## Zakon o žigu

### NN 78/1999 (23.7.1999.), Zakon o žigu

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O ŽIGU**

Proglašavam Zakon o žigu, koji je donio Zastupnički dom Hrvatskoga državnog
sabora na sjednici 30. lipnja 1999. godine.

Broj: 01-081-99-1354/2
Zagreb, 8. srpnja 1999.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON O ŽIGU**

Dio prvi

TEMELJNE ODREDBE

*Pojam žiga*

Članak 1.

(1) Žigom se štiti znak koji se može grafički prikazati i koji je prikladan
za razlikovanje proizvoda ili usluga jednoga sudionika u gospodarskom prometu
od proizvoda ili usluga drugoga sudionika u gospodarskom prometu.

(2) Žigom se mogu štititi znakovi, posebice: riječi, slova, brojke,
kratice, grafički prikazi, kombinacije boja i njihovih tonova, trodimenzijski
oblici, oblici proizvoda ili njihova pakovanja, pod uvjetom da su razlikovni,
kao i kombinacije svih naprijed navedenih znakova.

(3) Žigom se, prema ovom Zakonu, ne smatraju pečat, štambilj i punca
(službeni znak za obilježavanje dragocjenih kovina, mjera i sl.).

*Razlikovnost*

Članak 2.

Znak je prikladan za razlikovanje ako određenim proizvodima ili uslugama
u usporedbi s istovjetnim ili sličnim proizvodima ili uslugama daje poseban,
razlikovni karakter.

*Područje primjene*

Članak 3.

Ovaj se Zakon primjenjuje na pojedinačne, zajedničke i jamstvene žigove
koji su registrirani ili prijavljeni u Državnom zavodu za intelektualno
vlasništvo (u daljnjem tekstu: Zavod) ili su međunarodno registrirani s
učinkom na Republiku Hrvatsku.

*Jednak položaj stranih fizičkih i pravnih osoba*

Članak 4.

Strane fizičke i pravne osobe uživaju prema ovom Zakonu jednaka prava
kao državljani Republike Hrvatske ili pravne osobe sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj, ako to proizlazi iz međunarodnih ugovora koji obvezuju Republiku
Hrvatsku ili iz primjene načela uzajamnosti.

*Uvjeti zaštite - apsolutni razlozi za isključenje*

Članak 5.

(1) Žigom se neće zaštititi znak:

1. koji je protivan javnom poretku i ćudoređu,

2. koji se ne može grafički prikazati,

3. koji svojim izgledom nije prikadan za razlikovanje proizvoda ili
usluga u gospodarskom prometu,

4. koji se sastoji isključivo od oznaka ili podataka koji u prometu
služe za označavanje vrste, kakvoće, količine, namjene, vrijednosti, zemljopisnoga
podrijetla, vremena proizvodnje proizvoda ili pružanja usluga ili za označavanje
nekih drugih obilježja proizvoda ili usluga,

5. koji se sastoji isključivo od oznaka ili podataka koji su uobičajeni
u svakodnevnom ili stručnom govoru ili ustaljenoj trgovačkoj praksi,

6. koji je isključivo oblik određen vrstom proizvoda ili oblik proizvoda
potreban za postizanje određenoga tehničkoga rezultata ili oblik koji proizvodu
daje bitnu vrijednost,

7. koji svojim izgledom može dovesti u zabludu javnost, posebice u odnosu
na zemljopisno podrijetlo, vrstu, kakvoću ili neko drugo obilježje proizvoda
ili usluge,

8. koji sadržava ili se sastoji od oznake zemljopisnoga podrijetla kojom
se identificiraju vina ili jaka alkoholna pića, a odnosi se na vina ili
jaka alkoholna pića koja nisu toga zemljopisnoga podrijetla,

9. koji sadržava državni ili drugi javni grb, zastavu ili amblem, naziv
ili kraticu naziva neke zemlje ili međunarodne organizacije te njihovo
oponašanje, osim uz odobrenje nadležnoga tijela te zemlje ili organizacije.

(2) Znakovi navedeni pod točkama 3., 4. i 5. stavka 1. ovoga članka
moći će se zaštititi žigom ako podnositelj prijave dokaže da je znak uporabom
postao svojstven njegovim proizvodima ili uslugama.

*Uvjeti zaštite - relativni razlozi za isključenje*

Članak 6.

(1) Žigom se ne može zaštititi niti znak:

1. koji je istovjetan s ranijim žigom za istovjetnu vrstu proizvoda
ili usluga,

2. koji je istovjetan s ranijim žigom ili je sličan ranijem žigu za
istovjetnu ili sličnu vrstu proizvoda ili usluga te postoji opasnost od
izazivanja zabune u gospodarskom prometu uključujući mogućnost da javnost
misaono dovede u svezu predloženi znak s ranijim žigom.

(2) Pod pojmom "raniji žigovi" razumijevaju se:

1. žigovi koji uživaju pravo prvenstva iz članka 11., 12. i 13. ovoga
Zakona,

2. raniji međunarodno registrirani žigovi s učinkom u Republici Hrvatskoj,

3. žigovi koji su, u vrijeme podnošenja prijave žiga za znak iz stavka
1., dobro poznati Republici Hrvatskoj u granicama značenja članka 6. bis.
Pariške konvencije za zaštitu industrijskoga vlasništva (u daljnjem tekstu:
Pariška konvencija), a koji se primjenjuje na odgovarajući način na usluge.

