## Pravilnik o porezu na dohodak

### NN 95/2005 (3.8.2005.), Pravilnik o porezu na dohodak

# MINISTARSTVO FINANCIJA

**1884**

Na temelju članka 64. Zakona o porezu na dohodak
(»Narodne novine«, broj 177/04) i članka 96. stavka 2. Zakona o doprinosima za
obvezna osiguranja (»Narodne novine«, broj 147/02, 175/03 i 177/04) donosim

## PRAVILNIK

### O POREZU NA DOHODAK

I. TEMELJNE ODREDBE

*1. Opća odredba*

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom podrobnije razrađuje
provedba Zakona o porezu na dohodak (dalje u tekstu: Zakon) i način
izvješćivanja o doprinosima za obvezna osiguranja prema Zakonu o doprinosima za
obvezna osiguranja.

*2. Porezni obveznik*

2.1. Pojam poreznog
obveznika

Članak 2.

(1) Porezni obveznik jest fizička osoba iz
članka 2. Zakona koja ostvaruje dohodak.

(2) Porezni obveznik je i nasljednik za sve
porezne obveze koje proistječu iz dohotka što ga je ostavitelj ostvario do
svoje smrti, pa ima obvezu u ime i za račun ostavitelja podmiriti dospjele
obveze do vrijednosti naslijeđene imovine, može podnijeti njegovu godišnju
poreznu prijavu i ispuniti druge Zakonom propisane obveze. Ako nasljednik ne
podnese poreznu prijavu ostavitelja, dohodak ostavitelja utvrđuje Porezna
uprava procjenom. Nasljednik je istodobno i porezni obveznik za dohodak koji mu
pritječe iz naslijeđenih izvora dohotka.

(3) Kod dohotka iz kojeg se predujam poreza
plaća po odbitku, obvezu obračuna, obustave i uplate predujma poreza, obračuna
i uplate kamata zbog nepravodobne uplate poreza, sastavljanja i dostavljanja
propisanih izvješća i evidencija imaju isplatitelji primitaka (pravne i fizičke
osobe) i stjecatelji oporezivog primitka izravno iz inozemstva, od organizacija
iz članka 45. stavak 7. Zakona te izravno od fizičkih osoba koje ne obavljaju
samostalnu djelatnost iz članka 18. Zakona.

(4) Obveznik poreza na dohodak može istodobno
biti i obveznik poreza na dobit ako obavlja djelatnost koja podliježe
oporezivanju prema Zakonu o porezu na dobit. U tom slučaju obveze plaćanja
poreza na dohodak i poreza na dobit postoje neovisno jedna o drugoj.

2.2. Rezident i nerezident

Članak 3.

(1) Porezni obveznik jest rezident prema članku
3. Zakona.

(2) Porezni obveznik jest nerezident
prema članku 4. Zakona.

(3) Ako porezni obveznik tijekom poreznog razdoblja
promijeni status rezidenta u nerezidenta i obratno,
nastaju dva odvojena razdoblja utvrđivanja poreza na dohodak. Za oba razdoblja
podnosi se jedna godišnja porezna prijava na način propisan Zakonom i ovim
Pravilnikom.

*3. Oporezivi dohodak*

Članak 4.

(1) U skladu s člankom 5. stavkom 1. Zakona,
dohotkom koji se oporezuje prema izvoru smatra se:

1. dohodak od nesamostalnog rada,

2. dohodak od samostalne djelatnosti,

3. dohodak od imovine i imovinskih prava,

4. dohodak od kapitala,

5. dohodak od osiguranja,

6. drugi dohodak.

(2) Rezidentima se oporezuje ukupni dohodak koji
ostvare u tuzemstvu i u inozemstvu (načelo svjetskog dohotka), a nerezidentima dohodak ostvaren u tuzemstvu (načelo tuzemnog
dohotka).

(3) Pri utvrđivanju oporezivih dohodaka, odredbe
ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i višestranih međudržavnih
ugovora ili sporazuma imaju prednost pred odredbama tuzemnoga Zakona.

II. UTVRĐIVANJE GODIŠNJE
POREZNE OSNOVICE

Članak 5.

(1) Osnovica poreza na dohodak jest ukupni iznos
dohotka prema svim izvorima dohotka iz članka 5. Zakona i to:

1. dohodak od nesamostalnog rada iz članka 13.
Zakona,

2. dohodak od samostalne djelatnosti iz članaka
17. do 24. Zakona umanjen za:

2.1. iznos plaća novozaposlenih osoba i nagrada
učenicima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja iz članka 56. stavka 1.
Zakona,

2.2. iznos izdataka za školovanje i stručno
usavršavanje iz članka 56. stavka 6. Zakona,

2.3. iznos izdataka za istraživanje i razvoj iz
članka 57. stavka 1. Zakona,

2.4. preneseni gubitak iz članka 35. Zakona,
nakon umanjenja iz točaka 2.1., 2.2. i 2.3. ovoga stavka, koji je ostvaren po
osnovi obavljanja samostalne djelatnosti iz članka 18. Zakona,

3. dohodak od imovine i imovinskih prava iz
članka 27. Zakona,

4. dohodak od kapitala iz članka 30. Zakona,

5. dohodak od osiguranja iz članka 31. Zakona,

6. drugi dohodak iz članka 32. Zakona,

umanjen za osobni odbitak iz članka 36. i/ili
članka 54. Zakona.

(2) Osnovica poreza na dohodak iz stavka 1. ovoga
članka utvrđuje se za rezidenta prema načelu svjetskog dohotka odnosno od
ukupnog iznosa dohotka koji rezident ostvari u tuzemstvu i u inozemstvu, a
umanjenog za osobni odbitak iz članka 36. i/ili članka 54. Zakona. Djelatnost
koja u inozemstvu podliježe porezu na dohodak, a u tuzemstvu bi se oporezivala
porezom na dobit, ne podliježe u tuzemstvu porezu na dohodak. Za inozemni
dohodak ne može se zahtijevati oporezivanje prema Zakonu o porezu na dobit.

(3) Pri utvrđivanju osnovice poreza na dohodak
rezidenta, načelo svjetskog dohotka primjenjuje se i na gubitak nastao
obavljanjem samostalne djelatnosti iz članka 18. Zakona i djelatnosti od koje
se dohodak utvrđuje na način propisan za samostalnu djelat­nost
prema člancima 19. do 24. Zakona, što znači da se inozemni gubitak po osnovi
samostalne djelatnosti može odbiti od tuzemnog dohotka od samostalne
djelatnosti. Odbijanje nije moguće za gubitak iz inozemstva, koji bi se, da je
ostvaren u tuzemstvu, utvrđivao po propisima o oporezivanju dobiti.

(4) Osnovica poreza na dohodak iz stavka 1.
ovoga članka utvrđuje se za nerezidenta prema načelu
tuzemnog dohotka odnosno od ukupnog iznosa dohotka koji nerezident
ostvari u tuzemstvu, a umanjenog za osobni odbitak iz članka 36. stavak 1., 11.
i 27. Zakona odnosno umanjen za osnovni osobni odbitak, dio osobnog odbitka za
plaćene doprinose za obvezno zdravstveno osiguranje u tuzemstvu do visine
zakonom propisanih obveznih doprinosa i dio osobnog odbitka za darovanja dana u
tuzemstvu na način i pod uvjetima propisanima Zakonom.

(5) Pri utvrđivanju osnovice poreza na dohodak nerezidenta načelo tuzemnog dohotka vrijedi i za gubitak,
što znači da se od tuzemnog dohotka od samostalne djelatnosti iz članka 18.
Zakona ili djelatnosti koja se oporezuje na način propisan za samostalne
djelatnosti prema članku 19. do 24. Zakona može odbiti samo tuzemni gubitak od
samostalne djelatnosti od koje se dohodak utvrđuje na temelju poslovnih knjiga.

(6) U osnovicu poreza na dohodak, prema stavku
1. ovoga članka, ne uključuje se drugi dohodak po osnovi povrata doprinosa u
skladu s člankom 33. Zakona i dohodak koji se paušalno oporezuje u skladu s
člankom 44. Zakona.

III. OPĆA NAČELA
UTVRĐIVANJA DOHOTKA

*1. Primici koji se ne smatraju dohotkom*

Članak 6.

(1) Dohotkom se ne smatraju primici iz članka 9.
Zakona.

(2) Prema članku 9. stavku 1. točki 8. Zakona,
nagrade koje isplaćuju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ne
smatraju se dohotkom ako su propisane statutom tih jedinica odnosno općim
aktima tih jedinica donesenima na temelju odredbi statuta kojim se te nagrade
mogu ustanoviti i isplatiti i ako su sredstva za te namjene planirana u
proračunima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(3) Iznimno od članka 9. stavka 1. točke 2.
Zakona, primici od dividendi i udjela u dobiti na temelju udjela u kapitalu
koji su ostvareni u razdoblju od 1. siječnja 2001. do 31. prosinca 2004. po
rasporedu ostvarene dobiti za 2001., 2002., 2003. i 2004. godinu, smatraju se,
u skladu s člankom 68. stavkom 2. Zakona, primicima od kojih se utvrđuje i
oporezuje dohodak od kapitala, ako se isplaćuju od 1. siječnja 2005. godine.

(4) Primici iz članka 9. stavka 2. i 3. Zakona
koji su u svezi s ostvarivanjem dohotka iz članka 5. Zakona, smatraju se
oporezivim dohotkom. Primici iz članka 9. stavka 2. točka 2.1. Zakona smatraju
se dohotkom, ako su u svezi s ostvarivanjem dohotka iz članka 5. Zakona i ako
se ne isplaćuju po posebnim propisima. Primici iz članka 9. stavka 2. točke
2.1.5. Zakona koje poslodavac i isplatitelj primitaka od nesamostalnog rada
isplaćuje radniku i osobi koja kod njega ostvaruje primitke od nesamostalnog
rada iz članka 14. Zakona, smatraju se primicima od kojih se utvrđuje dohodak
od nesamostalnog rada prema članku 13. Zakona.

(5) Darovi iz članka 9. stavka 2. točke 2.3.
Zakona ne smatraju se primicima od kojih se utvrđuje dohodak ako su darovatelj
i daroprimatelj fizičke osobe koje ne obavljaju samostalnu djelatnost iz članka
18. Zakona i ako se darovi daju iz primitaka od kojih je plaćen porez na
dohodak ili iz primitaka koji se ne smatraju dohotkom.

(6) U skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom 2.7.
Zakona, dohodak se ne utvrđuje po osnovi primitaka koje fizičke osobe ostvaruju
darovanjima u novcu i dobrima dobivenima od pravnih i fizičkih osoba za
zdravstvene potrebe, pod propisanim uvjetima i do visine stvarno nastalih
izdataka za tu namjenu te pod uvjetom da nisu u svezi s ostvarivanjem dohotka
iz članka 5. Zakona. Od tih primitaka ne utvrđuje se dohodak pod uvjetima: da
zdravstvene potrebe koje se financiraju danim darovanjima nisu plaćene iz
osnovnog, dopunskog ili privatnoga zdravstvenog osiguranja, da su novčana
sredstva (darovanja) isplaćena na žiroračun fizičke osobe primatelja darovanja
ili zdravstvene ustanove u tuzemstvu ili u inozemstvu za te svrhe, te da davatelj
i primatelj darovanja o navedenim darovanjima i njihovu korištenju posjeduju
vjerodostojne isprave (potvrde o primitku dobara, isprave o izvršenoj doznaci
na žiroračun primatelja, račune za izvršene zdravstvene usluge i drugo). Ako
primljena darovanja nisu u cijelosti ili dijelom utrošena za zdravstvene
potrebe primatelja, neutrošena novčana sredstva ili vrijednost darovanja
smatraju se oporezivim primitkom. Darovanja za zdravstvene potrebe koje
isplaćuje ili daje poslodavac odnosno isplatitelj primitka iz članka 14. Zakona
svojem radniku odnosno osobi koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona,
smatraju se primitkom u svezi s ostvarivanjem dohotka iz članka 5. Zakona, pa
se po toj osnovi utvrđuje i oporezuje dohodak od nesamostalnog rada.

(7) Porez na dohodak ne plaća se po osnovi
skrivenih isplata dobiti iz članka 7. stavka 5. točke 5. Zakona o porezu na
dobit odnosno na manjkove na imovini iznad visine utvrđene odlukom Hrvatske
gospodarske komore ili Hrvatske obrtničke komore, u smislu poreza na dodanu
vrijednost, ako je odluku da se ne tereti odgovorna osoba donio nadzorni odbor
ili skupština trgovačkog društva.

*2. Primici na koje se ne plaća porez na dohodak*

Članak 7.

(1) Primici na koje se ne plaća porez na dohodak
jesu primici iz članka 10. Zakona.

(2) U skladu s člankom 10. točkom 3. Zakona,
porez na dohodak ne plaća se na novčanu naknadu za vrijeme privremene
nezaposlenosti isplaćenu na teret Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, na naknadu
plaće zbog privremene spriječenosti za rad isplaćenu na teret Hrvatskog zavoda
za zdravstveno osiguranje, Državnog proračuna i centara za socijalnu skrb i na
jednokratni dodatak zbog poslovno ili osobno uvjetovanog otkaza koji isplaćuje
Hrvatski zavod za zapošljavanje prema posebnom propisu.

(3) Prema članku 10. točki 6. Zakona, porez na
dohodak ne plaća se na primitke učenika i studenata na redovnom školovanju za
rad preko učeničkih i studentskih udruga isplaćene po posebnim propisima do
propisanog iznosa. Ako ukupni primici za rad učenika ili studenta na redovnom
školovanju preko učeničkih i studentskih udruga umanjeni za naknadu za
posredovanje u korist posrednika, ne prelaze propisani iznos iz članka 45.
stavka 1. točke 2. ovoga Pravilnika, navedeni primici ne podliježu obvezi
utvrđivanja dohotka i obračunu i uplati predujma poreza na dohodak.

(4) Porez na dohodak ne plaća se, u skladu s
člankom 10. toč­kom 7. Zakona, na naknade štete zbog
posljedica nesreće na radu prema odluci suda ili nagodbi u tijeku sudskog
postupka, ako je nak­nada određena u jednokratnom
iznosu. Naknada koja je određena u jednokratnom iznosu i isplaćuje se u
obrocima, zbog nemogućnosti jednokratne isplate, a najviše do dvanaest (12)
obroka u poreznom razdoblju u kojem je donesena sudska odluka ili postignuta
nagodba u tijeku sudskog postupka ili u idućem poreznom razdoblju nakon što je
donesena sudska odluka ili postignuta nagodba u tijeku sudskog postupka, ne
smatra se primitkom na koji se plaća porez na dohodak. Ako je naknada štete
određena u jednokratnom iznosu, a isplaćuje se u više od dvanaest (12) obroka,
razlika naknade štete iznad dvanaest (12) obroka smatra se primitkom od kojeg
se utvrđuje oporezivi dohodak ovisno o izvoru dohotka. Navedeno se odnosi i ako
se naknada štete određena u jednokratnom iznosu isplaćuje u najviše do dvanaest
(12) obroka u poreznim razdobljima nakon poreznog razdoblja i idućega poreznog
razdoblja u kojem je donesena sudska odluka ili postignuta nagodba u tijeku
sudskog postupka. Ako je naknada štete određena u iznosu koji će se isplaćivati
u točno utvrđenim obrocima za ograničeno ili neograničeno razdoblje (primjerice
mjesečno), smatra se oporezivim primitkom od kojeg se plaća porez na dohodak u
skladu sa Zakonom, a ovisno o izvoru dohotka. Ako se naknada štete u točno
utvrđenim obrocima isplaćuje na temelju prijašnjeg radnog odnosa, smatra se
primitkom od kojeg se utvrđuje dohodak od nesamostalnog rada iz članka 13.
Zakona.

(5) U skladu s člankom 10. točkom 11. Zakona,
oporezivim primicima ne smatraju se naknade iz članka 13. stavka 2. točaka 1., 2.,
5., 13. i 14. ovoga Pravilnika isplaćene po osnovi službenih putovanja fizičkim
osobama koje u neprofitnim organizacijama ne ostvaruju primitke po osnovi
nesamostalnog rada iz članka 14. Zakona odnosno primitke od kojih se utvrđuje
drugi dohodak iz članka 32. Zakona. Primici po osnovi naknada za službena
putovanja odnose se na službena putovanja za potrebe tih organizacija.

(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka,
oporezivim primicima ne smatraju se naknade za službena putovanja po osnovi
prijevoza i noćenja iz članka 13. stavka 2. točke 1. i 2. ovoga Pravilnika koje
isplatitelji – neprofitne organizacije isplaćuju fizičkim osobama koje za te
organizacije obavljaju poslove iz njihovog djelokruga odnosno za njihove
potrebe i uz naknadu, a pod uvjetom da računi o obavljenim uslugama prijevoza i
noćenja glase na isplatitelja – neprofitnu organizaciju.

(7) Porez na dohodak ne plaća se na stipendije
učenicima i studentima za redovno školovanje na srednjim, višim i visokim
školama i fakultetima, ukupno do propisanog iznosa iz članka 45. stavka 1.
točke 3. ovoga Pravilnika. Ako stipendiju učeniku ili studentu u poreznom
razdoblju isplaćuju dva ili više isplatitelja, neoporezivi iznos stipendije
utvrđuje se od ukupnog iznosa stipendije svih isplatitelja. U tom slučaju
učenik ili student čiji ukupan iznos isplaćenih stipendija prelazi propisani
neoporezivi iznos, obvezan je isplatitelju prije isplate stipendije dostaviti
vjerodostojne isprave (preslike) ili pisanu izjavu o isplaćenim primicima po
toj osnovi kod drugih isplatitelja. Ako učenik ili student ostvaruje stipendiju
samo od jednog isplatitelja, obvezan je tom isplatitelju dati pisanu izjavu da
ne prima stipendije i od drugih isplatitelja.

(8) Stipendije studenata za redovno školovanje na
višim i visokim školama i fakultetima za koje su sredstva planirana u državnom
proračunu Republike Hrvatske smatraju se primitkom na koji se ne plaća porez na
dohodak, a prema članku 10. točki 13. Zakona. Isplata stipendije po toj osnovi
ne isključuje pravo na neoporezivi iznos stipendije iz članka 10. točke 12.
Zakona i stavka 7. ovog članka, a uz propisane uvjete.

(9) Športske stipendije koje se, prema posebnim
propisima, isplaćuju športašima za njihovo športsko usavršavanje smatraju se,
prema članku 10. točki 14. Zakona, primitkom na koji se ne plaća porez na
dohodak do propisanog iznosa iz članka 45. stavka 1. toč­ke 4. ovoga Pravilnika. Športske stipendije i stipendije iz
članka 10. točaka 12. i 13. Zakona i stavaka 7. i 8. ovoga članka među­sobno se
ne isključuju u svrhu priznavanja neoporezivog iznosa. Ako športske stipendije
športašu u poreznom razdoblju isplaćuju dva ili više isplatitelja, neoporezivi
iznos športske stipendije utvrđuje se od ukupnog iznosa športskih stipendija
svih isplatitelja. U tom slučaju porezni obveznik – športaš obvezan je
postupiti na način iz stavka 7. ovoga članka.

(10) Porez na dohodak ne plaća se na sindikalne
socijalne pomoći koje se isplaćuju iz sredstava sindikalne članarine članovima
sindikata, prema članku 10. točki 15. Zakona. U smislu članka 10. točke 15.
Zakona i ovoga Pravilnika, socijalnim pomoćima smatraju se osobito: pomoći za
podmirenje osnovnih životnih potreba socijalno ugroženih, nemoćnih i drugih
osoba, svladavanje i ublažavanje teškoća u svezi s bolešću ili smrću člana
obitelji te druge pomoći za socijalne namjene.

(11) Porez na dohodak ne plaća se na nagrade za
športska ostvarenja športaša i naknade športašima amaterima prema posebnim
propisima, u skladu s člankom 10. točkom 16. Zakona, a do propisanih iznosa iz
članka 45. stavka 1. točaka 5. i 6. ovoga Pravilnika. Ako nagrade za športska
ostvarenja športaša i naknade športašima amaterima isplaćuju u poreznom
razdoblju dva ili više isplatitelja, neoporezivi iznos nagrada odnosno naknada
utvrđuje se od ukupnog iznosa nagrada odnosno naknada svih isplatitelja. U tom
slučaju porezni obveznik – športaš obvezan je postupiti na način iz stavka 7.
ovoga članka.

*3. Primici i izdaci, načelo blagajne*

Članak 8.

(1) Primicima se smatraju sva dobra (novac,
stvari, usluge i prava) koja imaju novčanu vrijednost i koja porezni obveznik
ostvari od rada, obavljanja djelatnosti, od imovine i imovinskih prava, od
kapitala, od osiguranja i od drugih primitaka propisanih Zakonom. Smatra se da
su dobra, a time i primici naplaćeni kad porezni obveznik njima može
raspolagati.

(2) U izdatke spadaju svi odljevi dobara s
novčanom vrijednošću izvršeni radi ostvarivanja ili osiguranja primitaka iz
stavka 1. ovoga članka. Smatra se da je došlo do odljeva dobara, a time i do
nastanka izdataka kad porezni obveznik njima više ne može raspolagati.

(3) Primici i izdaci od poslovnih događaja
utvrđuju se tek nakon primljenih uplata odnosno obavljenih isplata (načelo
blagajne). Ako priljevi odnosno odljevi nisu obavljeni u novcu već u drugim dobrima,
treba ih utvrđivati na način propisan za primitke i izdatke u novcu.

(4) Oporezivi primici od kojih je porezni
obveznik dužan platiti porez u tuzemstvu, a ostvareni su u inozemstvu (izravno
ili neizrav­no) u stranoj valuti, preračunavaju se u
kunsku vrijednost prema srednjem tečaju Hrvatske narodne banke važećem na dan
primitka. Iznimno, ako se dan primitka tijekom poreznog razdoblja ne može točno
utvrditi, preračunavanje na srednji tečaj Hrvatske narodne banke obavlja se s
31. 12. godine u kojoj je oporezivi primitak u inozemstvu ostvaren, a u slučaju
poreznog razdoblja kraćeg od kalendarske godine, na posljednji dan u mjesecu s
kojim završava to kraće porezno razdoblje.

(5) Nenovčani primici utvrđuju se prema tržišnoj
vrijednosti. Tržišna se vrijednost određuje prema cijeni koja bi se ostvarila
pri prodaji u uobičajenom poslovnom prometu, ovisno o svojstvu gospodarstvenog
dobra. Pri tome moraju biti uvažene sve okolnosti koje utječu na cijenu.

(6) Nenovčani izdaci utvrđuju se prema cijenama
nabave ili cijenama koštanja.

(7) Nastanak ili dospijeće potraživanja od
prodane robe ili obavljenih usluga ne smatra se još primitkom. Potraživanja
postaju primitkom u trenutku naplate.

(8) Ako se porezni obveznik iz osobnih razloga
odrekne potraživanja po osnovi prodane robe ili obavljenih usluga koja bi u
poreznomu razdoblju u kojemu se odrekao potraživanja ili kasnijim poreznim
razdobljima dovela do primitaka, tada se iznos potraživanja utvrđuje kao
primitak u godini u kojoj je donesena odluka o odricanju od potraživanja. Po
osnovi potraživanja koja su se pokazala nenaplativima nakon provedenoga sudskog
postupka, zbog stečaja ili likvidacije dužnika, ne utvrđuje se primitak. Ako se
porezni obveznik odrekne potraživanja za naknadu iz koje se predujam poreza
plaća po odbitku (naknade po osnovi rada, djelatnosti, usluga i drugog), u
korist neke druge osobe (fizičke ili pravne), smatra se da je primitak ostvaren
u trenutku kada je donio odluku o odricanju, pa isplatitelji primitka imaju
obvezu, ovisno o izvorima toga primitka, obračunati, obustaviti i uplatiti
predujam poreza na dohodak na način propisan Zakonom i ovim Pravilnikom.

(9) Prodana roba ili usluga smatra se naplaćenom
i kada je za naplatu primljen ček. Ako se plaća mjenicom, primitak nastaje
naplatom ili prijenosom mjenice. Ako se plaća kreditnom karticom, primitak
nastaje naplatom na žiroračun. Ako se naplata obavlja prijebojem, asignacijom
ili cesijom, trenutkom naplate smatra se trenutak kada su se stekli propisani
uvjeti (potpisani odgovarajući ugovori ili druge isprave).

(10) Primicima se smatraju i primljeni
predujmovi za isporuku robe i obavljanje usluga na koje se obvezao porezni
obveznik, a koje do kraja poreznog razdoblja (kalendarske godine) nije obavio.

(11) Nastale i dospjele obveze za kupljenu robu
i obavljene usluge nisu izdaci. Izdaci nastaju u trenutku plaćanja tih obveza.

(12) Ako porezni obveznik doznačuje sredstva sa
svoga bankovnog računa, tada izdatak nastaje u trenutku kada organizacija
ovlaštena za platni promet izvrši primljeni nalog za plaćanje. Pri plaćanju
čekom izdatak nastaje u trenutku predaje čeka. Pri plaćanju mjenicom izdatak
nastaje prijenosom ili naplatom mjenice. Pri plaćanju kreditnom karticom
izdatak nastaje plaćanjem sa žiroračuna.

(13) Izdacima se smatraju i predujmovi dani za
neisporučenu robu i neobavljene usluge, osim predujmova danih za nabavu
dugotrajne imovine.

(14) Rezident može koristiti izdatke po osnovi
uplaćenih premija osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona pod uvjetom da je u
polici osiguranja naveden kao osiguranik, a u pravilu istodobno i kao
ugovaratelj osiguranja. Ako su u polici osiguranja kao osiguranici navedene
samo druge fizičke osobe (članovi obitelji poreznog obveznika i/ili druge
fizičke osobe), poreznom obvezniku kao ugovaratelju osiguranja ne mogu se
priznati izdaci po osnovi uplaćenih premija osiguranja. Iznimka su police
uzajamnog životnog osiguranja, u kojima su kao osiguranici navedeni i porezni
obveznik i članovi njegove uže obitelji (samo bračni drugovi i djeca), kod
kojih se izdaci za uplaćene premije osiguranja mogu priznati svim osiguranicima
navedenim u polici osiguranja, ali na način da se svakom priznaje jednaki dio
od iznosa uplaćene premije osiguranja.

*4. Pripisivanje primitaka i izdataka*

Članak 9.

(1) Primici se pripisuju onome tko ih stekne.
Primitke stječe onaj tko ih ostvari na osnovi svoga rada i/ili uložene imovine
i/ili kapitala i/ili uplaćenih premija životnog osiguranja s obilježjem šted­nje, dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja i/ili drugih
primitaka propisanih Zakonom.

(2) Izdaci se pripisuju onome tko ih je imao, a
kome se pripisuju i primici prema stavku 1. ovoga članka.

(3) Na pripisivanje dohotka koji ostvaruje
nasljednik primjenjuju se odredbe članka 2. stavka 2. ovoga Pravilnika.

(4) Za priznavanje ugovora između članova
obitelji i drugih s poreznim obveznikom osobno povezanih osoba potrebno je
sljedeće:

1. valjani pravni posao,

2. stvarna provedba pravnog posla obavljanjem
činidbe i protučinidbe i

3. mogućnost uspoređivanja ugovora i poslovnih
odnosa prema sadržaju i provedbi s onim što je uobičajeno između osobno
nepovezanih stranaka.

IV. UTVRĐIVANJE DOHOTKA
OD NESAMOSTALNOG RADA

*1. Dohodak od nesamostalnog rada*

Članak 10.

Dohodak od nesamostalnog rada utvrđuje se kao
razlika između primitaka od nesamostalnog rada i izdataka za zakonom propisane
obvezne doprinose iz primitka odnosno iz plaće te izdataka za uplaćene premije
životnog osiguranja s obilježjem štednje, dopunskoga i privatnoga zdravstvenoga
i dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona.
Ostvarenim primicima po osnovi nesamostalnog rada smatraju se svi priljevi
prema člancima 11. do 15. ovoga Pravilnika, a nastalim izdacima svi odljevi
prema članku 18. ovoga Pravilnika.

*2. Primici po osnovi nesamostalnog rada*

2.1. Plaća

Članak 11.

(1) Primicima po osnovi nesamostalnog rada
(plaćom) smatraju se:

1. svi priljevi koji radniku u novcu ili u
naravi pritječu na temelju rada po osnovi radnog odnosa, a prema članku 14.
stavku 1. točki 1. i članku 14. stavku 3. Zakona. Plaćom se smatraju i svi
priljevi u novcu ili naravi koji fizičkoj osobi pritječu po osnovi prijašnjeg
radnog odnosa, bez obzira na sadašnji status te osobe (umirovljenik ili neki
drugi status) i to ako se radi o plaći za rad koji je obavljen za vrijeme
radnog odnosa i možebitne druge isplate na koje je radnik imao pravo u vrijeme
toga radnog odnosa (božićnica, nagrada i to za godinu, sukladno članku 13.
ovoga Pravilnika, neovisno kada je u toj godini prestao radni odnos odnosno
raskinut ugovor o radu). Plaćom po osnovi prijašnjeg radnog odnosa smatraju se
i povoljnije kamate pri odobravanju kredita iz članka 14. stavka 3. Zakona, ako
je kredit uz povoljnije kamate ugovoren i iskorišten za vrijeme radnog odnosa.
Odredbe ove točke na odgovarajući se način primjenjuju i na isplate primitaka
po osnovi nesamostalnog rada (plaće) iz točaka 2. do 5. ovoga stavka,

2. poduzetnička plaća koja ulazi u rashod pri
utvrđivanju poreza na dobit iz članka 14. stavka 1. točke 2. Zakona,

3. primici (plaća) fizičkih osoba izaslanih na
rad u Republiku Hrvatsku po nalogu inozemnog poslodavca u tuzemna društva za
potrebe obavljanja djelatnosti tuzemnog poslodavca (članak 14. stavak 1. točka
3. Zakona). Izaslanim radnicima na rad u Republiku Hrvatsku po nalogu inozemnog
poslodavca u tuzemna društva smatraju se fizičke osobe koje su zaposlene u
radnom odnosu kod inozemnog poslodavca,

4. primici (plaća) članova predstavničkih i
izvršnih tijela državne vlasti i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave koji im se isplaćuju na temelju posebnih propisa kojima se uređuju
prava na plaću i po toj osnovi su osigurani (članak 14. stavak 1. točka 4.
Zakona),

5. naknada plaće koju prema posebnom propisu
isplaćuje nadležno ministarstvo osobama koje pružaju njegu i pomoć hrvatskim
ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata I. skupine (članak 14. stavak 1.
točka 5. Zakona).

(2) Primicima od nesamostalnog rada (plaćom)
smatraju se i isplate naknada radnicima odnosno osobama koje ostvaruju primitke
iz članka 14. stavka 1. i članka 14. stavka 3. Zakona po osnovi:

1. godišnjeg i tjednog odmora,

2. dopusta,

3. državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih
zakonom,

4. slobodnih dana,

5. ostalih slobodnih dana utvrđenih posebnim
ugovorom ili odlukom poslodavca ili isplatitelja primitka od nesamostalnog rada
(plaće),

6. posebnih primitaka za rad ili usluge
obavljene izvan redov­nog radnog vremena, kao što su
primici za prekovremeni rad, za noćni rad, za rad nedjeljom, za dežurstvo, za
pripravnost i slično,

7. primitaka koje poslodavac i isplatitelj
primitka od nesamostalnog rada (plaće) isplaćuje radnicima i osobama koje
ostvaruju primitke iz članka 14. stavka 1. i članka 14. stavka 3. Zakona iz
svojih sredstava i na svoj teret kao naknadu u slučaju spriječenosti za rad
zbog bolesti i povreda,

8. svih drugih primitaka prema člancima 13. i
15. ovoga Pravilnika.

(3) Primici od nesamostalnog rada (plaća) jesu
svi primici koje poslodavac odnosno isplatitelj primitka od nesamostalnog rada
(plaće) u novcu ili u naravi isplaćuje ili daje radnicima i osobama koje
ostvaruju primitke iz članka 14. stavka 1. i članka 14. stavka 3. Zakona po
osnovi obavljenog rada prema stavcima 1. i 2. ovoga članka, neovisno o tome pod
kojim su nazivom ili drugim ugovornim odnosom ugovoreni i isplaćeni.

(4) Iznimno od stavaka 1. do 3. ovoga članka,
primicima od nesamostalnog rada (plaćom) ne smatraju se primici po osnovi
autorskih naknada koje poslodavci i isplatitelji tih primitaka isplaćuju svojim
radnicima i osobama koje ostvaruju primitke (plaću) iz članka 14. stavka 1. i
članka 14. stavka 3. Zakona, pod uvjetom da se autorske naknade isplaćuju na
temelju ugovora o autorskim pravima i srodnim pravima sklopljenih između
poslodavca/isplatitelja primitaka od nesamostalnog rada (plaće) i tih osoba za
autorsko djelo i drugim uvjetima u skladu s propisima koji uređuju autorska i
srodna prava.

(5) Autorske naknade isplaćene prema stavku 4.
ovoga članka smatraju se drugim dohotkom prema članku 32. stavku 1. Zakona.

(6) Ako poslodavci/ isplatitelji primitka
(plaće) isplaćuju autorske naknade svojim radnicima i osobama koje ostvaruju
primitke od nesamostalnog rada prema članku 14. stavku 1. Zakona i stavcima 1.
do 3. ovoga članka, za autorska djela utvrđena ugovorom o radu ili drugim aktom
kojim se uređuje rad i radni odnos, proizlaze iz ugovorenog opisa rada radnika
odnosno osobe koja ostvaruje primitke iz članka 14. stavka 1. Zakona kod
poslodavca/isplatitelja primitka (plaće) odnosno autorsko djelo radnik i osoba
koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. stavka 1. Zakona stvara radom u
radnom odnosu izvršavajući svoje obveze ili po uputama svoga poslodavca,
isplaćene autorske naknade smatraju se primitkom od nesamostalnog rada (plaćom)
prema članku 14. Zakona.

(7) Plaćom se smatraju i primici po osnovi
nesamostalnog rada prema članku 14. stavku 1. i članku 14. stavku 3. Zakona i
prema stavcima 1. do 4. i 6. ovoga članka, koji se isplaćuju nasljednicima po
osnovi rada njihovih ostavitelja.

(8) Plaćom se smatraju i primici po osnovi
nesamostalnog rada prema članku 14. stavku 1. i članku 14. stavku 3. Zakona i
prema stavku 1. do 4. i 6. ovoga članka koji se za rad po osnovi radnog odnosa
isplaćuju fizičkim osobama zaposlenim u diplomatskom ili konzularnom
predstavništvu strane države, u međunarodnoj organizaciji, predstavništvu ili
organizaciji koja na teritoriju Republike Hrvatske ima diplomatski imunitet.

(9) Plaćom se smatraju i primici po osnovi
nesamostalnog rada prema članku 14. stavku 1. i članku 14. stavku 3. Zakona te
prema stavcima 1. do 4. i 6. ovoga članka, poreznih obveznika rezidenata koji
te primitke po osnovi radnog odnosa ostvare izravno iz inozemstva.

2.2. Mirovina

Članak 12.

(1) Primicima od nesamostalnog rada smatraju se:

1. mirovine ostvarene na temelju prijašnjih
uplata doprinosa za obvezno mirovinsko osiguranje koje isplaćuju zakonom
utvrđene ustanove mirovinskog osiguranja i mirovinska osiguravajuća društva na
temelju prijašnjih uplata obveznog doprinosa za mirovinsko osiguranje na
temelju individualne kapitalizirane štednje,

2. mirovine koje isplaćuju osiguravatelji
(mirovinska osiguravajuća društva i drugi isplatitelji osiguranih svota) na
temelju prijašnjih uplata poslodavca za dokup dijela mirovine, ako su te uplate
bile oslobođene oporezivanja,

3. mirovine koje se isplaćuju poduzetnicima koji
su obavljali samostalnu djelatnost, poduzetnicima fizičkim osobama koji su
plaćali porez na dobit i drugim fizičkim osobama na temelju prijašnjih uplata
doprinosa u propisano obvezno osiguranje, a koji su bili porezno dopustivi
izdatak ili rashod,

4. obiteljske mirovine, osim obiteljskih
mirovina iz članka 9. stavka 1. točke 7. Zakona i članka 53. stavka 2. Zakona.

(2) Umirovljenicima u smislu Zakona i ovoga
Pravilnika smatraju se fizičke osobe koje ostvaruju primitke iz stavka 1. ovoga
članka.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka,
umirovljenikom se ne smatra fizička osoba kojoj je isplata mirovine od zakonom
utvrđene ustanove mirovinskog osiguranja prestala zbog ponovnog zaposlenja ili
početka obavljanja registrirane samostalne djelatnosti, iako ostvaruje mirovinu
od mirovinskoga osiguravajućeg društva na temelju prijašnjih uplata obveznih
doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane
štednje i/ili isplate od mirovinskoga osiguravajućeg društva i drugih
isplatitelja na temelju prijašnjih premija osiguranja za dokup mirovine.

*3. Neoporezive naknade, potpore, nagrade i drugi primici*

Članak 13.

(1) U skladu s odredbama članka 14. stavka 1.
točke 1. podtočke 1.2. Zakona primici po osnovi naknada,
potpora, nagrada, dnev­nica
i otpremnina smatraju se primicima od nesamostalnog rada ako prelaze iznose iz
stavka 2. ovoga članka. Svi drugi primici koji nisu navedeni u stavcima 2. i 3.
ovoga članka smatraju se oporezivim primicima po osnovi nesamostalnog rada u
ukupno isplaćenom iznosu.

(2) U skladu s odredbama članka 10. točke 9.
Zakona, oporezivim primicima po osnovi nesamostalnog rada ne smatraju se iznosi
što ih poslodavci isplaćuju svojim radnicima, i to:

1. naknade prijevoznih troškova na službenom
putovanju u visini stvarnih izdataka,

2. naknade troškova noćenja na službenom
putovanju u visini stvarnih izdataka,

3. naknade troškova prijevoza na posao i s posla
mjesnim jav­nim prijevozom
u visini stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne
prijevozne karte. Ako na određenom području odnosno udaljenosti nema
organiziranog prijevoza, naknada troškova prijevoza na posao i s posla utvrđuje
se u visini cijene prijevoza koja je utvrđena na približno jednakim
udaljenostima na kojima je organiziran prijevoz,

4. naknade troškova prijevoza na posao i s posla
međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne
odnosno pojedinačne karte. Ako radnik mora sa stanice međumjesnog javnog
prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini
troškova mjesnog i međumjesnoga javnoga prijevoza,

5. naknade za korištenje privatnog automobila u
službene svrhe do 2,00 kune po prijeđenom kilometru,

6. potpore zbog invalidnosti radnika do 2.500,00
kuna godišnje,

7. potpore za slučaj smrti radnika do 7.500,00
kuna,

8. potpore u slučaju smrti člana uže obitelji
radnika (bračnog druga, roditelja, roditelja bračnog druga, djece, drugih
predaka i potomaka u izravnoj liniji, usvojene djece i djece na skrbi te punoljetne
osobe kojoj je porezni obveznik imenovan skrbnikom prema posebnom zakonu) do
3.000,00 kuna,

9. potpore zbog neprekidnog bolovanja radnika
dužeg od 90 dana do 2.500,00 kuna godišnje. Razdoblje bolovanja duže od 90 dana
ne mora se odnositi na jednu kalendarsku godinu,

10. dar djetetu do 15 godina starosti (koje je
do dana 31. prosinca tekuće godine navršilo 15 godina starosti) do 400,00 kuna
godišnje,

11. prigodne nagrade do 2.000,00 kuna godišnje
(božićnica, naknada za godišnji odmor i sl.),

12. nagrade radnicima za navršenih:

12.1. – 10 godina radnog staža do 1.500,00 kuna

12.2. – 15 godina radnog staža do 2.000,00 kuna

12.3. – 20 godina radnog staža do 2.500,00 kuna

12.4. – 25 godina radnog staža do 3.000,00 kuna

12.5. – 30 godina radnog staža do 3.500,00 kuna

12.6. – 35 godina radnog staža do 4.000,00 kuna

12.7. – 40 godina radnog staža do 5.000,00 kuna,

13. dnevnice u zemlji do 170,00 kuna za službeno
putovanje koje traje više od 12 sati dnevno. Za službena putovanja u zemlji koja
traju više od 8, a manje od 12 sati, neoporezivi dio dnevnica iznosi do 85
kuna,

14. dnevnice u inozemstvu do iznosa i pod
uvjetima utvrđenim propisima o izdacima za službena putovanja za korisnike
državnog proračuna,

15. terenski dodatak u zemlji do 170,00 kuna
dnevno na ime pokrića troškova prehrane i drugih troškova radnika na terenu u zem­lji, osim troškova smještaja
koji se podmiruju na teret poslodavca i ne smatraju se dohotkom radnika,

16. terenski dodatak u inozemstvu do 250,00 kuna
dnevno na ime pokrića troškova prehrane i drugih troškova radnika na terenu u
inozemstvu, osim troškova smještaja koji se podmiruju na teret poslodavca i ne
smatraju se dohotkom radnika,

17. pomorski dodatak do 250,00 kuna dnevno,

18. pomorski dodatak na brodovima međunarodne
plovidbe do 400,00 kuna dnevno,

19. naknade za odvojeni život od obitelji do
1.600,00 kuna mjesečno,

20. otpremnine prilikom odlaska u mirovinu do
8.000,00 kuna,

21. otpremnine zbog poslovno uvjetovanih otkaza i
osobno uvjetovanih otkaza, prema Zakonu o radu, do visine 6.400,00 kuna za
svaku navršenu godinu rada kod tog poslodavca i otpremnine zbog ozljede na radu
ili profesionalne bolesti do visine 8.000,00 kuna za svaku navršenu godinu rada
kod tog poslodavca. Radom kod istog poslodavca smatra se i razdoblje rada kod
prethodnog poslodavca, ako se, prema odredbama Zakona o radu, na novog
poslodavca prenose ugovori o radu radnika koji rade u poduzeću ili dijelu
poduzeća koje se statusnom promjenom ili pravnim poslom prenosi na novog
poslodavca. Navedena odredba se na odgovarajući način primjenjuje i na ustanove
i druge pravne osobe.

(3) Dnevnice za službena putovanja u zemlji i
inozemstvu isplaćuju se za putovanja iz mjesta u kojemu je mjesto rada ili iz
mjesta prebivališta/uobičajenog boravišta radnika koji se upućuje na službeno
putovanje u drugo mjesto (osim u mjesto u kojemu ima prebivalište ili
uobičajeno boravište), a udaljenosti najmanje 30 kilometara, radi obavljanja u
nalogu za službeno putovanje određenih poslova njegova radnog mjesta, a u svezi
s djelatnosti poslodavca. Dnevnice za službena putovanja u zemlji i inozemstvu
jesu naknade za pokriće izdataka prehrane, pića i prijevoza u mjestu u koje je
radnik upućen na službeno putovanje.

(4) Terenski dodatak u tuzemstvu i inozemstvu
isplaćuje se kada radnik boravi izvan mjesta svojega prebivališta ili
uobičajenog boravišta radi poslova koje obavlja izvan sjedišta poslodavca ili
sjedišta izdvojene poslovne jedinice poslodavca i kada poslodavac obavlja takvu
vrstu djelatnosti koja je po svojoj prirodi vezana za rad na terenu (mjesto
rada se razlikuje od mjesta sjedišta poslodavca ili njegove poslovne jedinice i
mjesta prebivališta ili uobičajenog boravišta radnika, pri čemu je mjesto rada
udaljeno od tih mjesta najmanje 30 kilometara). Terenski dodatak može se pod
ovim uvjetima isplatiti i u slučaju kada ne postoji potreba za noćenjem radnika
na terenu.

(5) Terenski dodatak u inozemstvu iz stavka 2.
točke 16. ovoga članka odnosi se na radnike upućene odnosno raspoređene na rad
u inozemstvo po osnovi radnog odnosa zasnovanog s poslodavcem u Republici
Hrvatskoj. Pravo na terenski dodatak u inozemstvu radnik ima pod uvjetima
propisanim u stavku 4. ovoga članka.

(6) Pomorski dodatak iz stavka 2. točke 17.
ovoga članka primjenjuje se za pomorce na brodovima pod hrvatskom zastavom
(duga plovidba, velika obalna plovidba – Mediteran i mala obalna plovidba –
Jadran).

