## Pravilnik o provođenju sustavnog istraživanja i mjera za sprječavanje širenja i suzbijanja smeđe truleži gomolja krumpira i bakterijskog venuća krumpira i rajčice, koju prouzrokuje bakterija Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.

### NN 119/2006 (6.11.2006.), Pravilnik o provođenju sustavnog istraživanja i mjera za sprječavanje širenja i suzbijanja smeđe truleži gomolja krumpira i bakterijskog venuća krumpira i rajčice, koju prouzrokuje bakterija Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**2658**

Na temelju članka 10. stavka 4., članka 11. stavka 5., članka 14. stavka 4. i
članka 50. Zakona o biljnom zdravstvu (»Narodne no­vine«, br. 75/05), ministar
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva donosi

## PRAVILNIK

### O PROVOĐENJU SUSTAVNOG ISTRAŽIVANJA I MJERA ZA SPRJEČAVANJE ŠIRENJA I SUZBIJANJE SMEĐE TRULEŽI GOMOLJA KRUMPIRA I BAKTERIJSKOG VENUĆA KRUMPIRA I RAJČICE, KOJU PROUZROKUJE BAKTERIJA Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. I. TEMELJNE ODREDBE

*Predmet Pravilnika*

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom propisuje način provođenja sustavnog istraživanja radi
utvrđivanja prisutnosti i određivanja rasprostranjenosti smeđe truleži gomolja
krumpira i bakterijskog venuća krumpira i rajčice, koju prouzrokuje bakterija
Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (u daljnjem tekstu: štetni
organizam) i, u slučaju pojave štetnog organizma, mjere za sprječavanje širenja
i suzbijanje radi iskorjenjivanja.

*Izvješćivanje u slučaju zaraze ili sumnje na zarazu*

Članak 2.

Ako posjednik bilja, biljnih proizvoda i drugih nadziranih pred­meta ili bilo
koja druga osoba uoči simptome zaraze ili posumnja na pojavu štetnog organizma,
obvezan je o tome odmah izvijestiti nadležnog fitosanitarnog inspektora, koji o
tome odmah izvješćuje nadležnu upravu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i
vodnoga gospodarstva (u daljnjem tekstu: Ministarstvo).

II. SUSTAVNO ISTRAŽIVANJE

*Sustavno istraživanje*

Članak 3.

(1) Radi utvrđivanja prisutnosti ili odsutnosti štetnog organizma provodi se
sustavno istraživanje kao dio posebnog nadzora u skladu s godišnjim programom iz
članka 14. stavka 2. Zakona o biljnom zdravstvu:
– na krumpiru (*Solanum tuberosum* L.), uključujući gomolje, isključujući sjeme u
botaničkom smislu, i
– na rajčici (*Lycopersicon lycopersicum* (L.) Karsten ex Farw), isključujući
plodove i sjeme (u daljnjem tekstu: glavne biljke domaćini).
(2) Radi utvrđivanja drugih mogućih izvora zaraze koji mogu ugroziti proizvodnju
glavnih biljaka domaćina, nadležna uprava donosi procjenu opasnosti od štetnog
organizma. Ako se pritom utvrdi opasnost od širenja štetnog organizma, u
proizvodnim područjima glavnih biljaka domaćina provodit će se sustavno
istraživanje:
– na drugim biljkama domaćinima, uključujući samoniklo bilje iz porodice
Solanaceae,
– u površinskim vodama koje se koriste za navodnjavanje ili prskanje glavnih
biljaka domaćina,
– u tekućem otpadu koji nastaje u industrijskoj preradi ili u pogonima za
pakiranje glavnih biljaka domaćina i koristi se za navodnjavanje ili prskanje
glavnih biljaka domaćina, i prema potrebi,
– na supstratima koji se koriste za rast bilja, tlu te krutim otpacima koji
nastaju u industrijskoj preradi ili u pogonima za pakiranje glavnih biljaka
domaćina.
(3) Sustavno istraživanje provode fitosanitarna inspekcija i Zavod za zaštitu
bilja u poljoprivredi i šumarstvu Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Zavod)
i druge znanstvene i stručne institucije kad ih godišnjim programom odredi
ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva (u daljnjem tekstu:
ministar).

*Postupci provođenja sustavnog istraživanja*

Članak 4.

(1) Pri provedbi godišnjeg programa sustavnog istraživanja fitosanitarni
inspektor ili stručna osoba Zavoda:
1. u slučaju krumpira:
– u odgovarajućim vremenskim razdobljima obavlja vizualni pregled usjeva
sjemenskog krumpira i krumpira koji nije namijenjen sadnji (u daljnjem tekstu:
merkantilni krumpir) i uzima uzorke tijekom uzgoja ili iz skladišta. Uzete
uzorke vizualno pregledava rezanjem gomolja, a
– uzorke sjemenskog krumpira, i kada je to potrebno merkantilnog krumpira,
dostavlja laboratoriju Zavoda ili ovlaštene institucije (u daljnjem tekstu:
laboratorij) radi laboratorijskog testiranja.
2. u slučaju rajčice:
– u odgovarajućim vremenskim razdobljima tijekom uzgoja obavlja vizualni pregled
najmanje onih presadnica koje su namijenjene tržišnoj proizvodnji.
3. na drugim biljkama domaćinima, u površinskim vodama, uključujući tekući otpad
te u ostalom materijalu, posebice supstratima, tlu i čvrstim otpacima
industrijskih postrojenja za preradu i pakiranje:
– uzima uzorke i dostavlja ih laboratoriju radi testiranja.
(2) Laboratorijska testiranja iz stavka 1. točke 1. i 3. ovoga članka provode se
sukladno standardnim postupcima za dijagnozu, otkrivanje i identifikaciju
bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. koje preporučuju
Europska i mediteranska organizacija za zaštitu bilja (EPPO) ili Europska unija
(u daljnjem tekstu: propisani postupci).

*Evidencija o sustavnom istraživanju*

Članak 5.