(3) Poznatost žiga u smislu stavka 2. točke 3. ovoga članka uključuje
i poznatost žiga u bitnom dijelu javnosti koja je stečena kao rezultat
promidžbe žiga.

(4) Žigom se ne može zaštititi znak kojim se povređuju ranije stečena
prava nositelja navedenih u članku 20. stavku 1. točkama od 2. do 5. ovoga
Zakona.

(5) Žigom se ne može zaštititi znak koji je istovjetan sa žigom ili
sličan žigu čija je vrijednost istekla prema članku 37. stavku 1. točki
1. ovoga Zakona ako se prijava žiga podnosi prije isteka dvije godine računajući
od datuma isteka vrijednosti žiga, osim ako zaštitu toga znaka ne zahtijeva
nositelj na čije ime je žig bio zaštićen ili njegov pravni sljednik.

(6) Razloge za isključenje iz zaštite žigom prema ovom članku može prizvati
samo podnositelj ranije prijave ili nositelj ranijega prava.

Dio drugi

POSTUPAK ZA PRIZNANJE ŽIGA

*Ovlaštenje Zavoda*

Članak 7.

(1) Upravne poslove koji se odnose na zaštitu žigova obavlja Zavod.

(2) Protiv upravnih akata koje donosi Zavod nije dopuštena žalba, ali
se može pokrenuti upravni spor.

*Podnošenje prijave*

Članak 8.

(1) Postupak za priznanje žiga pokreće se podneskom koji sadržava zahtjev
za priznanje žiga i druge bitne sastojke propisane ovim Zakonom (u daljnjem
tekstu: prijava žiga).

(2) Za svaki znak koji se želi zaštititi žigom podnosi se posebna prijava.

*Sadržaj prijave (najnužniji uvjeti)*

Članak 9.

(1) Prijava žiga treba sadržavati:

1. zahtjev za priznanje žiga,

2. podatke dostatne da se utvrdi tko je podnositelj prijave,

3. podatke dostatne za uspostavu veze s podnositeljem prijave ili s
njegovim zastupnikom, ako ga ima, poštom,

4. izgled znaka koji se želi zaštititi žigom,

5. popis proizvoda ili usluga za koje se traži zaštita.

(2) Smatra se da je prijava žiga podnesena ako udovoljava najnužnijim
uvjetima iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Drugi sastojci i prilozi uz prijavu moraju biti podneseni na način
i u broju primjeraka kako je određeno Pravilnikom kojim se uređuje provedba
ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: Pravilnik).

*Razdvajanje prijave*

Članak 10.

(1) Svaka prijava žiga može se, na zahtjev podnositelja prijave, tijekom
postupka za priznanje žiga podijeliti u dvije ili više prijava u odnosu
na predloženi popis proizvoda i usluga.

(2) Razdvojene prijave zadržavaju pravo prvenstva na temelju datuma
podnošenja prve prijave.

*Prvenstvo podnošenja prijave*

Članak 11.

Ako je prijava žiga podnesena u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnositelj
prijave sječe pravo prvenstva na temelju datuma podnošenja prijave u odnosu
na svakoga drugoga podnositelja koji kasnije podnese prijavu žiga za istovjetan
ili sličan znak kojim se žele zaštititi istovjetni ili slični proizvodi
ili usluge.

*Unijsko pravo prvenstva*

Članak 12.

(1) Ako je podnositelj prijave žiga prvi put podnio prijavu u nekoj
državi članici Pariške unije za zaštitu industrijskoga vlasništva (u daljnjem
tekstu: Pariška unija), može se, prilikom podnošenja prijave za isti žig
u Republici Hrvatskoj, pozvati na datum prvoga podnošenja, pod uvjetom
da prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku od šest mjeseci od datuma
prvoga podnošenja.

(2) Podnositelj prijave koji se poziva na unijsko pravo prvenstva mora
u prijavi koju podnosi Zavodu navesti bitne podatke o prijavi na koju se
poziva (država, datum i broj prijave), priložiti prijepis prve prijave
ovjeren od nadležnoga tijela države članice Pariške unije najkasnije u
roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva za priznanje prava prvenstva,
i prijevod prve prijave na hrvatski jezik.

*Izložbeno pravo prvenstva*

Članak 13.

(1) Ako je podnositelj prijave žiga izlagao proizvode ili usluge obilježene
određenim znakom na službenoj ili službeno priznatoj međunarodnoj izložbi
u Republici Hrvatskoj ili u nekoj od država članica Pariške unije, može
zahtijevati da mu se kao datum prve prijave prizna datum prvoga dana izlaganja
proizvoda ili pružanja usluga, pod uvjetom da prijavu u Republici Hrvatskoj
podnese u roku od šest mjeseci od toga datuma.

(2) Podnositelj prijave koji se poziva na izložbeno pravo prvenstva
dužan je uz prijavu koju podnosi Zavodu podnijeti potvrdu izdanu od strane
nadležnoga tijela države članice Pariške unije iz koje su vidljivi podaci
o vrsti izložbe, mjestu njezina održavanja, datumu otvaranja i zatvaranja
i prvom danu izlaganja proizvoda ili usluga navedenih u prijavi.

