanje vojnih obveznika iz
stavka 1. ovoga članka propisuje ministar obrane.

Vojni obveznik iz stavka 1.
ovoga članka kojega pozove nadležni ured za obranu dužan je javiti se
naznačenom tijelu na mjestu i u vremenu koji su navedeni u pojedinačnom ili
općem pozivu i sa sobom ponijeti stvari i isprave određene u pozivu.

Pojedinačni poziv, osim
poziva za mobilizaciju ili vježbovnu mobilizaciju, dostavlja se vojnom
obvezniku, u pravilu, najkasnije 30 dana prije početka obveze.

Na dostavu pojedinačnog
poziva za mobilizaciju, odnosno u vezi s novačkom obvezom ne primjenjuju se
odredbe Zakona o općem upravnom postupku o osobnoj dostavi.

Ako se pričuvnik ne odazove
pozivu za mobilizaciju, nadležni ured za obranu zahtijevat će od nadležnog
tijela Ministarstva unutarnjih poslova raspisivanje potrage i dovođenje.

1.1.9. Postupak

Članak 77.

Sva rješenja u svezi s vojnom obvezom donosi nadležna uprava za obranu,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Zapovjednik na položaju zapovjednika samostalne bojne, njemu ravnom ili
višem položaju donosi rješenje u svezi sa služenjem vojnog roka ročnika koji je
u zapovjedništvu, postrojbi, odnosno ustanovi Oružanih snaga.

Žalba protiv rješenja koje je doneseno u svezi s vojnom obvezom ne zadržava
njegovo izvršenje.

Žalbu protiv rješenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka rješava ministar
obrane, odnosno osoba koju on ovlasti.

 Žalbu protiv odluke novačkog
povjerenstva rješava ministar obrane, odnosno osoba koju on ovlasti.

*1.2. Radna obveza*

Članak 78.

Radnu obvezu imaju svi za rad sposobni građani koji su navršili 18
godina.

Radna obveza uvodi se u tijela državne vlasti i tijela državne uprave te
pravne osobe u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti.

U okolnostima iz stavka 2. ovoga članka radna obveza može se uvesti i za
obavljanje povremenih poslova za potrebe Oružanih snaga, odnosno obrane
Republike Hrvatske.

Članak 79.

Ako je proglašeno stanje neposredne ugroženosti, Vlada može donijeti
odluku o uvođenju radne obveze samo u djelatnostima koje su posebno važne za
provedbu obrambenih priprema Republike Hrvatske.

Odlukom Vlade iz stavka 1. ovoga članka određuju se zadat­ci i poslovi
za koje se uvodi radna obveza i njezino trajanje.

Članak 80.

Radnoj obvezi ne podliježu:

– žene starije od 55 godina

– muškarci stariji od 65
godina

– trudnice, majke, samohrani
roditelji, odnosno skrbnici s jednim djetetom ili više djece mlađe od 10
godina.

Članak 81.

Državni službenici i
namještenici u pravilu izvršavaju radnu obvezu u tijelima u kojima su
zaposleni.

Članak 82.

Pri proglašenju ratnog stanja
i stanja neposredne ugroženosti osobe koje podliježu radnoj obvezi (u daljnjem
tekstu: radni obveznici) dužne su nastaviti obavljati poslove na svome radnom
mjestu.

 Radni obveznici koji su raspoređeni na druge zadatke i poslove ili
u drugu pravnu osobu u svome prebivalištu ili izvan njega dužni su u
okolnostima iz stavka 1. ovoga članka postupiti prema dobivenom rasporedu.

Radne obveznike se u pravilu
raspoređuje na poslove prema stručnoj spremi, odnosno sposobnostima.

**1.3. Materijalna obveza**

Članak 83.

U ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti građani i pravne osobe
imaju materijalnu obvezu.

Na pismeni zahtjev tijela nadležnog za upravne poslove ob­ra­ne, građani
i pravne osobe u okolnostima iz stavka 1. ovoga članka obvezni su Oružanim
snagama, tijelima državne vlasti i pravnim osobama posebno važnima za obranu
Republike Hrvat­ske ustupiti objekte, vozila, strojeve i druga sredstva, opremu
i stoku koji su na popisu materijalnih sredstava za potrebe obrane.

Popise materijalnih sredstava za potrebe obrane vode nadležna tijela
državne uprave.

Građani i pravne osobe obvezni su ustupati materijalna sred­stva iz
stavka 2. ovoga članka i u miru zbog pregleda sredstava i vježba.

 Ako na sredstvima iz stavka 2.
ovoga članka nastane šteta, oštećeniku pripada naknada za stvarnu štetu u
vrijeme njezina nastanka.

Vlada propisuje vrstu materijalnih sredstava i opreme iz stav­ka 2.
ovoga članka te visinu dnevne naknade koja pripada građanima i pravnim osobama
za ustupljena sredstva.

 Vlasniku sredstava iz stavka 2.
ovoga članka ne pripada naknada za izmaklu dobit.

Tijela državne uprave koja vode popis materijalnih sredstava za potrebe
obrane dužna su podatke o tome davati upravama za obranu na njihov zahtjev.

*1.4. Ostale obveze građana, evidencija i postupak*

Članak 84.

Obveze građana u području civilne zaštite uredit će se posebnim zakonom.

Članak 85.

Obvezi sudjelovanja u civilnoj zaštiti ne podliježu osobe na službi u
Ministarstvu obrane i Oružanim snagama te osobe koje imaju ratni raspored u
zapovjedništvima, postrojbama i ustanovama Oružanih snaga.

Članak 86.

Osposobljavanje građana za civilnu obranu provodi se prema planovima i
programima nadležnih tijela te na vojnim vježbama u sklopu obrambenog sustava.

Osposobljavanje u sklopu obrambenog sustava provodi se prema planovima i
programima koje donosi ministar obrane.

Članak 87.