(1) Nadležna uprava vodi godišnju evidenciju o postupcima provođenja i
rezultatima sustavnog istraživanja, koja mora sadržavati sljedeće podatke:
1. za krumpir:
– procjenu ukupne površine na kojoj se uzgaja krumpir (sjemenski i merkantilni)
u hektarima,
– površine prikazane odvojeno za sjemenski (po kategorijama) i merkantilni
krumpir i, prema potrebi, po područjima,
– broj i vrijeme uzimanja uzoraka namijenjenih testiranju,
– broj vizualnih pregleda u polju tijekom uzgoja,
– broj vizualnih pregleda gomolja i veličina uzorka;
2. za rajčicu:
– procjenu ukupnog broja presadnica namijenjenih tržišnoj proizvodnji rajčice,
– broj vizualnih pregleda i uzoraka;
3. za druge biljke domaćine:
– biljnu vrstu,
– broj i vrijeme uzimanja uzoraka,
– naziv područja ili vode iz kojih su uzorci uzeti,
– postupci testiranja;
4. za površinske vode i tekući otpad koji nastaje u industrijskoj preradi i
pogonima za pakiranje glavnih biljaka domaćina:
– broj i vrijeme uzimanja uzoraka,
– naziv područja ili vode ili lokacija posjeda iz kojih su uzorci uzeti,
– postupci testiranja.
(2) O pojedinostima i rezultatima sustavnog istraživanja iz stavka 1. ovoga
članka, provedenog prethodne proizvodne godine, nadležna uprava je obvezna do 1.
lipnja tekuće godine izvijestiti države članice Europske unije, Europsku
komisiju i Stalni odbor za biljno zdravstvo (u daljnjem tekstu: Odbor), osim za
krumpir koji se čuva za sadnju na vlastitom gospodarstvu, za koji se obavijest
mora dostaviti do 1. rujna tekuće godine.

III. SUMNJA NA ZARAZU

*Sumnja na zarazu*

Članak 6.

(1) Na zarazu štetnim organizmom sumnja se:
– ako su tijekom vizualnog pregleda otkriveni znakovi bolesti i ako je rezultat
brzih testova provjere provedenih sukladno propisanim postupcima pozitivan, ili
– ako je testiranjem na latentnu zarazu dobiven pozitivan rezultat brzih testova
provjere provedenih sukladno propisanim postupcima.
(2) Da bi se potvrdila ili opovrgnula sumnja na zarazu štetnim organizmom,
provode se daljnja laboratorijska testiranja sukladno propisanim postupcima.
(3) Do dobivanja konačnog rezultata laboratorijskog testiranja iz stavka 2.
ovoga članka, fitosanitarni će inspektor:
1. zabraniti premještanje biljaka i gomolja iz svih usjeva, partija i pošiljaka
iz kojih su uzeti uzorci, osim ako se to premještanje obavlja pod njegovim
nadzorom, uz uvjet da je isključena opasnost od širenja štetnog organizma,
2. poduzeti potrebne radnje radi otkrivanja izvora zaraze štet­nim organizmom,
3. naložiti odgovarajuće dodatne mjere opreza radi sprječavanja širenja štetnog
organizma koje je odredilo Ministarstvo, ovisno o procijenjenom stupnju
opasnosti. Te će se mjere primjenjivati osobito u slučaju proizvodnje glavnih
biljaka domaćina i premještanja partija sjemenskog krumpira proizvedenih na
mjestu proizvodnje iz kojeg su uzeti uzorci spomenuti u točki 1. ovoga stavka.

*Čuvanje dokaznog materijala*

Članak 7.

(1) U slučaju sumnje na zarazu štetnim organizmom, do dobivanja konačnog
rezultata laboratorijskog testiranja provedenog sukladno propisanim postupcima,
laboratorij je obvezan zadržati i na primjeren način čuvati:
– sve uzorkovane gomolje, i kada je to moguće, sve uzorkovane biljke,
– sav preostali ekstrakt i dodatno pripremljen materijal za brze testove
provjere, npr. stakalca za imunofluorescenciju, i
– svu pripadajuću dokumentaciju.
Sačuvani uzorak gomolja omogućit će testiranje sortnosti, kada je to potrebno.
(2) U slučaju kada je laboratorijskim testiranjem, provedenim sukladno
propisanim postupcima, potvrđena zaraza štetnim organizmom, laboratorij je
obvezan najmanje mjesec dana nakon slanja obavijesti iz članka 15. stavka 1.
ovoga Pravilnika zadržati i na primjeren način čuvati:
– materijal naveden u stavku 1. ovoga članka, i
– uzorak umjetno zaraženih test biljaka rajčice i patlidžana, ako je moguće, i
– izoliranu kulturu štetnog organizma.

*Obavješćivanje u slučaju sumnje na zarazu*

Članak 8.

U slučaju sumnje na zarazu štetnim organizmom, kada postoji opasnost od
prenošenja zaraze sa glavnih biljaka domaćina ili površinske vode iz država
članica ili u države članice Europske unije, nadležna će uprava odmah o svim
pojedinostima vezanim za pojavu sumnje obavijestiti službeno tijelo nadležno za
zaštitu bilja svake države članice Europske unije i uspostaviti s tim tijelom
odgovarajuću suradnju.

IV. POTVRĐENA ZARAZA

*Postupak u slučaju potvrđene zaraze glavnih biljaka domaćina*

Članak 9.

Ako se laboratorijskim testiranjem iz članka 6. stavka 2. ovoga Pravilnika
uzorka glavnih biljaka domaćina potvrdi zaraza štetnim organizmom, fitosanitarni
će inspektor na temelju podataka dobivenih od Ministarstva:
1. provesti istraživanje u skladu s člankom 10. ovoga Pravilnika da bi utvrdio
opseg te jedan ili više primarnih izvora zaraze.
2. označiti kao zaražene:
– glavne biljke domaćine, pošiljku ili partiju iz koje je uzet uzorak,
– strojeve, opremu, prijevozna sredstva, skladišta ili njihove dijelove, i sve
druge objekte i predmete, uključujući materijal za pakiranje, koji su bili u
dodiru s glavnim biljkama domaćinima od kojih je uzet uzorak,
– mjesta proizvodnje, polja i, kada je to primjereno, zaštićene prostore
namijenjene proizvodnji bilja, bilo da je uzorak uzet u vrijeme uzgoja ili nakon
vađenja ili berbe glavnih biljaka domaćina,
3. odrediti opseg vjerojatne zaraze,
4. odrediti sigurnosno područje na temelju opsega i izvora primarne zaraze,
opsega vjerojatne zaraze i mogućeg širenja štetnog organizma.

*Opseg i primarni izvor zaraze glavnih biljaka domaćina*

Članak 10.

