## Uputa za primjenu kontnog plana za banke

### NN 36/1999 (15.4.1999.), Uputa za primjenu kontnog plana za banke

# HRVATSKA NARODNA BANKA

Na temelju članka 75. Zakona o Hrvatskoj
narodnoj banci ("Narodne novine" broj 35/95 - pročišćeni tekst) i točke
III. Odluke o kontnom planu za banke ("Narodne novine" broj 32/99) guverner
Hrvatske narodne banke donio je

## **UPUTU**

### **ZA PRIMJENU KONTNOG PLANA ZA BANKE**

1. OPĆE ODREDBE

(1) Sukladno točki II. Odluke o kontnom
planu za banke ("Narodne novine" br. 32/99), banka je dužna voditi svoje
poslovne knjige primjenjujući kontni plan za banke, što ga je propisala
Hrvatska narodna banka. Radi jedinstvene primjene kontnog plana daje se
ova Uputa, kojom se definira funkcija i sadržaj propisanih računa u kontnom
planu.

(2) Banka može za interne potrebe propisivati
analitičke račune u okviru jedinstvenih računa što ih je propisala Hrvatska
narodna banka.

(3) Banka je dužna propisani kontni plan
primjenjivati kod vođenja poslovnih knjiga za poslove što ih obavlja u
svoje ime i za svoj račun.

(4) Poslovne knjige za poslove što ih banka
obavlja u ime i za račun (po nalogu) drugih osoba (mandatni poslovi), koji
se ne uključuju u bilancu banke, mogu se voditi primjenom propisanog kontnog
plana za banke ili posebnog kontnog plana koji banka sama propiše.

2. KLASIFIKACIJA IMOVINE I OBVEZA PO INSTITUCIONALNIM SEKTORIMA

*2.1 Opće napomene*

Banke trebaju određena potraživanja i obveze
prema komitentima klasificirati po institucionalnim sektorima. Institucionalni
sektori su grupe funkcionalno istih institucionalnih jedinica. Institucionalne
jedinice su svi ekonomski entiteti koji su sposobni da posjeduju sredstva,
da se zadužuju te da ostvaruju neku ekonomsku aktivnost i obavljaju transakcije
s ostalim institucionalnim jedinicama.

Dva su osnovna tipa institucionalnih jedinica
- domaćinstva (fizičke osobe) i entiteti odvojeni od svojih vlasnika (pravne
osobe).

U agregatnom obliku postoje dva osnovna
institucionalna sektora:

* rezidenti (nacionalna privreda),
* nerezidenti (strana privreda).

Rezidenti su sve institucionalne jedinice
(fizičke ili pravne osobe) čiji je ekonomski interes vezan uz nacionalnu
privredu. Pod nacionalnom privredom podrazumijeva se ukupna ekonomska aktivnost
na ekonomskom (ne nužno samo političkom) teritoriju zemlje. Ekonomski teritorij
je geografski teritorij pod administracijom vlade zemlje unutar kojega
osobe, dobra i kapital cirkuliraju slobodno. On obuhvaća kopneni, vodeni
i zračni prostor te zemlje, teritorijalne enklave u inozemstvu (ambasade,
konzulate, vojne baze i slično) te slobodne zone vezane uz offshore-aktivnosti.

Ostvarivanje ekonomskog interesa vrlo često
je pitanje prosudbe te izaziva mnoge dileme i granične slučajeve (radnici
na privremenom radu u inozemstvu, offshore-institucije, međunarodne organizacije).
Jedino (pomoćno) pravilo vezano je uz fizičke osobe, a po njemu se za svaku
osobu koja boravi duže od godinu dana u nekoj zemlji može smatrati rezidentom
te ekonomije (uz izuzetak stranih studenata, radnika u stranim ambasadama
i konzularnim predstavništvima te međunarodnih vojnih formacija stacioniranih
u zemlji).

Daljnja klasifikacija nacionalne privrede
- rezidenata provodi se na temelju njihove primarne funkcije, a generira
sljedeće osnovne sektore nacionalne ekonomije:

* nefinancijske institucije,
* financijske institucije,
* država,
* neprofitne organizacije koje opslužuju
  stanovništvo,
* stanovništvo (domaćinstva).

*2.2 Nefinancijske institucije (trgovačka društva)*

Pod nefinancijskim institucijama podrazumijevaju
se entiteti koji proizvode robu i/ili pružaju nefinancijske usluge, namijenjene
tržištu, pri čemu se smatra da je roba/usluga namijenjena tržištu ako se
prodaje po ekonomski signifikantnoj cijeni, odnosno cijeni koja utječe
na ponudu i potražnju za tom robom/uslugom.

Nefinancijske institucije obuhvaćaju trgovačka
društva i kvazi-trgovačka društva (institucije koje nisu utemeljene i organizirane
kao trgovačka društva, ali funkcioniraju kao trgovačka društva). U ovu
skupinu ulaze i djelatnosti odgoja i obrazovanja, zdravstva, znanosti,
kulture i slično (djelatnosti koje su u prethodnom kontnom planu označavane
kao "ustanove javnog sektora").

Daljnja klasifikacija ovog sektora obavlja
se prema obliku kontrole nad nefinancijskim institucijama. Prema ovom kriteriju
razlikujemo:

* trgovačka društva koja kontrolira država
  (javna poduzeća),
* ostala trgovačka društva, odnosno društva
  koja ne kontrolira država.

S obzirom da postoji neažurnost vlasničkih
registara, u podsektor javna poduzeća uključuju se - kao stvar konvencije
- samo u nastavku navedena trgovačka društva:

JAVNA PODUZEĆA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Red.        br.** | **Naziv javnog                              poduzeća** | **Matični                       broj** |

```

1.      "BI 3. Maj" d.d. Rijeka                 3930122, 3333477
2.      "TLM" d.d. Šibenik                      03777561, 03777669,
                                                03777596, 3464415
3.      "Trogir" d.d. Trogir                    03041913
4.      "Uljanik" d.d. Pula                     3229254
5.      "Brodosplit" d.d. Split                 3795691, 3761142,
                                                3761207, 3761223,
                                                3141136
6.      "Jedinstvo" d.d. Zagreb                 03217469
7.      "Željezara" d.d. Sisak                  03731995
8.      "Kraljevica" d.d. Kraljevica            3333957
9.      "Tvornica elektroda i ferolegura"
        d.d. Šibenik                            3032973
10.     "Dalmatinka" d.d. Sinj                  03072169
11.     "Hrvatska elektroprivreda"
        d.d. Zagreb                             03557049
12.     "INA Industrija nafte" d.d. Zagreb      03586243
13.     "Hrvatske željeznice" Zagreb            03249743
14.     "Hrvatske šume" Zagreb                  03631133
15.     "HT - Hrvatske telekomunikacije"
        dd Zagreb                               1414887
16.     "HP - Hrvatska pošta" dd Zagreb         1414895
17.     "Hrvatska radio - televizija" Zagreb    03226247
18.     "Jadrolinija" Rijeka                    3328163
19.     "Narodne novine" Zagreb                 03270513
20.     "Pazinka" d.d. Pazin                    00777056, 3048616
21.     "Diokom Holding" d.d. Split             3764907, 3764915,
                                                3764923, 3143392,
                                                3128792, 3439992,
                                                3824632, 3824624
22.     "Velebit" d.d. Karlovac                 03122298
23.     "TPK-EPO" d.d. Zagreb                   03603067
24.     "Valjaonica čelika" d.d. Razvor         03086844
25.     "PPK Valpovo" Valpovo                   03034429
26.     "Đurđenovac" Đurđenovac                 03776999
27.     "Petrokemija" d.o.o. Kutina             03674223
28.     "Polimeri" d.o.o. Zagreb                03692507
29.     "INA-Vinil" d.d. Kaštel Sućurac         03922014
30.     "TLM-TVP" d.o.o. Šibenik                03777570
31.     "CROMAX" Bjelovar                       03341658

```

Sva ostala trgovačka društva uključuju se u sektor (podsektor) ostala
trgovačka društva. Daljnja klasifikacija ostalih trgovačkih društava vrši
se prema predmetu poslovanja (djelatnosti) sukladno kriterijima što su
utvrđeni Odlukom o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti.

*2.3 Financijske institucije*

Sektor financijske institucije obuhvaća sve institucije koje obavljaju
financijsko posredovanje ili s njim povezane aktivnosti, odnosno koje pružaju
financijske usluge prihvaćanjem financijskih obveza i prodajom financijskih
sredstava ili pružaju pomoćne usluge vezane uz financijsko posredovanje.

Podsektori ovog sektora su sljedeći:

* Hrvatska narodna banka,
* banke (uključujući štedionice u prijelaznom razdoblju sukladno članku
  119. Zakona o bankama),
* ostale bankovne institucije (uključujući stambene štedionice osnovane
  prema Zakonu o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje),
* Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR)
* nebankovne financijske institucije.

Banke - Pojmom banke obuhvaćene su sve domaće banke kojima je HNB, sukladno
Zakonu, dala odobrenje za obavljanje bankovne djelatnosti. Ovom definicijom
obuhvaćene su i strane banke čijim je podružnicama u Republici Hrvatskoj
HNB dala odobrenje za obavljanje bankovne djelatnosti. Lista banaka koje
imaju odobrenje HNB objavljuje se u Biltenu HNB.

Ostale bankovne institucije - Pojmom ostale bankovne institucije obuhvaćene
su ostale depozitne i kvazidepozitne institucije, koje nisu klasificirane
kao banke (osim HBOR, koji je posebno klasificiran). Pod depozitnim i kvazidepozitnim
institucijama smatraju se financijske institucije koje prikupljaju depozite
ili njihove bliske surogate. U ostale bankovne instutucije ubrajaju se,
naprimjer, stambene štedionice, štedno kreditne zadruge, investicijski
fondovi (osim kuponskih investicijskih fondova) i slično.

Nebankovne financijske institucije - Pojmom nebankovne financijske institucije
obuhvaćene su sve financijske institucije koje se ne bave prikupljanjem
depozita ili njima bliskih surogata. Nebankovne financijske institucije
su, naprimjer, osiguravajuća društva, kuponski investicijski fondovi, pomoćne
financijske institucije (npr. burze, klirinške kuće) i slično.

*2.4 Država*

Sektor država obuhvaća sve institucionalne entitete koji provode politiku
države kroz ekonomsku regulaciju, transfer prihoda generiranih obveznim
davanjima ili proizvodnju robe i usluga namijenjenih pojedinačnoj ili kolektivnoj
potrošnji, koja se ostvaruje izvan tržišnih principa.

Sektor država općenito se dijeli na podsektore:

* središnja država (Republika Hrvatska)
* republički fondovi
* lokalna država (uprava) i lokalni fondovi.

Distinkcija između središnje i lokalne države iznimno je značajna za
načela monetarne statistike - dok se podsektor lokalna država u monetarnoj
statistici tretira analogno ostalim domaćim (nefinancijskim) sektorima,
središnja država ima poseban tretman.

**Središnja država** - Sektor središnja država (Republika Hrvatska)
uključuje sve institucionalne jedinice koje se financiraju iz proračuna
Republike Hrvatske. Ovime su obuhvaćene sljedeće jedinice:

* Ured Predsjednika Republike Hrvatske, Hrvatski državni sabor i Vlada
  Republike Hrvatske,
* Ustavni sud Republike Hrvatske
* državna ministarstva,
* ostali samostalni organi državne uprave (uključujući Državnu agenciju
  za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Hrvatsku garancijsku agenciju
  i Hrvatsku upravu za ceste),
* redovni sudovi (na svim razinama),
* pučki pravobranitelji (na svim razinama),
* državno odvjetništvo (na svim razinama),
* javno pravobraniteljstvo (na svim razinama).

**Republički fondovi** - Sektor republički fondovi obuhvaća nacionalne
fondove koji se financiraju posebnim izvanproračunskim porezima (tj. porezima
ili doprinosima koji se ne uključuju u prihode proračuna središnje države).
Ovime su obuhvaćeni:

* Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje,
* Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje,
* Hrvatski zavod za zapošljavanje,
* Hrvatske vode,
* Hrvatski fond za privatizaciju.

**Lokalna uprava i fondovi** - Ovaj sektor obuhvaća sljedeće jedinice:

* predstavnička tijela županija i njihova izvršna tijela,
* predstavnička tijela gradova i njihova izvršna tijela,
* predstavnička tijela kotara i njihova izvršna tijela,
* predstavnička tijela općina i njihova izvršna tijela,
* fondove osnovane i financirane na lokalnoj razini kao što su fondovi
  za građevinarstvo, promet, vodoprivredu i slično.

*2.5 Neprofitne organizacije koje opslužuju stanovništvo*

Neprofitne organizacije su institucionalne jedinice koje proizvode robu
i/ili pružaju usluge pri čemu njihova aktivnost ne može biti izvor prihoda
ili profita njihovim vlasnicima. Međutim, u ovaj sektor klasificiraju se
samo one neprofitne institucije koje opslužuju domaćinstva (fizičke osobe),
dok se neprofitne institucije čija je osnovna funkcija vezana uz opsluživanje
sektora nefinancijskih institucija klasificiraju u sektor nefinancijske
institucije. Također, neprofitne institucije kontrolirane od strane države
klasificiraju se u sektor država.

Primjeri neprofitnih organizacija koje opslužuju stanovništvo su: političke
stranke, vjerske zajednice, udruge građana, humanitarne organizacije, strukovne
organizacije, amaterske sportske organizacije, kulturna društva i slično.

*2.6 Stanovništvo*

U ovaj sektor klasificiraju se pojedinci ili grupe rezidenata čije su
osnovne karakteristike ponuda rada, potrošnja i proizvodnja. Obrtnici,
odnosno svi pojedinci koji rade za vlastiti račun, također se uključuju
u ovaj sektor.

*2.7 Nerezidenti*

Daljnja klasifikacija nerezidenata temelji se na istim općim načelima
kao i klasifikacija rezidenata. U kontnom planu se provodi samo osnovna
klasifikacija nerezidenata na strane države, strane financijske institucije
i ostale nerezidente (pravne i fizičke osobe).

*2.8 Primijenjena sektorizacija u kontnom planu*

Sukladno naprijed iznesenim kriterijima sektorskog grupiranja komitenata
banke, raspored računa u kontnom planu (za određene pozicije bilance, kao
i računa dobiti i gubitka) izvršen je prema sektorskoj strukturi kako slijedi:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Naziv                     sektora/podsektora** | **Oznake                sektora              (sastavni dio       računa u KPB)** | **Oznake                podsektora              (sastavni dio       računa u KPB)** |

```
REZIDENTI
Trgovačka društva                               0
Javna poduzeća                                                        00
Ostala trgovačka društva                                              01
Financijske institucije                         1
Središnja banka (HNB)                                                 10
Banke (i štedionice)                                                  11
Ostale bankovne institucije                                           12
Hrvatska banka za obnovu i
razvitak (HBOR)                                                       13
Nebankovne financijske institucije                                    14
Javni sektor (država)                           2
Republika Hrvatska (središnja država)                                 20
Republički fondovi                                                    21
Lokalna uprava i fondovi                                              22
Neprofitne organizacije                         3                     30
Stanovništvo                                    4                     40
NEREZIDENTI                                     9
Strane financijske institucije                                        92
Strane države (vlade)                                                 94
Strane pravne osobe                                                   95
Strane fizičke osobe                                                  96

```

3. SADRŽAJ RAČUNA U KONTNOM PLANU

*3.1 Opće napomene*

(1) Sukladno točki 35. MRS-a 30 dospijeća potraživanja i obveza banke
mogu se izraziti kao:

u preostalo
razdoblje do datuma otplate (razdoblje od datuma bilance do datuma dospijeća)

u prvobitno
razdoblje do datuma otplate (razdoblje od datuma zaključenja ugovora o
poslovnom odnosu do datuma dospijeća - ugovorena razdoblja dospijeća)

u preostalo
razdoblje do idućeg datuma kada se mogu promijeniti kamatne stope.

(2) Na propisanim računima kontnog plana za banke nedospjela potraživanja
i obveza iskazuju se prema ugovorenim (izvornim) rokovima dospijeća, s
tim da se nakon isteka ugovorenog roka dospijeća nenaplaćena potraživanja,
odnosno nepodmirene obveze prenose na račune dospjelih potraživanja odnosno
obveza.

(3) Radi praćenja i analize imovine i obveza po ostalim ročnim obilježjima
(različitim od ugovorenih rokova dospijeća), izravnim korištenjem baze
podataka analitičkog knjigovodstva (bez preknjižavanja na računima glavne
knjige) banka je dužna osigurati izvješćivanje o stanju potraživanja i
obveza grupirajući ih po sljedećim ročnim obilježjima:

u preostalim
rokovima dospijeća nedospjelih potraživanja i obveza (računajući od datuma
bilance do ugovorenog datuma dospijeća),

u preostalim
rokovima u kojima je moguće promijeniti kamatne stope na potraživanja i
obveze (računajući od datuma bilance do datuma moguće promjene kamatnih
stopa)

u proteklim
rokovima za dospjela potraživanja (računajući od datuma dospijeća do datuma
bilance).

Podatke iz ovog stavka banka daje na posebnim obrascima, koje će propisati
guverner Hrvatske narodne banke.

*3.2 **Razred 0** - Materijalna i nematerijalna imovina,
trajna ulaganja, upisani a neuplaćeni kapital i otkupljene vlastite dionice*

3.2.1 OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA RAZREDA 0

Na pojedinim skupinama računa ovog razreda iskazuje se dugotrajna materijalna
i nematerijalna imovina u upotrebi i pripremi, predujmovi za materijalnu
i nematerijalnu imovinu u pripremi, ulaganja u povezana trgovačka društva
i podružnice, kratkotrajna materijalna imovina, materijalna imovina preuzeta
u zamjenu za nenaplaćena potraživanja, potraživanja za upisani a neuplaćeni
kapital i otkupljene vlastite dionice

**3.2.2 SKUPINA 00** - DUGOTRAJNA MATERIJALNA IMOVINA

(1) Na računima skupine 00 iskazuje se dugotrajna materijalna imovina
u skladu s MRS-om 16 - Nekretnine, postrojenja i oprema. Osnovni računi
u okviru ove skupine otvoreni su prema rasporedu pojedinih oblika materijalne
imovine u okviru pozicije "10 - Materijalna imovina" u propisanoj
shemi bilance za banke (članak 19. Zakona o računovodstvu).

(2) Na računima 000 do 005 iskazuje se materijalna imovina po trošku
ulaganja, ispravak vrijednosti, odnosno vrijednosno usklađivanje (u slučaju
odstupanja fer vrijednosti od knjigovodstvene) i akumulirana amortizacija,
tako da stanje osnovnog računa predstavlja fer vrijednost nekretnina, postrojenja
i opreme na dan bilance. Pod troškom ulaganja podrazumijevaju se troškovi
pribavljanja dugotrajne materijalne imovine u smislu MRS-a 16. Iznos akumulirane
amortizacije i vrijednosnog usklađivanja dugotrajne imovine utvrđuje se
sukladno računovodstvenim politikama banke.

**3.2.3 SKUPINA 01** - NEMATERIJALNA IMOVINA

(1) Osnovni računi u okviru skupine 01 otvoreni su prema rasporedu pozicije
"9 - Nematerijalna imovina" u propisanoj shemi bilance banke
(članak 19. Zakona o računovodstvu).

(2) Na računima u okviru računa 010 iskazuju se troškovi ulaganja -
osnivački izdaci, ispravak vrijednosti, odnosno vrijednosno usklađivanje
i akumulirana amortizacija. Pod osnivačkim izdacima podrazumijevaju se
izdaci za studije i istraživanja radi osnivanja dijela banke, projektna
dokumentacija, izdaci za stručno osposobljavanje osoblja, kamate i drugi
osnivački izdaci, koji se mogu vremenski razgraničiti (amortizirati), na
način utvrđen računovodstvenim politikama banke, sukladno odredbama MRS
9 -Troškovi istraživanja i razvoja.

(3) Na računu 011 iskazuje se vrijednost gudvila (goodwill) u skladu
s odredbama MRS 22 - Poslovna spajanja, koji je stečen kod kupnje trgovačkog
društva po cijeni koja je viša od vrijednosti kupljene imovine.

(4) Na računima u okviru računa 012 iskazuje se trošak ulaganja vezan
za nabavu softvera (sve što u bilo kojem obliku spada u programe za obradu
podataka - sistemski i aplikativni programi), što se pobliže uređuje računovodstvenim
politikama banke, sukladno točki 20 Dodatka uz MRS 18 - Prihodi.

(5) Na računima u okviru računa 013 vode se ostala nematerijalna ulaganja
kojima se stječu ugovorom određena prava na tuđoj materijalnoj i nematerijalnoj
imovini, u slučaju kada se banka pojavljuje u ulozi najmoprimatelja (vrijednost
uzete imovine u financijski najam - lizing, ulaganja na tuđoj imovini za
vrijeme najma, korištenje prava na patent i licencu i slično).

**3.2.4 SKUPINA 02** - MATERIJALNA I NEMATERIJALNA IMOVINA
U PRIPREMI

Na računima skupine 02 iskazuju se ulaganja u pripremu pojedinih oblika
materijalne i nematerijalne imovine, prema nazivima računa (izgradnja i
nabavke u tijeku, isplaćeni predujmovi i drugo). Nakon završene izgradnje
građevinskih objekata, odnosno završetka nabavke i montaže opreme, iznos
troškova ulaganja iskazan na ovim računima, prenosi se na odgovarajuće
račune skupine 00 odnosno 01.

**3.2.5 SKUPINA 04** - ULAGANJA U POVEZANA TRGOVAČKA DRUŠTVA

(1) Na računima skupine 04 iskazuju se ulaganja u dionice s pravom glasa
i poslovne udjele trgovačkih društava, kojima se stječe općenito 20 do
50% vlasništva, te se time ostvaruje značajan utjecaj na poslovanje i poslovnu
politiku društva čije su dionice, odnosno poslovni udjeli kupljeni.

(2) Detaljnije o načinu vrednovanja i knjiženja ulaganja u povezana
poduzeća vidjeti u točki 3.6.1 ove Upute (Opća računovodstvena načela praćenja
ulaganja u vrijednosne papire).

**3.2.6 SKUPINA 05** - ULAGANJA U PODRUŽNICE

(1) Na računima skupine 05 iskazuju se ulaganja u dionice s pravom glasa
i poslovne udjele trgovačkih društava, kojima se stječe preko 50% vlasništva,
odnosno upravljačkih prava, te se time ostvaruje kontrola nad društvom
- podružnicom čije su dionice, odnosno poslovni udjeli kupljeni.

(2) Detaljnije o načinu vrednovanja i knjiženja ulaganja u podružnice
vidjeti u točki 3.6.1 ove Upute (Opća računovodstvena načela praćenja ulaganja
u vrijednosne papire).

**3.2.7 SKUPINA 06** - OSTALA MATERIJALNA
IMOVINA

(1) Na računima skupine 06 iskazuju se zalihe ostale materijalne imovine,
prema nazivima pojedinih računa.

(2) Na računu 061 odnosno 062 vodi se materijalna imovina koja se, u
skladu s računovodstvenim politikama banke, pri stavljanju u uporabu otpisuje
u cijelosti (jednokratno) ili postupno tijekom razdoblja uporabe.

(3) Na računu 069 iskazuje se otpisana vrijednost sitnog inventara u
uporabi, a i ispravak vrijednosti te i ostale materijalne imovine terećenjem
računa 629 u skladu s računovodstvenim politikama banke (vrijednosno usklađivanje).

**3.2.8 SKUPINA 07** - MATERIJALNA IMOVINA
PREUZETA U ZAMJENU ZA NENAPLAĆENA POTRAŽIVANJA

(1) Na računima skupine 07 iskazuje se preuzeta materijalna imovina
u zamjenu za nenaplaćena potraživanja banke, po vrstama prema nazivima
računa.

(2) Vrijednost preuzete imovine utvrđuje se procjenom (u pravilu procijenjena
"fer vrijednost" na dan preuzimanja).

(3) Materijalna imovina preuzeta u zamjenu za nenaplaćena potraživanja
iskazuje se na propisanim računima ove skupine, na analogan način kao imovina
na računima skupine 00, uključujući i obračun amortizacije, ukoliko se
ta imovina koristi u obavljanju djelatnosti banke.

**3.2.9 SKUPINA 08** - POTRAŽIVANJA ZA UPISANI A NEUPLAĆENI
KAPITAL

Na računu 080 iskazuje se nominalni iznos upisanih a neuplaćenih dionica,
koji se iznos unosi u aktivu bilance banke (red.br. 11. čl. 19. Zakona
o računovodstvu).

**3.2.10 SKUPINA 09** - OTKUPLJENE VLASTITE DIONICE

(1) Na računu 090 iskazuje se isplaćeni iznos za otkup vlastitih običnih
(redovnih) dionica - trošak ulaganja, a na računu 091 trošak ulaganja proizašao
iz otkupa vlastitih povlaštenih dionica.

(2) Kod prodaje vlastitih dionica razlika između postignute cijene i
iznosa troška ulaganja za pojedinu dionicu predstavlja kapitalnu dobit
odnosno gubitak, što se knjiži kao što je objašnjeno uz račune skupina
90 i 93.

***3.3 Razred 1** - Novčana sredstva, plemeniti metali,
tekuća potraživanja i interni obračun*

3.3.1 OPĆENITO O SADRŽAJU RAZREDA 1

Na pojedinim skupinama računa ovog razreda iskazuju se novčana sredstva,
čekovi, plemeniti i slični metali, obvezni depoziti kod Hrvatske narodne
banke, potraživanja po osnovi kamata i provizija/naknada u domaćoj valuti
i devizama, ostala potraživanja u domaćoj valuti i devizama, sredstva u
obračunu u domaćoj valuti i devizama, potraživanja iz internih odnosa organizacijskih
dijelova banke i aktivna vremenska razgraničenja.

**3.3.2 SKUPINA 10** - NOVČANA SREDSTVA, ČEKOVI, PLEMENITI
I SLIČNI METALI

(1) Na računima skupine 10 vodi se žiralni novac, gotovina, čekovi,
ostala novčana sredstva, zlato, predmeti od zlata i lomljeno zlato, te
ostali plemeniti i slični metali.

(2) Na računima u okviru računa 100 iskazuju se novčana sredstva na
računima platnog prometa. U okviru računa 100 otvoreni su odgovarajući
računi, prilagođeni predstojećim promjenama u platnom prometu.

(3) Na računu 1000 iskazuje se promet i stanje novčanih sredstava na
žiro računu banke (račun za namirenje) koji će se u novom sustavu platnog
prometa voditi kod HNB umjesto dosadašnjeg žiro računa koji se vodio kod
ZAP-a.

(4) Na računu 1001 iskazuje se podignuta gotovina sa žiro računa, odnosno
položena gotovina na žiro račun (služi samo kao prolazna protustavka računu
blagajne). Na temelju primljenog izvještaja u izvatku žiro računa o terećenju,
odnosno odobrenju žiro računa, prolazni račun gotovine se zatvara, odnosno
njegovo se stanje svodi na nulu. Kako se predviđa da će banke u prijelaznom
razdoblju, osim računa za namirenje (žiro račun) kod HNB imati i prolazni
račun kod ZAP-a preko kojeg će se do daljnjega opskrbljivati gotovinom,
u tome će prijelaznom razdoblju kao protustavka s kojom će se zatvarati
račun 1001 služiti račun 1004 - Prolazni račun banke u ZAP-u.

(5) Na računu 1002 iskazuju se plaćanja koja na temelju ovlasti banke
inicira njezina organizacijska jedinica (ako banka zatraži otvaranje prolaznog
računa organizacijskog dijela banke kod ZAP-a). Dnevni saldo ovog računa
ZAP će prenositi na prolazni račun banke kod ZAP-a, što znači da na kraju
radnog dana stanje računa 1002 mora biti nula.

(6) Na računu 1004 iskazuje se promet prolaznog računa banke kod ZAP-a.
Ovaj račun će se koristiti u prijelaznom razdoblju uvođenja novog sustava
platnog prometa (dok se računi poslovnih subjekata ne prenesu iz ZAP-a
u banke i dok se banke opskrbljuju gotovinom preko ZAP-a). Promet ovog
računa obuhvaća plaćanja između banke i sudionika platnog prometa koji
račune drže u ZAP-u, opskrbu banke gotovim novcem, uplate i isplate za
račun banke u jedinicama ZAP-a i pošte, uključivanje sredstava (depozita
po viđenju) na računima deponenata u ZAP-u u žiro račun banke i (nakon
početka rada NKS-a) evidentiranje salda obračunskog računa banke u NKS-u.
Na kraju radnog dana saldo ovog računa prenosi se na račun za namirenje
kod HNB, tako da stanje računa 1004 krajem radnog dana mora biti nula.

(7) Na računu 1005 iskazivat će se plaćanja/naplate koja će se obavljati
preko NKS-a, u korist ili na teret računa poslovnih subjekata kod različitih
banaka. Odljevne platne transakcije (plaćanja) preko NKS-a knjižit će se
na teret računa 80xx2 i u korist račauna 1005, a priljevne transakcije
(naplate) na teret računa 1005 i u korist računa 80xx2. Na kraju radnog
dana saldo ovog računa prenosi se na račun za namirenje kod HNB, odnosno
u prijelaznom razdoblju na prolazni račun banke u ZAP-u, tako da stanje
računa 1005 krajem radnog dana mora biti nula.

(8) Na račnu 101 iskazuje se stanje gotova novca (domaća valuta) u blagajni
(trezoru i operativnim blagajnama) banke i njezinih poslovnih jedinica
- filijala.

(9) Na računima u okviru računa 102 iskazuju se isplaćeni čekovi po
tekućim računima građana što se vode kod drugih banaka (trasata) i ostali
čekovi koje banka otkupi odnosno primi radi naplate nekog potraživanja.

(10) Na računu 103 - iskazuju se ostala za određene namjene izdvojena
novčana sredstva sa žiro računa, kao što su: sredstva za izdane bankovne
uputnice, otvorene pokrivene akreditive i slično.

(11) Na računu 104 iskazuje se vrijednost zlatnih poluga i svih vrsta
zlatnika (članak 78. stavak 1. Zakona o osnovama deviznog sustava, deviznog
poslovanja i prometu zlata - u nastavku teksta: Zakon o deviznom poslovanju).

(12) Na računu 105 iskazuje se vrijednost predmeta od zlata i lomljeno
zlato (članak 78. stavci 2., 3. i 4. Zakona o deviznom poslovanju).

(13) Na računu 106 iskazuje se vrijednost metala, kao što su platina,
srebro, nikl i slično.

**3.3.3 SKUPINA 11** - OBVEZNI DEPOZITI KOD SREDIŠNJE BANKE

(1) Na računima skupine 11 iskazuje se obvezna rezerva i ostali obvezni
depoziti kod središnje banke

(2) Na računu 1100 iskazuje se izdvojena obvezna rezerva kod središnje
banke, a na računu 1101 privremeno korištenje te rezerve sukladno propisima
središnje banke.

(3) Na računu 1102 iskazuje se posebna obvezna rezerva, ako središnja
banka propiše obvezu izdvajanja takve rezerve.

(4) Na računu 111 iskazuju se drugi obvezni depoziti kod središnje banke,
u skladu sa zakonom odnosno drugim propisom.

**3.3.4 SKUPINA 12** - POTRAŽIVANJA PO OSNOVI KAMATA, PRIHODA
OD VLASNIČKIH ULAGANJA I PROVIZIJA ILI NAKNADA

(1) Na računima u okviru računa 120 iskazuju se dospjela potraživanja
po osnovi kamatnih prihoda (u domaćoj valuti), ako su raspoređena u rizične
skupine "A" i "B". Pod kamatnim prihodima podrazumijeva
se aktivna kamata na plasmane, kao i provizije ili naknade, kojima osnovicu
za obračun čine plasmani koji su iskazani u aktivi bilance, bez obzira
da li se obračun ovih provizija ili naknada obavlja jednokratno ili na
vremenskoj osnovi.

(2) Iznimno od prethodnog stavka, prihod koji se obračunava na nedospjele
akceptne kredite, koji se iskazuju na računima skupine 49 ne smatra se
kamatnim prihodom, nego nekamatnim, te sukladno tome knjiži na odgovarajući
račun u okviru računa 125. Ovo se odnosi na cijelo razdoblje dok je kao
protustavka akceptnom kreditu iskazana obveza u pasivi po osnovi akceptirane
mjenice (račun 899).

Tek, ako trasant ne vrati akceptni kredit na dan dospijeća akceptirane
mjenice, akceptni kredit se prenosi na račun 49xx7 - Dospjeli akceptni
krediti i od toga dana počinje obračun zatezne kamate, koja se smatra kamatnim
prihodom. To je zbog toga što akceptni kredit kao obveza trasanta mjenice
prema banci i akceptirana mjenica kao obveza banke prema imatelju mjenice
imaju jednak rok dospijeća, uslijed čega tek danom podmirenja obveze banke
prema imatelju mjenice (ukoliko istog dana korisnik akceptnog kredita ne
podmiri svoju obvezu prema banci), odljevom sredstava sa žiro računa dolazi
do stvarnog angažiranja sredstava banke.

(3) Potraživanja po kamatnim prihodima iskazuju se na računima u okviru
računa 120 samo u slučaju kada su dužnici po tim prihodima raspoređeni
u rizične skupine "A" ili "B". Potraživanja po istim
prihodima od dužnika koji su u momentu obračuna raspoređeni u rizične skupine
"C", "D", ili "E" ne knjiže se na računima
skupine 12, nego izravno na računima izvanbilančne evidencije.

(4) Ako se potraživanja po kamatnim prihodima od dužnika rizične skupine
"A" i "B" ne naplate prije nego što dužnici po tim
prihodima budu raspoređeni u rizičnu skupinu "C" ili skupinu
višeg stupnja rizika, za ta nenaplaćena potraživanja formira se posebna
rezerva u 100 postotnom iznosu (protustavka na računu 64700). Tim postupkom
suspendiraju se prihodi iz računa dobiti i gubitka (preko troškova rezerviranja
neutralizira se utjecaj prihoda na financijski rezultat). Na teret tako
formirane rezerve zatvaraju se potraživanja po kamatnim prihodima na računima
skupine 12, te se tako suspendiraju i potraživanja iz bilance stanja. Ova
se potraživanja istovremeno prenose u izvanbilančnu evidenciju, gdje ostaju
evidentirana do naplate ili definitivnog otpisa (isknjižavanja iz izvanbilančne
evidencije).

(5) Na računima u okviru računa 120 kojima je posljednja znamenka devet
iskazuju se posebne rezerve za potraživanja po osnovi kamatnih prihoda
(u domaćoj valuti). To su rezerve koje se formiraju za potraživanja od
dužnika koji su raspoređeni u rizičnu skupinu "B", srazmjerno
formiranoj rezervi na kredite i druge plasmane, kao i razlika do 100 postotne
rezerve za nenaplaćena potraživanja po kamatnim prihodima od dužnika skupine
"A" i "B", ako se ovi raspoređuju u rizičnu skupinu
"C" ili u skupinu višeg stupnja rizika. Formiranje odnosno povećanje
ovih rezervi knjiži se na teret troškova rezerviranja (račun 64700). Za
potraživanja po kamatnim prihodima od dužnika rizičnih skupina "C",
"D" i "E" posebna se rezerva ne formira, jer se ova
potraživanja ne knjiže na račune skupine 12 u bilanci, nego izravno u izvanbilančnu
evidenciju.

(6) Na računima u okviru računa 121 iskazuju se potraživanja po osnovi
kamatnih prihoda uz valutnu klauzulu (potraživanja izražena u stranoj,
a plativa u domaćoj valuti), kao i odgovarajuća posebna rezerva koja se
odnosi na ta potraživanja. Funkcija ovih računa u svemu je analogna opisanoj
funkciji računa u okviru osnovnog računa 120.

(7) Na računima u okviru računa 122 iskazuju se potraživanja po osnovi
prihoda od dividende na dionice i drugih vlasničkih ulaganja (sudjelovanje
u raspodjeli dobiti trgovačkog društva s ograničenom odgovornošću). Ova
potraživanja knjiže se na odgovarajuće račune u okviru računa 122 na temelju
odluke o isplati dividende, odnosno dijela dobiti, koju donosi nadležno
tijelo trgovačkog društva čije dionice ili poslovne udjele banka posjeduje.
Detaljnije o knjiženju prihoda od vlasničkih ulaganja vidjeti u točki 3.6.1
ove Upute (Opća računovodstvena načela praćenja ulaganja u vrijednosne
papire).

