## Pravilnik o zaštiti životinja koje se uzgajaju u svrhu proizvodnje

### NN 44/2010 (14.4.2010.), Pravilnik o zaštiti životinja koje se uzgajaju u svrhu proizvodnje

MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

1125

Na temelju članka 37. stavka 4. Zakona o zaštiti životinja (»Narodne novine«, broj 135/06), ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

PRAVILNIK

O ZAŠTITI ŽIVOTINJA KOJE SE UZGAJAJU U SVRHU PROIZVODNJE[[1]](#footnote-29081-1)

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Pravilnikom određuju minimalni uvjeti za zaštitu životinja koje se uzgajaju ili drže u svrhu proizvodnje.

(2) Odredbe ovoga Pravilnika ne odnose se na:

a) životinje koje žive u divljini;

b) životinje na natjecanjima, izložbama, kulturnim ili sportskim događajima ili aktivnostima;

c) životinje za pokuse;

d) beskralježnjake.

(3) Ovaj se Pravilnik primjenjuje ne dovodeći u pitanje posebne odredbe predviđene drugim propisima, a posebno propisima o zaštiti kokoši nesilica[[2]](#footnote-29081-2), teladi[[3]](#footnote-29081-3) i svinja[[4]](#footnote-29081-4).

POJMOVNIK

Članak 2.

U ovom Pravilniku pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:

(1) Životinja – svaka životinja (uključujući ribe, gmazove i vodozemce) koja se uzgaja ili drži u svrhu proizvodnje hrane, vune, kože, krzna ili u druge proizvodne svrhe;

(2) Posjednik – svaka pravna ili fizička osoba koja je kao vlasnik, korisnik ili skrbnik stalno ili privremeno odgovorna za zdravlje i dobrobit životinje;

(3) Nadležno tijelo – Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja.

ODGOVORNOST POSJEDNIKA

Članak 3.

Posjednik mora poduzeti sve razumne mjere da osigura dobrobit životinja za koje skrbi te da se tim životinjama ne nanosi nikakva nepotrebna bol, patnja ili ozljeda.

Članak 4.

Posjednik životinje mora osigurati uvjete pod kojima se životinje (osim riba, gmazova ili vodozemaca) uzgajaju ili drže, s obzirom na njihovu vrstu i njihov stupanj razvoja, prilagodbu i udomaćenost, te njihove fiziološke i etološke potrebe u skladu sa stečenim iskustvom i znanstvenim spoznajama, koji su navedeni u Dodatku koji je sastavni dio ovog Pravilnika.

NADZOR

Članak 5.

(1) Nadležno tijelo provodi nadzor radi provjere udovoljavanja odredbama ovoga Pravilnika. Takvi se nadzori mogu provoditi u isto vrijeme kad i nadzori koji se provode u druge svrhe.

(2) Nadležno tijelo podnosi Europskoj komisiji (u daljnjem tekstu: Komisija) izvješća o obavljenim nadzorima iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 6.

(1) Za potrebe primjene ovoga Pravilnika veterinarski stručnjaci Komisije mogu, u suradnji s nadležnim tijelom:

(a) potvrditi udovoljava li nadležno tijelo propisanim zahtjevima;

(b) provoditi nadzor na licu mjesta u svrhu provjere da se nadzori obavljaju u skladu s ovim Pravilnikom.

(2) Nadležno tijelo osigurava veterinarskim stručnjacima Komisije svaku potrebnu pomoć prilikom obavljanja nadzora iz stavka 1. ovoga članka. Ishod nadzora mora se raspraviti s nadležnim tijelom prije sastavljanja i objave konačnog izvješća.

(3) Nadležno tijelo poduzima sve potrebne mjere u svrhu uklanjanja nesukladnosti utvrđenih tijekom nadzora iz stavka 1. ovoga članka.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 7.

Dodatak je tiskan u prilogu ovoga Pravilnika i njegov je sastavni dio.

Članak 8.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaju važiti članci 19. do 30. Pravilnika o uvjetima kojima moraju udovoljavati farme i uvjetima za zaštitu životinja na farmama (»Narodne novine«, broj 136/05, 101/07, 11/10 i 28/10).

Članak 9.

(1) Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, odredba članka 5. stavka 2. ovoga Pravilnika stupa na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju.

Klasa: 011-02/10-01-31

Urbroj: 525-06-1-0594/10-4

Zagreb, 30. ožujka 2010.

