## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-504/1995. od 5. srpnja 1995

### NN 49/1995 (17.7.1995.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-504/1995. od 5. srpnja 1995

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić predsjednik
Suda, te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje Momčinović,
Ivan Marijan Severinac, Milan Vuković i Mladen Žuvela, odlučujući o ustavnoj
tužbi E. J. iz U., na sjednici održanoj dana 5. srpnja 1995. godine, donio
je

## ODLUKU

### USTAVNOG SUDA REPUBLIKE HRVATSKE BROJ U-III-504/1995. OD 5. SRPNJA 1995

1. Ustavna tužba se odbija.

2. Ova odluka objavit će se u "Narodnim novinama"

#### Obrazloženje

E. J., po odvjetniku N. B. iz U., podnio je pravodobnu ustavnu tužbu
u povodu rješenja Visokog prekršajnog suda broj: J-531/95 od 2. lipnja
1995. godine, kojim je odbijena žalba podnositelja ustavne tužbe izjavljena
protiv rješenja Suca za prekršaje u U., kojim je oglašen krivim radi prekršaja
iz članka 76. stavak 1. i. 2. Zakona o kretanju i boravku stranaca ("Narodne
novine", br. 53/91, 22/92, 26/93 i 29/94), a usvajanjem žalbe III.
Policijske stanice u U., podnositelju ustavne tužbe izrečena je i zaštitna
mjera udaljenja s teritorija Republike Hrvatske u trajanju od 1 (jedne)
godine.

Podnositelj ustavne tužbe smatra da mu je osporenim rješenjem povrijeđeno
ustavno pravo na pravično suđenje, pravo na jednakost pred sudovima i pravo
na žalbu.

Pravo na žalbu iz članka 18. Ustava Republike Hrvatske povrijedeno mu
je stoga što je osporenim rješenjem Visoki prekršajni sud prvi puta u provedenom
postupku izrekao zaštitnu mjeru udaljenja iz Republike Hrvatske. Budući
da po izričitoj zakonskoj odredbi protiv rješenja Visokog prekršajnog suda
u ovom slučaju nije dopušten priziv, tj. zahtjev za izvanredno preispitivanje
pravomoćnog rješenja o prekršaju, podnositelju us tavne tužbe je onemogućeno
da koristi ustavno pravo na žalbu zajamčeno navedenom ustavnom odredbom.
Time je ujedno po vrijeđano i njegovo pravo na jednakost pred sudom, utvrđeno
odredbom članka 26. Ustava, a povrijeđeno mu je i pravo na pravično suđenje,
utvrđeno odredbom članka 29. Ustava, jer podnositelju ustavne tužbe nije
dana mogućnost da se izjasni o činjenicama i utvrđenjima iz obrazloženja
Visokog prekršajnog suda Predložio je iz istih razloga i odgodu izvršenja
izrečene mjere.

Ustavna tužba nije osnovana

Visoki prekršajni sud, prihvačajući razloge žalbe zakonskog pokretača
prekršajnog postupka, tj. III. Policijske postaje u U., primjenom zakonske
odredbe navedene u rješenju, izrekavši zaštitnu mjeru udaljenja s teritorija
Republike Hrvatske u trajanju od 1 (jedne) godine, nije podnositelju ustavne
tužbe time povrijedio pravo na žalbu iz članka 18. stavak 1. Ustava. Ta
ustavna odredba, naime, jamči pravo na žalbu protiv pojedinačnih pravnih
akata donesenih u postupku prvoga stupnja pred sudom ili drugim ovlaštenim
tijelom. To ustavno pravo na žalbu koristio je podnositelj ustavne tužbe,
ali je nadležno tijelo njegovu žalbu odbilo, a prihvatilo žalbu druge strane,
tj. nadležne policijske stanice koja je pokrenula prekršajni postupak i
predložila izricanje zaštitne mjere. Kada bi se prihvatilo stajalište izraženo
u ustavnoj tužbi, nadležno tijelo, u ovom slučaju Visoki prekršajni sud,
ne bi unatoč prihvaćanju žalbe moglo izreći drugu kaznu, odnosno mjeru,
nego samo onu što ju je izreklo prvostupanjsko tijelo.

Iz istih razloga nije počinjena ni povreda odredbe članka 26. Ustava
o jednakosti građana i stranaca pred sudovima i drugim državnim tijelima.

Osporenim rješenjem nisu povrijedene odredbe članka 29. Ustava na pravično
sudenje, stoga što se te ustavne odredbe odnose na osobe osuđene zbog počinjenog
kaznenog djela, a prekršaj nije kazneno djelo, već je to povreda javnog
poretka utvrđena zakonom i drugim propisom za koju je propisana kazna i
mogućnost izricanja zaštitne mjere.

Osporenim rješenjem podnositelju ustavne tužbe nisu, prema iznesenom
povrijeđena u ustavnoj tužbi navedena ustavna prava. Stoga je Sud, temeljem
odredaba članka 59. stavak 2. i odredbe članka 61. Poslovnika Ustavnog
suda Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 29/94), odlučio
kao u izreci.

Kako ustavna tužba nije osnovana, nema procesnih pretpostavki ni za
prihvaćanje prijedloga za obustavu izvršenja.

Odluka o objavi temelji se na članku 20. stavku 1. Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 13/91).

Broj: U-III-504/1995

Zagreb, 5. srpnja 1995.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić**, v. r.

Odluka, NN 49/1995-1019
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)