(7) Pomorski dodatak iz stavka 2. točke 18.
ovoga članka primjenjuje se i za pomorce na brodovima pod stranom zastavom na
temelju potvrde stranog isplatitelja o isplaćenim primanjima koju porezni
obveznici prilažu uz svoju godišnju poreznu prijavu.

(8) Naknada za odvojeni život od obitelji
isplaćuje se radniku za vrijeme provedeno na radu u mjestu sjedišta poslodavca
ili njegove izdvojene poslovne jedinice, ako je mjesto rada različito od mjesta
prebivališta ili uobičajenog boravišta tog radnika. Obitelji se smatra bračni
drug, djeca, posvojenik, pastorak i štićenik, ako su prijavljeni na istoj
adresi stanovanja kao i porezni obveznik.

(9) U skladu s člankom 10. točkom 9. Zakona,
oporezivim primicima po osnovi nesamostalnog rada ne smatraju se naknade iz
stavka 2. točaka 1., 2., 3., 4., 5., 13. i 14. ovoga članka koje tuzemni
isplatitelj isplaćuje fizičkim osobama iz članka 14. stavka 1. točke 3. Zakona
izaslanima na rad u Republiku Hrvatsku po nalogu inozemnog poslodavca i to u
svezi s obavljanjem djelatnosti tuzemnog poslodavca.

(10) U skladu s člankom 10. točkom 9. Zakona,
oporezivim primicima po osnovi nesamostalnog rada ne smatraju se naknade iz
stavka 2. ovoga članka koje se isplaćuju članovima predstavničkih i izvršnih
tijela državne vlasti te jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave iz
članka 14. stavka 1. točke 4. Zakona.

(11) U skladu s člankom 10. točkom 9. Zakona,
oporezivim primicima po osnovi nesamostalnog rada ne smatraju se naknade iz
stavka 2. ovoga članka koje se isplaćuju prema članku 14. stavku 1. točki 5.
Zakona osobama koje pružaju njegu i pomoć hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz
Domovinskog rata I. skupine.

Članak 14.

(1) Isplate iz članka 13. ovoga Pravilnika
priznaju se na temelju vjerodostojnih isprava (računa, obračuna, odluka,
potvrda o cijeni karata i drugog).

(2) Izdaci za službena putovanja iz članka 13.
ovoga Pravilnika (dnevnice, naknade prijevoznih troškova, naknade korištenja
privatnog automobila u službene svrhe, troškovi noćenja i drugo) obračunavaju
se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava
kojima se dokazuju izdaci i drugi podaci navedeni na putnom nalogu. Neovisno u
kojem obliku se izdaje, putni nalog kao vjerodostojna isprava sadrži osobito
slijedeće podatke: nadnevak izdavanja, ime i prezime osobe koja se upućuje na
službeno putovanje, mjesto u koje osoba putuje, svrha putovanja, vrijeme
trajanja putovanja, vrijeme kretanja na put, podatke o prijevoznom sredstvu
kojim se putuje (ako se putuje automobilom potrebno je navesti marku i
registarsku oznaku automobila, početno i završno stanje brojila –
kilometar/sat), vrijeme povratka s puta, potpis ovlaštene osobe, pečat, obračun
troškova, likvidaciju obračuna te izvješće s puta. Uz putni nalog obvezno se
prilažu isprave kojima se dokazuju nastali izdaci i to osobito: računi za
utrošeno gorivo ako se putuje osobnim automobilom, računi za cestarine,
preslike ili potvrde putnih karata, računi za smještaj i drugo.

(3) Naknade iz članka 13. stavka 2. točaka 13.,
14., 15., 16., 17., 18. i 19. ovoga Pravilnika međusobno se isključuju.
Isključuje se pravo na neoporezivi iznos dnevne naknade za odvojeni život, ako
su za te dane tijekom mjeseca isplaćene dnevnice, terenski ili pomorski dodaci.
Iznos dnevne naknade za odvojeni život jest neoporezivi mjesečni iznos naknade
za odvojeni život podijeljen s brojem ukupnih dana u mjesecu u kojem se naknada
isplaćuje.

*4. Primici po osnovi nesamostalnog rada u naravi*

4.1. Opće odredbe

Članak 15.

(1) Primicima po osnovi nesamostalnog rada u
skladu s člankom 14. stavkom 3. Zakona smatraju se i primici radnika i osoba
koje ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona u stvarima i uslugama koje imaju
novčanu vrijednost (dobra, usluge, prava i ostala primanja u naravi), u koje
posebice ulaze:

1. korištenje poslovnih zgrada i njihovih
dijelova, garaža, odmarališta i kuća za odmor, stambenih zgrada i stanova,
prijevoznih sredstava koje poslodavac i isplatitelj primitka odnosno plaće
omogućuje radniku i osobama koje ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona,

2. korištenje kredita uz kamate ispod stope od
4% godišnje,

3. primici ostvareni u dobrima i uslugama bez
naknade ili uz djelomičnu naknadu, te raznim darovima i ugošćenjima.
Ugošćenjima se smatraju primici koje poslodavac i isplatitelj primitka odnosno
plaće omogućuje radniku i drugim osobama koje ostvaruju primitke iz članka 14.
Zakona u vidu konzumacije jela, pića, smještaja, rekreacije i slično.
Ugošćenjima u smislu ovoga Pravilnika ne smatraju se ugošćenja predstavnika
poslovnih partnera ako se na dokumentaciji o tim izdacima navede naziv
poduzetnika čiji su predstavnici ugošćeni,

4. primici po osnovi naknada i nagrada za rad u
dionicama, ako se po toj osnovi ne utvrđuje dohodak od kapitala iz članka 30.
Zakona,

5. svi drugi primici u svezi i po osnovi
nesamostalnog rada koji se daju u naravi, osim izravnih ili neizravnih novčanih
isplata i doznaka.

(2) Povoljnijim kreditima iz stavka 1. točke 2.
ovoga članka ne smatraju se krediti koji se radnicima i osobama koje ostvaruju
primitke iz članka 14. Zakona, osim radnicima u upravi, daju ili
subvencioniraju iz proračuna, bez obzira pod kojim uvjetima su odobreni.

(3) Zaposlenima u upravi u smislu stavka 2.
ovoga članka smatraju se službenici i namještenici u tijelima državne uprave, u
tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave te drugim tijelima kojima
se sredstva za rad u pretežitom dijelu osiguravaju u proračunima.

(4) Primicima po osnovi nesamostalnog rada, u
skladu s člankom 14. stavkom 3. Zakona, smatraju se i primici po osnovi
manjkova na imovini iz članka 7. stavka 5. točke 5. Zakona o porezu na dobit,
ako se za iznos tih manjkova ne tereti odgovorna osoba i ako se po toj osnovi
ne utvrđuje dohodak od kapitala iz članka 30. stavka 2. Zakona. Utvrđeni manjak
uvećan za obračunani porez na dodanu vrijednost smatra se primitkom po osnovi
nesamostalnog rada (plaćom) i pripisuje se radniku koji je ovlašten donijeti
odluku o terećenju odgovorne osobe, a to nije učinio.

4.2. Utvrđivanje
vrijednosti primitaka u naravi

Članak 16.

(1) Vrijednost primitaka iz članka 15. ovoga
Pravilnika utvrđuje se prema tržišnoj vrijednosti tih primitaka koja je važeća
u mjestu davanja (s uključenim porezom na dodanu vrijednost).

(2) Ako su primici u naravi odobreni radniku uz
plaćanje naknade koja je niža od tržišne, poslodavac i isplatitelj primitka
mora utvrditi razliku između tržišne cijene i naknade koju je radnik platio. Tako
utvrđena razlika smatra se primitkom po osnovi nesamostalnog rada.

(3) Vrijednost primitaka iz članka 15. ovoga
Pravilnika utvrđuje se na sljedeći način:

1. pri korištenju poslovnih zgrada i njihovih
dijelova – primitak čini iznos zakupnine ili najamnine prema tržišnim cijenama
u mjestu u kojem se poslovne zgrade ili dijelovi poslovnih zgrada nalaze,

2. pri korištenju stambenih zgrada i stanova –
primitak je iznos stanarine prema tržišnim cijenama u mjestu u kojem se
stambene zgrade ili dijelovi stambenih zgrada nalaze,

3. pri korištenju odmarališta i kuća za odmor –
primitak je tržišna vrijednost smještaja, prehrane i drugih usluga,

4. pri korištenju garaža – primitak je iznos
zakupnine prema tržišnim cijenama u mjestu u kojem se garaža nalazi,

5. pri korištenju prijevoznih sredstava –
primitak je iznos u visini od l% nabavne vrijednosti prijevoznih sredstava
mjesečno (uvećano za porez na dodanu vrijednost) odnosno u visini 20 % od
mjesečne rate za operativni leasing (uvećano za porez
na dodanu vrijednost), bez obzira na opseg korištenja prijevoznih sredstava u
privatne svrhe. Primitak se može utvrđivati i prema opsegu stvarnog korištenja:

5.1. ako se prijevozna sredstva daju na
korištenje u privatne svrhe, poslodavac i isplatitelj primitka odnosno plaće obvezan
je donijeti odluku o načinu i uvjetima tog korištenja, kao i načinu utvrđivanja
plaće radnika i osoba koje ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona po toj
osnovi,

5.2. ako se plaća po osnovi korištenja
prijevoznog sredstva u privatne svrhe utvrđuje prema opsegu stvarnog
korištenja, poslodavac i isplatitelj primitka odnosno plaće obvezan je voditi
evidenciju o prijeđenoj kilometraži i vremenu korištenja u privatne svrhe, a
način vođenja te evidencije utvrđuje odlukom iz točke 5.1. ovoga stavka,

5.3. ako se ne vodi evidencija iz točke 5.2.
ovoga stavka, primitak u naravi od korištenja prijevoznih sredstava u privatne
svrhe utvrđuje se u visini 1% nabavne vrijednosti prijevoznih sredstava
mjesečno odnosno u visini 20 % iznosa mjesečne rate za operativni leasing,

5.4. ako više radnika ili osoba koje ostvaruju
primitke iz članka 14. Zakona tijekom mjeseca koristi isto prijevozno sredstvo,
a poslodavac i isplatitelj primitka odnosno plaće osnovicu utvrđuje u visini 1%
nabavne vrijednosti prijevoznih sredstava mjesečno odnosno u visini 20 % iznosa
mjesečne rate za operativni leasing, odgovarajući
iznos primitka po toj osnovi pribraja svakom radniku i osobi,

5.5. primitak po osnovi korištenja prijevoznih
sredstava u privatne svrhe utvrđuje se prema stvarnom opsegu korištenja na
slijedeći način:

5.5.1. za cestovna motorna vozila – na iznos
koji se dobije tako da se ukupno prijeđena kilometraža u privatne svrhe pomnoži
s 2,00 kune po prijeđenom kilometru,

5.5.2. za plovila – na iznos dobiven umnoškom
broja sati korištenja i tržišne cijene sata korištenja plovila u mjestu u kojem
je plovilo registrirano,

5.5.3. za sredstva zračnog prometa – na iznos
koji se dobije umnoškom broja sati korištenja i tržišne cijene sata korištenja
u mjestu registracije.

6. pri korištenju kredita uz kamate ispod stope
4% godišnje – na razliku između kamata obračunanih primjenom stope kamate od 4%
godišnje (uključujući i porez na dodanu vrijednost) i ugovorenih nižih kamata,

7. pri davanju darova, usluga bez naknade i
slično čija je pojedinačna vrijednost preko 400,00 kuna po pojedinom radniku i
osobama koje ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona godišnje – na vrijednost
iste ili slične vrste stvari odnosno usluge prema tržnim cijenama u mjestu
davanja dara ili usluge. Pod darovima se u smislu ovoga Pravilnika, smatraju
samo davanja u naravi,

8. pri ugošćenjima – na vrijednost ugošćenja
prema tržišnim cijenama u mjestu ugošćenja,

9. pri davanju dionica – na nominalnu vrijednost
dionica ili na tržišnu vrijednost dionica ako je veća od nominalne. Razlika u
cijeni između prodajne odnosno nominalne i tržišne cijene dionica koje
poslodavac/isplatitelj plaće prodaje svojim radnicima odnosno osobama koje
ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona jest primitak u naravi po osnovi
nesamostalnog rada.

(4) Radi obračunavanja i plaćanja poreza na
dohodak sukladno Zakonu, pri obračunavanju i plaćanju predujma poreza na
dohodak tržišna vrijednost odnosno vrijednost primitaka u naravi uvećava se za
doprinose za obvezna osiguranja iz primitka, porez na dohodak i prirez porezu
na dohodak.

(5) Podaci o primicima u naravi unose se u
Obrazac IP iz članka 65. ovoga Pravilnika i druge propisane evidencije.

*5. Primici koji se ne smatraju primicima po osnovi
nesamostalnog rada*

Članak 17.

(1) Primicima od nesamostalnog rada ne smatraju
se primici iz članka 15. Zakona.

(2) Primicima od nesamostalnog rada ne smatraju
se primici radnika za školovanje i stručno usavršavanje iz članka 15. stavka 1.
točke 5. Zakona, a u skladu s člankom 25. stavkom 1. točke 2.1., 2.2. i 2.3.
ovoga Pravilnika.

(3) Primicima po osnovi nesamostalnog rada ne
smatraju se iznosi zatezne kamate isplaćene po osnovi plaće ili mirovine koje
poslodavac i isplatitelj primitka odnosno plaće i mirovine iz članka 14. Zakona
isplaćuje radniku i fizičkim osobama te umirovljenicima po sudskoj presudi.
Kamate koje se isplaćuju po osnovi plaće ili mirovine isplaćene sa
zakašnjenjem, bez sudske presude ili na temelju izvansudske
nagodbe smatraju se primitkom od nesamostalnog rada prema članku 14. Zakona i
članku 11. ovoga Pravilnika u ukupnom iznosu.

*6. Izdaci po osnovi nesamostalnog rada*

Članak 18.

(1) Izdaci po osnovi nesamostalnog rada jesu
izdaci iz članka 16. Zakona.

(2) U skladu s člankom 16. stavkom 2. Zakona,
uplaćene premije osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona, koje radnik, umirov­ljenik odnosno osoba koja
ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona uplaćuje na svoj teret, poslodavac
odnosno isplatitelj primitka (plaće) i mirovine može:

1. uz suglasnost radnika, umirovljenika odnosno
osobe koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona, uzimati u obzir prilikom
utvrđivanja dohotka od nesamostalnog rada i predujma poreza na dohodak tijekom
poreznog razdoblja (mjesečno), a na temelju vjerodostojnih isprava o uplati
premija osiguranja i ugovora odnosno polica osiguranja koje mu dostavi radnik,
umirovljenik odnosno osoba koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona. U tom
slučaju poslodavac odnosno isplatitelj primitka (plaće) i mirovine pri
utvrđivanju dohotka od nesamostalnog rada primitke od nesamostalnog rada
umanjuje za iznos izdatka za uplaćene premije osiguranja najviše do visine
propisane člankom 12. stavkom 9. Zakona,

2. uz suglasnost i ugovor odnosno policu
osiguranja koje mu dostavi radnik, umirovljenik odnosno osoba koja ostvaruje
primitke iz članka 14. Zakona, uzimati u obzir prilikom utvrđivanja dohotka od
nesamostalnog rada i predujma poreza na dohodak tijekom poreznog razdoblja
(mjesečno), na način da obustavlja i uplaćuje osiguravatelju iznos porezno
priznate premije osiguranja u ime i za račun radnika, umirovljenika odnosno
osobe koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona. U tom slučaju poslodavac
odnosno isplatitelj primitaka (plaće) i mirovine, pri utvrđivanju dohotka od
nesamostalnog rada, primitke od nesamostalnog rada umanjuje za iznos izdatka za
uplaćene premije osiguranja najviše do visine propisane člankom 12. stavkom 9.
Zakona, ali istodobno pri isplati plaće radniku odnosno osobi koja ostvaruje
primitke iz članka 14. Zakona ili mirovine umirovljeniku njegov primitak
(primitak nakon umanjenja primitka od nesamostalnog rada za izdatke po osnovi
možebitnih uplaćenih doprinosa za obvezna osiguranja iz primitka, predujam
poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak) umanjuje za iznos uplaćene
premije osiguranja.

(3) Ugovaratelj dopunskog i privatnoga
zdravstvenog osiguranja može biti i poslodavac odnosno isplatitelj primitka iz
članka 14. Zakona za svoje radnike i fizičke osobe koje ostvaruju primitak od
nesamostalnog rada, kao osiguranike.

Premije osiguranja koje uplaćuje tijekom
poreznog razdoblja može kao izdatke odbiti pri utvrđivanju predujma poreza na
dohodak na način iz stavka 2. točka 2. ovoga članka.

(4) Izdacima iz članka 16. Zakona koji, pri
utvrđivanju dohotka od nesamostalnog rada, umanjuju primitak od nesamostalnog
rada (plaću) fizičkih osoba izaslanih na rad u Republiku Hrvatsku po nalogu
inozemnog poslodavca u tuzemna društva, prema članku 14. stavku 1. točki 3.
Zakona, smatraju se i doprinosi za obvezna osiguranja iz primitka (plaće)
plaćeni u državama iz kojih su te fizičke osobe izaslane na rad u Republiku
Hrvatsku i s kojim državama Republika Hrvatska primjenjuje ugovore o socijalnom
osiguranju.

V. UTVRĐIVANJE DOHOTKA
OD SAMOSTALNE DJELATNOSTI

*1. Dohodak od samostalne djelatnosti*

Članak 19.

(1) Dohodak od samostalne djelatnosti utvrđuje
se od obavljanja sljedećih djelatnosti:

1. obrta i s obrtom izjednačenih djelatnosti –
obrtničke djelatnosti (članak 18. stavak 1. Zakona),

2. slobodnih zanimanja (članak 18. stavak 2.
Zakona),

3. poljoprivrede i šumarstva (članak 18. stavak
3. Zakona).

(2) Dohodak od samostalne djelatnosti utvrđuje
se i od djelatnosti od kojih se, obvezno ili na vlastiti zahtjev poreznog
obveznika prema članku 29. stavcima 1. i 2. i članku 32. stavku 6. Zakona,
dohodak utvrđuje na način propisan za samostalne djelatnosti prema člancima 19.
do 24. Zakona.

*2. Samostalne djelatnosti*

2.1. Obrtničke
djelatnosti

Članak 20.

(1) Obrtničkim djelatnostima iz članka 18. stavka
1. točke 1. Zakona smatraju se djelatnosti u smislu članka 1. Zakona o obrtu i
sve druge posebno nenavedene gospodarstvene djelatnosti.

(2) Posebno nenavedenim gospodarstvenim
djelatnostima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se djelatnosti koje se obavljaju
samostalno u svrhu stjecanja dohotka, neovisno je li nadležno tijelo odobrilo
djelatnost ili nije i osnovna su djelatnost poreznog obveznika.

(3) Obrtničkom djelatnosti iz članka 18. stavka
1. točke 3. Zakona smatra se otuđenje (prodaja, zamjena i drugi prijenos) više
od tri nekretnine ili više od tri imovinska prava iste vrste u razdoblju od pet
godina, osim ako se nekretnine izvlašćuju temeljem
posebnog zakona. Ako je na otuđenje nekretnina iz članka 18. stavka 1. točke 3.
Zakona plaćen porez na dohodak od imovine i imovinskih prava, a naknadno se
ispune uvjeti za oporezivanje tog dohotka kao dohotka od samostalne
djelatnosti, ranije plaćeni porez na dohodak od imovine uzet će se u obzir pri
utvrđivanju poreza na dohodak od samostalne djelatnosti. Dohodak od samostalne
djelatnosti utvrđuje se za sve otuđene nekretnine odnosno za otuđena imovinska
prava iste vrste na način iz članaka od 19. do 24. Zakona. Obrtničkom
djelatnosti ne smatra se otuđenje nekretnina i imovinskih prava stečenih u
svezi s nasljeđivanjem.

(4) Nekretnine (zemljišta i građevine) iz stavka
3. ovoga članka smatraju se istovrsnima ovisno o njihovim obilježjima i
namjenama i to:

1. zemljišta – poljoprivredna, građevinska i
druga zemljišta,

2. građevine – stambene, poslovne i sve druge
zgrade, te njihovi dijelovi.

(5) Imovinska prava iz stavka 3. ovoga članka
smatraju se istovrsnima ovisno o njihovima obilježjima i namjenama i to
autorska prava prema Zakonu o autorskom pravu i srodnim pravima, prava
industrijskog vlasništva kojima se smatraju pravo na iskorištavanje prirodnih
bogatstava, pravo na tehnološki postupak, poslovni adresari i drugo.

2.2. Djelatnosti
slobodnih zanimanja

Članak 21.

Djelatnostima slobodnih zanimanja iz članka 18.
stavka 2. Zakona smatraju se profesionalne djelatnosti fizičkih osoba koje su
po toj osnovi obvezno osigurane prema propisima koji uređuju obvezna osiguranja
odnosno djelatnosti fizičkih osoba kojima su to osnovne djelatnosti i koje su
po toj osnovi upisane u registar poreznih obveznika poreza na dohodak.

2.3. Djelatnost
poljoprivrede i šumarstva

Članak 22.

(1) Prema članku 18. stavku 3. Zakona,
djelatnost poljoprivrede i šumarstva obuhvaća korištenje prirodnih bogatstava
zemlje i prodaju, odnosno zamjenu od tih djelatnosti dobivenih proizvoda u neprerađenom stanju.

(2) Fizičke osobe su po osnovi djelatnosti
poljoprivrede i šumarstva obveznici poreza na dohodak, ako su po toj osnovi
obveznici poreza na dodanu vrijednost prema posebnom zakonu te ako ostvaruju poticaje
na način i pod uvjetima propisanim posebnim zakonima.

(3) Uvjeti iz stavka 2. ovoga članka ne moraju
biti kumulativno ispunjeni odnosno fizička osoba je obveznik poreza na dohodak
od djelatnosti poljoprivrede i šumarstva ako je ispunjen jedan uvjet ili oba
uvjeta.

*3. Utvrđivanje dohotka od samostalne djelatnosti*

3.1. Temelji utvrđivanja

Članak 23.

U skladu s člankom 19. stavkom 1. Zakona,
dohodak od samostalnih djelatnosti iz članka 18. Zakona i članka 19. ovoga Pravilnika
jest razlika između poslovnih primitaka i poslovnih izdataka nastalih u
poreznom razdoblju.

3.2. Primici po osnovi
samostalne djelatnosti

Članak 24.

(1) Poslovnim primicima po osnovi samostalne
djelatnosti, u smislu članka 23. stavka 1. ovoga Pravilnika smatraju se:

1. sva dobra (novac, stvari, prava, usluge i
drugo) što ih porezni obveznik primi obavljanjem samostalne djelatnosti i
djelatnosti koja se oporezuje kao samostalna djelatnost,

2. iznosi državnih pomoći, poticaja i potpora za
samostalnu djelatnost, odnosno djelatnost koja se oporezuje kao samostalna
djelatnost,

3. izuzimanja, osim izuzimanja u novcu,

4. primici od otuđenja ili likvidacije
djelatnosti (radnje, obrta ili drugog oblika samostalne djelatnosti),

5. iznos otpisanog duga, ako vjerovnik
(kreditor) poreznom obvezniku otpiše dugove po osnovi kredita za nabavu stvari
i prava koja se unose u popis dugotrajne imovine,

6. primici ostvareni od prodaje i/ili izuzimanja
u slučaju prodaje (otuđenja) ili izuzimanja stvari ili prava koja se vode ili
su se trebala voditi u Popisu dugotrajne imovine,

7. naplaćene zatezne kamate na potraživanja iz
poslovnih odnosa,

8. svi drugi primici po osnovi i u svezi
obavljanja samostalne djelatnosti.

(2) Poslovnim primicima po osnovi samostalne
djelatnosti umjetnika iz članka 18. stavka 2. točke 4. Zakona, koji dohodak od
te djelatnosti utvrđuju na način propisan za samostalne djelatnosti prema
člancima 19. do 24. Zakona, ne smatraju se, sukladno članku 20. Zakona o
pravima samostalnih umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva,
iznosi primljeni od pravnih i fizičkih osoba do 20.000,00 kuna godišnje za
obavljanje te djelatnosti, pod uvjetom da o primljenim iznosima posjeduju
vjerodostojne isprave (nalog za prijenos, potvrdu o primitku stvari, prava i
usluga i drugo).

(3) Poslovnim primitkom osoba koje obavljaju
samostalnu djelatnost umjetnika iz članka 18. stavka 2. točke 4. Zakona, ne
smatra se iznos u visini 25% ostvarenoga umjetničkoga autorskog honorara, a
prema članku 22. Zakona o pravima samostalnih umjetnika i poticanju umjetničkog
i kulturnog stvaralaštva.

3.3. Izdaci po osnovi
samostalne djelatnosti

Članak 25.

(1) Poslovnim izdacima po osnovi samostalne
djelatnosti, u smislu članka 23. stavka 1. ovoga Pravilnika, smatraju se:

1. sva dobra koja porezni obveznik izda u svrhu
stjecanja, osiguranja i očuvanja poslovnih primitaka po osnovi obavljanja
samostalne djelatnosti,

2. izdaci za školovanje i stručno usavršavanje
poduzetnika i njegovih radnika. Ti izdaci dodatno umanjuju dohodak ostvaren
obavljanjem samostalne djelatnosti iz članka 18. Zakona, a prema članku 56.
stavku 6. Zakona, a time i poreznu osnovicu u godišnjem obračunu po podnesenoj
poreznoj prijavi. Izdacima za školovanje i stručno usavršavanje iz članka 15.
stavka 5. Zakona smatraju se iznosi naknada za:

2.1. školovanje na osnovnim, srednjim, višim,
visokim školama, fakultetima, poslijediplomskom studiju te u postupku za
stjecanje doktorata i to plaćeni obrazovnim institucijama u tuzemstvu i
inozemstvu, zatim naknade za tečajeve, seminare, specijalizacije, konferencije,
kongrese i to u tuzemstvu i inozemstvu plaćene pravnim i fizičkim osobama
ovlaštenim odnosno registriranim za obavljanje tih djelatnosti,

2.2. izdaci za nabavu knjiga, udžbenika,
priručnika, skripata i druge literature u papirnatom ili elektroničkom obliku,

2.3. ako se školovanje i stručno usavršavanje
obavlja izvan mjesta prebivališta ili uobičajenog boravišta radnika, izdacima
za školovanje i stručno usavršavanje smatraju se i troškovi prijevoza prigodom
upućivanja na i povratka sa školovanja i stručnog usavršavanja i to do visine
cijene karata sredstvima javnog prijevoza i troškovi smještaja do visine
stvarnih izdataka, a u slučajevima seminara i savjetovanja dnevnice do visine i
pod uvjetima propisanim člankom 13. stavkom 2. točkama 13. i 14. ovoga
Pravilnika.

3. otpis dugotrajne imovine. Iznimno od članka
8. stavka 2. ovoga Pravilnika, izdaci za dugotrajnu imovinu ne utvrđuju se
primjenom načela blagajne, već se ti izdaci raspoređuju kroz vijek trajanja
potrošive odnosno istrošive dugotrajne imovine kao
otpis (amortizacija) u skladu sa Zakonom o porezu na dobit. Kod nepotrošive
dugotrajne imovine (zemljišta) izdaci za nabavu mogu se odbiti tek prilikom
otuđenja ili izuzimanja. Kod dugotrajne imovine smatra se da je došlo do
izdatka u trenutku kad je njezina vrijednost smanjena zbog izvanrednih događaja
ako o tome postoje zapisnici mjerodav­nih tijela (npr. proglašena
prirodna nepogoda, odnosno prirodna nepogoda od koje je štetu utvrdilo
mjerodavno tijelo, šteta od ratnih događanja utvrđena od strane mjerodavnih
tijela, krađa prema zapisniku policije i drugo). Izdaci za popravak oštećenja
odbijaju se u trenutku plaćanja,

4. sva ulaganja, osim ulaganja u dugotrajnu
imovinu i ulaganja u novcu,

5. izdaci istraživanja i razvoja iz članka 57.
stavka 4. Zakona, koji se mogu pripisati konkretnom projektu istraživanja i
razvoja, pod uvjetom da porezni obveznik ima svu potrebnu dokumentaciju za
određeni istraživačko-razvojni projekt kao što su godišnji operativni planovi
razvoja projekta, projektna dokumentacija, analize i istraživanja te uredna
dokumentacija o svim izdacima projekta (ugovori, računi i ostala
obračunska-dokumentacija i dokazi o plaćanju). Izdaci istraživanja i razvoja
dodatno umanjuju dohodak ostvaren obavljanjem samostalne djelatnosti iz članka
18. Zakona, a time i poreznu osnovicu u godišnjem obračunu po podnesenoj
poreznoj prijavi. Izdacima za istraživanje i razvoj koji dodatno umanjuju
dohodak od samostalne djelatnosti ne smatraju se izdaci po osnovama iz članka
57. stavka 3. Zakona, a pod uvjetima iz propisa o porezu na dobit,

6. izdaci u svezi s otuđenjem ili likvidacijom
djelatnosti,

7. u slučaju prodaje (otuđenja) ili izuzimanja
stvari ili prava koja se vode ili su se trebala voditi u Popisu dugotrajne
imovine, u poslovne primitke prema članku 20. stavku 3. Zakona ulaze primici
ostvareni od prodaje i/ili izuzimanja, a u poslovne izdatke prema članku 21.
stavku 2. Zakona ulazi preostala knjigovodstvena vrijednost tih stvari ili
prava utvrđena na kraju mjeseca otuđenja. Za stvari ili prava koja nisu unesena
u Popis dugotrajne imovine knjigovodstvena vrijednost se izračunava na temelju
isprava o nabavi, a ako nema isprava o nabavi onda procjenom,

8. iznosi naknada, potpora i nagrada poreznih
obveznika koji obavljaju samostalne djelatnosti iz članka 18. Zakona za njih
osobno, u visini i na način propisan člankom 13. ovoga Pravilnika, a prema
članku 10. točki 10. Zakona,

9. isplate nagrada učenicima za vrijeme
praktičnog rada i naukovanja, isplate učenicima i studentima na ime stipendije
za vrijeme redovnog školovanja na srednjim, višim i visokim školama te
fakultetima, u visini i na način propisan člankom 45. ovoga Pravilnika,

10. plaćene zatezne kamate na obveze iz
poslovnih odnosa. Izdacima se smatraju, osim plaćenih kamata po zajmovima i
kreditima za obavljanje djelatnosti i jednokratne naknade te drugi izdaci u
svezi s odobravanjem kredita,

11. izdacima se ne smatraju plaćene zatezne kamate
zbog nepravodobno uplaćenih javnih davanja (poreza na dohodak, poreza na dodanu
vrijednost, doprinosa za obvezna osiguranja i drugo).

(2) Kao poslovni izdaci iz stavka 1. ovoga
članka mogu se priznati samo oni izdaci o kojima postoje uredne isprave i koji
su izrav­no vezani uz ostvarivanje primitaka. Između
izdataka i primitaka mora postojati međuzavisnost, što znači da se učinjeni
izdatak treba odraziti na ostvarivanje (povećanje) tekućih ili budućih
primitaka. Pri utvrđivanju povezanosti primitaka s izdacima polazi se od
normativa (utroška materijala i energije i sl.)
vodeći pri tome računa o načinu rada i posebnosti
djelatnosti.

(3) Za utvrđivanje povezanosti primitaka s izdacima
porezni obveznici (proizvodne i uslužne djelatnosti koje nabavljaju
reprodukcijski i potrošni materijal za obavljanje djelatnosti te ugostitelji
koji prodaju hranu, alkoholna i bezalkoholna pića i količine pića i napitaka
koje su sami proizveli ili potrošili) u posebnim evidencijama moraju osigurati
podatke o nabavi reprodukcijskog i potrošnog materijala, pića i napitaka (naziv
dobavljača, broj i datum fakture) i podatke o uporabi reprodukcijskog i
potrošnog materijala, pića i napitaka (broj internog dokumenta – specifikacije,
radnog naloga i sl.) za knjiženje u poslovne izdatke.
Interni dokumenti o uporabi reprodukcijskog i potrošnog materijala, pića i
napitaka moraju sadržavati podatke o količini i vrijednosti utrošenoga
reprodukcijskog i potrošnog materijala, pića i napitaka te količinu i
vrijednost gotovih proizvoda u koje je ugrađen reprodukcijski i potrošni
materijal.

(4) Promjene u evidenciji nabave i upotrebe
reprodukcijskog i potrošnog materijala, pića i napitaka knjiže se najkasnije u
roku od mjesec dana od dana nastanka promjene. Porezni obveznik koji
svakodnevno upotrebljava reprodukcijski i potrošni materijal, pića i napitke
može obavljati knjiženje i na temelju specifikacija o mjesečnoj uporabi
reprodukcijskog i potrošnog materijala, pića i napitaka te mjesečnoj
proizvodnji gotovih proizvoda u koje je ugrađen reprodukcijski i potrošni
materijal.

(5) Kod samostalnih djelatnosti iz članka 18.
Zakona i djelat­nosti koje se oporezuju kao
samostalne djelatnosti prema člancima 19. do 24. Zakona, koje se, sukladno
posebnim propisima, moraju obavljati u poslovnom prostoru i s određenom
opremom, izdaci u svezi s korištenjem toga prostora i opreme (tekuće
održavanje, izdaci za utrošenu energiju i ostale komunalne usluge) čine
poslovne izdatke samo na temelju urednih isprava iz kojih proizlazi da se
odnose na korišteni poslovni prostor i opremu.

(6) Ako porezni obveznik može samostalne
djelatnosti iz članka 18. Zakona i djelatnosti koje se oporezuju kao samostalne
djelatnosti prema člancima 19. do 24. Zakona obavljati i obavlja ih u stambenom
prostoru, u poslovne izdatke može uračunati samo izdatke koji su izravno vezani
za obavljanje djelatnosti.

(7) Porezni obveznici koji obavljaju samostalne
djelatnosti iz članka 18. Zakona odnosno dohodak utvrđuju na način propisan za
samostalnu djelatnost prema člancima 19. do 24. Zakona, a imali su izdatke s
osnova uplaćenih premija osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona, imaju pravo
iskazati u poslovnim knjigama i izdatke po toj osnovi uz uvjet da o tome godišnjoj
poreznoj prijavi prilože za dokaz odgovarajuće isprave.

3.4. Izuzimanja i
ulaganja

3.4.1. Izuzimanja

Članak 26.

(1) Izuzimanjima se smatraju sve vrijednosti
koje porezni obveznik izuzme iz radnje, obrta ili drugog oblika samostalne
djelatnosti za svoje potrebe, potrebe svoga domaćinstva ili druge potrebe koje
nisu u svezi s obavljanjem djelatnosti i smatraju se poslovnim primicima u
trenutku kada su izuzeti.

(2) Izuzimanjima iz stavka 1. ovoga članka ne
smatraju se izuzimanja za privatne potrebe članova trgovačkih društava te
izuzimanja fizičkih osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost od koje utvrđuju
dobit i plaćaju porez na dobit, jer se ta izuzimanja oporezuju kao dohodak od
kapitala prema članku 30. Zakona i nisu porezno priznata pri utvrđivanju
dobiti.

(3) Izuzimanja mogu biti u obliku financijske
imovine (novca i drugo), robe, proizvoda, korištenja drugih dobara i usluga.

(4) Izuzimanja u obliku financijske imovine ne
utječu na dohodak od samostalne djelatnosti.

(5) Izuzimanja koja nisu u obliku financijske
imovine procjenjuju se prema usporedivoj tržišnoj vrijednosti.

(6) Izuzimanjima se smatraju i manjkovi, kalo,
rastep, kvar i lom iznad visine utvrđene aktom nadležne komore.

3.4.2. Ulaganja

Članak 27.

(1) Ulaganjima se smatraju sva osobna dobra koja
porezni obveznik unese u djelatnost, a koja ne potječu od obavljanja
djelatnosti i smatraju se poslovnim izdacima u trenutku kada se ulaganje
izvrši.

(2) Ulaganja mogu biti u obliku financijske
imovine (novac i drugo), stvari i/ili prava.

(3) Ulaganja u obliku financijske imovine ne
utječu na dohodak od samostalne djelatnosti.

(4) Ulaganja obrtne imovine procjenjuju se prema
nabavnoj vrijednosti, a ulaganja dugotrajne imovine prema usporedivoj tržišnoj
vrijednosti.

3.4.3. Utvrđivanje
vrijednosti izuzimanja i ulaganja

Članak 28.

(1) Usporedivom tržišnom vrijednosti izuzimanja
ili ulaganja smatra se cijena koja bi se u trenutku izuzimanja ili ulaganja
mogla postići na tržištu. Za izuzimanja mjerodavna je prije svega prodajna
cijena, a za ulaganja cijena nove nabave. Ako se prodajne cijene odnosno cijene
nove nabave ne mogu ili se ne mogu pouzdano utvrditi, usporedivu tržišnu
vrijednost treba procijeniti prema stavcima 2., 3. i 4. ovoga članka.

(2) Pri ulaganju predmeta kratkotrajne imovine
mjerodavni su troškovi proizvodnje ili cijena nove nabave u trenutku ulaganja.
Odlučujuće su cijene onoga tržišta na kojemu bi poduzetnik na­bavljao, kada takve predmete ne bi ulagao. Ako se troškovi
proizvodnje odnosno cijena nove nabave ne mogu ili se ne mogu pouzdano
utvrditi, usporedivu tržišnu nabavnu vrijednost treba procijeniti.

(3) Ako se usporediva tržišna vrijednost treba
procijeniti, kao temelj mogu poslužiti ranije procijenjene vrijednosti ili
prodajne cijene za izuzeta ili uložena dobra. Ako su cijene istih ili sličnih
dobara porasle ili pale, te činjenice treba uzeti u obzir prilikom nove
procjene. Ako se korisnost nekog dobra smanji, to treba uzeti u obzir prilikom
otpisa.

(4) Ako se tržišna cijena dobara koja nisu nova,
već rabljena, ne može ili ne može pouzdano utvrditi, a njima se ne trguje ili
se trguje rijetko, u procjeni se vrijednosti polazi od tržišne cijene za nova
dobra, pri tome se uzima u obzir potrošenost izuzetog ili uloženog dobra. Ako
dobro ima ograničeni vijek trajanja, njegova vrijednost može se umanjiti s
obzirom na okolnost da mu istječe ili je već istekao vijek trajanja.

3.5. Dugotrajna imovina

Članak 29.

(1) Stvari i prava koja služe za stjecanje
dohotka čija pojedinačna nabavna vrijednost ili troškovi proizvodnje premašuju
2.000,00 kuna te ako im je vijek trajanja duži od godinu dana, prema članku 24.
stavku 1. Zakona, u trenutku nabave, unose se u Popis dugotrajne imovine. U
nabavnu vrijednost dugotrajne imovine uključuje se kupovna cijena umanjena za
popuste iskazane u računu, carina i uvozne pristojbe, nepovratni porezi, izdaci
za projektiranje i nadzor, izdaci pripreme prostora za građenje, izdaci
instaliranja opreme, prijevoza i drugi izdaci nastali u postupku dovođenja
sredstva u radno stanje.

(2) Dugotrajna imovina može biti potrošiva
(strojevi, zgrade, oprema i drugo), nepotrošiva (zemljište) i istrošiva (kupljeni patenti, plaćena vrijednost poduzeća – goodwill i drugo). U popis dugotrajne imovine unose se i
stvari iz vlastite proizvodnje poreznog obveznika ako služe za obavljanje
djelatnosti (npr. u slučaju vlastite izgradnje
skladišta ili instaliranja stroja).

(3) Popis dugotrajne imovine služi za
utvrđivanje izdataka poslovanja po osnovi otpisa (amortizacije) dugotrajne
imovine.

(4) Poreznom obvezniku koji obavlja samostalne
djelatnosti iz članka 18. Zakona u poslovne se izdatke ne priznaje otpis
(amortizacija) dugotrajne imovine koja služi za obavljanje djelatnosti, a nije
iskazana u Popisu dugotrajne imovine. Izdatak otpisa ne priznaje se ni na
dodatna ulaganja u dugotrajnu imovinu koja nije iskazana u Popisu dugotrajne
imovine.

3.6. Utvrđivanje dohotka
u slučaju nastavka ili prestanka poslovanja i prelaska s utvrđivanja dobiti na
utvrđivanje dohotka

3.6.1. Utvrđivanje
dohotka u slučaju nastavka poslovanja

Članak 30.

(1) Za porezno razdoblje iza kojeg slijedi
nastavak poslovanja dohodak se utvrđuje prema člancima od 19. do 24. Zakona i
člancima 23., 24. i 25. ovoga Pravilnika.

(2) O nastavku poslovanja samostalne djelatnosti
(radnje, obrta, slobodnog zanimanja i drugo) radi se i u slučaju prodaje ili
predaje (otuđenja) cijele gospodarstvene djelatnosti, pod uvjetom da sljednik preuzme u svoje poslovne knjige stvari i prava
prema popisu dugotrajne imovine po vrstama, količinama i vrijednostima, te
zalihe, tražbine i obveze koje se odnose na preuzetu kratkotrajnu i dugotrajnu
imovinu. Predaja cijele gospodarstvene cjeline obvezuje sljednika
da nekretnine prema popisu dugotrajne imovine upiše u zemljišne knjige, a
motorna vozila prenese u vlasništvo.

(3) Samo otuđenje djelatnosti iz stavka 2. ovoga
članka, ne utječe na oporezivanje dohotka kod otuđitelja
ako je osigurano kasnije oporezivanje skrivenih pričuva kod stjecatelja.

(4) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka otuđitelj i stjecatelj utvrđuju svaki svoj dohodak za
odgovarajuće razdoblje kraće od poreznog razdoblja (otuđitelj
do kraja mjeseca u kojemu je otuđenje izvršeno, a stjecatelj od početka idućeg
mjeseca nakon mjeseca u kojemu je otuđenje izvršeno).

3.6.2. Utvrđivanje
dohotka u slučaju prestanka poslovanja

Članak 31.

(1) Djelatnost se ne nastavlja (prestaje) ako se
ne postupi prema članku 30. stavku 2. ovoga Pravilnika. U tom je slučaju otuđitelj u poreznom razdoblju u kojemu je djelatnost
otuđena obvezan iskazati u poslovnim knjigama kao:

1. poslovne primitke:

1.1. cijenu koju je platio stjecatelj,

1.2. kredite (obveze) koje preuzme stjecatelj,
osim kredita (obveza) prema dobavljačima za preuzetu robu i usluge,

1.3. tržišnu vrijednost predmeta dugotrajne
imovine, poluproizvoda, proizvoda i robe koje stjecatelj nije preuzeo, odnosno
izuzimanja otuđitelja prilikom otuđenja;

2. poslovne izdatke:

2.1. stanje gotovine (blagajne) koju preuzme
stjecatelj,

2.2. tražbine koje je preuzeo stjecatelj, osim potraživanja
za dugotrajnu imovinu, robu i usluge,

2.3. knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne
imovine prema popisu te imovine u trenutku njezina stavljanja stjecatelju na
raspolaganje i

2.4. druge izdatke u svezi s otuđenjem.

(2) Na način iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje
se dohodak i od otuđenja ili prijenosa i dijelova djelatnosti za koje se
poslovanje ne nastavlja. Za dijelove djelatnosti koja nastavlja poslovanje,
dohodak se utvrđuje prema članku 30. ovoga Pravilnika.

(3) U slučaju likvidacije obrta, slobodnog
zanimanja i druge samostalne djelatnosti ili djelatnosti koja se oporezuje kao
obrtnička, porezni obveznik obvezan je u poreznom razdoblju u kojem je izvršena
likvidacija u knjizi primitaka i izdataka iskazati kao primitke i izdatke
sljedeće:

1. poslovne primitke:

1.1. usporedivu tržišnu vrijednost dugotrajne
imovine,

1.2. usporedivu tržišnu vrijednost zaliha robe,
proizvoda, reprodukcijskog materijala i drugog,

1.3. nenaplaćene tražbine od kupaca;

2. poslovne izdatke:

2.1. knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne
imovine prema popisu te imovine u trenutku likvidacije,

2.2. neplaćene obveze dobavljačima i druge
neplaćene obveze u svezi s djelatnošću,

2.3. druge izdatke u svezi s likvidacijom.