Vojni obveznik, radni obveznik i materijalni obveznik moraju se na poziv
nadležnog tijela javiti tijelu, odnosno pravnoj osobi, u mjestu i vremenu koji
su naznačeni u općem ili poje­dinačnom pozivu.

Ako se osobe iz stavka 1. ovoga članka ne odazovu pozivu i ne opravdaju
svoj izostanak, tijelo nadležno za upravne poslove obrane može, samo ili na
prijedlog tijela koje je zahtijevalo pozivanje, zahtijevati raspisivanje
potrage i dovođenje.

Dovođenje izvršava tijelo unutarnjih poslova.

Članak 88.

Za građane upisane u vojnu evidenciju uredi za obranu prikupljaju
podatke o: rođenju, narodnosti, državljanstvu, prebi­valištu i boravištu,
psiho-tjelesnoj sposobnosti, bračnom stanju, školskoj i stručnoj spremi,
zaposlenju, vojnostručnoj osposob­ljenosti i znanjima važnima za obranu te
ostale podatke potrebne za određivanje rasporeda i podatke o rasporedu.

Uprave za obranu prikupljaju, u skladu sa zakonom, podatke o kažnjavanju
za građane Republike Hrvatske predviđene za obav­ljanje vojnopolicijskih
poslova, poslova kriptološke zaštite tajnih podataka ili za obavljanje poslova,
odnosno dužnosti vođenja sigurnosnih i vojnopolicijskih poslova, te za pričuvne
časnike i dočasnike, odnosno osobe raspoređene na zapovjedne dužnosti u
Oružanim snagama.

Tijela iz stavka 1. i 2. ovoga članka odgovorna su za čuvanje osobnih
podataka u skladu s posebnim zakonom.

Članak 89.

Vojni obveznici dužni su u roku od 15 dana od dana nastanka promjene
uredu za obranu koji ih vodi u evidenciji prijaviti promjenu zdravstvenog
stanja, stečenu stručnu odnosno školsku spremu, zasnivanje i prestanak radnog
odnosa, s naznakom poslodavca, poduzeća ili druge pravne osobe, odnosno vrstu i
mjesto obavljanja samostalne djelatnosti.

Nadležna tijela državne uprave dužna su u roku od 15 dana od dana
nastanka promjene nadležni ured za obranu obavijestiti o promjeni imena i
prezimena, promjeni adrese prebivališta odnosno boravišta, o prijmu u hrvatsko
državljanstvo ili otpustu iz hrvatskog državljanstva i o promjeni bračnog
stanja vojnog ob­vez­nika.

Članak 90.

Ozljeda ili bolest koja nastane kao posljedica izvršavanja vojne obveze
smatra se ozljedom na radu.

Ozljedom na radu smatra se i ozljeda nastala na putu od stana ili radnog
mjesta do zborišta, odnosno na povratku nakon izvršene obveze.

Tijelo koje je organiziralo aktivnost na kojoj se vojni obveznik
razbolio ili ozlijedio, po službenoj dužnosti ili na zahtjev vojnog obveznika
utvrđuje vrijeme i mjesto nastanka bolesti ili ozljede.

Zahtjev iz stavka 3. ovoga članka vojni obveznik podnosi nadležnoj
upravi za obranu.

Članak 91.

 Propisi o materijalnoj
odgovornosti u državnoj upravi primjenjuju se i na radne obveznike koji su u
obavljanju službe ili u svezi s obavljanjem službe prouzročili, namjerno ili iz
krajnje nepažnje, materijalnu štetu fizičkoj ili pravnoj osobi.

Glava IV.

ORUŽANE SNAGE

1. ZajednČke odredbe

Članak 92.

Oružane snage štite suverenitet i neovisnost Republike Hrvat­ske te
brane njezinu teritorijalnu cjelovitost.

Oružane snage mogu, uz uvjete predviđene Ustavom, me­đunarodnim
ugovorima i zakonom, sudjelovati u međunarodnim mirovnim, humanitarnim i drugim
operacijama, obavljati odre­đene zadatke u stanju neposredne ugroženosti te
pružati pomoć institucijama civilne vlasti i stanovništvu u slučaju prirodnih,
tehničko-tehnoloških i ekoloških nesreća.

Pripadnici Oružanih snaga se, uvijek i u svim okolnostima, pri izvođenju
borbenih i neborbenih djelovanja pridržavaju pravila međunarodnoga ratnog prava
o humanom postupku s neprijateljskim ranjenicima i zarobljenicima i o zaštiti
stanovništva te drugih pravila toga prava, u skladu s Ustavom, međunarodnim
ugovorima i zakonom.

Pripadnik Oružanih snaga ima
pravo odbiti zapovijed kojom se od njega traži postupanje protivno odredbama
Ustava i pravilima međunarodnoga ratnog prava.

Pripadnici Oružanih snaga
izjednačeni su u ostvarivanju prava i dužnosti bez obzira na nacionalnu, vjersku
i spolnu pripadnost.

Članak 93.

Oružane snage organizirane su
u Glavni stožer, zapovjedništva, postrojbe i ustanove Oružanih snaga ustrojene
po posebnim ustrojbenim knjigama i odobrenom mobilizacijskom razvoju Oružanih
snaga.

Članak 94.

Glavni stožer je združeno
tijelo Oružanih snaga ustrojeno u okviru Ministarstva obrane, nadležno za
zapovijedanje, pripremu i uporabu Oružanih snaga.

Na čelu Glavnog stožera je
načelnik Glavnog stožera, koji je nadređen zapovjedništvima, postrojbama i ustanovama
Oružanih snaga.

Načelnik Glavnog stožera
glavni je vojni savjetnik vrhovnom zapovjedniku i ministru obrane.

Načelnik Glavnog stožera
imenuje se na razdoblje od pet godina i može biti imenovan najviše dva puta.

Načelnik Glavnog stožera
odgovoran je u miru vrhovnom zapovjedniku za Plan uporabe Oružanih snaga i
vojne elemente borbene spremnosti Oružanih snaga.