(8) Na računima u okviru računa 125 iskazuju se dospjela potraživanja
po osnovi provizija ili naknada koje imaju karakter nekamatnih prihoda.
Što se podrazumijeva pod nekamatnim prihodima pobliže je definirano u točki
3.8.9 ove Upute (skupina 67 - nekamatni prihodi). Sukladno Uputi za jedinstvenu
primjenu Odluke o raspoređivanju plasmana i izvanbilančnih rizičnih stavki
i utvrđivanju izloženosti banke, potraživanja po provizijama ili naknadama
koje se smatraju nekamatnim prihodima predstavljaju ostalu aktivu koja
se ne raspoređuje u rizične skupine. Obračunati nekamatni prihodi priznaju
se u račun dobiti i gubitka po načelu fakturirane realizacije. Ukoliko
se potraživanje po ovim prihodima ne naplati najkasnije u roku 60 dana
od dana dospijeća (banka može propisati i kraći rok), za isto se provodi
ispravak vrijednosti u 100 postotnom iznosu (na teret računa 64710 i u
korist računa ispravka vrijednosti u okviru računa 125), a potraživanje
ostaje na računu 125 sve do naplate ili definitivnog otpisa.

(9) Na računima u okviru računa 125 kojima je posljednja znamenka devet
iskazuje se ispravak vrijednosti potraživanja po nekamatnim prihodima,
koja nisu naplaćena najkasnije u roku 60 dana od dana dospijeća.

**3.3.5 SKUPINA 13** - POTRAŽIVANJA U DEVIZAMA PO OSNOVI
KAMATA, PRIHODA OD VLASNIČKIH ULAGANJA I PROVIZIJA ILI NAKNADA

Na računima skupine 13 iskazuju se potraživanja po osnovi kamata, prihoda
od vlasničkih ulaganja i provizija ili naknada u devizama od domaćih i
stranih osoba. Funkcija računa ove skupine analogna je opisanoj funkciji
računa skupine 12.

**3.3.6 SKUPINA 14** - OSTALA POTRAŽIVANJA

(1) Na računima skupine 14 iskazuju se ostala tekuća potraživanja od
domaćih i stranih osoba u domaćoj valuti.

(2) Na računu 140 iskazuju se potraživanja po osnovi plaćenih predujmova
poreza i doprinosa tijekom obračunskog razdoblja i s temelja više plaćenih
poreza i doprinosa i drugih pristojbi u odnosu na utvrđene obveze za obračunsko
razdoblje.

(3) Na računu 141 iskazuju se potraživanja od komitenata za iznos negativne
razlike između iznosa protuvrijednosti prodanih deviza i uplaćenog iznosa
(na odgovarajućem analitičkom računu u okviru osnovnih računa 810 do 819)
za kupnju deviza.

(4) Na računu 142 iskazuju se potraživanja od komitenata po osnovi sudskih
i drugih troškova u svezi postupaka što se vode kod suda radi naplate bančinih
potraživanja.

(5) Na računu 143 iskazuju se potraživanja za isplaćene predujmove mjenjačima
s kojima je banka zaključila odgovarajući ugovor o mjenjačkim poslovima,
kao i ostali predujmovi, osim predujmova u svezi nabavki dugotrajne materijalne
i nematerijalne imovine što se iskazuju u skupini računa 02.

(6) Na računu 144 iskazuju se potraživanja od kupaca materijalne i nematerijalne
imovine, kao i od korisnika usluga koje se ne mogu smatrati bankovnim uslugama
(npr. usluge elektroničke obrade podataka i druge slične usluge).

(7) Na računu 145 iskazuju se potraživanja za isplaćena primanja zaposlenicima
banke koja padaju na teret drugih, kao što su isplate za vrijeme vojne
vježbe, bolovanja, i druge slične isplate.

(8) Na računu 146 iskazuju se potraživanja od banaka za isplate temeljem
štednih knjižica njihova izdanja, u skladu s međubankarskim ugovorom.

(9) Na računu 147 iskazuju se potraživanja banke po osnovi kartičnog
poslovanja.

(10) Na računu 1480 iskazuju se potraživanja od zaposlenika banke po
raznim osnovama, kao što su predujmovi za službena putovanja, utvrđeni
manjkovi gotovine i materijalne imovine i slična potraživanja.

(11) Na računu 1481 iskazuju se ostala drugdje nespomenuta potraživanja

(12) Na računu 149 iskazuje se posebna rezerva za identificirane potencijalne
gubitke po potraživanjima na računima skupine 14, knjiženjem na teret računa
6460 i u korist računa 149. U okviru računa 149 mogu se otvarati analitički
računi na kojima se iskazuju posebne rezerve za pojedine kategorije potraživanja
što se vode na računima 140 do 148.

**3.3.7 SKUPINA 15** - OSTALA POTRAŽIVANJA U DEVIZAMA

(1) Na računima skupine 15 iskazuju se ostala tekuća potraživanja od
domaćih i stranih osoba u devizama.

(2) Na računu 150 iskazuju se potraživanja u devizama od banke koja
je organizirala sabirni centar za valute za iznos otpremljenog efektivnog
stranog novca.

(3) Na računu 151 iskazuju se potraživanja u devizi od strane banke
za isplate u zemlji u skladu s ugovorom o isplati po dvojezičnim štednim
knjižicama, odnosno od domaće banke prema sporazumu banaka o obavljanju
tih poslova.

(4) Na računu 152 iskazuju se potraživanja od domaćih osoba za iznose
plaćenih kamata, provizija i drugih troškova u svezi korištenih inozemnih
kredita i drugih poslova za njihov račun, ako o dospijeću tih obveza nije
osigurano pokriće u domaćoj valuti ili u devizi.

(5) Na računu 153 iskazuju se potraživanja od stranih banaka i drugih
financijskih institucija s kojima banka ovlaštena za obavljanje poslova
s inozemstvom ima trajne ili povremene poslovne odnose, a ne čine potraživanja
po osnovi kamata i provizija što se iskazuju u okviru računa skupine 13.

(6) Na računu 154 iskazuju se potraživanja od Republike Hrvatske po
osnovi isplata "stare devizne štednje" izražena u stranoj valuti
(otkup obveznica prije dospijeća za račun RH, u skladu s odredbama Zakona
o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug RH. Ovo potraživanje
se iskazuje u stranoj a naplaćuje u domaćoj valuti).

(7) Na računu 155 iskazuju se potraživanja po osnovi isplaćenih predujmova
u devizama po tekućem deviznom poslovanju.

(8) Na računu 156 iskazuju se drugdje nespomenuta potraživanja po drugim
osnovama u devizama.

(9) Na računu 157 iskazuju se potraživanja banke izražena u devizama
po osnovi kartičnog poslovanja.

(10) Na računu 159 iskazuje se posebna rezerva za pokriće potencijalnih
gubitaka po potraživanjima iskazanim na računima skupine 15 (protustavka
računi u okviru računa 646). U okviru računa 159 mogu se otvarati odgovarajući
analitički računi na kojima se iskazuje posebna rezerva za pojedine kategorije
potraživanja što se vode na računima 150 do 157.

**3.3.8 SKUPINA 16** - SREDSTVA U OBRAČUNU

(1) Na računima skupine 16 iskazuju se tekući obračuni u banci dok se
pojedini poslovi ne završe i zatim knjiže na odgovarajućim računima aktive
odnosno pasive.

(2) Na računu 160 odnosno 161 iskazuju se sredstva u obračunu, kao što
su: razni obračuni u domaćoj valuti, pogrešna zaduženja žiro-računa banke
i slično.

(3) Na računu 162 odnosno 163 iskazuju se sredstva u obračunu iz poslova
sa stanovništvom, kao što su: poslovi sa štednim ulozima, oročenim depozitima,
kreditima i slično.

(4) Na računu 164 odnosno 165 iskazuju se isplaćeni iznosi u svezi kupnje
deviza odnosno efektivnog stranog novca. Iznos kupljene devize, odnosno
efektivnog stranog novca, na temelju izvještaja o odobrenju deviznom tekućem
računu kod inozemne banke ili kod domaće ovlaštene banke, odnosno nakon
primitka kupljenog efektivnog stranog novca, odobrava se na računu 164
odnosno 165 uz zaduženje računa 310 odnosno 311 i knjiženje tečajne razlike.

(5) Na računu 166 iskazuje se iznos zaduženja žiro-računa banke za isplaćene
čekove po tekućim računima građana, što su ih pravne osobe i eventualno
obrtnici, naplatili preko jedinice ZAP-a, do knjiženja iznosa ovih čekova
na teret tekućih računa građana.

(6) Na računu 167 odsnosno 168 iskazuju se iznosi isplaćenih čekova
i isplata po štednim ulozima kod pošta, banaka i jedinica ZAP-a, dok se
za iznose tih isplata ne terete tekući odnosno štedni računi korisnika
tih isplata.

(7) Na računu 169 iskazuju se ostala sredstva u obračunu koja se ne
mogu knjižiti na nekom drugom računu skupine 16.

**3.3.9 SKUPINA 17** - POTRAŽIVANJA IZ INTERNIH ODNOSA ORGANIZACIJSKIH
DIJELOVA BANKE

(1) Na računima skupine 17 iskazuju se unutarnji odnosi i obračuni potraživanja
između organizacijskih dijelova banke, ako postoji vremenska razlika prilikom
knjiženja istih poslovnih događaja u kojima sudjeluju različiti dijelovi
banke, te ako banka ima takvu unutarnju organizaciju knjigovodstva u kojoj
se na razini dijelova banke uspostavlja bilančna ravnoteža (aktiva = pasiva).
Računima ove skupine, po nazivu i sadržaju, odgovaraju računi u pasivi
u skupini 27.

(2) Stanja računa skupina 17 i 27, u računovodstvu banke kao cjeline,
moraju biti uravnotežena i u bilanci banke konsolidirana. Banka može, ako
to ocijeni svrsishodnim, potraživanja i obveze iz internih odnosa organizacijskih
dijelava banke pratiti preko iste skupine računa (skupine 17 ili 27), te
tako izravnim putem konsolidirati bilancu u dijelu internih odnosa.

(3) Na računu 170 odnosno 171 iskazuju se, u okviru središnjice banke
odnosno poslovne jedinice - filijale, obračuni između organizacijskih dijelova.

(4) Na računu 172 odnosno 173 iskazuju se unutarnji odnosi s organizacijskim
dijelovima banke u inozemstvu (predstavništva i drugo).

(5) Na računu 174 odnosno 175 iskazuju se odnosi između središnjice
banke i poslovnih jedinica - filijala banke koje kod organizacije za platni
promet (sada ZAP) imaju račun za obavljanje poslova preko poslovne jedinice
te međusobni odnosi tih poslovnih jedinica - filijala.

**3.3.10 SKUPINA 19** - AKTIVNA VREMENSKA RAZGRANIČENJA

(1) Na računu 190 iskazuju se izdaci koji će činiti troškove poslovanja
idućeg obračunskog razdoblja, kao što su: unaprijed plaćene premije osiguranja,
najamnine, pretplate na službena glasila, novine, časopise i slično.

(2) Na računu 1910 iskazuju se potraživanja po osnovi obračunatih nedospjelih
kamatnih prihoda, koji se odnose na tekuće obračunsko razdoblje, a dospijevaju
na naplatu u idućem obračunskom razdoblju. Ovaj račun ima analognu funkciju
kao računi u okviru osnovnog računa 120, što znači da se na njemu iskazuju
nedospjela potraživanja po osnovi kamatnih prihoda od dužnika koji su raspoređeni
u rizične skupine "A" i "B". Jednako tako račun 1919
ima analognu funkciju kao računi u okviru računa 120 s posljednjom znamenkom
devet na kojima se iskazuju posebne rezerve za potraživanja po kamatnim
prihodima.

(3) Na računima 1920 iskazuju se nedospjela potraživanja po osnovi kamatnih
prihoda uz valutnu klauzulu (dužnici raspoređeni u rizične skupine "A"
i "B"), a na računu 1929 posebna rezerva koja se odnosi na ta
potraživnja.

(4) Na računu 1950 iskazuju se potraživanja po osnovi obračunatih nedospjelih
nekamatnih prihoda. S obzirom na to da se nekamatni prihodi priznaju u
račun dobiti i gubitka po načelu fakturirane realizacije, kao i na to da
se ova potraživanja ne raspoređuju u rizične skupine, preko ovog računa
knjiže se potraživanja za ukupno obračunate nedospjele nekamatne prihode.
O roku dospijeća ova se potraživanja prenose na račune u okviru računa
125, gdje se naplatom zatvaraju ili se provodi ispravak vrijednosti potraživanja
u 100 postotnom iznosu, ako ne uslijedi naplata najkasnije u roku 60 dana
od dana dospijeća.

***3.4 Razred 2** - Tekuće obveze i interni obračuni*

3.4.1 OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA
RAZREDA 2

Na pojedinim skupinama računa ovog razreda iskazuju se obveze: za plaće
i druge troškove osoblja, za poreze, obveze po osnovi kamata i provizija,
ostale obveze iz poslovanja, sredstva u obračunu, obveze iz unutarnjih
odnosa organizacijskih dijelova banke i pasivna vremenska razgraničenja.

**3.4.2 SKUPINA 20** - OBVEZE ZA PLAĆE I DRUGE TROŠKOVE OSOBLJA

(1) Na računu 200 iskazuju se obveze za plaće i naknade plaća osoblja
(bruto) obračunate prema općem aktu banke.

(2) Na računu 201 iskazuju se obveze za doprinose iz plaća i naknada
plaća prema propisima.

(3) Na računu 202 iskazuju se obveze za porez na dohodak iz plaća i
naknada plaća i prirez na porez na dohodak od plaća i naknada plaća, prema
propisima.

(4) Na računu 203 iskazuju se obveze za neto plaće i naknade plaća.

(5) Na računu 204 iskazuju se doprinosi na plaće i naknade plaća, prema
propisima.

(6) Na računu 205 iskazuju se naknade osoblju koje su predmet općeg
kolektivnog ugovora, u iznosima što ih utvrdi nadležno tijelo banke.

**3.4.3 SKUPINA 21** - OBVEZE IZ PRIHODA I DOBITI I ZA POREZ
NA PROMET

(1) Na računu 210 iskazuju se obveze za poreze i doprinose iz prihoda,
kao što su: porez na tvrtku odnosno naziv, naknada za šume, porez na imovinu,
i druge pristojbe koje se obračunavaju periodično i koje terete troškove
banke (račun 633).

(2) Na računu 211 iskazuje se obveza za utvrđeni porez iz dobiti po
obračunu u skladu s odredbama Zakona o porezu na dobit.

(3) Na računu 212 iskazuje se obveza za dividendu dioničarima banke
u skladu sa statutom banke i odlukama glavne skupštine dioničara.

(4) Na računu 213 iskazuje se obveza po osnovi poreza na dodanu vrijednost
(PDV) koji je banka dužna obračunati na vrijednost usluga što ih strana
osoba pruža domaćoj banci (npr. korištenje usluga SWIFT-a, korištenje informacija
REUTERS-a, revizorske i konzultantske usluge, najam softvera i slično).
Ovaj porez banka obračunava na temelju fakture dobavljača (strane osobe)
i taj porez predstavlja trošak banke koji se knjiži na teret računa 633.

(5) Na računu 214 iskazuje se obveza po osnovi poreza na promet nekretnina,
koja nastaje u slučaju ako banka kupuje određene nekretnine. Ovaj porez
ne tereti izravno troškove, nego povećava nabavnu vrijednost nekretnina
(trošak ulaganja), te se preko amortizacije (ako se radi o građevinskim
objektima) prenosi na troškove poslovanja.

**3.4.4 SKUPINA 22** - OBVEZE PO OSNOVI KAMATA, PROVIZIJA
ILI NAKNADA

(1) Na računima u okviru računa 220 odnosno 221 iskazuju se obveze po
osnovi dospjelih pasivnih kamata i drugih troškova koji imaju kamatni karakter
(provizije ili naknade kojima osnovicu za obračun predstavljaju obveze
banke iskazane u pasivi bilance). Na prvom od navedenih računa iskazuju
se obveze izražene i plative u domaćoj vlauti, a na drugom obveze izražene
u stranoj, a plative u domaćoj valuti (valutna klauzula).

(2) Na računima u okviru računa 225 iskazuju se obveze po osnovi provizija
ili naknada za usluge drugih pravnih osoba, koje ne uključuju korištenje
novčanih sredstava tih pravnih osoba (nekamatni troškovi).

**3.4.5 SKUPINA 23** - OBVEZE U DEVIZAMA PO OSNOVI KAMATA,
PROVIZIJA ILI NAKNADA

Na računima ove skupine iskazuju se dospjele obveze po osnovi kamatnih
troškova (računi u okviru računa 230) i nekamatnih troškova (računi u okviru
računa 235). Funkcija ovih računa analogna je funkciji računa 220 i 225.

**3.4.6 SKUPINA 24** - OBVEZE PO OSTALIM
OSNOVAMA

(1) Na računima skupine 24 iskazuju se dospjele i nedospjele obveze
iz tekućeg poslovanja.

(2) Na računima u okviru računa 240 iskazuju se obveze prema dobavljačima
u zemlji i inozemstvu.

(3) Na računima u okviru računa 241 iskazuju se obveze za izdane čekove
za razna plaćanja banke, izdane čekove za korištenje kredita odobrenih
stanovništvu i dr., te eventualno izdane druge instrumente plaćanja kao
što su kreditna pisma i bankovne uputnice.

(4) Na računu 242 iskazuju se obveze za obustave od plaća osoblja, kao
što su otplate kredita korištenih u banci i kod drugih, obustave na temelju
sudskih rješenja i sl.

(5) Na računima u okviru računa 243 iskazuju se primljeni predujmovi
za otkup efektivnog stranog novca i drugi predujmovi.

(6) Na računu 244 iskazuju se obveze prema korisnicima naplata izvezene
robe i usluga u domaćoj valuti (naplata s računa stranih osoba u domaćoj
valuti kod domaćih banaka).

(7) Na računu 245 iskazuju se obveze temeljem primljenih uplata na blagajni
banke u korist pravnih osoba odnosno stanovništva (obrtnici i druge fizičke
osobe koje samostalnim radom obavljaju djelatnost) čiji se žiro-računi
vode u jedinici ZAP-a, kao što su: plaćanje računa za utrošenu električnu
energiju, vodu, plin, stanarinu i drugo. Banka je dužna ove naloge predati
jedinici ZAP-a odmah, a najkasnije istoga dana članak 33. Zakona o platnom
prometu u zemlji).

(8) Na računu 246 iskazuju se obveze za iznose primljenih uplata na
štedne odnosno žiro i tekuće račune što se vode u drugim domaćim bankama.

(9) Na računu 247 iskazuju se obveze banke u domaćoj valuti po osnovi
kartičnog poslovanja.

**3.4.7 SKUPINA 25** - OBVEZE PO OSTALIM OSNOVAMA U DEVIZAMA

(1) Na računima skupine 25 iskazuju se neobračunate odnosno neisplaćene
obveze u devizama po naplatama iz inozemstva, po naplatama u efektivnom
stranom novcu i stranim čekovima u zemlji te obveze za izdane bankovne
čekove i kreditna pisma u stranoj valuti.

(2) Na računu 250 iskazuju se obveze prema korisnicima naplata iz inozemstva,
odnosno iz zemlje s deviznih računa inorezidenata kod domaćih banaka, s
temelja izvoza roba i usluga. Sredstva s ovoga računa, na temelju naloga
korisnika naplate, prenose se na devizni račun krajnjeg korisnika priljeva
deviza sukladno Uputi o provedbi odluke o načinu obavljanja platnog prometa
s inozemstvom i načinu dostavljanja podataka o platnom prometu s inozemstvom
("Narodne novine" br. 35/96).

(3) Na računu 251 iskazuju se obveze po osnovi primljenog efektivnog
stranog novca i stranih čekova prema držateljima strane robe u konsignaciji,
slobodnim carinskim prodavaonicama i drugim domaćim osobama koje posjeduju
odobrenje za prodaju robe odnosno obavljanje usluga s naplatom u efektivnom
stranom novcu i stranim čekovima.

(4) Na računu 252 iskazuju se obveze prema stanovništvu za neobračunate
naplate iz inozemstva odnosno iz zemlje s deviznih računa inorezidenata,
u skladu s propisom i uputom što su navedeni uz račun 250.

(5) Na računu 253 iskazuju se obveze u devizama prema domaćim i stranim
fizičkim osobama, što su doznačene radi ulaganja u domaća poduzeća.

(6) Na računu 254 iskazuju se obveze po osnovi izdanih bankovnih čekova
i kreditnih pisama u devizama. Na ovaj račun, na zahtjev nalogodavca, prenose
se devize s deviznog računa što se vodi u istoj ili drugoj banci, odnosno
kupljene devize za domaću valutu iz prethodno uplaćenih sredstava na odgovarajući
račun ostalih depozita u skupini računa 81.

(7) Na računu 255 iskazuju se obveze u devizama (dok se ne izvrši raspored)
po osnovi primljenih uplata od stranih osoba na ime ulaganja u dionice
i poslovne udjele domaćih poduzeća.

(8) Na računu 256 iskazuju se ostale drugdje nespomenute obveze u devizama
u okviru računa ove skupine.

(9) Na računu 257 iskazuju se obveze banke u devizama po osnovi kartičnog
poslovanja.

**3.4.8 SKUPINA 26** - OBVEZE U OBRAČUNU

(1) Na računima skupine 26 iskazuju se tekući obračuni, dok se pojedini
poslovi ne završe i zatim knjiže na odgovarajućim računima pasive odnosno
aktive.

(2) Na računu 260 odnosno 261 iskazuju se sredstva u obračunu, kao što
su razni obračuni u domaćoj valuti po deviznom poslovanju, pogrešna odobrenja
u žiro-računu banke, neraspoređene otplate po kreditima, uplate po depozitima
i slično.

(3) Na računu 262 odnosno 263 iskazuju se sredstva u obračunu iz poslova
sa stanovništvom, kao što su obveze u obračunu po depozitima po viđenju,
oročenim depozitima, kreditima i slično.

(4) Na računu 264 odnosno 265 iskazuju se primljeni iznosi domaće valute
(doznakom u korist žiro-računa banke) u svezi prodaje deviza odnosno efektivnog
stranog novca. Za iznos prodane devize, odnosno efektivnog stranog novca
na temelju izvještaja o zaduženju deviznog tekućeg računa kod inozemne
ili domaće banke, odnosno nakon otpreme efektivnog stranog novca kupcu,
zadužuje se račun 264 odnosno 265 po srednjem tečaju i odobrava račun 310
odnosno 311, uz knjiženje tečajne razlike.

(5) Nakon obračuna pojedine prodaje deviza računi 164 i 264 odnosno
165 i 265 međusobno se zatvaraju uz obračun i knjiženje tečajne razlike.

**3.4.9 SKUPINA 27** - OBVEZE IZ INTERNIH ODNOSA ORGANIZACIJSKIH
DIJELOVA BANKE

(1) Na računima skupine 27 iskazuju se unutarnji odnosi i obračuni -
obveze između organizacijskih dijelova banke, ako postoji vremenska razlika
prilikom knjiženja istih poslovnih događaja u kojima sudjeluju različiti
dijelovi banke, te ako banka ima takvu unutarnju organizaciju knjigovodstva
u kojoj se na razini dijelova banke uspostavlja bilančna ravnoteža (aktiva
= pasiva).

(2) Stanja računa skupina 27 i 17, u računovodstvu banke kao cjeline,
moraju biti uravnotežena i u bilanci banke konsolidirana. Banka može, ako
to ocijeni svrsishodnim, potraživanja i obveze iz internih odnosa organizacijskih
dijelova banke pratiti preko iste skupine računa (skupine 17 ili 27), te
tako izravnim putem konsolidirati bilancu u dijelu internih odnosa.

(3) Na računu 270 odnosno 271 iskazuju se obračuni između organizacijskih
dijelova, u okviru središnjice banke i u okviru poslovne jedinice - filijale.

(4) Na računu 272 odnosno 273 iskazuju se unutarnji odnosi s organizacijskim
dijelovima banke u inozemstvu (predstavništva i slično).

(5) Na računu 274 odnosno 275 iskazuju se odnosi između središnjice
banke i poslovnih jedinica - filijala banke, koje kod organizacije za platni
promet (sada ZAP) imaju račun za obavljanje poslova preko poslovne jedinice,
te međusobni odnosi tih poslovnih jedinica - filijala.

**3.4.10 SKUPINA 29** - PASIVNA VREMENSKA RAZGRANIČENJA

(1) Na računu 290 odnosno 292 iskazuju se nedospjele obveze po osnovi
obračunatih kamatnih troškova, koji se odnose na tekuće razdoblje, a dospijevaju
za plaćanje u idućem obračunskom razdoblju. Na prvom od navedenih računa
iskazuju se nedospjele obveze izražene i plative u domaćoj valuti, a na
drugom nedospjele obveze izražene u stranoj, a plative u domaćoj valuti
(valutna klauzula).

(2) Na računu 291 iskazuju se naplaćeni prihodi u tekućem razdoblju,
koji se odnose na iduće obračunsko razdoblje (unaprijed naplaćeni prihodi).
Ovi prihodi se priznaju u račun dobiti i gubitka u razdoblju na koje se
odnose.

***3.5 Razred 3** - Devizna sredstva i plasmani*

3.5.1 OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA
RAZREDA 3

(1) Na pojedinim skupinama računa razreda 3 iskazuje se stanje efektivnog
stranog novca i stranih čekova, devizna sredstva na tekućim i žiro računima
kod domaćih i stranih banaka, potraživanja u devizama za obavljena plaćanja
po izdanim garancijama, plasmani u obliku danih deviznih depozita i kredita,
te plasmani u dužničke i vlasničke vrijednosne papire u devizama (trgovački
i investicijski portfelj), osim ulaganja u povezana trgovačka društva i
podružnice u devizama, koja se iskazuju na računima 041 i 051.

(2) Oročeni devizni depoziti i krediti iskazuju se na odgovarajućim
računima prema ugovorenim (izvornim) rokovima dospijeća, a dužnički vrijednosni
papiri - investicijski portfelj prema razdobljima koja se računaju od dana
kupnje do dana dospijeća. Dužnički vrijednosni papiri - trgovački portfelj
ne iskazuju se na računima glavne knjige po ročnosti, jer u momentu njihove
kupnje nije poznat rok kada će biti unovčeni. Zbog toga se ova ulaganja
općenito smatraju kratkoročnim, koja nemaju određeni rok dospijeća, ali
koja u pravilu trebaju biti unovčena najkasnije u roku jedne godine od
dana kupnje.

**3.5.2 SKUPINA 30** - GOTOVINA I INSTRUMENTI PLAĆANJA U
DEVIZAMA

(1) Na računima skupine 30 iskazuje se efektivni strani novac, čekovi
i vrijednosni papiri u devizama - instrumenti plaćanja.

(2) Na računima u okviru računa 300 iskazuje se efektivni strani novac
u trezoru i blagajni banke, efektivni strani novac na putu otpremljen u
inozemstvo radi prodaje i pologa na devizni tekući račun kod inozemne banke,
prodani efektivni strani novac otpremljen drugoj ovlaštenoj banci u zemlji
odnosno u sabirni centar za efektivni strani novac, efektivni strani novac
kupljen u inozemstvu, prema obavijesti inozemne banke o otpremi novca i
terećenju deviznog tekućeg računa banke.

(3) Na računima u okviru računa 301 iskazuju se čekovi u stranoj valuti
što ih je banka otkupila odnosno primila od mjenjača, drugih banaka i poduzeća
i čekovi poslani u inozemstvo odnosno domaćim bankama radi naplate, do
primitka obavijesti od trasata (primatelja) da je vrijednost čekova odobrena
odgovarajućem deviznom računu banke.

(4) Na računu 302 iskazuju se ostali vrijednosni papiri u devizama -
instrumenti plaćanja.

**3.5.3 SKUPINA 31** - DEVIZNI RAČUNI
KOD BANAKA

(1) Na računima skupine 31 iskazuju se devizna sredstva banaka kod inozemnih
i domaćih banaka (310 - devizni tekući računi u inozemstvu i 311 - devizni
tekući računi kod domaćih banaka).

(2) Na računu 3100 banka ovlaštena za poslove s inozemstvom (banka iz
članka 37. Zakona o bankama) iskazuje devizna sredstva na tekućim računima
kod stranih banaka preko kojih se obavljaju naplate i plaćanja odnosno
drugi transferi u devizama u poslovanju s inozemstvom. Plaćanja se u pravilu
obavljaju u okviru raspoloživih sredstava na računu, odnosno u nedostatku
pokrića, u okviru manipulativnog kredita u skladu s ugovorom sa stranom
bankom.

(3) Na računu 3101 banka ovlaštena za poslove s inozemstvom iskazuje
devizna sredstva na posebnim deviznim računima kod stranih banaka preko
kojih se (ako je zaključen takav aranžman s inozemnim investitorom) iskazuju
naplate obavljenih investicijskih radova i plaćanja robe koja se kupuje
i uvozi iz zemlje u kojoj se investicijski radovi obavljaju, odnosno obavljaju
i druge naplate i plaćanja prema posebnom odobrenju nadležnog tijela.

(4) Na računu 3109 iskazuje se posebna rezerva za identificirane potencijalne
gubitke sredstava koja se nalaze na računima kod inozemnih banaka. Ukoliko
se prilikom procjene pozicija bilance i raspoređivanja imovine u rizične
skupine utvrdi da (zbog nelikvidnosti odnosno nesolventnosti inozemne banke)
sredstva na računu kod pojedine banke nisu u cijelosti raspoloživa, formira
se odgovarajuća rezerva za pokriće identificiranih potencijalnih gubitaka.
Funkcija ovog računa je prikazivanje mogućeg gubitka novčane imovine, koja
se nalazi na računu kod inozemne banke. Za iznos formirane rezerve odobrava
se račun 3109 uz terećenje troškova (račun 6460). U slučaju smanjenog stupnja
rizika smanjuje se rezerva, zaduženjem računa 3109 uz odobrenja računa
prihoda od ukinutog rezerviranja zbog smanjenog rizika (račun 64610). U
slučaju naplate odnosno transfera sredstava na račun kod druge banke, zadužuje
se račun 3109 uz odobrenje računa prihoda od ukinutih rezerviranja zbog
naplate (račun 64611). Ako dođe do definitivnog otpisa nenaplativog iznosa
na računu kod strane banke, smanjuje se posebna rezerva, zaduženjem računa
3109 uz odobrenje računa 3100 odnosno 3101.

(5) Na računu 3110 banka ovlaštena za obavljanje poslova s inozemstvom
(banka iz članka 37. Zakona o bankama) iskazuje devizna sredstva koja se
nalaze na deviznom računu kod Hrvatske narodne banke.

(6) Na računu 3111 banka ovlaštena za obavljanje poslova s inozemstvom
i banka ovlaštena za poslove sa stranim sredstvima plaćanja u zemlji, vode
potraživanja u devizama što se iskazuju na redovnim deviznim računima (račun
7011) kod banke ovlaštene za obavljanje poslova s inozemstvom. Preko ovih
računa obavljaju se obračuni u devizama u zemlji u svezi obavljanja platnog
prometa s inozemstvom, a i drugi obračuni (transferi) između banaka u devizama.

(7) Na računu 3112 banka ovlaštena za obavljanje poslova s inozemstvom
i banka ovlaštena za poslove sa stranim sredstvima plaćanja u zemlji, iskazuje
devizna sredstva koja se nalaze na deviznom računu kod ostalih financijskih
institucija (HBOR).

(8) Na računu 3116 iskazuju se depoziti što ih banka ovlaštena za poslove
sa stranim sredstvima plaćanja u zemlji (banka iz članka 35. i 36. Zakona
o bankama) polaže kod banke ovlaštene za obavljanje poslova s inozemstvom
(banka iz članka 37. Zakona o bankama), u svrhu izdvajanja obvezne rezerve
u stranoj valuti kod Hrvatske narodne banke.

(9) Na računu 3118 iskazuju se prolazna (privremena) knjiženja u svezi
prijenosa deviza preko deviznih tekućih računa kod domaćih banaka.

(10) Na računu 3119 iskazuje se posebna rezerva za identificirane potencijalne
gubitke sredstava što se nalaze na računima kod domaćih banaka. Funkcija
ovoga računa analogna je opisanoj funkciji računa 3109.

(11) Na računu 312 iskazuju se doznačena pokrića bankama u inozemstvu,
odnosno na njihove devizne tekuće račune kod domaćih banaka, za otvorene
nostro pokrivene akreditive i izdane garancije.

(12) Na računu 3130 iskazuju se potraživanja po osnovi doznačenih sredstava
u inozemstvo, odnosno na devizni račun strane osobe u zemlji, s temelja
jamstvenih depozita što ih nalogodavci ugovore u svezi određenih poslova,
a u skladu s propisima.

(13) Na računu 3180 iskazuju se prolazna knjiženja koja se u trenutku
nastanka poslovnog događaja, odnosno primitka naloga u svezi pojedinih
poslova, ne mogu odmah provesti na računu 3100.

(14) Na računu 3181 iskazuje se naplata (obračun) izvezene robe odnosno
obavljenih usluga (primjerice: obavljenih investicijskih radova u inozemstvu),
uvozom robe (kompenzacijski poslovi).

**3.5.4 SKUPINA 32** - POTRAŽIVANJA ZA IZVRŠENA PLAĆANJA
PO GARANCIJAMA I DRUGIM JAMSTVIMA U DEVIZAMA

(1) Na računima skupine 32 iskazuju se potraživanja za izvršena plaćanja
što ih je banka izvršila u devizama temeljem danih garancija i drugih oblika
jamstava, ako dužnik za koga je garancija (jamstvo) izdana svoju obvezu
o roku nije izvršio.

(2) Na računima 32xx7 iskazuje se nominalni iznos potraživanja prema
sektorskoj pripadnosti dužnika za kojeg je izvršeno plaćanje po garanciji
banke. Ova potraživanja smatraju se dospjelim s danom plaćanja, te zbog
toga u okviru ove skupine nisu propisani računi po rokovima dospijeća.
Funkcija računa 32xx7 analogna je funkciji računa 50xx7 (treća i četvrta
znamenka označava podsektor).

(3) Izvješće o stanju dospjelih nenaplaćenih potraživanja, grupirajući
ih prema proteklim razdobljima od datuma dospijeća do datuma bilance, banka
daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(4) Na računima 32xx9 iskazuje se posebna rezerva za identificirane
potencijalne gubitke, što se odnose na potraživanja iskazana na računima
skupine 32. Funkcija računa 32xx9 analogna je opisanoj funkciji računa
50xx9 (treća i četvrta znamenka označava podsektor).

**3.5.5 SKUPINA 33** - DEVIZNI DEPOZITI

(1) Na računima skupine 33 vode se devizni depoziti po viđenju (koji
nisu u funkciji izvršavanja platnih transakcija) i oročeni devizni depoziti
kod domaćih i stranih banaka.

(2) Sukladno izvršenom rasporedu računa u kontnom planu, na propisanim
računima ove skupine devizni se depoziti iskazuju prema ugovorenim (izvornim)
rokovima dospijeća. To znači da u cijelom razdoblju trajanja poslovnog
odnosa, stanje oročenih (nedospjelih) depozita ostaje na istom računu odgovarajuće
ugovorene ročnosti.

(3) Izvješće o stanju depozita, grupirajući ih prema preostalim rokovima
dospijeća nedospjelih, proteklim rokovima dospijeća dospjelih depozita
i rokovima moguće promjene kamatnih stopa, banka daje sukladno odredbi
stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(4) Na računu 33100 vode se devizni depoziti kod središnje banke po
osnovi obvezne rezerve u stranoj valuti, koju je banka dužna izdvajati
sukladno Odluci (HNB) o obveznoj rezervi banaka i štedionica u stranoj
valuti. Na ostalim računima u okviru računa 3310 vode se devizni depoziti
po viđenju i oročeni depoziti kod središnje banke.