(4) Poduzetnik je obvezan utvrditi primitke i
izdatke na način iz stavka 3. ovoga članka i za porezno razdoblje iza kojega je
prešao na utvrđivanje paušalnog poreza u skladu s člankom 44. Zakona.

(5) Poduzetnik-stjecatelj u slučajevima iz
stavka 1. ovoga članka u godini stjecanja u poslovnim knjigama iskazuje kao:

1. poslovne primitke – obveze preuzete od
prodavatelja za robu i usluge,

2. poslovne izdatke:

2.1. vrijednost preuzetih zaliha,

2.2. tražbine preuzete od prodavatelja, za robu,
usluge i dugotrajnu imovinu,

2.3. druge izdatke u svezi sa stjecanjem.

(6) Primici i izdaci iz stavka 5. ovoga članka
iskazuju se prema vrijednostima utvrđenima prilikom prodaje ili prijenosa.

(7) Vrijednost dugotrajne imovine koju
stjecatelj iz stavka 5. ovoga članka unosi u Popis dugotrajne imovine utvrđuje
se kako slijedi:

cijena stjecanja

+ preuzeti dugovi svih vrsta

– preuzeto stanje gotovine u blagajni

– vrijednost preuzetih zaliha obrtnih sredstava

– preuzete tražbine svih vrsta.

(8) Ukupnu vrijednost dugotrajne imovine
utvrđenu na način iz stavka 7. ovoga članka treba rasporediti na pojedinačne
stvari i prava prema popisu prodavatelja prilikom prodaje (opisno i
vrijednosno) te na ostatak koji se iskazuje kao vrijednost poduzeća (goodwill) i posebno otpisuje.

(9) Odredbe ovoga članka i članka 30. ovoga
Pravilnika primjenjuju se i pri oporezivanju dohotka od prijenosa, prodaje ili
likvidacije imovine, od koje se, na zahtjev poreznog obveznika, umjesto dohotka
od imovine utvrđuje dohodak od samostalne djelatnosti.

3.6.3. Utvrđivanje
dohotka u slučaju prelaska s utvrđivanja dobiti na utvrđivanje dohotka

Članak 32.

(1) Pri prijelazu s utvrđivanja dobiti na
dohodak, u prvoj godini utvrđivanja dohotka, u Knjizi primitaka i izdataka
iskazuju se određene pozicije iz bilance dobiti, kao:

1.
poslovni primici:

1.1.
obveze po osnovi nabave dobara i usluga,

1.2.
obveze za primljene predujmove za dobra i usluge,

1.3.
obveze za obračunane, a neisplaćene plaće,

1.4.
pasivna vremenska razgraničenja,

1.5.
dugoročna rezerviranja,

1.6.
obveze po osnovi poreza, osim poreza na dodanu vrijednost;

2.
poslovni izdaci:

2.1.
zalihe,

2.2.
dani predujmovi za obrtna sredstva i usluge,

2.3.
tražbine po osnovi prodane robe, dugotrajne imovine i usluga,

2.4.
aktivna vremenska razgraničenja,

2.5.
potraživanja za više plaćeni porez na promet.

(2) Ispravci iz stavka 1. ovoga članka ne odnose
se na dugotrajnu imovinu koja se preuzima u cijelosti prema knjigovodstvenim
vrijednostima.

3.7. Poslovne knjige

3.7.1. Temeljne knjige

Članak 33.

(1) Prema odredbama članka 23. stavka 1. Zakona porezni
obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost iz članka 18. Zakona dužni su
upisati se u registar poreznih obveznika poreza na dohodak i utvrđivati dohodak
na temelju podataka iz poslovnih knjiga.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, porezni
obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost novinara, umjetnika i športaša
iz članka 18. stavka 2. točke 4. Zakona, koji su po osnovi tih djelatnosti
odabrali oporezivanje u skladu s člancima 32. i 48. Zakona, ne utvrđuju dohodak
na temelju poslovnih knjiga.

(3) Poslovne knjige iz stavka 1. ovoga članka
jesu Knjiga primitaka i izdataka, Popis dugotrajne imovine, Knjiga prometa i
Evidencija o tražbinama i obvezama.

3.7.2. Knjiga primitaka
i izdataka

Članak 34.

(1) Knjiga primitaka i izdataka jest evidencija
o dnevnim i ukupnim poslovnim primicima i izdacima u poreznom razdoblju.

(2) U Knjigu primitaka i izdataka unose se opći
podaci o poreznom obvezniku, i to: naziv/ime i prezime, matični broj građana
odnosno matični broj građana nositelja zajedničke djelatnosti, adresa.

(3) U Knjigu primitaka i izdataka unose se
podaci o poslovnim primicima i izdacima, kako slijedi:

1. redni broj (stupac 1),

2. nadnevak primitaka i/ili izdataka. Nadnevak
se upisuje za dane u kojima je ostvaren primitak i/ili izdatak. Ako za neki od
stupaca nema podataka, upisuje se crtica (stupac 2),

3. broj temeljnice ili brojevi temeljnica na
osnovi kojih su izvršena knjiženja (stupac 3),

4. opis isprava (računi od – do, izvaci
žiroračuna, preslike potvrdnica iz naplatnih uređaja, popisi čekova, zapisnici
o izuzimanjima i ulaganjima, obračuni i drugo) na temelju kojih su sastavljene
temeljnice (stupac 4),

5. iznos primitaka u gotovini i čekovima. Ako se
naknadno utvrdi da primljeni ček nije naplativ, obavlja se ispravak (storno) iskazanih primitaka (stupac 5),

6. iznos primitaka preko žiroračuna (stupac 6),

7. iznos primitaka u naravi, uslugama,
izuzimanjima i drugih primitaka utvrđenih Zakonom i ovim Pravilnikom (stupac
7),

8. porez na dodanu vrijednost sadržan u
primicima – naplaćenim naknadama te primljenim dobrima i uslugama (stupac 8),

9. ukupni primici – zbroj iznosa iz stupaca 5, 6
i 7 umanjen za iznos poreza na dodanu vrijednost iz stupca 8 (stupac 9),

10. iznos izdataka u gotovu novcu (stupac 10),

11. iznos izdataka izvršenih putem žiroračuna
(stupac 11),

12. iznos ostalih izdataka u naravi, uslugama,
ulaganjima i drugih izdataka utvrđenih Zakonom i ovim Pravilnikom (stupac 12),

13. porez na dodanu vrijednost sadržan u
izdacima – plaćenim naknadama i danim dobrima i uslugama (stupac 13),

14. izdaci iz članka 22. stavka 1. točaka 1. i
5. Zakona na koje se plaća porez na dodanu vrijednost (stupac 14),

15. ukupni porezno dopustivi izdaci – zbroj
iznosa iz stupaca 10, 11 i 12 umanjen za iznos poreza na dodanu vrijednost
sadržan u izdacima iz stupca 13 i umanjen za izdatke iz članka 22. stavka 1.
točaka 1. i 5. Zakona iz stupca 14 (stupac 15).

(4) Porezni obveznik dužan je u Knjizi primitaka
i izdataka ili drugim evidencijama osigurati podatke o dnevnom gotovinskom
prometu.

(5) Iznimno od stavaka 1. i 3. točaka 2. i 5. i
stavka 4. ovoga članka, porezni obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost
i vode evidencije o dnevnom gotovinskom prometu prema Zakonu o porezu na dodanu
vrijednost, mogu u stupac 5 Knjige primitaka i izdataka gotovinski promet
upisivati u jednom iznosu za cijelo obračunsko razdoblje, u rokovima
propisanima za utvrđivanje obveze poreza na dodanu vrijednost. Ako nisu
obveznici poreza na dodanu vrijednost, gotovinski promet mogu upisivati u
jednom iznosu za prethodni mjesec.

(6) U stupce 5, 6 i 7 Knjige primitaka i
izdataka unose se podaci o ukupnim primicima s naplaćenim porezom na dodanu
vrijednost, dok se u stupce 10, 11 i 12 unose podaci o ukupnim izdacima,
uključujući i izdatke iz članka 22. stavka 1. točaka 1. i 5. Zakona, s plaćenim
porezom na dodanu vrijednost. Izdaci iz članka 22. stavka 1. točaka 2., 3. i 4.
Zakona ne mogu se iskazivati u Knjizi primitaka i izdataka.

(7) Unos podataka u Knjigu primitaka i izdataka
mora se obaviti najkasnije do 15. u mjesecu za prethodni mjesec. Obveznici
poreza na dodanu vrijednost obvezni su unos podataka u Knjigu primitaka i
izdataka obaviti u roku propisanom za uplatu poreza na dodanu vrijednost.

(8) Porezni obveznik za svoje poslovanje vodi
jednu Knjigu primitaka i izdataka bez obzira na broj poslovnih jedinica i broj
registriranih samostalnih djelatnosti.

(9) Za zajedničku djelatnost (supoduzetništvo) vodi se jedna Knjiga primitaka i izdataka
bez obzira na broj poslovnih jedinica i supoduzetnika.

(10) Na kraju poreznog razdoblja (godine)
primici i izdaci se zbrajaju. Utvrđenim iznosima ukupnih primitaka i porezno
dopustivih izdataka, u slučaju otuđenja ili likvidacije, odnosno prelaska s
utvrđivanja dobiti na utvrđivanje dohotka, dodaju se primici i/ili izdaci prema
člancima 31. i 32. ovoga Pravilnika. Radi utvrđivanja ukupnih godišnjih
poslovnih izdataka, ovako utvrđenom iznosu izdataka dodaju se izdaci otpisa
dugotrajne imovine prema Zakonu o porezu na dobit i članku 25. stavku 1. točki
3. ovoga Pravilnika.

3.7.3. Popis dugotrajne
imovine

Članak 35.

(1) Popis dugotrajne imovine ustrojava se
prilikom stjecanja radnje, obrta, slobodnog zanimanja i drugog ili na početku
obavljanja samostalne djelatnosti, a vodi se neprekidno tijekom obavljanja djelatnosti
do otuđenja ili likvidacije djelatnosti.

(2) U Popis dugotrajne imovine unose se opći
podaci o poreznom obvezniku iz članka 34. stavak 2. ovoga Pravilnika te podaci
o dugotrajnoj imovini kako slijedi:

1. redni broj svake pojedinačno nabavljene ili
uložene stvari ili prava. Za stvari ili prava koje se prenose iz
prošlogodišnjeg popisa redni se brojevi unose prema novome upisu (stupac 1),

2. naziv stvari ili prava (stupac 2),

3. dan, mjesec i godina nabave ili ulaganja
stvari i/ili prava i broj isprave (stupac 3),

4. nabavna vrijednost ili troškovi proizvodnje
stvari ili prava. Iznimno, u slučaju ulaganja za koja nema vjerodostojne
isprave o nabavi unosi se procijenjena (tržišna) vrijednost. U tom slučaju
potrebno je sastaviti zapisnik te navesti elemente na temelju kojih je izvršena
procjena (stupac 4),

5. knjigovodstvena vrijednost stvari ili prava
koja se prenosi iz stupca 9 Popisa dugotrajne imovine za prethodnu godinu. Za
stvari ili prava koja se nabavljaju tijekom godine u ovaj se stupac unosi nabavna
vrijednost iz stupca 4 (stupac 5),

6. vijek trajanja dugotrajne imovine prema
skupini u koju je imovina razvrstana sukladno Zakonu o porezu na dobit (stupac
6),

7. stopa amortizacije stvari ili prava do
najviše propisane Zakonom o porezu na dobit (stupac 7),

8. svota otpisa (amortizacije) stvari ili prava
koja se izračunava tako da se nabavna vrijednost iz stupca 4 pomnoži sa stopom
amortizacije iz stupca 7 i podijeli sa 100 (stupac 8),

8.1. za stvari ili prava koja su nabavljena
odnosno prodana (otuđena) tijekom godine, a otpis se obavlja primjenom stopa
propisanih Zakonom o porezu na dobit, iznos otpisa priznaje se razmjerno broju
mjeseci korištenja tih stvari ili prava, a izračunava se na ovaj način:

(iznos iz stupca 4 x stopa iz stupca 7 x broj
mjeseci korištenja)\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

12

8.2. mjeseci korištenja iskazuju se kao cijeli
brojevi. Kao prvi mjesec korištenja uzima se mjesec koji slijedi iza mjeseca u kojem
je stavljeno u upotrebu. Kao zadnji mjesec korištenja uzima se mjesec u kojem
je došlo do otuđenja ili uništenja,

9. knjigovodstvena vrijednost stvari ili prava
na kraju kalendarske godine ili mjeseca u slučaju otuđenja i uništenja, koja se
izračunava tako da se od knjigovodstvene vrijednosti iz stupca 5 oduzme iznos
otpisa iz stupca 8 (stupac 9).

(3) Popis dugotrajne imovine sastavlja se za
svaku kalendarsku godinu i zaključuje se sa stanjem na dan 31. prosinca.
Zaključna stanja iz stupaca 4 i 9 prepisuju se po pojedinim stvarima ili
pravima kao početna stanja u stupce 4 i 5 Popisa dugotrajne imovine za iduću
godinu.

3.7.4. Knjiga prometa

Članak 36.

(1) Knjiga prometa je evidencija u koju se na kraju
radnog dana, a najkasnije prije početka idućega radnog dana, upisuju primici
naplaćeni u gotovu novcu i čekovima.

(2) Porezni obveznici nisu obvezni voditi Knjigu
prometa, ako podatke o dnevnom gotovinskom prometu osiguravaju u Knjizi
primitaka i izdataka ili u evidencijama propisanima drugim zakonima te ako se
te evidencije vode na mjestu gdje se gotovinski primici ostvaruju.

(3) Porezni obveznici koji obavljaju djelatnost
prodaje na malo ili pružaju usluge građanima u više prodajnih mjesta, obvezni su
Knjigu prometa voditi za svako prodajno mjesto, radnju ili drugo.

(4) U Knjigu prometa unose se opći podaci o
poreznom obvezniku iz članka 34. stavka 2. ovoga Pravilnika, podaci o poslovnoj
jedinici te sljedeći podaci:

1. redni broj (stupac 1),

2. nadnevak ostvarivanja gotovinskog primitka
(stupac 2),

3. broj temeljnice (stupac 3),

4. opis isprava o primicima u gotovini u skladu
s odredbama članka 34. stavka 3. točke 4. ovoga Pravilnika (stupac 4),

5. iznos naplaćen u gotovini (stupac 5),

6. iznos naplaćen u čekovima (stupac 6) i

7. ukupno – zbroj iznosa iz stupaca 5 i 6
(stupac 7).

(5) Iznos iz stupca 7 Knjige prometa unosi se u
stupac 5 Knjige primitaka i izdataka.

(6) Knjigu prometa nisu obvezni voditi porezni
obveznici poreza na dohodak koji nisu obveznici poreza na dodanu vrijednost, uz
uvjet da djelatnost ne obavljaju u više poslovnih jedinica, a podatke u Knjigu
primitaka i izdataka unose u rokovima propisanima u stavku 1. ovoga članka.

(7) Knjigu prometa nisu obvezni voditi obveznici
poreza na dohodak koji vode evidencije o dnevnom prometu po posebnim zakonima,
uz uvjet da podatke o dnevnom gotovinskom prometu iskazuju u tim evidencijama u
propisanim rokovima.

3.7.5. Evidencija o
tražbinama i obvezama

Članak 37.

(1) Porezni obveznici obvezni su voditi
Evidenciju o tražbinama i obvezama, odnosno o svim ispostavljenim i primljenim
računima, osim onih naplaćenih ili plaćenih na način koji ima obilježja
gotovinskog plaćanja.

(2) Evidencija o tražbinama i obvezama sadržava
najmanje podatke o rednom broju, nazivu kupca odnosno dobavljača, broju i
nadnevku izlaznog odnosno ulaznog računa i zaračunatom iznosu, nadnevku
plaćanja/naplate te plaćenom odnosno naplaćenom iznosu.

(3) Porezni obveznici koji vode knjige ulaznih i
izlaznih računa prema propisima o porezu na dodanu vrijednost i to na način da
upisuju podatke o primljenim i izdanim računima, nisu obvezni osiguravati
podatke o tražbinama i obvezama iz stavaka 1. i 2. ovoga članka. Porezni
obveznici koji knjige ulaznih i izlaznih računa prema propisima o porezu na
dodanu vrijednost vode prema plaćenim odnosno naplaćenim računima, obvezni su
voditi i Evidenciju o tražbinama i obvezama.

3.7.6. Vođenje knjiga i
knjigovodstvene isprave

Članak 38.

(1) Poslovne knjige vode se posebno za svaku
kalendarsku godinu (porezno razdoblje).

(2) Porezni obveznici koji djelatnost obavljaju
na područjima posebne državne skrbi, u Gradu Vukovaru i brdsko-planinskim
područjima, a i izvan tih područja, a koriste olakšice iz članka 55. Zakona,
obvezni su, radi pravilnog utvrđivanja dohotka, u poslovnim knjigama i
evidencijama na odgovarajući način osigurati podatke o ostvarivanju dohotka na
tim područjima.

(3) Obrasci »Knjiga primitaka i izdataka«
(Obrazac KPI), »Popis dugotrajne imovine« (Obrazac DI), »Knjiga prometa« (Obrazac
KP) i »Evidencija o tražbinama i obvezama« (Obrazac TO), sastavni su dio ovoga
Pravilnika.

(4) Prema članku 23. stavku 4. Zakona, za svaku
prodaju odnosno obavljenu uslugu mora se izdati račun.

(5) Računom iz stavka 4. ovoga članka smatraju
se i potvrdnice iz naplatnih uređaja te svaka isprava koja sadrži podatke iz
stavka 7. ovoga članka.

(6) Obveznici poreza na dodanu vrijednost izdaju
račune na obrascima čiji su oblik i sadržaj uređeni propisima o porezu na
dodanu vrijednost.

(7) Računi iz stavaka 4. i 5. ovoga članka koje
izdaju obveznici poreza na dohodak, a koji nisu obveznici poreza na dodanu
vrijednost, obvezno sadrže najmanje podatke o izdavatelju (naziv radnje,
podatke o vlasniku odnosno nositelju zajedničke djelatnosti), o poslovnoj
jedinici ako je promet obavljen preko poslovne jedinice, zatim nadnevak
izdavanja računa, broj računa, naziv robe ili usluge, jediničnu cijenu i ukupni
iznos računa, a ispostavljaju se najmanje u dva primjerka – jedan se uručuje
kupcu, a drugi služi izdavatelju kao isprava za knjiženje u poslovnim knjigama.

(8) Obveznici poreza na dohodak koji obavljaju
samostalne djelatnosti, za koje nisu obveznici poreza na dodanu vrijednost, a
pretežni dio poslovnih primitaka ostvaruju prodajom dnevnog tiska, duhana i
duhanskih prerađevina, lutrije, športske prognoze, lota, velda,
maraka i drugih poštanskih vrijednosnica te prodajom na tržnicama i otvorenim
prostorima, nisu obvezni ispostavljati račune iz stavka 4. ovoga članka.

(9) Tržnicama i otvorenim prostorima u smislu
Zakona i ovoga Pravilnika, smatraju se mjesta koja mjerodavna tijela odrede kao
tržnice ili mjesta na kojima se može prigodno trgovati ili obavljati usluge.
Prodajom na otvorenim prostorima, u smislu ovoga Pravilnika, smatra se i
prodaja karata u sredstvima javnog prijevoza i prodaja preko automata.

3.8. Promjena načina
oporezivanja

Članak 39.

(1) Porezni obveznik iz članka 18. ovoga Zakona
može na vlastiti zahtjev plaćati porez na dobit umjesto poreza na dohodak ili
je obvezan plaćati porez na dobit umjesto poreza na dohodak ako ispunjava
uvjete za prelazak na utvrđivanje dobiti propisane Zakonom o porezu na dobit.

(2) Prema članku 19. stavku 4. Zakona, porezni
obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost novinara, umjetnika i športaša
iz članka 18. stavka 2. točke 4. Zakona, mogu utvrđivati dohodak i plaćati
predujam poreza na dohodak po osnovi te djelatnosti u skladu s člancima 32. i
48. Zakona odnosno mogu promijeniti način utvrđivanja dohotka i plaćanja
predujma poreza na dohodak.

VI. UTVRĐIVANJE DOHOTKA OD
IMOVINE I IMOVINSKIH PRAVA

Članak 40.

(1) Dohotkom od imovine i imovinskih prava
smatra se dohodak koji porezni obveznik ostvari od davanja u zakup ili najam
nekretnina i pokretnina u svojem vlasništvu i/ili suvlasništvu, bez obzira na
njihovu veličinu, količinu i/ili broj, od vremenski ograničenog ustupanja
autorskih prava, prava industrijskog vlasništva, drugih imovinskih prava te od
otuđenja nekretnina i imovinskih prava. Dohotkom od imovine smatra se i davanje
u podzakup ili podnajam nekretnina i pokretnina.

(2) Prema članku 27. stavku 3. Zakona, poreznom
obvezniku koji ostvaruje dohodak od iznajmljivanja stanova, soba i postelja
putnicima i turistima i organiziranja kampova, a nije obveznik poreza na dodanu
vrijednost prema Zakonu o porezu na dodanu vrijednost i dohodak ne utvrđuje
prema člancima 19. do 24. Zakona odnosno na temelju poslovnih knjiga, porez na
dohodak od iznajmljivanja stanova, soba i postelja putnicima i turistima i
organiziranja kampova, utvrđuje se u paušalnom iznosu prema članku 44. Zakona i
Pravilniku o djelatnostima iznajmljivanja stanova, soba i postelja putnicima i
turistima i organiziranja kampova koje će se paušalno oporezivati, o visini
paušalnog poreza i načinu plaćanja paušalnog poreza.

(3) Porezni obveznik koji ostvaruje dohodak od
imovine davanjem u najam ili zakup nekretnina i pokretnina, a nije obveznik
poreza na dodanu vrijednost prema posebnom zakonu, može na vlastiti zahtjev
utvrđivati dohodak u skladu s odredbama članaka 19. do 24. Zakona, i to za
ukupnu imovinu koju je dao u zakup ili najam. U tom je slučaju obvezan, prije
početka godine u kojoj prelazi na utvrđivanje dohotka od imovine na način
propisan za samostalne djelatnosti nadležnoj ispostavi Porezne uprave podnijeti
pisanu izjavu (zahtjev) za upis u registar obveznika poreza na dohodak odnosno
Obrazac RPO iz članka 91. ovoga Pravilnika.

(4) Porezni obveznik koji dohodak od imovine
ostvaruje izdavanjem u najam odnosno zakup nekretnina i pokretnina i obveznik
je poreza na dodanu vrijednost, dohodak obvezno utvrđuje u skladu s odredbama
članaka 19. do 24. Zakona i to za ukupnu imovinu koju je dao u zakup ili najam.
Ako porezni obveznik obavlja samostalnu djelatnost po osnovi koje je u sustavu
poreza na dodanu vrijednost i dohodak od te djelatnosti utvrđuje na način
propisan za samostalnu djelatnost na temelju poslovnih knjiga prema člancima
19. do 24. Zakona, obvezan je i dohodak od imovine koju daje u najam ili zakup
utvrđivati na temelju poslovnih knjiga odnosno na način propisan za samostalnu
djelatnost.

(5) Imovinskim pravima smatraju se autorska
prava, prava industrijskog vlasništva i druga imovinska prava, prema posebnim
propisima i ovom Pravilniku.

(6) Autorskim pravima prema stavku 5. ovoga članka
smatraju se prava prema propisima kojima se uređuju autorska i srodna prava.

(7) Pravima industrijskog vlasništva smatraju se
među ostalim: pravo na iskorištavanje prirodnih bogatstava, pravo na tehnološki
postupak, poslovni adresari i drugo. Ako se ova prava kao i prava iz stavka 6.
ovoga članka ustupaju drugima unutar samostalne djelatnosti, dohodak ostvaren
po toj osnovi smatra dohotkom od samostalnih djelatnosti prema članku 18.
Zakona, a ne dohotkom od imovinskih prava.

(8) Dohodak od imovinskih prava ostvaruju
autorovi sljednici (nasljednici ili stjecatelji) ako
stečena imovinska prava iz stavka 5. ovoga članka ustupaju uz naknadu na
određeni rok. Ograničeno vrijeme ustupanja prava postoji i onda ako ugovorom
rok prestanka korištenja prava nije utvrđen. Ne radi se o dohotku od imovinskih
prava u slučaju ako autori ustupaju pravo na vlastita autorska djela, već se po
toj osnovi utvrđuje dohodak od samostalne djelatnosti iz članka 18. stavka 2.
Zakona odnosno drugi dohodak prema članku 32. Zakona.

(9) Dohotkom od imovine i imovinskih prava
smatra se i dohodak od otuđenja nekretnina prema članku 27. stavcima 5. do 9.
Zakona. Pri utvrđivanju dohotka danom nabave nekretnine smatra se nadnevak
kupoprodajnog ugovora, odnosno u slučaju izgradnje u vlastitoj režiji dan kada
je izgrađena nekretnina osposobljena za upotrebu.

(10) Ako je nekretnina stečena darovanjem i
otuđena u roku tri godine od dana njezine nabave od strane darovatelja, otuđitelju se utvrđuje dohodak od imovine i imovinskih
prava na način iz stavka 9. ovoga članka. U slučaju stjecanja nekretnine
darovanjem, danom nabave nekretnine smatra se dan nabave od strane pravnog
prednika (darovatelja), a nabavnu vrijednost čini tržišna vrijednost u trenutku
nabave.

(11) Dohodak od imovinskih prava utvrđuje se kao
razlika između ostvarenih primitaka i stvarno nastalih izdataka, ali se izdaci,
prema članku 27. stavku 4. Zakona tijekom poreznog razdoblja ne mogu odbijati,
već se uzimaju u obzir tek pri utvrđivanju godišnjeg poreza na dohodak od
imovinskih prava, ako po toj osnovi porezni obveznik podnese godišnju poreznu
prijavu.

(12) Izdacima koji se porezno priznaju pri
utvrđivanju dohotka od imovine i imovinskih prava iz stavaka 3., 4. i 11. ovoga
članka, smatraju se i uplaćene premije osiguranja u skladu s člankom 12.
stavkom 9. Zakona, koje se priznaju u godišnjem obračunu poreza na dohodak.

VII. UTVRĐIVANJE DOHOTKA
OD KAPITALA

Članak 41.

(1) Dohodak od kapitala utvrđuje se kao primitak
po osnovi kamata, udjela u dobiti članova uprave i radnika trgovačkih društava
ostvareni dodjelom ili opcijskom kupnjom vlastitih dionica, izuzimanja imovine
i korištenja usluga od strane članova trgovačkih društava za privatne potrebe
(skrivene isplate dobiti) na teret dobiti tekućeg razdoblja. Dohotkom od
kapitala smatraju se i izuzimanja članova trgovačkih društava po osnovi
manjkova na imovini iz članka 7. stavka 5. točke 5. Zakona o porezu na dobit za
koje se ne tereti odgovorna osoba, ako su ovlašteni donijeti takvu odluku.

(2) Izuzimanjima iz stavka 1. ovoga članka
smatraju se i sve vrijednosti koje fizička osoba koja obavlja samostalnu
djelatnost prema članku 18. Zakona, po kojoj osnovi utvrđuje dobit i plaća
porez na dobit, izuzme iz djelatnosti za svoje osobne potrebe.

(3) Primici po osnovi izuzimanja iz stavaka 1. i
3. ovoga članka utvrđuju se u skladu s člankom 26. stavkom 5. ovoga Pravilnika,
pri čemu se izuzimanjima smatraju i izuzimanja u novcu.

(4) Dohotkom od kapitala prema odredbama članka
68. stavka 2. Zakona smatraju se i dividende i udjeli u dobiti na temelju
udjela u kapitalu koji su ostvareni u razdoblju od 1. siječnja 2001. do 31.
prosinca 2004. godine, a isplaćuju se od 1. siječnja 2005. godine.

(5) Primitak od kapitala može se umanjiti za
uplaćene premije osiguranja u skladu s člankom 12. stavkom 9. Zakona, u
godišnjem obračunu poreza na dohodak na temelju podnesene godišnje porezne
prijave.

VIII. UTVRĐIVANJE
DOHOTKA OD OSIGURANJA

Članak 42.

(1) Primicima po osnovi osiguranja smatraju se
iznosi isplaćeni od osiguravatelja, a do visine premija životnog osiguranja s obiljež­jem štednje uplaćenih
tijekom razdoblja osiguranja, koje su bile porezno priznati izdatak. Primicima
po osnovi osiguranja smatraju se i iznosi isplaćeni od mirovinskoga osiguravajućeg
društva, a do visine uplaćene premije dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja,
koja je u razdoblju osiguranja bila porezno priznati izdatak. Pripisana dobit
odnosno prinos i poticajna sredstva po posebnim propisima ne smatraju se
primitkom.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka pri otkupu
polica životnog i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja, odnosno prestanku
osiguranja, primicima od premija osiguranja smatra se iznos isplaćene svote,
ako je manji od uplaćenih premija osiguranja.

(3) Uplaćene premije osiguranja po kojima se
utvrđuje primitak odnosno dohodak iskazuju se s valutnom klauzulom.

(4) Dohodak od osiguranja utvrđuje se u visini
ostvarenih primitaka prema stavku 1. ovoga članka, bez mogućnosti umanjenja
porezne osnovice tijekom poreznog razdoblja za izdatke i za osobni odbitak
poreznog obveznika prema članku 36. odnosno članku 54. Zakona. Dohodak od
osiguranja može se umanjiti za u poreznom raz­doblju
uplaćene premije osiguranja u skladu s člankom 12. stavkom 9. Zakona, a i za
osobni odbitak u skladu s člankom 36. odnosno 54. Zakona, u godišnjem obračunu
poreza na dohodak po podnesenoj godišnjoj poreznoj prijavi, ako premije
osiguranja i/ili osobni odbitak nije umanjio dohodak ostvaren po drugim
osnovama u tom razdoblju.

(5) Dohodak od osiguranja utvrđuje se u trenutku
isplate i istodobno s isplatom osigurane svote (jednokratno ili u duljem
razdoblju isplate). Pri tome se uplaćene premije osiguranja od kojih se
utvrđuje primitak preračunavaju u kunsku vrijednost primjenom srednjeg tečaja
Hrvatske narodne banke na dan isplate toga dohotka.

(6) Dohodak od osiguranja utvrđuje osiguravatelj
koji je isplatitelj osigurane svote, na način propisan odredbama stavaka 1. do
5. ovoga članka.

(7) Osiguravatelji odnosno društva za
upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondovima obvezni su tijekom razdoblja
osiguranja voditi evidenciju o uplaćenim premijama osiguranja u kunama i
deviznoj protuvrijednosti na dan uplate, i to po svakom osiguraniku, posebno po
vrstama osiguranja (životno osiguranje sa obilježjem štednje i dobrovoljno
mirovinsko osiguranje), a po kojima su osiguranici koristili poreznu olakšicu i
iznosu tih olakšica.

(8) Za potrebe vođenja evidencije iz stavka 7.
ovoga članka podatke o poreznim obveznicima koji su u pojedinom poreznom
razdoblju iskoristili izdatke po osnovi uplaćenih premija osiguranja, podatke o
visini tih izdataka po pojedinim vrstama osiguranja i svakom osiguravatelju,
dostavlja tim osiguravateljima odnosno društvima pisanim ili elektroničkim
putem Porezna uprava, a na temelju zaprimljenih godišnjih poreznih prijava i
podataka dobivenih od poslodavaca prema stavku 9. ovoga članka.

(9) Poslodavci i isplatitelji primitka (plaće) i
mirovine koji su pri utvrđivanju predujma poreza na dohodak od nesamostalnog
rada dohodak umanjivali za uplaćene premije životnog osiguranja sa obilježjem
štednje, dopunskoga i privatnoga zdravstvenog osiguranja i dobrovoljnog
mirovinskog osiguranja prema članku 16. stavku 2. Zakona, obvezni su nakon
proteka poreznog razdoblja, a najkasnije do kraja mjeseca veljače iduće godine,
dostaviti podatke o iskorištenim olakšicama po toj osnovi na propisanom
obrascu.

(10) Obrazac iz stavka 9. ovoga članka sadrži
podatke o podnositelju izvješća, podatke o imenu i prezimenu, adresi i matičnom
broju građana poreznog obveznika (ugovaratelja osiguranja/ osiguranika),
nazivu, adresi i matičnom broju osiguravatelja, broju i nadnevku police
osiguranja, vrsti osiguranja, početku i ugovorenom razdoblju osiguranja, iznosu
ugovorene premije osiguranja, iznosu u poreznom razdoblju uplaćene premije
osiguranja i iznosu uplaćene premije osiguranja koja je u tom poreznom
razdoblju priznata kao izdatak.

(11) Porezni obveznici koji izdatke po osnovama
iz članka 12. stavka 9. Zakona žele iskoristiti u godišnjem obračunu poreza na
dohodak na temelju podnesene godišnje porezne prijave, obvezni su uz prijavu
priložiti potvrde osiguravatelja, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i
mirovinskog društva za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondom o visini
uplaćenih premija osiguranja s podacima iz stavka 10. ovoga članka.

(12) Obrazac iz stavka 9. ovoga članka sastavlja
se po svakom osiguravatelju odnosno mirovinskom društvu za upravljanje
dobrovoljnim mirovinskim fondom i svakom osiguraniku posebno i sastavni je dio
ovoga Pravilnika.

IX. UTVRĐIVANJE DRUGOG
DOHOTKA

*1. Temelji utvrđivanja*

Članak 43.

Prema članku 32. stavku 1. Zakona drugi dohodak
utvrđuje se kao razlika između svakog pojedinačnog primitka prema članku 32.
stavku 2. odnosno 3. Zakona i člancima 44. i 45. ovoga Pravilnika, umanjenog za
propisane izdatke iz članka 32. stavaka 4. i 5. Zakona i članka 46. ovoga
Pravilnika.

*2. Primici po osnovi kojih se utvrđuje drugi dohodak*

Članak 44.

(1) Primicima po osnovi kojih se utvrđuje drugi
dohodak osobito se smatraju primici iz članka 32. stavka 3. Zakona.

(2) Primicima od kojih se utvrđuje drugi dohodak
smatraju se primici članova predstavničkih i izvršnih tijela državne vlasti i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ako se radi o primicima koji
se za rad u tim tijelima i jedinicama ne isplaćuju na temelju posebnih propisa
kojima se uređuju prava na plaću i po osnovi kojih su ti članovi osigurani.

(3) Od primitaka po osnovi rada članova
skupština i nadzornih odbora trgovačkih društava, upravnih odbora, upravnih
vijeća i drugih njima odgovarajućih tijela drugih pravnih osoba, članova
povjerenstava i odbora koje imaju ta tijela i sudaca porotnika koji nemaju
svojstvo djelatnika u sudu, utvrđuje se drugi dohodak prema članku 32. stavku
3. točki 1. Zakona.

(4) Primici po osnovi djelatnosti novinara,
umjetnika i športaša smatraju se primicima od kojih se utvrđuje drugi dohodak
pod uvjetima:

1. da se ne radi o primicima od kojih se, prema
izboru poreznog obveznika – novinara, umjetnika, športaša, utvrđuje dohodak od
samostalne djelatnosti iz članka 18. stavka 2. točke 4. Zakona sukladno članku
19. stavku 4. Zakona,

2. da porezni obveznik primitke po osnovi tih
djelatnosti ne ostvaruje po osnovi rada u radnom odnosu u kojem slučaju se ti
primici smatraju primicima od nesamostalnog rada (plaćom) od kojih se utvrđuje
dohodak od nesamostalnog rada prema članku 13. Zakona.

(5) Športašem u smislu Zakona i ovoga
Pravilnika, smatra se fizička osoba koja se priprema i sudjeluje u športskim
natjecanjima, a može biti športaš amater ili športaš profesionalac sukladno
posebnom propisu. Drugim osobama u športu, u smislu Zakona i ovoga Pravilnika,
smatraju se fizičke osobe koje sudjeluju u sustavu natjecanja i športskim
priredbama i to: športski treneri, športski suci, športski delegati, športski
povjerenici te druge stručne osobe i službene osobe prema posebnim propisima.

(6) Primici po osnovi djelatnosti trgovačkih
putnika, agenata, akvizitera, športskih sudaca i delegata i drugih osoba u
športu prema stavku 5. ovoga članka, tumača, prevoditelja, turističkih
djelatnika, konzultanata, sudskih vještaka te drugih sličnih djelatnosti,
smatraju se primicima od kojih se utvrđuje drugi dohodak pod uvjetima da
porezni obveznici primitke od tih djelatnosti ne ostvaruju u radnom odnosu s
poslodavcem odnosno isplatiteljem primitaka (plaće) iz članka 14. Zakona, u
kojem slučaju se smatraju primicima od nesamostalnog rada od kojih se utvrđuje
dohodak od nesamostalnog rada prema članku 13. Zakona ili da se ne radi o
primicima po osnovi tih djelatnosti od kojih se utvrđuje dohodak od samostalne
djelatnosti prema člancima 19. do 24. Zakona.

(7) Primici u naravi iz članka 32. stavka 3.
točke 5. Zakona odnosno primici iz članka 15. ovoga Pravilnika koje davatelji
daju fizičkim osobama koje nisu njihovi radnici u radnom odnosu odnosno osobe
koje ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona, smatraju se primicima od kojih se
utvrđuje drugi dohodak. Vrijednost primitaka u naravi utvrđuje se prema članku
16. ovoga Pravilnika.

(8) Primici učenika i studenata na redovnom
školovanju za rad preko učeničkih i studentskih udruga prema posebnim propisima
iz članka 10. točke 6. Zakona, iznad propisanog iznosa iz članka 45. stavka 1.
točke 2. ovoga Pravilnika, smatraju se, u dijelu razlike više isplaćenog iznosa,
primitkom od kojeg se utvrđuje drugi dohodak. Ako učenik ili student na
redovnom školovanju u tijeku poreznog razdoblja (kalendarske godine) po osnovi
ukupnih isplata za rad preko učeničkih i studentskih udruga po posebnim
propisima, ostvari pojedinačni ili ukupni primitak umanjen za naknadu za
posredovanje, veći od propisanog iznosa iz članka 45. stavka 1. točke 2. ovoga
Pravilnika, na razliku primitka iznad propisanog iznosa utvrđuje se drugi
dohodak.

(9) Isplatitelj primitka za rad učenika ili studenta
na redovnom školovanju prema posebnim propisima iz stavka 8. ovoga članka,
obvezan je u svojim evidencijama osigurati podatke o primicima koje isplaćuje
učenicima i studentima te pratiti iznos primitka kojeg je učenik ili student
ostvario prije sljedeće isplate, a u svrhu utvrđivanja iznosa primitka većeg od
propisanog iznosa iz članka 45. stavka 1. točke 2. ovoga Pravilnika, na koji
se, prema odredbama Zakona, plaća predujam poreza na dohodak. Ako je porezni
obveznik (učenik ili student na redovnom školovanju) ostvario primitke po
osnovi rada preko dvije ili više učeničkih i studentskih udruga, obvezan je
isplatitelju prije isplate dostaviti vjerodostojne isprave (preslike) o
ostvarenim primicima po toj osnovi kod drugih isplatitelja odnosno pisanu izjavu
o ostvarenim primicima u poreznom razdoblju po toj osnovi.

(10) Športske stipendije koje se prema posebnim
propisima isplaćuju športašima za njihovo športsko usavršavanje iz članka 10.
točke 14. Zakona, iznad propisanog iznosa iz članka 45. stavka 1. toč­ke 4. ovoga Pravilnika,
smatraju se, u dijelu razlike više isplaćenog iznosa, primitkom od kojeg se
utvrđuje drugi dohodak.

(11) Športskim stipendijama iz stavka 10. ovoga
članka smatraju se:

a) olimpijske stipendije koje primaju športaši
koji su ispunili odgovarajuću normu za nastup na Olimpijskim igrama, a koju
propisuje pripadajuća međunarodna športska asocijacija određenog športa za
određenu disciplinu koja je uvrštena u program Olimpijskih igara,

b) stipendije kategoriziranih športaša prema Pravilniku
o kategorizaciji športaša kojeg u skladu s odredbama Zakona o športu donosi
Hrvatski olimpijski odbor,

a koje isplaćuju Hrvatski olimpijski odbor,
županijske i gradske športske zajednice te športski klubovi.

(12) Nagrade za športska ostvarenja prema
posebnim propisima iz članka 10. točke 16. Zakona, iznad propisanog iznosa iz
članka 45. stavka 1. točke 5. ovoga Pravilnika, smatraju se, u dijelu razlike
više isplaćenog iznosa, primitkom od kojeg se utvrđuje drugi dohodak.

(13) Nagradama za športska ostvarenja iz stavka
12. ovoga članka smatraju se nagrade određene prema Pravilniku o kategorizaciji
športaša i Pravilniku o mjerilima za dodjelu nagrada koji donosi nadležno
ministarstvo na prijedlog Hrvatskoga olimpijskog odbora, a koje isplaćuju
Hrvatski olimpijski odbor, športski savezi na razini gradova i županija odnosno
nacionalni športski savezi te športske zajednice u gradovima i županijama i
športski klubovi.

(14) Naknade iz članka 10. točke 16. Zakona,
koje se isplaćuju športašima amaterima prema posebnim propisima, iznad
propisanog iznosa iz članka 45. stavka 1. točke 6. ovoga Pravilnika, smatraju
se, u dijelu razlike više isplaćenog iznosa, primitkom od kojeg se utvrđuje
drugi dohodak.

(15) Primici nerezidenata
za obavljanje umjetničke, artističke, zabavne, športske, književne i likovne
djelatnosti te djelatnosti u svezi s tiskom, radiom i
televizijom te zabavnim priredbama, smatraju se primicima od kojih se utvrđuje
drugi dohodak.

(16) Primici po osnovi službenih putovanja iz
članka 13. stavka 2. točkama 1., 2., 5., 13., i 14. ovoga Pravilnika, ako se ne
isplaćuju prema članku 10. točki 11. Zakona i članku 7. stavcima 5. i 6. ovoga
Pravilnika ili nisu primici od kojih se utvrđuje dohodak od nesamostalnog rada
u skladu s člankom 13. Zakona ili dohodak od samostalne djelatnosti iz članka
19. Zakona, smatraju se primicima od kojih se utvrđuje drugi dohodak.

(17) Primicima po osnovi kojih se utvrđuje drugi
dohodak smatraju se i primici od djelatnosti koje porezni obveznik ostvari od
fizičke osobe koja ne obavlja samostalnu djelatnost prema članku 18. Zakona
odnosno djelatnost od koje se dohodak utvrđuje na način propisan za samostalnu
djelatnost prema člancima 19. do 24. Zakona.

(18) Primici koje ostvaruju radnici tuzemnog
društva realizacijom prava iz opcijskog ugovora sklopljenog s povezanim
društvom u tuzemstvu ili u inozemstvu, smatraju se primitkom po osnovi kojega
se utvrđuje drugi dohodak.

(19) Ostali posebno nenavedeni primici koje
fizičkim osobama isplaćuju ili daju pravne i fizičke osobe (obveznici poreza na
dobit i obveznici poreza na dohodak koji obavljaju samostalne djelatnosti) i
drugi isplatitelji i davatelji, a nisu primici koji se ne smatraju dohotkom iz
članka 9. Zakona, nisu primici na koje se ne plaća porez na dohodak iz članaka
10. i 11. Zakona i ne smatraju se primicima određenim po osnovi nesamostalnog
rada iz članka 14. Zakona, samostalne djelatnosti iz članka 18. Zakona, imovine
i imovinskih prava iz članka 27. Zakona, kapitala iz članka 30. Zakona i
osiguranja iz članka 31. Zakona, smatraju se primicima od kojih se utvrđuje
drugi dohodak.

*3. Neoporezivi iznosi stipendija, nagrada i naknada*

Članak 45.