Ustroj Glavnog stožera
propisuje vrhovni zapovjednik na prijedlog načelnika Glavnog stožera i uz
suglasnost ministra obrane.

Članak 95.

Oružane snage sastoje se od
grana, rodova, služba i struka.

Grane Oružanih snaga su:

– Hrvatska kopnena vojska

– Hrvatska ratna mornarica

– Hrvatsko ratno
zrakoplovstvo i protuzračna obrana.

Ministar obrane propisuje
rodove, službe i struke te njihove specijalnosti na prijedlog načelnika Glavnog
stožera.

Članak 96.

Oružane snage organiziraju se
i pripremaju u miru za vođenje oružane borbe i izvršenje zadaća iz članka 92.
stavka 1. ovoga Zakona kao glavna obrambena snaga Republike Hrvatske sposobna
da pravodobno otkloni prijetnju, odnosno da se u slučaju oružane agresije
suprotstavi prvom udaru agresora i tako omogući mobilizaciju, razvoj i
djelovanje svih subjekata obrambenog sustava Republike Hrvatske.

Oružane snage imaju
mirnodopski i ratni sastav.

Mirnodopski sastav Oružanih
snaga čine djelatne vojne osobe, državni službenici i namještenici raspoređeni
u Oružane snage, kadeti, ročnici te pričuvnici kada se nalaze na vojnoj vježbi
u Oružanim snagama.

Ratni sastav Oružanih snaga,
uz osobe iz stavka 4. ovoga članka, čine i ostali pričuvnici.

Članak 97.

Oružane snage popunjavaju se djelatnim, ročnim i pričuvnim sastavom.

Članak 98.

Sastav, popuna, služba, školovanje, dodjela činova i pro­maknuća te
ostala statusna pitanja pripadnika Oružanih snaga uređuju se posebnim zakonom.

Članak 99.

U Oružanim snagama u službenoj je uporabi hrvatski jezik i latinično
pismo.

2. Zapovijedanje i rukovoĐenje u OruŽanim
snagama

Članak 100.

Zapovijedanje Oružanim snagama
u miru, vrhovni zapovjednik ostvaruje preko ministra obrane u skladu s Ustavom
i zakonom. Ministar obrane odgovara vrhovnom zapovjedniku za provedbu
zapovijedi i izvješćuje ga o provedbi. Načelnik Glavnog stožera odgovara
ministru obrane za provedbu zapovijedi i izvješćuje ga o provedbi.

Za provedbu zapovijedi
vrhovnog zapovjednika ministar obrane može donijeti akte propisane člankom 10.
stavkom 3. ovoga Zakona.

Ako ministar obrane ne
provodi zapovijedi vrhovnog zapovjednika, vrhovni zapovjednik može ostvarivati
zapovijedanje Oružanim snagama neposredno preko načelnika Glavnog stožera.

O nastaloj situaciji iz
stavka 3. ovoga članka vrhovni zapovjednik u pisanom obliku izvješćuje Vladu i
Hrvatski sabor te nakon konzultacije s predsjednikom Vlade predlaže utvrđivanje
odgovornosti ministra obrane.

Ako Hrvatski sabor ne utvrdi
odgovornost ministra obrane, vrhovni zapovjednik ostvaruje zapovijedanje
Oružanim snagama preko ministra obrane.

U stanju neposredne
ugroženosti i ratnom stanju vrhovni zapovjednik izravno izdaje zapovijedi
načelniku Glavnog stožera te istodobno obavješćuje ministra obrane o izdanim
zapovijedima. Načelnik Glavnog stožera za provedbu zapovijedi odgovara vrhovnom
zapovjedniku.

Članak 101.

Zapovijedanje i rukovođenje u
Oružanim snagama provode časnici i dočasnici imenovani i raspoređeni na
zapovjedne dužnosti u Oružanim snagama.

Osobe iz stavka 1. ovoga
članka rukovode zapovjedništvima, postrojbama i ustanovama Oružanih snaga i
zapovijedaju njima te obavljaju upravne poslove iz djelokruga Ministarstva
obrane u skladu s ovlastima koje na njih prenesu vrhovni zapovjednik i ministar
obrane.

Zapovijed je operativna
odluka koja nema snagu upravnog akta, a koju izdaju zapovjednici u skladu s
ovlastima na temelju Ustava i zakona radi učinkovitog funkcioniranja obrambenog
sustava.

Članak 102.

Zapovijedanje u Oružanim
snagama zasniva se na načelima jednočelništva i subordinacije.

Za svoj rad, zapovijedanje i
rukovođenje pripadnici Oruža­nih snaga odgovaraju nadređenima.

3. Popuna OruŽanih snaga

Članak 103.

Oružane snage popunjavaju se na način i u postupku predvi­đenima
odredbama ovoga Zakona.

Ratni sastav Oružanih snaga popunjava se pričuvnicima i
materijalno-tehničkim sredstvima s popisa, a može se popunjavati i na drugi
način predviđen planovima razvoja Oružanih snaga.

4. Mobilizacija OruŽanih snaga

Članak 104.

Mobilizacija Oružanih snaga
ili njihovih dijelova izvodi se u ratnom stanju i stanju neposredne
ugroženosti.

Mobilizacijom Oružane snage
prelaze iz mirnodopskog ustrojstva i stanja na ratno ustrojstvo i stanje
spremnosti za borbena djelovanja prema planu mobilizacije.

 Po opsegu mobilizacija Oružanih snaga može biti opća i djelomična,
a po načinu izvedbe javna i tajna.

Opća mobilizacija Oružanih snaga
obuhvaća sve ratne postrojbe Oružanih snaga, a djelomična mobilizacija samo
određene ratne postrojbe.

Članak 105.

 U miru se može provoditi vježbovna mobilizacija radi provjere
mobilizacijske i borbene spremnosti.

Vježbovnu mobilizaciju
Oružanih snaga nalaže ministar obrane na prijedlog načelnika Glavnog stožera.