*Ispitivanje urednosti prijave žiga*

Članak 14.

(1) Postupak ispitivanja urednosti prijave žiga obuhvaća ispitivanje
svih uvjeta propisanih ovim Zakonom.

(2) Prijava žiga je uredna ako je:

1. podnesena posebna prijava u smislu članka 8. stavka 2. ovoga Zakona,

2. uplaćena propisana pristojba za prijavu žiga i naknada troškova postupka
te priložen dokaz o izvršenoj uplati,

3. sastavljena tako da sadržava sve potrebne sastojke i priloge u smislu
članka 9. stavka 1. i 3. ovoga Zakona,

4. priložena uredna punomoć za zastupanje ako je prijava podnesena preko
zastupnika.

*Uređivanje prijave žiga*

Članak 15.

(1) Ako prijava udovoljava najnužnijim uvjetima u smislu članka 9. stavka
1. ovoga Zakona, ali nije podnesena tako da sadržava sve potrebne sastojke
i priloge u skladu s ovim Zakonom i Pravilnikom, Zavod poziva podnositelja
prijave da u roku od 60 dana od dana primitka poziva ukloni utvrđene nedostatke.

(2) Ako podnositelj prijave u propisanom roku uredi prijavu, smatrat
će se da je prijava od početka bila uredna.

(3) Ako prijava ne udovoljava najnužnijim uvjetima u smislu članka 9.
stavka 1. ovoga Zakona, ne smatra se prijavom žiga, te Zavod poziva podnositelja
da u roku iz stavka 1. ovoga članka ukloni sve neutvrđene nedostatke.

(4) Datum primitka uređene prijave u smislu članka 9. stavka 1. ovoga
Zakona smatra se danom za utvrđivanje prvenstva iz članka 11. ovoga Zakona.

*Produženje roka*

Članak 16.

Na obrazloženi zahtjev podnositelja prijave, rok iz članka 15. stavka
1. može se iz opravdanih razloga produžiti najviše za 60 dana.

*Odbacivanje prijave*

Članak 17.

Ako podnositelj prijave u određenom roku ne postupi prema pozivu i ne
ukloni utvrđene nedostatke u smislu članka 15. stavka 1. i 3. ovoga Zakona,
prijava se zaključkom odbacuje.

*Odbijanje ili djelomično prihvaćanje
prijave žiga*

Članak 18.

(1) Ako je znak za koji se podnosi prijava žiga isključen iz zaštite
u odnosu na sve, ili djelomično isključen iz zaštite u odnosu na neke od
navedenih proizvoda ili usluga iz razloga navedenih u članku 5. ovoga Zakona,
Zavod donosi rješenje o odbijanju ili djelomičnom prihvaćanju prijave.

(2) Rješenje o odbijanju ili rješenje o djelomičnom prihvaćanju prijave
žiga ne može se donijeti ako podnositelj prijave prethodno nije u pisanom
obliku upoznat i pozvan da se očituje o razlozima zbog kojih se predloženi
znak u odnosu na podneseni popis proizvoda ili usluga isključuje iz zaštite,
u cijelosti ili djelomično.

(3) Podnositelj prijave žiga ima pravo u roku od 60 dana od dana primitka
pisane obavijesti očitovati se o razlozima isključenja znaka iz zaštite
i podnijeti dokaze o mogućim novim činjenicama koje bi mogle utjecati na
konačnu odluku Zavoda.

(4) Na obrazloženi zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 3. ovoga
članka može se produžiti najviše za 60 dana.

*Objava prijave*

Članak 19.

(1) Ako prijava žiga udovoljava svim uvjetima za urednost prijave u
smislu članka 14. stavka 2., ako znak nije isključen iz zaštite u smislu
članka 5. ovoga Zakona i ako je plaćena propisana naknada troškova objave,
podaci iz prijave se objavljuju u službenom glasilu Zavoda.

(2) Podaci iz prijave koji se objavljuju u službenom glasilu Zavoda
propisani su Pravilnikom.

*Prigovor*

Članak 20.

(1) Prigovor na objavljenu prijavu žiga može, u roku od tri mjeseca
računajući od datuma objave, podnijeti Zavodu:

1. nositelj ranijega žiga u smislu članka 6. stavka 1. do 5. ovoga Zakona,

2. osoba koja je u vrijeme podnošenja prijave za priznanje žiga imala
tvrtku, pod uvjetom da je ta tvrtka ili bitni dio tvrtke istovjetan s objavljenim
znakom ili sličan objavljenom znaku i pod uvjetom da proizvodi istovjetne
ili slične proizvode ili pruža istovjetne ili slične usluge onima na koje
se objavljeni znak odnosi ili kad su ti proizvodi ili usluge predmet djelatnosti
tvrtke,

3. fizička osoba čije je ime i prezime ili lik istovjetan s objavljenim
znakom ili sličan objavljenom znaku koji se želi zaštititi žigom,

4. nositelj ranijega prava industrijskoga vlasništva, ako je predmet
toga prava istovjetan s objavljenim znakom ili sličan objavljenom znaku,

5. svaka osoba koja ima autorsko pravo na djelo koje je istovjetno s
objavljenim znakom ili slično objavljenom znaku.