(1) Oporezivim primicima fizičkih osoba koje
ostvaruju drugi dohodak iz članka 32. Zakona i članka 44. ovoga Pravilnika, ne
smatraju se iznosi što ih isplaćuju isplatitelji i to:

1. nagrade učenicima za vrijeme praktičnog rada
i naukovanja iz članka 10. točke 4. Zakona, do visine 1.600,00 kuna mjesečno,

2. primici po posebnim propisima učenika i studenata
na redovnom školovanju za rad preko učeničkih i studentskih udruga iz članka
10. točke 6. Zakona, do visine 50.000,00 kuna godišnje,

3. stipendije iz članka 10. točke 12. Zakona,
učenicima i studentima za redovno školovanje na srednjim, višim i visokim
školama te fakultetima do visine 1.600,00 kuna mjesečno,

4. športske stipendije prema članku 10. točki
14. Zakona, koje se prema posebnim propisima isplaćuju športašima za njihovo
športsko usavršavanje ukupno do 1.600,00 kuna mjesečno,

5. nagrade za športska ostvarenja iz članka 10.
točke 16. Zakona, prema posebnim propisima do 20.000,00 kuna godišnje,

6. naknade iz članka 10. točke 16. Zakona, koje
se isplaćuju športašima amaterima prema posebnim propisima, do visine 1.600,00
kuna mjesečno.

(2) Ako se u tijeku jednoga mjeseca poreznog
razdoblja isplaćuju nagrade učenicima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja
iz stavka 1. točke 1. ovoga članka ili stipendije iz stavka 1. točke 3. ovoga
članka ili športske stipendije iz stavka 1. točke 4. ovoga članka ili naknade
športašima iz stavka 1. točke 6. ovoga članka za više mjeseci istog ili
prethodnog poreznog razdoblja, propisani neoporezivi iznosi priznaju se u
ukupnom iznosu kumulativno za broj mjeseci za koje je nagrada, stipendija,
športska stipendija ili naknada trebala biti isplaćena. Isplatitelji su obvezni
u svojim evidencijama osigurati podatke o isplaćenim primicima i to po osnovi
svih navedenih isplata koje obavljaju, a ako se primici isplaćuju kod dva ili
više isplatitelja, porezni obveznik obvezan je isplatitelju prije isplate
dostaviti vjerodostojne isprave o ostvarenim primicima kod drugih isplatitelja.

(3) Oporezivim primicima ne smatraju se naknade
iz članka 13. stavka 2. točaka 1., 2., 3., 4., 5., 13., 14., 15., 16., 17., 18.
i 19. ovoga Pravilnika što ih isplatitelji isplaćuju osobama koje se nakon
završenog školovanja nalaze na obveznom praktičnom radu ili na dobrovoljnoj
praksi.

*4. Izdaci pri utvrđivanju drugog dohotka*

Članak 46.

(1) Izdacima koji se priznaju pri utvrđivanju
drugog dohotka iz članka 32. stavka 1. Zakona smatraju se uplaćeni doprinosi za
obvezna osiguranja iz primitaka, prema posebnim propisima. Izdacima koji se
priznaju pri utvrđivanju drugog dohotka smatraju se i izdaci za uplaćene
premije osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona, na temelju podnesene
godišnje porezne prijave i to nakon izdataka za uplaćene doprinose za obvezna
osiguranja iz primitka.

(2) Pri utvrđivanju drugog dohotka iz članka 32.
stavka 1. Zakona izdaci se, prije izdataka iz stavka 1. ovoga članka, priznaju
u visini 30 % ostvarenih primitaka fizičkim osobama (u izdatke u visini 30 %
uključeni su i doprinosi za obvezna osiguranja koji se plaćaju prema rješenju
Porezne uprave) po osnovi:

1. autorskih naknada isplaćenih prema posebnom
zakonu kojim se uređuju autorska i srodna prava uključujući i naknade za
isporučeno umjetničko djelo osobama koje obavljaju umjetničku i kulturnu
djelatnost,

2. profesionalnih djelatnosti novinara,
umjetnika i športaša koji su osigurani po toj osnovi i doprinose za obvezna osiguranja
plaćaju prema rješenju,

3. primitaka nerezidenata
za obavljanje umjetničke, artističke, zabavne, športske, književne i likovne
djelatnosti te djelatnosti u svezi s tiskom, radiom i
televizijom te zabavnim priredbama.

(3) Izdaci iz stavka 2. točaka 1., 2. i 3. ovoga
članka međusobno se isključuju. Izdaci iz stavka 2. točaka 2. i 3. ovoga članka
priznaju se po osnovi primitka ostvarenih od obavljanja djelatnosti športaša,
umjetnika i novinara odnosno primitaka nerezidenata
za obavljanje umjetničke, artističke, zabavne, športske, književne i likovne
djelatnosti te djelatnosti u svezi s tiskom, radijom
i televizijom te zabavnim priredbama.

(4) Za priznavanje izdataka iz stavka 2. točke
1. ovoga članka, isplatitelji primitaka obvezni su posjedovati vjerodostojne
isprave (ugovore o autorskom djelu i drugo) na način i pod uvjetima propisanim
posebnim zakonom.

(5) U skladu s člankom 22. Zakona o pravima
samostalnih umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva,
fizičkim osobama koje ostvaruju autorske naknade za umjetničko djelo, priznaje
se 25 % neoporezivog dijela od ostvarene naknade za umjetničko djelo.
Neoporezivi dio autorske naknade za umjetničko djelo priznaje se u visini 25 %
i osobama koje obavljaju umjetničku djelatnost prema stavku 2. točki 2. ovoga
članka i prema članku 18. stavku 2. točki 4. Zakona. Umjetničko djelo određuje
se potvrdom nadležne strukovne umjetničke udruge ili ovlaštene agencije da se
radi o umjetničkom djelu. Podatke o strukovnim umjetničkim udrugama i ovlaštenim
agencijama daje Ministarstvo kulture.

(6) Ako športsku stipendiju i nagradu za
športska ostvarenja iz članka 44. stavka 10., 11. i 12. ovoga Pravilnika
ostvaruje porezni obveznik – športaš koji je po osnovi profesionalne
djelatnosti športaša osiguran i doprinose za obvezna osiguranja plaća prema
rješenju, te po osnovi ostvarenih primitaka od te djelatnosti utvrđuje drugi
dohodak i predujam poreza na dohodak plaća po odbitku, prema članku 32. stavku
5. točki 2. Zakona, ima pravo na 30% porezno priznatog izdatka odnosno iznos
isplaćene športske stipendije i/ili nagrade za športsko ostvarenje, iznad
propisanog iznosa, umanjuje se za 30% izdataka.

*5. Promjena načina utvrđivanja drugog dohotka*

Članak 47.

(1) Porezni obveznik koji obavljanjem
djelatnosti ostvaruje primitke od kojih se utvrđuje drugi dohodak, može na
vlastiti zahtjev, prema članku 32. stavku 6. Zakona, po osnovi tih primitaka
utvrđivati dohodak na način propisan člancima 19. do 24. Zakona, pod uvjetom da
podnese prijavu u registar poreznih obveznika iz članka 91. ovoga Pravilnika.

(2) Pisani zahtjev za promjenom načina
utvrđivanja dohotka odnosno prijavu u registar poreznih obveznika iz stavka 1.
ovoga članka porezni obveznik obvezan je podnijeti nadležnoj ispostavi Porezne
uprave prema svom prebivalištu/uobičajenom boravištu u roku od osam (8) dana od
dana početka ostvarivanja primitaka odnosno početka obavljanja djelatnosti ili
do kraja tekuće godine za iduću godinu.

X. UTVRĐIVANJE DOHOTKA
OD ZAJEDNIČKE DJELATNOSTI

*1. Temelji utvrđivanja*

Članak 48.

(1) Dohodak od samostalne djelatnosti ili
dohodak od imovine i imovinskih prava može zajedno ostvarivati i više osoba (supoduzet­nici, vlasnici udjela,
suvlasnici, u nastavku teksta: supoduzetnici).

(2) Dohodak od samostalne djelatnosti i dohodak
od imovine i imovinskih prava koji zajednički ostvaruje više osoba oporezuje se
prema odredbama članka 34. Zakona.

(3) Ako više osoba zajedno ostvaruju dohodak,
svakoj se oporezuje onaj dio dohotka koji joj pripada od zajedničke
djelatnosti.

(4) Supoduzetnici moraju
imenovati nositelja zajedničke djelat­nosti, a
nositelj zajedničke djelatnosti obvezan je o tome izvijestiti ispostavu Porezne
uprave nadležnu prema njegovu prebivalištu ili uobičajenom boravištu pri
početku obavljanja zajedničke djelatnosti.

(5) Dohodak od zajedničke samostalne
djelatnosti, odnosno zajedničke imovine i imovinskih prava utvrđuje se kao
jedinstveni dohodak i raspoređuje na supoduzetnike.
Svaki supoduzetnik obvezno u svoju poreznu prijavu
mora unijeti utvrđeni udio u dohotku od zajedničke djelatnosti.

(6) Zajednički dohodak iz stavka 5. ovoga članka
i njegova raspodjela na pojedine supoduzetnike
utvrđuje se rješenjem.

(7) Rješenje o utvrđenom zajedničkom dohotku
koje se donosi na temelju podnesene prijave dohotka od zajedničke djelatnosti
dostavlja se nositelju zajedničke djelatnosti. O utvrđenom zajedničkom dohotku
i njegovoj raspodjeli nositelj zajedničke djelatnosti obavještava ostale supoduzetnike.

*2. Zajednički dohodak*

Članak 49.

(1) Dohodak od zajedničke samostalne djelatnosti
iz članka 18. Zakona utvrđuje se u skladu s člancima 19. do 24. Zakona.

(2) Dohodak od zajedničke imovine i imovinskih
prava utvrđuje se u skladu s člankom 27. stavcima 1. do 5. Zakona odnosno u slučaju
iz članka 40. stavak 5. ovoga Pravilnika u skladu s člancima 19. do 24. Zakona.

(3) Ako iznajmljivanje i davanje u zakup
zajedničke nekretnine odnosno imovine podliježe porezu na dodanu vrijednost,
zajednički dohodak od imovine i imovinskih prava utvrđuje se u skladu s
člancima 19. do 24. Zakona.

(4) U skladu s odredbama članka 29. stavak 3.
Zakona, porezni obveznici koji iznajmljuju ili daju u zakup nekretnine i
pokretnine i dohodak od imovine utvrđuju na način propisan za samostalnu
djelatnost prema člancima 19. do 24. Zakona, mogu se opredijeliti i za plaćanje
poreza na dobit umjesto poreza na dohodak odnosno obvezni su plaćati porez na
dobit umjesto poreza na dohodak pod uvjetima propisanim Zakonom o porezu na
dobit. U slučaju suvlasništva zahtjev za plaćanje poreza na dobit moraju
podnijeti svi suvlasnici zajednički.

(5) Pri utvrđivanju dohotka od zajedničke
djelatnosti i zajedničke imovine i imovinskih prava, odnosi između supoduzetnika i zajedničke djelatnosti uređuju se prema
odredbama stavaka 6., 7., 8. i 9. ovoga članka.

(6) Ako supoduzetnik
dobije naknadu za svoj rad u zajedničkoj djelatnosti, ta se naknada ne
oporezuje prema odredbama propisanima za dohodak od nesamostalnog rada ili
drugi dohodak, već primljena naknada povećava njegov udio u dohotku od
zajedničke djelatnosti. Naknade supoduzetnika za
ostale djelatnosti u zajedničkoj djelatnosti povećavaju njegov dohodak od
samostalne djelatnosti ako su tijekom godine iskazane kao poslovni izdaci
zajedničke djelatnosti.

(7) Ako supoduzetnik daje
uz naknadu (zakupninu, najamninu i slično) na raspolaganje gospodarsko dobro za
obavljanje zajedničke djelatnosti, a naknada je tijekom godine iskazana kao
poslovni izdatak zajedničke djelatnosti, primljena naknada povećava njegov
dohodak od samostalne djelatnosti.

(8) Gospodarsko dobro iz stavka 7. ovoga članka
dio je dugotrajne imovine iz članka 24. Zakona, na koju se primjenjuju odredbe
Zakona i ovoga Pravilnika. U popisu dugotrajne imovine treba navesti podatke o
suvlasništvu supoduzetnika.

XI. POREZNI GUBITAK

Članak 50.

(1) Porezni gubitak može se utvrditi po osnovi
obavljanja samostalnih djelatnosti iz članka 18. Zakona i djelatnosti od kojih
se dohodak utvrđuje na način propisan za samostalne djelatnosti prema člancima
19. do 24. Zakona (članak 35. stavak 1. Zakona).

(2) Prema članku 35. stavku 2. Zakona, porezni
gubitak može se nadoknaditi (odbiti) samo od dohotka po osnovi kojega je i
utvrđen odnosno, sukladno stavku 1. ovoga članka, samo od dohotka od samostalne
djelatnosti iz članka 18. Zakona i djelatnosti od kojih se dohodak utvrđuje na
način propisan za samostalne djelatnosti prema članku 19. do 24. Zakona.

(3) Gubitak se može prenijeti i iz poreznog
razdoblja tuzemnog poreznog obveznika u porezno razdoblje inozemnog poreznog
obveznika i obratno, ako se radi o istom poreznom obvezniku.

(4) Gubitak koji se može prenijeti utvrđuje se
rješenjem i u sljedeće se porezno razdoblje može prenijeti samo u iznosu
utvrđenom u rješenju. Ako gubici nastaju više poreznih razdoblja uzastopno,
nadoknađivanje (odbijanje) od dohotka u idućim poreznim razdob­ljima obavlja se redoslijedom njihovog nastanka.

(5) Preneseni gubitak iz proteklih poreznih
razdoblja odbija se nakon dodatnog umanjenja dohotka od samostalne djelatnosti
za iznos plaća novozaposlenih osoba i nagrada učenicima za vrijeme praktičnog
rada i naukovanja iz članka 56. stavka 1. Zakona, za iznos izdataka za
školovanje i stručno usavršavanje iz članka 56. stavka 6. Zakona i za iznos
izdataka za istraživanje i razvoj iz članka 57. stavka 1. Zakona, a prije
osobnog odbitka iz članka 36. i/ili 54. Zakona.

(6) Po osnovi dodatnog umanjenja dohotka od
samostalne djelatnosti za iznos plaća novozaposlenih osoba i nagrada učenicima
za vrijeme praktičnog rada i naukovanja iz članka 56. stavka 1. Zakona, za iznos
izdataka za školovanje i stručno usavršavanje iz članka 56. stavka 6. Zakona i
za iznos izdataka za istraživanje i razvoj iz članka 57. stavka 1. Zakona, može
se utvrditi gubitak odnosno po toj osnovi može se povećati gubitak nastao u
tekućem poreznom razdoblju.

(7) Prema članku 35. stavku 6. Zakona, porezni
gubitak ne može se utvrditi po osnovi izdatka za uplaćene premije životnog
osiguranja s obilježjem štednje, dopunskog i privatnog zdravstvenog osiguranja
i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona.

XII. OSOBNI ODBITAK ILI
NEOPOREZIVI DIO DOHOTKA

*1. Temeljne odredbe*

Članak 51.

(1) Prema članku 36. stavku 1. Zakona, osnovni
osobni odbitak za poreznog obveznika iznosi 1.600,00 kuna za svaki mjesec
poreznog razdoblja za koji se utvrđuje porez. Osobni odbitak za umirovljenika,
osobu koja prima invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad,
za korisnika obiteljske mirovine (osim korisnika obiteljske mirovine iz članka
9. stavka 1. točke 7. i članka 53. stavka 2. Zakona), osobu koja uz mirovinu,
na temelju ranije uplaćenih obveznih doprinosa za mirovinsko osiguranje na
temelju generacijske solidarnosti, prima i mirovinu na temelju ranije uplaćenih
obveznih doprinosa za individualnu kapitaliziranu štednju i/ili mirovinu na
temelju prijašnjih uplata poslodavaca za dokup dijela mirovine, priznaje se u
visini mirovine, najmanje 1.600,00 kuna, a najviše do 3.000,00 kuna za svaki
mjesec poreznog razdoblja. Umirovljenicima se smatraju fizičke osobe iz članka
12. stavka 2. ovoga Pravilnika.

(2) Osobni odbitak rezidenta, uključivo i
umirovljenika, iz stavka 1. ovoga članka, po osnovi uzdržavanja članova uže
obitelji i/ili djece i/ili po osnovi invalidnosti poreznog obveznika i/ili
invalidnosti uzdržavanih članova uže obitelji i/ili djece izračunava se od
osnovice 1.600,00 kuna za svaki mjesec poreznog razdoblja za koji se utvrđuje
porez, primjenom faktora propisanih člankom 36. stavkom 2. Zakona.

(3) Dio osobnog odbitka za zdravstvene i
stambene potrebe iz članka 36. stavaka 12. do 26. Zakona i za dana darovanja iz
članka 36. stavka 27. Zakona, priznaje se u godišnjem obračunu poreza na
dohodak po podnesenoj godišnjoj poreznoj prijavi, a nakon osobnog odbitka iz
članka 36. stavaka 1. i 2. Zakona i/ili članka 54. Zakona.

(4) U skladu s člankom 12. stavkom 9. i člankom
36. stavkom 26. Zakona, rezidentima se dio osobnog odbitka za zdravstvene i
stambene potrebe i izdaci za uplaćene premije osiguranja, priznaju do ukupno
12.000,00 kuna godišnje.

*2. Utvrđivanje osobnog odbitka*

Članak 52.

(1) Rezidentu se osobni odbitak odnosno
neoporezivi dio dohot­ka iz članka 36. Zakona na
godišnjoj razini utvrđuje kao zbroj:

1. osnovnog osobnog odbitka odnosno osobnog
odbitka iz članka 36. stavka 1. Zakona i/ili osnovnog osobnog odbitka iz članka
54. stavka 1. Zakona, po mjesecima korištenja,

2. dijela osobnog odbitka po osnovi uzdržavanja
članova uže obitelji i/ili djece i/ili invalidnosti poreznog obveznika i/ili
invalidnosti članova njegove uže obitelji i/ili djece iz članka 36. stavka 2. Zakona
i/ili članka 54. stavaka 2. i 3. Zakona,

3. dijela osobnog odbitka po osnovi iznosa
plaćenih za obvezno zdravstveno osiguranje, ako porezni obveznik nije drukčije
osiguran, a prema članku 36. stavku 10. Zakona,

4. dijela osobnog odbitka po osnovi izdataka za
zdravstvene usluge iz članka 36. stavka 12. Zakona,

5. dijela osobnog odbitka po osnovi izdataka za
kupnju ili grad­nju prvog stambenog prostora iz članka 36. stavka 16. Zakona,

6. dijela osobnog odbitka po osnovi izdataka za
održavanje postojećeg stambenog prostora iz članka 36. stavka 21. Zakona,

7. dijela osobnog odbitka po osnovi plaćene
slobodno ugovorene najamnine iz članka 36. stavka 23. Zakona,

8. dijela osobnog odbitka za dana darovanja u
tuzemstvu iz članka 36. stavka 27. Zakona.

(2) Nerezidentu se
osobni odbitak iz članka 36. Zakona na godišnjoj razini utvrđuje kao zbroj:

1. osnovnog osobnog odbitka iz članka 36. stavka
1. Zakona,

2. dijela osobnog odbitka za plaćene doprinose
za obvezno zdravstveno osiguranje u tuzemstvu iz članka 36. stavka 11. Zakona,

3. dijela osobnog odbitka za dana darovanja u
tuzemstvu iz članka 36. stavka 27. Zakona.

(3) Poreznom obvezniku se osobni odbitak iz
stavaka 1. i 2. ovoga članka priznaje u godišnjem obračunu poreza na dohodak po
podnesenoj godišnjoj poreznoj prijavi na temelju priloženih vjerodostojnih
isprava i/ili podataka iz porezne kartice – Obrasca PK iz članka 46. Zakona.

(4) Rezidentu se u tijeku poreznog razdoblja pri
utvrđivanju predujma poreza na dohodak od nesamostalnog rada iz članka 45.
Zakona i članka 61. ovoga Pravilnika, priznaje osobni odbitak iz članka 36.
Zakona utvrđen kao zbroj:

1. osnovnog osobnog odbitka odnosno osobnog
odbitka iz članka 36. stavka 1. Zakona,

2. dijela osobnog odbitka po osnovi uzdržavanja
članova uže obitelji i/ili djece i/ili invalidnosti poreznog obveznika i/ili
invalid­nosti članova njegove uže obitelji i/ili
djece iz članka 36. stavka 2. Zakona.

(5) Nerezidentu se u
tijeku poreznog razdoblja pri utvrđivanju predujma poreza na dohodak od nesamostalnog
rada iz članka 45. Zakona i članka 61. ovoga Pravilnika, priznaje osnovni
osobni odbitak iz članka 36. stavka 1. Zakona.

(6) Poreznom obvezniku se osobni odbitak iz
stavaka 4. i 5. ovoga članka priznaje u poreznom razdoblju na temelju podataka
iz porezne kartice – Obrasca PK iz članka 46. Zakona i članka 67. ovoga
Pravilnika.

*3. Dio osobnog odbitka za uzdržavanje članova uže obitelji i
djece*

Članak 53.

(1) Uzdržavanim članovima uže obitelji i
uzdržavanom djecom, u smislu Zakona i ovoga Pravilnika, smatraju se fizičke
osobe čiji oporezivi primici iz članka 5. Zakona, primici na koje se ne plaća
porez na dohodak iz članka 10. Zakona i drugi primici koji se u smislu Zakona
ne smatraju dohotkom (članak 9. Zakona), ne prelaze 9.600,00 kuna na godišnjoj
razini.

(2) U skladu s člankom 36. stavkom 5. Zakona,
pri utvrđivanju prava na osobni odbitak za uzdržavane članove uže obitelji i
djecu odnosno pri utvrđivanju iznosa od 9.600,00 kuna godišnje, ne uzimaju se u
obzir primici prema posebnim propisima po osnovi socijalnih potpora, doplatka
za djecu, opremu novorođenog djeteta i obiteljskih mirovina koje primaju djeca
nakon smrti roditelja.

(3) Ako u tijeku poreznog razdoblja uzdržavani član
uže obitelji i/ili dijete za koje porezni obveznik u istom poreznom razdoblju
koristi dio osobnog odbitka prema članku 36. stavku 2. Zakona, ostvari primitke
iz stavka 1. ovoga članka u iznosu većem od 9.600,00 kuna godišnje, porezni
obveznik koji je po toj osnovi koristio osobni odbitak, obvezan je podnijeti
godišnju poreznu prijavu. U tom slučaju, porezni obveznik nema pravo u
godišnjoj poreznoj prijavi koristiti osobni odbitak za te uzdržavane članove
uže obitelji i djecu, a uzdržavani član uže obitelji i/ili dijete koji je
ostvario oporezive primitke od kojih se prema članku 5. Zakona utvrđuje
dohodak, može, u skladu sa člancima 39. i 40. Zakona, podnijeti godišnju
poreznu prijavu i koristiti osobni odbitak iz članka 36. Zakona.

(4) Ako u tijeku poreznog razdoblja uzdržavani
član uže obitelji i/ili dijete za koje porezni obveznik u istom poreznom
razdoblju koristi dio osobnog odbitka prema članku 36. stavku 2. Zakona,
ostvari primitke iz stavka 1. ovoga članka, u godišnjem iznosu 9.600,00 kuna
ili manjem, godišnju poreznu prijavu za to porezno razdoblje, u skladu s
člancima 39. i 40. Zakona, mogu podnijeti:

1. porezni obveznik – uzdržavatelj
po osnovi ostvarenog dohot­ka iz članka 5. Zakona i
koristiti osobni odbitak za te uzdržavane članove uže obitelji i/ili djecu, i

2. porezni obveznik – uzdržavani član uže
obitelji i/ili dijete po osnovi ostvarenog dohotka iz članka 5. Zakona i
koristiti pravo na osobni odbitak iz članka 36. Zakona.

(5) Uzdržavanim članovima uže obitelji i djecom
smatraju se fizičke osobe iz članka 36. stavka 7. Zakona. Djetetom iz članka
36. stavka 7. Zakona smatra se dijete koje roditelji, poočimi, pomajke
uzdržavaju, kao i usvojeno dijete i dijete povjereno na skrb ako živi zajedno
sa skrbnikom. U tom slučaju biološki roditelji ne mogu koristiti taj osobni
odbitak. Osobni odbitak za bračne drugove može se koristiti samo u bračnoj
zajednici.

(6) Djetetom prema članku 36. stavku 7. Zakona
smatra se i dijete nakon završetka redovnog školovanja do prvog zapošljavanja
ako je prijavljeno Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Prvim zapošljavanjem
smatra se rad u radnom odnosu na određeno ili neodređeno vrijeme prema posebnim
propisima. Ako radni odnos prestane, pod uvjetima iz članka 36. stavka 4.
Zakona dijete se smatra uzdržavanim članom uže obitelji i porezni obveznik za
uzdržavanog člana uže obitelji ima pravo na osobni odbitak prema članku 36.
stavku 2. točki 1. Zakona. Porezni obveznik može koristiti dio osobnog odbitka
za dijete iz članka 36. stavka 2. točke 2. Zakona ako je dijete nakon prestanka
radnog odnosa nastavilo redovno školovanje ili ako dijete u tijeku redovnog
školovanja u poreznom razdoblju obavlja sezonske poslove, pod uvjetima iz
članka 36. stavka 4. Zakona.

(7) Rezident može koristiti osobni odbitak za
uzdržavane članove uže obitelji i/ili djecu iz članka 36. stavka 7. Zakona koji
žive u inozemstvu. U tom slučaju obvezan je dokazati da postoje uvjeti za
korištenje tog dijela osobnog odbitka prema članku 36. stavku 4. Zakona,
odnosno predočiti o tome isprave koje je izdalo nadležno tijelo u inozemstvu
prema članku 89. stavku 2. ovoga Pravilnika. Navedene isprave, koje ne smiju
biti starije od šest (6) mjeseci, rezident je obvezan priložiti svojoj
godišnjoj poreznoj prijavi odnosno ako godišnju poreznu prijavu nije obvezan podnijeti,
dostaviti na uvid najkasnije do kraja veljače tekuće za prethodnu godinu
nadležnoj ispostavi Porezne uprave prema svom prebivalištu/uobičajenom
boravištu koja izdaje poreznu karticu – Obrazac PK, ako za te članove uže
obitelji koristi osobni odbitak pri utvrđivanju predujma poreza na dohodak od
nesamostalnog rada.

(8) Rezident iz stavka 7. ovoga članka obvezan
je svaku promjenu u svezi sa uzdržavanim članovima uže obitelji i/ili djece
i/ili invalidnosti koja utječe na visinu osobnog odbitka prijaviti nadležnoj
ispostavi Porezne uprave prema svom prebivalištu/uobičajenom boravištu prema
članku 46. stavku 3. Zakona i izmijeniti poreznu karticu – Obrazac PK, a
neovisno o odredbama stavka 7. ovoga članka.

(9) Nerezidenti ne
mogu koristiti osobni odbitak za uzdržavane članove uže obitelji i/ili djecu,
bez obzira na to žive li ti članovi uže obitelji u tuzemstvu ili u inozemstvu.

*4. Dio osobnog odbitka po osnovi invalidnosti*

Članak 54.

(1) Rezidenti mogu koristiti dio osobnog odbitka
iz članka 36. stavka 2. točke 4. Zakona u visini 1,0 osnovnoga osobnog odbitka
za sebe osobno, svakog uzdržavanog člana uže obitelji i svako dijete, ako su
osobe kojima je rješenjem, na temelju posebnih propisa, utvrđena invalidnost
ili tjelesno oštećenje po jednoj osnovi 100 % i/ili koji zbog invalidnosti ili
tjelesnog oštećenja imaju, temeljem posebnih propisa, pravo na tuđu pomoć i
njegu.

(2) Prema stavku 1. ovoga članka, uvećanje
osobnog odbitka priznaje se ukupno u visini 1,0 osnovnoga osobnog odbitka ako
je rezidentu, uzdržavanom članu njegove uže obitelji odnosno djetetu rješenjem
na temelju posebnih propisa, utvrđena invalidnost ili tjelesno oštećenje po
jednoj osnovi 100% i koji zbog invalidnosti ili tjelesnog oštećenja ima odnosno
imaju, temeljem posebnih propisa, pravo na tuđu pomoć i njegu.

(3) Pravo na uvećanje osobnog odbitka po osnovi
invalidnosti ili tjelesnog oštećenja iz članka 36. stavka 2. točaka 3. ili 4.
Zakona može se priznati djetetu ili poreznom obvezniku koji uzdržava dijete i
na temelju vjerodostojnih isprava nadležnih tijela prema posebnim propisima
kojima se utvrđuje potpuna (100%-tna) ili djelomična
invalidnost ili tjelesno oštećenje djeteta.

*5. Raspodjela osobnog odbitka*

Članak 55.

(1) U skladu s člankom 36. stavkom 6. Zakona,
ako oba bračna druga ostvaruju dohodak i uzdržavaju članove uže obitelji,
osobni odbitak za uzdržavane članove uže obitelji u načelu dijele na jednake
dijelove, ali mogu utvrditi i drugačiju raspodjelu. Ovom mogućnošću mogu se
koristiti i druge osobe koje nisu bračni drugovi, ako istodobno zajednički
uzdržavaju jednog člana ili više članova svoje uže obitelji.

(2) Dio osobnog odbitka za uzdržavane članove
uže obitelji i/ili djecu može se preraspodijeliti po godišnjoj poreznoj
prijavi. U tom slučaju, osobe koje žele podijeliti osobni odbitak za uzdržavane
članove uže obitelji, svojim godišnjim poreznim prijavama obvezno prilažu
izjavu o omjeru (postotku) raspodjele osobnog odbitka, te o imenima i
prezimenima i matičnom broju građana osoba za koje su osobni odbitak podijelile
i s kojima su osobni odbitak podijelile.

(3) Iznimno od stavaka 2. i 3. ovoga članka, ako
se osobe ne mogu dogovoriti o raspodjeli dijela osobnog odbitka za uzdržavane
članove uže obitelji i uzdržavanu djecu, a jedan od uzdržavatelja
traži preraspodjelu osobnog odbitka, tada se osobni odbitak dijeli na jednake
dijelove odnosno svakom poreznom obvezniku osobni odbitak priznaje se u
jednakom dijelu. U tom slučaju raspodjelu osobnog odbitka izvršit će Porezna
uprava na način:

1. ako se traži preraspodjela osobnog odbitka u
tijeku porez­nog razdoblja – za oba porezna obveznika
izvršit će izmjene poreznih kartica – Obrazaca PK, te ih dostaviti poreznim
obveznicima odnosno njihovim poslodavcima/isplatiteljima primitaka (plaće) i
mirovine,

2. ako se traži preraspodjela osobnog odbitka po
podnesenim godišnjim poreznim prijavama – po podnesenim godišnjim poreznim
prijavama za oba porezna obveznika izvršit će raspodjelu osobnog odbitka.

*6. Osobni odbitak poreznih obveznika na područjima posebne
državne skrbi i brdsko-planinskim područjima*

Članak 56.

(1) Osobni odbitak rezidenta koji ima
prebivalište i boravi na području posebne državne skrbi ili brdsko-planinskom
području utvrđenim posebnim propisima, kao i dio osobnog odbitka za uzdržavane članove
uže obitelji i/ili djecu koji imaju prebivalište i borave na tim područjima
utvrđuje se u skladu s člankom 54. Zakona. Rezident – umirovljenik koji ima
prebivalište i boravi na području posebne državne skrbi treće skupine ili
brdsko-planinskom području može koristiti osobni odbitak do visine mirovine, a
najviše do 3.000,00 kuna mjesečno.

(2) Osobni odbitak rezidenta po osnovi
uzdržavanja članova uže obitelji i/ili djece i/ili po osnovi invalidnosti za
sebe osobno i/ili invalidnosti uzdržavanih članova uže obitelji i/ili djece
koji imaju prebivalište i borave na područjima posebne državne skrbi i
brdsko--planinskim područjima, izračunava se od osnovice iz članka 54. stavka
1. Zakona, za svaki mjesec poreznog razdoblja, primjenom faktora propisanih člankom
36. stavkom 2. Zakona.

(3) Uvećani osobni odbitak iz članka 54. Zakona
rezident može koristiti u godišnjem obračunu poreza na dohodak po podnesenoj
godišnjoj poreznoj prijavi, a u tijeku poreznog razdoblja pri utvrđivanju
predujma poreza na dohodak od nesamostalnog rada može koristiti osobni odbitak
iz članka 36. stavaka 1. i 2. Zakona.

(4) Ako rezident ima više prebivališta na
područjima posebne državne skrbi i/ili brdsko-planinskim područjima, mjerodavno
je prebivalište obitelji (članak 37. stavci 1. i 2. Općeg poreznog zakona).

(5) Ako obitelj poreznog obveznika ima
prebivalište (stan) i boravi na području posebne državne skrbi ili
brdsko-planinskom području, a porezni obveznik ima prebivalište (stan u
vlasništvu ili posjedu) i boravi na području izvan područja posebne državne
skrbi i izvan brdsko-planinskog područja, porezni obveznik ima pravo na uvećani
osobni odbitak prema članku 54. stavku 2. i/ili članku 54. stavku 3. Zakona
samo za uzdržavane članove uže obitelji koji borave i imaju prebivalište na tom
području.

(6) Ako obitelj poreznog obveznika ima
prebivalište (stan) i boravi na područjima izvan područja posebne državne skrbi
i izvan brdsko-planinskih područja, a porezni obveznik ima prebivalište (stan)
i boravi na području posebne državne skrbi ili brdsko-planinskom području,
porezni obveznik ima pravo na uvećani osobni odbitak prema članku 54. stavku 1.
i/ili članku 54. stavku 3. Zakona, za vlastito uzdržavanje. U tom slučaju
osobni odbitak za uzdržavanje članova uže obitelji koristi od osnovice iz
članka 36. stavak 1. Zakona.

(7) Porezni obveznik može podatke koji utječu na
pravo korištenja osobnog odbitka iz članka 54. Zakona, na temelju
vjerodostojnih isprava upisati u poreznu karticu – Obrazac PK ako ostvaruje
primitke po osnovi nesamostalnog rada, neovisno što pravo na uvećani osobni
odbitak može koristiti u godišnjem obračunu poreza na dohodak po podnesenoj
godišnjoj poreznoj prijavi.

(8) Ako porezni obveznik iz stavka 7. ovoga
članka podnese godišnju poreznu prijavu, a u tijeku poreznog razdoblja nije
došlo do promjena koje utječu na visinu osobnog odbitka upisanog u poreznoj
kartici – Obrascu PK, porezni obveznik nije obvezan uz godišnju poreznu prijavu
priložiti vjerodostojne isprave kojima dokazuje pravo na osobni odbitak.

(9) U slučaju iz stavka 8. ovoga članka, Porezna
uprava može od poreznog obveznika zatražiti isprave kojima se dokazuje pravo na
osobni odbitak, neovisno o podacima iskazanim u poreznoj kartici – Obrascu PK.

*7. Dio osobnog odbitka za zdravstvene usluge*

Članak 57.

(1) U skladu s člankom 36. stavcima 12. do 15.
Zakona, dio osobnog odbitka po osnovi stvarnih izdataka za zdravstvene usluge
porezni obveznici rezidenti mogu koristiti pod uvjetima:

1. da su zdravstvene usluge obavljene za
vlastite potrebe poreznog obveznika odnosno da su pružene poreznom obvezniku,

2. da su zdravstvene usluge obavljene u
zdravstvenoj ustanovi ili od zdravstvenog radnika privatne prakse koji su
ovlašteni odnosno registrirani za obavljanje zdravstvene zaštite u Republici
Hrvatskoj u skladu s posebnim zakonom,

3. da izdaci zdravstvenih usluga poreznog
obveznika nisu plaćeni na teret osnovnog, dopunskog i privatnog zdravstvenog
osiguranja,

4. da izdaci za zdravstvene usluge obavljene poreznom
obvezniku nisu plaćeni iz darovanja koje je porezni obveznik za te namjene
primio od drugih fizičkih i pravnih osoba,

5. da za obavljene zdravstvene usluge porezni
obveznik posjeduje i godišnjoj poreznoj prijavi priloži vjerodostojne isprave
iz stavaka 8. i 9. ovoga članka.

(2) Zdravstvenim uslugama smatraju se usluge iz
članka 36. stavka 13. Zakona.

(3) Prema članku 36. stavku 12. Zakona,
zdravstvenom uslugom za svrhe korištenja dijela osobnog odbitka po toj osnovi,
smatra se i nabava lijekova, i to:

1. lijekova koji su registrirani i kupljeni u
Republici Hrvatskoj, propisani na recept te se ne mogu kupiti bez recepta,

2. lijekova propisanih na recept i kupljeni u
Republici Hrvatskoj, a koji nisu registrirani u Republici Hrvatskoj i ne mogu
se kupiti bez recepta.

(4) Dio osobnog odbitka za zdravstvene usluge
priznaje se za nabavu lijekova propisanih na recept Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje, koje izdaju liječnici u primarnoj zdravstvenoj zaštiti
te iznimno ustanove za hitnu medicinsku pomoć, prema posebnim propisima i
nabavu lijekova propisanih na recept zdravstvenih rad­nika
privatne prakse koji su ovlašteni odnosno registrirani za obav­ljanje zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj u skladu s
posebnim zakonom i to u visini stvarno nastalih izdataka i uz propisane uvjete
iz stavaka 1. i 3. ovoga članka.

(5) U skladu s člankom 36. stavkom 13. Zakona,
zdravstvenom uslugom smatra se i kupnja ortopedskih pomagala, očnih i slušnih
pomagala, pomagala za omogućavanje glasnog govora i drugih pomagala, uključivo
i popravak pomagala, rezervne dijelove i drugo prema Pravilniku o ortopedskim i
drugim pomagalima.

(6) Poreznom obvezniku rezidentu kao uvećanje
osobnog odbit­ka po osnovi zdravstvenih usluga priznaju se i izdaci medicinske
rehabilitacije koja se provodi za svrhe liječenja u zdravstvenoj ustanovi
(lječilištu, specijalnoj bolnici i drugo).

(7) Poreznom obvezniku rezidentu priznaju se
izdaci nastali po osnovi medicinske rehabilitacije iz stavka 6. ovoga članka za
liječenja, terapijske postupke i drugo i za izdatke po osnovi smještaja i
prehrane u zdravstvenoj ustanovi u kojoj se ta medicinska rehabilitacija
provodi. Ako porezni obveznik plaća izdatke samo po osnovi smještaja i prehrane
u zdravstvenoj ustanovi u kojoj se medicinska rehabilitacija provodi, a ne i
izdatke za liječenja po osnovi medicinske rehabilitacije, nastali izdaci ne
smatraju se zdravstvenom uslugom u svrhe korištenja dijela osobnog odbitka za
tu namjenu. Izdaci po osnovi smještaja i prehrane izvan zdravstvene ustanove u
kojoj se medicinska rehabilitacija provodi, ne smatraju se zdravstvenom uslugom
za korištenje dijela osobnog odbitka za tu namjenu.

(8) Vjerodostojnim ispravama iz stavka 1. točke
6. ovoga članka osobito se smatraju:

1. izvorni računi zdravstvenih ustanova i zdravstvenih
radnika privatne prakse o obavljenim zdravstvenim uslugama,

2. potvrde o plaćenoj participaciji,

3. pisana izjava poreznog obveznika da izdatke
za zdravstvene usluge nije platio sredstvima dobivenih darovanja pravnih i
fizičkih osoba. Izjava ne mora biti ovjerena od javnog bilježnika.

(9) Vjerodostojne isprave iz stavka 8. ovoga
članka obvezno glase na ime i prezime poreznog obveznika rezidenta koji koristi
pravo na dio osobnog odbitka po osnovi zdravstvenih usluga.

(10) Dio osobnog odbitka po osnovi stvarnih
izdataka za zdravstvene usluge poreznom obvezniku rezidentu priznaje se najviše
do iznosa propisanog člankom 36. stavkom 26. Zakona.

(11) Za svrhe utvrđivanja prava na dio osobnog
odbitka po osnovi izdataka za zdravstvene usluge, Porezna uprava po potrebi će
pismeno zatražiti tumačenje Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi.

*8. Dio osobnog odbitka za stambene potrebe*

8.1. Dio osobnog odbitka
za kupnju ili gradnju stambenog prostora

Članak 58.

(1) U skladu s člankom 36. stavkom 16. Zakona
porezni obveznici rezidenti mogu koristiti dio osobnog odbitka za stambene
potrebe, i to za kupnju ili gradnju stambenog prostora (stambene kuće ili
stana) za potrebe svojeg trajnog stanovanja, pod uvjetima:

1. da se radi o kupnji ili gradnji prvog stambenog
prostora, odnosno da porezni obveznik i njegov bračni drug nemaju u vlasništvu
ili suvlasništvu drugu nekretninu prema članku 36. stavku 17. Zakona,

2. da se stambeni prostor nalazi na području
Republike Hrvatske,

3. da za korištenje dijela osobnog odbitka za te
namjene porezni obveznik posjeduje i godišnjoj poreznoj prijavi priloži
vjerodostojne isprave iz stavka 10. ovoga članka.

(2) Ako porezni obveznik rezident gradi stambenu
kuću iz stavka 1. ovoga članka s više stanova odnosno stambenih jedinica, dio
osobnog odbitka može koristiti samo po osnovi gradnje jednog zasebnog stana
odnosno stambene jedinice namijenjene za njegovo trajno stanovanje.

(3) Porezni obveznik rezident pravo na dio
osobnog odbitka iz stavka 1. ovoga članka može koristiti pod uvjetima iz članka
36. stavka 17. Zakona, odnosno za kupnju ili gradnju prvog stambenog prostora.
Smatra se da porezni obveznik i njegov bračni drug nemaju u vlasništvu i/ili
suvlasništvu stambeni prostor za potrebe stanovanja i u slučaju ako posjeduju
poslovni prostor, zemljište i sl. U skladu s člankom
36. stavkom 17. Zakona, trenutkom kupnje smatra se trenutak sklapanja
kupoprodajnog ugovora ili predugovora o kup­nji, a
trenutkom gradnje stambene kuće/stana nadnevak sklopljenog ugovora o gradnji
ili početak izvođenja građevinskih radova.

(4) Gradnjom stana ili stambene kuće iz stavka
1. ovoga članka smatra se izvođenje pripremnih radova, građevinskih radova te
ugradnja i montaža opreme, gotovih građevinskih elemenata i konstrukcija prema
Zakonu o gradnji od strane registriranih izvođača radova i usluga. Gradnjom se
ne smatra projektiranje stambenog prostora, ishođenje građevinske dozvole i
drugih isprava, a ni projektiranje i gradnja pomoćnih građevina (garaža,
drvarnica, spremišta, sjenica, bazena i drugog), iako se nalaze na istoj
građevinskoj čestici, a niti kupnja gradilišta odnosno građevnog zemljišta.

(5) Dio osobnog odbitka iz stavka 1. ovoga
članka priznaje se na temelju vjerodostojnih isprava:

1. o stvarno nastalim izdacima, ako kupnju ili
gradnju prvog stambenog prostora porezni obveznik financira vlastitim
sredstvima, i/ili

2. o iznosu plaćenih kamata po namjenskom
stambenom kreditu, ako kupnju ili gradnju prvog stambenog prostora porezni
obveznik financira sredstvima namjenskog stambenog kredita. Plaćena kamata na
namjenski stambeni kredit može se priznati kao uvećanje osobnog odbitka nakon
što su sredstva kredita u cijelosti namjenski utrošena, osim kredita odobrenih
prije 1. siječnja 2005. godine.

(6) Ako porezni obveznik rezident kupnju ili
gradnju stambenog prostora financira sredstvima po ugovoru o kreditu koji je
sklop­ljen u inozemstvu, nema pravo na dio osobnog
odbitka po osnovi plaćenih kamata po tom kreditu.

(7) Prema članku 36. stavku 20. Zakona, dio
osobnog odbitka za kupnju ili gradnju prvog stambenog prostora po osnovi
plaćenih kamata namjenskih stambenih kredita sklopljenih prije 1. siječnja
2003. godine, može se priznati poreznim obveznicima pod uvjetom da plaćene
kamate u tijeku poreznog razdoblja (kalendarske godine) iznose 6% i više. Ako
je u tijeku poreznog razdoblja plaćena kamata po ugovorima o kreditima
sklopljenim prije 1. siječnja 2003. godine u pojedinim mjesecima iznosila manje
od 6%, a u pojedinim mjesecima više od 6%, za priznavanje dijela osobnog
odbitka po osnovi kamata priznaje se prosječna kamatna stopa u tijeku poreznog raz­doblja, ako iznosi 6% i više.