(5) Na računima u okviru računa 3311 iskazuju se devizni depoziti kod
domaćih banaka. Pored ostalog, na odgovarajućim računima u okviru računa
3311 banke koje nemaju ovlaštenje za obavljanje poslova s inozemstvom,
iskazuju depozite po osnovi devizne štednje što ih prenose ovlaštenim bankama
radi deponiranja u inozemstvu.

(6) Na računima u okviru računa 3312 iskazuju se devizni depoziti kod
ostalih financijskih institucija (HBOR).

(7) Na računima u okviru računa 3392 ovlaštena banka za obavljanje poslova
s inozemstvom iskazuje oročene devizne depozite kod stranih banaka, uključujući
i deponiranu deviznu štednju, koju ova banka deponira kod stranih banaka
(deponiranje u svoje ime i za svoj račun, kao i deponiranje za račun "banaka
s malim ovlaštenjem"). Ovdje se podrazumijeva (kao kod svih drugih
računa) da banka može svojim analitičkim kontnim planom dalje raščlaniti
ove račune (npr. deponirana devizna štednja u svoje ime i za svoj račun,
zatim za račun "banaka s malim ovlaštenjem" i depoziti po ostalim
osnovama).

(8) Na računima 33xx4 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se depoziti po viđenju kod banaka. Ovi računi trebaju pokazivati
stanje onih depozita za koje nije ugovoren rok dospijeća (koji se mogu
promptno povući). Ovi depoziti su u funkciji plasmana po osnovi kojih se
zarađuje odgovarajuća kamata, za razliku od sredstava koja se iskazuju
na tekućim (žiro) računima kod domaćih i stranih banaka (računi 310 i 311),
koja su u funkciji tekućih plaćanja, te se prema praksi nekih banaka uopće
ne ukamaćuju ili se ukamaćuju uz neznatan kamatni prinos.

(9) Na računima 33xx7 iskazuju se dospjeli depoziti. Funkcija ovih računa
je iskazivanje stanja onih depozita koji su prvobitno imali status oročenih
depozita, a nisu o roku vraćeni ili depozita po viđenju, ako nisu na zahtjev
banke - deponenta raspoloživi. Funkcija računa 33xx7 analogna je opisanoj
funkciji računa 50xx7 (treća i četvrta znamenka navedenih računa označava
podsektor).

(10) Na računima 33xx9 iskazuju se posebne rezerve za identificirane
potencijalne gubitke po depozitima kod domaćih i stranih banaka. Funkcija
računa 33xx9 analogna je opisanoj funkciji računa 50xx9 (treća i četvrta
znamenka označava podsektor).

**3.5.6 SKUPINA 34** - DEVIZNI KREDITI

(1) Na računima skupine 34 iskazuju se devizni krediti ovisno o sektorskoj
pripadnosti korisnika, a unutar toga prema ugovorenim rokovima dospijeća
i drugim obilježjima (predujmovi, krediti s dospijećem na zahtjev, dospjeli
krediti, posebne rezerve).

(2) Sukladno izvršenom rasporedu računa u kontnom planu, na propisanim
računima skupine 34 devizni se krediti iskazuju prema ugovorenim (izvornim)
rokovima dospijeća. Iz toga proizlazi da u cijelom razdoblju trajanja kreditnog
odnosa stanje nedospjelih kredita ostaje na istim računima, koji odgovaraju
ugovorenoj ročnosti. Kod kredita koji dospijevaju u obrocima, ugovorenim
dospijećem se smatra rok dospijeća posljednjeg obroka.

(3) Izvješće o stanju deviznih kredita, grupirajući ih prema preostalim
rokovima dospijeća nedospjelih, proteklim rokovima dospijeća dospjelih
kredita, kao i rokovima moguće promjene kamatnih stopa, banka daje sukladno
odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(4) Na računima 34xx3 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se devizni krediti, ako istima u momentu stavljanja u tečaj nije
određen rok dospijeća (predujmovi). Nakon što se utvrdi rok dospijeća,
ovi se predujmovi prenose na račune odgovarajućeg ugovorenog roka dospijeća.

(5) Na računima 34xx4 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se devizni krediti koji dospijevaju za naplatu u roku jedan dan
po iskorištenju, ili na poziv banke bez prethodne obavijesti ili za koje
je ugovoreno dospijeće jedan dan po obavijesti.

(6) Na računima 34xx7 iskazuju se potraživanja po osnovi dospjelih deviznih
kredita. Funkcija računa 34xx7 analogna je opisanoj funkciji računa 50xx7
(treća i četvrta znamenka označava podsektor).

(7) Na računima 34xx8 iskazuju se iskorišteni okvirni krediti u stranoj
valuti (ovi računi su propisani samo u okviru podsektora banke, HBOR, i
strane financijske instiucije). Do korištenja ovih računa došlo bi u slučaju,
ako bi jedna banka ugovorila s drugom bankom mogućnost deviznog plaćanja
u većem iznosu nego što iznosi pokriće na deviznim računima banke platitelja
kod dotične banke (računi 70 i 71).

(8) Na računima 34xx9 iskazuje se posebna rezerva za pokriće identificiranih
potencijalnih gubitaka po deviznim kreditima. Funkcija računa 34xx9 analogna
je opisanoj funkciji računa 50xx9 (treća i četvrta znamenka označava podsektor).

(9) Na računima u okviru računa 347 iskazuju se devizni sindicirani
krediti, koji su nominirani i plativi u stranoj valuti. Sadržaj i funkcija
ovih računa analogna je sadržaju i funkciji računa kunskih sindiciranih
kredita, što je detaljno objašnjeno uz skupinu računa 57.

**3.5.7 SKUPINA 35** - TRGOVAČKI PORTFELJ DEVIZNIH DUŽNIČKIH
VRIJEDNOSNIH PAPIRA

(1) Na računima skupine 35 iskazuju se plasmani banke u dužničke vrijednosne
papire koji su nominirani i plativi u stranoj valuti, a koji su namijenjeni
trgovačkom portfelju (kupuju se s namjerom da budu prodani u kratkom roku,
a najkasnije u roku jedne godine od dana kupnje).

(2) Dužnički vrijednosni papiri - trgovački portfelj iskazuju se na
propisanim računima ove skupine, koji su raščlanjeni po kriteriju sektorske
pripadnosti emitenta i vrsti vrijednosnog papira.

(3) Dužnički vrijednosni papiri namijenjeni trgovačkom portfelju iskazuju
se na propisanim računima po trošku ulaganja, uključujući brokerske provizije
i druge troškove koji su povezani s kupnjom i prodajom vrijednosnih papira.
Ako tijekom razdoblja posjedovanja ovih vrijednosnih papira njihova fer
vrijednost padne ispod knjigovodstvene, ista se izravnim otpisom svodi
na fer vrijednost na dan bilance. Ovo se provodi terećenjem pozicije troškova
po osnovi transakcija s vrijednosnim papirima u trgovačkom portfelju i
promjene tržišnih cijena (račun 6450), te izravnim odobrenjem odgovarajućeg
računa u skupini 35 na kojem su iskazani dotični vrijednosni papiri.

(4) S obzirom na to da su svi vrijednosni papiri u trgovačkom portfelju
namijenjeni prodaji u kratkom roku (najkasnije u roku 12 mjeseci od kupnje),
te kako unaprijed nije poznat rok kada će biti unovčeni, oni se na računima
glavne knjige ne iskazuje po ročnosti, nego se smatraju kratkoročnim ulaganjem
(unutar roka do jedne godine).

(5) Izvješće o stanju plasmana u trgovački portfelj vrijednosnih papira,
grupirajući ih prema preostalim rokovima dospijeća, banka daje sukladno
odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(6) Sadržaj računa na kojima se iskazuju dužnički vrijednosni papiri
u trgovačkom portfelju pobliže je objašnjen uz skupinu računa 40 - trgovački
portfelj dužničkih vrijednosnih papira koji su nominirani u domaćoj valuti,
što analogno vrijedi i za račune skupine 35 - trgovački portfelj dužničkih
vrijednosnih papira koji su nominirani i plativi u stranoj valuti.

**3.5.8 SKUPINA 36** - TRGOVAČKI PORTFELJ
DEVIZNIH DIONICA

(1) Na računima skupine 36 iskazuju se dionice nominirane i plative
u stranoj valuti, što su ih emitirale strane osobe, a koje su namijenjene
trgovačkom portfelju.

(2) Detaljnije o načinu vrednovanja i knjiženja plasmana u trgovački
portfelj vlasničkih vrijednosnih papira, vidjeti u točki 3.6.1 ove Upute
(Opća računovodstvena načela praćenja ulaganja u vrijednosne papire).

**3.5.9 SKUPINA 37** - INVESTICIJSKI PORTFELJ DEVIZNIH DUŽNIČKIH
VRIJEDNOSNIH PAPIRA

(1) Na računima skupine 37 iskazuju se plasmani banke u dužničke vrijednosne
papire, koji su nominirani i plativi u stranoj valuti, a namijenjeni su
investicijskom portfelju.

(2) Dužnički vrijednosni papiri iskazuju se na propisanim računima ove
skupine, koji su raščlanjeni po kriteriju sektorske pripadnosti emitenta,
vrsti vrijednosnog papira i rokovima dospijeća. Pod rokovima dospijeća
na temelju kojih se određuje odgovarajući račun na kojem treba iskazati
plasman u dužničke vrijednosne papire - investicijski portfelj, podrazumijeva
se razdoblje od dana kupnje (ulaganja) do dana dospijeća vrijednosnog papira,
Kod vrijednosnih papira koji dospijevaju u obrocima, rokom dospijeća smatra
se dospijeće posljednjeg obroka.

(3) Na računu odgovarajuće ročnosti, koja se utvrđuje po kriteriju iz
prethodnog stavka, iskazani plasman ostaje do dana dospijeća.

(4) Izvješće o stanju plasmana u dužničke vrijednosne papire - investicijski
portfelj, grupirajući ih prema preostalim rokovima dospijeća nedospjelih
i proteklim rokovima dospijeća dospjelih a nenaplaćenih vrijednosnih papira,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(5) Sadržaj računa na kojima se iskazuju dužnički vrijednosni papiri
u investicijskom portfelju pobliže je objašnjen uz skupinu računa 45 -investicijski
portfelj dužničkih vrijednosnih papira koji su nominirani u domaćoj valuti,
što analogno vrijedi i za račune skupine 37 -investicijski portfelj dužničkih
vrijednosnih papira koji su nominirani i plativi u stranoj valuti.

**3.5.10 SKUPINA 38** - REFINANCIRANI DEVIZNI KREDITI

(1) Na računima skupine 38 iskazuju se refinancirani devizni krediti
raščlanjeni prema sektorskoj pripadnosti korisnika kredita, a unutar toga
prema ugovorenim rokovima dospijeća. Pod ugovorenim rokom dospijeća ovih
kredita podrazumijeva se rok otplate utvrđen ugovorom o refinanciranju.

(2) Izvješće o stanju refinanciranih deviznih kredita, grupirajući ih
prema preostalim rokovima dospijeća nedospjelih, proteklim rokovima dospijeća
dospjelih kredita, kao i rokovima moguće promjene kamatnih stopa, banka
daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Na računima 38xx7 iskazuju se potraživanja po osnovi dospjelih refinanciranih
deviznih kredita. Funkcija računa 38xx7 analogna je opisanoj funkciji računa
50xx7 (treća i četvrta znamenka označava podsektor).

(4) Na računima 38xx9 iskazuje se posebna rezerva za pokriće identificiranih
potencijalnih gubitaka po refinanciranim deviznim kreditima. Funkcija računa
38xx9 analogna je opisanoj funkciji računa 50xx9 (treća i četvrta znamenka
označava podsektor).

**3.5.11 SKUPINA 39** - INVESTICIJSKI PORTFELJ DEVIZNIH DIONICA
I POSLOVNIH UDJELA

(1) Na računima skupine 39 iskazuje se plasman u vlasničke vrijednosne
papire (dionice) u devizama namijenjene investicijskom portfelju, te u
poslovne udjele stranih trgovačkih društava, kojima se ostvaruje (dionicama
ili poslovnim udjelima) do 20% kontrole nad društvom, čije se dionice odnosno
poslovni udjeli stječu.

(2) Ulaganja iz prethodnog stavka iskazuju se na propisanim računima
u okviru računa skupine 39 raščlanjeno po kriteriju podsektorske pripadnosti
društva (strane osobe), čije se dionice ili poslovni udjeli kupuju.

(3) Sadržaj računa na kojima se iskazuju dionice i poslovni udjeli u
investicijskom portfelju pobliže je objašnjen uz skupinu računa 46 - investicijski
portfelj dionica i poslovnih udjela koji su nominirani u domaćoj valuti,
što analogno vrijedi i za račune skupine 39 - investicijski portfelj dionica
i poslovnih udjela koji su nominirani i plativi u stranoj valuti.

***3.6 Razred 4** - Plasmani u vrijednosne papire i akceptni
krediti*

3.6.1 OPĆA RAČUNOVODSTVENA NAČELA PRAĆENJA ULAGANJA U VRIJEDNOSNE
PAPIRE

**3.6.1.1 Uvod**

U ovom poglavlju (točka 3.6.1) daje se detaljnija razrada postupaka
evidentiranja i vrednovanja ulaganja u vrijednosne papire (dužničke i vlasničke)
te iskazivanje prihoda koji rezultiraju iz takvih ulaganja, s primjerima
knjiženja koristeći kontni plan za banke, koji je 1999. godine propisala
HNB.

Modaliteti vrednovanja vrijednosnih papira ovise o svrsi ulaganja.

Općenito, banke vode dužničke i vlasničke vrijednosne papire u njihovom
vlasništvu u dva portfelja: trgovačkom i investicijskom.

Prilikom stjecanja dužničkih vrijednosnih papira banka ih treba klasificirati
na osnovi svrhe ulaganja u trgovački ili u investicijski portfelj. U trgovačkom
portfelju vode se tekuća ulaganja u vrijednosne papire tj. ulaganja koja
su po svojoj prirodi odmah raspoloživa za realizaciju i ne namjeravaju
se držati dulje od jedne godine. Vrijednosni papiri u trgovačkom portfelju
iskazuju se prema tržišnoj ili fer vrijednosti.

U investicijskom portfelju vode se trajna ulaganja u vrijednosne papire,
tj. ulaganja na dugi rok (koja se ne smatraju tekućim ulaganjima). Vrijednosni
papiri u investicijskom portfelju vrednuju se koristeći metodu amortiziranog
troška ulaganja.

Vlasnički vrijednosni papiri koji banci ne jamče značajan utjecaj na
upravljanje (općenito, kad banka posjeduje do 20 posto upravljačkih prava)
također se klasificiraju u trgovački ili u investicijski portfelj. Za razliku
od klasificiranja dužničkih vrijednosnih papira, vlasnički vrijednosni
papiri koji nemaju lako utvrdivu fer vrijednost moraju se voditi u investicijskom
portfelju, neovisno o namjeri banke. Isto tako, svi vlasnički vrijednosni
papiri koji imaju fer vrijednost moraju biti iskazani u trgovačkom portfelju
neovisno o namjeri ulaganja. Vlasnički vrijednosni papiri u trgovačkom
portfelju iskazuju se po fer vrijednosti, a oni u investicijskom portfelju
iskazuju se prema nižoj od dvije vrijednosti - trošak ulaganja ili tržišna
vrijednost (LOCOM1). Vlasnički vrijednosni papiri koje banka posjeduje
u slučaju kada ima značajan utjecaj ili kontrolu nad poduzećem obračunavaju
se prema metodi udjela i ulaze u konsolidacijske procedure kao što je detaljnije
opisano u daljnjem tekstu.

Procjena ispravne klasifikacije vrijednosnih papira u ova dva portfelja
obavlja se najmanje tromjesečno.
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1   Eng. "lower of cost or market".

**3.6.1.2 Računovodstvo ulaganja u vlasničke
vrijednosne papire**

Vlasnički vrijednosni papiri opisuju se kao financijski instrumenti
kojima se ostvaruje vlasnički interes bez obzira radi li se o običnim ili
povlaštenim dionicama ili poslovnim udjelima. Kod kupnje vlasničkih vrijednosnih
papira trošak ulaganja u vrijednosne papire uključuje nabavnu cijenu vrijednosnih
papira uvećanu za brokersku proviziju i druge pristojbe vezane uz kupnju.

Stupanj do kojeg banka stječe utjecaj u poduzeću uglavnom određuje računovodstveni
tretman investicije nakon akvizicije. Bankovne investicije u obične dionice
poduzeća mogu se općenito klasificirati prema postotku glasačkog udjela
banke u poduzeću kako je u nastavku prikazano:

Udio vlasništva ispod 20 posto - investitor ima pasivni interes.

Udio vlasništva između 20 i 50 % (metoda udjela) - investitor ima značajan
utjecaj.

Udio vlasništva iznad 50 % (konsolidirani izvještaji) - investitor ima
kontrolni interes.

Ovi stupnjevi interesa, utjecaja i odgovarajućeg vrednovanja te metoda
izvješćivanja koja se mora primijeniti na vlasnička ulaganja prikazani
su sljedećom tablicom.

|  |
| --- |
| Postotak   vlasništva      0% \_\_\_\_\_\_\_    20% \_\_\_\_\_\_\_  50% \_\_\_\_\_\_\_100% Stupanj        Mali   utjecaja        ili nikakav          Značajan           Kontrolni  Metoda        Fer vrijednost    Metoda             Konsolidacija   procjene       ili LOCOM       udjela |

Računovodstvo vlasničkih vrijednosnih papira prema tome ovisi o stupnju
utjecaja i tipu vrijednosnih papira kao što je prikazano sljedećom tablicom.

|  |
| --- |
| Nerealizirani                                                         dobici i gubici                                                         s osnove   Kategorija           Vrednovanje       promjene                    Ostali efekti na                                                         tržišnih cijena              dobit Udio vl. ispod 20%  1. Trgovački        Fer vrijednost    Priznaju se                   Dividende se pri-        portfelj                                                                        znaju kao prihod                                                                                           kada su objavljene                                                                                           ili primljene  2. Investicijski      LOCOM           Priznaju se                  Dividende se pri-       portfelj                                      gubici, a dobici            znaju kao prihod                                                        samo do troško-         kada su objavljene                                                        va ulaganja                 ili primljene  Udio vlasništva     Metoda             Ne priznaju se            Udio u neto dobiti   između 20%         udjela                                                  izdavača vrijedno-   i 50%                                                                              snog papira                                                                                          proporcionalan                                                                                          udjelu u vlasništvu  Udio vl.                Konsolidacija     Ne priznaju se           Ne primjenjuje se   iznad 50% |

*Vlasnički udio ispod 20 posto*

Vlasnički vrijednosni papiri iskazuju se prema trošku ulaganja. U slučajevima
gdje je teško ili nemoguće utvrditi trošak ulaganja (npr., vlasnički vrijednosni
papiri stečeni u zamjenu za nenaplaćena potraživanja od komitenata), dionica
se treba evidentirati prema: (1) fer vrijednosti primljenih vrijednosnih
papira ili (2) vrijednosti zamijenjenog nenaplaćenog potraživanja.

*Trgovački portfelj*

Ako banka ima udio koji je manji od 20 posto, to obično znači da ima
mali ili nikakav utjecaj na poduzeće u koje investira. U tom slučaju, ulaganje
se - ako je lako utvrditi fer vrijednost vlasničkog vrijednosnog papira2
- mora voditi u trgovačkom portfelju. Vlasnički vrijednosni papiri koji
se vode u trgovačkom portfelju vrednuju se i prezentiraju nakon akvizicije
koristeći metodu fer vrijednosti3.

Koristeći metodu fer vrijednosti vlasnički vrijednosni papiri se u trenutku
stjecanja knjiže prema trošku ulaganja.

Za ilustraciju, pretpostavimo da je 3. studenog 1996. ABC banka kupila
obične dionice tri poduzeća, s udjelom u svakom ispod 20 posto u njihovom
kapitalu.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

2 Smatra se da lako utvrdiva tržišna vrijednost postoji za
sve vrijednosne papire kojima se trguje na burzama koje priznaje i nadzire
Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske ili srodna strana agencija
ako se radi o stranim burzama.

|  |
| --- |
| Troškovi ulaganja    Pliva                                259.700      Kraš                                317.500      Podravka                         141.350      Ukupni troškovi ulaganja   718.550 |

**Primjer (1)** - Knjiženje ulaganja u dionice

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje |  |
| Dionice - trgovački portfelj | 4101 | 718.550 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 718.550 |

Račun "Dionice - trgovački portfelj" prikazuje u analitičkom
knjigovodstvu svako ulaganje pojedinačno, odnosno tamo se posebno navodi
svako od ova tri ulaganja.

Dana 6. prosinca 1996. ABC banka primila je dividendu na svoje ulaganje
u obične dionice Kraša (za koju je prethodno objavljena isplata).

**Primjer (2)** - Knjiženje potraživanja po osnovi dividende i naplata
dividende

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| a) Objava isplate dividende |  |  |  |
| Potraživanja po osnovi dividende | 12200 | 4.200 |  |
| Prihodi od dionica | 6500 |  | 4.200 |
| b) Primljena doznaka (naplata) |  |  |  |
| Žiroračun | 1000 | 4.200 |  |
| Potraživanja po osnovi dividende | 12200 |  | 4.200 |

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
3 Fer vrijednost je iznos za koji bi se neka imovina mogla zamijeniti,
ili obveza namiriti, između stručnih, voljnih i nezavisnih strana. Kad
se financijskim instrumentom aktivno trguje na burzi, njegova tržišna cijena
iz kotacije pruža najbolji dokaz o fer vrijednosti. Inače, tj. kad trgovačka
aktivnost nije cesta ili kad nema ponuđene cijene za financijski instrument,
za utvrđivanje fer vrijednosti mogu se koristiti tehnike procjene. Kad
nema tržišne cijene, fer vrijednost zamjenjuje korištenje tržišne vrijednosti.
Također, kod financijskih instrumenata mogu postojati višestruke kotacije
odnosno cijene. U tim slučajevima, sve dok se one razlikuju unutar prihvatljivog
raspona, svaka se cijena može prihvatiti kao fer vrijednost.

Sva tri poduzeća u koja je izvršeno ulaganje prijavila su neto dobit
za godinu, ali je samo Kraš iskazao i isplatio dividendu ABC banci. Kao
što je ranije navedeno, kada ulagač posjeduje manje od 20 posto običnih
(redovnih) dionica drugog poduzeća, tada u pravilu ima i relativno mali
utjecaj na poduzeće u koje je investirao. U skladu s time, neto dobit poduzeća
koja nije isplaćena ulagaču, ne može se uključiti u ulagačeve prihode od
dionica i vlasničkih ulaganja. Ulagač može smatrati da je zaradio neto
dobit, tek kad poduzeće donese odluku o isplati dividende. Sve dok takve
odluke nema, poduzeće može zadržati dobit da bi povećalo svoju neto imovinu
i uložilo je u svoje poslovanje.

Dana 31. prosinca 1996. trgovački portfelj vlasničkih ulaganja ABC banke
ima sljedeće troškove ulaganja i fer vrijednosti:

|  |
| --- |
| Trgovački portfelj vlasničkih ulaganja4     31. prosinca 1996. |
| ``` Ulaganja                Troškovi        Fer             Nerealizirana
                         ulaganja        vrijednost      dobit (gubitak)
                                                         s osnove
                                                         promjene
                                                         tržišnih cijena
 Pliva                   259.700         275.000         15.300
 Kraš                    317.500         304.000         (13.500)
 Podravka                141.350         104.000         (37.350)
 Ukupni portfelj         718.550         683.000         (35.550)
 Prethodna usklađivanja fer vrijednosti VP                     0
 Usklađivanje fer vrijednosti VP - odobrenje             (35.550)
 ``` |

Ukupna nerealizirana dobit iznosi 15.300, a nerealizirani gubici iznose
50.850 (13.500 + 37.350), što rezultira neto nerealiziranim gubitkom od
35.550. Takva nerealizirana dobit ili gubitak, koji se odnosi na vrijednosne
papire iz trgovačkog portfelja, iskazuje se u računu dobiti i gubitka.

**Primjer (3)** - Knjiženje usklađivanja vrijednosti dionica i nerealiziranog
gubitka

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Troškovi kupoprodaje i vrijednos-      nog usklađivanja vrijednosnih     papira u trgovačkom portfelju | 6450 | 35.500 |  |
| Dionice - trgovački portfelj | 4101 |  | 35.500 |

U analitičkom knjigovodstvu svaka od tri investicije, Pliva, Kraš i
Podravka, treba se uskladiti prema iznosu svog dobitka ili gubitka, 15.300,
(13.500) i (37.350).

Dana 23. siječnja 1997., ABC banka prodala je sve svoje obične dionice
Plive primivši za to neto iznos od 287.220.-

**Primjer (4)** - Knjiženje prodaje dionica i realizirane dobiti

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Žiroračun | 1000 | 287.220 |  |
| Prihodi od kupoprodaje i vrijed-      nosnog usklađivanja VP u      trgovačkom portfelju | 6451 |  | 12.220 |
| Dionice - trgovački portfelj | 4101 |  | 275.000 |

Vrijednost vlasničkih vrijednosnih papira u trgovačkom portfelju treba
se usklađivati prema tržišnoj cijeni prilikom pripreme financijskih izvješća;
to uključuje i tromjesečna izvješća za potrebe HNB.

*Investicijski portfelj*

U investicijskom portfelju moraju se voditi vlasnički vrijednosni papiri
bez lako utvrdive fer vrijednosti. Inicijalno ulaganje knjiži se prema
trošku ulaganja, a nakon akvizicije koristeći LOCOM vrijednost. Dividende
se uključuju u prihode kad su objavljene ili primljene.

Prema LOCOM metodi ulaganje se iskazuje po trošku ulaganja ili fer vrijednosti,
ovisno o tome što je niže. Ovdje se pod pojmom fer vrijednost podrazumijeva
vrijednost koju je procijenila banka ili nezavisni vještak kojeg je angažirala
banka.

Kada postoji problem utvrđivanja inicijalnog troška ulaganja (kao u
slučaju zamjene duga za vlasnički udjel pa ga banka nije platila u novcu),
početna knjigovodstvena vrijednost treba biti fer vrijednost primljenih
dionica ili fer vrijednost zamijenjenog potraživanja. U takvom slučaju
utvrđena fer vrijednost trebala bi se temeljiti na procjeni vještaka kojeg
je angažirala banka.

Za ilustraciju računovodstvenih načela vezanih uz vlasničke vrijednosne
papire u investicijskom portfelju, pretpostavimo da je 1. siječnja 1996.
ABC banka stekla udio u tri poduzeća (koja pripadaju podsektoru 01 - ostala
trgovačka društva) temeljem zamjene nenaplaćenih kredita za vlasničke udjele.
Svaki od vlasničkih udjela predstavlja manje od 20 posto udjela u poduzeću.

|  |
| --- |
| Investicijski portfelj vlasničkih ulaganja     1. siječnja 1996. |
| ``` Poduzeće          Vrijednost    Fer vrijednost  Razlika
                   kredita       udjela
 Poduzeće "X"      100.000       60.000          40.000
 Poduzeće "Y"      125.000       40.000          85.000
 Poduzeće "Z"      400.000       125.000         275.000
 Ukupni portfelj   625.000       225.000         400.000
 ``` |

Razlika između vrijednosti zajma i vrijednosti primljenih vlasničkih
udjela mora teretiti posebne rezerve za identificirane ili neidentificirane
gubitke. Pretpostavit ćemo da se terete posebne rezerve za identificirane
gubitke, koje su prethodno formirane na teret troškova (knjiženjem 6460/51019).

**Primjer (5)** - Knjiženje akvizicije dionica u zamjenu za nenaplaćene
kredite

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Dionice - trgovački portfelj | 46010 | 225.000 |  |
| Posebne rezerve za identificirane     gubitke | 50019 | 400.000 |  |
| Krediti (dospjeli) | 50017 |  | 625.000 |

Ako fer vrijednost vlasničkog vrijednosnog papira u investicijskom portfelju
naraste iznad troška ulaganja, ne vrši se korekcija knjigovodstvene vrijednosti
vrijednosnog papira. Ako, međutim, vrijednost vrijednosnih papira padne,
mora se provesti odgovarajuća korekcija knjigovodstvenog iznosa. Npr.,
pretpostavimo da ABC banka utvrdi da je vrijednost njenih dionica u Poduzeću
"X" pala i sada iznosi 50.000.-

**Primjer (6)** - Knjiženje vrijednosnog usklađivanja VP (na niže)
u investicijskom portfelju

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Troškovi vrijednosnog usklađivanja      ulaganja u dionice i poslovne udjele -      investicijski portfelj | 6440 | 10.000 |  |
| Dionice - trgovački portfelj | 46019 |  | 10.000 |

Ako vrijednost poduzeća "X" naknadno, temeljem nezavisne procjene,
naraste na 70.000, u račun dobiti i gubitka može se unijeti usklađivanje
vrijednosti u iznosu od samo 10.000 (iznos prethodnog smanjenja vrijednosti
trgovačkog portfelja). Ograničenje na iznos od 10.000 postoji zato što
vrijednost poduzeća "X" u poslovnim knjigama banke ne smije premašiti
troškove ulaganja.

**Primjer (7)** - Knjiženje vrijednosnog usklađivanja VP (na više)
u investicijskom portfelju

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Dionice - investicijski portfelj | 46019 | 10.000 |  |
| Prihodi od vrijednosnog usklađivanja      ulaganja u dionice i poslovne udjele -     investicijski portfelj | 6441 |  | 10.000 |

*Prijenos vlasničkih vrijednosnih papira iz jednog u drugi
portfelj*

Prijenos vlasničkih vrijednosnih papira iz jednog u drugi portfelj evidentira
se po fer vrijednosti. Kad vlasnički vrijednosni papiri iz investicijskog
portfelja počnu kotirati na burzi koju priznaje i nadzire Komisija za vrijednosne
papire Republike Hrvatske ili srodna strana agencija ako se radi o stranoj
burzi, oni se moraju prenijeti u trgovački portfelj i iskazati po fer vrijednosti.
Razlika između knjigovodstvene i fer vrijednosti se odmah iskazuje kao
promjena tržišne cijene i uključuje u nekamatne prihode.

Vlasnički vrijednosni papiri prenose se iz trgovačkog u investicijski
portfelj, kad više ne kotiraju na burzi koju priznaje i nadzire Komisija
za vrijednosne papire Republike Hrvatske ili srodna strana agencija ako
se radi o stranoj burzi. Tekuća knjigovodstvena vrijednost tih papira (odnosno
posljednja zabilježena burzovna cijena) predstavlja inicijalni trošak ulaganja,
a naknadna usklađivanja vrše se po LOCOM metodi.

*Vlasnički udio između 20 i 50 posto*

Ako ulagač posjeduje udio veći od 20 a manji od 50 posto u poduzeću
u koje je uložio odnosno nema kontrolu, njegovo ulaganje u dionice s pravom
glasa omogućava značajan utjecaj na poslovanje i financijsku politiku poduzeća.
Poduzeća u kojima banka ostvaruje značajan utjecaj nazivaju se povezanim
poduzećima. Međunarodni računovodstveni standard 28, Računovodstvo ulaganja
u pridružene kompanije, daje definicije značajnog utjecaja i povezanih
poduzeća.

Značajan utjecaj definira se kao pravo sudjelovanja u financijskim i
poslovnim odlukama poduzeća, ali ne i kontrolu tih politika. Ako banka
drži, izravno ili neizravno, 20 ili više posto glasačke moći poduzeća,
pretpostavlja se da ima značajan utjecaj, osim ako se može jasno dokazati
da to nije slučaj. Obratno, ako banka drži manje od 20 posto glasačke moći
poduzeća, pretpostavlja se da nema značajan utjecaj, osim ako se taj utjecaj
može jasno dokazati. Značajan većinski udio drugog poduzeća ne mora nužno
značiti da banka nema značajan utjecaj.

Na značajan utjecaj banke obično ukazuju:

1. Zastupljenost u nadzornom odboru ili nekom drugom odgovarajućem upravljačkom
tijelu poduzeća.

2. Sudjelovanje u donošenju odluka o politici poduzeća.

3. Značajne transakcije između banke i poduzeća.

4. Razmjena rukovodećeg osoblja.

5. Pribavljanje bitnih tehničkih informacija.

U slučajevima "značajnog utjecaja" (uglavnom ulaganja gdje
se stječe 20 ili više posto prava upravljanja), ulagač treba ulaganje vrednovati
prema metodi udjela.

Metoda udjela polazi od pretpostavke da postoji značajna ekonomska povezanost
banke i poduzeća u koje je banka uložila. Ulaganje se izvorno evidentira
prema trošku ulaganja, ali se kasnije prilagođava u svakom izvještajnom
razdoblju ovisno o promjenama u neto aktivi poduzeća. Drugim riječima,
knjigovodstvena vrijednost ulaganja u vlasničke vrijednosne papire treba
se periodično povećavati (umanjivati) prema proporcionalnom udjelu banke
u zaradi (gubitku) poduzeća i umanjivati za sve dividende koje banka prima
od poduzeća. Metoda udjela uvažava činjenicu da dobit poduzeća povećava
neto imovinu poduzeća, a da gubitak poduzeća i isplaćene dividende umanjuju
ovu neto imovinu.

Za ilustraciju usporedbe računovodstvenih postupaka praćenja ulaganja
po metodi udjela i fer vrijednosti, pretpostavimo da banka "X"
kupuje 20 posto dionica poduzeća "N" (koje pripada podsektoru
01 - ostala trgovačka društva). Da bismo mogli primijeniti računovodstvo
fer vrijednosti, pretpostavimo da banka "X" nema značajan utjecaj
na poduzeće "N" i da vrijednosne papire drži u trgovačkom portfelju.
Za primjer primjene metode udjela, koristit ćemo alternativnu pretpostavku
prema kojoj banka "X" ostvaruje značajan utjecaj s 20 posto dionica.

**Usporedni primjeri knjiženja ulaganja u dionice po fer vrijednosti
i metodi udjela (primjeri br. 8 - 13)**

Dana 2. siječnja 1996. banka "X" kupila je 48.000 običnih
- redovnih dionica (što daje 20 posto prava upravljanja u poduzeću "N")
po cijeni od 10 za dionicu, tako da ukupno ulaganje iznosi 480.000.-

**Primjer (8)** - Knjiženje ulaganja u dionice (trgovački portfelj
i povezano poduzeće)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| a) Metoda fer vrijednosti: |  |  |  |
| Dionice - trgovački portfelj | 4101 | 480.000 |  |
| Žiro račun | 1000 |  | 480.000 |
| b) Metoda udjela: |  |  |  |
| Dionice - povezana poduzeća | 040010 | 480.000 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 480.000 |

Poduzeće "N" iskazalo je neto dobit od 200.000 za 1996. godinu.
Udio banke "X" u dobiti iznosi 20% ili 40.000.