(2) Rok za podnošenje prigovora propisan u stavku 1. ovoga članka ne
može se produžavati.

(3) Prigovor mora biti podnesen na način kako je određeno Pravilnikom.

*Postupak povodom prigovora*

Članak 21.

(1) Zavod provjerava je li prigovor podnesen od osobe koja ima pravo
na podnošenje prigovora u smislu članka 20. stavka 1. ovoga Zakona, je
li prigovor podnesen u propisanom roku, te je li utemeljen i popraćen odgovarajućom
dokumentacijom.

(2) Ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ovoga članka, Zavod donosi
zaključak o odbacivanju prigovora.

(3) Ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ovoga članka, Zavod obavješćuje
podnositelja prijave žiga o razlozima navedenim u prigovoru i poziva ga
da se u roku od 30 dana očituje i dostavi svoje primjedbe.

(4) Ako se podnositelj prijave ne očituje o razlozima navedenim u prigovoru
i ne dostavi svoje primjedbe u roku iz stavka 3. ovoga članka, smatrat
će se da se podnositelj prijave ne protivi razlozima navedenim u prigovoru
te će prijava biti odbijena u granicama razloga navedenih u prigovoru.

*Ispitivanje prigovora*

Članak 22.

(1) Ako se podnositelj prijave žiga očituje o razlozima navedenim u
prigovoru, Zavod ispituje opravdanost prigovora u granicama navedenih razloga
uzimajući u obzir činjenice i podnesene dokaze.

(2) Ako Zavod utvrdi da je prigovor neopravdan, prigovor se odbija i
o tome se dostavlja rješenje podnositelju prijave i podnositelju prigovora.

(3) Ako Zavod u postupku ispitivanja prigovora utvrdi da je prigovor
opravdan, on odbija ili djelomično prihvaća prijavu žiga i o tome dostavlja
rješenje podnositelju prijave i podnositelju prigovora.

*Priznanje žiga i upis u registar*

Članak 23.

(1) Ako razlozi navedeni u članku 5. stavku 1. i članku 6. stavku 1.
do 5. ne čine zapreku za priznanje žiga, žig se upisuje u registar žigova
na temelju rješenja o priznanju žiga, uz uvjet da je prethodno plaćena
pristojba i naknada troškova postupka održavanja za prvo desetogodišnje
razdoblje održavanja žiga u vrijednosti.

(2) Ako pristojba i naknada troškova postupka održavanja za prvo desetogodišnje
razdoblje održavanja žiga u vrijednosti ne bude plaćena, prijava žiga se
zaključkom odbacuje.

*Objava žiga*

Članak 24.

(1) Podaci o žigu objavljuju se u službenom glasilu Zavoda najkasnije
tri mjeseca od datuma upisa žiga u registar.

(2) Podaci koji se objavljuju u službenom glasilu Zavoda propisuju se
Pravilnikom.

(3) Za objavu žiga uplaćuje se propisana naknada troškova objave žiga
u službenom glasilu Zavoda.

*Isprava o žigu*

Članak 25.

(1) Nakon upisa žiga u registar i nakon uplate propisane naknade troškova
izdavanja Isprave o žigu, Zavod izdaje nositelju prava Ispravu o žigu najkasnije
šest mjeseci od datuma objave žiga u službenom glasilu Zavoda.

(2) Podaci koje sadržava Isprava o žigu propisuju se Pravilnikom.

Dio treći

UČINCI ŽIGA

*Isključiva prava*

Članak 26.

(1) Nositelj žiga ima isključivo pravo na obilježavanje žigom proizvoda
ili usluga za koje je priznat i isključivo pravo uporabe žiga za te proizvode
ili usluge.

(2) Nositelj žiga može zabraniti trećim osobama da bez njegova odobrenja
rabe znak koji je istovjetan sa znakom ili sličan znaku za proizvode ili
usluge iste ili slične vrste kao što su one za koje je žig priznat ili
ga rabiti za obilježavanje tih proizvoda ili usluga, posebice stavljati
ga na proizvode ili njihovo pakovanje, nuditi usluge ili stavljati na tržište
proizvode s tim znakom ili skladištiti proizvode s tom namjerom, uvoziti
ili izvoziti proizvode s tim znakom ili rabiti taj znak u trgovačkom imenu,
dopisivanju ili oglašavanju.

(3) Nositelj žiga ima pravo zahtijevati od svake osobe koja stavlja
ili namjerava staviti na tržište proizvode ili usluge koji su označeni
znakom koji je istovjetan s njegovim žigom ili sličan njegovu žigu, informaciju
o podrijetlu proizvoda i prometnim putovima proizvoda ili dokumentaciju
za te proizvode ili usluge.

(4) Nositelj nedvojbeno poznatoga žiga može zabraniti trećim osobama
da bez njegova odobrenja rabe istovjetan ili sličan znak za proizvode ili
usluge koji nisu istovjetni s onima ili slični onima za koje je žig zaštićen
ako bi uporaba takva znaka u vezi s tim proizvodima ili uslugama mogla
upućivati na povezanost tih proizvoda i usluga i nositelja zaštićenoga
žiga, te da istodobno postoji opasnost da interesi nositelja zaštićenoga
žiga trpe štetu takvom uporabom.