Ministar
Petar Čobanković, v. r.

DODATAK

OSOBLJE

1. O životinjama treba skrbiti dovoljan broj odgovarajuće osposobljenog osoblja s primjerenim znanjem i stručnošću.

KONTROLA OD STRANE POSJEDNIKA

2. Sve životinje koje se drže u takvim sustavima proizvodnje u kojima njihova dobrobit zavisi od redovite skrbi posjednika, moraju biti kontrolirane najmanje jednom dnevno. Životinje u drugim sustavima uzgoja treba kontrolirati u vremenskim razmacima koji su dostatni da se izbjegne bilo kakva patnja.

3. U objektima treba biti osigurano dostatno osvjetljenje (fiksno ili prijenosno) radi omogućavanja temeljitog pregleda životinja u bilo koje doba.

4. O svakoj životinji koja pokazuje znakove bolesti ili je ozlijeđena potrebno je bez odgađanja primjereno skrbiti i, ukoliko životinja ne reagira na takvu skrb, potrebno je zatražiti veterinarsku pomoć što je brže moguće. Ukoliko je to nužno, bolesne ili ozlijeđene životinje moraju se odvojiti u primjereni prostor sa, tamo gdje je to primjenjivo, suhom i udobnom steljom.

VOĐENJE EVIDENCIJE

5. Posjednik životinja mora imati evidenciju o svakom liječenju životinja i o broju uginulih životinja nađenih prilikom svakog pregleda.

Ukoliko se jednakovrijedni podaci vode u druge svrhe, isti se mogu koristiti i za potrebe ovoga Pravilnika.

6. Evidenciju iz točke 5. ovog Dodatka posjednik mora čuvati najmanje tri godine od zadnjeg unosa podataka te ih je dužan dati na uvid na zahtjev nadležnog tijela.

SLOBODA KRETANJA

7. Životinjama mora biti osigurana sloboda kretanja primjerena njihovoj vrsti te u skladu s postojećom praksom i znanstvenim spoznajama čime će se spriječiti nepotrebne patnje ili ozljede.

Ako je životinja stalno ili povremeno privezana ili boravi u ograničenom prostoru, treba joj na temelju postojeće prakse i znanstvenih spoznaja osigurati dovoljno prostora u skladu s njezinim fiziološkim i etološkim potrebama.

OBJEKTI I PROSTOR ZA SMJEŠTAJ ŽIVOTINJA

8. Materijali koji se koriste za izgradnju prostora za smještaj životinja, a posebice odjeljaka i opreme s kojom životinje mogu doći u doticaj, ne smiju biti štetni za zdravlje životinja i moraju se moći temeljito čistiti i dezinficirati.

9. Prostor za smještaj životinja i oprema s kojom životinje dolaze u doticaj moraju biti izgrađeni i održavani tako da nemaju oštrih rubova ili izbočina na koje bi se životinje mogle ozlijediti.

10. Strujanje zraka, koncentracija prašine i plinova, temperatura i relativna vlažnost zraka moraju biti u granicama koje nisu štetne za životinje.

11. Životinje držane u objektima ne smiju biti cijelo vrijeme u mraku niti bez primjerenog razdoblja odmora od umjetnog osvjetljenja. Ukoliko dostupno prirodno svjetlo nije dostatno za osiguranje fizioloških i etoloških potreba životinja, mora se osigurati primjereno umjetno osvjetljenje.

ŽIVOTINJE DRŽANE IZVAN OBJEKATA

12. Životinjama koje se drže izvan objekata, kada je to potrebno i moguće, treba osigurati zaštitu od nepovoljnih vremenskih uvjeta, grabežljivaca i drugih opasnosti za njihovo zdravlje.

AUTOMATSKA ILI MEHANIČKA OPREMA

13. Sva automatska ili mehanička oprema nužna za zdravlje i dobrobit životinja mora se kontrolirati barem jednom dnevno. Ukoliko se otkriju nedostaci, oni se moraju odmah ispraviti, ili ukoliko je to nemoguće, moraju se poduzeti primjereni koraci radi osiguranja zdravlja i dobrobiti životinja.

Ukoliko zdravlje i dobrobit životinja ovise o sustavu umjetnog prozračivanja, u slučaju njegova kvara mora se osigurati pričuvni sustav prozračivanja kao jamstvo dovoljne obnove zraka u svrhu očuvanja zdravlja i dobrobiti životinja, i mora se ugraditi sustav uzbunjivanja radi upozorenja u slučaju kvara. Sustav uzbunjivanja treba se redovito provjeravati.

