## Zakon o trgovini

### NN 11/1996 (9.2.1996.), Zakon o trgovini

# **ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE**

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O TRGOVINI**

Proglašavam Zakon o trgovini, koji je donio Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske na sjednici 31. siječnja 1996.

Broj: 01-96-264/1

Zagreb, 6. veljače 1996.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

### **ZAKON O TRGOVINI**

### **DIO PRVI**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuju se uvjeti za obavljanje djelatnosti trgovine
na domaćem tržištu, obavljanje trgovine s inozemstvom, zaštitne mjere
pri uvozu i izvozu, mjere ograničavanja obavljanja trgovine, nepošteno
tržišno natjecanje te nadzor i upravne mjere.

Članak 2.

Djelatnost trgovine u smislu ovoga Zakona je kupnja i prodaja robe te
obavljanje trgovačkog posredovanja na domaćem i inozemnom
tržištu.

Djelatnost trgovine može obavljati pravna i fizička osoba koja
je registrirana za obavljanje te djelatnosti.

Članak 3.

Trgovac je, u smislu ovoga Zakona, pravna ili fizička osoba,
koja obavlja djelatnost trgovine iz članka 2. ovoga Zakona.

Izvoznik je, u smislu ovoga Zakona, trgovac te druga pravna ili fizička
osoba koja radi obavljanja registrirane djelatnosti izvozi robu iz zemlje.

Uvoznik je, u smislu ovoga Zakona, trgovac te druga pravna ili fizička
osoba koja radi obavljanja registrirane djelatnosti uvozi robu u zemlju.

Članak 4.

Trgovac se bavi trgovinom slobodno i uz jednake uvjete na tržištu.

Zabranjeno je ponašanje trgovca koje je suprotno dobrim poslovnim običajima,
kojim se narušava slobodno tržišno natjecanje te kojim se nanosi šteta
potrošačima.

Članak 5.

Aktima državnih tijela ne može se trgovcu ograničavati pravo
slobodnog nastupanja na tržištu, zabranjivati tržišno natjecanje ili dovoditi
u nejednak položaj na tržištu pojedine trgovce i potrošače, osim
u slučajevima propisanim zakonom.

II. OBAVLJANJE TRGOVINE

Članak 6.

Trgovina se može obavljati kao trgovina na veliko, trgovina na malo
i posredovanje u trgovini.

Trgovac se može baviti svim oblicima trgovine za koje je registriran,
ako ovim Zakonom ili drugim propisom nije drukčije određeno.

Članak 7.

Trgovac može, bez upisa u registar, obavljati i druge poslove u manjem
opsegu, koji služe obavljanju djelatnosti trgovine, a koji se uobičajeno
obavljaju uz djelatnost trgovine.

Članak 8.

Odredbe ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju i na:

- pravne i fizičke osobe registrirane za obavljanje djelatnosti
proizvodnje koje svoje proizvode prodaju na tržištu,

- društvene organizacije i udruženja građana koji radi ostvarivanja
svojih zadataka, sukladno odredbama statuta, prodaju određenu robu,

- fizičke osobe, koje se bave poljoprivrednom proizvodnjom, kad
svoje poljoprivredne proizvode prodaju na tržištu,

- fizičke osobe koje na temelju ugovora s registriranim trgovcem,
bez zasnivanja radnog odnosa, obavljaju za trgovca trgovinu na malo određenom
robom.

TRGOVINA NA VELIKO

Članak 9.

Trgovina na veliko je kupnja robe radi daljnje prodaje trgovcima na
malo, industrijskim, trgovačkim i profesionalnim korisnicima i ustanovama
te drugim trgovcima na veliko kao i posredovanje u kupnji, odnosno prodaji
robe za treće osobe.

Trgovina na veliko, u smislu ovoga Zakona je kupnja i prodaja robe na
inozemnom tržištu.

Članak 10.

Trgovina na veliko se obavlja u posebnim prostorijama ili u skladištima
za prodaju robe na veliko, na tržnicama za prodaju robe na veliko te na
drugim mjestima koja udovoljavaju propisanim uvjetima, a može se obavljati
i u tranzitu.

Pod trgovinom na veliko u tranzitu podrazumijeva se kupnja robe i njezina
prodaja bez zadržavanja u skladištu trgovca na veliko.

Za obavljanje trgovine na veliko u tranzitu nije potrebna prodajna prostorija.

Članak 11.

Trgovina na veliko može se obavljati i na robnim burzama.

Osnivanje i ustrojstvo robnih burzi uređuju se posebnim zakonom.

TRGOVINA NA MALO

Članak 12.

Trgovina na malo je kupnja robe radi daljnje prodaje stanovništvu za
osobnu potrošnju ili uporabu u kućanstvu i posredovanje u kupnji,
odnosno prodaji robe za treće osobe.

Članak 13.

Trgovina na malo se obavlja u prodajnim prostorijama (u daljnjem tekstu:
prodavaonice) te izvan njih, ako su za takav način prodaje ispunjeni
propisani uvjeti.

Članak 14.

Prodaja robe izvan prodavaonica je osobito prodaja na tržnicama na malo,
prodaja putem pošte, na klupama, u kioscima, prodaja u prostorijama kupca,
prodaja putem automata, televizije, pokretnih prodavača (ulični
prodavači s kolicima i dr.).

Prodajom robe izvan prodavaonice smatraju se i prigodne prodaje (priredbe,
sajmovi, izložbe).