*Ograničenje prava*

Članak 27.

(1) Žig ne daje nositelju pravo zabraniti trećim osobama uporabu u gospodarskom
prometu njihova imena, prezimena, znaka ili trgovačkoga imena, adrese prebivališta,
podatka koji se odnosi na vrstu, kakvoću, količinu, namjenu, vrijednost,
zemljopisno podrijetlo, datum proizvodnje proizvoda ili pružanja usluga
ili bilo kojega drugoga obilježja proizvoda, bez obzira na činjenicu što
su ti podaci istovjetni sa žigom ili slični žigu, ili čine dijelove žiga,
ali pod uvjetom da se oni koriste u skladu s ustaljenom trgovačkom praksom
i poštenom tržišnom utakmicom.

(2) Žig ne daje nositelju pravo zabraniti trećim osobama uporabu u gospodarskom
prometu znaka koji je istovjetan sa žigom ili sličan žigu ako je to potrebno
radi naznake ili obilježavanja namjene proizvoda, posebice njegovih pribora
ili rezervnih dijelova ili vrste usluga koje se pružaju u skladu s ustaljenom
trgovačkom praksom i poštenom tržišnom utakmicom.

*Trpljenje uporabe žiga*

Članak 28.

(1) Nositelj ranijega žiga neće imati pravo tražiti poništaj kasnijega
žiga, temeljem svojega ranijega prava prvenstva, niti zabraniti uporabu
kasnijega žiga u odnosu na proizvode i usluge za koje je kasnije žig bio
rabljen ako je za vrijeme od pet uzastopnih godina svjesno trpio tu uporabu,
osim ako je kasniji žig zaštićen zlonamjerno.

(2) Nositelj žiga s kasnijim pravom prvenstva neće imati pravo zabraniti
uporabu nositelju ranijega žiga.

(3) Trpljenje uporabe žiga u smislu stavka 1. ovoga članka ne može biti
razlog za njegovo brisanje iz registra.

*Iscrpljenje prava*

Članak 29.

Nositelj žiga nema pravo zabraniti uporabu žiga za proizvode ili usluge
koje je on sam stavio na domaće tržište ili su stavljeni na tržište uz
njegovo dopuštenje, osim ako je došlo do bitnih promjena na proizvodima
ili do pogoršanja svojstava ili promjene naravi proizvoda ili usluga nakon
njihova stavljanja na tržište.

Dio četvrti

PROMJENE NA ŽIGU

*Upis promjena*

Članak 30.

(1) Na zahtjev podnositelja prijave ili nositelja žiga, Zavod upisuje
u registar sve promjene koje se odnose na promjenu osobnoga imena, ako
je riječ o fizičkoj osobi, trgovačkoga imena ili poslovnoga sjedišta ili
mjesta prebivališta podnositelja ili njegova uposlenja, kao i druge promjene
do kojih je došlo nakon podnošenja prijave žiga ili nakon priznanja žiga,
pod uvjetom da one odgovaraju pravom stanju i nemaju utjecaj na izgled
znaka.

(2) Promjene upisane u registar žigova objavljuju se u službenom glasilu
Zavoda.

(3) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis bilo koje promjene
na žigu propisuju se Pravilnikom.

*Licencija*

Članak 31.

(1) Nositelj žiga može ustupiti trećim osobama pravo na korištenje žiga
za sve proizvode ili usluge za koje je žig priznat ili samo za dio tih
proizvoda ili usluga, na čitavom teritoriju ili dijelu teritorija Republike
Hrvatske.

(2) Pravo na korištenje žiga stječe se na temelju ugovora o licenciji,
a to pravo ima učinak prema trećim osobama nakon upisa licencije u registar.
Upis licencije vrši se na zahtjev nositelja žiga.

(3) Ugovor o licenciji mora biti sastavljen u pisanom obliku i potpisan
od strane ugovornih stranaka.

(4) Nositelj žiga može ostvarivati prava iz žiga prema stjecatelju licencije
koji krši neku odredbu iz ugovora o licenciji, posebice u odnosu na trajanje,
upisom obuhvaćen opseg u kojem se žigom smije koristiti, u odnosu na vrstu
proizvoda ili usluga za koje se licencija daje, područje na kojem se žigom
može rabiti u odnosu na kakvoću proizvedenih proizvoda ili pruženih usluga.

(5) Stjecatelj licencije može pokrenuti sudski spor u pogledu kršenja
prava koja proizlaze iz žiga samo ako se nositelj žiga s tim suglasi.

(6) Stjecatelj licencije ovlašten je davati podlicenciju samo ako je
to izričito ugovoreno.

*Zalog i ovrha*

Članak 32.

(1) Žig može biti predmetom prava zaloga i predmetom ovrhe.

(2) Prava iz stavka 1. ovoga članka imaju učinak prema trećim osobama
tek nakon upisa u registar.

*Prijenos prava*

Članak 33.

(1) Podnositelj prijave ili nositelj žiga može na drugoga prenijeti
svoj žig ili pravo iz prijave, u cijelosti ili djelomično, za proizvode
ili usluge za koje je žig zatražen ili priznat.