Članak 106.

Mobilizacija Oružanih snaga
provodi se u skladu s mobilizacijskim razvojem, na temelju planova mobilizacije
Oružanih snaga usklađenih s jedinstvenim mobilizacijskim sustavom koji utvrdi
vrhovni zapovjednik.

Članak 107.

Za pripremu i provedbu
mobilizacije Oružanih snaga odgovorni su:

1. ministar obrane - za
pripremu i provedbu mobilizacije Oružanih snaga

2. načelnik Glavnog stožera,
zapovjednici zapovjedništava, postrojba i ustanova Oružanih snaga - za pripremu
i provedbu mobilizacije zapovjedništava, postrojba i ustanova Oružanih snaga.

5. Pripravnost OruŽanih snaga

Članak 108.

Pripravnost Oružanih snaga obuhvaća poduzimanje mjera povećane borbene
spremnosti, mobilizacijske, organizacijske, sigurnosne i druge mjere i postupke
koji su potrebni radi sprječavanja i otklanjanja opasnosti od iznenadnog napada
na Republiku Hrvatsku i drugih opasnosti koje ugrožavaju suverenitet,
neovisnost i teritorijalnu cjelovitost, te zbog povećanja spremnosti
zapovjedništava, postrojba i ustanova Oružanih snaga za izvođenje borbenih
zadaća.

 Vrhovni zapovjednik nalaže
uvođenje mjera pripravnosti Oružanih snaga ili dijelova Oružanih snaga na
prijedlog Vlade.

6. Sudjelovanje pripadnika OruŽanih snaga u aktivnostima
izvan granica Republike Hrvatske

Članak 109.

Sudjelovanje pripadnika Oružanih snaga u međunarodnim, humanitarnim i
drugim operacijama izvan granica Republike Hrvatske uređuje se posebnim
zakonom.

7. Uporaba OruŽanih snaga u stanju neposredne
ugroženosti

Članak 110.

Uporabu Oružanih snaga u stanju neposredne ugroženosti može narediti
vrhovni zapovjednik uz supotpis predsjednika Vlade.

8. Uporaba OruŽanih snaga u sluČaju prirodnih,
tehniČko-tehnoloŠkih i ekoloŠkih nesreĆa u Republici Hrvatskoj

Članak 111.

Uvođenje određenih mjera pripravnosti i uporabe zapo­vjedništava,
postrojba i ustanova Oružanih snaga na dijelu pod­ručja ugroženog prirodnom,
tehničko-tehnološkom i ekološkom nesrećom ako je za sprječavanje ili
otklanjanje njihovih posljedica prijeko potrebna pomoć Oružanih snaga, nalaže
ministar obrane, o čemu odmah izvješćuje vrhovnog zapovjednika.

Prilikom pružanja pomoći institucijama civilne vlasti i stanovništvu u
situacijama iz stavka 1. ovoga članka, Oružane snage djeluju usklađeno s tijelima
koja rukovode sprječavanjem ili otklanjanjem posljedica prirodne,
tehničko-tehnološke i ekološke nesreće.

9. Materijalno zbrinjavanje OruŽanih snaga

Članak 112.

Ministarstvo obrane osigurava
materijalno zbrinjavanje Oru­ža­nih snaga.

Materijalno zbrinjavanje
Oružanih snaga provodi se kroz sljedeće djelatnosti:

1. opremanje, modernizaciju i
održavanje naoružanja i vojne opreme,

2. izgradnju i održavanje
infrastrukture,

3. opskrbu materijalnim
sredstvima,

4. prijevoz ljudi i sredstava
te obavljanje drugih usluga,

5. zdravstvenu, veterinarsku
i drugu potrebnu skrb.

Postupak materijalnog
zbrinjavanja za svaku pojedinu djelatnost Oružanih snaga propisat će ministar
obrane.

Materijalno zbrinjavanje
Oružanih snaga organizira se i provodi prema planovima razvoja i uporabe
Oružanih snaga.

Članak 113.

Ministarstvo obrane surađuje
s drugim ministarstvima i tijelima državne uprave u provedbi materijalnog
zbrinjavanja Oružanih snaga osim u opskrbi Oružanih snaga bojnim sredstvima.

Opremanje Oružanih snaga naoružanjem i vojnom opremom mora se provoditi
u skladu s ratificiranim međunarodnim konvencijama.

Članak 114.

U svrhu materijalnog
zbrinjavanja Oružanih snaga osnivaju se, u skladu sa zakonom, potrebne pričuve
materijalnih sredstava.

Način osiguranja i čuvanja
pričuva materijalnih sredstava za potrebe Oružanih snaga u ratnom stanju i
stanju neposredne ugroženosti utvrđuje ministar obrane.

10. Zastave, znak i oznake u OruŽanim snagama

Članak 115.

Postrojbe Oružanih snaga
imaju svoje zastave.

Zastave postrojba Oružanih
snaga propisuje vrhovni zapovjednik na prijedlog ministra obrane.

Članak 116.

Znak Oružanih snaga sadrži
grb i naziv Republike Hrvatske.

Izgled znaka Oružanih snaga,
oznaka činova, dužnosti i pripadnosti granama, rodovima, službama i strukama,
oznaka zapovjedništava, postrojba i ustanova te izgled vojnih odora propisuje
ministar obrane.

Osobama koje nisu pripadnici
Oružanih snaga zabranjeno je nošenje vojne odore i dijelova vojne odore s
propisanim oznakama.

Glava V.

OBRAMBENI
POSTUPCI

1. Obrambene pripreme

Članak 117.

Planovima obrane utvrđuju se
svi elementi potrebni za djelovanje nositelja vojne i civilne obrane Republike
Hrvatske.

Članak 118.

Nositelji obrambenih priprema
su Vlada, središnja tijela državne uprave, županije, Grad Zagreb, pravne osobe
koje su prema odluci Vlade posebno važne za obranu te pravne osobe koje su
dobile zadaću od nadležnoga središnjeg tijela državne uprave, županije ili
Grada Zagreba.