(8) Prema stavku 4. ovoga članka, dio osobnog
odbitka iz stavka 1. ovoga članka poreznom obvezniku rezidentu priznaje se
najviše do iznosa propisanog člankom 36. stavkom 26. Zakona, i to po osnovi
kupnje ili gradnje prvog stambenog prostora vlastitim sredstvima i/ili
sredstvima namjenskog stambenog kredita pri čemu se kao dio osobnog odbitka
priznaje plaćena kamata po tom kreditu. Ako se kupnja ili gradnja prvog
stambenog prostora financira sredstvima namjenskog stambenog kredita, dio
osobnog odbitka za tu namjenu priznaje se po osnovi plaćene kamate po tom
kreditu, a ne i po osnovi sredstava kredita koji je odobren odnosno sredstva
kredita ne mogu se priznati u svrhe korištenja dijela osobnog odbitka.

(9) Prema stavcima 2. i 5. ovoga članka, ako se
gradi stambena kuća s više od jednog zasebnog stana odnosno stambene jedinice i
vjerodostojne isprave za priznavanje dijela osobnog odbitka odnose se na
izdatke za gradnju više od jednog stana odnosno ne mogu se odijeliti, stvarno
nastali izdaci gradnje uključujući i možebitno plaćene kamate namjenskog
stambenog kredita za tu namjenu, dijele se na razmjerni dio zasebnih stambenih
jedinica prema veličini stambene površine u četvornim metrima na koje se izdaci
odnose odnosno koje se grade ili su izgrađene i priznaju poreznom obvezniku,
pod uvjetima propisanim Zakonom, za jedan zasebni stan namijenjen za njegovo
stanovanje.

(10) Vjerodostojnim ispravama iz stavka 5. ovoga
članka osobito se smatraju:

1. za kupnju prvog stambenog prostora:

1.1. preslik
predugovora odnosno ugovora o kupnji zaključenog s prodavateljem pravnom ili
fizičkom osobom, ovjerenog od javnog bilježnika,

1.2. dokazi o plaćanju – preslici doznaka prodavateljima
odnosno pisane potvrde prodavatelja fizičke osobe (građana) o primljenim
uplatama, ako se kupnja financira vlastitim sredstvima poreznog obveznika,

1.3. pisana izjava poreznog obveznika da će se u
kupljeni stambeni prostor trajno useliti, ako je stambeni prostor u izgradnji
odnosno preslik osobne iskaznice u svrhe prebivališta
odnosno adrese stanovanja u kupljenom stambenom prostoru za koji se traži
priznavanje dijela osobnog odbitka,

1.4. pisana izjava poreznog obveznika i njegova
bračnog druga da u trenutku i do trenutka kupnje prvog stambenog prostora,
prema članku 36. stavku 17. Zakona, nemaju u vlasništvu i/ili suvlasništvu
odnosno nisu imali u vlasništvu i/ili suvlasništvu stambeni prostor u tuzemstvu
i u inozemstvu i da se radi o kupnji prvog stambenog prostora,

1.5. preslik ugovora o
namjenskom stambenom kreditu, ako se kupnja financira sredstvima tog kredita,

1.6. potvrda kreditora o plaćenim kamatama po
namjenskom stambenom kreditu u poreznom razdoblju, ako se kupnja financira
sredstvima tog kredita,

2. za gradnju prvog stambenog prostora:

2.1. preslik
građevinske dozvole odnosno akta na temelju kojega se može graditi i izjava o
vremenu početka gradnje stambenog prostora,

2.2. preslik ugovora zaključenog
s registriranim izvođačem radova, osim ako se gradnja financira sredstvima
namjenskog stambenog kredita koji je poreznom obvezniku odobren prije 1.
siječnja 2003. godine,

2.3. izvorne građevinske situacije (privremene,
obračunske odnosno konačne) ili izvorni računi registriranih izvođača radova i
usluga te dokazi o izvršenim plaćanjima po građevinskim situacijama odnosno
izvornim računima registriranih izvođača radova i usluga, ako se gradnja
financira vlastitim sredstvima poreznog obveznika i/ili sredstvima namjenskog
stambenog kredita prema stavku 13. ovoga članka. Ako račun ili građevinska
situacija glase na ime i prezime više fizičkih osoba, podjela osobnog odbitka
između tih poreznih obveznika po jednom računu ili građevinskoj situaciji nije
moguća. U tom slučaju dio osobnog odbitka može koristiti samo jedan od poreznih
obveznika,

2.4. pisane izjave iz točke 1. podtočaka 1.3. i 1.4. ovoga stavka u smislu gradnje prvog
stambenog prostora,

2.5. isprave iz točke 1. podtočaka
1.5. i 1.6. ovoga stavka, ako se gradnja stambenog prostora financira
sredstvima namjenskog stambenog kredita.

(11) Isprave iz stavka 10. točke 1. podtočke 1.2., 1.5. i 1.6. i točke 2. podtočke
2.2., 2.3. i 2.5. obvezno glase na ime i prezime poreznog obveznika koji
koristi dio osobnog odbitka za kupnju ili gradnju prvog stambenog prostora.

(12) Isprave iz stavka 10. točke 1. podtočaka 1.1. i točke 2. podtočke
2.1. ovoga članka, u svrhe korištenja dijela osobnog odbitka za kupnju ili
gradnju prvog stambenog prostora, mogu glasiti na ime i prezime poreznog
obveznika i/ili na ime i prezime njegovog bračnog druga. U tom slučaju, porezni
obveznik obvezan je priložiti svojoj godišnjoj poreznoj prijavi izvod iz matice
vjenčanih koji ne smije biti stariji od šest (6) mjeseci.

(13) Ako porezni obveznik gradnju prvog
stambenog prostora financira sredstvima namjenskog stambenog kredita pri čemu
se kao dio osobnog odbitka priznaje plaćena kamata po tom kreditu, obvezan je
izvornim računima i/ili građevinskim situacijama registriranih izvođača radova
i usluga dokazati u cijelosti namjensko iskorištenje sredstava kredita, osim
ako se gradnja financira sredstvima namjenskog stambenog kredita koji je
poreznom obvezniku odobren prije 1. siječnja 2005. godine. U godini u kojoj na
navedeni način dokaže u cijelosti namjenski iskorištena sredstva stambenog
kredita, porezni obveznik rezident može koristiti dio osobnog odbitka za tu
namjenu.

(14) Izvorni računi registriranih izvođača
radova i usluga iz stavka 10. točke 2. podtočke 2.3.
i stavka 13. ovoga članka, uz podatke propisane poreznim propisima, obvezno
trebaju sadržavati i podatke o imenu i prezimenu te prebivalištu odnosno adresi
stanovanja poreznog obveznika (kupca ili primatelja/naručitelja usluge), adresu
stambenog prostora na kojoj su radovi i/ili usluge gradnje izvršene.

*8.2. Dio osobnog odbitka za održavanje postojećeg stambenog
prostora*

Članak 59.

(1) U skladu s člankom 36. stavcima 21. i 22.
Zakona, poreznom obvezniku rezidentu priznaje se dio osobnog odbitka za
održavanje postojećeg stambenog prostora na području Republike Hrvatske u
njegovom vlasništvu ili vlasništvu njegovog bračnog druga, radi poboljšanja
uvjeta stanovanja, a pod uvjetom da u tom stambenom prostoru ima prebivalište i
trajno boravi.

(2) Dio osobnog odbitka iz stavka 1. ovoga
članka poreznom obvezniku rezidentu priznaje se najviše do iznosa propisanog
člankom 36. stavkom 26. Zakona i to po osnovi održavanja postojećeg stambenog
prostora vlastitim sredstvima i/ili sredstvima namjenskog stambenog kredita
prema članku 58. stavcima 5., 6., 7. i 8. ovoga Pravilnika. Plaćena kamata
namjenskog stambenog kredita može se priznati kao uvećanje osobnog odbitka
nakon što su sredstva kredita u cijelosti namjenski utrošena, osim kredita
odobrenih prije 1. siječnja 2005. godine.

(3) Izdacima za održavanje postojećeg stambenog
prostora poreznog obveznika rezidenta u smislu članka 36. stavka 21. Zakona,
osobito se smatraju izdaci za:

1. održavanje instalacija za grijanje (peći,
bojlera, radijatora i drugo), hlađenje (klima-uređaji i drugo), vodovodnih i
električnih instalacija i drugo,

2. održavanje krovišta, podova, fasada, zidova i
drugo, pod uvjetom da se ne radi o gradnji prema članku 58. ovoga Pravilnika,

3. održavanje stolarije (prozora, vrata i
drugo).

(4) Izdaci iz stavka 3. ovoga članka priznaju se
poreznom obvezniku rezidentu kao dio osobnog odbitka pod uvjetom da o nastanku
tih izdataka posjeduje i svojoj godišnjoj poreznoj prijavi priloži, izvorne
račune registriranih izvođača radova izdane za utrošeni materijal i usluge ili
samo za usluge.

(5) Izdacima za održavanje postojećeg stambenog
prostora u smislu stavka 3. ovoga članka ne smatraju se opremanje stambenog
prostora, i to osobito: nabava i ugradnja namještaja, kuhinja, televizora,
hladnjaka, štednjaka, računala i slično, a niti izdaci za vanjske priključke
struje, vode, plina i slično, niti izdaci za održavanje zajedničkih prostorija
ili dijelova stambene zgrade.

(6) Dio osobnog odbitka za održavanje postojećeg
stambenog prostora iz stavka 1. ovoga članka priznaje se na temelju
vjerodostojnih isprava za obavljene radove i usluge registriranih izvođača
radova, koje, prema članku 36. stavku 25. Zakona, glase na ime i prezime
poreznog obveznika koji koristi dio osobnog odbitka za tu namjenu, ako se
održavanje financira vlastitim sredstvima poreznog obveznika. Ako porezni
obveznik održavanje postojećeg stambenog prostora financira sredstvima
namjenskog stambenog kredita, obvezan je izvornim računima registriranih
izvođača radova i usluga koji glase na njegovo ime i prezime dokazati
iskorištenje sredstava namjenskog stambenog kredita, osim ako se održavanje
financira sredstvima namjenskog stambenog kredita koji je poreznom obvezniku
odobren prije 1. siječnja 2005. godine. U godini u kojoj na navedeni način
dokaže u cijelosti namjenski iskorištena sredstva stambenog kredita, porezni
obveznik rezident može koristiti dio osobnog odbitka za tu namjenu.

(7) Dio osobnog odbitka za održavanje postojećeg
stambenog prostora iz stavka 1. ovoga članka, porezni obveznik može koristiti na
temelju vjerodostojnih isprava, i to osobito:

1. dokaz o vlasništvu stambenog prostora
poreznog obveznika i/ili njegovog bračnog druga,

2. dokaz o prebivalištu u stambenom prostoru za
koji porezni obveznik koristi dio osobnog odbitka za održavanje – preslik osobne iskaznice u svrhe prebivališta odnosno
adrese stanovanja,

3. pisana izjava poreznog obveznika da trajno
boravi u stambenom prostoru za koji zahtijeva dio osobnog odbitka za
održavanje,

4. izvorni računi registriranih izvođača o
izvedenim radovima odnosno uslugama, sadržaja propisanog poreznim propisima i
člankom 58. stavkom 14. ovoga Pravilnika i dokazi o plaćanju, ako su održavanja
financirana vlastitim sredstvima poreznog obveznika i/ili sredstvima namjenskog
stambenog kredita koji je odobren od 1. siječnja 2005. godine. Ako izvorni
račun glasi na ime i prezime više fizičkih osoba, podjela osobnog odbitka
između tih poreznih obveznika, po jednom računu nije moguća. U tom slučaju dio
osobnog odbitka može koristiti samo jedan od poreznih obveznika.

5. preslik ugovora o
namjenskom stambenom kreditu, ako je održavanje financirano sredstvima tog
kredita,

6. potvrda kreditora o plaćenim kamatama po
namjenskom stambenom kreditu, ako je održavanje financirano sredstvima tog
kredita.

(8) Isprave iz stavka 7. ovoga članka obvezno
glase na ime i prezime poreznog obveznika, osim isprave iz stavka 7. točke 1.
ovoga članka koja može glasiti i na ime i prezime bračnog druga poreznog
obveznika. Ako je postojeći stambeni prostor u vlasništvu bračnog druga poreznog
obveznika, porezni obveznik obvezan je svojoj godišnjoj poreznoj prijavi
priložiti izvod iz matice vjenčanih koji ne smije biti stariji od šest (6)
mjeseci.

8.3. Dio osobnog odbitka
po osnovi plaćene najamnine

Članak 60.

(1) U skladu s člankom 36. stavkom 23. Zakona,
porezni obveznik rezident može koristiti dio osobnog odbitka po osnovi plaćene
slobodno ugovorene najamnine za potrebe stanovanja u stambenom prostoru
najmodavca, najviše do iznosa propisanog člankom 36. stavkom 26. Zakona.

(2) Dio osobnog odbitka iz stavka 1. ovoga
članka, poreznom obvezniku može se priznati na temelju vjerodostojnih isprava:

1. ugovora odnosno preslika ugovora o najmu,

2. dokaza o plaćenoj najamnini u poreznom
razdoblju (preslik naloga o doznaci najamnine,
potvrde najmodavca i drugih).

(3) Isprave iz stavka 2. točke 2. ovoga članka,
u svrhe korištenja dijela osobnog odbitka po osnovi plaćene slobodno ugovorene
najamnine, obvezno glase na ime i prezime poreznog obveznika, a isprava iz
stavka 2. točke 1. ovoga članka može glasiti na ime i prezime poreznog
obveznika ili njegovog bračnog druga. Ako ta isprava glasi na ime i prezime
bračnog druga, uz godišnju poreznu prijavu porezni obveznik obvezno prilaže
izvod iz matice vjenčanih ne stariji od šest (6) mjeseci.

XIII. PREDUJMOVI POREZA
NA DOHODAK

*1. Predujam poreza na dohodak od nesamostalnog rada*

1.1. Utvrđivanje i
plaćanje predujma poreza

Članak 61.

(1) Predujam poreza na dohodak od nesamostalnog
rada obračunava se od tijekom istog mjeseca svakog poreznog razdoblja isplaćenog
primitka po osnovi nesamostalnog rada iz članka 14. Zakona i članaka 11., 12. i
15. ovoga Pravilnika umanjenog za obračunane i uplaćene doprinose za obvezna
osiguranja iz primitka po posebnim propisima i umanjenog za iznos uplaćenih
premija osiguranja prema članku 12. stavku 9. i članku 16. stavku 2. Zakona i
članku 18. ovoga Pravilnika te za neoporezivi dio dohotka – osobni odbitak iz
članka 36. stavaka 1. i 2. Zakona. Obračunani predujam poreza isplatitelj
obustavlja i uplaćuje istodobno sa isplatom primitka od nesamostalnog rada, kao
porez po odbitku.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, iz
primitka od nesamostalnog rada ostvarenog u naravi iz članka 14. stavka 3.
Zakona i članka 15. ovoga Pravilnika, predujam poreza se plaća najkasnije
posljednjeg radnog dana u mjesecu u kojemu je primitak ostvaren.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka Hrvatski
zavod za mirovinsko osiguranje obvezan je obračunani i obustavljen predujam
poreza i prirez iz mirovina uplatiti najkasnije do posljednjeg dana u mjesecu
za svaki mjesec.

(4) Predujam poreza na dohodak od nesamostalnog
rada obračunava se po stopi od 15% od mjesečne porezne osnovice do visine
dvostrukog iznosa osnovnog osobnog odbitka, po stopi od 25% na razliku mjesečne
porezne osnovice između dvostrukog i peterostrukog iznosa osnovnog osobnog
odbitka, po stopi od 35% na razliku mjesečne porezne osnovice između
peterostrukog i 14-erostrukog iznosa osnovnog osobnog
odbitka i po stopi od 45% na razliku mjesečne porezne osnovice iznad 14-erostrukog iznosa osnovnog osobnog odbitka iz članka 36.
stavka 1. Zakona.

(5) Osobni odbitak pri utvrđivanju predujma
poreza na dohodak od nesamostalnog rada priznaje se na temelju porezne kartice
prema članku 46. stavku 1. Zakona. Osobni odbitak može se tijekom godine pri
utvrđivanju predujma poreza na dohodak od nesamostalnog rada koristiti samo kod
onog poslodavca/isplatitelja primitka (plaće) i mirovine kod kojega se nalazi
porezna kartica radnika, umirovljenika odnosno osobe koja ostvaruje primitke iz
članka 14. Zakona. Radnik, umirovljenik odnosno osoba koja ostvaruje primit­ke iz članka 14. Zakona kod drugih poslodavaca/isplatitelja
primit­ka (plaće) i mirovine osobni odbitak istodobno ne smije koristiti,
odnosno ti poslodavci/isplatitelji primitka (plaće) i mirovine dužni su
obračunati porez ne uzimajući u obzir osobni odbitak.

(6) Osobni odbitak utvrđuje se od osnovnog
osobnog odbitka u iznosu 1.600,00 kuna mjesečno, primjenom faktora 1,00 za
radnika odnosno osobu koja ostvaruje primitke iz članka 14. stavka 1. Zakona, a
za uzdržavane članove uže obitelji i djecu radnika odnosno osobe koja ostvaruje
primitke iz članka 14. stavka 1. Zakona primjenom faktora osobnog odbitka iz
članka 36. stavka 2. Zakona.

(7) Osobni odbitak za umirovljenika, osobu koja
prima invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad, za korisnika
obiteljske mirovine (osim korisnika obiteljske mirovine iz članka 9. stavka 7.
i članka 53. stavka 2. Zakona), osobu koja uz mirovinu, na temelju ranije
uplaćenih obveznih doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske
solidarnosti, prima i mirovinu na temelju ranije uplaćenih obveznih doprinosa
za individualnu kapitaliziranu štednju i/ili mirovinu na temelju prijašnjih
uplata poslodavaca za dokup dijela mirovine, priznaje se u visini mirovine,
najmanje 1.600,00, a najviše 3.000,00 kuna mjesečno. Osobni odbitak
umirovljenika po osnovi uzdržavanja članova uže obitelji i/ili djece i/ili
invalidnosti, utvrđuje se od osnovnog osobnog odbitka 1.600,00 kuna mjesečno,
primjenom faktora osobnog odbitka iz članka 36. stavka 2. Zakona.

(8) Osobni odbitak radnika, umirovljenika
odnosno osobe koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona koji imaju prebivalište
i borave na područjima posebne državne skrbi, u Gradu Vukovaru ili
brdsko-planinskim područjima i/ili za uzdržavane članove njihove obitelji i
djecu koji na tim područjima imaju prebivalište i borave, pri utvrđivanju i
plaćanju predujma poreza na dohodak od nesamostalnog rada u tijeku poreznog
razdoblja prema stavku 1. ovoga članka, priznaje se u visini osobnog odbitka iz
članka 36. stavka 1. i 2. Zakona.

(9) Predujam poreza obračunava se kumulativno
(osim za mirovine koje isplaćuje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje na
način iz članka 45. stavka 3. Zakona), pri svakoj isplati u tijeku jednoga
kalendarskog mjeseca primjenom poreznih stopa iz članka 45. stavka 5. Zakona i
stavka 4. ovoga članka.

(10) Iznimno od članka 45. stavka 2. Zakona i stavka
9. ovoga članka, predujam poreza na dohodak od nesamostalnog rada po osnovi
primitka (plaće) iz članka 14. stavka 1. Zakona, ostvarenog u proteklim
poreznim razdobljima, a koji se isplaćuje po sudskoj presudi, obračunava se
prema propisima koji su važili na dan kada je isplata trebala biti obavljena,
pod uvjetom da utuženi iznos primit­ka (plaće) sadrži iznos doprinosa za
obvezna osiguranja iz primitka prema posebnim propisima, porez na dohodak i
prirez porezu na dohodak.

(11) Kod dohotka od nesamostalnog rada
ostvarenog izravno iz inozemstva, a ne posredno preko tuzemnog
poslodavca/isplatitelja primitka (plaće), prema članku 45. stavku 8. Zakona i
članku 11. stavku 9. ovoga Pravilnika, porezni obveznici imaju obveze
poslodavca/isplatitelja primitka (plaće), glede obračuna i uplate predujma
poreza, odnosno obvezni su obračunati predujam poreza prema stavku 4. ovoga
članka i uplatiti ga na propisane račune u roku osam (8) dana od dana primitka
plaće. Na isti način, prema članku 45. stavku 7. Zakona i članku 11. stavku 8.
ovoga Pravilnika, predujam poreza obračunavaju i uplaćuju i porezni obveznici
zaposleni u diplomatskim i konzularnim predstavništvima stranih država i
međunarodnim organizacijama, predstavništvima ili organizacijama koje na
teritoriju Republike Hrvatske imaju diplomatski imunitet.

(12) Fizičke osobe iz stavka 14. ovoga članka
koje imaju obveze poslodavca odnosno isplatitelja plaće u smislu obračuna i
uplate predujma poreza na dohodak od nesamostalnog rada i prireza, imaju obvezu
podnošenja propisanih izvješća iz članka 63. i članka 65. ovoga Pravilnika.

(13) Predujam poreza na dohodak iz naknada,
potpora i nagrada koje se isplaćuju iznad iznosa iz članka 13. stavka 2. ovoga
Pravilnika obračunava se od primitka kojeg čini razlika između isplaćenog i
propisanog neoporezivog iznosa na način propisan člankom 45. Zakona i stavkom
1. i 4. ovoga članka.

(14) Predujam poreza na dohodak iz primitka od
nesamostalnog rada ostvarenog u naravi iz članaka 15. i 16. ovoga Pravilnika
obračunava se od tržišne vrijednosti odnosno vrijednosti tih primitaka s
uključenim porezom na dodanu vrijednost uvećanim za doprinose za obvezna
osiguranja iz primitka prema posebnim propisima, porez na dohodak i prirez
porezu na dohodak.

(15) Predujam poreza na dohodak od primitaka po
osnovi nesamostalnog rada i mirovina koje ostvaruju hrvatski ratni vojni
invalidi iz Domovinskog rata utvrđuje se na način propisan odredbama članka 45.
Zakona i stavka 1. do 4. i stavka 9. ovoga članka. Obračunani predujam poreza
poslodavac ili isplatitelj primitka (plaće) i mirovine umanjuje za postotak
invalidnosti hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata.

1.2. Obveze poslodavca i
isplatitelja primitka (plaće) i mirovine

1.2.1. Obveze u svezi s
obustavom i uplatom poreza

Članak 62.

(1) Poslodavac i isplatitelj primitka (plaće) i
mirovine odnosno sam porezni obveznik prema članku 11. stavcima 8. i 9. ovoga
Pravilnika, obvezan je obračunati, obustaviti i na propisani uplatni račun
uplatiti predujam poreza na dohodak od nesamostalnog rada na način iz članka
61. ovoga Pravilnika i stavaka 2. i 3. ovoga članka.

(2) Predujam poreza na dohodak od nesamostalnog
rada uplaćuje se prema općini/gradu prebivališta ili uobičajenog boravišta
poreznog obveznika.

(3) Ako porezni obveznik nema u Republici
Hrvatskoj ni prebivalište ni uobičajeno boravište, predujam poreza na dohodak
od nesamostalnog rada uplaćuje se prema sjedištu poslodavca/isplatitelja
primitka (plaće) i mirovine.

1.2.2. Obveze
izvješćivanja

1.2.2.1. Sadržaj, način popunjavanja i rokovi
dostavljanja mjesečnog Izvješća o primicima od nesamostalnog rada (plaći i
mirovini), porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja –
Obrazac ID

Članak 63.

(1) U skladu s člankom 45. stavkom 1. Zakona,
poslodavci i isplatitelji plaće i mirovine ili sami porezni obveznici
sastavljaju i Poreznoj upravi dostavljaju mjesečno izvješće o isplaćenim
primicima od nesamostalnog rada, o dohotku i o obračunanom i uplaćenom predujmu
poreza na dohodak prema članku 46. stavku 5. Zakona.

(2) Obveznici obračunavanja i plaćanja doprinosa
za obvezna osiguranja, sukladno odredbi članka 78. stavka 1. točke 2. Zakona o
doprinosima za obvezna osiguranja, o obračunanim doprinosima za obvezna
osiguranja prema člancima 66. i 67. toga Zakona, sastavljaju i Poreznoj upravi
dostavljaju mjesečno izvješće.

(3) Izvješće prema stavku 2. ovoga članka
sastavljaju i dostav­ljaju
obveznici iz članka 4. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja, i to:

1. iz točaka 2.2., 5.2., 30. i 30.a – poslodavac
za radnika u rad­nom odnosu, općenito, te isplatitelj
primitaka (plaće) članu predstavničkog tijela ili izvršnog tijela državne
vlasti i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave

2. iz točke 3. – poslodavac stalnog sezonskog
radnika

3. iz točke 4. – poslodavac koji je primio
volontera,

4. iz točaka 12., 13. i 14.4. – osiguranik po
osnovi obavljanja samostalne djelatnosti obrta, slobodnog zanimanja ili
poljoprivrede i šumarstva koji od te djelatnosti plaća porez na dobit i
osiguranik po osnovi trgovac pojedinac upisan u registar trgovačkog suda te

5. iz točke 45.2 – isplatitelj naknade osobi
koja pruža pomoć i njegu hrvatskom ratnom vojnom invalidu.

(4) Izvješće iz stavaka 1. i 2. ovoga članka
podnosi se za svaki izvještajni mjesec, s ukupnim podacima za sve radnike i
druge primatelje te ostale osobe koje su ostvarile primitke iz članka 14.
Zakona odnosno za sve osobe osigurane po osnovi rada za poslodavca za čije su
osiguranje obračunani doprinosi za obvezna osiguranja, ispostavi Porezne uprave
prema sjedištu podnositelja (pravne osobe) odnosno prema
prebivalištu/uobičajenom boravištu (fizičke osobe i ostali podnositelji
izvješća) do 15. dana u mjesecu za protekli mjesec na Obrascu ID – »Izvješće o
primicima od nesamostalnog rada (plaći i mirovini), porezu na dohodak i prirezu
te doprinosima za obvezna osiguranja u mjesecu \_\_\_\_\_ godine \_\_\_\_«.

(5) Obrazac ID sadržava sljedeće podatke:

1. Pod I. podatke o podnositelju izvješća:

2. pod 1. naziv odnosno ime i prezime,

3. pod 2. adresu: sjedišta pravne osobe (i podnositelja
koji nisu pravne niti fizičke osobe) te prebivališta odnosno uobičajenog
boravišta fizičke osobe,

4. pod 3. matični broj (podnositelja pravne
osobe) ili matični broj građana (podnositelja fizičke osobe) odnosno sistemski
broj koji podnositelju izvješća dodjeljuje Porezna uprava kada je riječ o
podnositelju koji nema matični broj niti jedinstveni matični broj,

5. pod 4. identifikator obrasca,

6. pod II. podatke o iznosima isplaćenih
primitaka iz članka 14. Zakona, izdacima prema članku 16. Zakona te dohotku,
iznosu osobnog odbitka, iznosu porezne osnovice te iznosima obračunanog i
uplaćenog poreza na dohodak i prireza, i to:

7. pod 1. o iznosu ukupno isplaćenih primitaka,

8. pod 2. o iznosu ukupnih izdataka, a koji se
sastoje od:

9. pod 2.1. iznosa uplaćenih doprinosa iz plaće
za obvezna osiguranja te:

10. pod 2.1.1. iznosa uplaćenog doprinosa za
mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti,

11. pod 2.1.2. iznosa uplaćenog doprinosa za
mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje,

12. pod 2.1.3. iznosa uplaćenih doprinosa za
mirovinsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i zapošljavanje u ukupnom iznosu,
koji su obračunani iz plaće koja se odnosi na razdoblje do 31. prosinca 2002.,

13. pod 2.2. iznosa uplaćenih premija osiguranja
koje je poslodavac obustavio od plaće i uplatio u ime i u korist radnika, i to:

14. pod 2.2.1. iznosa premije životnog
osiguranja s obilježjem štednje,

15. pod 2.2.2. iznosa premije dopunskoga i
privatnoga zdravstvenog osiguranja,

16. pod 2.2.3. iznosa premije dobrovoljnog
mirovinskog osiguranja,

17. pod 3. o iznosu dohotka prema članku 13.
Zakona,

18. pod 4. o iznosu osobnih odbitaka prema
članku 36. stavcima 1. i 2. Zakona,

19. pod 5. o iznosu porezne osnovice prema
članku 45. stavku 4. Zakona,

20. pod 6. o iznosu ukupno obračunanog poreza na
dohodak i prireza, i to:

21. pod 6.1. o iznosu obračunanog poreza na
dohodak,

22. pod 6.2. o iznosu obračunanog prireza porezu
na dohodak,

23. pod 7. o iznosu ukupno uplaćenog poreza na dohodak
i prireza,

24. pod 8. o broju radnika i ostalih primatelja,
odnosno umirov­ljenika
kojima je isplaćena mirovina,

25. pod III. podatke o vrsti doprinosa za
obvezna osiguranja i iznosima obračunanih doprinosa:

26. pod 1. za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti:

27. pod 1.1. o iznosu obračunanog doprinosa za
mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti,

28. pod 1.2. o iznosu obračunanog dodatnog
doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti za staž
osiguranja koji se računa s povećanim trajanjem,

29. pod 2. za mirovinsko osiguranje na temelju
individualne kapitalizirane štednje:

30. pod 2.1. o iznosu obračunanog doprinosa za
mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje,

31. pod 2.2. o iznosu obračunanog dodatnog
doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane
štednje za staž osiguranja koji se računa s povećanim trajanjem,

32. pod 3. za zdravstveno osiguranje:

33. pod 3.1. o iznosu obračunanog doprinosa za
osnovno zdravstveno osiguranje,

34. pod 3.2. o iznosu obračunanog posebnog
doprinosa za zdravstveno osiguranje za prava u slučaju ozljede na radu i
profesionalne bolesti,

35. pod 3.3. o iznosu obračunanog posebnog
doprinosa za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu,

36. pod 4. za osiguranje u slučaju
nezaposlenosti:

37. pod 4.1. o iznosu obračunanog doprinosa za
zapošljavanje,

38. pod 4.2. o iznosu obračunanog posebnog
doprinosa za zapošljavanje osoba s invaliditetom,

39. pod 5. o broju zaposlenih odnosno osiguranih
osoba po osnovi rada ili samostalne djelatnosti od koje se plaća porez na
dobit,

40. pod IV. podatke o ukupno obračunanom porezu
na dohodak i prirezu porezu na dohodak, prema općinama i gradovima u kojima
radnici, osobe koje ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona i umirovljenici
imaju prebivalište ili uobičajeno boravište, i to:

41. u stupcu 1 redni broj,

42. u stupcu 2 šifra općine/grada,

43. u stupcu 3. naziv općine/grada,

44. u stupcu 4 o iznosu obračunanog poreza na
dohodak u zbirnom iznosu za sve radnike s prebivalištem/uobičajenim boravištem
na području pojedinoga grada/općine,

45. u stupcu 5 o iznosu obračunanog prireza
porezu na dohodak u zbirnom iznosu za sve radnike s prebivalištem/uobičajenim
boravištem na području pojedinoga grada/općine i

46. u stupcu 6 o ukupnom iznosu obračunanog
poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak u zbirnom iznosu za sve radnike s
prebivalištem/uobičajenim boravištem na području pojedinoga grada/općine.

(6) Za izvještajni mjesec u kojemu nije bilo
isplate primitaka iz članka 14. Zakona ne popunjavaju se podaci pod II.

(7) Ako se u izvještajnom mjesecu obračunava i
isplaćuje plaća koja se odnosi na razdoblje do 31. prosinca 2002. (zaostala
plaća), doprinosi se prema toj plaći obračunavaju prema propisima koji su
vrijedili na dan 31. prosinca 2002., u skladu s odredbom članka 87. stavka 2.
Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja, a o tome se izvješćuje na sljedeći
način:

1. doprinosi koji su uplaćeni najkasnije sa
isplatom zaostale plaće iskazuju se kao izdatak u ukupnom iznosu svih doprinosa
iz plaće (za mirovinsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i za zapošljavanje),
na Obrascu ID pod II. 2.1.3.,

2. svi doprinosi obračunani iz osnovice i na osnovicu
iskazuju se na Obrascu ID pod III., u odgovarajuće retke, ovisno o kojem se
doprinosu radi, zajedno s doprinosima obračunanim prema redovitoj plaći
dospjeloj za isplatu u izvještajnom mjesecu.

(8) Poslodavac koji je prema zaostaloj plaći iz
stavka 7. ovoga članka obračunao doprinose prema najnižoj mjesečnoj osnovici i
tako obračunane doprinose iskazao na Obrascu ID kao predujam doprinosa za
izvještajni mjesec kada su tako obračunani doprinosi dospjeli na naplatu, u
izvještajnom mjesecu u kojemu isplaćuje zaostalu plaću i obračunava doprinose
prema toj plaći, na Obrascu ID pod III. iskazuje iznose obračunanih doprinosa,
u odgovarajuće retke, ovisno o kojem se doprinosu radi, umanjene za iznose
istih doprinosa obračunanih prema najnižoj mjesečnoj osnovici i iskazanih kao
predujam doprinosa na Obrascu ID za izvještajni mjesec u kojem je predujam
doprinosa dospio na naplatu.

(9) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka,
podnositelj izvješća dostavlja više obrazaca ID za isto obračunsko razdoblje, u
posebnim slučajevima, pri čemu obrasce označava identifikatorom na Obrascu ID
pod I.4., i to:

1. brojkom 1 kada izvješćuje o podacima koji se
odnose na primitke odnosno doprinose za:

– radnike u radnom odnosu, općenito,

– doprinose za produženo mirovinsko osiguranje
sezonskog radnika,

– doprinose za osiguranje volontera,

– primitak po osnovi rada u diplomatskoj misiji
ili konzularnom uredu strane države te međunarodnoj organizaciji ili predstav­ništvu sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj, koji uživaju diplomatski imunitet (članak 45. stavak 7.
Zakona),

– primitak (plaću) izravno iz inozemstva (članak
45. stavak 8. Zakona),

2. brojkom 2 kada izvješćuje o podacima koji se
odnose na primitke (plaću) i doprinose članova predstavničkih i izvršnih tijela
državne vlasti i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave

3. brojkom 3 kada izvješćuje o podacima koji se
odnose na poduzetničku plaću i doprinose prema poduzetničkoj plaći

4. brojkom 4 kada izvješćuje o podacima koji se
odnose mirovinu

5. brojkom 5 kada izvješćuje o podacima koji se
odnose na naknadu plaće i doprinose za osobe koje pružaju pomoć i njegu
hrvatskim ratnim vojnim invalidima

6. brojkom 6 kada izvješćuje o podacima koji se
odnose na primitke i doprinose za izaslane radnike

7. brojkom 7 kada izvješćuje o podacima koji se
odnose na primitke i doprinose za radnika zaposlenog za poslove u kućanstvu
poslodavca.

(10) Izaslanim radnikom smatra se radnik koji za
poslodavca sa sjedištem u Republici Hrvatskoj obavlja posao u drugoj državi i
osoba koja radi u diplomatskoj misiji ili konzularnom uredu Republike Hrvatske
u inozemstvu, u skladu s odredbama Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja
te osoba izaslana na rad u Repub­liku Hrvatsku po
nalogu inozemnog poslodavca u tuzemna društva za rad u tim društvima, kada
ostvaruje primitke prema članku 14. stavku 1. točka 3. Zakona.

(11) Porezni obveznik koji po osnovi obavljanja
samostalne djelatnosti plaća porez na dobit, a osiguran je po istoj osnovi i
obveznik je doprinosa za obvezna osiguranja prema članku 4. točkama 12., 13. i
14.4. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja, podatke o isplaćenoj
poduzetničkoj plaći (osnovici za obračun doprinosa iz članka 14. stavka 1. toga
Zakona) i doprinosima prema toj osnovici iskazuje na Obrascu ID i u slučaju
kada se poduzetnička plaća ne isplaćuje (osnovici za obračun doprinosa iz
članka 14. stavka 2. istoga Zakona). Obrazac ID sastavlja i dostavlja i za
mjesec u kojemu nije bilo isplate poduzetničke plaće za prethodni mjesec. U
slučaju supoduzetništva, Obrazac ID sastavlja se za
svakog poduzetnika posebno.

(12) Obrazac ID može se dostaviti ispisan putem
računala, uz uvjet da sadržajem i oblikom u cijelosti odgovara obrascu koji je
propisan ovim Pravilnikom.

(13) Obrazac ID potpisuje ovlaštena osoba
podnositelja izvješća, koja pečatom i potpisom jamči za istinitost i točnost
iskazanih podataka.

(14) »Izvješće o primicima od nesamostalnog rada
(plaći i mirovini), porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna
osiguranja u mjesecu \_\_\_\_\_ godine \_\_\_\_«– Obrazac ID, sastavni je dio ovoga
Pravilnika.

1.2.2.2. Sadržaj, način
popunjavanja i vođenja Evidencije o dohotku od nesamostalnog rada – Obrazac DNR

Članak 64.

(1) Poslodavci i isplatitelji plaće i mirovine obvezni
su voditi Evidenciju o dohotku od nesamostalnog rada za svakog radnika i osobu
koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona, za svaku kalendarsku godinu. U
Evidenciju o dohotku od nesamostalnog rada unose se sve činjenice bitne za
obračun i uplatu poreza na dohodak od primitaka po osnovi nesamostalnog rada.

(2) Evidencija o dohotku od nesamostalnog rada
jest evidencija u koju se kronološkim slijedom unose podaci o svim isplatama po
osnovi nesamostalnog rada i obustavljenim i uplaćenim doprinosima za obvezna
osiguranja iz plaće, premijama životnog osiguranja koje imaju obilježja
štednje, premijama dopunskoga i privatnoga zdravstvenog osiguranja i
dobrovoljnog mirovinskog osiguranja, o porezu i prirezu porezu na dohodak, kako
slijedi:

1. nadnevak isplate primitaka (stupac 1),

2. iznos primitaka od nesamostalnog rada (stupac
2),

3. iznos obračunanih doprinosa za mirovinsko
osiguranje na temelju generacijske solidarnosti iz plaće radnika i osoba koje
ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona (stupac 3),

4. iznos obračunanih doprinosa za mirovinsko
osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje iz plaće radnika i
osoba koje ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona (stupac 4),

5. iznos uplaćenih premija životnog osiguranja
koje imaju obilježja štednje, dopunskoga i privatnoga zdravstvenog i
dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja (stupac 5),

6. iznos iskorištenog osobnog odbitka (stupac
6),

7. porezna osnovica (stupac 7),

8. iznos obračunanog poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak (stupac 8),

9. nadnevak uplate doprinosa za obvezna
osiguranja, poreza na dohodak i prireza (stupac 9),

10. iznos uplaćenih doprinosa za mirovinsko
osiguranje na temelju generacijske solidarnosti iz plaće (stupac 10),

11. iznos uplaćenih doprinosa za mirovinsko
osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje iz plaće (stupac 11),

12. iznos uplaćenog poreza na dohodak i prireza
(stupac 12),

13. iznos neto isplate (stupac 13).

(3) Ako se primici po osnovi nesamostalnog rada
isplaćuju višekratno tijekom mjeseca u Evidenciju o dohotku od nesamostalnog
rada unosi se svaka isplata, a na kraju mjeseca odnosno najkasnije u roku
petnaest (15) dana nakon isteka mjeseca upisani iznosi moraju se zbrojiti radi
unosa mjesečnog podatka u Obrazac IP.

(4) Na kraju kalendarske godine i/ili u slučaju
kada radnik i osoba koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona tijekom godine
kod poslodavca i isplatitelja plaće i mirovine trajno prestane ostvarivati
primitke po osnovi nesamostalnog rada, poslodavac i isplatitelj plaće i mirovine
je obvezan zaključiti Evidenciju o dohotku od nesamostalnog rada.

(5) Poslodavac i isplatitelj plaće i mirovine
može Obrazac »Evidencija o dohotku od nesamostalnog rada« po obliku i sadržaju
prilagoditi svojim potrebama, s tim da je obvezan osigurati podatke propisane
stavkom 2. ovoga članka.

(6) Poslodavac i isplatitelj plaće i mirovine
nije obvezan voditi poseban obrazac Evidencije o dohotku od nesamostalnog rada
kao posebnu analitičku evidenciju ako u svojim knjigovodstvenim evidencijama
osigurava sve podatke propisane u stavcima 1. i 2. ovoga članka.

(7) »Evidencija o dohotku od nesamostalnog rada«
s propisanim obveznim podacima – Obrazac DNR, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

1.2.2.3. Sadržaj, način popunjavanja i rokovi
dostavljanja Izvješća o plaći, mirovini, doprinosima, porezu i prirezu –
Obrazac IP

Članak 65.

(1) Izvješće o plaći, mirovini, doprinosima,
porezu na dohodak i prirezu porezu na dohodak jest evidencija u koju se
kronološkim slijedom unose podaci o mjesečnim iznosima isplaćenih primitaka po
osnovi nesamostalnog rada, uplaćenih doprinosa za mirovinsko osiguranje iz
plaće prema posebnim propisima te uplaćenog predujma poreza i prireza za svakog
radnika i osobu koja ostvaruje primit­ke iz članka
14. Zakona tijekom kalendarske godine.

(2) U skladu sa člankom 45. stavkom 1. Zakona,
poslodavci i isplatitelji plaće i mirovine ili sami porezni obveznici u slučaju
iz članka 45. stavaka 7. i 8. Zakona, popunjavaju Izvješće iz stavka 1. ovoga
članka na temelju podataka iz Evidencije o dohotku od nesamostalnog rada iz
članka 64. ovoga Pravilnika ili analitičke evidencije plaća te drugih isprava
(isplatnih lista, knjige blagajne, izvatka žiroračuna, naloga za uplatu odnosno
isplatu i slično). Podaci se u »Izvješće o plaći, mirovini, doprinosima, porezu
i prirezu u \_\_\_\_ godini« – Obrazac IP unose najkasnije u roku 15 dana od
proteka mjeseca u kojemu su isplaćeni primici po osnovi nesamostalnog rada.

(3) Obrazac IP sadrži podatke o:

1. poslodavcu, isplatitelju primitka odnosno
plaće i mirovine iz članka 14. Zakona (pod I.),

2. radniku, umirovljeniku i osobama koje
ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona (pod II.),

3. isplaćenim plaćama i mirovinama, uplaćenim
doprinosima za obvezna osiguranja iz plaće, uplaćenom porezu, prirezu i
premijama životnog osiguranja s obilježjem štednje, dopunskog i privatnog
zdravstvenog i dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja (pod III.) uz posebnu
oznaku – identifikator, i to:

3.1. identifikator 1 za poslodavce, isplatitelje
plaće i mirovine kojima su radnici, umirovljenici i osobe koje ostvaruju
primitke iz članka 14. Zakona dostavili poreznu karticu – Obrazac PK (ili je za
umirovljenike podatke iz Obrasca PK dostavila isplatitelju mirovine Porezna
uprava) po osnovi kojih ostvaruju pravo na osobni odbitak pri utvrđivanju predujma
poreza na dohodak od nesamostalnog rada prema članku 46. stavcima 1. i 2.
Zakona,

3.2. identifikator 2 za poslodavce, isplatitelje
plaće i mirovine kojima radnici, umirovljenici i osobe koje ostvaruju primitke
iz članka 14. Zakona nisu dostavili poreznu karticu – Obrazac PK i pri
utvrđivanju predujma poreza na dohodak od nesamostalnog rada ne mogu koristiti
osobni odbitak iz članka 36. stavaka 1. i 2. Zakona,

3.3. identifikator 3 za podatke o isplaćenim
plaćama i mirovinama, uplaćenim doprinosima za obvezna osiguranja iz plaće,
uplaćenom porezu na dohodak i prirezu porezu na dohodak za protekla porezna
razdoblja prije tekućeg poreznog razdoblja, prema godinama.

(4) Pod točkom I. Obrasca IP unose se opći
podaci o poslodavcu, isplatitelju plaće i mirovine: naziv/ime i prezime,
matični broj odnosno matični broj građana i adresa sjedišta/prebivališta ili
uobičajenog boravišta (mjesto, ulica i kućni broj).