(2) Uz zahtjev za prijenos prava mora biti podnesen ovjerovljeni prijepis
ugovora, ili dijela ugovora koji pokazuje prijenos prava, ili potvrda o
prijenosu prava potpisana od staroga i novoga nositelja prava.

(3) Ugovor o prijenosu prava posebice mora sadržavati naznaku ugovornih
stranaka, registarski broj žiga ili broj prijave žiga.

(4) Upis prijenosa prava vrši se na zahtjev staroga ili novoga nositelja
žiga i objavljuje u službenom glasilu Zavoda.

Dio peti

STJECANJE, TRAJANJE, ODRŽAVANJE I PRESTANAK VRIJEDNOSTI ŽIGA

*Stjecanje žiga*

Članak 34.

(1) Žig se stječe donošenjem odluke o priznanju prava i upisom žiga
u registar.

(2) Datum upisa žiga u registar jednak je datumu donošenja odluke o
priznanju žiga.

*Trajanje i održavanje žiga*

Članak 35.

(1) Žig traje 10 godina računajući od datuma podnošenja prijave žiga.

(2) Žig se može obnavljati neograničeno puta, i to za razdoblja od po
10 godina, pod uvjetom da nositelj žiga tijekom posljednje godine trajanja
desetogodišnjega razdoblja zaštite ili najkasnije šest mjeseci nakon isteka
toga razdoblja Zavodu podnese zahtjev za produženje vrijednosti žiga i
uplati odgovarajuću pristojbu i naknadu troškova postupka.

(3) Novo razdoblje zaštite započinje danom isteka prethodnoga desetogodišnjega
razdoblja zaštite.

(4) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za produženje vrijednosti žiga
propisuju se Pravilnikom.

*Uporaba žiga*

Članak 36.

(1) Nositelj žiga dužan je, radi održavanja žiga u vrijednosti, žig
rabiti za proizvode ili usluge za koje je priznat, osim ako postoje ozbiljni
razlozi za njegovu neuporabu neovisni o volji nositelja žiga.

(2) Uporaba žiga u neznatno izmijenjenu obliku kojim se ne mijenja razlikovni
karakter žiga i uporaba žiga na proizvodima i opremi isključivo u svrhu
izvoza također čini uporabu žiga.

(3) Uporaba žiga od strane druge osobe s odobrenjem nositelja smatra
se uporabom od strane samoga nositelja.

*Prestanak vrijednosti žiga*

Članak 37.

(1) Žig prestaje vrijediti u odnosu na sve ili u odnosu na neke proizvode
i usluge:

1. ako istekne rok vrijednosti žiga, a nositelj žiga ne podnese u propisanom
roku zahtjev za produženje vrijednosti žiga i ne plati propisanu naknadu,

2. ako nositelj žiga u neprekidnom razdoblju od 5 godina ne rabi žig
u smislu članka 36. ovoga Zakona,

3. ako se zajednički žig rabi protivno ugovoru o zajedničkom žigu u
smislu članka 41. ovoga Zakona,

4. na temelju izjave nositelja o odricanju od žiga, i to sljedećeg dana
od dana predaje Zavodu izjave u pisanom obliku o odricanju; ta izjava neće
imati pravni učinak ako je određeno pravo u registar upisano u korist trećih
osoba, a nositelj žiga prethodno nije pribavio pisanu suglasnost tih osoba,

5. prestankom pravne osobe koja je nositelj žiga, ili smrću fizičke
osobe koja je nositelj žiga; na dan prestanka ili na dan smrti, osim ako
je pravo preneseno na pravne sljednike pravne osobe ili na nasljednike
fizičke osobe.

(2) Za slučaj iz stavka 1. točke 2. ovoga članka, nositelj žiga dužan
je dokazati da žig rabi.

(3) Prestanak vrijednosti žiga upisuje se u registar žigova.

*Proglašavanje rješenja o priznanju žiga ništavim*

Članak 38.

(1) Zavod donosi rješenje o proglašenju rješenja o priznanju žiga ništavim
ako se utvrdi da nisu postojali uvjeti predviđeni ovim Zakonom za priznanje
žiga.

(2) Rješenje o priznanju žiga može se proglasiti ništavim za sve vrijeme
trajanja zaštite, i to po službenoj dužnosti, na prijedlog zainteresirane
osobe ili na prijedlog državnoga odvjetnika.

(3) Uz prijedlog za proglašavanje ništavim rješenja o priznanju žiga
podnose se potrebni dokazi.

(4) Podaci koje treba sadržavati prijedlog za brisanje žiga zbog ništavosti
propisuju se Pravilnikom.

Dio šesti

POSEBNE ODREDBE O ZAJEDNIČKOM I JAMSTVENOM ŽIGU

*Pojam*

Članak 39.

(1) Zajedničkim žigom štiti se znak koji je namijenjen za zajedničko
označavanje proizvoda ili usluga stavljenih na tržište od strane članova
ili partnera određene pravne osobe.

(2) Jamstvenim žigom štiti se znak kojim se koristi nekoliko trgovačkih
društava pod nadzorom nositelja žiga, a koji služi za zaštitu kakvoće,
podrijetla, načina proizvodnje ili drugih zajedničkih obilježja proizvoda
ili usluga tih trgovačkih društava.