Nositelji obrambenih priprema
iz stavka 1. ovoga članka imaju obvezu planiranja vlastitog djelovanja radi
ostvarivanja ciljeva obrane kao i obavljanja zadaća koje su utvrdila nadležna
tijela.

Nositelji obrambenih priprema
dužni su svoje planove obrane uskladiti s Planom obrane Republike Hrvatske.

Članak 119.

Nositelji obrambenih priprema
u miru pripremaju i donose planove obrane u kojima utvrđuju svoju organizaciju
i način rada, određuju zadaće, snage, sredstva, mjere i postupke obrane, te
druge obrambene aktivnosti koje će provoditi u ratnom stanju i stanju
neposredne ugroženosti.

Članak 120.

Središnja tijela državne
uprave, u skladu sa svojim nadležnostima u području obrane, dužna su pratiti
provedbu obrambenih priprema i o tome jedanput na godinu izvijestiti Vladu.

Izvješća iz stavka 1. ovoga članka središnja tijela državne uprave
dostavljaju Vladi preko Ministarstva obrane.

Vlada jedanput na godinu izvješćuje Hrvatski sabor o stanju obrambenih
priprema u Republici Hrvatskoj.

Ministar obrane najmanje jedanput na godinu izvješćuje vrhovnog
zapovjednika o funkcioniranju obrambenog sustava.

2. ZaŠtita tajnih podataka obrane

Članak 121.

Podaci obrane koji su označeni kao državna, vojna ili službena tajna (u
daljnjem tekstu: tajni podaci obrane) zaštićuju se u skladu sa zakonom i
propisima donesenima na temelju zakona.

Članak 122.

Tajni podaci obrane mogu se obrađivati i prenositi infor­matičko-telekomunikacijskim
i drugim komunikacijskim sustavima i sredstvima samo ako se tom prilikom
ostvaruje zajamčena sigurnost i tajnost tih podataka. Pri prijenosu i obradi
tajnih podataka obrane takvim sustavima i sredstvima obvezatno se koriste
kriptološke metode za provedbu propisanih jamstava za sigurnost i tajnost
podataka.

Zbog provedbe potpune sustavne sigurnosti i tajnosti podataka obvezatno
se koriste propisani sigurnosni postupci i metode koji onemogućuju otkrivanje i
analizu rada informatičko-telekomunikacijske tehnologije.

Članak 123.

Tijela državne uprave i pravne osobe dužni su postupati s tajnim
podacima obrane na način propisan posebnim zakonom.

Stupanj i vrsta tajnosti te mjere i postupci za zaštitu tajnih podataka
obrane određuju se u skladu s posebnim zakonom.

Članak 124.

Zabranjeno je motrenje, snimanje i pristup vojnim i drugim objektima
koji su posebno važni za obranu.

Vojne objekte posebno važne za obranu određuje ministar obrane na
prijedlog načelnika Glavnog stožera.

Druge objekte posebno važne za obranu određuje Vlada.

Na prijedlog ministra obrane Vlada propisuje kriterije za odabir, mjere
za zaštitu te način označivanja objekata iz stavka 2. i 3. ovoga članka.

Članak 125.

Inozemne i domaće pravne i fizičke osobe koje se bave znanstvenim i
drugim istraživanjima na područjima i lokacijama važnima za obranu mogu
obavljati istraživanja na temelju odobrenja ministra obrane i uz prethodno
pribavljeno mišljenje tijela državne uprave koje je nadležno za znanost i
tehnologiju.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu ustupati rezultate istraživanja
drugim osobama samo uz suglasnost Ministarstva obrane.

Vlada će na prijedlog ministra obrane odrediti područja i lokacije važne
za obranu na kojima se istraživanja mogu obavljati samo uz odobrenje ministra
obrane.

Članak 126.

Pravne i fizičke osobe koje Vlada ovlasti za snimanje iz zraka područja
i vodenih površina u Republici Hrvatskoj za potrebe premjera zemljišta,
istraživanja i prostornog uređenja te za druge gospodarstvene i znanstvene
potrebe mogu razvijati, umnožavati i objavljivati zračne snimke samo nakon
pribavljenog odobrenja tijela državne uprave ovlaštenog za geodetske poslove.

Prije nego što se odobrenje
za snimanje otvorenog prostora izda inozemnim pravnim i fizičkim osobama te
pravnim osobama koje se bave snimanjem filmova i televizijskih koprodukcija s
inozemnim fizičkim i pravnim osobama, ili za njihove potrebe, mora se pribaviti
suglasnost Ministarstva obrane.

Pravne i fizičke osobe iz
stavka 1. ovoga članka dužne su zračne snimke prije uporabe, a najkasnije u
roku od 8 dana od dana snimanja, dostaviti na pregled tijelu državne uprave
nadležnome za geodetske poslove.

Tijelo državne uprave
nadležno za geodetske poslove u su­rad­nji s Ministarstvom obrane pregledava
zračne snimke i određuje koje se od tih snimaka mogu rabiti u skladu s
podnesenim zahtjevom, odnosno koje se ne mogu ustupati drugima.

Na prijedlog tijela državne
uprave nadležnoga za geodetske poslove, a uz suglasnost Ministarstva obrane,
Vlada donosi propis o snimanju iz zraka.

3. ObavjeŠtajni, protuobavjeŠtajni i
sigurnosni poslovi u podruČju obrane

Članak 127.

U Ministarstvu obrane i Oružanim snagama obavljaju se obavještajni,
protuobavještajni i sigurnosni poslovi od interesa za obranu i obrambeni sustav
Republike Hrvatske.

Obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka uređuje se posebnim
zakonom.

4. Vojnopolicijski poslovi u podruČju obrane

Članak 128.

U Ministarstvu obrane i Oružanim snagama ustrojava se Vojna policija sa
zadaćom obavljanja vojno redarstvenih i krimi­nalističkih poslova u
Ministarstvu obrane i Oružanim snagama.

