### NN 65/2023 (16.6.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-4845/2022 od 4. svibnja 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

1087

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Marinko Ćaleta iz Vukovara, kojeg zastupa Ivica Mačvanin, odvjetnik u Nuštru, na sjednici održanoj 4. svibnja 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Splitu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se pred tim sudom vodi pod brojem Gž Ob-109/23 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Marinku Ćaleta iz Vukovara, Vijenac kneza Branimira 6, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), u iznosu od 1.200,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Marinko Ćaleta iz Vukovara (u daljnjem tekstu: podnositelj), podnio je 12. kolovoza 2022. ustavnu tužbu smatrajući da mu je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Splitu, Stalna služba u Trogiru (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem P Ob-190/2022 povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) Ustavnom sudu dostavljena je preslika spisa prvostupanjskog suda broj: P Ob-190/2022.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Protiv podnositelja kao tuženika pokrenut je parnični postupak 16. svibnja 2007. Tužiteljica u postupku bila je bivša supruga podnositelja ustavne tužbe, a tužbom je tražila utvrđenje bračne stečevine. Postupak se vodio pod poslovnim brojem P-529/07. Podnositelj je na tužbu odgovorio podneskom od 6. lipnja 2007.

Presuda suda koja je donesena nakon dokaznog postupka pod brojem P-529/07 od 2. lipnja 2010. ukinuta je po žalbi podnositelja i predmet je vraćen na ponovni postupak presudom Županijskog suda u Splitu broj: Gžobz-8/11 od 3. ožujka 2011.

Postupak je nastavljen pod brojem P-225/11. Kako je tužiteljica istodobno s tim postupkom pokrenula i postupak broj: P-464/11 protiv podnositelja radi utvrđenja, tužiteljica je zatražila da se taj spis pripoji predmetu broj: P-225/11 radi zajedničkog rješavanja čemu se podnositelj usprotivio, te je stoga postupak prekinut dok se pravomoćno ne okonča postupak pod brojem P-464/11, a o čemu je sud donio rješenje 2. studenoga 2011. Podneskom od 7. siječnja 2019. podnositelj je izvijestio sud da je opozvao punomoć svom odvjetniku, te je sud na zahtjev podnositelja 15. siječnja 2019. dostavio podnositelju tražene podatke odnosno presliku spisa broj: P-225/11, a koji je nosio novu oznaku broj: Pu P-11992/15. Sud je podnositelju dostavio i presliku spisa broj: P-1758/16, pod kojim je brojem nastavljen postupak u predmetu broj: P-464/11. Postupak je nastavljen rješenjem broj: P-1758/16 od 7. travnja 2016.

Nakon toga, 3. travnja 2020. donesena je presuda kojom je djelomično usvojen tužbeni zahtjev tužiteljice.

Podnositelj je 10. srpnja 2020. podnio predsjednici suda zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu broj: Pu P-11992/2015, te je ista od uredujuće sutkinje 15. srpnja 2020. zatražila očitovanje.

Županijski sud u Osijeku, rješenjem od 23. srpnja 2020. prihvatio je žalbe tužiteljice i podnositelja te ukinuo presudu od 3. travnja 2020. i vratio predmet na ponovni postupak, ali drugom uredujućem sucu, te je taj postupak nastavljen pod brojem P-2569/2020. U očitovanju uredujuće sutkinje predsjednici u povodu zahtjeva za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 31. kolovoza 2020. navedeno je da predmet oznake broj: P-2569/2020 (prije broj: P-464/11) još nije okončan, te stoga da se postupak u predmetu broj: Pu P-11992/15 ne može nastaviti dok se ne okončan predmet broj: P-2569/2020 jer o okončanju tog postupka ovisi prethodno pitanje za utvrđenje činjenice je li tužiteljica suvlasnica u 1/2 čest. zemljišta koja je predmet kupoprodaje između Anđe Ćaleta (majke podnositelja) i Slavka (Teše) Dobrića, odnosno može li se ta nekretnina smatrati bračnom stečevinom tužiteljice i podnositelja ustavne tužbe.

Rješenjem predsjednice Općinskog suda u Splitu broj: Su-Gzp I-56/2020 od 16. rujna 2020. utvrđuje se da je zahtjev podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku osnovan (točka I. izreke), te se nadležnom sudu nalaže da u najkraćem roku okončan predmet, ali ne dužem od 12 mjeseci (točka II. izreke).

Suglasno točki II. izreke tog rješenja uredujuća sutkinja izvijestila je predsjednika suda izvješćem od 16. rujna 2021. da nije mogla nastaviti postupak broj: Pu P-11992/2015 jer predmet broj: P-2569/2020 (ranije oznake broj: P-464/11) nije pravomoćno okončan te da ima saznanja da je u tom predmetu zakazana objava odluke za 6. listopada 2021.

Nakon toga uredujuća sutkinja je izvješćem od 14. prosinca 2021. izvijestila predsjednika suda da je u predmetu P-2569/2020 donesena presuda 29. studenoga 2021., na koju je podnositelj uložio žalbu 13. prosinca 2021., te da stoga taj postupak još uvijek nije pravomoćno okončan.

