## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-1337/2004 od 17. veljače 2005.

### NN 34/2005 (16.3.2005.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-1337/2004 od 17. veljače 2005.

**USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE**

**705**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u
Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Željko Potočnjak, predsjednik Vijeća, te suci Ivan Matija, Agata
Račan, Smiljko Sokol, Nevenka
Šernhorst i Milan Vuković,
članovi Vijeća, u postupku pokrenutom ustavnom tužbom M. Č. Š. B., J. Č. Š. S.
i A. Č. Š., svi iz S., koje zastupa odvjetnica A. L. iz S., na sjednici
održanoj 17. veljače 2005. godine, jednoglasno je donio

**ODLUKU**

I. Ustavna tužba se odbija.

II. Ova odluka objavit će se u
»Narodnim novinama«.

```

```

```
Obrazloženje
```

```

```

1. Pravodobna i
dopuštena ustavna tužba podnijeta je 7. trav­nja 2004. godine protiv presude Županijskog suda u Splitu
broj: Gž-3078/02 od 20. veljače 2004. godine, kojom
su prihvaćene žalbe umješača (Lj. K. i M. V.) na
strani tuženika (Republika Hrvatska i Grad Split), kao osnovane pa je
preinačena presuda Općinskog suda u Splitu broj: P-751/99 od 14. svibnja 2002.
godine, na način da je odbijen tužbeni zahtjev tužiteljice A. Č. Š. iz S.

Tužbenim
zahtjevom tužiteljica je tražila utvrđenje da su ona i njezin pok. suprug bili od 1. travnja 1947. do 9. kolovoza 1948.
godine suvlasnici, svatko od njih za po 1/2 dijela predmetnog kata zgrade na
kojemu se nalaze dva stana s pripadajućim zajedničkim dijelovima zgrade te u
istom dijelu da su suvlasnici zemljišta, koje obuhvaća i neizgrađenu površinu
sa svim pripatcima i služnostima na tom zemljištu i
to na temelju kupoprodajne pogodbe tužiteljice i njezinog supruga i
prodavatelja K. J., kojemu su ove nekretnine rješenjem Kotarskog suda u Splitu
broj: I-233/48 oduzete 9. kolovoza 1948. godine.

2. Podnositelji
smatraju da su osporenom presudom Županijskog suda u Splitu povrijeđena ustavna
prava zajamčena člancima 14. stavkom 2., 26. i 48. stavkom 1. Ustava te odredbe
Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 6/99 – pročišćeni tekst i 8/99 – ispravak, u
daljnjem tekstu: Europska konvencija).

Podnositelji
obrazlažu da su tužbu podnijeli Općinskom sudu u Splitu protiv Republike
Hrvatske i Grada Splita, a da su se u sporu, kao umješači
na strani tuženika, pojavili Lj. K. i M. V. Ističu da
su rješenjem o nasljeđivanju Općinskog suda u Splitu broj: O-400/03 proglašeni
nasljednicima tužiteljice, A. Č. Š., koja je 28. siječnja 1997. godine
podnijela zahtjev za povrat imovine oduzete konfiskacijom. Pokrenuti postupak
je prekinut, a tužiteljica je upućena na parnicu radi utvrđenja prava
vlasništva na nekretninama koje su predmet spora. Navode da je pozivanje na
rješenje Kotarskog suda u Splitu broj: I-233/48 od 9. kolovoza 1948. neustavno
te smatraju da im je osporenom presudom povrijeđeno pravo na zaštitu prava
vlasništva, zajamčeno Ustavom.

Od Ustavnog suda
traže ukidanje osporene presude.

*Ustavna tužba nije osnovana.*

3. Prema odredbi
članka 62. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustav­nom sudu
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99, 29/02 i 49/02 – pročišćeni
tekst), svatko može podnijeti Ustavnom sudu ustavnu tužbu ako smatra da mu je
pojedinačnim aktom tijela državne vlasti, tijela jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave ili pravne osobe s javnim ovlastima, kojim je odlučeno
o njegovim pravima i obvezama ili o sumnji ili optužbi zbog kažnjivog djela,
povrijeđeno ljudsko pravo ili temeljna sloboda zajamčena Ustavom (u daljnjem
tekstu: ustavno pravo).