(5) Pod točkom II. Obrasca IP unose se podaci o radniku,
umirovljeniku i osobi koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona: ime i
prezime, adresa prebivališta ili uobičajenog boravišta, matični broj građana
ili sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave,

(6) Pod točkom III. Obrasca IP unose se sljedeći
podaci:

1. mjesec u kojemu je isplaćena plaća i
mirovina, bez obzira za koje je razdoblje isplaćena, osim u slučaju iz članka
45. stavka 3. točke 2. Zakona i članka 61. stavka 10. ovoga Pravilnika (stupac
1) te mjesečni podaci o:

2. šifra općine/grada prebivališta ili
uobičajenog boravišta (stupac 2)

3. iznosu isplaćene plaće i mirovine (stupac 3),

4. uplaćenim doprinosima za obvezna osiguranja
iz plaće (stupac 4),

5. uplaćenim porezno priznatim premijama
osiguranja (stupac 5),

6. iznosu dohotka (stupac 6),

7. iznosu ukupnog osobnog odbitka prema članku
36. stavku 1. i/ili 2. Zakona, a najviše do visine dohotka (stupac 7),

8. poreznoj osnovici (stupac 8),

9. iznosu uplaćenog poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak (stupac 9),

10. iznosu neto isplate (stupac 10).

(7) Ako mjesečni primitak od nesamostalnog rada
pojedinog radnika, umirovljenika i osobe koja ostvaruje primitak od
nesamostalnog rada iz članka 14. Zakona nakon odbitka doprinosa za obvezna
osiguranja iz plaće nije dovoljan za pokriće iznosa uplaćenih premija
osiguranja i/ili ukupnog odnosno dijela mjesečnog osobnog odbitka, u
odgovarajuće stupce 5 i/ili 7 pod točkom III. upisuje se odgovarajući iznos
premija osiguranja i/ili osobnog odbitka koji se iz dohotka može pokriti, a u
stupac 9 upisuje se oznaka »0,00«.

(8) Podaci o plaćama i mirovinama istodobno
ostvareni kod drugih poslodavaca i isplatitelja primitaka odnosno plaće i
mirovine iz članka 14. Zakona ili kod poslodavaca i isplatitelja primitaka
odnosno plaće i mirovine iz članka 14. Zakona kojima radnici, umirovljenici i
druge osobe koje ostvaruju primitke od nesamostalnog rada nisu predali Obrazac
PK, iskazuju se na Obrascu IP, bez popunjavanja stupca 5 i 7.

(9) U Obrazac IP unose se podaci za cijelu
godinu ili dio godine u kojem je bilo isplata. Ako dohodak nije redovito
mjesečno isplaćivan, u odgovarajuće se retke obrazaca za pojedini mjesec
upisuju oznake »0,00«. Unesene podatke u Obrazac IP poslodavac, isplatitelj
primitka odnosno plaće i mirovine ovjerava pečatom i potpisom.

(10) U Obrazac IP ne unose se podaci o uplaćenim
obveznim doprinosima iz plaće prema posebnim propisima, ako u pojedinom mjesecu
poreznog razdoblja plaća nije isplaćena. Ti podaci iskazuju se u mjesecu
isplate toga primitka.

(11) U Obrazac IP iz stavka 2. ovoga članka
podaci se unose putem računala, strojno, odnosno ručno tintom ili kemijskom
olovkom. Uneseni podaci ne smiju se brisati ni ispravljati; ako se pogriješi,
pogrešku treba precrtati vodoravnom crtom, uz pečat i potpis odgovorne osobe.

(12) U skladu s člankom 46. stavkom 4. Zakona,
Obrasce IP poslodavac i isplatitelj plaće i mirovine i sam porezni obveznik u
slučaju iz članka 45. stavka 7. i 8. Zakona, dostavlja ispostavi Porezne uprave
nadležnoj prema svome sjedištu odnosno prebivalištu/uobičajenom boravištu,
najkasnije do 31. siječnja tekuće za prethodnu kalendarsku godinu.

(13) Poslodavac i isplatitelj plaće i mirovine i
sam porezni obveznik u slučaju iz članka 45. stavaka 7. i 8. Zakona, podatke iz
Obrasca IP može, u roku iz stavka 12. ovoga članka, dostaviti ispostavi Porezne
uprave u obliku ovjerenog ispisa (izlista) ili
elektroničkim putem.

(14) Ovjereni primjerak prijepisa ili preslike
Obrasca IP, poslodavac i isplatitelj plaće i mirovine je obvezan dati radniku, umirov­ljeniku i osobi koja
ostvaruje primitke od nesamostalnog rada iz članka 14. Zakona, za potrebe
sastavljanja godišnje porezne prijave, najkasnije do 31. siječnja tekuće za
prethodnu godinu.

(15) »Izvješće o plaći, mirovini, doprinosima,
porezu i prirezu u \_\_\_ godini« – Obrazac IP, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

1.3. Porezna kartica –
Obrazac PK

1.3.1. Opće odredbe

Članak 66.

(1) Člankom 46. Zakona propisano je vođenje
porezne kartice. Na temelju podataka iz porezne kartice poslodavac i isplatitelj
plaće i mirovine utvrđuje neoporezivi dio dohotka – osobni odbitak iz članka
36. stavaka 1. i 2. Zakona svakog radnika, umirovljenika i osobe koja ostvaruje
primitke (plaću) i mirovinu iz članka 14. Zakona, a i druge podatke potrebne za
pravilno utvrđivanje i usmjeravanje obračunanog predujma poreza na dohodak od
nesamostalnog rada i prireza porezu na dohodak.

(2) Poreznu karticu – Obrazac PK izdaje
besplatno nadležna ispostava Porezne uprave prema prebivalištu ili uobičajenom boravištu
radnika i osobe koja ostvaruje plaću iz članka 14. Zakona kad radnik i osoba
koja ostvaruje plaću iz članka 14. Zakona prvi put počinje raditi i prati ga
trajno u razdoblju dok ostvaruje primitke po osnovi nesamostalnog rada. Svaku
promjenu osobnih podataka i podataka koji utječu na neoporezivi dio dohotka
(osobni odbitak) može upisati samo ispostava Porezne uprave nadležna prema
mjestu prebivališta ili uobičajenog boravišta radnika, umirovljenika i osobe
koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona.

(3) Radnik i osoba koja ostvaruje plaću i
mirovinu iz članka 14. Zakona treba od nadležne ispostave Porezne uprave
zatražiti Obrazac PK i predati ga svom poslodavcu ili isplatitelju plaće i
mirovine, osim umirovljenika za koje podatke iz Obrasca PK pri umirovljenju
poreznog obveznika dostavlja Porezna uprava elektroničkim putem Hrvatskom
zavodu za mirovinsko osiguranje. Porezna uprava u iznimnim slučajevima, može
podatke iz Obrasca PK dostavljati elektroničkim putem i poslodavcima ili
isplatiteljima plaće i mirovine s više od 100 radnika, umirovljenika i osoba
koje ostvaruju primitke (plaću) iz članka 14. Zakona. Svaku promjenu koja
utječe na neoporezivi dio dohotka (osobni odbitak) radnik, umirovljenik i osoba
koje ostvaruju primitke (plaću) iz članka 14. Zakona treba prijaviti nadležnoj
ispostavi Porezne uprave i dostaviti joj odgovarajuće isprave u roku trideset
(30) dana od dana nastanka promjene. Ako radnik, umirovljenik i osoba koje
ostvaruju primitke (plaću) iz članka 14. Zakona promijeni općinu prebivališta
ili uobičajenog boravišta, tu je promjenu dužan prijaviti ispostavi Porezne
uprave nadležnoj prema novom prebivalištu ili uobičajenom boravištu, a koja će
to upisati u Obrazac PK. O promjeni općine prebivališta ili uobičajenog
boravišta dužan je izvijestiti i sve poslodavce ili isplatitelje primitka
(plaće) i mirovine kod kojih ostvaruje primitke po osnovi nesamostalnog rada
prije isplate prvog sljedećeg primitka, a najkasnije u roku sljedećih trideset
(30) dana.

(4) Poslodavac i isplatitelj plaće i mirovine
treba čuvati Obrazac PK i na temelju podataka iz tog Obrasca obračunavati
osobni odbitak svakog radnika, umirovljenika i osobe koja ostvaruje primitke
(plaću) iz članka 14. Zakona te obračunati porez na dohodak uplaćivati prema
mjestu prebivališta ili uobičajenog boravišta koje je upisano u njihovu poreznu
karticu. Poslodavac i isplatitelj plaće obvezan je Obrazac PK dati radniku i
osobi koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona pri raskidu radnog
odnosa radi predaje novom poslodavcu i isplatitelju primitka (plaće), a obvezan
je radniku, umirovljeniku i osobi koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14.
Zakona dati i privremeno zbog predočenja nadležnoj ispostavi Porezne uprave
radi upisa promjena osobnih podataka i podataka o osobnom odbitku. U slučaju
raskida radnog odnosa, odnosno prestanka rada kod tog poslodavca ili
isplatitelja plaće, poslodavac i isplatitelj plaće za svoje potrebe, odnosno
potrebe poreznog nadzora, zadržava presliku ili ovjereni prijepis Obrasca PK koji
je uručio radniku i osobi koja ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona.

(5) U slučaju otuđenja, gubitka, uništenja ili
drugog načina nestanka Obrasca PK, nadležna ispostava Porezne uprave prema
prebivalištu ili uobičajenom boravištu radnika, umirovljenika i osobe koja
ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona izdaje novi s oznakom
»DUPLIKAT«.

(6) Radnik, umirovljenik i osoba koja ostvaruje
primitke (plaću) iz članka 14. Zakona može imati samo jedan Obrazac PK.

(7) »Kartica poreza na dohodak od nesamostalnog
rada« – Obrazac PK, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

1.3.2. Sadržaj i
popunjavanje porezne kartice – Obrasca PK

Članak 67.

(1) Porezna kartica – Obrazac PK sadrži podatke
o izdavatelju kartice, matičnom broju građana ili sistemskom broju koji dodjeljuje
Porezna uprava, i to za poreznog obveznika kojemu se porezna kartica izdaje, a
i osobnom broju umirovljenika ili korisnika obiteljske mirovine, opće podatke o
radniku i osobi koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona odnosno
umirovljeniku ili korisniku obiteljske mirovine, osim korisnika obiteljske
mirovine iz članka 9. stavka 1. točke 7. i članka 53. stavka 1. Zakona (pod I.)
te podatke za osobni odbitak, umanjenje poreza po osnovi statusa hrvatskog
ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata i podatke o prebivalištu i boravku
na područjima za koje su propisane olakšice, i to poreznog obveznika i/ili
uzdržavanih članova njegove uže obitelji (pod II.).

(2) Podatke o radniku i osobi koja ostvaruje
primitke (plaću) iz članka 14. Zakona odnosno umirovljeniku ili korisniku
obiteljske mirovine u Obrascu PK pod I. popunjava nadležna ispostava Porez­ne
uprave, na temelju isprava koje ispostavljaju nadležna tijela države, jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave (osobna iskaznica, izvadak iz matice
vjenčanih i slično).

(3) Podatke za osobni odbitak poreznog obveznika
iz članka 36. stavka 1. i 2. Zakona u Obrascu PK pod II.1. i II.2. popunjava
nadležna ispostava Porezne uprave na temelju isprava kao što su izvatci i potvrde iz matice rođenih, vjenčanih i umrlih,
potvrda o usvojenju djeteta i skrbništvu, rješenja suda o plaćanju alimentacije
za bivšeg bračnog druga, potvrda nadležnog tijela za zapošljavanje, rješenje o
utvrđenom invaliditetu, potvrda o školovanju na školama i fakultetima, potvrde
o prebivalištu ili uobičajenom boravištu te svih drugih isprava koje potvrđuju
činjenice u svezi s korištenjem osobnog odbitka.

(4) U Obrazac PK pod II.1. unose se sljedeći
podaci o radniku i osobi koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona
odnosno umirovljeniku:

1. oznaka osobnog odbitka radnika i osobe koja
ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona kao »A.« odnosno umirovljenika
ili korisnika obiteljske mirovine kao »B.« (stupac 1),

2. oznaka invalidnosti radnika i osobe koja
ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona odnosno umirovljenika ili
korisnika obiteljske mirovine kao »I« (dio osobnog odbitka za invalidnost iz
članka 36. stavka 2. točke 3. Zakona) ili »I\*«(dio osobnog odbitka za
invalidnost iz članka 36. stavka 2. točke 4. Zakona), odnosno oznaka statusa
hrvatskoga ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata kao »V« ili »V\*« za
invalidnost prema članku 36. stavku 2. točki 3. ili 4. Zakona (stupac 2),

3. postotak invalidnosti hrvatskoga ratnog
vojnog invalida iz Domovinskog rata (stupac 3),

4. oznaka za prebivalište i boravak radnika i
osobe koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona odnosno
umirovljenika ili korisnika obiteljske mirovine na području posebne državne
skrbi, i to: za područje prve skupine kao »P.1.«, druge skupine kao »P.2.« i
treće skupine kao »P.3.«, a i na drugim područjima po posebnim zakonima na
kojima se koriste olakšice kao »P.4.« (stupac 4),

5. nadnevak od kojega vrijede podaci upisani u
stupce od 1 do 4 (stupac 5).

(5) U Obrazac PK pod II.2. upisuje se kratki
opis promjena koje utječu na visinu faktora osobnog odbitka poreznog obveznika,
a i drugih promjena koje utječu na pravilno utvrđivanje i usmjeravanje poreza
na dohodak i prireza porezu na dohodak.

(6) U Obrazac PK pod II.3. unose se sljedeći
podaci o uzdržavanim članovima uže obitelji radnika i osobe koja ostvaruje
primitke (plaću) iz članka 14. Zakona odnosno umirovljenika ili korisnika
obiteljske mirovine:

1. ime i prezime uzdržavanog člana uže obitelji
i uzdržavanog djeteta (stupac 2),

2. oznaka srodstva, i to za supružnika kao »S«,
drugog uzdržavanog člana uže obitelji kao »U«, prvo dijete kao »D.1.«, drugo
dijete kao »D.2.«, treće dijete kao »D.3.«........ (stupac 3),

3. matični broj građana ili sistemski broj koji
dodjeljuje Porezna uprava za uzdržavanog člana uže obitelji i uzdržavano dijete
(stupac 4),

4. podatak o invalidnosti uzdržavanog člana uže
obitelji i uzdržavane djece kao »I« ili »I\*« (stupac 5),

5. oznaka za prebivalište i boravak uzdržavanog
člana uže obitelji i uzdržavanog djeteta na području posebne državne skrbi: za
područja prve skupine kao »P.1.«, druge skupine »P.2.« i treće skupine »P.3.«,
a i na drugim područjima po posebnim zakonima na kojima se koriste olakšice kao
»P.4.« (stupac 6),

6. nadnevak od kojega vrijede podaci upisani u
odgovarajuće stupce (stupac 7),

7. ime i prezime osobe s kojom porezni obveznik
dijeli osobni odbitak za uzdržavanog člana uže obitelji iz odgovarajućeg retka
(stupac 8),

8. matični broj građana ili sistemski broj
dodijeljen od Porez­ne uprave osobe s kojom porezni obveznik dijeli osobni
odbitak za uzdržavanog člana uže obitelji i uzdržavano dijete (stupac 9),

9. postotak osobnog odbitka iz članka 36. stavka
2. Zakona koji pripada osobi s kojom porezni obveznik taj osobni odbitak dijeli
(stupac 10).

(7) Obrazac PK ovjerava pečatom i potpisom
odgovorne osobe nadležna ispostava Porezne uprave.

(8) Ako porezni obveznik nema pravo na osobni
odbitak za određeno uzdržavano dijete u stupac 2 obrasca PK upisuje se određena
oznaka toga djeteta, a u stupce 8, 9 i 10 podatke o poreznom obvezniku (ime i
prezime i MBG) koji taj osobni odbitak koristi i pripadajući postotak osobnog
odbitka (kao 100%).

(9) Prilikom utvrđivanja mogućnosti korištenja
osobnog odbit­ka Porezna uprava provjerava da li se odbici za uzdržavanu djecu
i druge članove uže obitelji poreznog obveznika već koriste i u kojem dijelu se
koriste od bračnog druga ili drugih članova uže obitelji.

1.4. Promjene
obustavljenog poreza na dohodak

Članak 68.

(1) Poslodavac i isplatitelj primitka (plaće) i
mirovine je obvezan pri idućim isplatama vratiti radniku, umirovljeniku i osobi
koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona više obustavljeni i
uplaćeni porez ili je obvezan manje plaćeni porez na dohodak naknadno
obustaviti od primitaka po osnovi nesamostalnog rada i uplatiti, a u sljedećim
slučajevima:

1. ako mu radnik, umirovljenik i osoba koja
ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona predoči poreznu karticu
(Obrazac PK) s promjenama faktora osobnog odbitka ili promjenama adrese
prebivališta ili uobičajenog boravišta koje nisu bile poznate u trenutku
prijašnjih isplata,

2. ako utvrdi da porez nije obračunavao na
Zakonom i ovim Pravilnikom propisani način.

(2) Ako poslodavac i isplatitelj primitka
(plaće) i mirovine više nije u mogućnosti naknadno obustaviti manje plaćeni
porez na dohodak, obvezan je o toj činjenici izvijestiti ispostavu Porezne
uprave nadležnu prema mjestu prebivališta ili uobičajenog boravišta porez­nog obveznika.

(3) Ako iznos primitka za isplatu nije dovoljan
za uplatu poreza i prireza, radnik, umirovljenik i osoba koja ostvaruje
primitke (plaću) iz članka 14. Zakona je obvezan poslodavcu i isplatitelj
primitka (plaće) i mirovine uplatiti iznos koji nedostaje ili će poslodavac i
isplatitelj primitka (plaće) i mirovine taj iznos obustaviti od idućih isplata.
Navedeno ne utječe na obvezu uplate poreza od strane poslodavca i isplatitelja
primitka (plaće) i mirovine.

(4) Ako poslodavac i isplatitelj primitka
(plaće) i mirovine u idućoj isplati ne može iz obračunanog poreza na dohodak od
nesamostalnog rada svih radnika, umirovljenika i osoba koja ostvaruje primitke
(plaću) iz članka 14. Zakona s područja jedne općine podmiriti prethodno više
plaćeni porez na plaće, može pisanim putem zahtijevati povrat više plaćenog
poreza i prireza. Zahtjev za povrat podnosi se putem ispostave Porezne uprave
nadležne za poslodavca i isplatitelj primitka (plaće) i mirovine.

(5) Poslodavac i isplatitelj primitka (plaće) i mirovine
obvezan je, prema članku 38. Zakona, u slučaju ako primici od nesamostalnog
rada (plaće odnosno mirovine) tijekom godine nisu redovito mjesečno
isplaćivani, sastaviti godišnji obračun poreza na dohodak od nesamostalnog rada
za svoje radnike/osobe koje ostvaruju primit­ke
(plaću) iz članka 14. Zakona i umirovljenike, pod uvjetima:

1. da su radnici i fizičke osobe ostvarivale
navedene primitke kod poslodavca, isplatitelja primitka (plaće) i mirovine u
cijelom poreznom razdoblju odnosno da su u cijelom poreznom razdoblju bile
zaposlene i radile kod poslodavca/isplatitelja primitka (plaće) ili ostvarivale
mirovinu kod isplatitelja mirovine, i

2. ako osobe iz točke 1. ovoga stavka u poreznom
razdoblju nisu mijenjale prebivalište/uobičajeno boravište između gradova i
općina koje su propisale plaćanje prireza porezu na dohodak.

(6) Godišnji obračun poreza na dohodak od
nesamostalnog rada iz stavka 5. ovoga članka poslodavac, isplatitelj primitka
(plaće) i mirovine obvezan je sastaviti za svoje radnike i osobe koje ostvaruju
primitke iz članka 14. Zakona, radi možebitnog iskorištenja:

1. osobnog odbitka iz članka 36. stavaka 1. i 2.
Zakona, a prema poreznoj kartici – Obrascu PK poreznog obveznika,

2. izdataka po osnovi uplaćenih premija
osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona, pod uvjetom da radnik i osoba koja
ostvaruje primitke iz članka 14. Zakona uz primitak od nesamostalnog rada kod
tog poslodavca, isplatitelja primitka (plaće) odnosno mirovine nije ostvarila
druge oporezive primitke.

(7) Ako je poslodavac i isplatitelj primitka
(plaće) i mirovine u poreznom razdoblju primitke (plaću ili mirovinu)
isplaćivao mjesečno redovito, ali pojedini radnici, umirovljenici i osobe koje
ostvaruju primitke (plaću) iz članka 14. Zakona nisu iskoristili dio osobnog odbitka
i/ili izdatke za uplaćene premije osiguranja i/ili plaća nije isplaćivana
ravnomjerno, može, pod uvjetima iz stavka 5. točke 1. i 2. i stavka 6. ovoga
članka, sastaviti godišnji obračun poreza na dohodak od nesamostalnog rada.

(8) Godišnji porez na dohodak od nesamostalnog
rada iz stavka 5. ovoga članka obračunava se od porezne osnovice – godišnjeg
primitka od nesamostalnog rada umanjenog za u toj godini uplaćeni doprinos za
obvezno mirovinsko osiguranje, za uplaćene premije osiguranja iz članka 12. stavak
9. Zakona i za osobni odbitak iz članka 36. stavaka 1. i 2. Zakona na godišnjoj
razini.

1.5. Obveze radnika,
osoba koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona i umirovljenika
glede plaćanja poreza

Članak 69.

(1) Radnik, umirovljenik i osoba koja ostvaruje
primitke (plaću) iz članka 14. Zakona je dužnik poreza na dohodak. Poslodavac i
isplatitelj primitka (plaće) i mirovine je solidarni dužnik u postupku
obračunavanja i plaćanja poreza na plaću i mirovinu (članak 27. Općeg poreznog
zakona).

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka radnik i
osoba koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona nije dužnik poreza
na dohodak za porez iz primitaka po osnovi nesamostalnog rada koji je
poslodavac i isplatitelj primitka (plaće) obračunao i obustavio, ali ga nije
uplatio, a naknadno je nad poslodavcem i isplatiteljem primitka (plaće) otvoren
postupak stečaja ili sanacije ili je zaključen ugovor o nagodbi prema Zakonu o
naplati dospjelih nenaplaćenih poreza, carina, doprinosa i državnih jamstava.

(3) U slučajevima iz stavka 2. ovoga članka
radnik i osoba koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14. Zakona može, pod
propisanim uvjetima i na temelju podnesene godišnje porezne prijave,
zahtijevati povrat obračunanog i obustavljenog poreza na dohodak.

1.6. Odgovornost
poslodavca i isplatitelja primitka (plaće) i mirovine u postupku oporezivanja
dohotka od nesamostalnog rada

Članak 70.

(1) Ako nadležna ispostava Porezne uprave na
temelju dostav­ljenog
Obrasca ID utvrdi da doprinosi za obvezna osiguranja i porez nije pravilno
obračunan i uplaćen, o tome će obavijestiti poslodavca i isplatitelja primitka
(plaće) i mirovine, a po potrebi dostaviti mu i pisanu obavijest s
obrazloženjem i uputom da u roku tri dana od dana primitka zahtjeva izvrši
ispravak obračuna i uplatu manje plaćenog doprinosa za obvezna osiguranja i
poreza na dohodak od nesamostalnog rada.

(2) Ako poslodavac i isplatitelj primitka
(plaće) i mirovine sam ili na pisanu obavijest Porezne uprave otkloni utvrđene
nepravilnosti pri obračunu i uplati doprinosa za obvezna osiguranja i poreza,
odnosno pri popunjavanju Obrasca ID, obvezan je nadležnoj ispostavi Porezne
uprave, u roku tri dana od izvršenog ispravka, dostaviti novi (ispravljeni)
Obrazac ID.

(3) Poslodavac i isplatitelj primitka (plaće) i
mirovine nije odgovoran za uplatu poreza na dohodak iz dohotka od nesamostalnog
rada, ako zbog netočnih ili nepotpunih podataka o osobnom odbitku i adresi
prebivališta ili uobičajenog boravišta, koje je na obrascu PK upisala nadležna
ispostava Porezne uprave, obračuna i uplati manji porez ili porez pogrešno
usmjeri. Poslodavac i isplatitelj primitka (plaće) i mirovine obvezan je
izvijestiti radnika, umirovljenika ili osobu koja ostvaruje primitke (plaću) iz
članka 14. Zakona o možebitno, prema vlastitim saznanjima ili iz okolnosti,
uočenim netočnim podacima iskazanim u njihovim Obrascima PK te zatražiti da ih
radnik, umirovljenik ili osoba koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka 14.
Zakona, putem nadležne ispostave Porezne uprave, izmijeni. U navedenom slučaju,
ako radnik, umirovljenik ili osoba koja ostvaruje primitke (plaću) iz članka
14. Zakona ne dostavi poslodavcu, isplatitelju plaće i mirovine pravilno
izmijenjeni Obrazac PK, o uočenim netočnim podacima poslodavac, isplatitelj
plaće i mirovine pisanim putem izvijestiti će nadležnu ispostavu Porezne uprave
prema prebivalištu/uobičajenom boravištu poreznog obvez­nika.

(4) Na način uz stavaka 1. i 2. ovoga članka
obvezan je postupiti poslodavac i isplatitelj primitka (plaće) i mirovine ako
Obrasci IP iz članka 65. ovoga Pravilnika njegovih radnika, umirovljenika i
osoba koja ostvaruju primitke (plaću) iz članka 14. Zakona, koje je dostavio
Poreznoj upravi u propisanom roku, nisu pravilno popunjeni.

*2. Predujam poreza na dohodak od samostalne djelatnosti*

Članak 71.

(1) U skladu s člankom 47. stavkom 1. Zakona,
predujam poreza na dohodak od samostalne djelatnosti iz članka 18. Zakona i
djelatnosti od koje se dohodak utvrđuje u skladu s člancima 19. do 24. Zakona,
plaća se prema rješenju ispostave Porezne uprave nad­ležne
prema mjestu prebivališta ili uobičajenog boravišta poreznog obveznika.

(2) Predujam poreza na dohodak iz stavka 1.
ovoga članka porezni obveznik plaća mjesečno do posljednjeg dana u mjesecu za
prethodni mjesec.

(3) Porezni obveznik koji počinje obavljati
samostalnu djelat­nost iz članka 18. Zakona, u skladu
s člankom 47. stavkom 4. Zakona, ne plaća predujam poreza na dohodak od
samostalne djelatnosti do podnošenja prve godišnje porezne prijave odnosno do
izdavanja rješenja o plaćanju predujma poreza na dohodak. Podnošenjem godišnje
porezne prijave utvrđuje se porezna obveza za porezno razdoblje u kojem je
porezni obveznik počeo obavljati djelatnost odnosno utvrđivati dohodak na način
propisan za samostalnu djelatnost.

(4) Porezni obveznik iz stavka 3. ovoga članka
počinje plaćati predujam poreza na dohodak od samostalne djelatnosti od mjeseca
u kojem je rješenje o plaćanju predujma izdano, na način iz stavaka 1. i 2.
ovoga članka. Rješenje se izdaje najkasnije do kraja mjeseca koji slijedi iza
mjeseca u kojem je godišnja porezna prijava podnesena.

(5) Rješenje o plaćanju predujma poreza na
dohodak iz stavka 1. ovoga članka donosi se i ako Porezna uprava, prema članku
47. stavku 3. Zakona, udovolji zahtjevu poreznog obveznika da promijeni visinu
utvrđenog predujma. Porezni obveznik koji zahtijeva da mu se umanji utvrđeni
predujam obvezan je sastaviti obračun koji sadrži sve bitne podatke iz godišnje
porezne prijave koji se odnose na proteklo razdoblje tekuće godine i taj
obračun priložiti zahtjevu za izmjenu predujma. Ako Porezna uprava ne udovolji
zahtjevu poreznog obveznika, donosi rješenje kojim se odbija podneseni zahtjev.

(6) Rješenje o plaćanju predujma poreza na
dohodak iz stavka 1. ovoga članka donosi se i ako porezni obveznik ne podnese
godišnju poreznu prijavu za proteklu godinu, uključivo i porezni obveznik iz
stavka 3. ovoga članka ili ako ne iskaže ili netočno iskaže podatke o dohotku.
U tom se slučaju procjenjuje dohodak i na temelju procijenjenog dohotka
utvrđuje mjesečni predujam poreza prema članku 47. stavku 6. Zakona.

*3. Predujam poreza na dohodak od imovine i imovinskih prava*

Članak 72.

(1) U skladu s člankom 50. stavkom 1. Zakona,
predujam poreza na dohodak od imovine ostvaren iznajmljivanjem nekretnina i
pokretnina, osim na dohodak ostvaren iznajmljivanjem stanova, soba i postelja
putnicima i turistima i organiziranjem kampova iz članka 44. stavka 2. Zakona,
plaća se prema rješenju ispostave Porezne uprave nadležne prema prebivalištu
ili uobičajenom boravištu poreznog obveznika.

(2) Predujam poreza na dohodak iz stavka 1.
ovoga članka porezni obveznik plaća mjesečno do posljednjeg dana u mjesecu za
tekući mjesec.

(3) Predujam poreza na dohodak od imovine iz
stavka 1. ovoga članka, porezni obveznik plaća od osnovice koju čini zakupnina
ili najamnina umanjena za 30% porezno priznatih izdataka, po stopi od 15%, bez
priznavanja osobnog odbitka iz članka 36. i/ili članka 54. Zakona.

(4) Predujam poreza na dohodak od imovine
ostvaren izravno ili neizravno od iznajmljivanja stanova, soba i postelja
putnicima i turistima i organiziranja kampova koji se nalaze u inozemstvu,
porezni obveznik rezident plaća na način iz stavka 2. i 3. ovoga članka. Na
isti način plaćaju predujam poreza na dohodak od imovine nerezidenti
na dohodak od imovine ostvaren od iznajmljivanja stanova, soba i postelja
putnicima i turistima i organiziranja kampova koji se nalaze u tuzemstvu.

(5) Prema članku 50. stavku 2. Zakona, predujam
poreza na dohodak od imovinskih prava iz članka 27. stavka 1. Zakona, obračunavaju,
obustavljaju i uplaćuju isplatitelji primitka kao predujam poreza po odbitku
istodobno sa isplatom primitka, i to od ukupne naknade primjenom stope od 25%,
bez priznavanja osobnog odbitka iz članka 36. i/ili članka 54. Zakona.

(6) Predujam poreza na dohodak od imovinskih
prava iz stavka 5. ovoga članka ostvarenih izravno iz inozemstva, obračunava i
uplaćuje stjecatelj primitka od imovinskih prava u roku od osam (8) dana od
dana isplate primitka koji mu isplaćuju inozemni isplatitelji.

(7) U skladu s člankom 50. stavkom 3. Zakona,
predujam poreza na dohodak od otuđenja nekretnina i imovinskih prava porezni
obveznik plaća po rješenju Porezne uprave jednokratno na pojedinačno ostvareni
dohodak, i to u roku od petnaest (15) dana od dana primitka rješenja o
utvrđenom predujmu poreza na dohodak.

(8) Predujam poreza na dohodak iz stavka 7.
ovoga članka, utvrđuje se od porezne osnovice iz članka 27. stavka 5. Zakona po
stopi od 25% bez priznavanja osobnog odbitka iz članka 36. i/ili članka 54.
Zakona.

*4. Predujam poreza na dohodak od kapitala*

Članak 73.

(1) Prema članku 51. stavku 1. Zakona, predujam
poreza na dohodak od izuzimanja imovine i korištenja usluga iz članka 30.
stavka 1. i 2. Zakona, obračunavaju, obustavljaju i uplaćuju isplatitelji od
ukupnog primitka istodobno sa isplatom primitka, kao porez po odbitku, po stopi
od 35%, bez priznavanja osobnog odbitka iz članka 36. i/ili članka 54. Zakona.

(2) Prema članku 51. stavku 2. Zakona, predujam
poreza na dohodak od kamata iz članka 30. stavka 1. i 3. Zakona, obračunavaju,
obustavljaju i uplaćuju isplatitelji od ukupnog primitka istodobno sa isplatom
primitka, kao porez po odbitku, po stopi od 35%, bez priznavanja osobnog
odbitka iz članka 36. i/ili članka 54. Zakona.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, predujam
poreza na dohodak od kapitala obračunava i uplaćuje stjecatelj primitka od
kamata na temelju izravnog kreditiranja između fizičkih osoba iz članka 30.
stavka 1. i 3. Zakona i članka 51. stavka 2. Zakona, od ukupnog primitka,
primjenom stope od 35%, bez prava na osobni odbitak iz članka 36. i/ili članka
54. Zakona.

(4) Prema članku 51. stavku 3. Zakona, predujam
poreza na dohodak po osnovi primitaka po osnovi dodjele ili opcijske kupnje
vlastitih dionica iz članka 30. stavka 1. i 4. Zakona obračunavaju,
obustavljaju i uplaćuju isplatitelji od ukupnog primitka istodobno sa isplatom
primitka, kao porez po odbitku, po stopi od 15%, bez priznavanja osobnog
odbitka iz članka 36. i/ili članka 54. Zakona.

(5) Prema članku 68. stavak 2. Zakona, predujam
poreza na dohodak po osnovi dividendi i udjela u dobiti na temelju udjela u
kapitalu koji se isplaćuju za razdoblje 1. siječnja 2001. do 31. prosinca 2004.
godine, obračunavaju, obustavljaju i uplaćuju isplatitelji kao porez po odbitku,
od ukupnog iznosa, po stopi od 15%, bez priznavanja osobnog odbitka iz članka
36. i/ili članka 54. Zakona.

(6) Ako porezni obveznik dividende i udjele u
dobiti na temelju udjela u kapitalu za razdoblje 1. siječnja 2001. do 31. prosinca
2004. godine ostvari izravno iz inozemstva, obvezan je obračunati predujam
poreza na dohodak na način iz stavka 5. ovoga članka i uplatiti ga na propisani
način u roku od osam (8) dana od dana ostvarivanja primitka.

*5. Predujam poreza na dohodak od osiguranja*

Članak 74.

(1) Prema članku 52. Zakona, predujam poreza na
dohodak od osiguranja obračunavaju, obustavljaju i uplaćuju isplatitelji
primitka, istodobno s isplatom, kao porez po odbitku, bez obzira na to
obavljaju li isplatu osiguraniku ili korisniku osiguranja.

(2) Predujam poreza na dohodak od osiguranja
plaća se od osnovice primitka u visini uplaćenih porezno priznatih premija
osiguranja odnosno u visini isplaćene svote ako je manja od uplaćenih premija
osiguranja prema članku 42. ovoga Pravilnika, po stopi od 15%, bez priznavanja
osobnog odbitka iz članka 36. i/ili 54. ovoga Zakona.

*6. Predujam poreza na dohodak od drugog dohotka*

6.1. Način utvrđivanja
predujma

Članak 75.

(1) Predujam poreza na dohodak od drugog
dohotka, prema članku 48. stavku 1. Zakona, plaća se na pojedinačno ostvareni
dohodak iz članka 32. stavka 1. Zakona i članka 43. ovoga Pravilnika kao porez
po odbitku, po stopi od 25%, bez priznavanja osobnog odbitka iz članka 36.
i/ili članka 54. Zakona.

(2) Predujam poreza na dohodak od drugog dohotka
po osnovi primitaka u naravi iz članka 32. stavka 3. točke 5. Zakona i članka
44. stavka 7. ovoga Pravilnika, utvrđuje se i plaća od osnovice koju čini
tržišna vrijednost primitka (s uključenim porezom na dodanu vrijednost) uvećana
za možebitne doprinose za obvezna osiguranja iz primitka prema posebnim
propisima i uvećana za porez na dohodak i prirez porezu na dohodak, na način iz
stavka 1. ovoga članka.

(3) Predujam poreza na dohodak od drugog dohotka
po osnovi primitaka učenika i studenata na redovnom školovanju za rad preko
učeničkih i studentskih udruga iz članka 44. stavka 8. ovoga Pravilnika,
utvrđuje se i plaća od osnovice koju čini iznos primitka iznad propisanog
iznosa od 50.000,00 kuna godišnje umanjen za izdatke uplaćenih doprinosa za
obvezna osiguranja iz primitka od kojeg se utvrđuje drugi dohodak, a prema
posebnim propisima, na način iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Predujam poreza na dohodak od drugog dohotka
po osnovi autorske naknade za umjetničko djelo, prema članku 32. stavku 5.
točki 1. Zakona i članku 46. stavcima 4. i 5. ovoga Pravilnika, utvrđuje se i
plaća, na način iz stavka 1. ovoga članka, od osnovice koju čini autorska
naknada umanjena za 25 % neoporezivog dijela naknade i 30 % porezno priznatog
izdatka odnosno primitak se umanjuje za ukupno 55 %.

(5) Predujam poreza na dohodak od drugog dohotka
iz stavka 1. ovoga članka, obračunavaju, obustavljaju i uplaćuju isplatitelji
prilikom svake isplate i istodobno s isplatom. Isplatitelji obračunavaju,
obustavljaju i uplaćuju predujam poreza na dohodak prilikom svake isplate i
istodobno s isplatom i u slučaju dohotka koji nerezidenti
ostvare u tuzemstvu obavljanjem djelatnosti iz članka 18. stavka 2. Zakona. U
slučaju da isplatitelj autorske naknade iz članka 32. stavka 5. točke 1. Zakona
pri obračunu i uplati predujma poreza na dohodak nije uzeo u obzir izdatke na
koje je porezni obveznik, u skladu s Zakonom i posebnim propisom, imao pravo,
može od idućih isplata autorskih naknada u tijeku tekućeg poreznog razdoblja
obaviti ispravak više obustavljenog i uplaćenog poreza ili manje plaćenog
poreza pri plaćanju predujma poreza na dohodak po toj osnovi.

(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka, predujam
poreza na dohodak od drugog dohotka iz članka 44. stavka 17. ovoga Pravilnika,
obračunava i uplaćuje stjecatelj primitka u roku od osam (8) dana od dana
naplate primitka.

(7) Predujam poreza na dohodak od drugog dohotka
iz stavka 1. ovoga članka obračunava i uplaćuje porezni obveznik stjecatelj
primitka u roku od osam (8) dana, kao porez po odbitku, ako je dohodak ostvario
izravno u inozemstvu bez posredovanja tuzemnog isplatitelja. Inozemni dohodak
preračunava se u kunsku protuvrijednost primjenom srednjeg tečaja Hrvatske
narodne banke na dan kad je dohodak ostvaren.

(8) Predujam poreza na dohodak po osnovi povrata
doprinosa prema članku 33. Zakona obračunava, obustavlja i uplaćuje Porezna
uprava nadležna prema mjestu prebivališta ili uobičajenog boravišta poreznog
obveznika, kao porez po odbitku i to iz iznosa vraćenih doprinosa za obvezno
mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti prema Zakonu o
doprinosima za obvezna osiguranja, po stopi od 45% bez priznavanja osobnog
odbitka iz članka 36. i/ili članka 54. Zakona.

6.2. Obveze isplatitelja
primitaka po osnovi kojih se utvrđuje drugi dohodak

6.2.1. Sadržaj, način
popunjavanja i rokovi dostavljanja mjesečnog Izvješća o drugom dohotku,
obračunanom i uplaćenom porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna
osiguranja– Obrazac IDD

Članak 76.

(1) Isplatitelji primitaka i sam porezni
obveznik, sukladno odredbi članka 48. stavka 4. Zakona, o isplaćenim primicima
od kojih se utvrđuje drugi dohodak te obračunanom i uplaćenom predujmu poreza
na dohodak prema članku 48. stavcima 2. i 3. Zakona, sastavljaju i Poreznoj
upravi dostavljaju mjesečno izvješće.

(2) Obveznici obračunavanja i plaćanja doprinosa
za obvezna osiguranja, sukladno odredbi članka 78. stavka 1. točke 2. Zakona o
doprinosima za obvezna osiguranja, o obračunanim doprinosima za obvezna
osiguranja prema članku 68. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja,
sastavljaju i Poreznoj upravi dostavljaju mjesečno izvješće.

(3) Izvješće prema stavku 2. ovoga članka
sastavljaju i dostav­ljaju
obveznici iz članka 4. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja, i to:

1. iz točke 6. – osoba koja primitak od kojega
se utvrđuje drugi dohodak naplati neposredno iz inozemstva ili od druge fizičke
osobe koja ne obavlja samostalnu djelatnost,

2. iz točke 7. – isplatitelj primitka od kojega
se utvrđuje drugi dohodak,

3. iz točke 8. – isplatitelj primitka za rad
učenika i redovitih studenata (posrednik pri zapošljavanju učenika i redovitih
studenata).

(4) Izvješće iz stavaka 1. i 2. ovoga članka
podnosi se za izvještajni mjesec u kojemu su izvršene isplate primitaka od
kojih se utvrđuje drugi dohodak prema članku 32. Zakona, s ukupnim podacima za
sve primatelje, ispostavi Porezne uprave prema sjedištu podnositelja (pravne
osobe) odnosno prema prebivalištu/uobičajenom boravištu (fizičke osobe i ostali
podnositelji izvješća) do 15. dana u mjesecu za protekli mjesec na Obrascu IDD
– »Izvješće o drugom dohotku, obračunanom i uplaćenom porezu na dohodak i
prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja u mjesecu \_\_\_\_\_ godine \_\_\_\_«.

(5) Obrazac IDD sadržava sljedeće podatke:

1. Pod I. podatke o podnositelju izvješća:

2. pod 1. naziv odnosno ime i prezime,

3. pod 2. adresu sjedišta odnosno prebivališta
ili uobičajenog boravišta i to grad/mjesto, ulicu i kućni broj,

4. pod 3. matični broj (podnositelj pravna
osoba) ili matični broj građana (podnositelj fizička osoba) odnosno sistemski
broj koji podnositelju izvješća dodjeljuje Porezna uprava ako se radi o osobi
koja nema matični broj niti jedinstveni matični broj,

5. pod II. opis podataka koji se iskazuju na
obrascu te vrste primitaka od kojih se utvrđuje drugi dohodak, prema članku 32.
Zakona, i to:

6. pod A), u stupcu 2., opis vrste doprinosa i
ostalih podataka koji se iskazuju vodoravno u pojedinim stupcima od 3. do 9.

7. pod 1. o broj primatelja koji su ostvarili
primitke,

8. pod 2. o primicima iz članka 32. stavci 3. i
5. Zakona,

9. pod 3. o izdacima u visini 30% ostvarenih
primitaka prema članku 32. stavak 5. Zakona koji se upisuju u stupcima 5., 6. i
7., a u stupcu 5. upisuje se dodatno i iznos neoporezivog dijela od 25%
ostvarenog primitka kada je riječ o umjetničkom autorskom honoraru za
umjetničko djelo, prema članku 22. Zakona o pravima samostalnih umjetnika i
poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva (»Narodne novine«, broj 43/96),

10. pod 4. o osnovici za obračun doprinosa,
razlici između primitaka iskazanih u retku 2. te izdataka iskazanih u retku 3.,

11. pod 5 o obračunanim doprinosima, i to:

12. pod 5.1. za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti,

13. pod 5.2. za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti za osobe osigurane u određenim okolnostima,

14. pod 5.3. za mirovinsko osiguranje na temelju
individualne kapitalizirane štednje,

15. pod 5.4. za osnovno zdravstveno osiguranje,

16. pod 5.5. poseban doprinos za zdravstveno
osiguranje za osobe osigurane u određenim okolnostima,

17. pod 5.6. poseban doprinos za zdravstveno
osiguranje za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu,

18. pod 6. o izdacima za doprinose, prema članku
32. stavku 4. Zakona,

19. pod 7. o osnovici za obračun poreza na
dohodak, odnosno iznosu primitka iskazanog pod 2. umanjenog za iznos izdatka i
neoporezivog dijela iskazanih pod 3. te umanjenog za iznos izdataka za doprinose
iskazanog pod 6.,

20. pod 8. o obračunanom predujmu poreza na
dohodak,

21. pod 9. o obračunanom prirezu porezu na
dohodak te

22. pod 10. o uplaćenom porezu na dohodak i
prirezu.