(1) Fitosanitarni će inspektor provesti istraživanje iz članka 9. točke 1. ovoga
Pravilnika da bi utvrdio opseg te jedan ili više primarnih izvora zaraze glavnih
biljaka domaćina uzimajući u obzir:
1. mjesta proizvodnje:
– na kojima se proizvodi ili je bio proizveden krumpir, koji je klonski srodan s
krumpirom na kojem je utvrđena zaraza štetnim organizmom,
– na kojima se proizvodi ili je bila proizvedena rajčica, koja potječe iz istog
izvora kao i rajčica na kojoj je utvrđena zaraza štet­nim organizmom,
– na kojima se proizvode ili su bili proizvedeni krumpir ili rajčica, koji su
pod nadzorom fitosanitarnog inspektora zbog sumnje na zarazu štetnim organizmom,
– na kojima se proizvodi ili je bio proizveden krumpir koji je klonski srodan s
krumpirom proizvedenim na mjestu proizvodnje gdje je utvrđena zaraza štetnim
organizmom,
– na kojima se proizvode krumpir ili rajčica, a koja se nalaze u blizini
zaraženih mjesta proizvodnje uključujući i ona mjesta proiz­vodnje na kojima se
koriste ista oprema za proizvodnju i objekti,
– na kojima se koriste površinske vode za navodnjavanje ili prskanje iz izvora
za koji se sumnja na zarazu ili je utvrđeno da je zaražen štetnim organizmom,
– na kojima se koriste površinske vode za navodnjavanje ili prskanje iz istog
izvora koji se koristi i na mjestima proizvodnje na kojima je utvrđena zaraza
ili postoji sumnja na zarazu štetnim organizmom,
– koja su poplavljena ili su bila poplavljena površinskim vodama u kojima je
utvrđena zaraza ili postoji sumnja na zarazu štetnim organizmom, i
2. površinske vode koje se koriste za navodnjavanje, prskanje ili su poplavile
polja ili mjesta proizvodnje na kojima je utvrđena zaraza štetnim organizmom.
(2) Istraživanje iz stavka 1. ovoga članka uključuje daljnje laboratorijsko
testiranje sukladno propisanim postupcima najmanje svih partija sjemenskog
krumpira koji je klonski srodan sa zaraženim krumpirom.

*Opseg vjerojatne zaraze glavnih biljaka domaćina*

Članak 11.

Fitosanitarni inspektor određuje za glavne biljke domaćine opseg vjerojatne
zaraze iz članka 9. točke 3. ovoga Pravilnika, na temelju mogućih doticaja
prije, poslije i tijekom proizvodnje, navod­njavanja ili prskanja ili na temelju
klonske srodnosti s biljkama ili gomoljima koji su označeni kao zaraženi,
uzimajući u obzir:
1. glavne biljke domaćine uzgojene na mjestu proizvodnje koje je označeno kao
zaraženo,
2. mjesto ili mjesta proizvodnje koja su u bilo kakvoj vezi s proizvodnjom
glavnih biljaka domaćina koje su označene kao zaražene, uključujući i ona na
kojima su se koristili ista oprema za proizvodnju i objekti,
3. glavne biljke domaćine koje su proizvedene na mjestima proizvodnje iz točke
2. ovoga članka ili su se nalazile na tim mjestima proizvodnje u vrijeme dok su
glavne biljke domaćini koje su označene kao zaražene u skladu s člankom 9.
točkom 2. alinejom 1. ovoga Pravilnika bile prisutne na mjestima proizvodnje iz
točke 1. ovoga članka,
4. posjede na kojima se nalaze ili dorađuju glavne biljke doma­ćini koje potječu
s mjesta proizvodnje iz točke 1. do 3. ovoga članka,
5. svaki stroj, prijevozno sredstvo, skladište, ili njihov dio, te druge objekte
ili predmete, uključujući i materijal za pakiranje, koji su mogli doći u dodir s
glavnim biljkama domaćinima koje su označene kao zaražene u skladu s člankom 9.
točkom 2. alinejom 1. ovoga Pravilnika,
6. sve glavne biljke domaćine koje su bile uskladištene ili u doticaju s nekim
od objekata ili predmeta iz točke 5. ovoga članka prije njihova čišćenja i
dezinfekcije,
7. biljke rajčice koje potječu iz istih izvora kao i rajčica koja je označena
kao zaražena, odnosno gomolje ili biljke krumpira koji su sestrinski ili
roditeljski klonski povezani s gomoljima i/ili biljkama krumpira koji je označen
kao zaražen štetnim organizmom, i koji se, iako su rezultati testiranja
provedenih sukladno propisanim postupcima negativni, smatraju vjerojatno
zaraženima radi klonske srod­nosti s krumpirom označenim kao zaraženim, a kod
rajčice, radi istog izvora kao i rajčica označena kao zaražena. Kada je
potrebno, može se provesti i test sortnosti da bi se provjerio identitet
zaraženih i klonski srodnih gomolja ili biljaka krumpira,
8. mjesta proizvodnje glavnih biljaka domaćina navedenih u točki 7. ovoga
članka,
9. mjesta proizvodnje glavnih biljaka domaćina na kojima se za navodnjavanje ili
prskanje upotrebljava voda koja je označena kao zaražena,
10. glavne biljke domaćine proizvedene na poljima koja su bila poplavljena
površinskom vodom za koju je utvrđeno da je zaražena štetnim organizmom.

*Sigurnosno područje*

Članak 12.

(1) Sigurnosno područje iz članka 9. točke 4. ovoga Pravilnika, fitosanitarni će
inspektor, na prijedlog nadležne uprave, odrediti na temelju opsega i izvora
primarne zaraze, opsega vjerojatne zaraze i mogućeg širenja štetnog organizma.
(2) Moguće širenje štetnog organizma iz stavka 1. ovoga članka određuje se
uzimajući u obzir:
– blizinu drugih mjesta proizvodnje glavnih biljaka domaćina,
– zajedničku proizvodnju i zajedničku uporabu zaliha sjemenskog krumpira,
– mjesta proizvodnje na kojima se upotrebljava površinska voda za navodnjavanje
ili prskanje glavnih biljaka domaćina, na kojima postoji ili je postojala
mogućnost površinskog dotjecanja vode s mjesta proizvodnje koja su označena kao
zaražena ili moguć­nost poplavljivanja vodom s mjesta proizvodnje koja su
označena kao zaražena.