*Posebni uvjeti*

Članak 40.

Za stjecanje zajedničkoga žiga nije uvjet da pravna osoba iz članka
39. ovoga Zakona ima u Republici Hrvatskoj ili izvan nje vlastito proizvodno
ili uslužno trgovačko društvo.

*Ugovor o zajedničkom žigu*

Članak 41.

Ugovor o zajedničkom žigu podnosi se uz zahtjev za priznanje zajedničkoga
žiga i mora sadržavati ime, sjedište nositelja zajedničkoga žiga, popis
osoba ovlaštenih za uporabu zajedničkoga žiga, uvjete koji određuju takvu
uporabu i odredbe koje se odnose na povredu prava u slučaju zloporabe zajedničkoga
žiga ili kršenja odredaba ugovora.

*Promjene*

Članak 42.

(1) Na zahtjev podnositelja prijave ili nositelja zajedničkoga žiga,
Zavod upisuje u registar svaku promjenu ili dopunu ugovora kojom se određuje
uporaba zajedničkoga žiga.

(2) Prava koja proizlaze iz zajedničkoga žiga nisu prenosiva niti mogu
biti predmet licencije, ovrhe i založnoga prava.

Dio sedmi

ZAJEDNIČKE ODREDBE O POSTUPKU PRED ZAVODOM

*Drugi propisi koji se primjenjuju u postupku
pred Zavodom*

Članak 43.

Za pojedina pitanja iz postupka, koja nisu uređena ovim Zakonom, primjenjivat
će se Zakon o općem upravnom postupku.

*Pristojbe i naknade troškova postupka*

Članak 44.

(1) Za stjecanje i održavanje žiga plaćaju se pristojbe i naknade troškova
postupka u skladu s posebnim propisima.

(2) Ako pristojbe ili naknade troškova u postupku za priznanje žiga
ne budu plaćene, prijava će se odbaciti, a u slučaju neplaćanja pristojbi
ili naknada za održavanje žiga, to pravo prestaje vrijediti.

*Registri*

Članak 45.

(1) Zavod vodi registar prijava, registar žigova i registar zastupnika.

(2) Registri iz stavka 1. ovoga članka javni su.

(3) Zavod je dužan omogućiti zainteresiranim osobama uvid u podatke
o objavljenim prijavama i priznatim žigovima.

(4) Zavod izdaje, na zahtjev svake zainteresirane osobe, izvadak iz
registra žigova.

(5) Podaci koji se upisuju u registre iz stavka 1. ovoga članka propisuju
se Pravilnikom.

*Službeno glasilo Zavoda*

Članak 46.

(1) Zavod izdaje službeno glasilo u kojem se objavljuju prijave žiga,
priznata prava i produženja vrijednosti žiga, prijenosi prava, brisanja
žiga iz registra i drugi podaci o žigu predviđeni ovim Zakonom.

(2) Sadržaj podataka koji se objavljuju u službenom glasilu Zavoda propisuje
se Pravilnikom.

*Pretraživanje*

Članak 47.

Zavod obavlja, na zahtjev svake zainteresirane osobe, usluge pretraživanja
na istovjetnost i sličnost prijavljenih i registriranih žigova koji vrijede
u Republici Hrvatskoj.

*Zastupanje*

Članak 48.

Opća načela zastupanja i posebni uvjeti na temelju kojih fizičke ili
pravne osobe koje nemaju prebivalište ili stvarno i djelatno poslovno sjedište
na teritoriju Republike Hrvatske mogu ostvarivati prava iz ovoga Zakona
u postupku pred sudovima i tijelima uprave, preko ovlaštenih zastupnika,
uređeni su posebnim propisima.

*Međunarodna registracija*

Članak 49.

(1) U postupku priznanja žigova prema odredbama međunarodnih ugovora
kojih je Republika Hrvatska stranka, primjenjuju se odredbe ovoga Zakona
u svim pitanjima koja nisu uređena tim ugovorima.

(2) Za potrebe međunarodnih registracija žigova po Madridskom sporazumu
o međunarodnim registracijama žigova (u daljnjem tekstu: Madridski sporazum),
objava prijave propisana u članku 19. stavku 1. ovoga Zakona, zamjenjuje
se objavom međunarodne registracije u službenom glasilu o međunarodnim
registracijama žigova Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo
(u daljnjem tekstu: Međunarodno službeno glasilo).

(3) Rok za podnošenje prigovora protiv priznanja međunarodno registriranog
žiga za Republiku Hrvatsku počinje teći od prvoga dana mjeseca koji slijedi
nakon mjeseca naznačenoga na izdanju Međunarodnoga službenoga glasila u
kojem je taj žig objavljen.

Dio osmi

GRAĐANSKOPRAVNA ZAŠTITA

*Tužba zbog povrede prava*

Članak 50.

(1) Nositelj žiga, ako su mu povrijeđena ili ugrožena prava iz članka
26. ovoga Zakona, može tužbom zahtijevati od nadležnoga suda:

1. utvrđivanje postojanja povrede žiga,

2. zabranu izvršene ili namjeravane povrede žiga,

3. uklanjanje stanja nastaloga izvršenom povredom žiga,

4. naknadu štete,

5. objavljivanje presude na trošak tuženika.