**Primjer (9)** - Knjiženje povećanja vrijednosti ulaganja za udjel
u dobiti poduzeća "N"

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| a) Metoda fer vrijednosti: |  |  |  |
| Nema knjiženja |  |  |  |
| b) Metoda udjela |  |  |  |
| Dionice - povezana poduzeća | 040010 | 40.000 |  |
| Prihodi od vrijednosnog usklađivanja     ulaganja u povezana trgovačka društva     (dobit) | 6431 |  | 40.000 |

Dana 31. prosinca 1996. godine 48.000 dionica poduzeća "N"
ima fer vrijednost u iznosu od 12 po dionici ili 576.000.-

**Primjer (10)** - Knjiženje povećanja vrijednosti dionica poduzeća
"N"

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| **a) Metoda fer vrijednosti:** |  |  |  |
| Dionice - trgovački portfelj | 4101 | 96.000 |  |
| Prihodi od kupoprodaje i vrijednosnog     usklađivanja VP u trgovačkom portfelju | 6451 |  | 96.000 |
| **b) Metoda udjela** |  |  |  |
| Nema knjiženja |  |  |  |

Dana 28. siječnja 1997. poduzeće "N" objavilo je i isplatilo
dividendu u iznosu od 100.000.- Banka "X" primila je doznaku
u visini 20 posto ili 20.000.-

**Primjer (11)** - Knjiženje dividende na dionice poduzeća "N"
(zaduženje i naplata)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| **a) Metoda fer vrijednosti:** |  |  |  |
| a/1) Objava isplate dividende |  |  |  |
| Potraživanja po osnovi dividende | 1220 | 20.000 |  |
| Prihodi od dionica | 6500 |  | 20.000 |
| a/2) Primljena doznaka (naplata) dividende |  |  |  |
| Žiro račun | 1000 | 20.000 |  |
| Potraživanja po osnovi dividende | 1220 |  | 20.000 |
| **b) Metoda udjela:5** |  |  |  |
| Žiroračun | 1000 | 20.000 |  |
| Dionice - povezana poduzeća | 040010 |  | 20.000 |

Poduzeće "N" objavilo je neto gubitak od 50.000 za 1997. godinu.
Udio banke "X" u gubitku je 20% ili 10.000.-

**Primjer (12)** - Knjiženje udjela u gubitku poduzeća "N"

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| **a) Metoda fer vrijednosti:** |  |  |  |
| Nema knjiženja |  |  |  |
| **b) Metoda udjela** |  |  |  |
| Troškovi vrijednosnog usklađivanja      ulaganja u povezana trgovačka društva      (gubitak) | 6430 | 10.000 |  |
| Dionice - povezana poduzeća | 040010 |  | 10.000 |

Dana 31. prosinca 1997. godine 48.000 dionica poduzeća "X"
ima fer vrijednost u iznosu od 11 po dionici ili 528.000.-

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
5 Po metodi udjela objava isplate dividende se ne knjiži, jer
je prethodno povećana imovina banke "X" za 40.000 koliko iznosi
ukupan udio u dobiti poduzeća "N" (knjiženje iz primjera pod
2.). Sada se za iznos primljene dividende umanjuje vrijednost ulaganja.

**Primjer (13)** - Knjiženje smanjenja vrijednosti dionica poduzeća
"N"

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| **a) Metoda fer vrijednosti:** |  |  |  |
| Troškovi kupoprodaje i vrijednosnog      usklađivanja VP u trgovačkom portfelju | 6450 | 48.000 |  |
| Dionice - trgovački portfelj |  |  |  |
| **b) Metoda udjela** | 4101 |  | 48.000 |
| Nema knjiženja |  |  |  |

Treba primijetiti da kod metode fer vrijednosti banka "X"
u prihode uključuje samo dividendu primljenu od poduzeća "N".
Ostvarena a neisplaćena dobit poduzeća ne može se uključiti u prihode banke
ulagača iz sljedećeg razloga: poduzeće može zadržati dobit, odnosno može
trajno upotrijebiti povećanu neto imovinu ostvarenu dosadašnjim profitabilnim
poslovanjem za svoje buduće poslovanje. Iz toga slijedi da ulagač može
smatrati da je ostvario prihod tek kad primi dividendu od poduzeća u koje
je uložio.

Kod metode udjela banka "X" uključuje u prihode svoj udio
u iskazanoj a neisplaćenoj neto dobiti poduzeća "N". Dividende
primljene od poduzeća "N" evidentira kao smanjenje knjigovodstvene
vrijednosti ulaganja u to poduzeće. Kao rezultat ove metode, ulagač prikazuje
svoj udio u dobiti u istoj godini kad je poduzeće ostvaruje.

Prihodovanje dijela ostvarene neto dobiti opravdano je stoga što ulagač
u ovom slučaju ima utjecaj na donošenje odluke o raspodjeli dobiti pa može
očekivati isplatu dividendi ako to zatraži. Kada bi se u prihode priznavali
samo iznosi isplaćenih dividendi zanemarila bi se činjenica da je ulagač
u boljem položaju čim poduzeće ostvari dobit.

Korištenje dividendi kao temelja za priznavanje prihoda stvara posebni
problem. Npr. pretpostavimo da je poduzeće u koje se uložilo ostvarilo
neto gubitak, ali je ulagač iskoristio svoj utjecaj i prisilio ga na isplatu
dividende. U tom je slučaju ulagač ostvario prihod, iako je poduzeće zapravo
ostvarilo gubitak. Prema tome, korištenje dividendi kao temelja za priznavanje
prihoda može rezultirati nepravilnim knjigovodstvenim iskazivanje ekonomskih
događaja.

*Gubici poduzeća koji su veći od knjigovodstvenog iznosa ulaganja*

Ako je ulagačev udio u gubicima poduzeća u koje je uložio jednak ili
veći od knjigovodstvenog iznosa ulaganja, ulagač općenito prestaje priznavati
dodatne gubitke te svoje ulaganje iskazuje po nultoj vrijednosti. Dodatni
gubici po tom ulaganju priznat će se ako je ulagač stvorio obveze ili obavljao
plaćanja u ime povezanog poduzeća da bi ispunio njegove obveze (ako je
za njih jamčio ili se obvezao na neki drugi način). Ako poduzeće kasnije
ostvari neto dobit ulagač može priznati odgovarajući udio u toj dobiti
samo u slučaju da je pripadajuća neto dobit veća od ranije ostvarenih gubitaka
koji nisu priznati u knjigovodstvu ulagača.

*Prelazak sa i na metodu udjela*

Kada ulagačev utjecaj padne ispod onog koji je neophodan za primjenu
metode udjela, dionice se trebaju rasporediti u odgovarajući portfelj.
Ako dionice imaju lako utvrdivu fer vrijednost raspoređuju se u trgovački
portfelj i evidentiraju se po toj vrijednosti. U nedostatku lako utvrdive
fer vrijednosti ulaganje se klasificira u investicijski portfelj i evidentira
prema LOCOM metodi. Nadalje, ulaganje u dionički kapital koje se nije obračunavalo
metodom udjela može se početi iskazivati po toj metodi ukoliko je ulagač
stekao značajan utjecaj u tom poduzeću.

*Udio vlasništva iznad 50%*

Kada ulagač stekne glasački udio veći od 50 posto odnosno kontrolni
udio u drugom poduzeću, poduzeće ulagača smatra se maticom, a poduzeće
u koje ulaže podružnicom. Ulaganje u dionice podružnice prikazuje se kao
ulaganje u podružnice u odvojenim financijskim izvješćima matice.

Smatra se da kontrola postoji kada ulagač posjeduje, izravno ili neizravno,
preko podružnica, više od polovice glasačke moći poduzeća, osim ako se,
u iznimnim slučajevima, može jasno pokazati da vlasništvo ne predstavlja
kontrolu. Kontrola također može postojati kada matica posjeduje polovicu
ili manje od polovice glasačke moći poduzeća, tj. kada ima:

1. pravo na više od polovice glasačke moći na temelju sporazuma s ostalim
ulagačima,

2. pravo upravljanja financijskim i poslovnim politikama poduzeća u
skladu sa statutom ili sporazumom,

3. pravo imenovanja i razrješenja većine članova nadzornog odbora ili
odgovarajućeg upravljačkog tijela i

4. pravo na postizanje većine glasova na sjednicama nadzornog odbora
ili odgovarajućeg upravljačkog tijela.

Kada matica ima podružnicu, pored financijskog izvještaja same matice
priprema se i konsolidirano financijsko izvješće. Konsolidirano financijsko
izvješće zanemaruje razliku između odvojenih pravnih osoba i tretira maticu
i podružnicu kao jedinstveni ekonomski subjekt.

**3.6.1.3 Računovodstvo ulaganja u dužničke
vrijednosne papire**

Dužnički vrijednosni papiri su financijski instrumenti koji predstavljaju
svojevrsne kreditne odnose između dužnika i vjerovnika. Dužnički vrijednosni
papiri uključuju trezorske zapise Ministarstva financija, blagajničke zapise
HNB, ostale dužničke vrijednosne papire središnje i lokalne države, mjenice,
komercijalne zapise i slično. Krediti nisu dužnički vrijednosni papiri,
jer ne zadovoljavaju definiciju vrijednosnog papira6.

Dužnički vrijednosni papiri vode se u dva različita portfelja: investicijskom
i trgovačkom. U investicijskom portfelju vode se dužnički vrijednosni papiri
koje ulagač ima namjeru i mogućnost držati do dospijeća. U trgovačkom portfelju
vode se dužnički vrijednosni papiri koje ulagač ima namjeru prodati u nekom
kraćem razdoblju (ne dulje od godine dana) da bi ostvario prihod od razlika
u cijeni. Iznimno, ako dužnički vrijednosni papiri koji su kupljeni s namjerom
skorog prodavanja nemaju lako utvrdivu fer vrijednost, neovisno o namjeri
ulaganja u takve papire, moraju se voditi u investicijskom portfelju.

U tablici koja slijedi navode se računovodstvene metode za ulaganja
u vrijednosne papire. Te se metode razlkuju ovisno o tipu portfelja.

U tablici koja slijedi navode se računovodstvene metode za ulaganja
u vrijednosne papire. Te se metode razlkuju ovisno o tipu portfelja.

|  |
| --- |
| ```                                 Nerealizirani
                                 dobici i gubici         Ostali efekti
 Kategorija      Vrednovanje     s osnove pro-           na dobit
                                 mjene tržišnih
                                 cijena
 Investicijski   Amortizirani    Ne priznaju se          Kamate kad su
 portfelj        trošak ulaganja                         obračunate ili
                                                         isplaćene; dobici i
                                                         gubici od prodaje
 Trgovački       Fer vrijednost  Priznaju se             Kamate kad su
 portfelj                                                obračunate ili
                                                         isplaćene; dobici i
                                                         gubici od prodaje

 ``` |

Amortizirani trošak ulaganja je akvizicijski trošak (nominalna vrijednost
kupljenih vrijednosnih papira umanjena/uvećana za diskont/premiju) korigiran
za amortizirani diskont/premiju.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
6 Vrijednosni papir je vlasnički udio ili dužnička obveza izdavača,
koji je: (a) materijaliziran ili nematerijaliziran, a glasi na donosioca
ili ime, (b) instrument kojim se obično trguje na tržištima kapitala ili
burzama ili je tipični medij putem kojeg se vrše ulaganja i (c) izdan u
serijama (postoji veći broj vrijednosnih papira istih karakteristika) ili
se može podijeliti u serije.

***Investicijski portfelj***

Dužnički vrijednosni papir može se voditi u investicijskom portfelju
samo ako banka ima u isto vrijeme (1) namjeru i (2) mogućnost da drži vrijednosni
papir do dospijeća. Ukoliko banka ocjenjuje da bi prodaja dužničkog vrijednosnog
papira mogla biti neophodna uslijed promjena kamatnih stopa, tečajnih rizika,
likvidnosnih potreba, ili drugih razloga o kojima odlučuje uprava, takav
vrijednosni papir se ne smije voditi u investicijskom portfelju.

Dužnički vrijednosni papiri u investicijskom portfelju vrednuju se prema
amortiziranom trošku ulaganja, a ne prema fer vrijednosti. Ako banka namjerava
držati određene vrijednosne papire do dospijeća i ne planira ih prodati,
fer vrijednosti nisu relevantne za procjenjivanje novčanih tokova vezanih
uz te vrijednosne papire. K tome, kad se knjigovodstvena vrijednost ne
usklađuje prema fer vrijednosti, nema ni potencijalne nestabilnosti prihoda
od vrijednosnih papira, kao što je to slučaj s prihodima od vrijednosnih
papira u trgovačkom portfelju.

Dužnički vrijednosni papiri u investicijskom portfelju knjiže se inicijalno
prema trošku ulaganja. Eventualna premija ili diskont mora se, tijekom
životnog vijeka dužničkog instrumenta, amortizirati tako da na dan dospijeća
njegova knjigovodstvena vrijednost bude jednaka nominalnoj vrijednosti
na koju glasi vrijednosni papir.

Prema načelu fakturirane realizacije, kamatni prihodi na dužničke vrijednosne
papire evidentiraju se u računu dobiti i gubitka prilikom obračuna, a ne
kod njihove naplate. Na teret ili u korist tih kamatnih prihoda vrši se
amortizacija premije ili diskonta, čime se, u biti, obavlja korekcija ostvarenog
prinosa na dužničke vrijednosne papire.

***Trgovački portfelj***

Dužnički instrumenti u trgovačkom portfelju su vrijednosni papiri koji
su kupljeni s ciljem da se uskoro prodaju te da se time ostvari dobit na
temelju promjene tržišnih cijena. Takvi vrijednosni papiri vrednuju se
prema fer vrijednosti.

Prema metodi fer vrijednosti, dužnički vrijednosni papiri u trgovačkom
portfelju inicijalno se knjiže prema trošku ulaganja. Knjigovodstvena vrijednost
ulaganja kasnije se redovito usklađuje prema fer vrijednosti. Prema tome,
nema izravne amortizacije premije ili diskonta, kao što je to slučaj kod
dužničkih vrijednosnih papira u investicijskom portfelju.

Knjiženja kupnje, vrijednosnih usklađivanja i prodaje dužničkih vrijednosnih
papira u trgovačkom portfelju ista su kao i ona za vlasničke vrijednosne
papire u trgovačkom portfelju.

***Prijenos vrijednosnih papira iz jednog u drugi portfelj***

Prijenos vrijednosnih papira iz jednog u drugi portfelj evidentira se
po fer vrijednosti. Ako se dužnički vrijednosni papiri iz trgovačkog prenose
u investicijski portfelj, oni se na dan prijenosa evidentiraju po fer vrijednosti
u investicijskom portfelju. Na isti način, ako se dužnički vrijednosni
papiri iz investicijskog prenose u trgovački portfelj, knjigovodstvena
vrijednost ulaganja svodi se s amortiziranog troška ulagnja na fer vrijednost.
Načelo fer vrijednosti jamči da se prijenosom iz jednog u drugi portfelj
neće izbjeći odgovarajući efekti na račun dobiti i gubitka.

Za ilustraciju, pretpostavimo da je Banka A odlučila prenijeti dio dužničkih
vrijednosnih papira (obveznica) iz investicijskog u trgovački portfelj
(dužnik po VP pripada podsektoru 01 - ostala trgovačka društva). Amortizirani
trošak ulaganja ovih vrijednosnih papira (obveznica) je 101.000.- a njihova
fer vrijednost je 95.000.- Kao što je ranije rečeno, prijenos ovih vrijednosnih
papira treba se obaviti po fer vrijednosti. Prilikom prijenosa tereti se
odgovarajuća stavka nekamatnih prihoda za iznos razlike između vrijednosti
amortiziranog troška ulaganja i fer vrijednosti.

**Primjer (14)** - Knjiženje prijenosa VP iz investicijskog u trgovački
portfelj

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - trgovački portfelj | 40015 | 95.000 |  |
| Troškovi kupoprodaje i vrijednosnog     usklađivanja VP u trgovačkom portfelju | 6450 | 6.000 |  |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450155   (450156) |  | 101.000 |

Obrnuto, pretpostavimo da je Banka A odlučila prenijeti dio svojih dužničkih
vrijednosnih papira iz trgovačkog u investicijski portfelj. I u tom slučaju
koristi se fer vrijednost. Bilo kakav iznos ili ispod nominalne vrijednosti
dužničkog vrijednosnog papira mora se amortizirati u razdoblju do njegovog
dospijeća.

**3.6.1.4 Općenito o vrednovanju obveznica**

U nastavku se daju smjernice za knjigovodstveno evidentiranje dužničkih
vrijednosnih papira u investicijskom portfelju koji se vrednuju prema amortiziranom
trošku ulaganja. Ovdje se ne razmatraju dužnički vrijednosni papiri u trgovačkom
portfelju, budući da se oni vrednuju prema tržišnoj vrijednosti, pri čemu
ne mogu postojati diskonti i premije.

Poslovi marketinga i izdavanja obveznica usmjereni su na potencijalne
kupce i ne odvijaju se preko noći nego obično traju tjednima ili čak mjesecima.
Izdavanje obveznica odvija se u skladu s važećim zakonima i propisanim
procedurama; na primjer, nužna je priprema prospekta i drugih izvješća
banke. Često se uvjeti emisije obveznica utvrđuju neko vrijeme prije same
prodaje. U razdoblju između utvrđivanja uvjeta i emisije obveznica, tržišni
uvjeti i financijska pozicija izdavatelja mogu se značajno promijeniti.
Takve promjene utječu na utrživost obveznica, a time i na njihovu prodajnu
cijenu.

Prodajna cijena obveznica formira se na osnovu ponude i potražnje, relativnog
rizika, tržišnih uvjeta i stanja privrede. Kupac obveznice vrednuje obveznicu
po sadašnjoj vrijednosti njenih budućih novčanih tijekova koji se sastoje
od (1) kamate i (2) glavnice. Stopa koja se koristi za izračunavanje sadašnje
vrijednosti novčanih tijekova je kamatna stopa koja osigurava prihvatljivu
dobit od investiranja. Ta kamatna stopa poglavito ovisi o rizičnosti investicije.

Kamatna stopa specificirana u uvjetima obveznice poznata je kao kuponska
ili nominalna stopa. Ta stopa, koju određuje izdavač obveznice, izražena
je kao postotak od nominalne vrijednosti obveznice, tj. glavnice obveznice.
Ukoliko se kamatna stopa koju ulagači (kupci) zahtijevaju razlikuje od
nominalne stope, cijena obveznice po kojoj su ulagači spremni kupovati
(sadašnja vrijednost obveznice izračunata prema zahtjevanoj kamatnoj stopi)
razlikovat će se od njezine nominalne vrijednosti. Razlika između nominalne
i sadašnje vrijednosti je premija ili diskont. Ukoliko se obveznica prodaje
ispod (iznad) nominalne vrijednosti, prodaje se uz diskont (premiju). Kupovanjem
obveznice za iznos manji (veći) od nominalnog, tj. uz diskont (premiju),
usklađuje se stopa prinosa obveznice s tržišnom kamatnom stopom.

Kamatna stopa koju je ulagač u obveznice stvarno zaradio naziva se stvarna
stopa prinosa ili tržišna stopa. Ukoliko se obveznice kupuju uz diskont,
stvarna stopa je viša od nominalne stope. Obratno, ako se obveznice kupuju
uz premiju, stvarna stopa prinosa je niža od nominalne.

Do dospijeća obveznice njena je cijena pod utjecajem nekoliko varijabli,
a najviše kamatne stope. Postoji inverzan odnos između tržišne kamatne
stope i cijene obveznice.

U nastavku dajemo primjer izračunavanja sadašnje vrijednosti obveznica.
Pretpostavimo da poduzeće MBI izdaje obveznice u ukupnom iznosu od 100.000
kuna, s dospijećem od 5 godina i kamatom od 9 posto godišnje, s isplatom
na kraju godine. U vrijeme emisije tržišna kamatna stopa takvih obveznica
je 11 posto.

Sljedeći dijagram prikazuje novčani tijek kamata i glavnice:

|  |
| --- |
| p                                          100.000            Glavnica             \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_                                i=11%           9.000        9.000     9.000    9.000     9.000  Kamata        ![](dodaci/1999/0750-01.gif)   0      1              2             3            4            5         Godine                                           n=5 |

Stvarni novčani tijekovi glavnice i kamata se diskontiraju po stopi
od 11% kako slijedi:

|  |
| --- |
| ``` Sadašnja vrijednost glavnice:
         a (pn=5, i=11%) = 100.000 * 0,59345                     59.345,00
         (iznos 0,59345 je sadašnja vrijednost od 1,0
         koja se prima za 5 godina diskontirana po stopi
         od 11 posto)
         Sadašnja vrijednost isplata kamata:
         R (Pn=5, i=11%) = 9.000 * 3,69590                       33.263,10
         (iznos 3,69590 je sadašnja vrijednost anuiteta
         od 1,0 koji se prima jednom godišnje u razdoblju
         od 5 godina primjenom stope diskonta od 11%)
         Sadašnja vrijednost (prodajna cijena obveznica)         92.608,10

 ``` |

Plaćajući 92.608,10 kuna na dan emisije, ulagači će ostvariti stvarnu
stopu prinosa od 11 posto kroz petogodišnji vijek trajanja obveznice. Obveznica
će se prodavati uz diskont od 7.391,90 kuna (100.000,00 - 92.608,10).

Kada se obveznice prodaju ispod nominalne vrijednosti, to znači da ulagači
zahtijevaju stopu prinosa višu od nominalne stope, s obzirom da mogu zaraditi
višu stopu na alternativnoj investiciji jednakog rizika. Budući da ne mogu
promijeniti nominalnu stopu, odbijaju platiti nominalnu vrijednost obveznice.

Tako, plaćajući manje od nominalne vrijednosti, ulagači utječu na promjenu
stvarne stope prinosa. Ulagač prima kamatu prema nominalnoj stopi izračunatoj
na temelju nominalne vrijednosti, ali ostvaruje kamatu po stvarnoj stopi
koja je viša od nominalne, jer je za obveznicu platio manje od njene nominalne
vrijednosti.

**3.6.1.5 Obveznice kupljene po nominalnoj vrijednosti na datum
kamate**

Kada banka kupuje obveznicu po nominalnoj vrijednosti na datum dospijeća
kamate, nema obračunatih kamata (ni dospjelih niti nedospjelih) niti postoji
premija ili diskont. Banka će ovu transakciju proknjižiti kao odljev novčanih
sredstava i ulaganje u obveznice. Na primjer, ukoliko banka 1. siječnja
1996. kupuje obveznice poduzeća (koje pripada podsektoru 01 - ostala trgovačka
društva) u vrijednosti od 100.000 kuna s dospijećem za 10 godina, koje
nose kamatu od 10 posto godišnje i isplaćuju se polugodišnje, 1. siječnja
i 1. srpnja, knjiženje u bančinim knjigama bilo bi kako slijedi:

**Primjer (15)** - Knjiženje kupnje obveznice na datum dospijeća
kamate

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450156 | 100.000 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 100.000 |

Dana 1. srpnja 1996. (na datum kupnje obveznica dospijeva ujedno i prva
polugodišnja kamata u iznosu od 5.000 kuna (100.000 \* 0.10 \* 1/2). Knjiženje
ove kamate provelo bi kako slijedi:

**Primjer (16)** - Knjiženje dospjele kamate

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| **a) Zaduženje za dospjelu kamtu** |  |  |  |
| Potraživanja po osnovi kamatnih prihoda | 12000 | 5.000 |  |
| Kamatni prihod na dužničke VP ostalih    trgovačkih društava | 66201 | 5.000 |  |
| **b) Naplata kamate** |  |  |  |
| Žiroračun | 1000 | 5.000 |  |
| Potraživanja po osnovi kamatnih prihoda | 12000 |  | 5.000 |

Ovdje se, kao i u primjerima u nastavku, pretpostavlja da se kamata
knjiži po načelu fakturirane realizacije (dužnici po VP raspoređeni su
u rizične skupine "A" ili "B"). Za ulaganja za koja
vrijedi načelo priznavanja obračunatih prihoda banka periodično obračunava
kamate od obveznica zaduživanjem računa Potraživanja po osnovi kamatnih
prihoda (račun 1910 ako obračunata kamata krajem obračunskog razdoblja
nije još dospjela ili račun u okviru računa 120 ako je kamata dospjela)
uz protustavku na računu Kamatni prihod na obveznice i druge dužničke vrijednosne
papire (u okviru računa 662). Istovremeno, banka amortizira diskont ili
premiju na dužničke vrijednosne papire u investicijskom portfelju čime
korigira iznos kamatnih prihoda.

**3.6.1.6 Obveznice kupljene uz diskont ili premiju na datum
dospijeća kamate**

Ako bi se obveznice u iznosu od 100.000 kuna, kao što je gore navedeno,
kupile 1. siječnja 1996. po 97 (znači 97 posto od nominalne vrijednosti),
kupnja bi se evidentirala kako slijedi (uz pretpostavku da dužnik pripada
podsektoru 01):

**Primjer (17)** - Knjiženje kupnje obveznice uz diskont na datum
dospijeća kamate

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450156 | 100.000 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 97.000 |
| Diskont na obveznice - investicijski      portfelj | 450154 |  | 3.000 |

Kao što je ranije rečeno, diskont predstavlja korekciju vrijednosti
prinosa na obveznice i knjiži se na način da se periodički amortizira i
pripisuje kamatnom prihodu kroz razdoblje do dospijeća obveznice. Koristeći
linearnu metodu7, iznos koji se amortizira svaki mjesec je konstantan.
Npr., prema gore navedenom diskontu na obveznice od 3.000, iznos koji se
pripisuje kamatnim prihodima svake godine kroz 10 godina je 300 godišnje
ili 150 ako se amortizacija knjiži polugodišnje.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
7 Iako se za amortizaciju diskonta i premije preporučuje metoda
stvarne stope prinosa (koja je detaljnije opisana u nastavku), linearna
metoda je prihvatljiva ukoliko se dobiveni rezultati značajno ne razlikuju
od onih koji bi proizišli korištenjem metode stvarne stope prinosa.

Općenito, amortizacija premije ili diskonta i obračun kamata na obveznice
trebali bi se obračunavati u jednakim vremenskim razdobljima.

**Primjer (18)** - Knjiženje amortizacije diskonta

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Diskont na obveznice -     investicijski portfelj | 450154 | 150 |  |
| Kamatni prihod na dužničke VP ostalih      trgovačkih društava | 66201 |  | 150 |

Na kraju prvog polugodišnjeg razdoblja u 1996., kao rezultat gornjeg
knjiženja amortizacije, neamortizirani Diskont na obveznice - investicijski
portfelj je 2.850 (3.000 - 150).

Ukoliko bi obveznice bile izdane i kupljene 1. listopada 1995., i ako
bi fiskalna godina banke kupca završavala 31. prosinca, diskont amortiziran
u 1995. bio bi samo 3/12 (3 mjeseca u godini) od 1/10 (jedna od deset godina
vijeka obveznica) od 3.000 ili 75. U tom slučaju se također 31. prosinca
moraju evidentirati pripadajuće kamate za tri mjeseca.

Sljedeći pregled ilustrira polugodišnja knjiženja koja bi banka provela
ako bi kupila obveznicu uz diskont i ako koristi metodu linearne amortizacije.

Linearna amortizacija

Obveznice kupljene uz diskont

Pretpostavimo da ABC banka kupuje 100.000 kuna 8%-tnih kuponskih obveznica
od poduzeća XYZ na dan 1. 1. 97., plaćajući za njih 92.278.- Obveznice
dospijevaju 1. 1.2002., a kamate se isplaćuju polugodišnje.

Sljedeća knjiženja prikazuju učinak amortizacije diskonta na stopu prinosa
izračunatu za svako razdoblje koristeći linearnu metodu amortizacije ako
se obveznica drži do dospijeća.

|  |
| --- |
| ``` Linearna amortizacija
 Obveznice kupljene uz diskont
 Pretpostavimo da ABC banka kupuje 100.000 kuna 8%-tnih
 kuponskih obveznica od poduzeća XYZ na dan 1. 1. 97.,
 plaćajući za njih 92.278.- Obveznice dospijevaju 1. 1. 2002., a
 kamate se isplaćuju polugodišnje.
 Sljedeća knjiženja prikazuju učinak amortizacije diskonta na
 stopu prinosa izračunatu za svako razdoblje koristeći linearnu
 metodu amortizacije ako se obveznica drži do dospijeća.
                 Duguje  Potražuje       Duguje          Stvarna         Polugod.
                 žiro    kamatni         diskont na      vrijednost      stopa
 Datum           račun   prihod          obveznice       obveznice       prinosa
 1.1.97.                                                 92.278
 1.7.97.         4.000a  4.772b          772c            93.050d         5,17e
 1.1.98.         4.000   4.772           772             93.882          5,13
 1.7.98.         4.000   4.772           772             94.549          5,08
 1.1.99.         4.000   4.772           772             95.366          5,05
 1.7.99.         4.000   4.772           772             96.138          5,00
 1.1.00.         4.000   4.772           772             96.910          4,96
 1.7.00.         4.000   4.772           772             97.682          4,92
 1.1.01.         4.000   4.772           772             98.454          4,89
 1.7.01.         4.000   4.772           772             99.226          4,85
 1.1.02.         4.000   4.772           772             100.000
                 40.000  47.722          7.722

 a) 4.000 = 100.000 * 0,08 * 6/12
 b) 4.772 = 4.000 + (7.722/10)
 c) 772 = 4.772 - 4.000 ili 7.722/10
 d) 93.050 = 92.278 + 772
 e) 4.772/92.278

 ``` |

Premija na obveznice obračunava se na sličan način kao i diskont. Ukoliko
su istovrsne obveznice iz ranijeg primjera s nominalnom vrijednošću od
100.000 izdane i kupljene 1. siječnja 1996., za 103.000 kuna, provodi se
sljedeće knjiženje kako bi se evidentirala kupnja.

**Primjer (19)** - Knjiženje kupnje obveznice s premijom

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450156 | 100.000 |  |
| Premija na obveznice -      investicijski portfelj | 450153 | 3.000 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 103.000 |

Na kraju prvog polugodišnjeg razdoblja u 1996. i za svako polugodišnje
razdoblje do dospijeća obveznice, knjiženje amortizacije premije po linearnoj
metodi provodi se:

**Primjer (20)** - Knjiženje amortizacije premije na obveznicu

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Kamatni prihod na dužničke VP ostalih    trgovačkih društava | 66201 | 150 |  |
| Premija na obveznice -      investicijski portfelj | 450153 |  | 150 |

Sljedeći pregled ilustrira polugodišnja knjiženja koja bi banka provela
ako bi kupila obveznicu uz premiju i ako koristi metodu linearne amortizacije.

|  |
| --- |
| ``` Linearna amortizacija
 Obveznice kupljene uz premiju
 Pretpostavimo da ABC banka kupuje 100.000 kuna 8%-tnih kuponskih obveznica od
 poduzeća XYZ na dan 1. 1. 97. plaćajući za njih 108.530. Obveznice dospijevaju
  1. 1. 2002., a kamata se plaća polugodišnje. Stvarna godišnja stopa prinosa
 na ovu obveznicu tijekom njenog životnog vijeka je 6%.
 Sljedeća knjiženja prikazuju učinak amortizacije premije na stopu prinosa izra-
 čunatu za svako razdoblje koristeći linearnu metodu amortizacije ako se obveznica
  drži do dospijeća.
                 Duguje  Potražuje       Potražuje       Stvarna         Polugod.
                 žiro    kamatni         premija na      vrijednost      stopa
 Datum           račun   prihod          obveznice       obveznice       prinosa
 1.1.97                                                  108.530
 1.7.97.         4.000a  3.147b          853c            107.677d        2,90e
 1.1.98.         4.000   3.147           853             106.824         2,92
 1.7.98.         4.000   3.147           853             105.971         2,95
 1.1.99.         4.000   3.147           853             105.118         2,97
 1.7.99.         4.000   3.147           853             104.265         2,99
 1.1.00.         4.000   3.147           853             103.412         3,02
 1.7.00.         4.000   3.147           853             102.559         3,04
 1.1.01.         4.000   3.147           853             101.706         3,07
 1.7.01.         4.000   3.147           853             100.853         3,09
 1.1.02.         4.000   3.147           853             100.000         3,12
 _____________________________________________________________________________
                 40.000  31.470          8.530
 a) 4.000 = 100.000 * 0.08 * 6/12
 b) 3.147 = 4.000 - (8.530/10)
 c) 853 = 4.000-3.147 ili 8.530/10
 d) 107.677 = 108.530 - 853
 e) 3.147/108.530

 ``` |

Kamatni prihod na obveznice povećava se amortizacijom diskonta i smanjuje
amortizacijom premije.

Neke obveznice izdavač može opozvati nakon određenog datuma po utvrđenoj
cijeni, tako da u tom slučaju izdavač obveznica ima mogućnost smanjiti
svoju zaduženost ili iskoristiti mogućnost zaduživanja po nižim kamatnim
stopama. Bez obzira je li obveznica opoziva ili ne, premija ili diskont
mora se amortizirati kroz životni vijek obveznice do njezinog datuma dospijeća,
zato što raniji otkup (opoziv obveznice) nije siguran.

**3.6.1.7 Obveznice kupljene na datum različit od datuma dospijeća
kamata**

Kamata na obveznice obično dospijeva polugodišnje na datume specificirane
u prospektu obveznica. Kada obveznice nisu kupljene na datum dospijeća
kamata, kupac obveznice će prodavaču platiti kamatu obračunatu od posljednjeg
dospijeća kamate do dana kupnje obveznice. Kupac obveznica zapravo unaprijed
plaća prodavaču onaj dio pune šestomjesečne kamate koja se odnosi na razdoblje
u kojem nije posjedovao obveznice, odnosno onaj dio kamate na koju nema
pravo. Kupac će primiti punu šestomjesečnu kamatu na sljedeći datum polugodišnje
isplate kamata.

Pretpostavimo da 1. ožujka 1996. banka stječe desetogodišnju obveznicu
nominalne vrijednosti od 100.000 kuna. Obveznice su izdane 1. siječnja
1996. i nose kamatu po godišnjoj stopi od 10 posto, koja se isplaćuje polugodišnje
1. siječnja i 1. srpnja. Knjiženje kupnje obveznica 1. ožujka u bančinim
knjigama je kako slijedi:

**Primjer (21) -** Knjiženje kupnje obveznice po nominalnoj vrijednosti
na datum različit od datuma dospijeća kamate

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450156 | 100.000 |  |
| Potraživanje za obračunate nedospjele      kamatne prihode | 1910 | 1.667 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 101.667 |

U tom slučaju, banka (kupac) plaća prodavaču tržišnu cijenu (100.000)
uvećanu za dvomjesečnu kamatu, zato što će 1. srpnja 1996., četiri mjeseca
nakon datuma stjecanja, ona primiti šestomjesečnu kamatu od izdavača obveznica.
Banka će u razdoblju od 1. ožujka do 1. srpnja 1996. provesti (provoditi)
knjiženje potraživanja po osnovi zarađene kamate na obveznice (mjesečno
ili u drugim vremenskim intervalima, što ovisi o tome u kojim međurazdobljima
tijekom godine banka sastavlja račun dobiti i gubitka). Knjiženje potraživanja
po osnovi kamate provodi se bez obzira da li se prihodi priznaju u računu
dobiti i gubitka po metodi obračunatih ili naplaćenih prihoda. Ta činjenica
utječe samo na to u kojem momentu će prihodi biti uključeni u račun dobiti
i gubitka (knjiženi u korist računa skupine 66), ali potraživanje po osnovi
kamate treba knjižiti, bilo na računima bilance (ako je bonitet dužnika
zadovoljavajući - rizična skupina "A" i "B"), bilo
na računima izvanbilančne evidencije (ako bonitet dužnika nije zadovoljavajući).