*Postupak u slučaju zaraze drugih biljaka domaćina*

Članak 13.

Ako se laboratorijskim testiranjem provedenim sukladno propisanim postupcima
potvrdi zaraza štetnim organizmom u usjevu drugih biljaka domaćina, u područjima
gdje je ugrožena proizvodnja glavnih biljaka domaćina, fitosanitarni će
inspektor:
– provesti istraživanje u glavnim biljkama domaćinima u skladu s člankom 10.
ovoga Pravilnika,
– označiti kao zaražene biljke domaćine iz kojih je uzet uzorak,
– odrediti vjerojatnu zarazu i sigurnosno područje u skladu s člankom 11. i 12.
ovoga Pravilnika.

*Postupak u slučaju zaraze površinskih voda*

Članak 14.

(1) Ako se laboratorijskim testiranjem provedenim sukladno propisanim postupcima
potvrdi prisutnost štetnog organizma u površinskoj vodi (uključujući i tekući
otpad koji nastaje u industrijskoj preradi glavnih biljaka domaćina ili u
pogonima za njihovo pakiranje) ili u samoniklom bilju iz porodice Solanaceae
koje u njoj raste, a proizvodnja glavnih biljaka domaćina je ugrožena zbog
korištenja te vode za navodnjavanje, prskanje ili zbog poplavljivanja,
fitosanitarni će inspektor:
– provesti istragu uključujući pregled uzoraka površinskih voda i prisutnih
samoniklih biljaka iz porodice Solanaceae, u odgovarajućim vremenskim
razdobljima, radi utvrđivanja opsega zaraze,
– označiti, u dovoljno velikom opsegu, kao zaraženu površinsku vodu iz koje je
uzet uzorak, na temelju provedene istrage iz prvog podstavka ovoga stavka,
– odrediti vjerojatnu zarazu i sigurnosno područje na temelju označene zaraze iz
podstavka 2. ovoga stavka i mogućeg širenja štetnog organizma uzimajući u obzir
odredbe iz članka 11. ovoga Pravilnika.
(2) Moguće širenje štetnog organizma iz stavka 1. podstavka 3. ovoga članka
određuje se uzimajući u obzir:
– mjesta proizvodnje glavnih biljaka domaćina koja su ugrožena poplavljivanjem
ili graniče s površinskom vodom koja je označena kao zaražena,
– svako zasebno područje navodnjavanja koje je u vezi s površinskom vodom koja
je označena kao zaražena,
– vodeni tokovi povezani s površinskom vodom koja je označena kao zaražena,
uzimajući u obzir:
a) smjer i brzinu toka vode označene kao zaražene,
b) prisutnost samoniklih biljaka domaćina iz porodice Solanaceae.

*Obavješćivanje u slučaju potvrđene zaraze*

Članak 15.

(1) Nadležna uprava obvezna je odmah obavijestiti službeno tijelo nadležno za
zaštitu bilja svake države članice Europske unije, Europsku komisiju i Odbor o
zarazi iz članka 9. točke 2. ovoga Pravilnika i, kada je to moguće, iz članka
14. stavka 1. podstavka 2. ovoga Pravilnika kao i o pojedinostima o sigurnosnom
području iz članka 12. ovoga Pravilnika i, kada je to primjereno, iz članka 14.
stavka 1. podstavka 3. ovoga Pravilnika:
1. nakon dobivanja rezultata laboratorijskih testiranja provedenih sukladno
propisanim postupcima kojima je potvrđena zaraza navodeći:
a) za krumpir:
– naziv sorte i partiju,
– namjenu (merkantilni ili sjemenski), i kada je moguće, kategoriju sjemenskog
krumpira,
b) za biljke rajčice
– naziv sorte i partiju, i kada je moguće kategoriju.
(2) Uz obavijest iz članka 8. ovoga Pravilnika, kada je potvrđena sumnja na
zarazu, nadležna uprava šalje obavijest službenom tijelu nadležnom za zaštitu
bilja svake države članice Europske unije u kojima postoji opasnost od širenja
zaraze na glavne biljke domaćine, koja sadrži sljedeće elemente:
– naziv sorte krumpira ili rajčice i partije,
– naziv i adresu pošiljatelja i primatelja,
– datum prispijeća partije krumpira ili rajčice,
– veličinu isporučene partije krumpira ili rajčice,
– kopiju biljne putovnice ili kada je to moguće barem njezin broj, ili
registracijski broj proizvođača ili trgovca, te kopiju dostav­ni­ce.
(3) O slanju obavijesti iz stavka 2. ovoga članka, nadležna uprava izvještava
Europsku komisiju i Odbor.
(4) Uz obavijest iz stavka 3. ovoga članka, nadležna uprava obvezna je nakon
završetka svih istraživanja poslati Europskoj komisiji i članovima Odbora
dodatnu obavijest, koja sadrži sljedeće informacije:
– datum kada je zaraza potvrđena,
– kratak opis istrage provedene radi identifikacije izvora i mogućeg širenja
zaraze, uključujući i podatke o uzimanju uzoraka,
– informacije o identificiranim ili mogućim izvorima zaraze,
– pojedinosti o opsegu označene zaraze, uključujući broj mjesta proizvodnje i,
za krumpir, broj partija s nazivom sorte i, kada se radi o sjemenskom krumpiru,
kategorija,
– pojedinosti o sigurnosnom području, uključujući broj mjesta proizvodnje koja
nisu označena kao zaražena, ali su uključena u sigurnosno područje,
– pojedinosti o zaraženoj vodi, uključujući naziv i lokaciju vode i područje u
kojem se zabranjuje navodnjavanje,
– za sve pošiljke ili partije biljaka rajčice označene kao zaražene,
fitosanitarni certifikat propisan člankom 39. Zakona o biljnom zdravstvu i broj
biljne putovnice, u skladu s Popisom u Prilogu V., Dijelu A, Odjeljku I. 1.
provedbenog propisa o mjerama za sprječavanje unošenja i širenja organizama
štetnih za bilje, biljne proizvode i druge nadzirane predmete i mjerama
suzbijanja tih organizama,
– svaku drugu informaciju o potvrđenoj iznenadnoj pojavi štet­nog organizma koju
može zatražiti Europska komisija.

V. MJERE

*Mjere i postupci sa zaraženim glavnim biljkama domaćinima*

Članak 16.