Vojnoredarstvene poslove pripadnici Vojne policije obavljaju u skladu s
vojnim propisima odnosno propisima kojima se uređuje kazneni i prekršajni
postupak.

Ministar obrane, uz suglasnost vrhovnog zapovjednika donijet će poseban
propis o djelokrugu rada, dužnostima i ovlastima pripadnika Vojne policije u
obavljanju vojnoredarstvenih i kriminalističkih poslova.

Glava VI.

PRAVA, OBVEZE I ODGOVORNOSTI OSOBA RASPOREĐENIH NA SLUŽBU U
MINISTARSTVO OBRANE I ORUŽANE SNAGE

Članak 129.

Na službu u Ministarstvo obrane raspoređuju se državni službenici i
namještenici te djelatne vojne osobe na ustrojbena mjesta utvrđena Pravilnikom
o unutarnjem redu Ministarstva obrane.

Na službu u Oružane snage raspoređuju se djelatne vojne osobe i državni
službenici i namještenici na ustrojbena mjesta utvrđena knjigama ustroja
zapovjedništava, postrojba i ustanova Oružanih snaga.

Prava, obveze i odgovornosti osoba raspoređenih na službu u Oružane
snage uređuju se posebnim zakonom.

Državnim službenicima i namještenicima raspoređenima na službu u
Ministarstvo obrane uvećava se osnovna plaća zbog posebnih uvjeta rada, težine
i naravi poslova i odgovornosti.

Ministar obrane utvrđuje ustrojbena mjesta na kojima državni službenici
i namještenici, raspoređeni na službu u Ministarstvo obrane ostvaruju pravo na
uvećanje plaće kao i iznos uvećanja.

Nakon isteka roka raspolaganja državni službenici i na­mještenici ostvaruju
pravo na otpremninu u iznosu koji odredi ministar obrane.

Državnim službenicima i namještenicima zabranjena je u vojnim objektima
i objektima Ministarstva obrane svaka politička djelatnost: osnivanje stranaka,
održavanje političkih skupova i demonstracija te javno istupanje u svezi sa
odnosima i stanjem u Ministarstvu obrane bez odobrenja ministra obrane ili
osobe koju on ovlasti.

Glava VII.

FINANCIRANJE OBRANE

Članak 130.

U Državnom proračunu Republike Hrvatske osiguravaju se sredstva za
programe i aktivnosti nositelja vojne i civilne obrane.

Način planiranja, programiranja, izrade i izvršenja proračuna u
Ministarstvu obrane uredit će se posebnim propisom ministra obrane.

Članak 131.

Na sredstva naoružanja i vojnu opremu za potrebe Oružanih snaga i komponente
namijenjene za proizvodnju i remont naoružanja i vojne opreme te uređaje
namijenjene za proizvodnju naoružanja i vojne opreme ne plaća se carina.

Sredstva naoružanja i vojne opreme, komponente za proiz­vod­nju i remont
naoružanja i vojne opreme te uređaje namije­njene za proizvodnju naoružanja i
vojne opreme određuje Vlada.

Članak 132.

Ako je Ministarstvo obrane prema posebnim propisima oslobođeno plaćanja
naknade za korištenje vojnih objekata (npr. slivna naknada, naknada za
korištenje voda i sl.), vojni objekti određuju se u skladu sa člankom 17.
stavkom 4. ovoga Zakona.

Glava VIII.

OVLAST ZA DONOŠENJE PROPISA U PODRUČJU OBRANE

Članak 133.

Osim propisa iz članka 8. ovoga Zakona Vlada donosi slje­deće propise:

1. Uredbu o vojnom graditeljstvu (članak 17. stavak 3.),

2. Odluku o vrstama materijalnih sredstava koja su građani i pravne
osobe obvezni ustupiti na temelju materijalne obveze, te o visini dnevne
naknade koja pripada građanima i pravnim osobama za ustupljena materijalna
sredstva (članak 83. stavak 2. i 6.),

3. Odluku o drugim objektima posebno važnim za obranu države (članak
124. stavak 3.),

4. Uredbu o kriterijima za odabir, mjerama za zaštitu te načinu
označivanja vojnih i drugih objekata posebno važnih za obranu (članak 124.
stavak 4.),

5. Odluku o područjima i lokacijama važnima za obranu na kojima se mogu
obavljati istraživanja na temelju odobrenja ministra obrane (članak 125. stavak
3.),

6. Uredbu o snimanju iz zraka (članak 126. stavak 5.),

7. Odluku o naoružanju i vojnoj opremi te uređajima na koje se ne plaća
carina (članak 131. stavak 2.).

Ministar obrane donosi sljedeće propise:

 1. Pravilnik o odnosima upravnog dijela Ministarstva obrane i
Glavnog stožera (članak 12.),

 2. Pravilnik o radu Inspektorata obrane (članak 14. stavak 1.),

 3. Odluku o revizijskom pregledu osoba jednog ili više godišta
(članak 28. stavak 1.),

 4. Pravilnik o izvršavanju vojne obveze (članak 29. stavak 4. i
članak 76. stavak 2.),

 5. Odluku o osnivanju
novačkih povjerenstava (članak 33. stavak 2.),

 6. Pravilnik o načinu
rada novačkih povjerenstava te određivanju rodova i struka u kojima će novaci
služiti vojni rok (članak 33. stavak 3.),

 7. Pravilnik o
mjerilima i postupcima za ocjenu psihološke i zdravstvene sposobnosti vojnih
obveznika za vojnu obvezu (članak 33. stavak 4.),

 8. Naputak o vremenu i
načinu upućivanja novaka na služenje vojnog roka i otpustu iz Oružanih snaga
(članak 40. stavak 2.),