23. Pod B) podaci o vrsti primitaka od kojih se
utvrđuje drugi dohodak, u stupcima 3. do 8. te ukupno u stupcu 9. sve prema
vrstama primitaka prema članku 32. stavcima 3. i 5. Zakona, i to:

24. u stupcu 3. podaci o primicima iz članka 32.
stavka 3. Zakona u koji se unose podaci vezani uz primitke:

24.1. po osnovi djelatnosti članova skupština i
nadzornih odbora trgovačkih društava, upravnih odbora, upravnih vijeća i drugih
njima odgovarajućih tijela drugih pravnih osoba, članova povjerenstava i odbora
koje imaju ta tijela i sudaca porotnika koji nemaju svojstvo djelatnika u sudu
(članak 32. stavak 3. točka 1. Zakona),

24.2. po osnovi djelatnosti športaša koji nisu
osigurani po osnovi bavljenja sportom (članak 32. stavak 3. točka 3. Zakona),

24.3. po osnovi djelatnosti trgovačkih putnika,
agenta, akvizitera, športskih sudaca i delegata, tumača, prevoditelja,
turističkih djelatnika, konzultanata, sudskih vještaka te druge slične
djelatnosti (članak 32. stavak 3. točka 4. Zakona),

24.4. primici u naravi – korištenje zgrada,
prometnih sredstava, povoljnije kamate pri odobravanju kredita i druge
pogodnosti prema članku 14. stavku 3. ovoga Zakona, a koje davatelji tih
primitaka daju fizičkim osobama koje nisu njihovi radnici i osobe koje
ostvaruju primitke iz članka 14. Zakona (članak 32. stavak 3. točka 5. Zakona),

24.5. nagrade za športska ostvarenja i naknade
športašima prema posebnim propisima, i to iznosi isplaćeni iznad propisanog
(neoporezivog) iznosa (članak 32. stavak 3. točka 10. Zakona),

24.6. ostali posebno nenavedeni primici koje
fizičkim osobama isplaćuju ili daju pravne i fizičke osobe (obveznici poreza na
dobit i obveznici poreza na dohodak koji obavljaju samostalne djelatnosti) i
drugi isplatitelji i davatelji (članak 32. stavak 3. točka 11. Zakona), kao što
su:

24.6.1. primitak člana predstavničkog tijela ili
izvršnog tijela državne vlasti, jedinica područne (regionalne) samouprave i
jedinica lokalne samouprave koji po osnovi članstva u tim tijelima nije obvezno
osiguran te

24.6.2. ostali slični primici oporezivi porezom
na dohodak ili iznosi primitaka isplaćeni iznad propisanog (neoporezivog)
iznosa,

25. u stupcu 4. podaci o primicima iz članka 32.
stavka 3. Zakona, i to:

25.1. nagrade učenicima za vrijeme praktičnog
rada i naukovanja i to iznosi isplaćeni iznad propisanog (neoporezivog) iznosa
(članak 32. stavak 3. točka 6. Zakona),

25.2. stipendije učenicima i studentima za
redovno školovanje na srednjim, višim i visokim školama i fakultetima i to
iznosi isplaćeni iznad propisanog (neoporezivog) iznosa (članak 32. stavak 3.
točka 8. Zakona),

25.3. športske stipendije koje se prema posebnim
propisima isplaćuju športašima za njihovo športsko usavršavanje, i to iznosi
isplaćeni iznad propisanog (neoporezivog) iznosa (članak 32. stavak 3. točka 9.
Zakona),

26. u stupcu 5. podaci o primicima iz članka 32.
stavka 5. točke 1. Zakona (autorskih naknada isplaćenih prema posebnom zakonu
kojim se uređuju autorska i srodna prava uključujući i naknade za isporučeno
umjetničko djelo osobama koje obavljaju umjetničku i kulturnu djelatnost),

27. u stupcu 6. podaci o primicima iz članka 32.
stavka 5. točke 2. Zakona (profesionalnih djelatnosti novinara, umjetnika i
športaša koji su osigurani po toj osnovi i doprinose za obvezna osiguranja
plaćaju prema rješenju),

28. u stupcu 7. podaci o primicima iz članka 32.
stavka 5. točke 3. Zakona (primitaka nerezidenata za
obavljanje umjetničke, artističke, zabavne, športske, književne i likovne
djelatnosti te djelatnosti u svezi s tiskom, radijem i televizijom te zabavnim
priredbama), i to nerezidentima čiji primici podliježu
obvezi doprinosa i nerezidentima čiji primici ne
podliježu obvezi doprinosa,

29. u stupcu 8. podaci o primicima iz članka 32.
stavka 3. točke 7. Zakona (primici učenika i studenata na redovnom školovanju
za rad preko učeničkih i studentskih udruga), polazeći od primitka – iznosa
koji je se isplaćuje učeniku odnosno studentu (pod rednim brojem 2.), a iznos
osnovice za obračun poreza na dohodak (pod rednim brojem 7.) jest iznos koji se
dobije nakon što se primitak (iskazan pod rednim brojem 2.) umanji za
neoporezivi iznos te za izdatak za doprinose koji se odnosi na drugi dohodak,
odnosno dio primitka iznad neoporezivog iznosa,

30. u stupcu 9. zbrojeni podaci pojedinačno
iskazani vodorav­no, u stupcima 3. do 8. prema vrsti
podatka iz stupca 2. Obrasca IDD.

(6) Podaci vezani uz primitak nerezidenta, a koji se ne odnose na primitak iz članka 32.
stavka 5. točke 3. Zakona, upisuju se u odgovarajući stupac ovisno o vrsti
primitka.

(7) Obrazac IDD može se dostaviti ispisan putem
računala, uz uvjet da sadržajem i oblikom u cijelosti odgovara obrascu koji je
propisan ovim Pravilnikom.

(8) Obrazac IDD potpisuje ovlaštena osoba
podnositelja izvješća, koja pečatom i potpisom jamči za istinitost i točnost
iskazanih podataka.

(9) Odredbe članka 70. stavaka 1. i 2. ovoga
Pravilnika primjenjuju se i na dostavljanje i ispravak Obrasca IDD.

(10) »Izvješće o drugom dohotku, obračunanom i
uplaćenom porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja u
mjesecu\_\_\_ godine\_\_\_\_\_\_«– Obrazac IDD, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

6.2.2. Posebne obveze
izvješćivanja o obračunanim i uplaćenim doprinosima za obvezna osiguranja –
Obrazac IDD-1

Članak 77.

(1) Obveznici obračunavanja i plaćanja doprinosa
za obvezna osiguranja, sukladno odredbi članka 78. stavka 1. točke 2. Zakona o
doprinosima za obvezna osiguranja, o obračunanim doprinosima za obvezna
osiguranja prema člancima 67. i 69. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja,
sastavljaju i Poreznoj upravi dostavljaju mjesečno izvješće.

(2) Izvješće prema stavku 2. ovoga članka
sastavljaju i dostav­ljaju
obveznici iz članka 4. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja, i to:

1. iz točke 18. – tijelo državne uprave te drugi
subjekt,

2. iz točke 19. – Hrvatski zavod za
zapošljavanje,

3. iz točke 20. – Hrvatski zavod za zdravstveno
osiguranje,

4. iz točke 21. – centar za socijalnu skrb,

5. iz točke 22. – Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje,

6. iz točke 30. – osiguranik po osnovi
obavljanja samostalne djelatnosti obrta, slobodnog zanimanja ili poljoprivrede
i šumarstva u slučaju kada putuje na službeni put u inozemstvo,

7. iz točke 35. – pravna i fizička osoba, za
osobu koja je prekinula rad zbog upućivanja na obrazovanje, stručno
usavršavanje ili poslijediplomski studij,

8. iz točke 36. – pravna i fizička osoba za
osobu koju je prije stupanja u radni odnos, kao svojeg stipendistu uputila na
praktični rad kod druge osobe radi stručnog osposobljavanja ili usavršavanja,

9. iz točke 37. – pravna i fizička osoba ili
nadležno tijelo držav­ne uprave koje upućuje osobu u
inozemstvo u sklopu međunarodne tehničko-prosvjetne i kulturne suradnje,

10. iz točke 38. – pravna i fizička osoba ili
nadležno tijelo držav­ne vlasti kada ugovorom o
stipendiranju stranaca preuzme obvezu plaćanja zdravstvenog osiguranja
stranaca,

11. iz točke 39. – škola i visoko učilište ili
drugo nadležno tijelo za osiguranje učenika i studenata na praktičnom radu i

12. iz točke 40. – škola i visoko učilište za
osiguranje učenika i studenata koji nisu osigurani kao članovi obitelji
osiguranika.

(3) Izvješće iz stavka 1. ovoga članka podnosi
se za izvještajni mjesec u kojemu je izvršena isplata naknada plaće koja je
propisana osnovicom za obračun doprinosa, člankom 23. Zakona o doprinosima za
obvezna osiguranja odnosno za izvještajni mjesec u kojemu je dospjela obveza
obračuna i plaćanja doprinosa prema propisanoj osnovici, s ukupnim podacima za
sve primatelje odnosno za sve osiguranike za čije su osiguranje obračunani
doprinosi za obvezna osiguranja prema naknadi plaće ili prema propisanoj
mjesečnoj osnovici, ispostavi Porezne uprave prema sjedištu podnositelja
(pravne osobe) odnosno prema prebivalištu/uobičajenom boravištu (fizičke osobe
i ostali podnositelji izvješća) do 15. dana u mjesecu za protekli mjesec na
Obrascu IDD-1 – »Izvješće o isplaćenoj naknadi plaće te o osnovicama i
obračunanim i uplaćenim doprinosima za obvezna osiguranja u mjesecu \_\_\_\_\_
godine \_\_\_\_«.

(4) Obrazac IDD-1 sadržava sljedeće podatke:

1. Pod I. podatke o podnositelju izvješća:

2. pod 1. naziv odnosno ime i prezime,

3. pod 2. adresu sjedišta odnosno prebivališta
ili uobičajenog boravišta,

4. pod 3. matični broj (podnositelj pravna
osoba) ili matični broj građana (podnositelj fizička osoba) odnosno sistemski
broj koji podnositelju izvješća dodjeljuje Porezna uprava u slučaju kada se
radi o osobi koja nema matični broj niti jedinstveni matični broj,

5. pod II. podatke o obvezniku plaćanja
doprinosa:

6. pod 1. naziv odnosno ime i prezime,

7. pod 2. adresu sjedišta,

8. pod 3. matični broj,

9. pod III opis podataka koji se iskazuju na
obrascu pod A) te vrste i iznosi osnovice za obračun doprinosa, iznosi
obračunanih doprinosa, pod B), i to:

10. pod A), u stupcu 2. opis i vrste doprinosa
za obvezna osiguranja i ostalih podataka koji se iskazuju vodoravno u pojedinim
stupcima od 3. do 8.,

11. pod 1. o broju primatelja odnosno
osiguranika,

12. pod 2. o iznosu isplaćene naknade plaće
odnosno osnovice,

13. pod 3. o obračunanim doprinosima, i to:

14. pod 3.1. za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti,

15. pod 3.2. za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti za staž osiguranja koji se računa s povećanim
trajanjem,

16. pod 3.3. za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti za osobe osigurane određenim okolnostima,

17. pod 3.4. za mirovinsko osiguranje na temelju
individualne kapitalizirane štednje,

18. pod 3.5. za mirovinsko osiguranje na temelju
individualne kapitalizirane štednje za staž osiguranja koji se računa s
povećanim trajanjem,

19. pod 3.6. za osnovno zdravstveno osiguranje,

20. pod 3.7. poseban doprinos za zdravstveno
osiguranje za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti,

21. pod 3.8. poseban doprinos za zdravstveno
osiguranje za osobe osigurane u određenim okolnostima,

22. pod 3.9. poseban doprinos za zdravstveno osiguranje
za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu,

23. pod B) podaci o vrsti osnovice za obračun
doprinosa prema Zakonu o doprinosima za obvezna osiguranja, iznosima osnovice
te iznosima doprinosa iskazani u stupcima od 3. do 8., i to:

23.1. u stupcu 3. podaci o osnovici propisanoj
člankom 21. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja, za osiguranje korisnika
invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad iz članka 25.
stavak 6. Zakona o mirovinskom osiguranju za koje doprinose obračunava Hrvatski
zavod za mirovinsko osiguranje, a plaća ih Republika Hrvatska putem nadležnog
ministarstva (članak 4. točka 17.2. Zakona o doprinosima za obvezna
osiguranja),

23.2. u stupcu 4. podaci o osnovici propisanoj
člankom 22. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja za osiguranika invalidnu
osobu iz članka 7. Zakona o stažu osiguranja koji se računa s povećanim
trajanjem za koje doprinose obračunava Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje,
a plaća ih Republika Hrvatska putem nadležnog ministarstva (članak 4. točka
17.5. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja),

23.3. u stupcu 4. podaci o osnovici propisanoj
člankom 23. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja za osiguranika –
korisnika naknade plaće, čiji je obveznik obračunavanja i plaćanja Hrvatski
zavod za zdravstveno osiguranje (članak 4. točka 20.1. Zakona o doprinosima za
obvezna osiguranja), Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje (članak 4. točka
22.1.) i centar za socijalnu skrb (članak 4. točka 21. Zakona o doprinosima za
obvezna osiguranja),

23.4. u stupcu 6. podaci o osnovici propisanoj
člankom 23.a Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja za osiguranika –
samostalnog umjetnika iz članka 5. Zakona o pravima samostalnih umjetnika i
poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva za koje doprinose za mirovinsko
osiguranje obračunava Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, a doprinose za
zdravstveno osiguranje Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, a plaća ih
Republika Hrvatska putem nadležnog ministarstva (članak 4. točka 17.6. Zakona o
doprinosima za obvezna osiguranja,

23.5. u stupcu 7. podaci o osnovici propisanoj
člankom 24. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja, odnosno najnižoj
mjesečnoj osnovici i doprinosima obračunanim prema najnižoj mjesečnoj osnovici
i to:

23.5.1. za osiguranje roditelja iz članka 15.
Zakona o mirovinskom osiguranju prema kojoj doprinose obračunava Hrvatski zavod
za mirovinsko osiguranje, a plaća ih Republika Hrvatska putem nadležnog
ministarstva (članak 4. točka 17.1. Zakona o doprinosima za obvezna
osiguranja),

23.5.2. za osiguranje u određenim okolnostima
učenika i studenata na praktičnom radu iz članka 18. stavka 1. točke 1. i
stavka 2. Zakona o mirovinskom osiguranju i članka 13. točke 1. Zakona o
zdravstvenom osiguranju prema kojoj doprinose obračunava škola ili visoko
učilište, a plaća ih Republika Hrvatska putem nadležnog ministarstva (članak 4.
točka 17.3. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja),

23.5.3. za osiguranika u određenim okolnostima
iz članka 18. stavak 1. točka 3. i članaka 19. i 20. Zakona o mirovinskom
osiguranju i članka 12. točke 1. do 3. i članka 13. točke 2. i točke 4. do 10.
Zakona o zdravstvenom osiguranju za koje doprinose obračunavaju i plaćaju
tijela državne uprave (članak 4. točka 18. Zakona o doprinosima za obvezna
osiguranja),

23.5.4. za osiguranika nezaposlenu osobu iz
članka 10. stavak 2. Zakona o mirovinskom osiguranju i nezaposlenu osobu iz
članka 18. stavak 1. točka 2. Zakona o mirovinskom osiguranju za koje doprinose
obračunava i plaća Hrvatski zavod za zapošljavanje (članak 4. točka 19. Zakona
o doprinosima za obvezna osiguranja),

23.5.5. za osiguranika po osnovi obavljanja
samostalne djelatnosti koji doprinose plaća prema rješenju Porezne uprave, a u
slučaju kada osobno putuje na službeni put u inozemstvo, za koje doprinose
obračunava i plaća sam osiguranik po osnovi obavljanja samostalne djelatnosti
(članak 4. točka 30. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja),

23.5.6. za osiguranje svake osobe koju pravna
ili fizička osoba ili tijelo državne uprave osigurava, a osnova osiguranja nije
radni odnos niti isplata drugog dohotka i kada doprinose obračunava i plaća ta
pravna ili fizička osoba ili tijelo državne uprave (članak 4. točke 35., 36.,
37., 38., i 39. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja),

23.5.7. za osiguranje učenika i studenata koji
nisu osigurani kao članovi obitelji prema kojoj doprinose obračunava i plaća
škola odnosno visoko učilište (članak 4. točka 40. Zakona o doprinosima za
obvezna osiguranja) te

24. u stupcu 8. zbrojeni podaci pojedinačno
iskazani vodorav­no, u stupcima 3. do 7. prema vrsti
podatka iz stupca 2. Obrasca IDD-1.

(5) Podaci o obvezniku plaćanja doprinosa pod
II. upisuju se samo u slučaju kada je obveznik plaćanja doprinosa osoba
različita od obveznika obračunavanja odnosno podnositelja izvješća.

(6) Obrazac IDD-1 može se dostaviti ispisan
putem računala, uz uvjet da sadržajem i oblikom u cijelosti odgovara obrascu
koji je propisan ovim Pravilnikom.

(7) Obrazac IDD-1 potpisuje ovlaštena osoba
podnositelja izvješća, koja pečatom i potpisom jamči za istinitost i točnost
iskazanih podataka.

(8) Odredbe članka 70. stavka 1. i 2. ovoga
Pravilnika primjenjuju se i na dostavljanje i ispravak Obrasca IDD-1.

(9) »Izvješće o isplaćenoj naknadi plaće te o
osnovicama i obračunanim i uplaćenim doprinosima za obvezna osiguranja u
mjesecu \_\_\_\_\_ godine \_\_\_\_« – Obrazac IDD-1, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

*7. Sadržaj, način popunjavanja i rokovi dostavljanja
godišnjeg Izvješća o isplaćenim primicima, dohotku, uplaćenim doprinosima, porezu
na dohodak po odbitku i prirezu – Obrazac ID-1*

Članak 78.

(1) Nakon isteka poreznog razdoblja (kalendarske
godine), isplatitelj primitaka na koji se plaća predujam poreza na dohodak po
odbitku od:

1. drugog dohotka prema članku 48. Zakona,

2. dohotka od imovinskih prava prema članku 50.
stavku 2. Zakona,

3. dohotka od kapitala prema člancima 51. i 68.
stavku 2. Zakona,

4. dohotka od osiguranja prema članku 52.
Zakona,

obvezan je sastaviti godišnje izvješće o isplaćenim
primicima od kojih je utvrdio dohodak i obustavio i uplatio porez po odbitku na
propisani način, porezu i prirezu po pojedinim poreznim obveznicima i ukupno
(Obrazac ID-1), te ga dostaviti ispostavi Porezne uprave nadležnoj prema svome
sjedištu ili prebivalištu/uobičajenom boravištu najkasnije do 31. siječnja
tekuće godine za prethodnu godinu.

(2) Izvješće iz stavka 1. ovoga članka, osim
općih podataka o isplatitelju/stjecatelju primitaka (naziv/ime i prezime,
matični broj/matični broj građana i adresa), sadrži i sljedeće podatke:

1. redni broj (stupac 1),

2. ime i prezime poreznog obveznika (stupac 2),

3. matični broj građana poreznog obveznika ili
sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave (stupac 3),

4. oznaku grada ili općine prebivališta ili
uobičajenog boravišta poreznog obveznika (stupac 4),

5. iznos godišnjeg primitka, razvrstan prema
izvorima dohot­ka odnosno prema brojčanim oznakama
računa za uplatu predujma (stupac 5),

6. iznos priznatog izdatka (stupac 6),

7. iznos izdatka po osnovi uplaćenih doprinosa
za obvezna osiguranja prema posebnim propisima iz primitka (stupac 7),

8. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1422 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak po osnovi životnog osiguranja s obilježjem štednje iz članka
52. Zakona (stupac 8),

9. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1805 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak po osnovi dobrovoljnog mirovinskog osiguranja iz članka 52.
Zakona (stupac 9),

10. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1457 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak od drugog dohotka po osnovi djelatnosti članova skupština i
nadzornih odbora upravnih vijeća i drugih njima odgovarajućih tijela drugih
pravnih osoba, članova povjerenstava i odbora koja imaju ta tijela i sudaca
porotnika koji nemaju svojstvo djelatnika u sudu iz članka 48. Zakona u svezi s
člankom 32. stavkom 3. točkom 1. Zakona (stupac 10),

11. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1465 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak od drugog dohotka po osnovi autorskih naknada isplaćenih
prema posebnom zakonu kojim se uređuju autorska i srodna prava iz članka 48.
Zakona u svezi s člankom 32. stavkom 3. točkom 2. i člankom 32. stavkom 5.
točkom 1. Zakona (stupac 11),

12. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1473 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak od drugog dohotka po osnovi primitaka nerezidenata
za obavljanje umjetničke, artističke, zabavne, športske, književne, likovne
djelatnosti te djelatnosti u svezi s tiskom, radiom i
televizijom te zabavnim priredbama iz članka 48. Zakona u svezi s člankom 32.
stavkom 5. točkom 3. Zakona (stupac 12),

13. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1546 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak po odbitku od imovinskih prava iz članka 50. stavka 2. Zakona
(stupac 13),

14. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1570 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak po odbitku od dividendi i udjela u dobiti na temelju udjela u
kapitalu iz članka 68. stavka 2. Zakona (stupac 14),

15. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1589 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak po odbitku na dohodak od kapitala po osnovi izuzimanja i
korištenja usluga članova trgovačkih društava za privatne potrebe iz članka 51.
stavka 1. Zakona (stupac 15),

16. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1597 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak po odbitku na dohodak od kapitala po osnovi kamata iz članka
51. stavka 2. Zakona (stupac 16),

17. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1600 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak po odbitku na dohodak od kapitala po osnovi udjela u dobiti
članova uprave i radnika dodjelom i opcijskom kupnjom vlastitih dionica
trgovačkih društava iz članka 51. stavka 3. Zakona (stupac 17),

18. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1813 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak od drugog dohotka po osnovi primitaka od djelatnosti
trgovačkih putnika, agenata, akvizitera, športskih sudaca i delegata,
prevoditelja, tumača, sudskih vještaka, turističkih djelatnika, konzultanata i
drugih sličnih djelatnosti kao i po osnovi ostalih nenavedenih primitaka od
kojih se utvrđuje drugi dohodak iz članka 48. Zakona u svezi s člankom 32.
stavkom 3. točkama 4. i 11. Zakona (stupac 18),

19. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1821 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak od drugog dohotka po osnovi primitaka u naravi te nagrada
učenicima, primitaka učenika i studenata na redovnom školovanju za rad preko
učeničkih i studentskih udruga, stipendija, športskih stipendija, nagrada za
športska ostvarenja i naknada športašima iz članka 48. Zakona u svezi s člankom
32. stavkom 3. točkama 5. do 10. Zakona (stupac 19),

20. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1830 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak od drugog dohotka po osnovi naknada za isporučeno umjetničko
djelo osobama koje obavljaju umjetničku i kulturnu djelatnost iz članka 48.
Zakona u svezi s člankom 32. stavkom 5. točkom 1. Zakona i člankom 22. Zakona o
pravima samostalnih umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva
(stupac 20),

21. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1848 – predujam poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak od drugog dohotka po osnovi profesionalnih djelatnosti
novinara, umjetnika i športaša koji su osigurani po toj osnovi i doprinose za
obvezna osiguranja plaćaju prema rješenju iz članka 48. Zakona u svezi s
člankom 32. stavkom 5. točkom 2. Zakona (stupac 21).

22. ukupno uplaćeni porez na dohodak i prirez
porezu na dohodak – zbroj iznosa iz stupaca 7 do 21 (stupac 22),

23. isplaćeni iznos primitka (stupac 23).

(3) Isplatitelji mogu Obrazac ID-l dostaviti
ispisan putem računala ili elektroničkim putem (magnetni medij), uz uvjet da sadržajem
i oblikom u cijelosti odgovara obrascu koji je propisan ovim Pravilnikom.

(4) Odredbe članka 70. stavaka 1. i 2. ovoga
Pravilnika primjenjuju se i na dostavljanje i ispravak Obrasca ID-1.

(5) »Izvješće o isplaćenim primicima, dohotku,
uplaćenim doprinosima, porezu na dohodak po odbitku i prirezu u \_\_\_\_\_ godini« –
Obrazac ID-1 sastavni je dio ovoga Pravilnika.

*8. Potvrda o isplaćenom primitku, dohotku i uplaćenom porezu
i prirezu po odbitku*

Članak 79.

(1) Na kraju godine odnosno pri prestanku djelatnosti
isplatitelj primitka po osnovi kojega se utvrđuje dohodak od imovinskih prava
iz članka 27. stavka 4. Zakona, dohodak od kapitala iz članka 30. Zakona,
dohodak od osiguranja iz članka 31. Zakona i drugi dohodak iz članka 32.
Zakona, obvezan je poreznim obveznicima dati potvrde o visini pojedinačnih i
ukupnih godišnjih primitaka po izvorima dohotka, postotku i iznosu priznatih
izdataka pri isplati, iznosu izdatka po osnovi uplaćenog obveznog doprinosa iz
primitka prema posebnim propisima, iznosu dohotka, nadnevku uplate obveznih
doprinosa, poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak te iznosu
obustavljenih i uplaćenih obveznih doprinosa iz primitka, poreza na dohodak i
prireza porezu na dohodak te iznosu neto isplate.

(2) Porezni obveznik je obvezan isplatitelju
primitaka od kojih se utvrđuje dohodak i na koji se plaća porez na dohodak po
odbitku, dati podatke potrebne za točan obračun i uplatu poreza, i to matični
broj građana ili sistemski broj koji dodjeljuje Porezna uprava, adresu
prebivališta ili uobičajenog boravišta te broj žiroračuna kod ovlaštene
organizacije za platni promet.

(3) Isplatitelj može izvršiti isplatu primitaka
od kojih se utvrđuje dohodak i na koji se plaća porez na dohodak po odbitku tek
nakon što mu porezni obveznik dostavi podatke iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Obrazac »Potvrda o isplaćenom primitku,
dohotku, uplaćenom doprinosu, porezu na dohodak i prirezu porezu na dohodak u
\_\_\_\_\_ godini«, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

XIV. OBVEZE PRI
ISPLATAMA PRIMITAKA NEREZIDENTIMA

Članak 80.

(1) Tuzemni isplatitelj primitaka obvezan je nerezidentima pri svakoj isplati primitaka od kojih se
utvrđuje dohodak prema članku 5. Zakona, obračunati, obustaviti i uplatiti
porez na dohodak u skladu s odredbama Zakona, ako ti nerezidenti
imaju prebivalište ili uobičajeno boravište u državama s kojima Republika
Hrvatska ne primjenjuje ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka,
ispostava Porezne uprave mjesno nadležna prema sjedištu isplatitelja na zahtjev
nerezidenta izdaje potvrdu o porezu na dohodak
plaćenom u Republici Hrvatskoj.

(3) Tuzemni isplatitelj primitaka od kojih se
utvrđuje dohodak prema članku 5. Zakona, nerezidentima
koji su rezidenti država s kojima Republika Hrvatska primjenjuje ugovore o
izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, obvezan je prilikom isplate obračunati,
obustaviti i uplatiti porez na dohodak na način određen ugovorom i tuzemnim
Zakonom.

(4) Ako Republika Hrvatska ima s državom čiji je
porezni obvez­nik rezident,
sklopljen ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, odredbe ugovora
primjenjivat će se na način propisan stavcima 5., 6., 7., 8., 9. i 10. ovoga
članka.

(5) Prava iz Ugovora ostvaruju se na temelju
obrazaca, ovisno o vrsti isplate:

1. »Zahtjev za umanjenje porezne obveze ili
povrat više plaćenog poreza na dividende prema Ugovoru o izbjegavanju
dvostrukog oporezivanja između Republike Hrvatske i ----------«,

2. »Zahtjev za umanjenje porezne obveze,
izuzimanje od porezne obveze ili povrat više plaćenog poreza na kamate prema
Ugovoru o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između Republike Hrvatske i
----------«,

3. »Zahtjev za umanjenje porezne obveze,
izuzimanje od porez­ne obveze ili povrat više plaćenog poreza na licence prema
Ugovoru o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između Republike Hrvatske i
----------«,

4. »Zahtjev za umanjenje porezne obveze,
izuzimanje od porez­ne obveze ili povrat više plaćenog poreza na naknade za djelatnost
obavljenu u Republici Hrvatskoj prema Ugovoru o izbjegavanju dvostrukog
oporezivanja između Republike Hrvatske i ----------«.

(6) Za primjenu odredbi iz Ugovora, obrazac
»Zahtjev« treba biti ovjeren od nadležnog inozemnog tijela. Ovjereni zahtjev se
podnosi za svaku isplatu. Iznimno, ako se radi o učestalim mjesečnim isplatama,
ovjereni se zahtjev podnosi pri prvoj isplati, a potom ga je potrebno podnositi
svakih šest (6) mjeseci.

(7) Obrasci iz stavka 5. ovoga članka sastoje se
iz četiri primjerka: primjerka za podnositelja zahtjeva, primjerka za
isplatitelja, primjerka za inozemno porezno tijelo i primjerka za Poreznu
upravu Republike Hrvatske. Odgovarajući obrazac podnositelj zahtjeva – nerezident obvezan je ovjeriti pri poreznom tijelu države čiji
je rezident. Jedan primjerak obrasca namijenjen je inozemnom poreznom tijelu,
drugi je namijenjen podnositelju zahtjeva, a preostala dva primjerka ovjerenog
obrasca s popunjenim podacima o podnositelju zahtjeva, izjavom podnositelja
zahtjeva, vrsti djelatnosti, trajanju djelatnosti, predmetu ugovora, priloženim
ispravama i drugo, podnositelj zahtjeva dostavlja tuzemnom isplatitelju
primitka. Tuzem­ni isplatitelj pri isplati primitka
jedan primjerak obrasca dostavlja Poreznoj upravi, a drugi primjerak zadržava
za svoje potrebe.

(8) Ako tuzemni isplatitelj u trenutku isplate
primitka nerezidentu raspolaže ovjerenim primjercima
obrasca Zahtjeva iz stavka 5. ovoga članka, primijenit će odgovarajuće odredbe
ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja.

(9) Ako tuzemni isplatitelj u trenutku isplate
primitka nerezidentu ne raspolaže ovjerenim
primjercima obrasca Zahtjeva iz stavka 5. ovoga članka, obvezan je prilikom
isplate primitka primijeniti odredbe tuzemnog zakona.

(10) U slučaju iz stavka 9. ovoga članka nerezident može u roku od tri godine od isteka godine u
kojoj je primitak isplaćen, dostaviti Ministarstvu financija, Poreznoj upravi,
Područnom uredu Zagreb, ovjerovljeni obrazac Zahtjeva radi povrata više
plaćenog poreza u odnosu na porez koji je prema ugovoru o izbjegavanju
dvostrukog oporezivanja trebao biti plaćen.

(11) Ministarstvo financija, Porezna uprava,
Područni ured Zagreb, nadležan je i za vođenje evidencije o postupanju po
zahtjevima u slučajevima iz stavka 8. ovoga članka.

(12) Obrasci zahtjeva iz stavka 5. ovoga članka
sastavni su dio ovoga Pravilnika.

XV. GODIŠNJI OBRAČUN
POREZA

*1. Utvrđivanje godišnjeg poreza i prireza*

Članak 81.

(1) Porez na dohodak obračunava se godišnje, a na
temelju dohotka za koji se podnosi godišnja porezna prijava. Godišnji način
obračuna poreza na dohodak primjenjuje se i za kraća porezna raz­doblja, a prema članku 7.
stavku 2. Zakona.

(2) Ako tijekom kalendarske godine rezident
postane nerezident ili nerezident
postane rezident, porezni obveznik obvezan je u prilogu godišnje porezne
prijave dati podatke o pojedinim razdobljima ostvarivanja dohotka. Za oba
razdoblja izrađuje se jedan godišnji obračun.

(3) Prema članku 37. stavku 3. Zakona, godišnji
porez na dohodak utvrđuje se prema poreznoj osnovici iz članka 6. Zakona, a od
utvrđenoga godišnjeg poreza odbija se iznos plaćenog predujma poreza po svim
iskazanim dohocima iz članka 5. Zakona te utvrđuje razlika za uplatu ili povrat
poreza.

(4) Od utvrđenoga godišnjeg poreza na dohodak i
prireza porezu na dohodak odbijaju se tijekom poreznog razdoblja, za koje se
podnosi godišnja porezna prijava, uplaćeni predujmovi poreza po osnovi:

1. dohotka od nesamostalnog rada iz članka 13.
Zakona,

2. dohotka od samostalne djelatnosti iz članka
18. Zakona odnosno dohotka koji se utvrđuje na način propisan za samostalne
djelatnosti prema člancima 19. do 24. Zakona, osim dohotka koji se paušalno
oporezuje prema članku 44. Zakona,

3. dohotka od imovine i imovinskih prava iz
članka 27. Zakona, osim dohotka od imovine po osnovi iznajmljivanja stanova,
soba i postelja putnicima i turistima i organiziranja kampova za koje se porez
na dohodak plaća u paušalnom iznosu prema članku 44. Zakona,

4. dohotka od kapitala iz članka 30. Zakona,

5. dohotka od osiguranja iz članka 31. Zakona,

6. drugog dohotka iz članka 32. Zakona, osim
drugog dohotka po osnovi povrata doprinosa iz članka 33. Zakona,

7. plaćeni porezi u inozemstvu koji se mogu
uračunati prema članku 82. ovoga Pravilnika.

(5) Ako nakon odbitka plaćenih predujmova poreza
na dohodak i prireza iz stavka 4. ovoga članka preostane razlika poreza za
uplatu, porezni je obveznik tu razliku obvezan platiti u roku petnaest (15)
dana od dana dostave rješenja o utvrđenom godišnjem porezu na dohodak i prirezu
porezu na dohodak.

(6) Ako nakon odbitka plaćenih predujmova poreza
na dohodak i prireza od utvrđene godišnje obveze toga poreza i prireza
preostane razlika više plaćenog poreza i prireza, iznos više plaćenog poreza i
prireza koristit će se za izmirivanje poreznih obveza tekućeg razdoblja, osim
ako porezni obveznik ne zahtijeva povrat. Pisani zahtjev za povrat podnosi se u
roku 15 dana od dana dostave rješenja o utvrđenom porezu. Izmirivanje obveze
poreza na dohodak tekućeg razdoblja, odnosno povrat, izvršit će se samo ako
porezni obveznik nema istodobno dospjele, a neplaćene druge poreze ili druga
javna davanja (članak 113. stavak 6. Općeg poreznog zakona).

(7) Iznimno od stavka 6. ovoga članka,
preplaćeni porez po odbitku vraća se poreznom obvezniku bez posebnog zahtjeva,
pod uvjetima iz članka 113. stavka 6. Općeg poreznog zakona.

*2. Uračunavanje inozemnog poreza*

Članak 82.

(1) U inozemstvu plaćen porez iz dohotka
rezidenta, koji prema tuzemnim propisima podliježe oporezivanju u tuzemstvu,
uračunava se u tuzemni porez na dohodak, ako ugovorima o izbjegavanju
dvostrukog oporezivanja ili višestranim međudržavnim ugovorima i sporazumima
nije drukčije određeno (članak 37. stavak 4. Zakona).

(2) Porez plaćen u inozemstvu može se uračunati samo
na temelju potvrde inozemnog poreznog tijela o uplaćenom porezu u inozemstvu
ili na temelju potvrde za to ovlaštene osobe o uplaćenom porezu u inozemstvu.

(3) Inozemni porez može se uračunati samo ako
odgovara tuzemnom porezu na dohodak, i to do visine obračunanog tuzemnog poreza
na inozemni dohodak.

(4) Iznosi dohotka i poreza plaćenog u
inozemstvu preračunavaju se u kune primjenom srednjeg tečaja iz tečajnice
Hrvatske narodne banke na dan plaćanja poreza.

(5) Iznos do kojeg se inozemni porez može uračunati
u tuzemni utvrđuje se na sljedeći način:

1. iz razmjera iznosa ukupno obračunanoga
tuzemnog godišnjeg poreza na dohodak i iznosa ukupnog godišnjeg dohotka (prije
dodatnog umanjenja dohotka od samostalne djelatnosti za plaće novozaposlenih
osoba i nagrade učenicima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja, za iznos
izdataka za školovanje i stručno usavršavanje, za iznos izdataka za
istraživanje i razvoj i za preneseni gubitak) i prije umanjenja za osobni
odbitak, utvrđuje se prosječna porezna stopa,

2. primjenom prosječne porezne stope na iznos
inozemnog dohotka dobiva se najviši iznos do kojega se može uračunati inozemni
porez. Ako je u inozemstvu plaćen manji iznos poreza od najvišeg mogućeg za
uračunavanje, uračunava se stvarno plaćeni porez.

(6) Uračunavanje inozemnog poreza u tuzemni
porez na dohodak obavlja se u godišnjem obračunu poreza na temelju podnesene
godišnje porezne prijave.

*3. Porezne prijave*

3.1. Prijava dohotka od
zajedničke djelatnosti

Članak 83.

(1) Nakon isteka kalendarske godine nositelj
zajedničke djelatnosti, odnosno zajedničke imovine i imovinskih prava sastavlja
prijavu dohotka od zajedničke djelatnosti i dostavlja je ispostavi Porezne
uprave nadležnoj prema svome prebivalištu ili uobičajenom boravištu u skladu s
odredbama članka 34. stavka 7. Zakona.

(2) Prijava dohotka od zajedničke djelatnosti
podnosi se prije godišnjih poreznih prijava iz članaka 39. do 43. Zakona, a
najkasnije do kraja siječnja tekuće godine za proteklu godinu.

(3) Prijava dohotka od zajedničke djelatnosti iz
stavka 1. ovoga članka sadrži sljedeće podatke:

1. naziv i adresu sjedišta zajedničke
djelatnosti,

2. ime i prezime, matični broj građana ili
sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave, mjesto prebivališta ili uobičajenog
boravišta i adresu nositelja zajedničke djelatnosti,

3. ime i prezime, matični broj građana ili
sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave, mjesto prebivališta ili
uobičajenog boravišta i adresu svakog supoduzetnika,

4. iznos zajedničkog dohotka/gubitka utvrđenog
na temelju poslovnih knjiga za zajedničku djelatnost u skladu s odredbama
članaka 19. do 24. Zakona, prije dodatnog umanjenja dohotka prema člancima 56.
i 57. Zakona ili za zajedničku imovinu i imovinska prava u skladu s odredbama
članka 27. Zakona,

5. iznos dodatnog umanjenja zajedničkog dohotka
ili uvećanja gubitka za plaće novozaposlenih osoba prema članku 56. stavku 1.
Zakona,

6. iznos dodatnog umanjenja zajedničkog dohotka ili
uvećanja gubitka za nagrade učenicima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja
prema članku 56. stavku 1. Zakona,

7. iznos dodatnog umanjenja zajedničkog dohotka
ili uvećanja gubitka za izdatke školovanja i stručnog usavršavanja prema članku
56. stavku 6. Zakona,

8. iznos dodatnog umanjenja zajedničkog dohotka
ili uvećanja gubitka za izdatke istraživanja i razvoja prema članku 57. stavku
1. Zakona,

9. iznos dohotka/gubitka od zajedničke
djelatnosti nakon umanjenja prema člancima 56. i 57. Zakona,

10. raspodjelu zajedničkog dohotka na supoduzetnike prema postotku udjela svakog supoduzetnika u zajedničkom dohotku, iznosu udjela svakog supoduzetnika u zajedničkom dohotku/gubitku, uvećanja i
umanjenja udjela u zajedničkom dohotku prema članku 49. stavcima 6. do 9. ovoga
Pravilnika, ukupan iznos dijela zajedničkog dohotka/gubitka koji pripada svakom
supoduzetniku, te matični broj građana svakog supoduzetnika,

11. popis priloga uz zajedničku poreznu prijavu.

(4) Prijava dohotka od zajedničke djelatnosti
sadrži i podatke o korištenju olakšica, oslobođenja i drugog, i to iznos:

1. porezno priznatih izdataka po osnovi
reprezentacije (članak 22. stavak 1. točka 1. Zakona),

2. primljenih iznosa koji se ne smatraju
primicima po osnovi djelatnosti umjetnika od kojih se dohodak utvrđuje na način
propisan za samostalnu djelatnost iz članaka 19. do 24. Zakona (članak 24.
stavak 2. ovoga Pravilnika i članak 20. Zakona o pravima samostalnih umjetnika
i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva),

3. neoporezivih primitaka po osnovi djelatnosti
umjetnika od kojih se dohodak utvrđuje na način propisan za samostalnu djelat­nost iz članaka 19. do 24. Zakona (članak 46. stavak 5.
ovoga Pravilnika i članak 22. Zakona o pravima samostalnih umjetnika i
poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva) za umjetničko djelo,

(5) Poreznoj prijavi od zajedničkog dohotka
nositelj zajedničke djelatnosti obvezno prilaže i obračun zajedničkog dohotka
odnosno učinaka propisanih oslobođenja i olakšica. Obračun se sastavlja na
način da se iznos zajedničkog dohotka iz stavka 3. točka 4. ovoga Pravilnika
uveća za iznos iskorištenih olakšica i oslobođenja iz stavka 3. točaka 5. do 8.
ovoga članka i iz stavka 4. ovoga članka.

(6) Prijavi dohotka od zajedničke djelatnosti
treba priložiti:

1. ugovore i isprave o zajedničkoj djelatnosti i
odnosima između supoduzetnika međusobno i zajedničke
djelatnosti i supoduzetnika, ako se oni već ne nalaze
u nadležnoj ispostavi Porezne uprave,

2. ugovore i isprave o otuđenju zajedničke
djelatnosti ili dijelova zajedničke djelatnosti, ako se djelatnost ne
nastavlja,

3. pregled poslovnih primitaka i izdataka ako se
ne vode poslov­ne knjige (dohodak od zajedničke
imovine i imovinskih prava),

4. preslik popisa
dugotrajne imovine,

5. isprave na temelju kojih su korištene porezne
olakšice (ugovori i preslici naloga o primljenim iznosima),

6. izvadak iz poslovnih knjiga s podacima o
ukupnim primicima i ukupnim izdacima, pri čemu se posebno iskazuju podaci o iznosu
otpisa te reprezentacije, a i podatak o broju zaposlenih sa stanjem na dan 31.
prosinca.

(7) Prijavu dohotka od zajedničke djelatnosti
potpisuju svi supoduzetnici, odnosno nositelj
zajedničke djelatnosti ako je za to ovlašten ugovorom ili drugim ispravama o
zajedničkoj djelatnosti.

(8) »Prijava dohotka od zajedničke djelatnosti
za \_\_\_\_ godinu«– Obrazac DOH – Z, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

*3.2. Godišnja porezna prijava*

3.2.1. Podnošenje
godišnje porezne prijave

Članak 84.

(1) Porez na dohodak utvrđuje se konačno na
temelju godišnje porezne prijave koju je porezni obveznik dužan podnijeti
ispostavi Porezne uprave nadležnoj prema svome prebivalištu ili uobičajenom
boravištu. Nerezidenti podnose godišnju poreznu
prijavu ispostavi područnog ureda Porezne uprave koja je mjesno nadležna prema
sjedištu isplatitelja primitaka ili većeg dijela njegove imovine odnosno prema
mjestu u kojem je pretežno obavljao djelatnost ili mjestu u kojemu su se
koristila imovinska prava od kojih je ostvario dohodak.

(2) Godišnja porezna prijava propisanog oblika i
sadržaja, prema članku 42. stavku 2. Zakona, podnosi se do kraja veljače tekuće
godine za prethodnu godinu.

(3) Rezidenti podnose godišnju poreznu prijavu
za dohodak ostvaren u tuzemstvu i inozemstvu, a nerezidenti
samo za dohodak ostvaren u tuzemstvu.

3.2.2. Obvezno
podnošenje godišnje porezne prijave

Članak 85.