(1) Sadnja glavnih biljaka domaćina koje su označene kao zaražene u skladu s
člankom 9. točkom 2. alinejom 1. ovoga Pravilnika nije dopuštena, već se one
moraju, pod nadzorom fitosanitarnog inspektora:
– upotrijebiti kao hrana za životinje nakon odgovarajuće toplinske obrade, koja
ne ostavlja nikakvu mogućnost preživljavanja štetnog organizma, ili
– odložiti na službeno odobrenom mjestu za zbrinjavanje otpada, za koje je
utvrđeno da ne postoji opasnost od nekontroliranog širenja štetnog organizma u
okoliš, na primjer cijeđenjem kroz pore tla do poljoprivrednog zemljišta ili
doticajem s vodom koja bi se mogla upotrijebiti za navodnjavanje poljoprivrednog
zemljišta, ili
– spaliti, ili
– industrijski preraditi, pod uvjetom da se izravno i odmah dopreme do mjesta
prerade, na kojem mora postojati službeno odobrena oprema za zbrinjavanje
otpada, čijim je korištenjem otklonjena opasnost od širenja štetnog organizma, i
na kojem postoji sustav za čišćenje i dezinfekciju barem onih prijevoznih
sredstava koja napuštaju mjesto prerade, ili
– podvrgnuti drugim mjerama, pod uvjetom da nema opasnosti od širenja štetnog
organizma. O takvim mjerama i njihovoj oprav­danosti, nadležna uprava obvezna je
izvijestiti Europsku komisiju i države članice Europske unije.
(2) Sav preostali otpad koji je nastao kao rezultat provedbenih mjera iz stavka
1. ovoga članka, mora biti zbrinut sukladno službeno odobrenom postupku u skladu
s člankom 19. ovoga Pravilnika.

*Mjere i postupci s vjerojatno zaraženim glavnim biljkama domaćinima*

Članak 17.

Sadnja glavnih biljaka domaćina koje se smatraju vjerojatno za­ra­ženima štetnim
organizmom u skladu s člankom 11. i člankom 14. stavkom 1. podstavkom 3. ovoga
Pravilnika, uključujući i glavne bilj­ke domaćine uzgojene na mjestima
proizvodnje koja se smatraju vje­rojatno zaraženima u skladu s člankom 11. ovoga
Pravilnika nije do­puštena, već se one moraju, pod nadzorom fitosanitarnog
inspek­to­ra:
1. kad se radi o gomoljima krumpira:
– upotrijebiti kao merkantilni krumpir namijenjen prehrani, pri čemu mora biti
pakiran na mjestima koja raspolažu odgovarajućom opremom za zbrinjavanje otpada,
i koji je spreman za neposred­nu dostavu i uporabu bez naknadnog prepakiranja.
Sa sjemenskim krumpirom dozvoljeno je rukovati u tim istim mjestima samo ako se
radi odvojeno ili nakon čišćenja i dezinfekcije, ili
– upotrijebiti kao merkantilni krumpir namijenjen industrijskoj preradi, uz
izravnu i brzu dostavu do pogona za preradu, koji mora raspolagati odgovarajućom
opremom za zbrinjavanje otpada i sustavom za čišćenje i dezinfekciju barem onih
prijevoznih sredstava koji napuštaju mjesto prerade, ili
– upotrijebiti ili zbrinuti na neki drugi službeno odobreni način, pod uvjetom
da nema opasnosti od širenja štetnog organizma.
2. kad se radi o ostalim dijelovima glavnih biljaka domaćina, uključujući
ostatke stabljika i lišća:
– uništiti, ili
– upotrijebiti ili zbrinuti na neki drugi službeno odobreni način, pod uvjetom
da nema opasnosti od širenja štetnog organizma.

*Čišćenje i dezinfekcija*

Članak 18.

(1) Fitosanitarni inspektor naredit će da se strojevi, prijevoz­na sredstva,
skladišta i njihovi dijelovi, ili drugi objekti i predmeti, uključujući
materijal za pakiranje, koji su označeni kao zaraženi u skladu s člankom 9.
točkom 2. alinejom 2. ovoga Pravilnika ili se smatraju vjerojatno zaraženima u
skladu s člankom 11. i člankom 14. stavkom 1. podstavkom 3. ovoga Pravilnika,
ili unište ili očiste i, kada je to primjereno, dezinficiraju primjenom
odgovarajućih postupaka kojima se otklanja opasnost od širenja štetnog
organizma.
(2) Nakon dezinfekcije, objekti i predmeti iz stavka 1. ovoga članka više se ne
smatraju zaraženima.

*Postupci zbrinjavanja otpada*

Članak 19.

(1) Službeno odobreni postupak zbrinjavanja otpada nastalog u procesu
industrijske prerade iz članka 14. ovoga Pravilnika, mora se izvršiti u skladu
sa sljedećim odredbama, tako da se izbjegne svaka opasnost od širenja štetnog
organizma:
1. otpaci krumpira i rajčice (uključujući odbačeni krumpir, koru i rajčicu) i
svi drugi kruti otpaci koji su u vezi s krumpirom i rajčicom (uključujući tlo,
kamenje i druge ostatke), moraju se odstraniti na sljedeći način:
– odložiti na za to službeno odobrenom mjestu, na kojem ne postoji opasnost od
nekontroliranog širenja štetnog organizma u okoliš, na primjer cijeđenjem kroz
pore tla do poljoprivrednog zemljišta ili doticajem s vodom koja bi se mogla
upotrijebiti za navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Otpaci se prevoze
izravno do određenog mjesta, u zatvorenom prijevoznom sredstvu, tako da ne
postoji opasnost od gubitka otpada, ili
– spaliti, ili
– primijeniti neke druge mjere za koje je utvrđeno da ne postoji opasnost od
širenja štetnog organizma. O primjeni ovih mjera nadležna uprava mora
izvijestiti Europsku komisiju i države članice Europske unije.
2. tekući otpad nastao u preradi, a koji sadrži raspršene krute čestice, mora se
prije uklanjanja filtrirati ili obraditi postupkom sedimentacije radi
odstranjivanja krutih čestica. Krute čestice se nakon toga uklanjaju na način
naveden u točki 1. ovoga članka. Tekući dio otpada se mora:
– u cijelosti prije odstranjivanja zagrijati na temperaturu od najmanje 60° C u
trajanju najmanje 30 minuta, ili
– odstraniti pod službenim nadzorom na neki drugi službeno odobreni način koji
onemogućava da otpaci dođu, na bilo koji način, u doticaj s poljoprivrednim
zemljištem ili vodom koja se može upotrijebiti za navodnjavanje poljoprivrednog
zemljišta. O primjeni ovih mjera nadležna uprava mora izvijestiti Europsku
komisiju i države članice Europske unije.
(2) Postupci propisani stavkom 1. ovoga članka primijenit će se i na otpad koji
nastaje tijekom rukovanja, odstranjivanja i prerade zaraženih partija.