(2) Povredom žiga u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se i njegovo
oponašanje, kao i uporaba zajedničkoga i jamstvenoga žiga protivno ugovoru
o zajedničkom i jamstvenom žigu.

(3) Postupak povodom tužbe u smislu stavka 1. ovoga članka je hitan.

*Zahtjev za uništenje*

Članak 51.

(1) Na zahtjev tužitelja sud može narediti uništenje predmeta koji su
protupravno obilježeni žigom, a nalaze se u posjedu tuženika.

(2) Sud odlučuje o tome hoće li se predmeti protupravno obilježeni žigom
uništiti, učiniti neraspoznatljivim ili će se uporabiti na drugi način.

*Zastara*

Članak 52.

Tužba zbog povrede žiga može se podnijeti u roku od tri godine od saznanja
za povredu i počinitelja, a najkasnije pet godina od izvršene povrede.

*Privremene mjere*

Članak 53.

(1) Ako nositelj žiga učini vjerojatnim da je njegovo pravo povrijeđeno
ili da postoji opasnost od povrede zbog čega mu prijeti teško nadoknadiva
šteta, može od suda zahtijevati:

1. izricanje privremene mjere zabrane obavljanja postupaka kojima se
vrijeđa pravo nositelja žiga,

2. privremeno oduzimanje predmeta protupravno obilježenih žigom ili
njihovo isključenje iz prometa,

3. mjere za osiguranje dokaza o predmetima protupravno obilježenih žigom
i mjere za očuvanje postojećega stanja.

(2) Nositelj žiga može zahtijevati izricanje privremenih mjera i prije
podnošenja tužbe, uz uvjet da tužbu podnese u roku od 20 radnih dana ili
31 kalendarskoga dana, ovisno o tome koji je rok dulji.

(3) Ako nositelj žiga ne podnese tužbu u roku iz stavka 2. ovoga članka,
sud može na temelju zahtjeva tuženika postupak obustaviti i ukinuti zahtijevane
mjere.

*Naknada štete*

Članak 54.

(1) Sud može odrediti nositelju žiga naknadu štete ako se dokaže da
su zahtijevane mjere iz članka 53. stavka 1. ovoga Zakona neutemeljene.

(2) Sud može odrediti nositelju žiga polog odgovarajućega novčanoga
iznosa radi osiguranja osobe protiv koje se izriče privremena mjera.

Dio deveti

PREKRŠAJNE ODREDBE

*Prekršaji*

Članak 55.

(1) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba koja tuđi žig neovlašteno rabi, reproducira ili oponaša, nudi,
stavlja na proizvode ili njihovo pakovanje, uvozi, izvozi ili tuđi žig
rabi pri pružanju usluga (članak 26.).

(2) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba koja neovlašteno skladišti proizvode znajući da su protupravno
označeni tuđim žigom, svjesno prodaje takve proizvode ili obavlja pod tuđim
žigom usluge, ili opskrbljuje sebe ili druge proizvodima koji su označeni
tuđim žigom (članak 26.).

(3) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka kaznit će se novčanom
kaznom od 6.000,00 do 60.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.

(4) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka kaznit će se novčanom
kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna fizička osoba.

(5) Novčanom kaznom od 20.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba za
prekršaje iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjene radi stjecanja imovinske
koristi.

(6) Proizvodi koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjene
prekršaje iz stavka 1., 2., 3., 4. i 5. ovoga članka oduzet će se i uništiti.

Dio deseti

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

*Postupci za priznanje žiga u tijeku*

Članak 56.

Postupci za priznanje žiga koji do dana početka primjene ovoga Zakona
nisu završeni nastavit će se prema odredbama ovoga Zakona.

*Drugi postupci u tijelu*

Članak 57.

(1) Postupci zbog povrede žiga ili prava iz prijave žiga koji do dana
početka primjene ovoga Zakona nisu završeni dovršit će se prema propisima
koji su bili na snazi do dana početka primjene ovoga Zakona.

(2) Postupci za proglašavanje rješenja o priznanju žiga ništavim koji
do dana početka primjene ovoga Zakona nisu završeni dovršit će se prema
propisima koji su bili na snazi do dana početka primjene ovoga Zakona.

*Provedbeni propis koji donosi ravnatelj Zavoda*

Članak 58.

Ravnatelj Zavoda Pravilnikom pobliže uređuje pitanja iz članaka: 9.
stavka 3., 19. stavka 2., 20. stavka 3., 24. stavka 2., 25. stavka 2.,
30. stavka 3., 35. stavka 4., 38. stavka 4., 45. stavka 5. i 46. stavka
2. ovoga Zakona.

*Prestanak važenja drugih propisa*

Članak 59.

Danom početka primjene ovoga Zakona prestaju važiti odredbe Zakona o
industrijskom vlasništvu ("Narodne novine", br. 53/91., 19/92., 61/92.
i 26/93.), u dijelu koji se odnosi na žigove, osim odredaba o zastupanju
(članak 172a.) koje se primjenjuju do donošenja posebnoga propisa.

*Stupanje na snagu ovoga Zakona*

Članak 60.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 2000.

Klasa: 038-02/99-01/01
Zagreb, 30. lipnja 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 78/1999-1394