HRANA, VODA I OSTALE TVARI

14. Životinjama mora biti osigurana takva hrana koja je primjerena njihovoj dobi i vrsti i koja im se daje u dovoljnoj količini da ih se održi u dobrom zdravlju i da se zadovolje njihove nutritivne potrebe. Niti jedna životinja se ne smije hraniti niti joj se smije nuditi tekućina na način, niti takva hrana ili tekućina smije sadržavati bilo koje tvari, kojima im se može uzrokovati nepotrebna patnja ili ozljeda.

15. Sve životinje moraju imati pristup hrani u vremenskim razmacima koji su primjereni njihovim fiziološkim potrebama.

16. Svim životinjama mora biti osiguran pristup vodi primjerene kvalitete u dovoljnim količinama ili moraju biti u mogućnosti zadovoljiti svoje potrebe za unosom tekućine na drugi način.

17. Oprema za hranjenje i napajanje mora biti osmišljena, izrađena i postavljena tako da se na najmanju moguću mjeru smanji zagađenje hrane i vode i sukob među životinjama.

18. Niti jedna druga tvar, osim onih koje se daju u svrhu liječenja ili u profilaktičke svrhe ili radi provođenja zootehničkih postupaka kako je određeno člankom 1. stavkom 3. točkom (c) Naredbe o zabrani primjene određenih ß - agonista te tvari hormonskog i tireostatskog učinka na farmskim životinjama (»Narodne novine«, broj 112/08)[[5]](#footnote-29081-5), ne smije se davati životinji, osim ukoliko je znanstvenim studijama o dobrobiti životinja ili stečenim iskustvom dokazano da učinak te tvari nije štetan za zdravlje ili dobrobit životinja.

ZAHVATI NA ŽIVOTINJAMA

19. Zahvati na životinjama se provode na način kojim se ne utječe na odredbe posebnog propisa o zaštiti svinja[[6]](#footnote-29081-6).

UZGOJ ŽIVOTINJA

20. Prirodni ili umjetni načini uzgoja životinja koji uzrokuju ili mogu uzrokovati patnju ili povredu bilo koje životinje u uzgoju se ne smiju primjenjivati.

Iznimno, dopušteno je korištenje određenih načina uzgoja životinja za koje je vjerojatno da će uzrokovati samo minimalnu ili trenutnu patnju ili ozljedu, ili tijekom kojih bi se mogli provoditi postupci koji ne uzrokuju trajnu ozljedu.

21. Ni jedna životinja se ne smije držati u svrhu proizvodnje, ako se ne može razumno očekivati, na temelju njezinog genotipa ili fenotipa, da se može držati bez štetnog učinka po njezino zdravlje ili dobrobit.

[[1](#footnote-29081-1-backlink)]Pravilnikom se preuzimaju odredbe Direktive Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se uzgajaju u svrhu proizvodnje

[[2](#footnote-29081-2-backlink)]Direktiva Vijeća 88/166/EEZ od 7. ožujka 1998. koja udovoljava procjeni suda u slučaju 131-86, (poništenje za zaštitu kokoši nesilica držanih u baterijskim kavezima) (SL L 74, 19. 3. 1988., str. 83.)., Direktiva Vijeća 1999/74/EZ od 17. srpnja 1999. godine kojom se određuju minimalni standardi za zaštitu kokoši nesilica

[[3](#footnote-29081-3-backlink)]Direktiva Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. kojom se utvrđuju minimalni standardi za zaštitu teladi (Kodificirana verzija)

[[4](#footnote-29081-4-backlink)]Direktiva Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. kojom se utvrđuju minimalni standardi za zaštitu svinja (Kodificirana verzija)

[[5](#footnote-29081-5-backlink)]Direktiva Vijeća 96/22/EZ od 29. travnja 1996. o zabrani korištenja nekih tvari s hormonskim ili tireostatskim djelovanjem i beta-agonista u uzgoju domaćih životinja i o ukidanju Direktiva 81/602/EEZ, 88/146/EEZ i 88/299/EEZ (SL L 125, 23. 5. 1996., str. 3.).

[[6](#footnote-29081-6-backlink)]Direktiva Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. kojom se utvrđuju minimalni standardi za zaštitu svinja (Kodificirana verzija)

Pravilnik, NN 44/2010-1125