Mjere u sigurnosnom području

Članak 20.

(1) U sigurnosnom području određenom u skladu s člankom 12. i člankom 14.
stavkom 1. podstavkom 3. ovoga Pravilnika, fitosanitarni će inspektor narediti
mjere navedene u Prilogu koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni
dio.
(2) O poduzetim mjerama iz stavka 1. ovoga članka nadležna uprava jednom
godišnje šalje obavijest državama članicama Europske unije, Europskoj komisiji i
Odboru.

*Postupak sa sjemenskim krumpirom*

Članak 21.

(1) Sjemenski krumpir mora potjecati izravno od materijala dobivenog sukladno
službeno odobrenom postupku kontrole i za koji je službenim laboratorijskim
testiranjem provedenim sukladno propisanim postupcima utvrđeno da nije zaražen
štetnim organiz­mom.
(2) Laboratorijsko testiranje iz stavka 1. ovoga članka provodi se:
1. u slučajevima kada je zaraza bila potvrđena u vlastitoj proiz­vodnji
sjemenskog krumpira:
– testiranjem ranijih generacija u lancu vegetativnog razmnožavanja, uključujući
početnu fazu klonske selekcije i sustavno testiranje klonova osnovnog sjemena,
– u slučajevima kada je utvrđeno da ne postoji klonska srod­nost, testiranjem
svih klonova osnovnog sjemena ili ranijih generacija u lancu vegetativnog
razmnožavanja, uključujući biljke iz po­čet­ne faze klonske selekcije, i
2. u drugim slučajevima, ili na svakoj biljci koja se nalazi u početnoj fazi
klonske selekcije, ili na reprezentativnim uzorcima osnovnog sjemena ili ranije
generacije u lancu vegetativnog razmno­žavanja.

*Zabrana posjedovanja i korištenja štetnog organizma*

Članak 22.

Zabranjeno je posjedovanje i bilo kakvo korištenje štetnog organizma.

*Iznimke od propisanih mjera*

Članak 23.

Ministarstvo može odobriti iznimke od mjera propisanih člankom 16., 17., 18.,
20. te člankom 22. ovoga Pravilnika, za pokusne, znanstvene ili selekcijske
namjene, pod uvjetom da se time osigura nadzor nad štetnim organizmom i da nema
opasnosti od njegova širenja.

Dodatne i strože mjere

Članak 24.

(1) Dodatne i strože mjere mogu se propisati radi suzbijanja ili sprječavanja
širenja štetnog organizma.
(2) O pojedinostima u vezi mjera iz stavka 1. ovoga članka nad­ležna uprava
šalje obavijest državama članicama Europske unije, Europskoj komisiji i Odboru.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

*Prestanak važnosti*

Članak 25.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika, prestaje važiti Naredba o provođenju
nadzora radi sprječavanja pojavljivanja smeđe truleži gomolja krumpira –
Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. i prstenaste truleži gomolja
krumpira – Clavibacter michiganensis ssp. Sepedonicus (»Narodne novine«, br.
78/01), u dijelu koji se odnosi na smeđu trulež gomolja krumpira – Ralstonia
solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.

*Stupanje na snagu*

Članak 26.

(1) Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.
(2) Odredbe članka 5. stavka 2., članka 8. i 15., članka 16. stavka 1. podstavka
5., članka 19. stavka 1. točke 1. alineje 3. i točke 2. alineje 2., članka 20.
stavka 2. i članka 24. stavka 2. ovoga Pravilnika stupaju na snagu danom
pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji.
(3) Odredbe članka 15. stavka 2. podstavka 5. i stavka 4. podstavka 7. ovoga
Pravilnika stupaju na snagu 1. siječnja 2008. godine.

Klasa: 011-02/06-01/8
Urbroj: 525-1-06-2
Zagreb, 30. listopada 2006.

Ministar poljoprivrede, šumarstva
i vodnoga gospodarstva
**Petar Čobanković**, v. r.

PRILOG

Mjere koje naređuje fitosanitarni inspektor i koje se provode u sigurnosnom
području uspostavljenom u skladu s člankom 12. i člankom 14. stavkom 1.
podstavkom 3. ovoga Pravilnika su sljedeće:

I. NA MJESTIMA PROIZVODNJE KOJA SU OZNAČENA KAO ZARAŽENA:

1. na polju ili u zaštićenom prostoru namijenjenom proizvodnji bilja koji je
označen kao zaražen:
1.1.1. u iduće, najmanje četiri vegetacijske godine nakon godine u kojoj je
utvrđena zaraza:
– obvezno je uklanjanje samoniklih biljaka krumpira i rajčice te drugih
samoniklih biljaka domaćina štetnog organizma, uključujući korove iz porodice
Solanaceae, i
– zabranjena je:
– sadnja gomolja ili biljaka krumpira te sjetva sjemena u botanič­kom smislu,
– sadnja biljaka i sjetva sjemena rajčice,
– uzimajući u obzir biologiju štetnog organizma,
– sadnja drugih biljaka domaćina,
– sadnja onih biljnih vrsta iz roda Brassica za koje je utvrđeno da omogućavaju
preživljavanje štetnog organizma,
– sadnja biljaka za koje je utvrđeno da omogućuju širenje štetnog organizma;
1.1.2. u prvoj sezoni proizvodnje krumpira ili rajčice koja slijedi nakon
razdoblja iz podtočke 1.1.1., pod uvjetom da na polju najmanje dvije uzastopne
vegetacijske godine prije sadnje tijekom provođenja sustavnog istraživanja nisu
nađene samonikle biljke krumpira i rajčice te druge biljke domaćini, uključujući
korove iz porodice Solanaceae,
– u slučaju proizvodnje krumpira, dopušta se proizvodnja isključivo merkantilnog
krumpira,
– proizvedeni gomolji krumpira ili biljke rajčice, kada je to potreb­no,
testiraju se sukladno propisanim postupcima;
1.1.3. u sezoni proizvodnje krumpira ili rajčice koja slijedi nakon one iz
podtočke 1.1.2., uz odgovarajući plodored, koji mora biti najmanje dvogodišnji
ako se želi proizvoditi sjemenski krumpir, provodi se sustavno istraživanje u
skladu s člankom 3. ovoga Pravilnika;
ili
1.2.1. u idućih, najmanje pet vegetacijskih godina nakon godine kada je utvrđena
zaraza:
– provode se mjere uklanjanja samoniklih biljaka krumpira i rajčice te drugih
biljaka domaćina štetnog organizma, uključujući korove iz porodice Solanaceae, i
– polje se prve tri godine održava na ugaru ili kao trajni pašnjak s intenzivnom
ispašom ili čestom niskom košnjom, ili se siju žitarice, ovisno o procjeni
opasnosti od štetnog organizma, ili se koristi za proizvodnju sjemenskih trava;
u sljedeće dvije uzastopne godine dopuštena je proizvodnja biljaka koje nisu
domaćini štetnog organizma i za koje je poznato da ne omogućavaju preživljavanje
ili širenje štetnog organizma,
1.2.2. u prvoj sezoni proizvodnje krumpira ili rajčice, koja slijedi nakon
razdoblja iz podtočke 1.2.1., pod uvjetom da tijekom provođenja sustavnog
istraživanja u najmanje dvije uzastopne vegetacijske godine prije sadnje na
polju nisu nađene samonikle biljke krumpira i rajčice te drugih biljaka
domaćina, uključujući korove iz porodice Solanaceae,
– u slučaju proizvodnje krumpira, dopušta se proizvodnja sjemenskog i
merkantilnog krumpira,
– proizvedeni gomolji krumpira ili biljke rajčice kada je to potrebno, testiraju
se sukladno propisanim postupcima.
2. Na svim ostalim poljima unutar zaraženog mjesta proizvodnje, pod uvjetom da
je fitosanitarni inspektor utvrdio da je otklonjena opasnost od samoniklih
biljaka krumpira i rajčice te drugih biljaka domaćina štetnog organizma,
uključujući korove iz porodice Solanaceae:
2.1. u vegetacijskoj godini koja slijedi nakon godine u kojoj je utvrđena
zaraza:
– zabranjuje se sadnja gomolja ili biljaka krumpira i sjetva sjemena krumpira u
botaničkom smislu, te sjetva ili sadnja drugih biljaka domaćina štetnog
organizma, ili
– u slučaju proizvodnje krumpira, dopušta se sadnja certificiranog sjemenskog
krumpira namijenjenog isključivo proizvodnji merkantilnog krumpira, ili
– u slučaju proizvodnje rajčice, dopušta se sadnja biljaka rajčice uzgojenih iz
sjemena koje udovoljava zahtjevima iz provedbenog propisa o mjerama za
sprječavanje unošenja i širenja organizama štetnih za bilje, biljne proizvode i
druge nadzirane predmete i mjerama suzbijanja tih organizama, isključivo za
proizvodnju plodova;
2.2. u drugoj vegetacijskoj godini koja slijedi nakon godine u kojoj je utvrđena
zaraza:
– u slučaju proizvodnje krumpira, dopušta se sadnja samo certificiranog
sjemenskog krumpira ili sjemenskog krumpira za koji je službenim testiranjem
potvrđeno da nije zaražen štetnim organizmom i da je proizveden pod stručnim
nadzorom na mjestima proizvodnje koja nisu označena kao zaražena, za sjemensku
ili merkantilnu proizvodnju,
– u slučaju proizvodnje rajčice, dopušta se sadnja samo onih biljaka rajčice
koje su uzgojene iz sjemena koje udovoljava zahtjevima iz provedbenog propisa o
mjerama za sprječavanje unošenja i širenja organizama štetnih za bilje, biljne
proizvode i druge nadzirane pred­mete i mjerama suzbijanja tih organizama, ili
iz biljaka dobivenih vegetativnim razmnožavanjem biljaka rajčice proizvedenih iz
takvog sjemena i uzgojenih pod stručnim nadzorom na mjestima proizvod­nje koja
nisu označena kao zaražena, za proizvodnju presadnica ili plodova;
2.3. najmanje još u trećoj vegetacijskoj godini koja slijedi nakon utvrđene
zaraze:
– u slučaju proizvodnje krumpira, dopušta se sadnja samo certificiranog
sjemenskog krumpira ili sjemenskog krumpira proizvedenog pod stručnim nadzorom
iz certificiranog sjemenskog krumpira, za sjemensku ili merkantilnu proizvodnju,
– u slučaju proizvodnje rajčice, dopušta se sadnja samo onih biljaka rajčice
koje su uzgojene iz sjemena koje udovoljava zahtjevima iz provedbenog propisa o
mjerama za sprječavanje unošenja i širenja organizama štetnih za bilje, biljne
proizvode i druge nadzirane predmete i mjerama suzbijanja tih organizama, ili iz
biljaka rajčice uzgojenih pod stručnim nadzorom iz takvih biljaka, za
proizvodnju presadnica ili plodova;
2.4. u svakoj vegetacijskoj godini iz podtočke 2.1., 2.2. i 2.3. poduzimaju se
mjere uklanjanja samoniklih biljaka krumpira i drugih biljaka domaćina štetnog
organizma ako su prisutni, i provodi se službeni pregled usjeva tijekom uzgoja u
odgovarajućim vremenskim razdobljima, svih polja na kojima se uzgaja krumpir;
proizvedeni krumpir sa svakog polja mora biti testiran sukladno propisanim
postupcima.
3. Odmah nakon utvrđivanja zaraze štetnim organizmom i nakon prve iduće
vegetacijske godine:
– svi strojevi, oprema i skladišni prostori na mjestu proizvodnje koji su se
koristili u proizvodnji krumpira ili rajčice moraju se očistiti i, kada je to
potrebno, dezinficirati u skladu s člankom 18. ovoga Pravilnika,
– fitosanitarni inspektor nadzire provedbu programa navodnjavanja i prskanja,
kojeg može zabraniti, kada je to potrebno, radi sprječavanja širenja štetnog
organizma.
4. U zaštićenom prostoru namijenjenom proizvodnji bilja koji je označen kao
zaražen, gdje je moguća potpuna zamjena supstrata za uzgoj:
– zabranjuje se sadnja gomolja ili biljaka krumpira i sjetva sjemena krumpira u
botaničkom smislu, te sjetva ili sadnja drugih biljaka domaćina štetnog
organizma, uključujući biljke i sjeme rajčice, sve dok se u tom zaštićenom
prostoru, pod nadzorom fitosanitarnog inspektora, ne provedu mjere uništavanja
štetnog organizma i uklone sve biljke domaćini i njihovi dijelovi, pri čemu se,
kao minimalna mjera, obvezno provodi potpuna zamjena supstrata za uzgoj te čiš­ćenje
i dezinfekcija tog zaštićenog prostora i cjelokupne opreme, i sve dok
fitosanitarni inspektor nakon provedbe tih mjera ne odobri proizvodnju krumpira
i rajčice,
– dopušta se proizvodnja krumpira iz certificiranog sjemenskog krumpira
proizvedenog pod stručnim nadzorom ili mini-gomolja ili mikro-biljaka dobivenih
iz kulture biljnog tkiva koje potječu iz testiranih izvora,
– dopušta se proizvodnja rajčice iz sjemena koje udovoljava zahtjevima iz
provedbenog propisa o mjerama za sprječavanje unošenja i širenja organizama
štetnih za bilje, biljne proizvode i druge nadzirane predmete i mjerama
suzbijanja tih organizama, ili iz biljaka dobivenih vegetativnim razmnožavanjem
biljaka rajčice uzgojenih iz takvog sjemena pod stručnim nadzorom,
– fitosanitarni inspektor nadzire provedbu programa navodnjavanja i prskanja,
kojeg može zabraniti, kada je to potrebno, radi sprječavanja širenja štetnog
organizma.