 9. Pravilnik o svečanoj
prisezi (članak 41. stavak 3.),

10. Pravilnik o uvjetima,
kriterijima i postupku za izbor ročnika radi osposobljavanja za profesionalne
vojnike, odnosno izobrazbu za pričuvne časnike i dočasnike (članak 44. stavak
5.),

11. Naputak o određivanju
ratnog rasporeda; izdavanju, čuvanju, održavanju i vraćanju osobne vojne opreme
(članak 61. stavak 7.),

12. Pravilnik o naknadama i
načinu isplate naknada osobama pozvanima zbog vojne obveze u Oružane snage
(članak 69. stavak 2. i članak 70. stavak 6.),

13. Pravilnik o novčanim
naknadama ročnika (članak 74. stavak 2.),

14. Pravilnik o načinu vođenja
očevidnika vojnih obveznika i obrascu vojne iskaznice (članak 75. stavak 2.),

15. Upute o vođenju
evidencije vojnih obveznika (članak 75. stavak 2.),

16. Odluku o rodovima,
službama, strukama i njihovim specijalnostima (članak 95. stavak 3.),

17. Pravilnik o pripremi i
provedbi mobilizacije Oružanih snaga (članak 107.),

18. Pravilnik o načinu
materijalnog zbrinjavanja Oružanih snaga (članak 112. stavak 2.),

19. Pravilnik o načinu
osiguranja i čuvanja pričuve materijalnih sredstava za potrebe Oružanih snaga u
miru i ratu (članak 114. stavak 2.),

20. Odluku o određivanju objekata posebno važnih za obranu (članak 124.
stavak 2.),

21. Pravilnik o djelokrugu
rada, dužnostima i ovlastima pripadnika Vojne policije (članak 128. stavak 3.),

22. Odluku o ustrojbenim
mjestima na kojima se uvećava osnovna plaća državnih službenika i namještenika
u Ministarstvu obrane te o iznosu uvećanja (članak 129. stavak 5.),

23. Pravilnik o načinu
planiranja, programiranja, izradi i izvršenju proračuna Ministarstva obrane (članak
130. stavak 2).

Ministar obrane po
pribavljenom mišljenju ministra zaštite okoliša i prostornog uređenja donosi:

1. Pravilnik o zaštitnim i
sigurnosnim zonama vojnih objekata (članak 18. stavak 3.)

Ministar obrane i ministar
rada i socijalne skrbi donosi:

1. Pravilnik o posebnom stažu
ostvarenom u Domovinskom ratu (članak 144. stavak 3).

Glava IX.

KAZNENE ODREDBE

Članak 134.

Novčanom kaznom od 5.000 do
15.000 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba, odnosno poslodavac:

1. ako ne postupi prema odredbama
članka 71. i 73. ovoga Zakona,

2. ako sa sredstvima i
opremom kojima raspolaže postupa u suprotnosti s materijalnom obvezom, prema
onome što određuje zakon (članak 83. stavak 2. i 4.),

3. ako planove obrane ne
uskladi s Planom obrane Republike Hrvatske (članak 118. stavak 2.),

4. ako ne organizira i ne
izvodi pripreme za svoj rad u ratu i stanju neposredne ugroženosti po nalogu
nadležnog tijela državne uprave (članak 119.),

5. ako ne postupa s tajnim
podacima obrane na propisani način (članak 123.),

6. ako se protivno zakonu
bavi znanstvenoistraživačkim radom u vojne svrhe, ili ako bez odobrenja
nadležnog tijela obavlja znanstvena ili druga istraživanja na područjima i
lokacijama važnima za obranu Republike Hrvatske ili ako protivno zakonu
rezultate istraživanja dade drugim osobama (članak 125. stavak 1. i 2.),

7. ako snima iz zraka bez
dopuštenja ili ako zračne snimke ne pošalje na pregled prije njihove uporabe
(članak 126. stavak 1., 2. i 3.).

Novčanom kaznom od 2.000 do
10.000 kuna kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi za prekršaj iz
stavka 1. ovoga članka.

Članak 135.

Novčanom kaznom od 5.000 do
15.000 kuna kaznit će se za prekršaj vlasnik, odnosno korisnik objekta posebno
važnog za obranu ako ne postupa po propisima nadležnih tijela (članak 124.
stavak 1.).

Novčanom kaznom od 2.000 do
10.000 kuna kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba vlasnika, odnosno
korisnika objekta posebno važnog za obranu, ako ne postupi po propisanim
mjerama za zaštitu te način označivanja objekata (članak 124. stavak 4.).

Članak 136.

Novčanom kaznom od 3.000 do 10.000 kuna kaznit će se za prekršaj
odgovorna osoba:

1. ako ne postupa po nalogu, odnosno uputama inspektora obrane ili osobe
koju ovlasti ministar obrane (članak 15.),

2. ako obrađuje i prenosi podatke o obrani koji su određeni kao državna,
vojna ili službena tajna suprotno odredbama zakona (članak 122.),

3. ako ne postupa s tajnim podacima obrane na propisani način (članak
123. stavak 1.).

Članak 137.

Novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 kuna kaznit će se za prekršaj
inozemna pravna osoba ako na područjima i lokacijama važnima za obranu bez
odobrenja ovlaštenog tijela obavlja znanstvena istraživanja ili se neovlašteno
koristi rezultatima tih istraživanja (članak 125. stavak 1. i 2.).

Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka počinitelju se zajedno s kaznom
izriče i zaštitna mjera oduzimanja predmeta.

Članak 138.

Novčanom kaznom od 5.000 do 10.000 kuna kaznit će se za prekršaj stranac
ako bez odobrenja ovlaštenog tijela obavlja znanstvena istraživanja ili se neovlašteno
koristi rezultatima tih istraživanja na područjima i lokacijama važnima za
obranu (članak 125. stavak 1. i 2.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počinitelju se zajedno s kaznom
izriče i zaštitna mjera oduzimanja predmeta.

Članak 139.

Novčanom kaznom od 2.000 do 5.000 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba koja ne postupa u skladu s propisima za izradu planova obrane (članak
119.).