Uz pretpostavku da je bonitet dužnika zadovoljavajući i da se prihod
priznaje po metodi obračunatih prihoda knjiženje kamate provelo bi se kako
slijedi:

**Primjer (22)** - Knjiženje kamate na obveznicu kupljenu na datum
različit od datuma dospijeća kamate

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| **a) Nedospjela kamata** |  |  |  |
| Potraživanje za obračunate nedospjele     kamatne prihode | 1910 | 3.333 |  |
| Kamatni prihod na dužničke VP ostalih    trgovačkih društava | 66201 |  | 3.333 |
| **b) Dospjela kamata** |  |  |  |
| Potraživanja po osnovi dospjelih      kamatnih prihoda | 12000 | 5.000 |  |
| Potraživanje za obračunate nedospjele    kamatne prihode | 1910 |  | 5.000 |
| **c) Naplata kamate** |  |  |  |
| Žiroračun | 1000 | 5.000 |  |
| Potraživanja po osnovi dospjelih     kamatnih prihoda | 12000 |  | 5.000 |

|  |
| --- |
| Napomena:      Polazeći od pretpostavke da banka sastavlja račun dobiti i gubitka u tro-  mjesečnim intervalima, knjiženje pod (a) banka će provesti u dva dijela. Pri-  padajuću kamatu za ožujak knjižit će 31. ožujka, te kamatu za travanj, svi-  banj i lipanj - 30. lipnja. Međutim, ako npr. banka sastavlja račun dobiti i   gubitka u mjesečnim intervalima, tada će (radi obuhvata svih zarađenih pri-  hoda za razdoblje na koje se prihodi odnose) knjižiti krajem svakog mjeseca  pripadajuću kamatu za pojedini mjesec. U ovom primjeru na računu 1910  do dana dospijeća kumulirana je polugodišnja kamata u iznosu 5000, koja  se na dan dospijeća prenosi s računa 1910 (potraživanje za nedospjelu ka-  matu) na račun 12000 (potraživanje za dospjelu kamatu). Dospjeli iznos sas-  toji se od dva dijela, i to: kamate za siječanj i veljaču u iznosu 1.667 (koji iz-  nos je isplaćen prodavatelju zajedno s nominalnom vrijednošću obveznice)  i 3.333 koji dio predstavlja kamatni prihod banke u vidu kamate za razdoblje  angažiranja sredstva u iznosu 100.000 u trajanju od četiri mjeseca po stopi   10 posto godišnje (100.000\*0,10\*4/12=3.333). Naplatom dospjele polugo-  dišnje kamate u iznosu 5.000 vrši se povrat ranije isplaćene dvomjesečne ka-  mate prodavatelju obveznice u iznosu 1.667 i naplaćuju prihodi banke u iznosu  3.333, koji su tijekom polugodišta po načelu obračunatih prihoda priznati u ra-  čunu dobiti i gubitka. Općenito, potraživanja po osnovi kamate po dužničkim vrijednosnim papi-  rima u investicijskom portfelju treba iskazati u poslovnim knjigama (prije ne-  go što se naplate). Ako su ta potraživanja raspoređena u rizične skupine "A"  ili "B" ona se iskazuju na računima bilance (račun 191 ili 120), uz odobrenje   prihoda. Ukoliko su potraživanja po kamati raspoređena u rizične skupne "C"   do "E", ona se iskazuju kao isključeni prihodi na računima izvanbilančne evi-  dencije, zaduženjem odgovarajućih računa skupine 96 (za koje se vodi anali-  tika po dužnicima i instrumentima) i odobrenjem protustavke na računima sku-  pine 99.  Suspendiranje eventualno nenaplaćene kamate, koja je priznata u računu dobi-  ti i gubitka kao obračunati prihod, provodi se na analogan način kao kod kredita. |

U prethodnom smo primjeru radi jednostavnosti uzeli u obzir stjecanje
obveznica po nominalnoj vrijednosti. Međutim, ukoliko bi se istovrsne obveznice
kupile po cijeni od 102.000 kuna 1. ožujka 96., u knjigama banke knjiženje
bi bilo kako slijedi:

**Primjer (23)** - Knjiženje kupnje obveznice uz premiju na datum
različit od datuma dospijeća kamate

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450156 | 100.000 |  |
| Premija na obveznice -      investicijski portfelj | 450153 | 2.000 |  |
| Potraživanje za nedospjele kamatne      prihode | 1910 | 1.667 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 103.667 |

Premija se treba amortizirati od datuma kupnje (1. ožujka 1996.), a
ne od datuma izdanja obveznica (1. siječnja 1996.). Ostala knjiženja vezana
za obračun i naplatu kamate identična su onima i prethodnog primjera.

**3.6.1.8 Metoda stvarne stope prinosa**

Postoje dvije široko korištene metode amortizacije premije i diskonta:
(1) linearna metoda, i (2) metoda stvarne stope prinosa.

Dosad je u svim primjerima korištena linearna metoda amortizacije diskonta
i premije. Ta je metoda prihvatljiva usprkos nekim nedostacima - stopa
povrata evidentirana kao kamatni prihod u bančinim knjigama nije konstantna
iz godine u godinu. Naime, iako je primljeni iznos kamate konstantan u
svakom razdoblju, knjigovodstveni iznos obveznice se ili povećava ili smanjuje
za fiksan iznos amortizacije diskonta ili premije što rezultira promjenljivom
stopom povrata. Dakle, linearnom metodom se ostvaruje konstantan prihod,
ali i varijabilna stopa povrata na knjigovodstvenu vrijednost ulaganja.

Međunarodni računovodstveni standardi preporučuju korištenje metode
stvarne stope prinosa. Iako ta metoda rezultira promjenljivim iznosima
koji se evidentiraju kao kamatni prihodi iz razdoblja u razdoblje, njena
je prednost u tome što ostvaruje konstantnu stopu povrata u svakom razdoblju.
Kod ove metode:

kamatni prihod na obveznicu se izračunava prvo množeći knjigovodstvenu
vrijednost obveznica na početku razdoblja stvarnom stopom prinosa,

amortizacija diskonta ili premije na obveznice se tada izračunava uspoređujući
kamatni prihod na obveznice (izračunat kao što je gore navedeno) s kamatom
koja će se primiti.

Izračunavanje amortizacije premije i diskonta prikazano je sljedećom
formulom:

|  |
| --- |
| Kamatni prihod na obveznice                       Primljene kamate na obv.           Knjigovodstvena             Stvarna         Nominalna        Nominalna       Amortizi-       vrijednost                 x       stopa      –    vrijednost   x     kamatna      =   rani    obveznica na početku      prinosa        obveznica         stopa                 iznos     razdoblja |

Obje metode (metoda stvarne stope prinosa i linearna metoda) rezultiraju
istim ukupnim iznosom kamatnih prihoda kroz životni vijek obveznice, a
i godišnji iznos kamatnih prihoda je uglavnom isti. Međutim, kada se godišnji
iznosi bitno razlikuju, Međunarodni računovodstveni standardi zahtijevaju
primjenu metode stvarne stope prinosa.

**Obveznice kupljene uz diskont**

Kako bi prikazali amortizaciju diskonta koristeći metodu stvarne stope
prinosa, pretpostavimo da je poduzeće XYZ na dan 1. siječnja 1997. izdalo
obveznice u ukupnom iznosu od 100.000 kuna uz nominalnu kamatnu stopu od
osam posto godišnje. Obveznice dospijevaju 1. siječnja 2002. a kamata se
isplaćuje svakog 1. srpnja i 1. siječnja. S obzirom da je banka - kupac
zahtijevala stvarnu stopu prinosa od 10 posto za obveznice u iznosu od
100.000 kuna platila je 92.278 kuna, ostvarujući diskont od 7.722 kuna.

Diskont se izračunava kako slijedi:8

|  |
| --- |
| ``` Vrijednost dužničkih vrijednosnih
 papira po dospijeću                             100.000
 Sadašnja vrijednost 100.000 uz
 dospijeće 5 godina i uz kamatu od
 10% isplativu polugodišnje              61.391
 Sadašnja vrijednost kamate od 4.000
 koja se prima kroz 5 godina po stopi
 od 10% godišnje                         30.887  92.278
 Diskont na obveznice -
 investicijski portfelj                          7.722

 ``` |

Petogodišnji raspored amortizacije slijedi u nastavku:

|  |
| --- |
| ``` Amortizacija prema metodi stvarne stope prinosa
 Obveznice kupljene uz diskont
 Sljedeća knjiženja prikazuju učinak amortizacije diskonta na kamatni prihod izračunat
 za svako razdoblje koristeći metodu stvarne stope prinosa.
                 Duguje  Potražuje       Duguje          Stvarna         Polugod.
                 žiro    kamatni         diskont na      vrijednost      stopa
 Datum           račun   prihod          obveznice       obveznice       prinosa
 1.1.97.                                                 92.278
 1.7.97.         4.000a  4.614b          614c            92.892d         5,0
 1.1.98.         4.000   4.645           645             93.537          5,0
 1.7.98.         4.000   4.677           677             94.214          5,0
 1.1.99.         4.000   4.711           711             94.925          5,0
 1.7.99.         4.000   4.746           746             95.671          5,0
 1.1.00.         4.000   4.783           783             96.454          5,0
 1.7.00.         4.000   4.823           823             97.277          5,0
 1.1.01.         4.000   4.864           864             98.141          5,0
 1.7.01.         4.000   4.907           907             99.048          5,0
 1.1.02.         4.000   4.952           952             100.000         5,0
                40.000  47.722           7.722
 a) 4.000 = 100.000 * 0,08 * 6/12
 b) 4.614 = 92.278 * 0,10 * 6/12
 c) 614 = 4.614 - 4.000
 d) 92.892 = 92.278 + 614

 ``` |

8 Budući da se kamata isplaćuje polugodišnje, korištena kamatna
stopa je 5% (10% x 6/12). Broj razdoblja je 10 (5 godina \* 2).

Kupnja obveznica uz diskont 1. siječnja 1996. knjiži se kako slijedi:

**Primjer (24)** - Knjiženje kupnje obveznice uz diskont na dan dospijeća
kamate

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450156 | 100.000 |  |
| Diskont na obveznice -      investicijski portfelj | 450154 |  | 7.722 |
| Žiroračun | 1000 |  | 92.278 |

Knjiženje kamate koja dospijeva prvi put 1. srpnja 1996. i amortizacije
diskonta provodi se kako slijedi:

**Primjer (25)** - Knjiženje kamate i amortizacije diskonta

|  |
| --- |
| ``` Opis (naziv računa)                    Račun    Duguje  Potražuje
 a) Nedospjela kamata
 Potraživanje za obračunate nedospjele
 kamatne prihode                         1910    4000_____________
 Kamatni prihod na dužničke VP ostalih
 trgovačkih društava                     66201           4000_____
 b) Dospjela kamata                                           ____
 Potraživanja po osnovi dospjelih
 kamatnih prihoda                        12000   4000_____________
 Potraživanje za obračunate nedospjele
 kamatne prihode                         1910            4000_____
 c) Naplata kamate                                            ____
 Žiroračun                               1000    4000        _____
 Potraživanja po osnovi dospjelih
 kamatnih prihoda                        12000           4000_____
 d) Amortizacija diskonta                                        _
 Diskont na obveznice -
 investicijski portfelj                  450154  614            __
 Kamatni prihodi na dužničke vrijednosne
 papire od ostalih trgovačkih društava   66201           614______
 Napomena:
 U vezi knjiženja potraživanja po osnovi kamate (nedospjele
  i dospjele) vidjeti obrazloženje uz primjer knjiženja br. 22. ``` |

*Obveznice kupljene uz premiju*

Ukoliko je tržište takvo da je banka voljna prihvatiti stvarnu stopu
prinosa od 6 posto na ranije opisanu emisiju obveznica, ona bi platila
108.530, ili premiju od 8.530, izračunato kako slijedi:

|  |
| --- |
| ``` Vrijednost dužničkih vrijednosnih
 papira po dospijeću                                     100.000
 Sadašnja vrijednost 100.000 uz dospijeće
 5 godina i uz kamatu od 6% isplativu
 polugodišnje                                    74.409
 Sadašnja vrijednost kamate od 4.000
 koja se prima 5 godina po 6% godišnje           34.121  108.530
 Premija na obveznice -
 investicijski portfelj                                  8.530

 ``` |

Petogodišnji raspored amortizacije slijedi u nastavku.

|  |
| --- |
| ``` Amortizacija prema metodi stvarne stope prinosa
 Obveznice kupljene uz premiju
 Sljedeća knjiženja prikazuju učinak amortizacije premije
 na kamatni prihod izračunat za svako razdoblje koristeći
 metodu stvarne stope prinosa.
                 Duguje  Potražuje       Duguje          Stvarna         Polugod.
                 žiro    kamatni         diskont na      vrijednost      stopa
 Datum           račun   prihod          obveznice       obveznice       prinosa
 1.1.97.                                                 108.530
 1.7.97.         4.000a  3.255b          745c            107.785d        3,0
 1.1.98.         4.000   3.234           766             107.019         3,0
 1.7.98.         4.000   3.211           789             106.230         3,0
 1.1.99.         4.000   3.187           813             105.417         3,0
 1.7.99.         4.000   3.163           837             104.580         3,0
 1.1.00.         4.000   3.137           863             103.717         3,0
 1.7.00.         4,000   3.112           888             102.829         3,0
 1.1.01.         4.000   3.085           915             101.914         3,0
 1.7.01.         4.000   3.057           943             100.971         3,0
 1.1.02.         4.000   3.029           971             100.000         3,0
                40.000  47.722           8.530
 a) 4.000 = 100.000 * 0,08 * 6/12
 b) 3.255 = 108.530 * 0,06 * 6/12
 c) 745 = 4.000 - 3.255
 d) 107.785 = 108.530 - 745

 ``` |

Kupnja obveznica uz premiju 1. siječnja 1996. knjiži se kako slijedi:

**Primjer (26)** - Knjiženje kupnje obveznice uz premiju

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis (naziv računa) | Račun | Duguje | Potražuje |
| Obveznice - investicijski portfelj | 450156 | 100.000 |  |
| Premija na obveznice -      investicijski portfelj | 450153 | 8.530 |  |
| Žiroračun | 1000 |  | 108.530 |

Knjiženje kamate koja prvi put dospijeva 1. srpnja 1996. i amortizacije
premije provodi se kako slijedi:

**Primjer knjiženja br. 27** - kamata i amortizacija premije

|  |
| --- |
| ``` Opis (naziv računa)                    Račun    Duguje  Potražuje
 a) Nedospjela kamata
 Potraživanje za obračunate nedospjele
 kamatne prihode                         1910    4000_____________
 Kamatni prihod na dužničke VP ostalih
 trgovačkih društava                     66201           4000_____
 b) Dospjela kamata                                           ____
 Potraživanja po osnovi dospjelih
 kamatnih prihoda                        12000   4000_____________
 Potraživanje za obračunate nedospjele
 kamatne prihode                         1910            4000_____
 c) Naplata kamate                                            ____
 Žiroračun                               1000    4000        _____
 Potraživanja po osnovi dospjelih
 kamatnih prihoda                        12000           4000_____
 d) Amortizacija premije                                        __
 Kamatni prihod na dužničke VP ostalih
 trgovačkih društava                     66201    745       ______
 Premije na obveznice -
 investicijski portfelj                  450153          745     _
 Napomena:
 U vezi knjiženja potraživanja po osnovi kamate (nedospjele
  i dospjele) vidjeti obrazloženje uz primjer knjiženja br. 22. ``` |

Diskont ili premija bi se trebali amortizirati na način da korigiraju
kamatni prihod kroz životni vijek obveznice i tako rezultiraju konstantnom
stopom prinosa (kada se korigirani iznos kamatnih prihoda stavlja u odnos
s knjigovodstvenom vrijednošću obveznice na početku bilo kojeg razdoblja).
Iako se metoda stvarne stope prinosa preporučuje, linearna metoda je dozvoljena
ukoliko se ostvareni rezultati bitno ne razlikuju od onih dobivenih primjenom
metode stvarne stope prinosa.

**3.6.1.9 Klasifikacija diskonta i premije**

Diskonti na dužničke vrijednosne papire u investicijskom portfelju ne
mogu se promatrati odvojeno od vrijednosnog papira po kojem su ostvareni.
Viši kamatni prihod će se ostvariti ako je trošak ulaganja u vrijednosni
papir manji od njegove nominalne vrijednosti. Konceptualno, diskonti na
dužničke vrijednosne papire su računi ispravka vrijednosti dužničkih vrijednosnih
papira; odnosno, oni smanjuju nominalnu vrijednost te imovine.

Premije na dužničke vrijednosne papire u investicijskom portfelju nisu
imovina zato što ne pružaju nikakve buduće ekonomske koristi. Premija znači
da je banka platila više od nominalne vrijednosti ili vrijednosti obveznice
po dospijeću što rezultira nižom stvarnom kamatnom stopom od nominalne.
Konceptualno, premije na dužničke vrijednosne papire su računi ispravka
vrijednosti dužničkih vrijednosnih papira; odnosno, one povećavaju nominalnu
vrijednost te imovine. Kao rezultat, računovodstveni standardi zahtijevaju
da se diskonti i premije na obveznice ne navode u financijskim izvješćima
odvojeno već kao izravno smanjenje ili povećanje nominalne vrijednosti
obveznica.

3.6.2 OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA RAZREDA 4

(1) Na pojedinim skupinama računa razreda 4 iskazuju se plasmani banke
u vrijednosne papire, uključujući i akceptirane mjenice (akceptne kredite),
i to:

u trgovački
portfelj dužničkih vrijednosnih papira i dionica, u koji banka ulaže s
namjerom da se u kratkom roku (najkasnije u roku jedne godine) kupljeni
vrijednosni papiri prodaju i ostvari zarada na razlici u cijeni;

u investicijski
portfelj dužničkih vrijednosnih papira, dionica i poslovnih udjela, u koji
se ulaže s namjerom da se držanjem dužničkih vrijednosnih papira do roka
dospijeća, odnosno dionica i poslovnih udjela na dulji rok od jedne godine,
ostvari zarada (kamata, diskont, dividenda, udjel u dobiti društva s ograničenom
odgovornošću);

u akceptni
krediti, kojima su protustavke u pasivi akceptirane mjenice, čijim akceptom
banka postaje glavni dužnik po mjenici, što ima isti učinak kao da je trasantu
mjenice odobrila kredit. Zbog toga se bankovni akcept tretira kao kredit
(akceptni kredit).

(2) Dužnički vrijednosni papiri u investicijskom portfelju raščlanjuju
se prema kriteriju sektorske pripadnosti emitenta, te vrsti i ročnosti
vrijednosnih papira, koja se izražava kao razdoblje od dana ulaganja (kupnje)
do dana dospijeća. Dužnički vrijednosni papiri - trgovački portfelj ne
iskazuju se na računima glavne knjige po ročnosti, jer u momentu njihove
kupnje nije poznat rok kada će biti unovčeni. Zbog toga se ova ulaganja
općenito smatraju kratkoročnim, koja nemaju određeni rok dospijeća, ali
koja u pravilu trebaju biti unovčena najkasnije u roku jedne godine od
dana kupnje, odnosno prije roka njihovog dospijeća.

(3) Vlasnički vrijednosni papiri (dionice) iskazuju se u razredu 4 samo
u slučaju ako se ulaganjem u dionice pojedinog trgovačkog društva stječe
do 20% ukupno emitiranih dionica s pravom glasa. Ukoliko se stječe više
od 20% navedenih dionica, tada se to smatra ulaganjem u povezana trgovačka
društva ili podružnice, te se iskazuje na računima skupine 04 (ulaganja
u povezana trgovačka društva) ili na računima skupine 05 (ulaganja u podružnice).

**3.6.3 SKUPINA 40** - TRGOVAČKI PORTFELJ DUŽNIČKIH VRIJEDNOSNIH
PAPIRA

(1) Na računima skupine 40 iskazuju se plasmani u trgovački portfelj
dužničkih vrijednosnih papira, koji su nominirani i plativi u domaćoj valuti.
Računi ove skupine raščlanjeni su po kriteriju sektorske pripadnosti emitenta
i vrsti vrijednosnog papira.

(2) Dužnički vrijednosni papiri namijenjeni trgovačkom portfelju, iskazuju
se na propisanim računima po trošku ulaganja, uključujući brokerske provizije
i druge troškove koji su povezani s kupnjom i prodajom ovih vrijednosnih
papira. Ako tijekom razdoblja posjedovanja ovih vrijednosnih papira njihova
fer vrijednost padne ispod knjigovodstvene, ista se izravnim otpisom svodi
na fer vrijednost na dan bilance. Ovo se provodi terećenjem pozicije troškova
po osnovi transakcija s vrijednosnim papirima u trgovačkom portfelju i
promjene tržišnih cijena (račun 6450), te izravnim odobrenjem odgovarajućeg
računa u skupini 40 na kojem su iskazani dotični vrijednosni papiri.

(3) S obzirom na to da su vrijednosni papiri u trgovačkom portfelju
namijenjeni prodaji u kratkom roku (najkasnije u roku 12 mjeseci od kupnje),
te kako unaprijed nije poznat rok kada će biti unovčeni, oni se na računima
glavne knjige ne iskazuje po ročnosti, nego se smatraju kratkoročnim ulaganjem
(najdulje na rok do jedne godine). Radi iskazivanja vrijednosnih papira
u trgovačkom portfelju sukladno propisanoj funkciji računa skupine 40,
banka je dužna u analitičkom knjigovodstvu uz svaki dužnički vrijednosni
papir u trgovačkom portfelju, osim troška ulaganja, datuma kupnje i datuma
prodaje, osigurati i druge parametre (datum dospijeća, nominalna vrijednost,
diskont ili premija), koji su potrebni u slučaju prijenosa iz trgovačkog
u investicijski portfelj. Na temelju toga one papire koji eventualno nisu
prodani najkasnije u roku 12 mjeseci od dana kupnje, ili im je možda istekao
rok dospijeća dok su bili u trgovačkom portfelju, treba prenijeti na odgovarajuće
račune vrijednosnih papira u investicijskom portfelju (skupina računa 45).
Ako je možda vrijednosni papir u trgovačkom portfelju dospio (što se u
pravilu ne bi trebalo dogoditi) prenosi se u investicijski portfelj na
račun dospjelog potraživanja, a ako još nije dospio prenosi se na račun
odgovarajuće ročnosti. Pritom se ročnost određuje kao razdoblje od dana
kupnje vrijednosnog papira za trgovački portfelj do dana dospijeća. Dakle,
knjiži se na isti račun ročnosti u skupini računa 45 na koji bi bio knjižen
da je odmah kod kupnje bio namijenjen investicijskom portfelju.

(4) Ostale pojedinosti o kriterijima i uvjetima pod kojima se vrijednosni
papiri klasificiraju u trgovački ili investicijski portfelj, kao i prijenosu
iz jednog u drugi portfelj, banka uređuje svojim računovodstvenim politikama.

(5) Izvješće o stanju plasmana u trgovački portfelj dužničkih vrijednosnih
papira, grupirajući ih prema preostalim rokovima dospijeća, banka daje
sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(6) Detaljnije o načinu vrednovanja (procjene) dužničkih vrijednosnih
papira i kriterijima klasifikacije na trgovački i investicijski portfelj,
s primjerima knjiženja, vidjeti u točki 3.6.1 ove Upute (Opća računovodstvena
načela praćenja ulaganja u vrijednosne papire).

**3.6.4 SKUPINA 41** - TRGOVAČKI PORTFELJ DIONICA

(1) Na računima skupine 41 iskazuju se plasmani u trgovački portfelj
dionica, koje su namijenjene prodaji u kratkom roku, a najkasnije u roku
jedne godine. Ovi plasmani su raščlanjeni po kriteriju sektorske pripadnosti
trgovačkog društva čije su dionice kupljene.

(2) Jednako kao neprodani dužnički vrijednosni papiri u trgovačkom portfelju
i dionice koje nisu prodane najkasnije u roku jedne godine od dana kupnje
prenose se iz trgovačkog u investicijski portfelj (na račune u okviru skupine
46).

(3) Detaljnije o načinu vrednovanja (procjene) ulaganja u dionice i
kriterijima klasifikacije na trgovački i investicijski portfelj, s primjerima
knjiženja, vidjeti u točki 3.6.1 ove Upute (Opća računovodstvena načela
praćenja ulaganja u vrijednosne papire).

**3.6.5 SKUPINA 42** - TRGOVAČKI PORTFELJ DUŽNIČKIH VRIJEDNOSNIH
PAPIRA S VALUTNOM KLAUZULOM

(1) Na računima skupine 42 iskazuju se plasmani u trgovački portfelj
dužničkih vrijednosnih papira, koji su nominirani u stranoj a plativi u
domaćoj valuti (valutna klauzula). Daljnje raščlanjivanje ovih plasmana
obavlja se na identičan način kao u okviru skupine 40, a funkcija računa
skupine 42 analogna je opisanoj funkciji računa skupine 40.

(2) Na računima ove skupine (pored ostalog) iskazuju se i obveznice
Republike Hrvatske po javnom dugu za staru deviznu štednju (račun 42204),
ukoliko banka kupuje ove obveznice (ili ih prenosi iz investicijskog portfelja)
s namjerom prodaje u kratkom roku, a najkasnije u roku jedne godine.

**3.6.6 SKUPINA 45** - INVESTICIJSKI PORTFELJ DUŽNIČKIH VRIJEDNOSNIH
PAPIRA

(1) Na računima skupine 45 iskazuju se plasmani u investicijski portfelj
dužničkih vrijednosnih papira, koji su nominirani u domaćoj valuti. U dijelu
što se odnosi na sektorsku pripadnost dužnika i vrstu instrumenata raščlanjivanje
ovih plasmana obavlja se na identičan način kao u okviru skupine 40 (trgovački
portfelj). Dodatno u okviru ove skupine propisani su računi za iskazivanje:
ročnosti, diskonta, posebne rezerve i dospjelih vrijednosnih papira, a
kod dugoročnih - pored navedenog - propisani su još i računi za iskazivanje
premije.

(2) Pod rokovima dospijeća dužničkih vrijednosnih papira - investicijski
portfelj, na temelju kojih se određuje odgovarajući račun na kojem treba
iskazati plasman (za vrijeme cijelog razdoblja posjedovanja papira), podrazumijeva
se razdoblje od dana kupnje (ulaganja) do dana dospijeća. Kod vrijednosnih
papira koji dospijevaju u obrocima, rokom dospijeća smatra se dospijeće
posljednjeg obroka. Na računima odgovarajuće ročnosti, koja je utvrđena
po kriteriju iz ovog stavka, iskazani plasman ostaje do dana dospijeća,
osim u slučaju kada se vrijednosni papiri prenose iz investicijskog u trgovački
portfelj, što se pobliže uređuje računovodstvenim politikama banke.

(3) Izvješće o stanju plasmana u investicijski portfelj dužničkih vrijednosnih
papira, grupirajući ih prema preostalim rokovima dospijeća nedospjelih
i proteklim rokovima dospijeća dospjelih a nenaplaćenih vrijednosnih papira,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(4) Detaljnije o načinu vrednovanja (procjene) ulaganja u dužničke vrijednosne
papire i kriterijima klasifikacije na trgovački i investicijski portfelj,
s primjerima knjiženja vidjeti u točki 3.6.1 ove Upute (Opća računovodstvena
načela praćenja ulaganja u vrijednosne papire).

**3.6.7 SKUPINA 46** - INVESTICIJSKI PORTFELJ DIONICA I POSLOVNIH
UDJELA

(1) Na računima skupine 46 iskazuju se plasmani u investicijski portfelj
dionica i poslovnih udjela, ako se takvim ulaganjem stječe do 20% ukupno
emitiranih dionica s pravom glasa (poslovnih udjela) trgovačkog društva
čije dionice ili poslovne udjele banka kupuje. Cilj ovog ulaganja jest
ostvarivanje dobiti u obliku dividende na dionice dioničkog društva, odnosno
udjela u dobiti trgovačkog društva s ograničenom odgovornošću.

(2) Plasmani u investicijski portfelj dionica i poslovnih udjela raščlanjuju
se prema kriteriju sektorske pripadnosti dioničkog društva, odnosno društva
s ograničenom odgovornošću, čije se dionice ili poslovni udjeli kupuju.

(3) Na računima 46xx0 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuje se trošak ulaganja u dionice, odnosno poslovne udjele, koji su
kupljeni s namjerom da se drže u investicijskom portfelju.

(4) Na računima 46xx9 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuje se ispravak vrijednosti dionica i poslovnih udjela (na teret troškova
- račun 6440 i u korist računa 46xx9).

(5) Detaljnije o načinu vrednovanja (procjene) ulaganja u dionice, kriterijima
klasifikacije na trgovački i investicijski portfelj, s primjerima knjiženja
vidjeti u točki 3.6.1 ove Upute (Opća računovodstvena načela praćenja ulaganja
u vrijednosne papire).

**3.6.8 SKUPINA 47** - INVESTICIJSKI PORTFELJ DUŽNIČKIH VRIJEDNOSNIH
PAPIRA S VALUTNOM KLAUZULOM

(1) Na računima skupine 47 iskazuju se plasmani u investicijski portfelj
dužničkih vrijednosnih papira, koji su nominirani u stranoj a plativi u
domaćoj valuti (valutna klauzula). Daljnje raščlanjivanje ovih plasmana
obavlja se u svemu na identičan način kao onih što su nominirani u domaćoj
valuti, koji se iskazuju na računima skupine 45. Također funkcija računa
skupine 47 analogna je opisanoj funkciji računa skupine 45.

(2) Na računima ove skupine (pored ostalog) iskazuju se i obveznice
Republike Hrvatske po javnom dugu za staru deviznu štednju (račun 47204),
osim istih obveznica koje banka kupuje s namjerom prodaje u kratkom roku,
a najkasnije u roku jedne godine, koje se vode u trgovačkom portfelju dužničkih
vrijednosnih papira s valutnom klauzulom (račun 42204). Ove obveznice su
dosad vođene na računima devizne aktive (razred 3), jer u kontnom planu
uopće nije bilo računa na kojima su se odvojeno iskazivala potraživanja
i obveze s valutnom klauzulom. Prema članku 10. Zakona o pretvaranju deviznih
depozita građana u javni dug (Narodne novine br. 106/93), obveznice Republike
Hrvatske po javnom dugu za staru deviznu štednju glase na DEM a isplaćuju
se u domaćoj valuti po tečaju na dan isplate. Dakle, ove obveznice imaju
sve karakteristike vrijednosnog papira s valutnom klauzulom, te ih ubuduće
treba iskazivati na propisanim računima dužničkih vrijednosnih papira s
valutnom klauzulom. Sukladno tome obveznice javnog duga koje banka drži
u investicijskom portfelju, iskazuju se na računima skupine 47, dok se
one koje drži u trgovačkom portfelju iskazuju na računima skupine 42.

**3.6.9 SKUPINA 49** - AKCEPTNI KREDITI (AKCEPTIRANE MJENICE)

(1) Na računima skupine 49 iskazuju se potraživanja koja nastaju temeljem
akcepta mjenica od strane banke. Akceptom mjenice (stavljanjem potpisa
na lice mjenice) banka postaje glavni mjenični dužnik, te je sukladno tome
dužna o dospijeću isplatiti imatelju mjenice mjeničnu svotu. Kako se radi
o bezuvjetnoj obvezi banke, tu obvezu treba iskazati u poslovnim knjigama
na strani pasive kao obvezu prema imatelju mjenice (račun 899 - Akceptirane
mjenice), te protustavku na strani aktive, kao potraživanje od trasanta,
čiju je mjenicu banka akceptirala i time mu odobrila akceptni kredit (skupina
računa 49).

(2) Potraživanje po osnovi akceptnog kredita knjiži se u aktivi prema
sektorskoj pripadnosti trasanta (izdavatelja) mjenice i izvornim rokovima
dospijeća, računajući od dana akcepta do dana dospijeća. Obveze po osnovi
akceptiranih mjenica u pasivi ne sektoriziraju se, jer nije poznato tko
će o dospijeću mjenice istu podnijeti banci na isplatu. Rok dospijeća potraživanja
po osnovi akceptnog kredita, treba biti jednak roku dospijeća obveze po
osnovi akceptirane mjenice.

(3) Izvješće o stanju potraživanja po osnovi akceptnih kredita, grupirajući
ih prema preostalim rokovima dospijeća nedospjelih i proteklim rokovima
dospijeća dospjelih a nenaplaćenih kredita, banka daje sukladno odredbi
stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(4) Na računu 49xx7 iskazuju se dospjeli akceptni krediti, koji eventualno
nisu naplaćeni od trasanta mjenice o roku dospijeća. Funkcija računa 49xx7
analogna je opisanoj funkciji računa 50xx7 (treća i četvrta znamenka označava
podsektor).

(5) Na računu 49xx9 iskazuje se posebna rezerva za identificirane potencijalne
gubitke po akceptnim kreditima. Funkcija računa 49xx9 analogna je opisanoj
funkciji računa 50xx9 (treća i četvrta znamenka u navedenim računima označava
podsektor).

***3.7 Razred 5*** - *Plasmani u kredite i depozite*

3.7.1 OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA
RAZREDA 5

(1) Na pojedinim skupinama računa ovog razreda iskazuju se dani kunski
krediti i krediti nominirani u stranoj valuti, a plativi u kunama (krediti
uz valutnu klauzulu), dani kunski depoziti, uključujući i one s valutnom
klauzulom, potraživanja za izvršena plaćanja po deviznim kreditima (ako
se ne iskazuju na računima skupine 34 kao dospjeli devizni krediti), garancijama
i drugim oblicima jamstava, iskorišteni okvirni krediti, repo krediti,
sindicirani krediti i potraživanja po osnovi financiranja realizacije financijskog
lizinga, uključujući i onaj s valutnom klauzulom.

(2) Krediti, depoziti i druga nedospjela potraživanja iskazuju se na
odgovarajućim računima prema sektorskoj pripadnosti korisnika i prema ugovorenim
(izvornim) rokovima dospijeća.

**3.7.2 SKUPINA 50** - KREDITI

(1) Na računima skupine 50 iskazuju se kunski krediti raščlanjeni po
kriteriju sektorske pripadnosti korisnika kredita, a unutar toga po ugovorenim
rokovima dospijeća i drugim obilježjima (predujmovi, krediti s dospjećem
na zahtjev, dospjeli krediti, posebne rezerve). Iznimka od navednog je
račun 505 (kupljena kunska potraživnja - faktoring) koji se ne raščlanjuje
po sektorima, jer po prirodi toga potraživanja ono se u pravilu može pojaviti
kao potraživanje od trgovačkih društava, koja banci prodaju svoja potraživanja
po osnovi isporuke robe i usluga.

(2) Izvješće o stanju kredita, grupirajući ih prema preostalim rokovima
dospijeća nedospjelih, proteklim rokovima dospijeća dospjelih a nenaplaćenih
kredita, kao i rokovima u kojima je moguće promijeniti kamatne stope, banka
daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Na računima 50xx3 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se kunski krediti, ako istima u momentu stavljanja u tečaj nije
određen rok dospijeća (predujmovi). Obično su to dugoročni krediti, koji
se daju na korištenje u više tranši, te u određenom roku nakon što su iskorišteni
stavljaju se u otplatu, raspoređivanjem u određeni broj otplatnih rata
ili anuiteta. Tada se ovi predujmovi prenose na račune odgovarajućeg ugovorenog
roka dospijeća, s tim da se pod rokom dospijeća ukupnog kredita podrazumijeva
dospijeće zadnje rate ili anuiteta.

(4) Na računima 50xx4 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se kunski krediti koji dospijevaju za naplatu u roku jedan dan
po iskorištenju, ili na poziv banke bez prethodne obavijesti ili za koje
je ugovoreno dospijeće jedan dan po obavijesti.

(5) Na računima 50xx7 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se potraživanja po osnovi dospjelih kunskih kredita. Funkcija
ovih računa je prikazivanje stanja potraživanja po osnovi kredita kojima
je istekao rok dospijeća, a koji su nakon toga i dalje ostali nenaplaćeni.
Banka može sve kredite na dan dospijeća (ali i prije dana dospijeća - ako
je kredit naplaćen prije roka) prenositi s računa ugovorenog roka dospijeća
na račune 50xx7 - Dospjeli krediti. U tome slučaju se i sve naplate knjiže
u korist računa 50xx7, tako da stanje tih računa pokazuje ostatak dospjelih
potraživanja koja nisu naplaćena o roku dospijeća. Druga mogućnost je da
se naplate izvršene na dan dospijeća (kao i eventualne naplate prije roka)
izravno knjiže u korist računa odgovarajućeg ugovorenog roka dospijeća,
a na račune 50xx7 da se prenose samo oni krediti koji nisu naplaćeni u
ugovorenom roku. Ovisno o izboru jedne od navedenih metoda, promet računa
50xx7 bit će različit, ali će stanje tih računa biti jednako. Bez obzira
koja se od navedene dvije metode primjeni, stanje računa 50xx7 uvijek mora
prikazivati iznos dospjelih a nenaplaćenih potraživanja po osnovi kredita.
Preporučuje se bankama da primjenjuju prvu od navedenih solucija, čija
je prednost u tome što se svaka naplata knjiži u korist računa 50xx7, te
se kod pripreme knjiženja ne mora ispitivati da li se prispjeli iznos na
račun odnosi na dospjelo ili nedospjelo potraživanje (potraživanje može
biti naplaćeno točno na dan dospijeća, ali i prije i poslije toga dana).

(6) Na računima 50xx9 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuje se posebna rezerva za pokriće potencijalnih gubitaka po kunskim
kreditima. Stanje ovih računa (ako je veće od nule) umanjuje sumu bilance.
Za razliku od ostalih računa u aktivi, ovi računi općenito moraju imati
potražno stanje (ako je posebna rezerva za određenu rizičnu vrstu plasmana
formirana) ili im je stanje nula (ako posebna rezerva nije formirana ili
ako je ukinuta, bilo zbog smanjenog stupnja rizika ili zbog naplate potraživanja
za koje je prethodno formirana rezerva).

(7) Za iznos formirane rezerve ili iznos povećanja prethodno formirane
rezerve povećavaju se troškovi zaduženjem računa 6460 uz odobrenje računa
50xx9. Za iznos smanjenja rezerve, koje može uslijediti zbog smanjenog
stupnja rizičnosti plasmana ili zbog naplate potraživanja za koje je prethodno
formirana rezerva, zadužuje se račun 50xx9 a odobrava račun prihoda po
osnovi ukinutog rezerviranja (račun 64610 ili 64611).