Ustavni sud u
postupku u povodu ustavne tužbe, u granicama zahtjeva istaknutog u ustavnoj
tužbi, utvrđuje je li u postupku odlučivanja o pravima i obvezama pojedinca
došlo do nedopuštenog posizanja u Ustavom zaštićena ljudska prava i temeljne
slobode. Pritom se Ustavni sud, u pravilu, ne upušta u pitanje jesu li upravna
tijela i sudovi pravilno i potpuno utvrdili činjenično stanje i ocijenili
dokaze. Za Ustavni sud relevantne su samo one činjenice od čijeg postojanja
ovisi ocjena o povredi ustavnog prava.

4. Ocjenjujući
razloge ustavne tužbe sa stajališta članka 14. stavka 2. Ustava, Sud je utvrdio
da u konkretnom slučaju ustavno pravo jednakosti pred zakonom nije povrijeđeno.
Polazeći od utvrđenja u osporenim odlukama i primijenjenog materijalnog prava,
ocjena je Ustavnog suda da su osporene odluke utemeljene na odgovarajućim
zakonskim odredbama, a ujedno sadrže i valjane pravne razloge za činjenična
utvrđenja i primjenu mjerodavnih zakonskih odredbi, za koja je nedvojbeno da
nisu posljedica proizvoljnog tumačenja mjerodavnog materijalnog prava.

Odlučujući u
žalbenom postupku, Županijski sud u Splitu je ocijenio pravilnim činjenice
utvrđene od strane prvostupanjskog suda, ali je utvrdio osnovanim žalbeni
prigovor pogrešne primjene materijalnog prava. Naime, pravomoćnim rješenjem
Kotarskog suda u Splitu broj: I-233/48 od 12. veljače 1948. godine,
kupoprodajna pogodba od 1. travnja 1947. godine, sklopljena između tužiteljice
(prednice podnositelja ustavne tužbe) i njenog
supruga, kao kupaca, i K. J., kao prodavatelja, proglašena je ništavom. Ništavost
je utvđena pozivom na članak 9. Zakona o konfiskaciji
imovine jer je u tom postupku utvrđeno da je kupoprodaja spornih nekretnina
učinjena s namjerom da se osujeti konfiskacija.

Utvrđenje je
drugostupanjskog suda da se radi o apsolutnoj ništavosti, što znači da je
kupoprodajna pogodba ništava od počet­ka, od onog trenutka kad je sklopljena te
da ne proizvodi nikakve pravne učinke. Zbog toga, prema stajalištu
drugostupanjskog suda, tužiteljica i njezin suprug nisu imali valjanu pravnu
osnovu za stjecanje prava vlasništva na predmetnim nekretninama.

5. Odredbom
članka 26. Ustava propisano je da su svi držav­ljani Republike Hrvatske i stranci jednaki pred sudovima i
drugim državnim i inim tijelima koja imaju javne ovlasti te nije mjerodavna u
ovom slučaju (stav Ustavnog suda izražen u odluci broj: U-III-884/2004,
objavljenoj u »Narodnim novinama«, broj 2/05).

6. Odredbom
članka 48. stavka 1. Ustava određeno je: »Jamči se pravo vlasništva«. Ustavni
sud ocjenjuje da se osporena presuda temelji na mjerodavnim zakonskim odredbama
te da podnositeljima nije povrijeđeno ovo ustavno pravo.

7. Budući da
Ustavni sud nije utvrdio postojanje povrede ustav­nih
prava, neosnovani su navodi podnositelja o povredi odredbi Europske konvencije.

8. Slijedom
navedenog, temeljem odredbi članaka 73. i 75. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu
Republike Hrvatske, odlučeno je kao u izreci.

9. Odluka o
objavi ove odluke temelji se na odredbi članka 29. stavka 1. Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj:
U-III-1337/2004

Zagreb, 17.
veljače 2005.

USTAVNI
SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
Vijeća

**dr****. sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Odluka, NN 34/2005-705