Novčanom kaznom od 1.000 do 5.000 kuna kaznit će se i odgovorna osoba u
pravnoj osobi za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 140.

Novčanom kaznom od 1.000 do 5.000 kuna kaznit će se za prekršaj
pojedinac:

1. ako se bez opravdanog razloga ne odazove pozivu nadležnog tijela u
vrijeme i na mjestu koji su naznačeni u pojedinačnom, odnosno općem pozivu za uvođenje
u vojnu evidenciju, na zdravstvene i druge preglede i psihološka ispitivanja,
novačenje, te na služenje vojnog roka (članak 31. stavak 1. i članak 37. stavak
1.),

2. ako se bez opravdanog razloga ne odazove pozivu nadležnog tijela u
vrijeme i na mjestu koji su naznačeni u pojedi­načnom odnosno općem pozivu za
vojnu vježbu, tečaj ili drugi oblik vojne izobrazbe (članak 58. stavak 3.,
članak 76. stavak 3. i članak 87. stavak 1.),

3. ako se bez opravdanog razloga ne odazove pozivu nadležnog tijela u vrijeme
i na mjestu koji su naznačeni u pojedi­načnom, odnosno općem pozivu za vraćanje
osobne vojne opreme ili ustupanju materijalnog sredstva (članak 61. stavak 5. i
članak 83. stavak 2. i 4.).

Članak 141.

Novčanom kaznom od 1.000 do 3.000 kuna kaznit će se za prekršaj novak
ili pričuvnik:

1. ako se u propisanom roku ne prijavi diplomatskoj misiji, odnosno
konzularnom uredu (članak 64.),

2. ako u propisanom roku ne
prijavi promjene nadležnom uredu za obranu (članak 89. stavak 1.),

3. ako iznese vojnu iskaznicu
iz zemlje ili je pokuša iznijeti (članak 75. stavak 7.).

Novčanom kaznom od 2.000 do
5.000 kuna kaznit će se novak ili pričuvnik koji je počinio prekršaj iz stavka
1. točaka 1. i 2. ovoga članka ako mu se zbog neprijavljivanja u smislu
odredaba članaka 64. i 89. ovoga Zakona nije mogao pravodobno dostaviti poziv
za vojnu obvezu ili se zbog toga nije mogao pravodobno javiti na vojnu obvezu.

Članak 142.

Novčanom kaznom od 1.000 do
3.000 kuna kaznit će se za prekršaj osoba koja neovlašteno nosi vojnu odoru ili
dijelove vojne odore s propisanim oznakama pripadnosti Oružanim snagama (članak
116. stavak 4.).

Članak 143.

Novčanom kaznom od 3.000 do
9.000 kuna kaznit će se za prekršaj novak koji se u roku propisanom u članku
66. stavku 2. ovoga Zakona ne javi nadležnom uredu za obranu.

GLAVA X.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 144.

Pripadnicima Ministarstva
obrane, Oružanih snaga i Ministarstva unutarnjih poslova koji su zaposleni ili
im se staž osiguranja računa po drugoj osnovi, vrijeme provedeno u Domovinskom
ratu u razdoblju od 30. svibnja 1990. do 30. lipnja 1996. računa se kao staž
osiguranja u dvostrukom trajanju, a hrvatskim braniteljima koji nisu zaposleni
ili ne ostvaruju staž osiguranja po drugoj osnovi, vrijeme provedeno u
Domovinskom ratu računa se kao poseban staž u dvostrukom trajanju.

Osobama koje su bile
nezaposlene, a mobilizirane su u civil­nu zaštitu, službu motrenja i
obavješćivanja kao i obveznicima radne obveze, vrijeme provedeno u civilnoj
zaštiti, službi motrenja i obavješćivanja i izvršavanju radne obveze uračunava
se u posebni staž u jednostrukom trajanju.

Ministar obrane i ministar
rada i socijalne skrbi donose propis za provedbu stavka 1. i 2. ovoga članka.

Članak 145.

Propisi za provedbu ovoga
Zakona donijet će se u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Propisi doneseni u skladu s
odredbama Zakona o obrani (»Narodne novine«, br. 74/93 - pročišćeni tekst,
57/96., 31/98., 78/99. i 16/01.) ostaju na snazi do donošenja propisa iz stavka
1. ovoga članka ako su u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Članak 146.

Osobe koje su na dan stupanja
na snagu ovoga Zakona ispunile uvjet za oslobađanje od obveze služenja vojnog
roka propisan odredbom članka 103. točke 3. Zakona o obrani (»Narodne novine«,
br. 74/93-pročišćeni tekst, 57/96., 31/98., 78/99. i 16/01.) oslobađaju se
obveze služenja vojnog roka.

Članak 147.

Danom stupanja na snagu ovoga
Zakona prestaju važiti: Zakon o obrani (»Narodne novine«, br. 74/93 - pročišćeni
tekst, 57/96., 31/98., 78/99. i 16/01.), Zakon o sredstvima i financiranju JNA
(»Narodne novine«, br. 52/91), Zakon o zaštiti članova obitelji osoba na
obveznoj vojnoj službi (»Narodne novine«, br. 53/91) te članak 18. stavak 1.
točka 1. i članak 38. Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana (»Narodne
novine«, br. 77/99).

Članak 148.

Iznimno od odredbe članka
147. ovoga Zakona, odredbe članka 150. i 151. Zakona o obrani (»Narodne
novine«, br. 74/93 - pročišćeni tekst, 57/96., 31/98., 78/99. i 16/01.) kao i
sve odred­be kojima se uređuju pitanja civilne službe, civilne zaštite te
službe motrenja i obavješćivanja ostaju na snazi do donošenja posebnih propisa.

Članak 149.

Ovaj Zakon stupa na snagu
osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 800-01/01-01/03

Zagreb, 19. ožujka 2002.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v.r.

if !supportEmptyParas endif

Zakon, NN 33/2002-709