(8) U slučaju definitivnog otpisa bilančnog potraživanja za koje je
prethodno formirana posebna rezerva, također se zadužuje račun 50xx9 a
odobrava račun potraživanja koje se kao bilančna pozicija definitivno otpisuje,
te eventualno prenosi u izvanbilančnu evidenciju, gdje se do daljnjega
evidentira kao izvanbilančna pozicija.

(9) Na računima u okviru računa 5050 - iskazuju se plasmani putem kojih
banka kupuje nedospjela potraživanja svojih klijenata, koja oni imaju prema
svojim kupcima iz poslova isporuke robe ili pružanja usluga (faktoring).
Na ovome računu plasmani se iskazuju (klasificirani prema razdobljima od
dana kupnje do dana dospijeća), s tim da se ne raščlanjuju prema sektorskim
obilježjima, jer po prirodi toga potraživanja ono se u pravilu može pojaviti
kao potraživanje od trgovačkih društava, koja banci prodaju svoja potraživanja
po osnovi isporuke robe i usluga.

(10) Ovisno o ugovorenoj vrsti faktoringa, banka u svojim poslovnim
knjigama iskazuje ovaj plasman kao potraživanje od klijenta čije je potraživanje
kupila (prodavatelja tražbine) ili od dužnika (kupca robe ili usuge). Ako
ugovor o faktoringu uključuje samo financiranje, ali ne i odgovornost za
naplatu od dužnika (kupca robe ili usluge), tada se ovaj plasman iskazuje
u poslovnim knjigama banke kao potraživanje od klijenta čije je potraživanje
banka kupila. Nasuprot tome, ako ugovor pored financiranja uključuje i
odgovornost za naplatu tražbine od dužnika (kupca robe ili usluge), ovaj
plasman se iskazuje u poslovnim knjigama banke kao potraživanje od kupca
robe ili usluge. U ovome slučaju na temelju obavijsti koju klijent čije
je potraživanje banka kupila dostavlja kupcu, obveza kupca prema prodavatelju
robe/usluge prenosi se na banku.

(11) Sadržaj računa 5050 analogan je sadržaju ostalih računa skupine
50, s tim da u okviru računa 5050 postoji i račun 50504 - Diskont na kupljena
potraživanja (faktoring). Na računu 50504 iskazuje se diskont na kupljena
potraživanja (razlika između nominalnog iznosa kupljenog potraživanja i
isplaćenog iznosa). U tome slučaju diskont zamjenjuje kamatu na angažirana
sredstva banke. Prilikom kupnje potraživanja za iznos diskonta odobrava
se račun 50504 a zadužuje odgovarajući analitički račun kupljenog potraživanja
u okviru računa 5050. Istekom obračunskog razdoblja diskont se amortizira
zaduženjem računa 50504 i odobrenjem računa kamatnih prihoda u skupini
računa 66. Funkcija računa 50507 analogna je opisanoj funkciji računa 50xx7,
a funkcija računa 50509 opisanoj funkciji računa 50xx9.

**3.7.3 SKUPINA 51** - KREDITI S VALUTNOM KLAUZULOM

(1) Na računima skupine 51 iskazuju se kunski krediti uz valutnu klauzulu,
raščlanjeni po istim kriterijima kao krediti nominirani i plativi u domaćoj
valuti koji se vode na računima skupine 50.

(2) Pod kreditima uz valutnu klauzulu podrazumijevaju se oni krediti
koji su izraženi (nominirani) u stranoj valuti, a daju se na korištenje
i vraćaju u domaćoj valuti, obračunato po tečaju na dan transakcije. Na
računima ove skupine iskazuje se kunska protuvrijednost kredita na dan
puštanja kredita u tečaj, kao i na dan bilance, te na dan naplate (umnožak
iznosa kredita nominiranog u stranoj valuti i tečaja dotične strane valute).
Pod tečajem koji se primjenjuje kod izračunavanja kunske protuvrijednosti
kredita podrazumijeva se ugovoreni tečaj (srednji ili kupovni ili prodajni).

(3) Funkcija analitičkih računa u okviru računa 510 do 515 i 519 analogna
je opisanoj funkciji računa u okviru računa 500 do 505 i 509. Razlika je
samo u tome što se krediti uz valutnu klauzulu u analitičkom knjigovodstvu
primarno vode u stranoj valuti (eventualno dodatno i u kunama), a u glavnoj
knjizi i bilanci iskazuju se u kunskoj protuvrijednosti po odgovarajućem
tečaju.

(4) Funkcija računa u okviru računa 517 (sindicirani krediti - uz valutnu
klauzulu) analogna je opisanoj funkciji računa skupine 57 (kunski sindicirani
krediti).

**3.7.4 SKUPINA 52** - DEPOZITI

Na računima skupine 52 iskazuju se kunski depoziti kod financijskih
institucija, klasificirani prema ugovorenim rokovima dospijeća. Funkcija
računa skupine 52 analogna je opisanoj funkciji računa skupine 50.

**3.7.5 SKUPINA 53** - DEPOZITI S VALUTNOM KLAUZULOM

Na računima skupine 53 iskazuju se kunski depoziti s valutnom klauzulom
kod financijskih institucija, klasificirani prema ugovorenim rokovima dospijeća.
Funkcija računa skupine 53 analogna je opisanoj funkciji računa skupine
51.

**3.7.6 SKUPINA 54** - POTRAŽIVANJA ZA IZVRŠENA PLAĆANJA
PO DEVIZNIM KREDITIMA, GARANCIJAMA I DRUGIM JAMSTVIMA

(1) Na računima skupine 54 iskazuju se potraživanja banke od klijenata
za plaćanja koja je banka izvršila po garancijama i drugim oblicima jamstava
u domaćoj valuti, kada glavni dužnik (nalogodavac po garanciji) za kojeg
je banka izdala garanciju ne izvrši svoju obvezu.

(2) Osim potraživanja iz prethodnog stavka na računima ove skupine iskazuju
se i potraživanja banke po osnovi otplate deviznih kredita prema inozemstvu
za koje krajnji korisnik nema pokrića na svojem deviznom računu kod banke,
a nije položio ni kune za kupnju deviza, u svrhu vraćanja kredita o roku
dospijeća. U tome slučaju banka može formirati pokriće u kunama za kupnju
deviza na računu skupine 81. Kako je pritom izostala doznaka kunskih sredstava
od strane dužnika na žiro račun banke, banka kao protustavku za formirano
pokriće na računu skupine 81 (u zamjenu za izostali priljev na žiro račun)
uspostavlja kunsko potraživanje od dužnika zaduženjem računa skupine 54
i zatvara potraživanje po deviznom kreditu na računima skupine 34. Ovaj
način knjiženja primjenit će se ako nakon dospijeća deviznog kredita i
njegove otplate prema inozemstvu banka dalje vodi ovo potraživanje od krajnjeg
korisnika u domaćoj valuti. Druga mogućnost je da nepodmireno dospjelo
dugovanje korisnika deviznog kredita ostane otvoreno na računu 34xx7 (treća
i četvrta znamenka označava podsektor).

(3) S obzirom na to da se radi o dospjelim potraživanjima (u momentu
njihovog nastanka), u okviru ove skupine za pojedini podsektor javljaju
se samo po dva analitička računa, na kojima se iskazuje nominalni iznos
potraživanja i posebna rezerva za identificirane potencijalne gubitke koja
se odnosi na ta potraživanja.

(4) Izvješće o stanju dospjelih nenaplaćenih potraživanja po osnovi
plaćenih deviznih kredita, garancija i drugih jamstava, grupirajući ih
prema proteklim razdobljima od datuma dospijeća do datuma bilance, banka
daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

**3.7.7 SKUPINA 55** - ISKORIŠTENI OKVIRNI KREDITI

(1) Na računima skupine 55 iskazuju se iskorišteni okvirni krediti (prema
sektorskoj pripadnosti korisnika). Pod iskorištenim okvirnim kreditima
podrazumijevaju se oni plasmani banke koji nastaju sukladno ugovoru između
banke i njezinih klijenata (vlasnika žiro računa). Temeljem ovog ugovora
vlasnik žiro računa može davati naloge za plaćanje svojih obveza u većem
iznosu od dnevnog stanja novčanih sredstava na njegovom žiro računu, a
najviše do iznosa ugovorenog okvirnog kredita. Navedeno se jednako odnosi
na klijente koji drže svoje žiro račune kod banke ili kod ZAP-a, pod uvjetom
da u potonjem slučaju imaju ugovor s bankom o uključivanju dnevnog stanja
na žiro računu u depozit po viđenju kod banke.

(2) Na računima 55xx0 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuje se iznos izvršenih naloga za plaćanje iznad raspoloživog stanja
na žiro računu svakog pojedinog vlasnika računa. To znači da se zaduženje
računa 55xx0 provodi tek onda kada stanje na žiro računu klijenta (koji
ima ugovor s bankom o okvirnom kreditu) dođe na nulu, a još je preostalo
neizvršenih naloga za plaćanje. Jednako tako, tijekom razdoblja korištenja
okvirnog kredita, iz prvog priljeva na žiro račun klijenta naplaćuje se
prethodno iskorišteni okvirni kredit.

(3) Na računima 55xx7 iskazuju se okvirni krediti koji nisu naplaćeni
do dana koji je ugovorom utvrđen kao krajnji rok korištenja kredita. Funkcija
računa 55xx7 analogna je opisanoj funkciji računa 50xx7 (treća i četvrta
znamenka označava podsektor).

(4) Izvješće o stanju dospjelih nenaplaćenih potraživanja po osnovi
iskorištenih okvirnih kredita koji nisu vraćeni po isteku krajnjeg roka
korištenja, grupirajući ih prema proteklim razdobljima od datuma dospijeća
do datuma bilance, banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove
Upute.

(5) Na računima 55xx9 iskazuje se posebna rezerva za identificirane
potencijalne gubitke po iskorištenim okvirnim kreditima. Funkcija računa
55xx9 analogna je opisanoj funkciji računa 50xx9 (treća i četvrta znamenka
označava podsektor).

**3.7.8 SKUPINA 56** - REPO KREDITI

(1) Na računima skupine 56 iskazuju se krediti odobreni na podlozi vrijednosnih
papira središnje banke i države (blagajnički zapisi HNB, trezorski zapisi
i drugi državni vrijednosni papiri). Banka (ili druga pravna osoba) koja
ima u posjedu navedene vrijednosne papire, može ih prije dospijeća prodati
drugoj banci, uz obvezu ponovne kupnje (repo aranžman). Premda je predmet
ugovora između dvije banke (ili banke i druge pravne osobe) kupoprodaja
vrijednosnih papira uz obvezu ponovne kupnje, prema međunarodnoj praksi
i konvencijama, takvi aranžmani se smatraju kreditnim poslom. Sukladno
tome banka kupac vrijednosnih papira u svojim poslovnim knjigama takvu
transakciju iskazuje kao dani kredit prodavatelju vrijednosnih papira,
a ne kao plasman u svrhu kupnje vrijednosnih papira (vrijednosni papiri
služe samo kao kolateralna garancija za povrat kredita).

(2) Banka - kupac vrijednosnih papira (zajmodavatelj) u svojim poslovnim
knjigama zadužuje odgovarajući račun u okviru skupine 56 (ovisno o ugovorenom
roku dospijeća) i odobrava žiro račun, a banka prodavatelj vrijednosnih
papira (zajmoprimatelj) zadužuje žiro račun i odobrava odgovarajući račun
primljenih kredita u okviru računa 8411. Kod vraćanja kredita način knjiženja
je obrnut.

(3) Izvješće o stanju kredita, grupirajući ih prema preostalim rokovima
dospijeća nedospjelih, proteklim rokovima dospijeća dospjelih a nenaplaćenih
kredita, kao i rokovima u kojima je moguće promijeniti kamatne stope, banka
daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(4) Funkcija računa ove skupine analogna je opisanoj funkciji računa
skupine 50.

**3.7.9 SKUPINA 57** - SINDICIRANI KREDITI

(1) Na računima skupine 57 iskazuju se kunski krediti koji su odobreni
jednom zajmoprimatelju, a koje zajednički financira više banaka (sindicirani
krediti). S obzirom na to da je osnovna funkcija ovih računa da prikazuju
stanje i odnose između banke - agenta i ostalih sudionika u kreditiranju
računi ove skupine nisu razvijeni po sektorskim obilježjima.

(2) Unutar skupine razvijena su tri para (šest) računa, i to:

u dva računa
za praćenje ukupnog iznosa sindiciranog kredita (jedan račun zaduženja,
drugi račun odobrenja)

u dva računa
za praćenje udjela u kreditu ostalih sudionika - ne računajući agenta (jedan
račun zaduženja, drugi račun odobrenja)

u dva računa
za praćenje udjela u prihodima ostalih sudionika - ne računajući agenta
(jedan račun zaduženja, drugi račun odobrenja)

(3) Na računu 570 banka agent iskazuje ukupan iznos zaduženja korisnika
po sindiciranom kreditu, koji ona u svoje ime i u ime ostalih sudionika
financiranja doznačuje zajmoprimatelju (zadužuje se račun 570 i odobrava
žiro račun banke agenta). Ovaj račun ima svojstva prolaznog računa, jer
se odmah nakon puštanja kredita u tečaj isti račun zatvara, raspoređivanjem
plasiranog kredita na sudionike financiranja.

(4) Na računu 571 iskazuje se ukupan iznos odobrenja korisnika po sindiciranom
kreditu, koji banka - agent u svoje ime i u ime ostalih sudionika financiranja
naplati od zajmoprimatelja (zadužuje se žiro račun banke agenta i odobrava
račun 571). Ovaj račun (kao i račun 570) ima također svojstva prolaznog
računa, jer se odmah nakon naplate kredita ovaj račun zatvara, raspoređivanjem
naplaćenog kredita na sudionike financiranja.

(5) Na računu 572 iskazuje se potraživanje od korisnika kredita, u dijelu
koji se odnosi na ostale sudionike u financiranju, zaduženjem ovog računa
i odobrenjem računa 570. Račun 572 ima svojstva računa bilance stanja,
jer se na njemu u poslovnim knjigama banke agenta u cijelom razdoblju kreditiranja
iskazuje potraživanje od korisnika kredita, u dijelu koji financiraju ostali
sudionici. Ovaj račun se zatvara tek rasporedom naplate kredita.

(6) Na računu 573 iskazuje se obveza prema ostalim sudionicima financiranja,
odobrenjem ovog računa i zaduženjem žiro računa banke agenta. Račun 573
ima svojstva računa bilance stanja, jer se na njemu u poslovnim knjigama
banke agenta u cijelom razdoblju kreditiranja iskazuje obveza prema ostalim
sudionicima financiranja, u dijelu koji oni financiraju. Ovaj račun se
zatvara tek doznakom u korist sudionika financiranja, nakon što banka agent
naplati kredit od korisnika.

(7) Na računu 574 iskazuje se u poslovnim knjigama banke agenta potraživanje
po osnovi obračunate kamate i drugih prihoda, koji pripadaju ostalim sudionicima
financiranja), zaduženjem ovog računa i odobrenjem računa 575. Račun 574
zatvara se naplatom kamate i drugih prihoda od korisnika kredita.

(8) Na računu 575 iskazuje se u poslovnim knjigama banke agenta obveza
po osnovi kamate i drugih prihoda prema ostalim sudionicima financiranja,
odobrenjem ovog računa i zaduženjem računa 574. Račun 575 zatvara se doznakom
prihoda ostalim sudionicima financiranja.

(9) Domaća banka sudionik u sindiciranom kreditu (koja nije agent),
svoj udio u kreditu koji doznačava banci agentu, iskazuje u svojim poslovnim
knjigama kao svaki drugi kredit zajmoprimatelju na računima skupine 50,
tj. kao potraživanje od korisnika kredita, a ne banke agenta. Sukladno
tome svaka banka sudionik u financiranju snosi kreditni rizik za svoj udjel
u kreditu, te na odgovarajući (propisani) način vrši raspored svog dijela
potraživanja od korisnika kredita u odgovarajuću rizičnu skupinu.

(10) Zbog specifičnog karaktera računa ove skupine u odnosu na ostale
račune, u nastavku ovog stavka daje se primjer knjiženja u kojem se koriste
računi skupine 57 - Sindicirani krediti.

Uz pretpostavku da sindicirani kredit od 100 jedinica odobravaju javnom
poduzeću dvije banke, (svaka po 50) na rok od jedne godine, uz 6% kamata
godišnje, navedeni događaji bi se knjižili u poslovnim knjigama banke -
agenta kako slijedi:

|  |
| --- |
| ```                                                Iznos          Račun________
           Opis poslovnih promjena                      Duguje     Potražuje

 1.      Primljen udio u kreditu druge
         banke - sudionika u financiranju        50      1000            573

 2.      Stavljanje kredita na korištenje
         zajmoprimatelju                         100     570             1000

 3.      Raspored odobrenog kredita
         na vjerovnike:
         udio banke agenta                       50      50002
         udio ostalih sudionika                  50      572
         ukupni kredit                           100                     570

 4.      Obračun kamate - udio banke agenta      3       12000           6600

 5.      Obračun kamate - udio ostalih
         sudionika                               3       574             575

 6.      Naplata kredita i kamate:
         naplaćeni ukupni kredit i kamata        106     1000
         naplaćeni ukupni kredit                 100                     571
         naplaćena kamata koja pripada
         agentu                                  3                       12000
         naplaćena kamata koja pripada
         drugim sud.                             3                       574

 7.      Raspored naplate kredita na
         vjerovnike:
         ukupni kredit                           100     571
         udio banke agenta                       50                      50002
         udio ostalih sudionika                  50                      572

 8.      Isplata ostalim vjerovnicima:
         udio ostalih vjerovnika u kreditu       50      573
         udio ostalih vjerovnika u prihodu       3       575
         ukupno isplata ostalim vjerovnicima     53                      1000

 ``` |

Računi korišteni u primjeru knjiženja sindiciranog kredita:

1000 Žiro račun banke - agenta

12000 Potraživanje po osnovi kamatnih prihoda

50002 Krediti dani javnim poduzećima s ugovorenim rokom dospijeća 3
do 12 mj.

570 Sindicirani krediti ukupno - zaduženje

571 Sindicirani krediti ukupno - odobrenje

572 Udio ostalih vjerovnika u sindiciranim kreditima - zaduženje

573 Udio ostalih vjerovnika u sindiciranim kreditima - odobrenje

574 Udio ostalih vjerovnika u prihodima po sindiciranim kreditima -
zaduženje

575 Udio ostalih vjerovnika u prihodima po sindiciranim kreditima -
odobrenje

66000 Kamatni prihodi od javnih poduzeća

**3.7.10 SKUPINA 58** - FINANCIJSKI LIZING (NAJAM)

(1) Na računima skupine 58 iskazuju se potraživanja banke koja se generiraju
kroz određene oblike financiranja najma trajne materijalne imovine, što
se uz naknadu (najamninu) daje na korištenje najmoprimatelju. Da bi se
najam mogao klasificirati kao financijski (za razliku od poslovnog) ugovor
o najmu mora sadržavati minimalne elemente iz MRS-a 17 - Računovodstvo
najmova. Među brojnim modalitetima financijskog najma, s obzirom na način
financiranja i međusobne odnose sudionika u realizaciji najma mogu se izdvojiti
dvije osnovne vrste: izravni i neizravni najam.

(2) Izravni najam predstavlja poslovni aranžman u kojem proizvođač ili
isporučitelj materijalnih dobara (najmodavatelj) zaključuje ugovor o najmu
s najmoprimateljem, koji temeljem ugovora stječe pravo korištenja iznajmljene
imovine i obvezuje se na plaćanje odgovarajuće najamnine kroz ugovoreno
vremensko razdoblje. Kako bi proizvođač ili isporučitelj materijalne imovine,
koji svoju imovinu daje najmoprimatelju na korištenje (uz odgođeno plaćanje
najamnine u obrocima) riješio pitanje vlastitog financiranja, on se može
obratiti banci i s njom sklopiti ugovor o financiranju najma. U ovom slučaju
banka nije ugovorna strana u ugovoru o najmu, već samo financijskom podrškom
omogućuje njegovo zaključivanje između proizvođača (isporučitelja) dobara
- najmodavatelja i najmoprimatelja. Najmodavatelj ustupa svoje potraživanje
u obliku najamnine od najmoprimatelja u korist banke. Proizvođač - isporučitelj
dobara ostaje vlasnik dobara danih u najam, koja mogu služiti kao instrument
osiguranja tražbina banke (banka može na tim dobrima steći založno pravo
ili fiducijarno vlasništvo). Istovremeno proizvođač - isporučitelj dobara
i dalje ostaje dužnik prema banci sve dok najmoprimatelj u potpunosti ne
izvrši obveze iz ugovora o najmu, odnosno dok ne isplati najamninu u cijelosti.

(3) Neizravni najam predstavlja poslovni aranžman u kojem banka zaključuje
dva odvojena (međusobno uvjetovana) ugovora. Jedan (kupoprodajni) zaključuje
s proizvođačem ili isporučiteljem materijalnih dobara, kojim se obvezuje
isplatiti proizvođaču ili isporučitelju ugovorenu kupovnu cijenu dobara
koja su predmet ugovora, te tako ta dobra postaju vlasništvo banke. Drugi
ugovor (ugovor o najmu) banka zaključuje (sada u ulozi najmodavatelja)
s najmoprimateljem, na temelju kojeg ovaj stječe pravo korištenja materijalnih
dobara koja su predmet ugovora o financijskom najmu, uz obvezu plaćanja
odgovarajuće najamnine banci, tijekom ugovorenog vremenskog razdoblja.

(4) Najmoprimatelj u svojim poslovnim knjigama preuzetu imovinu u financijski
najam (izravno ili neizravno) iskazuje u aktivi kao dugotrajnu materijalnu
imovinu (koju tijekom korisnog vijeka trajanja amortizira), te u pasivi
kao dugoročnu obvezu prema banci (najmodavatelju) za imovinu primljenu
u najam.

(5) Bez obzira na različite modalitete ugovora o izravnom ili neizravnom
najmu, banka isplaćuje ugovoreni novčani iznos proizvođaču - isporučitelju
materijalne imovine, dok u svojim poslovnim knjigama tu isplatu iskazuje
kao potraživanje od najmoprimatelja ili od proizvođača - isporučitelja
(što ovisi o modalitetima ugovora). Isplatu ugovorenog iznosa banka obavlja
na temelju dokumentacije kojom se dokazuje da je izvršena primopredaja
imovine (kvantitativno i kvalitativno) između proizvođača - isporučitelja
i najmoprimatelja. Pritom materijalna imovina koja se daje u najam može
služiti kao instrument osiguranja tražbine banke, te sukladno tome može
se knjižiti u izvanbilančnoj evidenciji (kod izravnog najma na teret računa
9602 - tuđa materijalna imovina primljena u zalog kao instrument osiguranja
naplate, i u korist računa 9902, a kod neizravnog na teret računa 9605
- vlastita trajna materijalna imovina kod drugih u najmu, i u korist računa
9905).

(6) Plasman banke u obliku financijske podrške za realizaciju financijskog
lizinga (najma) iskazuje se na računima skupine 58 koji se raščlanjuju
prema kriteriju sektorske pripadnosti najmoprimatelja ili proizvođača -
isporučitelja (što ovisi o tome prema kome se sukladno ugovoru iskazuje
potraživanje) i ugovorenim rokovima trajanja najma, pri čemu se rok utvrđuje
prema datumu dospijeća posljednjeg obroka najamnine.

(7) Izvješće o stanju potraživanja po osnovi financijskog lizinga, grupirajući
ih prema preostalim rokovima dospijeća nedospjelih, proteklim rokovima
dospijeća dospjelih a nenaplaćenih potraživanja, kao i rokovima u kojima
je moguće promijeniti kamatne stope, banka daje sukladno odredbi stavka
3. točke 3.1 ove Upute.

(8) Na računima 58xx5 i 58xx6 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuje se isplaćeni iznos po ugovoru o financiranju najma (izravni najam),
odnosno po ugovoru o kupnji dobara koja su predmet najma (neizravni najam).

(9) Na računima 58xx7 iskazuju se dospjela nenaplaćena potraživanja
po osnovi financijskog lizinga (najma). Funkcija ovih računa analogna je
opisanoj funkciji računa 50xx7 (treća i četvrta znamenka označava podsektor).

(10) Na računima 58xx9 iskazuje se posebna rezerva za identificirane
potencijalne gubitke po plasmanima u obliku financijskog lizinga. Funkcija
ovih računa analogna je opisanoj funkciji računa 50xx9 (treća i četvrta
znamenka označava podsektor).

**3.7.11 SKUPINA 59** - FINANCIJSKI LIZING (NAJAM) S VALUTNOM
KLAUZULOM

Na računima skupine 59 iskazuju se plasmani banke u obliku financijskog
lizinga koji su nominirani u stranoj valuti, a plativi u kunskoj protuvrijednosti
obračunatoj primjenom ugovorenog tečaja. Raspored i funkcija računa u okviru
ove skupine analogni su opisanom rasporedu i funkciji računa skupine 58.

***3.8 Razred 6*** - *Rashodi i prihodi*

3.8.1 OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA
RAZREDA 6

(1) Na pojedinim skupinama računa razreda 6 iskazuju se rashodi i prihodi,
te raspored rezultata poslovanja.

(2) Na računima skupine 60 do 63 iskazuju se kamatni i nekamatni troškovi,
uključujući tečajne razlike na obveze po osnovi pasivne kamate izražene
u stranoj valuti (uključujući i valutnu klauzulu), opći administrativni
i ostali troškovi.

(3) Na osnovnim računima skupine 64 iskazuju se prihodi/troškovi na
neto osnovi, što proizlaze iz tečajnih razlika koje se odnose na glavnicu
potraživanja i obveza (uključujući i valutnu klauzulu), transakcija s vrijednosnim
papirima u trgovačkom portfelju i vrijednosnog usklađivanja imovine.

(4) Na računima skupine 65 do 68 iskazuju se prihodi od ulaganja u vlasničke
vrijednosne papire i udjele, kamatni i nekamatni prihodi, te ostali prihodi.

(5) Na računima skupine 69 iskazuje se financijski rezultat poslovanja
banke.

**3.8.2 SKUPINA 60** - KAMATNI TROŠKOVI

(1) Na računima u okviru računa 600 i 601 iskazuju se troškovi pasivne
kamate i drugi kamatni troškovi, koji su izravno povezani s primanjem kredita
i depozita, te kojima osnovicu za obračun predstavljaju primljeni krediti
i depoziti, bilo da se obračun obavlja jednokratno ili na vremenskoj osnovi
(osim premija za osiguranje štednih uloga koje se iskazuju na računu 605,
kao zasebna kategorija kamatnih troškova). Kamatni troškovi se iskazuju
prema sektorskoj pripadnosti klijenata, čija sredstva banka koristi, te
vrsti instrumenata koji čine izvore sredstava.

(2) Na računu 6030 iskazuju se troškovi pasivne kamate i drugi izravni
troškovi što se odnose na dužničke vrijednosne papire koje banka emitira
u svrhu pribavljanja izvora sredstava.

(3) Na računu 6031 iskazuju se kamatni troškovi što se odnose na hibridne
instrumente, koje banka izdaje u svrhu pribavljanja dopunskog kapitala,
a koji se kao dugoročni izvori vode na računima 920, 921 i 922. U slučaju
prodaje hibridnih instrumenata iznad nominalne vrijednosti, za iznos ostvarene
premije umanjuju se kamatni troškovi što se odnose na ove instrumente,
te se ista knjiži u korist računa 6031. Protustavka kod terećenja računa
6031 za kamatne i druge troškove po hibridnim instrumentima može biti jedan
od sljedećih računa:

u račun 220
ili 230 (obveze po osnovi dospjele kamate);

u račun 290
(nedospjeli obračunati troškovi)

u račun 920,
921, ili 922 (dopunski kapital).

Računi skupine 92 mogu se koristiti za knjiženje obveze po osnovi kamate,
ako se ugovorom utanači pripis kamate glavnici hibridnih instrumenata,
s tim da pri izboru odgovarajućeg računa treba voditi računa o roku dospijeća
pripisane kamate.

Ako obračunata i pripisana (kapitalizirana) kamata dospijeva za isplatu
u roku koji je duži od pet godina, računajući od zadnjeg dana obračunskog
razdoblja na koje se kamatni trošak odnosi, ista se može knjižiti u korist
računa 9200, 9210 ili 9220 (hibridni instrumenti koji se mogu uračunavati
u jamstveni kapital). Suprotno tome, ako je rok dospijeća kamate koja se
pripisuje glavnici kraći od pet godina, ista se knjiži u korist računa
9201, 9211 ili 9221 (hibridni instrumenti koji se ne mogu uračunavati u
jamstveni kapital).

(4) Na računu 6032 iskazuju se kamatni troškovi što se odnose na podređene
instrumente, koje banka izdaje u svrhu pribavljanja dopunskog kapitala,
a koji se kao dugoročni izvori vode na računima 923, 924 i 925. Funkcija
računa 6032 analogna je opisanoj funkciji računa 6031.

(5) Na računu 605 iskazuju se troškovi osiguranja štednih uloga, što
su ih sukladno članku 101. Zakona o bankama, banke dužne osigurati kod
Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. S obzirom
na to da se ova premija obračunava na vremenskoj osnovi na stanje depozita
koji su predmet osiguranja, ovaj trošak smatra se kamatnim troškom.

(6) Na računu 607 iskazuju se na neto osnovi troškovi/prihodi od tečajnih
razlika što se odnose na obveze po osnovi pasivne kamate u devizi, čime
se korigira (ovisno o smjeru kretanja tečaja) na više ili na niže kamatni
trošak. U slučaju deprecijacije domaće valute povećava se obveza po osnovi
kamate, te se za iznos povećanja obveze zadužuje račun 607 i odobrava odgovarajući
račun obveze za kamatu (290 - nedospjeli obračunati troškovi ili račun
230 - obveze u devizama po osnovi kamata, ili račun depozita - ako se kamata
pripisuje depozitu). Obrnuto, u slučaju aprecijacije domaće valute smanjuje
se obveza po osnovi kamate, te se za iznos smanjenja obveze zadužuje odgovrajući
račun obveza i odobrava račun 607.

(7) Tehnika knjiženja tečajnih razlika na računu 607 mora osigurati
da dugovni promet ovog računa odražava stvarno nastale negativne tečajne
razlike, potražni promet pozitivne tečajne razlike, a stanje ovog računa
neto efekt tečajnih razlika što se odnose na obveze po osnovi devizne kamate.
Da bi se to postiglo, eventualne ispravke pogrešnih knjiženja treba provoditi
metodom crvenog storna (a ne na suprotnoj strani istog računa).

(8) Na računu 608 iskazuju se na neto osnovi troškovi/prihodi od tečajnih
razlika što se odnose na obveze po osnovi pasivne kamate uz valutnu klauzulu.
Funkcija računa 608 analogna je opisanoj funkciji računa 607.

(9) Na računu 609 iskazuju se ostali troškovi koji imaju kamatni karakter
(osnovica za njihov obračun je određena obveza banke, bez obzira da li
se obračun vrši jednokratno ili na vremenskoj osnovi), a koji nisu spomenuti
u okviru ostalih računa skupine 60.

**3.8.3 SKUPINA 61** - NEKAMATNI TROŠKOVI

(1) Na odgovarajućim računima skupine 61 iskazuju se nekamatni troškovi
u vidu provizija, odnosno naknada za usluge domaćih i stranih osoba (prema
nazivima računa).

(2) Na računu 617 iskazuju se na neto osnovi troškovi/prihodi od tečajnih
razlika što se odnose na obveze po osnovi provizija/naknada u devizama,
čime se korigira (ovisno o smjeru kretanja tečaja) na više ili na niže
nekamatni trošak po osnovi provizija ili naknada.

**3.8.4 SKUPINA 62** - OPĆI ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI I AMORTIZACIJA

(1) Na računu 6200 iskazuju se troškovi doprinosa i poreza iz plaća
i naknada plaća (doprinos za mirovinsko i invalidsko osiguranje, doprinos
za zdravstveno osiguranje, doprinos za zapošljavanje, porez i prirez na
porez).

(2) Na računu 6201 iskazuju se troškovi plaća i naknada plaća koje se
isplaćuju osoblju (neto plaće).

(3) Na računu 621 iskazuju se troškovi doprinosa na plaće (doprinos
za mirovinsko i invalidsko osiguranje, doprinos za zdravstveno osiguranje,
doprinos za zapošljavanje, doprinos za gospodarsku komoru).

(4) Na računu 622 iskazuju se ukupni troškovi koje banka isplaćuje za
one vrste naknada koje regulira Opći kolektivni ugovor. Ako banka isplaćuje
pojedinu vrstu naknada iznad iznosa utvrđenog Općim kolektivnim ugovorom,
tada će (radi osiguranja podataka o osnovici poreza na dobit) banka otvoriti
analitičke račune u okviru računa 622 za iskazivanje naknada do visine
i iznad visine utvrđene Općim kolektivnim ugovorom (veza članak 6. Zakona
o porezu na dobit).

(5) Na računu 623 iskazuju se troškovi materijala i slični troškovi
(kancelarijski materijal, sitni inventar, gorivo, električna energija,
voda i drugi materijalni troškovi).

(6) Na računu 624 iskazuju se troškovi usluga, osim bankarskih usluga,
koji se iskazuju na računima skupine 61, usluga prijevoza djelatnika na
posao i s posla (koje se iskazuju na računu 622 u okviru naknada po Općem
kolektivnom ugovoru), usluga za tekuće održavanje osobnih automobila i
drugih prijevoznih sredstava (koje se iskazuju na računu 625) i troškova
prijevoza na službenom putovanju (koji se iskazuju na računu 626 u okviru
troškova službenog putovanja).

(7) Na računu 625 iskazuju se troškovi osobnih automobila i drugih sredstava
za osobni prijevoz poduzetnika, poslovodnih, rukovodnih i drugih zaposlenih
osoba, te izdataka za korištenje rent-a-car vozila (veza članak 6. Zakona
o porezu na dobit).

(8) Na računu 626 iskazuju se troškovi službenog putovanja u zemlji
i inozemstvu (dnevnice, troškovi noćenja, troškovi prijevoza i drugi troškovi
koji su u vezi sa službenim putovanjem). Analitičku razradu ovoga računa
učinit će banke prema svojim internim potrebama, vodeći računa o odredbama
članka 6. Zakona o porezu na dobit.

(9) Na računu 627 iskazuju se izdaci za reprezentaciju (izdaci iz članka
6. Zakona o porezu na dobit), te izdaci za reklamu, propagandu, donacije
i slični izdaci.

(10) Na računu 628 iskazuju se ostali administrativni troškovi, koji
nisu obuhvaćeni na drugim računima skupine 62.

(11) Na računu 629 iskazuje se amortizacija materijalne i nematerijalne
imovine (posebno do visine i iznad visine porezno priznatih stopa) i troškovi
vrijednosnog usklađivanja materijalne i nematerijalne imovine, ako je zbog
smanjenja njezine korisnosti tržna vrijednost imovine manja od sadašnje
(knjigovodstvene) vrijednosti.

**3.8.5 SKUPINA 63** - OSTALI TROŠKOVI I IZVANREDNI RASHODI

(1) Na računu 632 iskazuju se kamatni troškovi iz ranijih godina, ako
se isti iznimno obračunaju nakon zaključka poslovnih knjiga za godinu na
koju se ovi troškovi odnose.

(2) Na računu 633 iskazuju se porezi, doprinosi, članarine i slična
davanja koja se nadoknađuju iz prihoda (porez na dodanu vrijednost na usluge
stranih osoba, porez na imovinu, porez na tvrtku, naknada za šume, i slično).

(3) Na računu 634 iskazuju se izdaci za novčane kazne za prekršaje i
prijestupe (veza članak 6. Zakona o porezu na dobit).

(4) Na računima 635 iskazuju se ostali troškovi koji ne pripadaju u
opće administrativne troškove, nego su u svezi s poslovnim funkcijama banke,
a nisu obuhvaćeni na nekom od ostalih računa razreda 6.

(5) Na računu 639 iskazuju se izvanredni rashodi, pod kojima se podrazumijevaju
rashodi koji nisu uobičajeni u bankovnom poslovanju, nisu u vezi s redovnim
poslovanjem banke i za koje se ne očekuje da će se pojavljivati često ili
redovito.

**3.8.6 SKUPINA 64** - TROŠKOVI (PRIHODI) NA NETO OSNOVI

(1) Na osnovnim računima skupine 64 iskazuju se troškovi i prihodi na
neto osnovi, koji nastaju kao rezultat negativnih i pozitivnih tečajnih
razlika, te vrijednosnog i ponovnog vrijednosnog usklađivanja rizičnih
plasmana i izvanbilančnih rizičnih obveza.

(2) Na računu 640 iskazuju se neto tečajne razlike koje nastaju zbog
svođenja glavnice deviznih pozicija bilance na kunsku protuvrijednost po
aktualnom srednjem tečaju (razlika između srednjeg tečaja na dan transakcije
i srednjeg tečaja na dan bilance). Pritom se na računu 6400 iskazuju neto
tečajne razlike obračunate na nominalni iznos deviznih pozicija bilance,
a na računu 6409 neto tečajne razlike obračunate na posebne rezerve za
pokriće identificiranih potencijalnih gubitaka.

(3) Račun 6400 - neto tečajne razlike zbog svođenja glavnice deviznih
pozicija bilance na aktualni srednji tečaj, preuzima funkciju dosadašnjih
računa 180 - negativne tečajne razlike zbog svođenja pozicija bilance na
srednji tečaj i računa 280 - pozitivne tečajne razlike zbog svođenja pozicija
bilance na srednji tečaj, s tim da dugovni promet računa 6400 pokazuje
- negativne, potražni promet - pozitivne, a stanje računa neto efekt tečajnih
razlika. Preko računa 6400 knjiže se kako negativne tako i pozitivne tečajne
razlike po glavnici deviznih pozicija bilance, bez obzira u koju rizičnu
skupinu je raspoređeno potraživanje na koje se tečajna razlika odnosi.
To znači da se obračunata pozitivna tečajna razlika po glavnici raspoređenoj
u rizične skupine "C" - "E" ne tretira kao isključeni
prihod, nego se (radi pojednostavljenja postupka) knjiži kao prihod u korist
računa 6400, koji se istovremeno neutralizira (srazmjerno stopi rizičnosti)
preko negativne tečajne razlike na posebnu rezervu, koja se knjiži na teret
računa 6409.

Račun 6400 koristi se prema sljedećoj shemi za knjiženje:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Red.  br. | Opis | Račun \_\_\_\_\_\_\_\_\_     Duguje       Potražuje |
|  | **a) Negativne tečajne razlike:** |  |
| 1. | Smanjenje imovine   nominirane u devizama | 6400            računi                        aktive                     u devizama |
| 2. | Povećanje obveza nominiranih  u devizama | 6400            računi                        pasive                     u devizama |
|  | **b) Pozitivne tečajne razlike** |  |
| 3. | Povećanje imovine nominirane   u devizama | računi           6400   aktive  u devizama |
| 4. | Smanjenje obveza nominiranih  u devizama | računi           6400   pasive  u devizama |

Račun 6409 koristi se prema sljedećoj shemi za knjiženje:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Red.  br. | Opis | Račun \_\_\_\_\_\_\_\_\_     Duguje       Potražuje |
|  | **a) Negativne tečajne razlike:** |  |
| 1. | Povećanje posebne rezerve za   rizičnu aktivu nominiranu  u devizama | 6409            računi                        rezervi |
|  | **b) Pozitivne tečajne razlike** |  |
| 2. | Smanjenje posebne rezerve za  rizičnu aktivu nominiranu  u devizama | računi           6409   rezervi |

(4) Tehnika knjiženja tečajnih razlika na računu 6400 i 6409 mora osigurati
da dugovni promet ovih računa odražava nastale negativne tečajne razlike,
potražni promet pozitivne tečajne razlike, a stanje računa neto efekt tečajnih
razlika, nastalih usklađivanjem vrijednosti deviznih pozicija bilance,
odnosno posebnih rezervi za pokriće identificiranih potencijalnih gubitaka.
Da bi se to postiglo eventualne ispravke pogrešnih knjiženja treba provoditi
metodom crvenog storna (a ne na suprotnoj strani istog računa).

(5) Na računu 641 iskazuju se neto tečajne razlike zbog svođenja glavnice
pozicija bilance s valutnom klauzulom na aktualni ugovoreni tečaj. Funkcija
računa 6410 i 6419 analogna je funkciji računa 6400 i 6409.

(6) Na računu 642 iskazuju se neto efekti tečajnih razlika nastalih
kupoprodajom deviza i stranih sredstava plaćanja, koje rezultiraju iz razlike
između različitih vrsta tečajeva na dan transakcije (razlika kupovnog ili
prodajnog tečaja u odnosu na srednji). Kao i kod računa u okviru računa
640 i 641, dugovni promet računa 642 treba odražavati - negativne, potražni
promet - pozitivne, a stanje - neto efekt tečajnih razlika.

(7) Na računima u okviru računa 643 do 646 iskazuju se troškovi/prihodi
po osnovi vrijednosnog usklađivanja rizične aktive (osim vrijednosnog usklađivanja
potraživanja po osnovi kamatnih i nekamatnih prihoda, koji se iskazuju
na računima u okviru računa 647). U okviru svakog od navedenih računa propisani
su posebno računi na teret kojih se knjiže troškovi povezani s povećanjem
ispravaka vrijednosti odnosno posebnih rezervi za pokriće identificiranih
potencijalnih gubitaka po rizičnoj aktivi (račun 6430, 6440, 6450 i 6460),
te računi u korist kojih se knjiže prihodi u slučaju smanjenja ispravaka
vrijednosti odnosno posebnih rezervi (račun 6431, 6441, 6451 i 6461). Troškovi
rezerviranja (povećanje rezervi) i prihodi od ukinutog rezerviranja (smanjenje
rezervi) knjigovodstveno se iskazuju na razini pojedinog plasmana ili najmanje
na razini pojedinog dužnika (troškovi rezerviranja za pojedini plasman
odnosno pojedinog dužnika na teret računa 6460, a prihodi od ukinutog rezerviranja
za pojedini plasman odnosno pojedinog dužnika u korist računa 6461). Protustavke
računima iz ovog stavka su računi ispravaka vrijednosti odnosno posebnih
rezervi, koji su propisani u okviru računa rizičnih pozicija aktive.

(8) Na računima u okviru računa 6470 iskazuju se troškovi/prihodi po
osnovi vrijednosnog usklađivanja potraživanja po osnovi kamatnih prihoda,
koja su iskazana na računima u okviru računa 120, 122, 130 i 132 (ako su
dospjela za naplatu) ili na računu 1910 ako nisu dospjela. Detaljnije o
uvjetima formiranja posebne rezerve za potraživanja po kamatnim prihodima
vidjeti u obrazloženju sadržaja računa 120. Protustavke računu 6470 su
računi posebnih rezervi u okviru računa 120, 122, 130 i 132 (za dospjela
potraživanja po kamatnim prihodima) i račun 1919 (za nedospjela potraživanja
po kamatnim prihodima).

(9) Na računima u okviru računa 6471 iskazuju se troškovi/prihodi po
osnovi vrijednosnog usklađivanja potraživanja po osnovi nekamatnih prihoda
(provizija ili naknada), koja su iskazana na računima 125 i 135. Na teret
računa 64710 knjiže se rezerviranja za sva ona potraživanja po nekamatnim
prihodima koja nisu naplaćena najkasnije u roku 60 dana od dana dospjelosti,
a u korist računa 64711 prihodi od ukinutih rezerviranja zbog naplate potraživanja
za koja je prethodno formirana rezerva. Potraživanja po nekamatnim prihodima
ne raspoređuju se u rizične skupine, te zbog toga kod njih se ne pojavljuju
prihodi od ukinutog rezerviranja zbog smanjenog stupnja rizičnosti, kao
što je to slučaj kod potraživanja koja se raspoređuju u rizične skupine.
Protustavke računu 6471 su računi ispravaka vrijednosti u okviru računa
125 i 135.

(10) Na računima u okviru računa 648 iskazuju se troškovi/prihodi vezani
na rezerviranja za identificirane potencijalne gubitke što se odnose na
potencijalne (izvanbilančne) rizične obveze. Troškovi rezerviranja nastali
radi formiranja (povećanja) ove rezerve knjiže se na teret računa 6480.
Prihodi od ukinutih rezerviranja zbog smanjenog rizika knjiže se u korist
računa 64810, a prihodi od ukinutih rezerviranja zbog prestanka potencijalne
obveze u korist računa 64811. Protustavka ovim računima je račun 940 -
posebne rezerve za identificirane gubitke po izvanbilančnim potencijalnim
obvezama.

(11) Na računima u okviru računa 649 iskazuju se troškovi/prihodi vezani
za neidentificirane potencijalne gubitke, s tim da se ovaj račun raščlanjuje
na troškove/prihode u vezi rezerviranja po plasmanima, te po izvanbilančnim
potencijalnim obvezama. Protustavke ovim računima su računi u skupini 92
- dopunski kapital (u okviru računa 929).

(12) Međusobnu povezanost računa troškova/prihoda po osnovi rezerviranja
i računa bilance stanja prikazuje sljedeća tablica:

```
Račun troškova/prihoda                  Skupina računa
                                        (račun bilance stanja)
643 - Vrijednosno usklađivanje          04 - Ulaganja u povezana
(ispravak vrijednosti) ulaganja u       trgovačka društva
povezana trgovačka društva i            05 - Ulaganja u podružnice
podružnice

644 - Vrijednosno usklađivanje          39 - Investicijski portfelj
(ispravak vrijednosti) ulaganja         deviznih dionica i poslovnih
u dionice i poslovne udjele             udjela
u investicijskom portfelju              46 - Investicijski portfelj dionica
                                        i poslovnih udjela

645 - Dobit (gubitak) od                35 - Trgovački portfelj deviznih
kupoprodaje i vrijednosnog              dužničkih vrijednosnih papira
usklađivanja (izravnim otpisom)         36 - Trgovački portfelj deviznih
vrijednosnih papira u                   dionica
trgovačkom portfelju                    40 - Trgovački portfelj dužničkih
                                        vrijednosnih papira
                                        41 - Trgovački portfelj dionica
                                        42 - Trgovački portfelj dužničkih
                                        vrijednosnih papira s valutnom
                                        klauzulom

646 - Rezerviranja za                   31 - Devizni računi kod banaka
identificirane gubitke po               32 - Potraživanja za izvršena
kreditima, depozitima,                  plaćanja po garancijama i drugim
dužničkim vrijednosnim                  jamstvima u devizama
papirima u investicijskom               33 - Devizni depoziti
portfelju i ostalim                     34 - Devizni krediti
potraživanjima                          37 - Investicijski portfelj
                                        deviznih dužničkih vrijednosnih
                                        papira
                                        38 - Refinancirani devizni krediti
                                        45 - Investicijski portfelj
                                        dužničkih vrijednosnih papira (u
                                        domaćoj valuti)
                                        47 - Investicijski portfelj
                                        dužničkih vrijednosnih papira s
                                        valutnom klauzulom
                                        49 - Akceptni krediti
                                        (akceptirane mjenice)
                                        50 - Krediti
                                        51 - Krediti s valutnom
                                        klauzulom
                                        52 - Depoziti
                                        53 - Depoziti s valutnom
                                        klauzulom
                                        54 - Potraživanja za izvršena
                                        plaćanja po deviznim kreditima,
                                        garancijama i drugim jamstvima
                                        55 - Iskorišteni okvirni krediti
                                        56 - Repo krediti
                                        58 - Financijski lizing (najam)
                                        59 - Financijski lizing (najam) s
                                        valutnom klauzulom
                                        14 - Ostala potraživanja
                                        15 - Ostala potraživanja u
                                        devizama
                                        16 - Sredstva u obračunu
                                        19 - Aktivna vremenska
                                        razgraničenja (osim potraživanja
                                        po nedospjelim prihodima)

647 - Rezerviranja za                   12 - Potraživanja po osnovi
identificirane gubitke iz               kamata, prihoda od vlasničkih
 potraživanja po kamati i               ulaganja i provizija ili naknada
proviziji i/ili naknadi                 13 - Potraživanja u devizama po
                                        osnovi kamata, prihoda od
                                        vlasničkih ulaganja i provizija ili
                                        naknada
                                        191 - Obračunati nedospjeli
                                        kamatni prihodi

648 - Rezerviranja za                   940 - Posebne rezerve za
identificirane gubitke po               identificirane gubitke po
izvanbilančnim (potencijalnim)          izvanbilančnim (potencijalnim)
obvezama                                obvezama