(1) Godišnju poreznu prijavu obvezno podnosi
porezni obveznik ako u poreznom razdoblju ostvari:

1. dohodak od nesamostalnog rada iz članka 14.
Zakona kod dva ili više poslodavaca, isplatitelja plaće i/ili mirovine
istodobno (članak 39. stavak 1. točka 1. Zakona), i/ili

2. dohodak od samostalne djelatnosti iz članka
18. Zakona i djelatnosti po osnovi kojih se dohodak utvrđuje i oporezuje na
način propisan za samostalne djelatnosti prema člancima 19. do 24. Zakona
(članak 39. stavak 1. točka 2. Zakona), i/ili

3. dohodak iz članka 5. Zakona koji rezident
ostvari izravno iz inozemstva (članak 39. stavak 2. Zakona), i/ili

4. dohodak iz članka 5. Zakona za koji je
Porezna uprava zatražila da porezni obveznik naknadno plati porez na dohodak,
koji je, prema odredbama Zakona, bio obvezan platiti (članak 39. stavak 3.
Zakona), i/ili

5. dohodak iz članka 5. Zakona ako poslodavac,
isplatitelj primitka ili sam porezni obveznik nije obračunao, obustavio i
uplatio predujam poreza na dohodak i prirez porezu na dohodak na način propisan
Zakonom (članak 39. stavak 4. Zakona) i ovim Pravilnikom.

(2) Porezni obveznik koji je prema članku 39.
Zakona i stavku 1. ovoga članka obvezan podnijeti godišnju poreznu prijavu,
obvezan je u godišnjoj poreznoj prijavi iskazati ukupno ostvareni dohodak iz
članka 5. Zakona u poreznom razdoblju, osim dohotka iz članka 41. Zakona za
koji je propisano da se godišnja porezna prijava ne može podnijeti.

3.2.3. Porezni obveznici
koji nisu obvezni podnijeti godišnju poreznu prijavu

Članak 86.

(1) Godišnju poreznu prijavu nije obvezan
podnijeti porezni obveznik ako u poreznom razdoblju ostvari dohodak iz članka
40. stavka 1. Zakona, a pod uvjetom da nije obvezan podnijeti godišnju poreznu
prijavu prema članku 39. Zakona.

(2) U skladu s člankom 40. stavkom 2. Zakona,
porezni obveznik koji nije obvezan podnijeti godišnju poreznu prijavu, može
istu podnijeti po osnovi ostvarenog dohotka radi ostvarivanja prava na:

1. korištenje izdataka po osnovi uplaćenih
premija osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona,

2. korištenje osobnog odbitka iz članka 36. i
članka 54. Zakona,

3. ravnomjerno godišnje oporezivanje odnosno
godišnje izrav­nanje
porezne osnovice,

4. korištenje stvarno nastalih izdataka pri
utvrđivanju dohotka od imovinskih prava prema članku 27. stavku 4. Zakona,

5. druga prava propisana zakonima.

(3) Poreznim obveznicima iz stavka 1. ovoga
članka, koji ostvaruju drugi dohodak iz članka 32. Zakona ili obavljaju
samostalnu djelatnost umjetnika iz članka 18. stavka 2. točke 4. Zakona od koje
se dohodak utvrđuje kao drugi dohodak prema članku 32. Zakona, ne mogu se u
godišnjem obračunu poreza pri podnošenju godišnje porezne prijave priznati
izdaci odnosno neoporezivi dio naknade u visini:

1. 30% prema članku 32. stavku 5. Zakona,

2. 25% neoporezivih primitaka umjetnika prema
članku 46. stavku 5. ovoga Pravilnika i članku 22. Zakona o pravima samostalnih
umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva,

ako nisu iskorišteni u tijeku poreznog razdoblja
pri plaćanju predujma poreza na dohodak.

(4) Izdaci odnosno neoporezivi dio naknade iz
stavka 3. ovoga članka, mogu se priznati poreznim obveznicima u tijeku poreznog
razdoblja pri isplati primitka i plaćanju predujma poreza na dohodak od drugog
dohotka, pod uvjetima i na način propisan člankom 48. Zakona i člankom 75.
ovoga Pravilnika.

(5) Ako porezni obveznik podnese godišnju
poreznu prijavu radi ostvarivanja prava iz stavka 2. ovoga članka, obvezan je u
godišnjoj poreznoj prijavi iskazati ukupno ostvareni dohodak u poreznom
razdoblju prema članku 5. ovoga Zakona, osim dohotka za koji je propisano da se
godišnja porezna prijava ne može podnijeti u skladu s člankom 41. Zakona.

3.2.4. Sadržaj godišnje
porezne prijave

Članak 87.

(1) Godišnju poreznu prijavu obvezno podnose
porezni obvez­nici iz
članka 39. Zakona, a mogu je podnijeti porezni obveznici iz članka 40. Zakona.

(2) Godišnja porezna prijava poreza na dohodak
podnosi se na Obrascu DOH. Ako je porezno razdoblje, u skladu s člankom 7.
Zakona, kraće od kalendarske godine, u Obrascu DOH navodi se porezno razdoblje
od (dan i mjesec) do (dan i mjesec).

3.2.4.1. Sadržaj
godišnje porezne prijave – Obrazac DOH

Članak 88.

(1) Godišnja porezna prijava – Obrazac DOH
sadrži:

1. opće podatke o poreznom obvezniku i podatke o
uzdržavanim članovima uže obitelji poreznog obveznika,

2. podatke o uvećanju osobnog odbitka koji se
priznaje za zdravstvene i stambene potrebe poreznog obveznika i dijelu osob­nog odbitka po osnovi danih
darovanja,

3. podatke o dohotku i plaćenom predujmu poreza
na dohodak i prirezu porezu na dohodak od:

3.1. nesamostalnog rada iz članka 13. Zakona,

3.2. samostalne djelatnosti iz članka 19.
Zakona,

3.3. imovine i imovinskih prava iz članka 27.
Zakona,

3.4. kapitala iz članka 30. Zakona,

3.5. osiguranja iz članka 31. Zakona,

3.6. drugih primitaka od kojih se utvrđuje drugi
dohodak iz članka 32. Zakona,

4. podatke o inozemnom dohotku i uplaćenom
inozemnom porezu,

5. podatke o ukupnom dohotku i ukupno uplaćenom
predujmu poreza i prireza,

6. podatke o korištenim olakšicama, poticajima i
oslobođenjima u poreznom razdoblju odnosno razdoblju za koje porezni obveznik
podnosi godišnju poreznu prijavu,

7. dio za ispis priloga uz godišnju poreznu
prijavu,

8. dio za napomene poreznog obveznika,

9. prilog UPO na temelju kojega se utvrđuje
godišnji porez i prirez i razlike, a koji porezni obveznici mogu, ali nisu obvezni
sastavljati i dostavljati.

(2) U godišnju poreznu prijavu – Obrazac DOH
upisuju se:

1. podaci o Područnom uredu i nadležnoj
ispostavi Porezne uprave,

2. pod 1. opći podaci o poreznom obvezniku:

2.1. pod 1.1. ime i prezime i ime roditelja,

2.2. pod 1.2. adresa prebivališta ili
uobičajenog boravišta (mjesto, ulica i kućni broj),

2.3. pod 1.3. matični broj građana ili sistemski
broj dodijeljen od Porezne uprave,

2.4. pod 1.4. podatak o statusu umirovljenika i
razdoblju umirovljenja u poreznom razdoblju,

2.5. pod 1.5. podatak o prebivalištu na području
posebne držav­ne skrbi ili brdsko-planinskom području
kao P1 – područje poseb­ne
državne skrbi prve skupine, P2 područje posebne
državne skrbi druge skupine, P3 područje posebne
državne skrbi treće skupine, P4 brdsko-planinska
područja, na kojima su propisane olakšice,

2.6. pod 1.6. podaci o promjenama prebivališta
ili uobičajenog boravišta u tuzemstvu ili inozemstvu tijekom godine, a ako se
radi o područjima posebne državne skrbi i drugim područjima na kojima su
propisane olakšice i odgovarajuću oznaku tih područja (kao P1, P2, P3 i P4),

2.7. pod 1.7. podaci o invalidnosti uključujući
i podatke o invalidnosti hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata,
promjene u svezi s invalidnosti, oznaka invalidnosti i to kao I za primjenu
faktora osobnog odbitka iz članka 36. stavka 2. točke 3. Zakona ili kao I\* za
primjenu faktora osobnog odbitka iz članka 36. stavka 2. točke 4. Zakona te
postotak invalidnosti utvrđen rješenjem ako se radi o hrvatskom ratnom vojnom
invalidu iz Domovinskog rata,

2.8. pod 1.8. broj računa otvoren kod
organizacije ovlaštene za platni promet i naziv te organizacije. Porezni
obveznici obvezni su popuniti dio pod 1.8. koji se odnosi se na broj tekućeg
ili žiroračuna koji je otvoren kod organizacije ovlaštene za platni promet, ako
po godišnjoj poreznoj prijavi žele iskoristiti pravo na povrat putem predujma
više plaćenog poreza i prireza,

2.9. pod 1.9. podaci o opunomoćeniku ili
poreznom savjetniku – ime i prezime ili naziv, mjesto prebivališta ili
uobičajenog boravišta odnosno sjedišta, adresa, te matični broj građana/matični
broj,

3. pod 2. podaci o uzdržavanim članovima uže
obitelji – ime i prezime, srodstvo, matični broj građana, podatak o
prebivalištu i boravku na području posebne državne skrbi i drugim područjima za
koje su propisane olakšice, podatak o invalidnosti kao I ili I\* i razdoblje
korištenja osobnog odbitka tijekom godine te podatak o matičnom broju građana
fizičkih osoba s kojima porezni obveznik dijeli osobni odbitak, a i postotak
podjele koji pripada tim fizičkim osobama,

4. pod 3. podaci o uvećanju osobnog odbitka
prema članku 36. stavci od 10. do 27. Zakona, i to za:

4.1. pod 3.1. plaćene doprinose za zdravstveno
osiguranje u tuzemstvu,

4.2. pod 3.2. plaćene zdravstvene usluge u
Republici Hrvatskoj,

4.3. pod 3.3. stambene potrebe po osnovi
stvarnih izdataka i/ili plaćenih kamata po namjenskim stambenim kreditima i/ili
plaćenoj najamnini,

4.4. pod 3.4. dana darovanja,

4.5. pod 3.5. ukupni iznos uvećanja osobnog
odbitka iskazan pod 3.1., 3.2., 3.3. i 3.4.,

5. pod 4. podaci o dohotku po izvorima i
uplaćenim predujmovima poreza i prireza u godišnjem iznosu u kunama i lipama,

6. pod 4.1. podaci o dohotku od nesamostalnog
rada (plaći i mirovini),

7. pod 4.1.1. podaci o primicima od
nesamostalnog rada (plaći) iz članka 14. stavka 1. Zakona i članka 14. stavka
3. Zakona i izdacima, odnosno uplaćenim obveznim doprinosima za mirovinsko
osiguranje iz plaće te premijama osiguranja prema članku 12. stavku 9. Zakona,
dohotku od nesamostalnog rada i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,
prema podacima iz obrazaca IP, potvrdama osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje,

8. pod 4.1.2. podaci o matičnom broju
isplatitelja i razdoblju ostvarivanja dohotka, primicima od mirovina, izdacima
kojima se smatraju uplaćene premije osiguranja prema članku 12 stavku 9.
Zakona, ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,
prema obrascima IP, potvrdama isplatitelja odnosno potvrdama osiguravajućih
društava i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,

9. pod 4.1.3. podaci o ukupnom dohotku od
nesamostalnog rada i ukupno uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,

10. pod 4.1.4. podaci o ostvarenom dohotku od
nesamostalnog rada (plaće odnosno mirovine) na koji se ne plaća porez na
dohodak razmjerno stupnju invalidnosti hrvatskog ratnog vojnog invalida iz
Domovinskog rata. Iskazuju se podaci o stupnju invalidnosti, iznosu dohotka ili
dijela dohotka od nesamostalnog rada na koji se ne plaća porez na dohodak
razmjerno stupnju invalidnosti i udjelu tog dohotka od nesamostalnog rada
(plaće i/ili mirovine) u sveukupnom dohotku, u postotku. Navedeni udio je
osnova za utvrđivanje dijela ukupne godišnje obveze poreza na dohodak i prireza
porezu na dohodak koja se može umanjiti prema članku 53. stavku 1. Zakona.

11. pod 4.2. podaci o dohotku od samostalne
djelatnosti i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza – »Dio SD«.
Porezni obveznici obvezno upisuju svoj matični broj građana.

12. pod 4.2.1. podaci o ostvarenom
dohotku/gubitku u tekućoj godini od obrta i s obrtom izjednačenih djelatnosti,
slobodnih zanimanja, poljoprivrede i šumarstva i djelatnosti od koje se dohodak
utvrđuje na način propisan za samostalnu djelatnost prema člancima 19. do 24.
Zakona, prije umanjenja dohotka ili uvećanja gubitka za olakšice iz članka 56.
i članka 57. Zakona i to za obveznika pojedinca, podaci o umanjenju dohotka ili
uvećanju gubitka pojedinca za olakšice iz članka 56. i članka 57. Zakona, podaci
o ostvarenom dohotku/gubitku od obrta i s obrtom izjednačenih djelatnosti,
slobodnih zanimanja, poljoprivrede i šumarstva i djelatnosti od koje se dohodak
utvrđuje na način propisan za samostalnu djelatnost prema članku 19. do 24.
Zakona za obveznika supoduzetnika, podaci o gubitku u
tekućoj godini ostvarenom od samostalne djelatnosti nakon propisanih umanjenja,
podaci o dohotku od samostalne djelatnosti nakon propisanih umanjenja i podaci
o uplaćenom predujmu poreza i prireza. Podaci se iskazuju prema priloženom
izvatku (pregledu) iz poslovnih knjiga. Podatke pod 4.2.1. ne iskazuju porezni
obveznici čiji se dohodak od samostalne djelatnosti iz članka 18. Zakona
paušalno oporezuje na način propisan člankom 44. Zakona,

13. pod 4.2.2. podatak o iznosu prenesenog
gubitka za koji se umanjuje dohodak iz tekuće godine,

14. pod 4.2.3. podatak o ukupnom dohotku od
samostalne djelatnosti kao razlika između 4.2.1. i 4.2.2. i uplaćenom predujmu
poreza i prireza,

15. pod 4.2.4. podaci o iznosima za dodatno
umanjenje dohot­ka ili uvećanje gubitka pojedinca od
samostalne djelatnosti, i to:

15.1. pod 4.2.4. r.br.
1. za plaće novozaposlenih osoba,

15.2. pod 4.2.4. r.br.
2. za nagrade učenika na praktičnom radu i naukovanju,

15.3. pod 4.2.4. r.br.
3. za izdatke za školovanje i stručno usavršavanje,

15.4. pod 4.2.4. r.br.
4. za izdatke za istraživanje i razvoj,

15.5. pod ukupno 4.2.4. ukupni iznos za dodatno
umanjenje dohotka ili uvećanje gubitka,

16. pod 4.2.5. podaci o prenesenom gubitku prema
godinama njegovog nastanka, umanjenju gubitka u tekućoj godini, iznosu gubitka
u tekućoj godini i gubitku za prijenos,

17. pod 4.2.6. podaci o dohotku od samostalne
djelatnosti ostvarenom na područjima posebne državne skrbi, Gradu Vukovaru i
brdsko-planinskim područjima za koji su propisane olakšice iz članka 55.
Zakona. Iskazuje se iznos dohotka ostvaren na tim područjima umanjen za dodatna
umanjenja iz članka 56. i članka 57. Zakona korištena na tim područjima i
umanjen za možebitni preneseni gubitak ostvaren na tim područjima u prethodnim
poreznim razdobljima. Izračunava se udio iskazanog dohotka u sveukupnom
dohotku, u postotku. Navedeni udio je osnova za utvrđivanje dijela ukupne
godišnje obveze poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak koja se može
umanjiti prema članku 55. Zakona.

18. pod 4.3. podaci o ostvarenim primicima od
imovine i imovinskih prava, izdacima za premije osiguranja prema članku 12.
stavku 9. Zakona, ostvarenom dohotku i ukupno uplaćenom predujmu poreza na
dohodak i prireza, prema pregledu primitaka i izdataka, potvrdama isplatitelja
i rješenju, potvrdama osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje. Podatke pod 4.3. ne iskazuju porezni obveznici čiji se dohodak od
iznajmljivanja stanova, soba i postelja putnicima i turistima i organiziranja
kampova paušalno oporezuje na način propisan člankom 44. Zakona ili se dohodak
po toj osnovi utvrđuje na način propisan za samostalne djelatnosti te se
popunjavaju podaci pod 4.2.,

19. pod 4.4. podaci o dohotku od kapitala –
matičnom broju odnosno matičnom broju građana isplatitelja, primitku od
kapitala, uplaćenim premijama osiguranja prema članku 12. stavku 9. Zakona,
dohotku i uplaćenom porezu na dohodak i prirezu,

20. pod 4.4.1. podaci o ostvarenim primicima od
dividendi i udjela u dobiti na temelju udjela u kapitalu prema članku 68.
stavku 2. Zakona, izdacima za premije osiguranja prema članku 12. stavak 9.
Zakona, ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,
prema potvrdama isplatitelja, osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje,

21. pod 4.4.2. podaci o ostvarenim primicima od
kamata, izdacima za premije osiguranja prema članku 12. stavku 9. Zakona,
ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu poreza i prireza prema potvrdama
isplatitelja, osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,

22. pod 4.4.3. podaci o primicima od izuzimanja
članova trgovačkih društava te izuzimanja fizičkih osoba koje po osnovi
samostalne djelatnosti utvrđuju dobit, možebitno umanjenim za uplaćene premije
osiguranja prema članku 12. stavku 9. Zakona, ostvarenom dohotku i uplaćenom
predujmu poreza i prireza, prema potvrdama isplatitelja te potvrdama
osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,

23. pod 4.4.4. podaci o ostvarenim primicima po
osnovi dodjele ili opcijske kupnje vlastitih dionica trgovačkih društava,
izdacima za uplaćene premije osiguranja prema članku 12. stavku 9. Zakona,
ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu poreza i prireza, prema potvrdama
isplatitelja i potvrdama osiguravajućih društava i Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje,

24. pod 4.4.5. podaci o ukupnom dohotku od
kapitala i ukupno uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,

25. pod 4.5. podaci o dohotku od osiguranja –
matičnom broju isplatitelja, primicima od osiguranja, izdacima za uplaćene
premije osiguranja prema članku 12. stavku 9. Zakona, ostvarenom dohotku i
uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza, prema potvrdama isplatitelja,
osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,

26. pod 4.6. podaci o drugom dohotku –
ostvarenim primicima po osnovi kojih se utvrđuje drugi dohodak prema članku 32.
Zakona, i to prema izvorima dohotka, izdacima koji se priznaju u Zakonom
propisanom postotku od ostvarenih primitaka, izdacima po osnovi uplaćenih
doprinosa za obvezna osiguranja iz primitaka po poseb­nim propisima, izdacima po osnovi uplaćenih premija
osiguranja prema članku 12. stavku 9. Zakona, ostvarenom dohotku i uplaćenom
predujmu poreza na dohodak i prireza, prema potvrdama isplatitelja, potvrdama
osiguravajućih društava i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,

27. pod 4.7. podaci o dohotku kojeg je rezident
ostvario u poreznom razdoblju u inozemstvu i inozemnom porezu, bez obzira može
li taj dohodak Republika Hrvatska oporezivati ili ne. Mogućnost oporezivanja odnosno
primjene odgovarajuće porezne stope utvrđuje nadležna ispostava Porezne uprave
na temelju iskazanih podataka o primitku koji je izvor ostvarenog dohotka iz
članka 5. Zakona i nakon umanjenja za iznos uplaćenih premija osiguranja iz
članka 12. stavka 9. Zakona, iznosu inozemnog dohotka i državi u kojoj je
ostvaren, u skladu s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i
međunarodnim ugovorima. Podaci se popunjavaju prema potvrdama inozemnih
isplatitelja i inozemnih poreznih tijela,

28. pod 5. podaci o sveukupnom ostvarenom
dohotku i uplaćenom predujmu poreza i prireza u poreznom razdoblju
(kalendarskoj godini) za koje je godišnja porezna prijava podnesena,

29. pod 6. podaci o iskorištenim olakšicama,
oslobođenjima i poticajima te određenim izdacima:

29.1. pod 6. r.br. 1.
iznos primljenih iznosa koji se ne smatraju primicima od obavljanja samostalne
djelatnosti umjetnika od kojih se dohodak utvrđuje na način propisan za
samostalnu djelatnost iz članka 17. do 24. Zakona (članak 20. Zakona o pravima samostalnih
umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva i članak 24. stavak
2. ovoga Pravilnika),

29.2. pod 6. r.br. 2.
iznos neoporezivih primitaka od obavljanja samostalne djelatnosti umjetnika od
kojih se dohodak utvrđuje na način propisan za samostalnu djelatnost iz članka
17. do 24. Zakona ili se utvrđuje drugi dohodak (članak 22. Zakona o pravima
samostalnih umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva i članak
46. stavak 6. ovoga Pravilnika) za umjetničko djelo,

29.3. pod 6. r.br. 3.
iznos uplaćenih premija životnog osiguranja s obilježjem štednje (članak 12.
stavak 9. Zakona),

29.4. pod 6. r.br. 4.
iznos uplaćenih premija dopunskoga i privatnog zdravstvenoga osiguranja (12.
stavak 9. Zakona),

29.5. pod 6. r.br. 5.
iznos uplaćenih premija dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja (12. stavak 9.
Zakona),

29.6. pod 6. r.br. 6.
iznos porezno priznatih izdataka reprezentacije (članak 22. stavak 1. točka 1.
Zakona),

29.7. pod 6. r.br. 7.
iznos razlike uvećanoga osobnog odbitka prema članku 54. Zakona u odnosu na
osobni odbitak prema članku 36. stavcima 1. i 2. Zakona,

29.8. pod 6. r.br. 8.
iznos manje uplaćenog poreza i prireza iz primitaka od nesamostalnog rada koje
su ostvarili hrvatski ratni vojni invalidi iz Domovinskog rata (članak 53.
stavak 1. Zakona),

29.9. pod 6. r.br. 9.
iznos za koji je umanjen porez na dohodak ostvaren od samostalnih djelatnosti
na područjima posebne državne skrbi i drugim područjima za koje su propisane
olakšice (članak 55. Zakona).

30. pod 7. popis priloženih isprava,

31. pod 8. napomene poreznog obveznika.

(3) Godišnju poreznu prijavu – Obrazac DOH s
popunjenim podacima pod 1. (opći podaci) i pod 6. o iskorištenim olakšicama,
oslobođenjima i poticajima te određenim izdacima, sastavljaju i Poreznoj upravi
dostavljaju i oni porezni obveznici koji su u porezom razdoblju iskoristili
propisane olakšice i oslobođenja iz stavka 2. točke 29. ovoga članka. Godišnju
poreznu prijavu – Obrazac DOH s popunjenim podacima pod 1. i 6. o iskorištenim
olakšicama, oslobođenjima i poticajima te određenim izdacima nisu obvezni
sastaviti i Poreznoj upravi dostaviti oni porezni obveznici koji su tijekom
poreznog razdoblja ostvarili samo dohodak od nesamostalnog rada za koji nisu
obvezni, ni ne žele podnijeti godišnju poreznu prijavu, a tijekom poreznog
razdoblja primitke je poslodavac/isplatitelj primitka (plaće) i mirovine
umanjivao za uplaćene premije osiguranja iz članka 12. stavka 9. Zakona, i to
ako je poslodavac/isplatitelj primitka (plaće) i mirovine u propisanom roku dostavio
obrazac iz članka 42. stavka 9. ovoga Pravilnika.

(4) Porezni obveznik, opunomoćenik ili porezni
savjetnik svojeručno potpisuje obrazac godišnje porezne prijave.

(5) Svi novčani podaci u poreznoj prijavi
popunjavaju se u kunama i lipama.

(6) »Prijava poreza na dohodak za –––––– godinu«
– Obrazac DOH, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

3.2.4.2. Prilozi uz
godišnju poreznu prijavu – Obrazac DOH

Članak 89.

(1) Godišnjoj poreznoj prijavi – Obrascu DOH
treba priložiti sljedeće isprave:

1. za dohodak od nesamostalnog rada iz članka
13. Zakona, preslici obrazaca IP, potvrde isplatitelja mirovine i potvrde ili
obavijesti o mirovini Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za isplaćene
mirovine,

2. za dohodak od samostalne djelatnosti obrta i
s obrtom izjednačenih djelatnosti, slobodnih zanimanja, poljoprivrede i
šumarstva i dohodak koji se utvrđuje kao dohodak od samostalne djelatnosti:

2.1. izvadak iz poslovnih knjiga s podacima o
ukupnim primicima i ukupnim izdacima, pri čemu se posebno iskazuju podaci o iznosu
otpisa, uplaćenim premijama osiguranja, te porezno priznatim izdacima
reprezentacije, a i podatak o broju zaposlenih sa stanjem na dan 31. prosinca,
sve ako izvadak nije priložen uz prijavu o zajedničkom dohotku,

2.2. popis dugotrajne imovine, ako nije priložen
uz prijavu o zajedničkom dohotku,

2.3. ugovore i isprave o otuđenju radnje,
poduzeća ili njihovih dijelova, za poreznog obveznika pojedinca,

2.4. isprave o udjelu u zajedničkom dohotku, ako
se već ne nalaze u nadležnoj ispostavi Porezne uprave,

3. za drugi dohodak iz članka 32. Zakona,
potvrde isplatitelja primitaka,

4. za dohodak od imovinskih prava iz članka 27.
stavaka 1. i 4. Zakona, pregled poslovnih primitaka i izdataka i potvrde
isplatitelja primitaka,

5. za dohodak od kapitala iz članka 30. Zakona i
dohodak od osiguranja iz članka 31. Zakona, potvrde isplatitelja primitaka,

6. za dohodak koji su fizičke osobe ostvarile
obavljanjem umjet­ničke i kulturne djelatnosti koja
se oporezuje kao djelatnost slobod­nog zanimanja, preslike naloga ili ugovora o primljenim
iznosima u novcu ili u drugim dobrima koja se prema odredbama članka 20. Zakona
o pravima samostalnih umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog
stvaralaštva i članka 24. stavka 2. ovoga Pravilnika ne oporezuju, temeljem
kojih su korištene porezne olakšice,

7. za neoporezivi dio primitka za isporučeno
umjetničko djelo od kojih se dohodak utvrđuje na način propisan za samostalnu
djelatnost iz članaka 19. do 24. Zakona (članak 22. Zakona o pravima samostalnih
umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva i članak 46. stavak
6. ovoga Pravilnika), potvrde nadležne strukovne umjetničke udruge ili
ovlaštene agencije o umjetničkom djelu, temeljem kojih su korištene porezne
olakšice,

8. za priznavanje dijela osobnog odbitka po
osnovi izdataka za zdravstvene usluge prema članku 36. stavci 12. do 15.
Zakona, izvorne račune o obavljenoj usluzi i druge isprave propisane člankom
57. ovoga Pravilnika,

9. za priznavanje dijela osobnog odbitka za
kupnju ili gradnju i održavanje stambenog prostora prema članku 36. stavcima
16. do 22. Zakona, preslike kupoprodajnog ugovora, izvorne građevinske
situacije, izvorne račune o obavljenoj isporuci odnosno usluzi, potvrde o
njihovom plaćanju, preslike ugovora o namjenskom stambenom kreditu, potvrde
kreditora o iznosu kamata uplaćenih u poreznom razdoblju i druge isprave iz
članka 58. ovoga Pravilnika,

10. za priznavanje dijela osobnog odbitka po
osnovi plaćene najamnine za potrebe stanovanja prema članku 36. stavcima 23. i
24. Zakona, preslik ugovora zaključenog s
najmodavcem, naloga o plaćanju najamnine odnosno potvrdu najmodavca o
naplaćenoj najamnini u poreznom razdoblju i druge isprave iz članka 60. ovoga
Pravilnika,

11. za priznavanje dijela osobnog odbitka po
osnovi danih darovanja prema članku 36. stavku 27. Zakona, preslike naloga o
doznaci u novcu i ugovora o danim darovanjima u drugim dobrima i uslugama,

12. za priznavanje dijela osobnog odbitka po
osnovi doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje plaćenih u tuzemstvu prema
članku 36. stavcima 10. i 11. Zakona, preslike naloga o uplati doprinosa,

13. za inozemni dohodak rezidenata dokaz o
ostvarenom dohotku i plaćenom porezu u inozemstvu,

14. za korištenje izdatka po osnovi uplaćenih
premija osiguranja iz članka 12. stavak 9. Zakona, potvrde osiguravatelja iz
članka 42. stavka 11. ovoga Pravilnika.

(2) Ako bračni drug, djeca i drugi uzdržavani
članovi uže obitelji rezidenta imaju prebivalište ili uobičajeno boravište u
inozemstvu, tada se uvjeti za korištenje osobnog odbitka moraju dokazati
potvrdama mjerodavnih tijela u inozemstvu. Ove potvrde moraju sadržavati
sljedeće:

1. osobne podatke o bračnom drugu, djeci i
uzdržavanim članovima uže obitelji, uz naznaku stupnja srodstva,

2. podatke o primicima uzdržavanih osoba iz
točke 1. ovoga stavka, na osnovi kojih se može utvrditi mogu li se smatrati
uzdržavanima,

3. rješenja o možebitnoj invalidnosti članova
uže obitelji.

XVI. OSTALE OBVEZE U
POSTUPKU OPOREZIVANJA

*1. Isplate u gotovu novcu*

Članak 90.

(1) Tijela državne uprave i sudbene vlasti te
druga državne tijela i službe jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave, zavodi, neprofitne organizacije, poduzetnici – pravne i fizičke
osobe obavljaju isplate primitaka koji se smatraju dohotkom obveznicima poreza
na dohodak na njihov žiroračun kod ovlaštene organizacije za platni promet
odnosno nerezidentima na njihov račun.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka navedena
tijela, organizacije odnosno osobe mogu obveznicima poreza na dohodak u gotovu
novcu isplatiti:

1. primitke koji se u skladu s člankom 9. Zakona
ne smatraju dohotkom, osim primitaka po osnovi darovanja za zdravstvene potrebe
iz stavka 2. točke 2.7. toga članka,

2. primitke na koje se u skladu s člankom 10.
Zakona ne plaća porez na dohodak, osim:

2.1. primitaka učenika i studenata na redovnom
školovanju za rad preko učeničkih i studentskih udruga po posebnim propisima
koje se obavljaju na njihove žiroračune. Iznimno, isplatitelji mogu, do kraja
poreznog razdoblja odnosno do 31. prosinca 2005. godine, isplate navedenih
primitaka obavljati i na tekuće račune poreznih obveznika, uz uvjet da po
isteku 2005. godine na zahtjev Porezne uprave dostave podatke o izvršenim
isplatama po tim računima odnosno prema primateljima,

2.2. stipendija učenicima i studentima koje se
isplaćuju za vrijeme njihova redovnog školovanja, a koje se do propisanog
iznosa ne smatraju drugim dohotkom,

2.3. športskih stipendija, nagrada za športska
ostvarenja i naknada športašima prema posebnih propisima, do propisanih iznosa,

3. primitaka po osnovi nesamostalnog rada iz
članka 14. Zakona,

4. primitaka od kapitala iz članka 30. Zakona,

5. primitaka od osiguranja iz članka 31. Zakona,

6. naknade za rad u svezi s izborom čije je
održavanje propisano posebnim zakonom, ako se isplaćuju do 1.600,00 kuna po
održanom izboru,

7. naknade za otkup sekundarnih sirovina i
otpada uz uvjet da sakupljanje sekundarnih sirovina i otpada nije samostalna
djelatnost poreznog obveznika u skladu s člankom 18. stavkom 1. Zakona, odnosno
da se radi o djelatnosti po osnovi koje se utvrđuje drugi dohodak prema članku
32. Zakona te uz uvjet da porezni obveznik kod jednog isplatitelja ostvari
primitak do najviše 1.600,00 mjesečno,

8. naknade za prodane osobne stvari odnosno
imovinu građana koja nije služila za obavljanje samostalne djelatnosti odnosno
ostvarivanje dohotka,

9. primitke koje ostvaruju djeca do navršene
punoljetnosti, odnosno do završetka redovnog školovanja, od obavljanja
sezonskih poslova (sezonski poslovi u poljoprivredi, branje i skupljanje
plodova i bilja, poslovi prodaje poljoprivrednih proizvoda, šumskih proizvoda,
osvježavajućih napitaka, ledenih slastica, dnevnog tiska, ulaznica i slično,
poslovi popisivanja, anketiranja, očitanja brojila i slično, amatersko
sudjelovanje u radu kulturno umjetničkih društava i slični poslovi), uz uvjet
da ovi primici kod jednog isplatitelja ne prelaze 9.600,00 kuna godišnje.

(3) Za svrhe oporezivanja dohotka, isplatama u
gotovu novcu smatra se izravna predaja gotova novca (novčanica i kovanica),
isplata čekom, isplata na štednu knjižicu građana pri poslovnoj banci ili pošti
i sve druge isplate obavljene izravno odnosno mimo žiroračuna poreznih
obveznika otvorenih kod ovlaštenih organizacija za poslove platnog prometa.

*2. Prijava u registar poreznih obveznika – Obrazac RPO*

Članak 91.

(1) Prijava radi upisa u registar poreznih
obveznika – Obrazac RPO podnosi se za dohodak iz članka 62. stavka 2. Zakona.

(2) Prijava iz stavka 1. ovoga članka sadržava:

1. podatak o ispostavi Porezne uprave nadležnoj
za poreznog obveznika,

2. osobne podatke poreznog obveznika – ime i
prezime, ime roditelja, matični broj građana, mjesto prebivališta ili
uobičajenog boravišta i adresu,

3. razloge upisa u registar odnosno brisanja iz registra
poreznih obveznika,

4. podatke o opunomoćeniku – ime i prezime ili
naziv, matični broj građana/matični broj, mjesto sjedišta, prebivališta ili
uobičajenog boravišta i adresu,

5. napomene poreznog obveznika,

6. potpis poreznog obveznika ili opunomoćenika.

(3) Uz podatke iz stavka 2. ovoga članka porezni
obveznici s dohotkom od samostalne djelatnosti (obrt, slobodna zanimanja,
poljoprivreda i šumarstvo) i drugih djelatnosti koje se oporezuju kao obrtnička
djelatnost obvezni su u prilogu dati i ove podatke:

1. o djelatnosti – naziv i vrsta djelatnosti,
šifra djelatnosti, adresa obavljanja djelatnosti, nadnevak početka odnosno
prestanka obavljanja djelatnosti,

2. o osobama s kojima zajednički ostvaruju
dohodak – imena i prezimena, matični brojevi građana, adrese prebivališta ili
uobičajenog boravišta, nadležna ispostava Porezne uprave i udjeli u
ostvarivanju zajedničkog dohotka,

3. o predviđenom iznosu dohotka u godini u kojoj
su počeli ostvarivati dohodak,

4. o predviđenom broju radnika u tekućoj godini,

5. o poslovnim jedinicama – naziv i adresa
poslovnih jedinica (radnji, obrta i drugih oblika samostalne djelatnosti),
nadležna ispostava Porezne uprave, naziv i šifra djelatnosti,

6. o osobi/tvrtki koja vodi poslovne knjige –
ime i prezime odnosno naziv tvrtke, mjesto prebivališta ili uobičajenog
boravišta, odnosno sjedišta, ulica i kućni broj i matični broj građana, odnosno
matični broj društva.

(4) Uz podatke iz stavka 3. ovoga članka porezni
obveznici koji ostvaruju dohodak od imovine i imovinskih prava, osim dohotka od
iznajmljivanja stanova, soba i postelja putnicima i turistima i organiziranja
kampova na koji se plaća porez u paušalnom iznosu, obvezni su u prilogu dati i
podatke:

1. o izvoru odnosno vrsti dohotka, adresi
ostvarivanja dohotka, nadnevku početka i prestanka ostvarivanja dohotka,

2. o osobama s kojima zajednički ostvaruju
dohodak – imena i prezimena, matični brojevi građana, adrese prebivališta ili
uobičajenog boravišta, nadležne ispostave Porezne uprave i udjeli u dohotku.

(5) Porezni obveznik koji počinje obavljati
djelatnost iznajmljivanja pokretnina kao što su skuteri, brodice, daske za
jedrenje, sandoline, pedaline, suncobrani, ležaljke i
druga slična sredstva ili sadržaji, obvezan je prijavi u registar poreznih
obveznika priložiti i preslik koncesijskog odobrenja
odnosno preslik rješenja nadležnog tijela za
obavljanje djelatnosti, izdanih prema posebnim propisima. Porezni obveznik
obvezan je u roku od osam (8) dana dostaviti nadležnoj ispostavi Porezne uprave
prema svom prebivalištu/ uobičajenom boravištu i svaku izmjenu izdanog
koncesijskog odobrenja ili rješenja za obavljanje djelatnosti.

(6) »Prijava u registar poreznih obveznika«–
Obrazac RPO, Prilog A i B, sastavni je dio ovoga Pravilnika.

*3. Vođenje evidencije o osobnoj imovini*

Članak 92.

(1) Porezna uprava dužna je prema odredbama
članka 63. Zakona tijekom poreznog razdoblja prikupljati podatke o oporezivim i
neoporezivim primicima fizičkih osoba (obveznika poreza na dohodak) i
uspoređivati ih s podacima o nabavljenoj osobnoj imovini i drugim izdacima tih
osoba te obavljati sve druge potrebne radnje.

(2) Za svrhe iz stavka 1. ovoga članka Porezna
uprava koristi se podacima kojima raspolaže, podacima koje priopći porezni
obveznik i podacima iz drugih izvora te ustrojava i vodi evidenciju potrebnu za
utvrđivanje pravilnosti iskazivanja i podmirivanja poreznih obveza.

(3) Evidencija o osobnoj imovini poreznih
obveznika i drugih fizičkih osoba sadrži podatke o imovini tih osoba u
tuzemstvu i u inozemstvu, a osobito:

1. o zemljištima (građevinskim i
poljoprivrednim) s podacima o broju, pojedinačnoj površini, lokaciji i vremenu
nabave,

2. o građevinama s podacima o broju,
pojedinačnoj površini, lokaciji, namjeni i vremenu nabave odnosno izgradnje,

3. o vozilima s podacima o vrsti, broju i
vremenu nabave,

4. o plovilima s podacima o vrsti, broju i
vremenu nabave,

5. o zrakoplovima s podacima o vrsti, broju i
vremenu nabave,

6. o iznosu gotovine u domaćoj i stranoj valuti
iznad 100.000,00 kuna,

7. o stanju novčanih sredstava na osobnim
računima ili štednim knjižicama (oročenih ili po viđenju) iznad 100.000,00
kuna,

8. o vrijednosnim papirima s podacima o vrsti,
broju, načinu i vremenu stjecanja,

9. o pravima na temelju životnih i dobrovoljnih
mirovinskih osiguranja s podacima o vrsti, trenutku kada su ugovorena i visini
uplaćenih premija osiguranja,

10. o potraživanjima svih vrsta i ostaloj
imovini i pravima.

(4) Evidencija o osobnoj imovini ne sadrži
podatke o dugotrajnoj imovini fizičkih osoba koja je upisana u Popis dugotrajne
imovine za samostalnu djelatnost iz članka 18. Zakona, odnosno za djelatnost
koja se na zahtjev poreznog obveznika ili na temelju Zakona oporezuje kao
samostalna djelatnost.

XVII. PRIJELAZNE I
ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 93.

(1) Godišnji porez na dohodak i prirez porezu na
dohodak za 2005. godinu utvrđuje se prema odredbama Zakona i ovoga Pravilnika.

(2) Za izvještajni mjesec prosinac 2004. i za
izvještajni mjesec siječanj 2005. podaci o primicima od nesamostalnog rada,
obračunanom porezu i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja popunjavaju
se i dostavljaju Poreznoj upravi na Obrascu ID propisanom člankom 19.
Pravilnika o porezu na dohodak (»Narodne novine«, broj 140/03, 188/03, 198/03 i
169/04).

(3) Obrazac IP iz članka 65. ovoga Pravilnika u
svezi s člankom 45. stavkom 3. Zakona i člankom 61. stavkom 10. ovoga
Pravilnika primjenjuju se od prvog dana mjeseca nakon stupanja na snagu ovoga
Pravilnika.

(4) Evidencije iz članka 25. stavka 3. ovoga Pravilnika,
Obrazac TO iz članka 37. ovoga Pravilnika i Obrazac DNR iz članka 64. ovoga
Pravilnika primjenjuju se od 1. siječnja 2006. godine.

(5) Do 31. prosinca 2005. godine primjenjuju se
Obrazac DNR i Obrazac TO iz članaka 20. i 38. ranije važećeg Pravilnika o
porezu na dohodak (»Narodne novine«, broj 140/03, 188/03, 198/03 i 169/04).

Članak 94.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaje
važiti Pravilnik o porezu na dohodak (»Narodne novine«, broj 1/05 i 14/05).

Članak 95.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
410-18/05-01/48

Urbroj: 513-07-21-01/05-4

Zagreb,
28. srpnja 2005.

Ministar financija

**Ivan Šuker, dipl. oec., v. r.**

OBRAZAC ID

IZVJEŠĆE

primicima od nesamostalnog
rada (plaći i mirovini), porezu na dohodak i prirezu

te doprinosima za obvezna
osiguranja u mjesecu \_\_\_\_\_\_\_\_ godine \_\_\_\_\_

(iznos u kunama i lipama)

![](dodatni/354947.gif)
![](dodatni/354948.gif)

OBRAZAC DNR

EVIDENCIJA O DOHOTKU OD
NESAMOSTALNOG RADA

![](dodatni/354949.gif)

OBRAZAC IP

![](dodatni/354950.gif)

DATUM SASTAVLJANJA \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

PEČAT I POTPIS OVLAŠTENE OSOBE

1 za poslodavce kod kojih je obrazac PK 2 za druge poslodavce (ne popunjavaju stupce broj 5 i 7) 3 za poslodavce koji isplaćuju plaće i mirovine za prethodna porezna razdoblja (godine) (čl. 45. st. 3. Zakona i čl. 61. stavak 10. Pravilnika)

OBRAZAC PK

POREZNA UPRAVA
PODRUČNI URED \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
ISPOSTAVA \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
NADNEVAK IZDAVANJA \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_                                                              MBG\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
                                                                                                              OSOBNI
BROJ UMIROVLJENIKA \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**KARTICA POREZA NA
DOHODAK OD NESAMOSTALNOG RADA**

![](dodatni/354951.gif)

![](dodatni/354952.gif)

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(pečat i potpis odgovorne osobe)

OBRAZAC KPI

KNJIGA PRIMITKA I IZDATAKA

![](dodatni/354953.gif)

![](dodatni/354954.gif)

![](dodatni/354955.gif)

OBRAZAC TO

EVIDENCIJA O TRAŽBINAMA I OBVEZAMA

![](dodatni/354956.gif)

![](dodatni/354957.gif)

![](dodatni/354958.gif)

![](dodatni/354959.gif)

![](dodatni/354960.gif)

![](dodatni/354961.gif)

![](dodatni/354962.gif)

![](dodatni/354963.gif)

![](dodatni/354964.gif)

![](dodatni/354965.gif)

![](dodatni/354966.gif)

>
![](dodatni/354967.gifbr<br><br><br>
<img src=)

![](dodatni/354969.gif)

![](dodatni/354970.gif)
![](dodatni/354971.gif)

![](dodatni/354972.gif)

![](dodatni/354973.gif)

![](dodatni/354974.gif)

![](dodatni/354975.gif)

![](dodatni/354976.gif)

![](dodatni/354977.gif)

![](dodatni/354978.gif)

![](dodatni/354979.gif)

![](dodatni/354980.gif)

![](dodatni/354981.gif)

![](dodatni/354982.gif)

![](dodatni/354983.gif)

![](dodatni/354984.gif)

![](dodatni/354985.gif)

![](dodatni/354986.gif)

![](dodatni/354987.gif)

![](dodatni/354988.gif)

![](dodatni/354989.gif)

![](dodatni/354990.gif)

![](dodatni/354991.gif)

![](dodatni/354992.gif)

![](dodatni/354993.gif)

![](dodatni/354994.gif)

![](dodatni/354995.gif)

![](dodatni/354996.gif)

![](dodatni/354997.gif)

![](dodatni/354998.gif)
![](dodatni/354999.gif)

![](dodatni/355000.gif)

![](dodatni/355001.gif)

![](dodatni/355002.gif)

![](dodatni/355003.gif)
![](dodatni/355004.gif)
![](dodatni/355005.gif)

![](dodatni/355006.gif)

![](dodatni/355007.gif)

![](dodatni/355008.gif)

![](dodatni/355009.gif)

![](dodatni/355010.gif)

![](dodatni/355011.gif)

Pravilnik, NN 95/2005-1884
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)