II. U ČITAVOM SIGURNOSNOM PODRUČJU, PORED MJERA OPISANIH U GLAVI I. OVOGA
PRILOGA:

1. Odmah nakon utvrđivanja zaraze fitosanitarni inspektor naređuje, prema
potrebi, čišćenje i dezinfekciju svih strojeva, opreme i skladiš­nih prostora na
posjedima na kojima su se koristili u proizvodnji krumpira ili rajčice primjenom
odgovarajućih postupaka, kao što je navedeno u glavi I. točki 3. podstavku 1.
ovoga Priloga.
2. Fitosanitarni inspektor odmah i tijekom najmanje triju vegetacijskih godina
koje slijede iza one u kojoj je utvrđena zaraza:
a) u sigurnosnom području određenom u skladu s člankom 12. ovoga Pravilnika:
– nadzire posjede na kojima se uzgajaju, skladište, nalaze ili dorađuju gomolji
krumpira ili rajčica, uključujući i posjede na kojima se koriste isti strojevi
za obavljanje radnji u vezi s nabrojenim djelatnostima,
– naređuje sadnju samo certificiranog sjemenskog krumpira ili sjemenskog
krumpira proizvedenog pod stručnim nadzorom unutar cijelog sigurnosnog područja
i testiranje sjemenskog krumpira nakon vađenja, proizvedenog na mjestima
proizvodnje koja se smatraju vjerojatno zaraženima, u skladu s člankom 11. ovoga
Pravilnika,
– naređuje da se na svim posjedima unutar tog područja s proiz­vedenim
sjemenskim krumpirom postupa odvojeno od merkantilnog krumpira, ili da se obavi
čišćenje i, prema potrebi, dezinfekcija između postupanja sa sjemenskim i
merkantilnim krumpirom,
– naređuje sadnju samo onih biljaka rajčice uzgojenih iz sjemena koje
udovoljavaju zahtjevima iz provedbenog propisa o mjerama za sprječavanje
unošenja i širenja organizama štetnih za bilje, biljne proizvode i druge
nadzirane predmete i mjerama suzbijanja tih or­ga­nizama, ili iz biljaka
dobivenih vegetativnim razmnožavanjem biljaka rajčice proizvedenih iz takvog
sjemena i uzgajanih pod struč­nim nadzorom, u svim usjevima rajčice unutar
sigurnosnog područ­ja,
– provodi sustavno istraživanje iz članka 3. ovoga Pravilnika;
b) za površinsku vodu koja je bila označena kao zaražena u skladu s člankom 14.
stavkom 1. podstavkom 2. ovoga Pravilnika ili predstavlja jedan od čimbenika, iz
članka 12. stavka 2. podstavka 3. i članka 14. stavka 2. ovoga Pravilnika, koji
utječu na moguće širenje štetnog organizma:
– obavlja sustavno istraživanje iz članka 3. stavka 2. ovoga Pravilnika u skladu
s godišnjim programom u odgovarajućim vremenskim razdobljima te uzima uzorke
površinske vode i, kada je to potreb­no, biljaka domaćina štetnog organizma iz
porodice Solanaceae, iz odgovarajućih izvora vode, radi testiranja. Testiranje
glavnih biljaka domaćina i svih drugih uzetih uzoraka mora biti provedeno suklad­no
propisanim postupcima,
– nadzire provedbu programa navodnjavanja i prskanja te može zabraniti upotrebu
vode koja je označena kao zaražena za navodnjavanje i prskanje glavnih biljaka
domaćina i, gdje je potrebno, drugih biljaka domaćina radi sprječavanja širenja
štetnog organizma. Fitosanitarni inspektor može opozvati tu zabranu, ako je na
temelju rezultata provedenog sustavnog istraživanja iz članka 3. stavka 2. ovoga
Pravilnika u skladu s godišnjim programom utvrdio da površinska voda više nije
zaražena. Korištenje vode za navodnjavanje i prskanje biljaka domaćina čija je
upotreba zabranjena može se dopustiti pod službenim nadzorom, primjenom službeno
odobrenih postupaka kojima se odstranjuje štetni organizam i sprječava njegovo
širenje,
– u slučaju kada je tekući otpad zaražen, zbrinjavanje krutog ili tekućeg otpada
koji nastaje pri industrijskoj preradi ili pakiranju glavnih biljaka domaćina
obavlja se pod nadzorom fitosanitarnog inspektora.
3. U slučaju potrebe, ministar može narediti zamjenu svih zaliha sjemenskog
krumpira u odgovarajućem vremenskom razdoblju.

Pravilnik, NN 119/2006-2658
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)