Nakon toga od uredujuće sutkinje zatraženo je 24. veljače 2022. očitovanje o stanju u predmetu broj: Pu P-11992/2015, koje je dostavljeno 28. veljače 2022. i iz kojeg proizlazi da nije pravomoćno okončan postupak u predmetu broj: P-2569/2020, te da stoga nisu ispunjeni uvjeti za nastavak postupka broj: Pu P-11992/2015.

Županijski sud u Osijeku, 3. ožujka 2022. donio je presudu i rješenje kojim se odbijaju žalbe stranaka i potvrđuje presuda Općinskog suda u Splitu, Stalne službe u Trogiru broj: P-2569/2020 od 29. studenoga 2021., ispravljena rješenjem tog suda broj: P-2569/2020-19 od 14. prosinca 2014.

Sud je nakon toga zakazao ročište u predmetu broj: P Ob-190/2022 (ranije Pu P-11992/15) za 9. svibnja 2022., ali je podneskom od 26. travnja 2022. podnositelj istaknuo da je sud dužan donijeti rješenje o nastavku postupka i zatražio je odgodu ročišta.

Podneskom od 4. svibnja 2022. podnositelj požuruje donošenje rješenja i zakazivanje rasprave.

Rješenjem broj: 54 P Ob-190/2022 od 5. svibnja 2022. sud je nastavio postupak.

Podneskom od 20. svibnja 2022. punomoćnik podnositelja izvještava sud da mu rješenje o nastavku postupka nije dostavljeno.

Podneskom od 12. rujna 2022. punomoćnik podnositelja izvještava sud da punomoćnik podnositelja nije u mogućnosti pristupiti na ročište zakazano za 16. rujna 2022.

U postupku su održana ročišta 16. rujna 2022., 18. listopada 2022., 15. prosinca 2022. i 23. siječnja 2023.

Prvostupanjsku presudu kojom je odbijen tužbeni zahtjev sud je donio 9. ožujka 2023., a na koju presudu je 23. ožujka 2023. tužiteljica izjavila žalbu.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u razdoblju od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSuda/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. Podnositelj je 10. srpnja 2020. podnio zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem predsjednice Općinskog suda u Splitu broj: Su-Gzp I-56/2020 od 16. rujna 2020. usvojen je podnositeljev zahtjev, te naloženo donošenje meritorne odluke u roku od 12 mjeseci.

7. Budući da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i mjerodavnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju nije moguće utvrditi kada je podnositelju dostavljena tužba na odgovor, pa Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja (razmatrano razdoblje) od dana kada je podnositelj dostavio odgovor na tužbu (6. lipnja 2007.) do dana donošenja ove odluke (4. svibnja 2023.).

Ustavni sud stoga utvrđuje da je parnični postupak u razmatranom razdoblju trajao ukupno petnaest (15) godina, deset (10) mjeseci i dvadeset osam (28) dana i još uvijek nije okončan.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

9. Protiv podnositelja kao tuženika pokrenut je parnični postupak 16. svibnja 2007., a podnositelj je odgovor na tužbu sudu dostavio 6. lipnja 2007. Taj je postupak bio u prekidu od 2. studenoga 2011. do 7. travnja 2016., dakle, četiri (4) godine, pet (5) mjeseci i pet (5) dana, a iz razloga jer se podnositelj usprotivio prijedlogu tužiteljice o spajanju dvaju parničnih postupaka (vidi točku 3. obrazloženja). Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak u konkretnom slučaju od podnošenja odgovara na tužbu prvostupanjskom sudu do donošenja ove odluke traje ukupno petnaest (15) godina, deset (10) mjeseci i dvadeset osam (28) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

10. Ustavni sud utvrđuje da se ne radi o složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. U razmatranom razdoblju u postupku je donesena presuda koja je ukinuta po žalbi podnositelja 2010. godine te je predmet vraćen prvostupanjskom sudu na ponovni postupak u kojem je nakon podnošenja ustavne tužbe podnositelja donesena prvostupanjska presuda (vidi točku 3. obrazloženja) u povodu koje je izjavljena žalba i predmet se po žalbi nalazi na Županijskom sudu u Splitu.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

12. Ocjena je Ustavnog suda da je u konkretnom slučaju podnositelj time što se protivio prijedlogu tužiteljice za spajenjem dva parnična postupka i njihovom zajedničkom rješavanju, uslijed čega je predmetni parnični postupak bio prekinut u razdoblju od četiri (4) godine, pet (5) mjeseci i pet (5) dana dok nije nastavljen rješenjem suda 7. travnja 2016., značajno pridonio duljini trajanja parničnog postupka u razmatranom razdoblju.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

13. Imajući u vidu ukupno trajanje postupka od petnaest (15) godina, deset (10) mjeseci i dvadeset osam (28) dana, kao i okolnost da postupak još uvijek nije pravomoćno okončan jer je u tijeku postupak po žalbi, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

14. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik drugostupanjskog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

15. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

16. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-4845/2022

Zagreb, 4. svibnja 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.