649 - Rezerviranja za                   929 - Posebne rezerve za
neidentificirane gubitke po             neidentificirane gubitke
plasmanima i izvanbilančnim
(potencijalnim) obvezama

```

**3.8.7 SKUPINA 65** - PRIHODI OD DIONICA I OSTALIH VLASNIČKIH
ULAGANJA

(1) Na računima skupine 65 iskazuju se prihodi od dionica i poslovnih
udjela kojima se stječe do 20% vlasničke kontrole, kao i prihodi od ulaganja
u povezana poduzeća (20 do 50% vlasničke kontrole), te prihodi od ulaganja
u podružnice (preko 50% vlasničke kontrole).

(2) Raspored računa ove skupine izvršen je tako da se ovi prihodi raščlanjuju
prema sektorskoj pripadnosti subjekata u čije dionice ili poslovne udjele
je izvršeno ulaganje (trgovačka društva, financijske institucije, strane
osobe).

**3.8.8 SKUPINA 66** - KAMATNI PRIHODI

(1) Na računima u okviru računa 660 i 661 iskazuju se obračunati kamatni
prihodi na kredite i depozite za obračunsko razdoblje po kojima su dužnici
klijenti banke koji su raspoređeni u rizične skupine "A" i "B"
(primjena načela fakturirane realizacije), kao i naplaćeni kamatni prihodi
u obračunskom razdoblju po kojima su dužnici klijenti banke raspoređeni
u rizične skupine "C", "D" i "E" (primjena
načela naplaćene realizacije). Pod kamatnim prihodima koji se iskazuju
na ovim računima podrazumijevaju se prihodi od aktivne kamate i drugi prihodi
koji su izravno povezani s danim kreditima i depozitima (kojima osnovicu
za obračun predstavljaju dani krediti i depoziti), bilo da se obračun obavlja
jednokratno ili na vremenskoj osnovi.

(2) Na računima u okviru računa 662 iskazuju se kamatni prihodi od dužničkih
vrijednosnih papira. U pogledu načina priznavanja kamatnih prihoda po dužničkim
vrijednosnim papirima u investicijskom portfelju postupa se kao kod kamate
po kreditima i depozitima (za dužnike rizičnih skupina "A" i
"B" primjenjuje se načelo fakturirane realizacije, a za dužnike
rizičnih skupina "C", "D" i "E" - načelo
naplaćene realizacije). Kamatni prihodi po dužničkim vrijednosnim papirima
u trgovačkom portfelju (dužnici se ne raspoređuju u rizične skupine) priznaju
se po načelu naplaćene realizacije. Ovo zbog toga što ovi vrijednosni papiri
nisu kupljeni s namjerom da se drže do roka dospijeća (kamate i glavnice),
nego da se u relativno kratkom roku prodaju. Ukoliko u međuvremenu tijekom
razdoblja držanja vrijednosnog papira u trgovačkom portfelju nastupi rok
dospijeća kamate, ista se prilikom naplate priznaje u račun dobiti i gubitka,
kao kamatni prihod.

(3) Na računima u okviru računa 667 iskazuju se na neto osnovi troškovi/prihodi
od tečajnih razlika što se odnose na potraživanja po osnovi kamatnih prihoda
u devizama, kao i tečajne razlike na posebnu rezervu za potraživanja po
tim prihodima. Time se korigira (ovisno o smjeru kretanja tečaja) na više
ili na niže kamatni prihod i stanje posebne rezerve. Tehnika knjiženja
na ovim računima i njihova funkcija analogna je opisu uz račun 607.

(4) Na računima u okviru računa 668 iskazuju se troškovi/prihodi na
neto osnovi od tečajnih razlika što se odnose na potraživanja po osnovi
kamatnih prihoda uz valutnu klauzulu i tečajne razlike na posebnu rezervu
za potraživanja po tim prihodima. Time se korigira (ovisno o smjeru kretanja
tečaja) na više ili na niže kamatni prihod. Tehnika knjiženja na ovom računu
i njegova funkcija analogna je opisu uz račun 607.

(5) Na računu 669 iskazuju se ostali prihodi koji imaju kamatni karakter
(osnovica za njihov obračun je određeno potraživanje banke, bez obzira
da li se obračun vrši jednokratno ili na vremenskoj osnovi), koji nisu
spomenuti u okviru ostalih računa skupine 66, a odnose se na tekuće obračunsko
razdoblje (kamatni prihodi koji se odnose na ranije godine knjiže se u
korist računa 682).

**3.8.9 SKUPINA 67** - NEKAMATNI PRIHODI

(1) Na računima skupine 67 iskazuju se nekamatni prihodi od provizija
ili naknada. Ovi se prihodi priznaju tj. knjiže u korist računa skupine
67 po načelu fakturirane realizacije, s tim da se za ona potraživanja koja
nisu naplaćena najkasnije u roku 60 dana od dana dospijeća (banka može
propisati i kraći rok) provodi ispravak vrijednosti u 100 postotnom iznosu
(na teret računa 64710 i u korist računa ispravaka vrijednosti u okviru
računa 125 i 135 kojima je posljednja znamenka devet). Ukoliko kasnije
uslijedi naplata ovih prihoda, ukida se rezerviranje zaduženjem računa
ispravaka vrijednosti u okviru računa 125 i 135, uz knjiženje prihoda u
korist računa 64711.

(2) Pod nekamatnim prihodima podrazumijevaju se svi prihodi koje banka
ostvaruje pružanjem usluga svojim klijentima, korištenjem ljudskih i tehničkih
resursa banke, ali bez izravnog angažiranja novčanih sredstava (pružajući
uslugu ne pojavljuje se plasman u aktivi banke), kao što su naprimjer:

u provizije
ili naknade za izdane garancije i druge oblike jamstava, uključujući i
prihode od akcepta mjenica (akceptnih kredita), osim prihoda na dospjele
akceptne kredite

u provizije
ili naknade za upravljanje zajmovima u ime i za račun drugih osoba (mandatni
poslovi)

u provizije
ili naknade po osnovi skrbi o vrijednosnim papirima i transakcija s istima
u ime i za račun drugih osoba

u provizije
ili naknade za otvorene akreditive i druge usluge u platnom prometu

u provizije
ili naknade od iznajmljivanja sefova i drugih izvanbilančnih aktivnosti
banke

u ostale provizije
ili naknade koje imaju nekamatni karakter.

(3) Na računima u okviru računa 677 iskazuju se neto tečajne razlike
koje se odnose na potraživanja po osnovi nekamatnih prihoda u devizama,
kao i posebnu rezervu za ta potraživanja. Funkcija ovog računa analogna
je opisanoj funkciji računa tečajnih razlika po kamatnim prihodima u devizama
(račun 667).

**3.8.10 SKUPINA 68** - OSTALI PRIHODI I IZVANREDNI PRIHODI

(1) Na računu 682 iskazuju se kamatni prihodi koji su obračunati u tekućoj
godini, a odnose se na prethodnu godinu (eventualni obračun nakon što su
zaključene poslovne knjige za prethodnu godinu).

(2) Na računu 683 iskazuju se prihodi od naplate otpisanih potraživanja,
koja su ranije bila otpisana i isknjižena iz bilance, te potom evidentirana
na računima izvanbilančne evidencije, kao i isključenih prihoda koji su
izravno knjiženi u izvanbilančnu evidenciju. U slučaju naplate ovih prihoda
provode se istovremeno dva knjiženja, jedno na računima bilance i računa
dobiti i gubitka, a drugo u izvanbilančnoj evidenciji. Prvo knjiženje se
provodi 1000/683, a drugim knjiženjem se gase stavke u izvanbilančnoj evidenciji
(9903/9603, ili 9913/9613 ili 992/962 ili 993/963 ili 994/964) uz razduženje
dužnika za iznos podmirenog duga u analitičkom knjigovodstvu, koje se vodi
za račune potraživanja u izvanbilančnoj evidenciji. Razumije se da banka
može u okviru računa 683 otvoriti analitičke račune prema svojim potrebama
(prihodi od naplaćene otpisane glavnice, prihodi od naplaćenih isključenih
prihoda po vrstama i slično).

(3) Na računu 684 iskazuju se ostali prihodi koji nisu obuhvaćeni na
nekom od računa skupine 65 do 68.

(4) Na računu 689 iskazuju se izvanredni prihodi, pod kojima se podrazumijevaju
oni prihodi koji nisu uobičajeni u bankovnom poslovanju, nisu u vezi s
redovnim poslovanjem banke i za koje se ne očekuje da će se pojavljivati
često ili redovito.

**3.8.11 SKUPINA 69** - REZULTAT POSLOVANJA

Na računima skupine 69 iskazuje se razlika prihoda i rashoda za obračunsko
razdoblje i obveze za porez na dobit, te ostvarena dobit ili gubitak tekuće
godine, prema nazivima računa ove skupine.

***3.9 Razred 7** - Izvori deviznih sredstava*

**3.9.1** OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA
RAZREDA 7

(1) Na pojedinim skupinama računa ovog razreda iskazuju se obveze banke
po osnovi redovnih i posebnih deviznih računa, štednih uloga u devizama,
deviznih depozita i kredita, te emitiranih dužničkih vrijednosnih papira
u svrhu prikupljanja izvora sredstava.

(2) Primljeni oročeni devizni depoziti i krediti, kao i emitirani dužnički
vrijednosni papiri iskazuju se na odgovarajućim računima prema ugovorenim
(izvornim) rokovima dospijeća.

**3.9.2 SKUPINA 70** - REDOVNI DEVIZNI RAČUNI

(1) Na računima skupine 70 vode se redovni devizni računi komitenata
banke. Devize na ovim računima mogu se držati kao depoziti po viđenju,
mogu se oročavati ili prodavati na deviznom tržištu.

(2) Na računima u okviru računa 700 vode se redovni devizni računi poduzeća
na kojima se iskazuju naplate za izvezenu robu i usluge i drugi priljevi
deviza te plaćanja uvoza roba i usluga i drugih obveza prema inozemstvu
u skladu sa zakonom.

(3) Na računima u okviru računa 701 vode se devizni tekući računi domaćih
banaka i ostalih financijskih institucija.

(4) Na računu 7011 banka ovlaštena za poslove s inozemstvom vodi obveze
po tekućim računima drugih banaka ovlaštenih za poslove s inozemstvom,
odnosno banaka ovlaštenih za poslove sa stranim sredstvima plaćanja u zemlji.
Preko ovih računa obavljaju se obračuni u devizama u zemlji u svezi platnog
prometa s inozemstvom i drugi obračuni u devizama između domaćih banaka.
Ovlaštena banka kod koje se devizni tekući račun vodi izvršava naloge na
teret ovih računa do iznosa sredstava na računu, a banka - vlasnik deviznog
tekućeg računa potraživanje po tome računu iskazuje na računu 3111 - Devizni
tekući računi kod domaćih banaka.

(5) Na računu 7012 banka ovlaštena za poslove s inozemstvom vodi obveze
po tekućim računima ostalih financijskih institucija (HBOR, osiguravajuća
društva, investicijski fondovi i slično).

(6) Na računima u okviru računa 702 vode se obveze po deviznim tekućim
računima jedinica javnog sektora, što ih ove jedinice ostvare i koriste
u skladu sa zakonom, uključujući i unaprijed kupljene devize na temelju
odobrenja Ministarstva financija sukladno odredbama Zakona o deviznom poslovanju.

(7) Na računima u okviru računa 703 iskazuju se devize na deviznim tekućim
računima neprofitnih organizacija što ih ove organizacije ostvare iz inozemstva,
kupljene devize na temelju odobrenja Ministarstva financija sukladno odredbama
zakona o deviznom poslovanju i devize što ih kupe diplomatska i druga inozemna
predstavništva.

(8) Na računu 7040 iskazuju se naplate za izvezenu robu i usluge i drugi
priljevi što ih ostvaruju obrtnici, trgovci pojedinci i druge fizičke osobe
koje obavljaju samostalnu djelatnost, kao i plaćanja koja obavljaju navedene
osobe u skladu sa zakonom.

(9) Na računima u okviru računa 709 iskazuju se devize na deviznim tekućim
računima stranih osoba ostvarene iz inozemstva odnosno prijenosom s deviznih
računa domaćih i stranih osoba, što se vode kod domaćih ovlaštenih banaka.

**3.9.3 SKUPINA 71** - POSEBNI DEVIZNI RAČUNI, DEVIZNI RAČUNI
I ŠTEDNI ULOZI PO VIĐENJU

(1) Na računima skupine 71 vode se devizna sredstva u svezi obavljanja
posebnih poslova s inozemstvom, a koji se ne iskazuju na redovnim deviznim
računima u skupini računa 70.

(2) Na računima u okviru računa 710 iskazuje se priljev odnosno odljev
deviza po pojedinim poslovima, prema nazivima tih računa.

(3) Na računu 71000 odnosno 71010 iskazuju se naplate i plaćanja u svezi
obavljanja investicijskih radova u inozemstvu, što ih poduzeća mogu izvoditi
u skladu s odredbama Zakona o trgovini. Za izvođenje tih radova poduzeća
mogu koristiti devize prema odredbama Zakona o deviznom poslovanju.

(4) Na računu 71001 odnosno 71011 iskazuju se naplate i plaćanja u devizama
koja proistječu iz ugovora o multilateralnoj dugoročnoj proizvodnoj kooperaciji.
U okviru ovih računa mogu se otvoriti podračuni za dugoročnu proizvodnu
kooperaciju i multilateralnu dugoročnu proizvodnu kooperaciju. Po poslovima
dugoročne proizvodne kooperacije (bilateralne), ako je plaćanje i naplata
sa stranom osobom ugovorena preko kontokorentnog računa s pravom prijeboja,
podaci o vrijednosti obavljenog izvoza i uvoza evidentiraju se na računima
izvanbilančnih zapisa (članak 46. stavak 1., 3., 4. i 5. Zakona o deviznom
poslovanju). Plaćanja koja proistječu iz ugovora o multilateralnoj dugoročnoj
proizvodnoj kooperaciji obavljaju se isključivo preko u tu svrhu otvorenog
podračuna u okviru ovih subanalitičkih računa, u skladu sa sklopljenim
ugovorom o tim poslovima (članak 46. stavak 2. Zakona o deviznom poslovanju).

(5) Na računima 71002 odnosno 71012 iskazuju se naplate odnosno plaćanja
po poslovima usluga u poslovima s inozemstvom sukladno Zakonu o trgovini
(poslovi međunarodnog otpremništva, međunarodni prometno-agencijski poslovi,
obavljanje turističkih poslova s inozemstvom preko agencija, opskrba stranih
i domaćih prijevoznih sredstava koja prometuju na inozemnim relacijama
i pružanje usluga u pomorskim i zračnim lukama, a i poslovi u svezi korištenja
međunarodnih kreditnih kartica. U okviru ovih računa otvaraju se, po potrebi,
podračuni za pojedine od navedenih poslova.

(6) Na računu 71003 odnosno 71013 iskazuju se naplate i plaćanja po
reeksportnim poslovima u vanjskotrgovinskom prometu (poslovi posredovanja).

(7) Na računu 71004 odnosno 71014 iskazuju se naplate i plaćanja u poslovima
sa slobodnim carinskim zonama.

(8) Na računu 71005 odnosno 71015 iskazuju se uplaćena (doznačena) sredstva
inozemnih osoba radi ulaganja u domaća poduzeća.

(9) Na računu 71006 odnosno 71016 iskazuju se naplate i plaćanja u poslovima
konsignacijskih skladišta strane robe u skladu s ugovorom između domaćeg
poduzeća i strane osobe (principala) u skladu s odredbama Zakona o trgovini.
U okviru ovih računa otvaraju se, po potrebi, podračuni za poslove: prodaje
robe s konsignacijskih skladišta i prodaju robe u slobodnim carinskim prodavaonicama.

(10) Na računu 71007 odnosno 71017 iskazuju se kupljene devize za domaću
valutu, korištenjem položenih sredstava na odgovarajući račun u skupini
81, a i devize prenesene s odgovarajućeg računa skupine 70, u svrhu plaćanja
prema inozemstvu. U okviru ovih računa mogu se otvarati podračuni: sredstava
za plaćanja doznakom i sredstava za plaćanja akreditivom.

(11) Na računima u okviru računa 711 vode se posebna devizna sredstva
financijskih institucija.

(12) Na računu 71110 iskazuje se obveza banke ovlaštene za poslove s
inozemstvom prema banci bez tog ovlaštenja za primljena sredstva devizne
štednje građana radi deponiranja kod Hrvatske narodne banke ili kod inozemne
banke. Banka koja nije ovlaštena za poslove s inozemstvom, u svojem knjigovodstvu
za isti iznos iskazuje potraživanje od ovlaštene banke po osnovi obvezne
rezerve u stranoj valuti na računu 3116. Ako banka koja nije ovlaštena
za poslove s inozemstvom deponira kod ovlaštene banke veći iznos od obvezne
rezerve, tada tu razliku iskazuje kao potraživanje na računu 3111 - Devizni
tekući računi kod domaćih banka ili (ako su sredstva oročena) na odgovarajućem
računu u okviru računa 3311 - Devizni depoziti po viđenju i oročeni devizni
depoziti.

(13) Na računima u okviru računa 712 iskazuju se devizna sredstva koja
sukladno Zakonu o deviznom poslovanju i drugim zakonskim propisima mogu
stjecati jedinice javnog sektora.

(14) Na računima u okviru računa 714 vode se sukladno odredbama Zakona
o deviznom poslovanju devizni depoziti građana po viđenju, i to: devizni
računi, devizni štedni ulozi po viđenju, devizni računi pokrića za izdane
euro čekove koja se na ovaj račun prenose s deviznih odnosno štednih računa
i sredstva za plaćanja u inozemstvu.

(15) Na računima u okviru računa 7192 vode se od stranih banaka primljena
devizna pokrića za otvorene loro pokrivene akreditive i jamstva, za čekove
i kreditna pisma što ih strana banka vuče na domaću banku ("povuke")
i za plaćanja u inozemstvu. Navedene strane banke doznačuju sredstva iz
inozemstva ili prenose s deviznog računa kod domaće banke.

(16) Na računima u okviru računa 7196 vode se devizni računi i devizni
štedni ulozi stranih fizičkih osoba, u skladu s odredbama Zakona o deviznom
poslovanju.

**3.9.4 SKUPINA 73** - DEVIZNI DEPOZITI

(1) Na računima skupine 73 iskazuju se obveze banke po osnovi oročenih
deviznih depozita i depozita s otkaznim rokom, uključujući i devizne depozite
građana po osnovi stare devizne štednje (javni dug). Računi ove skupine
raščlanjeni su prema sektorskoj pripadnosti deponenata i ugovorenim (izvornim)
rokovima dospijeća. Kod depozita s otkaznim rokom pod ugovorenim rokom
dospijeća podrazumijeva se otkazni rok, a kod stare devizne štednje građana
rok koji je propisan Zakonom o pretvaranju deviznih depozita građana u
javni dug.

(2) Izvješće o stanju nedospjelih depozita, grupirajući ih prema preostalim
rokovima dospijeća i rokovima u kojima je moguće promijeniti kamatne stope,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Na računima 73xx7 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se devizni depoziti kojima je istekao ugovoreni rok oročavanja,
odnosno za koje nije obnovljen ugovor o oročavanju. Ovi se računi prvenstveno
koriste ako banka zbog nelikvidnosti ne može isplaćivati depozite kojima
je po ugovoru istekao rok oročavanja (otkazni rok). U tome slučaju ovi
se depoziti (bez obzira da li je deponent zatražio isplatu ili nije) obvezno
prenose s računa odgovarajuće ročnosti na račune 73xx7. Osnovna funkcija
ovih računa jest iskazivanje stanja dospjelih obveza po osnovi deviznih
depozita koje banka ne može izmirivati zbog nelikvidnosti. Sukladno tome,
u uvjetima zadovoljavajuće likvidnosti, depoziti kojima je po ugovoru istekao
rok oročavanja, odnosno otkazni rok, a deponent nije zatražio isplatu,
ne iskazuju se na računima 73xx7, nego na računima depozita po viđenju
u skupini 70 ili 71.

(4) Na računu 73408 iskazuju se devizni depoziti građana po osnovi stare
devizne štednje (javni dug). S obzirom na to da svi depoziti građana po
osnovi stare devizne štednje (javni dug) imaju iste rokove dospijeća (obročno
u rokovima propisanim Zakonom), te kako se kod izbora računa na kojem treba
iskazati stanje, ugovoreni (izvorni) rok dospijeća potraživanja i obveza
koje dospijevaju u obrocima utvrđuje prema roku dospijeća zadnjeg obroka,
svi devizni depoziti građana po osnovi stare devizne štednje iskazuju se
na istom računu (račun 73408). U izvješćima u kojima se potraživanja i
obveze klasificiraju prema preostalim rokovima dospijeća (na temelju podataka
iz analitičkog knjigovodstva), stanje deviznih depozita građana po osnovi
stare devizne štednje iskazuje se uzimajući u obzir rokove dospijeća pojedinog
obroka, kao i kod drugih potraživanja i obveza.

**3.9.5 SKUPINA 74** - DEVIZNI KREDITI

(1) Na računima skupine 74 iskazuju se obveze banke po osnovi deviznih
kredita, raščlanjene prema sektorskoj pripadnosti kreditora i ugovorenim
(izvornim) rokovima dospijeća.

(2) Izvješće o stanju nedospjelih kredita, grupirajući ih prema preostalim
rokovima dospijeća i rokovima u kojima je moguće promijeniti kamatne stope,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Na računima 74xx4 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se obveze banke po primljenim deviznim kreditima koji dospijevaju
u roku jedan dan po iskorištenju, ili na zahtjev vjerovnika bez prethodne
obavijesti, ili u roku jedan dan po obavijesti (zahtjevu).

(4) Na računima 74xx7 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se dospjeli, a nevraćeni krediti. Ovi se računi prvenstveno koriste
ako banka zbog nelikvidnosti ne može vraćati kredite o roku dospijeća.
U tome slučaju dospjeli krediti obvezno se prenose s računa odgovarajuće
ročnosti na račune 74xx7 (s tim da banka može i one kredite koji se vraćaju
na dan dospijeća prenositi na ove račune i preko njih zatvarati obveze).
U svakom slučaju računi 74xx7 moraju iskazivati stanje dospjelih a neizmirenih
obveza banke po osnovi primljenih deviznih kredita.

**3.9.6 SKUPINA 78** - REFINANCIRANI DEVIZNI KREDITI

(1) Na računima skupine 78 vode se refinancirani devizni krediti prema
ugovorenim rokovima dospijeća (sukladno ugovoru/sporazumu), korišteni kod
stranih razvojnih i komercijalnih banaka, stranih vlada i njihovih organizacija
(agencija).

(2) Izvješće o stanju nedospjelih refinanciranih kredita, grupirajući
ih prema preostalim rokovima dospijeća i rokovima u kojima je moguće promijeniti
kamatne stope, banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Iznimno na računima u okviru računa 7820 vode se obveze prema Republici
Hrvatskoj temeljem Zakona o preuzimanju dijela duga po Novom financijskom
sporazumu iz 1988. godine te o izdavanju obveznica Republike Hrvatske radi
zamjene tog duga ("Narodne novine", br. 87/96).

**3.9.7 SKUPINA 79** - OBVEZE PO IZDANIM VRIJEDNOSNIM PAPIRIMA
U DEVIZAMA

(1) Na računima skupine 79 iskazuju se obveze po osnovi dužničkih vrijednosnih
papira koje emitira banka, a koji su nominirani u devizama i namijenjeni
su stranom tržištu. Ove obveze se iskazuju na odgovarajućim računima prema
izvornim rokovima dospijeća emitiranih vrijednosnih papira.

(2) Izvješće o stanju nedospjelih obveza po osnovi emitiranih dužničkih
vrijednosnih papira, grupirajući ih prema preostalim rokovima dospijeća,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

***3.10 Razred 8** - Izvori sredstava*

**3.10.1** OPĆENITO O SADRŽAJU RAČUNA
RAZREDA 8

Na pojedinim skupinama računa ovog razreda iskazuju se obveze banke
u domaćoj valuti po osnovi primljenih depozita i kredita, kao i emitiranih
dužničkih vrijednosnih papira. Primljeni oročeni devizni depoziti i krediti,
kao i emitirani dužnički vrijednosni papiri iskazuju se na odgovarajućim
računima ovog razreda prema ugovorenim (izvornim) rokovima dospijeća.

**3.10.2 SKUPINA 80** - DEPOZITI ŽIRO I TEKUĆIH RAČUNA

(1) Na računima skupine 80 iskazuju se sredstva po viđenju, koja se
nalaze na žiro i tekućim računima komitenata (deponenata) banke, bilo da
se žiro računi vode kod Zavoda za platni promet (koji sredstva na tim računima
na temelju ugovora deponenata i banke uključuje u žiro račun banke) ili
da se žiro računi vode kod banke. Navedena sredstva na žiro i tekućim računima
iskazuju se na odgovarajućim računima ove skupine, ovisno o sektorskoj
pripadnosti deponenata. U okviru računa za pojedine podsektore predviđeni
su računi, na kojima se iskazuju sredstva po viđenju ovisno o tome da li
deponent ima žiro račun kod Zavoda za platni promet ili kod banke.

(2) Na teret računa skupine 80 može se knjižiti samo dugovni promet
proizašao iz transakcija plaćanja do visine pokrića na individualnom računu
pojedninog komitenta banke. Ukoliko komitent ima ugovor s bankom o okvirnom
kreditu po žiro ili tekućem računu, te na temelju toga ugovora inicira
plaćanja u većem iznosu od stanja sredstava na njegovom računu, tako nastali
promet knjiži se na teret računa skupine 55 - iskorišteni okvirni krediti.
Priljev na žiro račun komitenta koji je prethodno koristio okvirni kredit,
sve dok se ne podmiri iskorišteni kredit, knjiži se u korist računa skupine
55, a ostatak priljeva u korist računa skupine 80.

**3.10.3 SKUPINA 81** - OSTALI DEPOZITI I ŠTEDNI ULOZI PO
VIĐENJU

(1) Na računima skupine 81 iskazuju se primljeni depoziti pravnih i
fizičkih osoba (obrtnika) namijenjeni za kupnju deviza radi plaćanja u
inozemstvo, štedni ulozi građana po viđenju i ostali depoziti po viđenju
pravnih i fizičkih osoba.

(2) Na računu 8180 banke će u novom sustavu platnog prometa iskazivati
primljena sredstva temeljem ugovora o obavljanju poslova u ime i za račun
trećih strana (mandatni poslovi). Osim sredstava koja su namijenjena kreditnim
poslovima u mandatnom aranžmanu, na ovom računu iskazuju se i sredstva
za druge namjene, kojima je banka dužna disponirati sukladno uvjetima koje
odredi nalogodavac (npr. primljena sredstva za kupnju vrijednosnih papira
i slično). Pritom se podrazumijeva da u okviru ovog računa banka može otvarati
analitičke račune po različitim namjenama sredstava s kojima banka upravlja
u ime i za račun nalogodavca. U pomoćnim knjigama (analitičkom knjigovodstvu),
pored ostalog, banka osigurava podatke o stanju i kretanju sredstava na
računu 8180 po nalogodavcima i korisnicima. Podatke analitičkog knjigovodstva
računa 8180 koristi ne samo organizacijska jedinica zadužena za obavljanje
depozitnih poslova banke, nego i organizacijska jedinica zadužena za obavljanje
mandatnih poslova (to je izvor podataka na temelju kojeg se disponira sa
sredstvima na ovom računu).

Nakon što računi banaka budu preneseni iz ZAP-a kod HNB, osim redovnog
računa banke kod HNB (račun za namirenje), ne predviđa se otvaranje posebnog
računa na kojem bi se vodila sredstva nalogodavaca po mandatnim poslovima
(dosadašnji račun 748 kod ZAP-a). To znači da će se transfer sredstava
po mandatnim poslovima od nalogodavca prema korisniku i obrnuto (pod pretpostavkom
da se plaćanje obavlja preko HSVP) obavljati preko redovnog žiro računa
banke, odnosno računa za namirenje kod HNB (knjigovostveni račun 1000),
uz knjiženje protustavke priljeva i odljeva preko računa 8180. U prijelaznom
razdoblju, dok banke budu imale prolazni račun kod ZAP-a, protustavka računu
8180 alternativno može biti račun 1004 - Prolazni račun banke u ZAP-u.
Nakon što počne s radom Nacionalni klirinški sustav (NKS) protustavka računu
8180 moći će biti i račun 1005 - Obračunski račun banke u NKS-u. Korištenje
jednog od navedenih računa platnog prometa kao protustavke računu 8180
ovisi o načinu plaćanja (preko HSVP, ZAP-a ili NKS-a).

Plasmani kojima banka upravlja u ime i za račun nalogodavca, odnosno
potraživanja od korisnika kredita, kao i obveze prema nalogodavcu, za sve
vrijeme trajanja kreditnog odnosa, iskazuju se (kao i dosad) u posebnom
knjigovodstvu mandatnih poslova, što znači da se ne uključuju u bilancu
banke.

**3.10.4 SKUPINA 83** - PRIMLJENI DEPOZITI

(1) Na računima skupine 83 iskazuju se primljeni oročeni depoziti i
depoziti s otkaznim rokom prema sektorskoj pripadnosti deponenata i ugovorenim
(izvornim) rokovima dospijeća. Kod depozita s otkaznim rokom, pod ugovorenim
rokom dospijeća podrazumijeva se otkazni rok.

(2) Izvješće o stanju nedospjelih depozita, grupirajući ih prema preostalim
rokovima dospijeća i rokovima u kojima je moguće promijeniti kamatne stope,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Na računima 83xx7 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se dospjele obveze po osnovi depozita kojima je istekao rok oročavanja
ili otkazni rok, odnosno za koje nije obnovljen ugovor o oročavanju. Ovi
se računi prvenstveno koriste kada zbog nelikvidnosti banka ne može isplaćivati
depozite kojima je po ugovoru istekao rok oročavanja, odnosno otkazni rok.
U tome slučaju ovi se depoziti (bez obzira da li je deponent zatražio isplatu
ili nije) obvezno prenose s računa odgovarajuće ročnosti na račune 83xx7.
Osnovna funkcija ovih računa jest iskazivanje stanja dospjelih obveza po
osnovi depozita koje banka ne može izmirivati zbog nelikvidnosti. Sukladno
tome, u uvjetima zadovoljavajuće likvidnosti, depoziti kojima je po ugovoru
istekao rok oročavanja, odnosno otkazni rok, a deponent nije zatražio isplatu,
ne iskazuju se na računima 83xx7, nego na računima depozita po viđenju
u skupini 80 ili 81.

**3.10.5 SKUPINA 84** - PRIMLJENI KREDITI

(1) Na računima skupine 84 iskazuju se primljeni kunski krediti prema
sektorskoj pripadnosti kreditora i ugovorenim (izvornim) rokovima dospijeća.

(2) Izvješće o stanju nedospjelih kredita, grupirajući ih prema preostalim
rokovima dospijeća i rokovima u kojima je moguće promijeniti kamatne stope,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Na računima 84xx4 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se obveze banke po primljenim kreditima koji dospijevaju u roku
jedan dan po iskorištenju, ili na zahtjev vjerovnika bez prethodne obavijesti,
ili u roku jedan dan po obavijesti (zahtjevu).

(4) Na računima 84xx7 (treća i četvrta znamenka označava podsektor)
iskazuju se dospjele obveze po osnovi primljenih kredita. Ovi se računi
prvenstveno koriste kada zbog nelikvidnosti banka ne može vraćati kredite
o roku dospijeća. U tome slučaju dospjeli krediti obvezno se prenose s
računa odgovarajuće ročnosti na račune 84xx7 (s tim da banka može i one
kredite koji se vraćaju o roku dospijeća prenositi na ove račune i preko
njih zatvarati obveze). U svakom slučaju računi 84xx7 moraju iskazivati
stanje dospjelih, a neizmirenih obveza banke, po osnovi primljenih kredita.

**3.10.6 SKUPINA 85** - PRIMLJENI DEPOZITI S VALUTNOM KLAUZULOM

Na računima skupine 85 iskazuju se primljeni depoziti koji su nominirani
u stranoj, a plativi su u domaćoj valuti (valutna klauzula). Raspored i
funkcija računa ove skupine u svemu su analogni računima skupine 83 - primljeni
kunski depoziti.

**3.10.7 SKUPINA 86** - PRIMLJENI KREDITI S VALUTNOM KLAUZULOM

Na računima skupine 86 iskazuju se primljeni krediti koji su nominirani
u stranoj, a plativi su u domaćoj valuti (valutna klauzula). Raspored i
funkcija računa ove skupine u svemu su analogni računima skupine 84 - primljeni
kunski krediti.

**3.10.8 SKUPINA 89** - IZDANI VRIJEDNOSNI PAPIRI

(1) Na računima u okviru računa 890, 892, 893 i 894 iskazuju se obveze
po osnovi emitiranih vlastitih dužničkih vrijednosnih papira u cilju prikupljanja
izvora sredstava, osim hibridnih i podređenih instrumenata koje banka emitira
u svrhu prikupljanja dopunskog kapitala, koji se vode na računima skupine
92. Prema rasporedu računa u kontnom planu obveze po osnovi emitiranih
dužničkih vrijednosnih papira iskazuju se prema izvornim rokovima dospijeća.

(2) Izvješće o stanju nedospjelih obveza po osnovi emitiranih dužničkih
vrijednosnih papira, grupirajući ih prema preostalim rokovima dospijeća,
banka daje sukladno odredbi stavka 3. točke 3.1 ove Upute.

(3) Na računima u okviru računa 899 iskazuju se akceptirane mjenice
od strane banke, čime se banka obvezuje da će o roku dospijeća isplatiti
imatelju mjenice svotu na koju glasi mjenica. Protustavka obvezama po akceptiranim
mjenicama su računi skupine 49 - akceptni krediti.

***3.11 Razred 9** - Kapital, rezerve i izvanbilančni zapisi*

**3.11.1 SKUPINA 90** - UPLAĆENI TEMELJNI KAPITAL

(1) Na računima u okviru računa 900, 901, 902, 903, 904 i 909 iskazuje
se nominalna vrijednost uplaćenih redovnih (običnih) i povlaštenih dionica,
ovisno o sektorskoj pripadnosti vlasnika dionica. Ako se prilikom emisije,
dionice prodaju po višoj cijeni od nominalne, ta razlika predstavlja kapitalnu
dobit i knjiži se u korist računa 90710 (kapitalna dobit kod emisije običnih
dionica) ili u korist računa 90711 (kapitalna dobit kod emisije povlaštenih
dionica). Banke (i štedionice) osnovane i upisane u sudski registar kao
društva s ograničenom odgovornošću, koje su se sukladno članku 109. Zakona
o bankama dužne preoblikovati u dionička društva do 31. prosinca 1999.
godine, također iskazuju svoj temeljni kapital na propisanim računima skupine
90 na kojima se iskazuju obične dionice.

(2) Na računu 905 iskazuje se nominalna vrijednost dionica na donositelja.
Sukladno članku 108. Zakona o bankama, banke koje su izdale dionice na
donositelja dužne su te dionice zamijeniti za dionice na ime najkasnije
do 31. prosinca 1999. godine. Prema tome stanje računa 905 - dionice na
donositelja treba najkasnije do 31. prosinca 1999. godine svesti na nulu.

(3) Na računima u okviru računa 9060 iskazuje se nominalna vrijednost
otkupljenih vlastitih dionica. Otkupljene vlastite dionice knjiže se po
trošku ulaganja na računima aktive: 090 ili 091, uz odobrenje žiro-računa.
Navedena promjena na računima aktive (smanjenje aktive u pojavnom obliku
novčanih sredstava i povećanje aktive u pojavnom obliku plasmana u vlastite
dionice), uvjetuje paralelno (istovremeno) knjiženje u pasivi na računima
temeljnog kapitala (skupina 90). Ovo potonje treba odraziti smanjenje dioničkog
kapitala, s obzirom da su vlastite dionice došle u posjed banke. Ova promjena
također utječe na smanjenje broja glasova i ostalih prava bivšeg vlasnika
dionica (koja se ostvaruju srazmjerno nominalnoj vrijednosti dionica),
te se sukladno tome knjiženje na računima skupine 90 - Temeljni kapital,
provode po nominalnoj vrijednosti. Ova knjiženja provode se zaduženjem
odgovarajućeg analitičkog računa u okviru računa 900 do 905 odnosno 909
i odobrenjem računa 9060 - Nominalna vrijednost otkupljenih vlastitih običnih
dionica ili račun 9061 - Nominalna vrijednost otkupljenih vlastitih povlaštenih
dionica.

(4) Kod ponovne prodaje vlastitih dionica potrebno je (kao i kod kupnje),
s jedne strane provesti knjiženje na računima aktive (koje odražava smanjenje
ulaganja u vlastite dionice i povećanje novčanih sredstava na žiro-računu)
i s druge strane na računima pasive u okviru računa skupine 90 - Temeljni
kapital (koje odražava promjenu vlasništva na dionicama - prijenos vlasništva
s banke na kupca), i to:

u prvo knjiženje
provodi se zaduženjem žiro-računa za iznos postignut prodajom, uz odobrenje
odgovarajućih računa u okviru računa 09 (otkupljene vlastite dionice) za
iznos troška ulaganja. Eventualna razlika između troška ulaganja i postignute
prodajne cijene knjiži se u korist (pozitivna) ili na teret (negativna)
računa 9070 (kapitalna dobit ili gubitak kod otkupa i ponovne prodaje vlastitih
dionica);

u drugo paralelno
(istovremeno) knjiženje, kojim se registrira promjena vlasništva na dionicama,
provodi se po nominalnoj vrijednosti dionica zaduženjem odgovarajućeg računa
u okviru računa 906 (vlastite dionice), uz odobrenje odgovarajućeg analitičkog
računa u okviru računa 900 do 905 odnosno 909.

(5) Na računu 9070 iskazuje se kapitalna dobit ili gubitak koji se pojavljuju
kao razlika između troškova ulaganja kod stjecanja vlastitih dionica i
prodajne cijene prethodno stečenih vlastitih dionica.

(6) Na računima u okviru računa 9071 iskazuje se kapitalna dobit koja
se pojavljuje kod prve prodaje (emisije dionica), u slučaju da se dionice
prodaju po većoj vrijednosti od nominalne. Za uplaćene dionice zadužuje
se žiro-račun (u visini uplate) a odobravaju računi 900 do 905 odnosno
909 ove skupine (u visini nominalne vrijednosti), a razlika se knjiži u
korist računa 90710 (kapitalna dobit kod emisije običnih dionica), odnosno
90711 (kapitalna dobit kod emisije povlaštenih dionica). Prodaja dionica
prilikom emisije ispod nominalne vrijednosti, prema odredbama članka 164.
Zakona o trgovačkim društvima nije dopuštena.

(7) Na računu 908 iskazuje se revalorizacija temeljnog kapitala, koja
se provodi u inflatornim uvjetima u cilju očuvanja kupovne moći kapitala.
Rezultat revalorizacije knjiži se u korist ovog računa, uz zaduženja računa
938 - Revalorizacijske rezerve.

**3.11.2 SKUPINA 91** - UPISANI A NEUPLAĆENI TEMELJNI KAPITAL

(1) Na računima u okviru računa 910 do 914 i 919 iskazuje se nominalna
vrijednost upisanih a neuplaćenih dionica, ovisno o sektorskoj pripadnosti
dioničara koji su upisali dionice, a iste nisu još uplatili. Na ovim računima
posebno se iskazuje upisani kapital pozvan da se plati, pod čim se podrazumijeva
onaj dio upisanog kapitala koji prema ugovoru dospijeva za uplatu u roku
jedne godine od datuma bilance. Pod ostalim upisanim a neuplaćenim kapitalom
podrazumijeva se onaj dio koji prema ugovoru dospijeva za uplatu u rokovima
dužim od jedne godine.

(2) Na računu 918 iskazuje se revalorizacija upisanog a neuplaćenog
kapitala, ako je ugovorom između banke i dioničara (osnivača) utanačeno
da se provodi revalorizacija upisanih a neuplaćenih dionica.

**3.11.3 SKUPINA 92** - DOPUNSKI KAPITAL

(1) Na računima skupine 92 iskazuju se obveze banke po osnovi hibridnih
i podređenih instrumenata putem kojih banka pribavlja dopunski kapital,
te posebne rezerve za neidentificirane gubitke, koje se sukladno Odluci
o načinu izračunavanja kapitala banke (dalje u ostalim stavcima ove točke
- Odluka) uračunavaju u dopunski kapital. Obveze po osnovi hibridnih i
podređenih instrumenata vode se na računima ove skupine raščlanjene po
kriteriju ispunjavanja (neispunjavanja) uvjeta za uključivanje u jamstveni
kapital. Sukladno tome, tijekom cijelog razdoblja u kojem ovi instrumenti
imaju svojstva koja im omogućuju uključivanje u jamstveni kapital, iskazuju
se na istim računima. Kada instrumenti izgube ta svojstva prenose se na
druge račune unutar skupine 92, kao što je pobliže objašnjeno u nastavku.

(2) Podatke o stanju obveza po osnovi hibridnih i podređenih instrumenata,
grupirajući ih po kriteriju preostalih rokova dospijeća, banka daje kao
za sva druga potraživanja i obveze izravno iz analitičkog knjigovodstva.

Na računima u okviru računa 920 do 922 iskazuju se obveze banke po osnovi
hibridnih instrumenata putem kojih banka pri-
bavlja dopunski kapital, a koji ispunjavaju uvjete propisane točkom V Odluke.

(3) Na računu 9200 iskazuju se obveze banke po osnovi hibridnih instrumenata
nominiranih u domaćoj valuti, i to u dijelu koji je raspoloživ za uključivanje
u jamstveni kapital. To su hibridni instrumenti koji ispunjavaju uvjete
iz točke V Odluke, umanjeno za dio tih instrumenata kojima preostaje do
dospijeća manje od jedne godine, računajući od datuma bilance (točka VII
Odluke). Prema tome na računu 9200 iskazuje se raspoloživi iznos dopunskog
kapitala, koji se u cijelosti ili djelomično može uključiti u jamstveni
kapital, ukoliko ne prelazi propisani limit točkom IV Odluke.

(4) Na računu 9201 iskazuju se obveze banke po osnovi hibridnih instrumenata
nominiranih u domaćoj valuti, i to u dijelu koji je izgubio svojstva dopunskog
kapitala koji se može uključiti u jamstveni kapital. To su hibridni instrumenti
koji su u prošlosti imali karakteristike dopunskog kapitala koji se može
uključiti u jamstveni kapital, ali kojima je do dospijeća preostalo manje
od jedne godine, te se sukladno točki VII Odluke, u posljednjoj godini
prije dospijeća ne uračunavaju u dopunski kapital koji se može uključiti
u jamstveni kapital. Zbog toga se taj dio dopunskog kapitala na početku
posljednje godine prije njegovog dospijeća prenosi na račun 9201 (knjiženjem
na teret računa 9200 i u korist 9201).

(5) Na računu 9203 iskazuje se premija, a na računu 9204 diskont na
izdane hibridne instrumente. Premija se može pojaviti u slučaju da banka
prodaje emitirane instrumente po cijeni koja je viša od njihove nominalne
vrijednosti, a diskont u slučaju prodaje po cijeni ispod nominalne vrijednosti.
Diskont se amortizira na teret, a premija u korist računa 6031 - kamatni
troškovi na hibridne instrumente (diskont povećava, a premija smanjuje
troškove).

(6) Na računu 9207 iskazuju se obveze banke po osnovi dospjelih hibridnih
instrumenata, ako nisu podmirene u ugovorenom roku.

(7) Na računima u okviru računa 921 vode se obveze banke po osnovi hibridnih
instrumenata koji su nominirani u stranoj, a plativi u domaćoj valuti (valutna
klauzula). Funkcija ovih računa analogna je opisanoj funkciji računa 9200
i 9201.

(8) Na računima u okviru računa 922 vode se obveze banke po osnovi hibridnih
instrumenata koji su nominirani i plativi u stranoj valuti (instrumenti
namijenjeni stranom tržištu). Funkcija ovih računa analogna je opisanoj
funkciji računa 920.

(9) Na računima u okviru računa 923 do 925 iskazuju se obveze banke
po osnovi podređenih instrumenata putem kojih banka pribavlja dopunski
kapital, a koji instrumenti ispunjavaju uvjete propisane točkom VI Odluke.

(10) Na računu 9230 iskazuju se obveze banke po osnovi podređenih instrumenata
koji su nominirani u domaćoj valuti, i to u dijelu koji je raspoloživ za
uključivanje u jamstveni kapital. To su podređeni instrumenti koji ispunjavaju
uvjete iz točke VI Odluke, umanjeno (sukladno točki VII Odluke) za 20 posto
godišnje u tijeku posljednjih pet godina prije njihova dospijeća, računajući
od datuma bilance do datuma dospijeća. Prema tome na računu 9230 iskazuje
se raspoloživi iznos dopunskog kapitala, koji se u cijelosti ili djelomično
može uključiti u jamstveni kapital, ukoliko ne prelazi propisani limit
točkom IV Odluke.

(11) Na računu 9231 iskazuju se obveze banke po osnovi podređenih instrumenata
koji su nominirani u domaćoj valuti, i to u dijelu koji je izgubio svojstva
dopunskog kapitala koji se može uključiti u jamstveni kapital (20 posto
godišnje u posljednjih pet godina prije dospijeća sukladno točki VII Odluke).
Zbog toga se, tijekom posljednjih pet godina prije dospijeća, početkom
svake godine prenosi na ovaj račun 20 posto dopunskog kapitala po osnovi
podređenih instrumenata (knjiženjem na teret računa 9230 i u korist računa
9231).

(12) Na računima u okviru računa 924 iskazuju se obveze banke po osnovi
podređenih instrumenata nominiranih u stranoj, a plativih u domaćoj valuti
(valutna klauzula). Funkcija ovih računa analogna je opisanoj funkciji
računa 9230 i 9231.

(13) Na računima u okviru računa 925 iskazuju se obveze banke po osnovi
podređenih instrumenata koji su nominirani i plativi u stranoj valuti (instrumenti
namijenjeni stranom tržištu). Funkcija ovih računa analogna je opisanoj
funkciji računa 9230 i 9231.

(14) Na računima u okviru računa 929 iskazuju se posebne rezerve za
neidentificirane potencijalne gubitke koje se formiraju sukladno Odluci
o visini i načinu formiranja posebnih rezervi za osiguranje od potencijalnih
gubitaka banke. To su rezerve u visini najmanje 1% od iznosa plasmana i
izvanbilančnih rizičnih stavki raspoređenih u skupinu "A", umanjeno
za potraživanja od Hrvatske narodne banke, Republike Hrvatske i vladinih
agencija za koje je osigurano plaćanje u proračunu Republike Hrvatske.
Posebne rezerve iz ovog stavka raščlanjuju se na posebne rezerve za neidentificirane
gubitke po plasmanima (račun 9290) i posebne rezerve za neidentificirane
gubitke po izvanbilančnim rizičnim obvezama (račun 9291). Tako se na računu
9290 osigurava podatak o stanju posebnih rezervi za neidentificirane potencijalne
gubitke po plasmanima, koji se iznos pri izradi financijskih izvještaja
oduzima (sukladno točki 45. MRS-a 30) od ukupnog knjigovodstvenog iznosa
zajmova i predujmova, odnosno kao odbitna stavka unosi u aktivu i tako
umanjuje suma bilance.

**3.11.4 SKUPINA 93** - REZERVE

(1) Na računu 930 iskazuju se rezerve, koje je banka dužna formirati
kao minimalne rezerve za osiguranje od rizika, sukladno odredbama Zakona
o trgovačkim društvima i Zakona o bankama.

(2) Na računu 931 iskazuju se statutarne rezerve, ukoliko banka svojim
statutom propiše formiranje rezervi iznad zakonom propisane razine.

(3) Na računu 932 iskazuju se rezerve za vlastite dionice koje je sukladno
odredbama članka 233. Zakona o trgovačkim društvima, banka dužna formirati
ukoliko vrši otkup vlastitih dionica.

(4) Na računu 934 iskazuju se rezerve za obveze prema izvorima sredstava
za stanove na kojima postoji stanarsko pravo, uključujući i kredite za
tu kategoriju stanova, koji su prodani uz obročnu otplatu. Eventualna revalorizacija
aktivnih pozicija (stanova i kredita) kao i kamata po kreditima knjiži
se u korist računa 934. S druge strane, sve obveze po osnovi zakonskih
izdvajanja od naplate za prodane stanove, koja se vrše sukladno Zakonu
o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo podmiruju se na teret
rezervi koje se iskazuju na ovom računu. Ostatak se raspoređuje sukladno
odluci nadležnog tijela banke.

(5) Na računu 935 iskazuju se ostale rezerve, ako glavna skupština dioničara
odluči da se u određenom slučaju dio dobiti rasporedi u ostale rezerve.

(6) Na računu 938 iskazuju se revalorizacijske rezerve, koje se formiraju
u inflatornim uvjetima poslovanja u cilju revalorizacije kapitala radi
očuvanja njegove kupovne moći. Na ovome računu iskazuje se formiranje revalorizacijske
rezerve u tijeku godine, a krajem godine ove rezerve u pravilu se raspoređuju
u pojedine oblike kapitala koji se revalorizira.

**3.11.5 SKUPINA 94** - POSEBNE REZERVE ZA IDENTIFICIRANE
GUBITKE PO POTENCIJALNIM OBVEZAMA

(1) Na računu 940 - iskazuju se posebne rezerve za identificirane potencijalne
gubitke po izvanbilančnim rizičnim obvezama, što ih je banka dužna formirati
sukladno Odluci o visini i načinu formiranja posebnih rezervi za osiguranje
od potencijalnih gubitaka.

(2) Rezerve iz prethodog stavka formiraju se terećenjem računa 6480
- Troškovi rezerviranja za identificirane gubitke po izvanbilančnim obvezama,
uz odobrenje računa 940.

(3) Ukidanje rezerviranja (smanjenje posebnih rezervi) za izvanbilančne
rizične obveze provodi se po osnovi smanjenja rizika ili prestanka potencijalne
obveze i prati na odvojenim računima. Ukidanje rezerviranja evidentira
se na teret računa 940 i u korist računa 64810 ili 64811.

**3.11.6 SKUPINA 95** - DOBIT ILI GUBITAK

(1) Na računu 950 iskazuje se zarađena, a neraspoređena dobit (zadržana
dobit), koja u budućem razdoblju može biti raspoređena za isplatu dividende,
u pojedine oblike rezervi ili za povećanje temeljnog (dioničkog) kapitala.

(2) Na računu 951 iskazuje se gubitak iz prethodnog obračunskog razdoblja
(preneseni gubitak).

(3) Na računu 952 iskazuje se dobit tekuće godine (godina za koju se
sastavlja financijski izvještaj).

(4) Na računu 953 iskazuje se gubitak tekuće godine (godina za koju
se sastavlja financijski izvještaj).

**3.11.7 SKUPINA 96 DO 99** - IZVANBILANČNA EVIDENCIJA (ZAPISI)

(1) Računi skupina 96 do 99 koriste se za izvanbilančnu evidenciju (zapise),
s tim da su svi izvanbilančni zapisi koji se prate analitički (računi za
koje se vodi analitčko knjigovodstvo po klijentima, odnosno nalogodavcima
i korisnicima i instrumentima) raščlanjeni u tri osnovne skupine.:

u računi izvanbilančne imovine/aktive
(računi 960 do 964)

u računi potencijalnih obveza po osnovi
kojih se banka izlaže poslovnom riziku , kao što su nepokriveni akreditivi,
garancije i druga jamstva (računi skupine 97 i 98)

u računi ostalih izvanbilančnih aktivnosti
banke, kao što su terminske transakcije kupoprodaje i zamjene i drugi (neutralni)
poslovi (računi 995 i 999)

Izvanbilančni zapisi predstavljaju autonoman dio glavne knjige (članak
7. Zakona o računovodstvu) gdje stanje aktivnih i pasivnih izvanbilančnih
zapisa mora biti uravnoteženo, što znači da se knjiženja i na računima
izvanbilančne evidencije provode po načelima dvojnog knjigovodstva.

Polazeći od spomenutih načela, raspored računa u kontnom planu za skupine
96 do 99 izvršen je kao što je predstavljeno sljedećom tablicom:

```
SHEMA IZVANBILANČNIH ZAPISA

        AKTIVNI ZAPISI                          PASIVNI ZAPISI
Ra-     Naziv                   Anali-  Ra-     Naziv                          Ana-
čun                             tika9    čun                                   litika

        Potencijalna imovina:                   Potencijalna imovina:
        (Nastale ili ugašene                    (Ravnotežne
        stavke)                                 protustavke)
960     Aktivni izvanbilančni   da      990     Pasivni izvanbilančni           ne
        zapisi u domaćoj                        zapisi u domaćoj
        valuti                                  valuti
961     Aktivni izvanbilančni   da      991     Pasivni izvanbilančni           ne
        zapisi u stranoj                        zapisi u stranoj
        valuti                                  valuti
962     Potraživanja po osnovi  da      992     Pasivni izvanbilančni           ne
        isključenih kamatnih                    zapisi po osnovi
        prihoda u domaćoj                       isključenih kamatnih
        valuti                                  prihoda u domaćoj
                                                valuti
963     Potraživanja po osnovi  da      993     Pasivni izvanbil. zapisi        ne
        isključenih kamatnih                    po osnovi isključenih
        prihoda uz valutnu                      kamatnih prihoda uz
        klauzulu                                valutnu klauzulu
964     Potraživanja po osnovi  da      994     Pasivni izvanbil. zapisi        ne
        isključenih kamatnih                    po osnovi isključenih
        prihoda u stranoj                       kamatnih prihoda u
        valuti                                  stranoj valuti

        Potencijalne rizične                    Potencijalne rizične
        obveze:                                 obveze:
        (Ravnotežne                             (Nastale ili ugašene
        protustavke)                            stavke)

967     Aktivni izvanbilančni   ne      97      Pasivni izvanbilančni           da
        zapisi u domaćoj                        zapisi za potencijalne
        valuti                                  obveze u domaćoj valuti
968     Aktivni izvanbilančni   ne      98      Pasivni izvanbilančni           da
        zapisi u stranoj                        zapisi za potencijalne
        valuti                                  obveze u stranoj valuti

        Ostali poslovi:                         Ostali poslovi:
        (Ravnotežne                             (Nastale ili ugašene
        protustavke)                            stavke)
965     Transakcije             ne      995     Transakcije                     da
        kupoprodaje i zamjene                   kupoprodaje i zamjene
       (aktivni zapisi)                        (pasivni zapisi)
969     Aktivni izvanbilančni   ne      999     Pasivni izvanbilančni           da
        zapisi - ostali                         zapisi - ostali

```

(2) Računi izvanbilančne evidencije koriste se po istim pravilima kao
i računi bilančne evidencije, i to:

**a) Nastale aktivne stavke** (npr. knjiženje hipoteke na nekretninama
kao osiguranje potraživanja po kreditu) analitički se knjiži na dugovnoj
strani aktivnog računa (kao nastala aktivna stavka) i sintetički na potražnoj
strani pasivnog računa (kao protustavka nastale aktivne stavke). Za knjiženje
nastalih aktivnih stavki koriste se odgovarajući računi u okviru osnovnih
računa i to:

|  |  |
| --- | --- |
| Duguje račun:      (nastala stavka) | Potražuje račun             (protustavka) |
| 960 | 990 |
| 961 | 991 |
| 962 | 992 |
| 963 | 993 |
| 964 | 994 |

**b) Ugašena aktivna stavka** (npr. isknjižavanje hipoteke na nekretninama
nakon redovite naplate kredita) analitički se knjiži na potražnoj strani
aktivnog računa (kao ugašena aktivna stavka) i sintetički na dugovnoj strani
pasivnog računa (kao protustavka ugašene aktivne stavke). Knjiženje ugašenih
aktivnih stavaka provodi se suprotnim stavovima za knjiženje, koji su navedeni
pod (a), i to:

|  |  |
| --- | --- |
| Duguje račun:      (protustavka) | Potražuje račun             (ugašena stavka) |
| 990 | 960 |
| 991 | 961 |
| 992 | 962 |
| 993 | 963 |
| 994 | 964 |

**c) Nastala pasivna stavka** (npr. potencijalna obveza po izdanoj
garanciji) analitički se knjiži na potražnoj strani pasivnog računa (kao
nastala pasivna stavka) i sintetički na dugovnoj strani aktivnog računa
(kao protustavka nastale pasivne stavke). Za knjiženje nastalih pasivnih
stavaka (potencijalne obveze) koriste se odgovarajući računi u okviru osnovnih
računa, odnosno skupina računa i to:

|  |  |
| --- | --- |
| Duguje račun:      (protustavka) | Potražuje račun             (nastala stavka) |
| 965 | 995 |
| 967 | 97.. |
| 968 | 98.. |
| 969 | 999 |

**d) Ugašena pasivna stavka** (npr. isknjižavanje garancije nakon
isteka njezinog roka) analitički se knjiži na dugovnoj strani pasivnog
računa (kao ugašena pasivna stavka) i sintetički na potražnoj strani aktivnog
računa (kao protustavka ugašene pasivne stavke).

Knjiženje ugašenih pasivnih stavki provodi se suprotnim stavovima za
knjiženje, u odnosu na one što su navedeni pod (c) i to:

|  |  |
| --- | --- |
| Duguje račun:       (ugašena stavka) | Potražuje račun             (protustavka) |
| 965 | 995 |
| 97.. | 967 |
| 98.. | 968 |
| 999 | 969 |

4. ZAVRŠNE ODREDBE

(1) Nakon provedenih knjiženja svih poslovnih događaja zaključno s danom
30. lipnja 1999. godine, banke će u svim slučajevima gdje je došlo do promjene
knjigovodstvenih računa u kontnom planu, izvršiti preknjižavanje pozicija
bilance i računa dobiti i gubitka sa starih na nove račune, te potom sastaviti
knjigovodstveno stanje računa (KNJ-BIFO) na dan 30. lipnja prema rasporedu
računa u novom kontnom planu.

(2) Preknjižavanje pozicija bilance, banke mogu provesti tako da izvrše
preknjižavanje prometa ili stanja računa. Preknjižavanje sa starih na nove
račune prihoda i troškova (računi razreda 6) izvršit će se tako da se prenese
promet tih računa od 1. siječnja do 30. lipnja 1999. godine. Kod onih računa
razreda 6 koji po funkciji mogu imati samo dugovni ili samo potražni promet
(to je većina računa razreda 6) promet tih računa bit će jednak stanju,
ali kod onih koji mogu imati dugovni i potražni promet (npr. računi skupine
64) sa starih na nove račune prenosi se posebno dugovni i posebno potražni
promet. Npr. preknjižavanje tečajnih razlika što nastaju zbog svođenja
deviznih pozicija bilance na srednji tečaj izvršit će se tako da se za
iznos dugovnog prometa po računu 180 (negativne tečajne razlike) od 1.
siječnja do 30. lipnja 1999. godine zaduži račun 6400 i odobri račun 180,
a za iznos potražnog prometa po računu 280 treba zadužiti račun 280 i odobriti
račun 6400.

(3) Ova Uputa stupa na snagu danom donošenja, a primjenjuje se od 1.
srpnja 1999. godine, osim stavaka 1. do 7. točke 3.3.2, kojima se definira
funkcija računa u okviru računa 100 - Novčana sredstva na računima platnog
prometa, koji se primjenjuju od dana prijenosa žiro računa banaka iz Zavoda
za platni promet u Hrvatsku narodnu banku, odnosno od dana početka rada
Hrvatskog sustava velikih plaćanja.

O. br. 65 -100/04-99/MŠ
Zagreb, 2. travnja 1999.

Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. Marko Škreb,** v. r.

Uputa, NN 36/1999-750
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)