Za prodaju robe na određenoj lokaciji na klupama, u kioscima, automatima,
pokretnim prodavačima i prigodnom prodajom, potrebno je odobrenje
nadležnog tijela lokalne samouprave.

DRAŽBE

Članak 15.

Posebni način obavljanja trgovine na veliko i trgovine na malo
je dražba (javno nadmetanje).

Dražba je organizirana prodaja robe najboljem nuditelju na temelju javne
objave i javnog nadmetanja na određenom mjestu i u određeno vrijeme.

Dražbe mogu biti stalne i povremene.

Uvjete za organiziranje dražbe, popis robe koja se obvezno prodaje na
dražbama te način poslovanja i postupak prodaje putem dražbe propisuje
Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada) na prijedlog ministra
nadležnog za trgovinu.

POSREDOVANJE U TRGOVINI

Članak 16.

Posredovanje u trgovini, u smislu ovoga Zakona su agencijske usluge,
zastupničke usluge, usluge robnih burza, komisione usluge i usluge
uskladištenja robe te druge usluge uobičajene u trgovini.

III. UVJETI ZA OBAVLJANJE TRGOVINE

Članak 17.

Za obavljanje trgovine moraju biti ispunjeni:

- minimalni tehnički uvjeti, kojima moraju udovo-ljavati poslovne
prostorije, oprema i sredstva pomoću kojih se obavlja trgovina te
drugi uvjeti s obzirom na oblik i način obavljanja trgovine,

- opći sanitarni i zdravstveni uvjeti, kojima moraju udovoljavati
poslovne prostorije, oprema, sredstva i osobe koje neposredno posluju s
robom, koja može utjecati na zdravlje ljudi.

Uvjete iz stavka 1. ovoga članka, propisuje ministar nadležan
za trgovinu u suglasnosti s ministrima drugih nadležnih ministarstava.

Propisom iz stavka 2. ovoga članka određuju se najmanji uvjeti
što ih moraju ispunjavati poslovne prostorije, oprema i uređaji u prodajnim
objektima, trgovine na veliko i malo i za obavljanje trgovačkog
posredovanja, uvjeti glede vanjskih površina prodajnog objekta, uvjeti
za prodaju robe izvan prodajnih objekata te robe koju je dopušteno prodavati
izvan prodajnih objekata.

Ispunjavanje uvjeta iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje rješenjem
nadležno tijelo županije, odnosno Grada Zagreba.

Članak 18.

Osobe koje obavljaju određene poslove u trgovini moraju ispunjavati
uvjete minimalne stručne spreme za obavljanje tih poslova.

Poslove iz stavka 1. ovoga članka i odgovarajuću stručnu
spremu za njihovo obavljanje, propisuje ministar nadležan za trgovinu.

Članak 19.

Radno vrijeme i raspored dnevnog i tjednog radnog vremena prodavaonica
i drugih oblika trgovine, radno vrijeme u dane državnih blagdana i neradnih
dana u kojem je trgovac dužan poslovati te radno vrijeme za tržnice, mjesne
sajmove, izložbe i druge povremene načine obavljanja trgovine propisuje
poglavarstvo općine, odnosno grada.

Članak 20.

Trgovac mora za obavljanje trgovine na malo u svakoj prodavaonici i
izdvojenom prodajnom mjestu voditi poseban popis koji sadrži podatke o
nabavi, prodaji i cijeni robe i obavljenom posredovanju.

Poseban popis iz stavka 1. ovoga članka vodi se stalno - dnevno
i mora se nalaziti u prodavaonici i na izdvojenom prodajnom mjestu za vrijeme
poslovanja.

Oblik, sadržaj i način vođenja popisa iz stavka 1. ovoga
članka propisat će ministar nadležan za trgovinu.

**DIO DRUGI**

I. UVJETI ZA OBAVLJANJE TRGOVINE S INOZEMSTVOM

Članak 21.

Trgovina s inozemstvom obavlja se na temelju ugovora između trgovca
sa sjedištem u Republici Hrvatskoj i osoba sa sjedištem u inozemstvu sukladno
propisima Republike Hrvatske te međunarodnim sporazumima i ugovorima.

*1. Izvoz i uvoz; izvozno-uvozno carinjenje*

Članak 22.

Izvoz, odnosno uvoz robe i usluga obavljen je kada je roba ocarinjena
i kada je roba prešla carinsku crtu, odnosno kada je usluga pružena. Danom
izvoza, odnosno uvoza robe, smatra se dan kada je roba ocarinjena.

Ministar nadležan za trgovinu propisuje koji se dan smatra danom izvoza
odnosno uvoza usluge.

Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka, nadležna carinarnica
može odobriti izvozno-uvozno carinjenje robe, iako roba nije prešla carinsku
crtu, ako su s tim suglasni svi sudionici u poslu izvoza i uvoza i ako
se time pridonosi smanjenju troškova prijevoza. Pri izvozno-uvoznom carinjenju
te robe primjenjuju se propisi što se odnose na izvoz i uvoz robe koja
prelazi carinsku crtu.

*2. Uvjeti koje mora ispunjavati roba pri uvozu*

Članak 23.

Roba koja ne udovoljava propisanim normama o stavljanju robe u promet
ili uporabu na hrvatskom tržištu, ne može se uvoziti, odnosno privremeno
uvoziti u Republiku Hrvatsku.

Roba koja se uvozi ili privremeno uvozi mora glede zdravstvene, veterinarske
ili fitopatološke ispravnosti udovoljavati uvjetima koji su propisani u
Republici Hrvatskoj.

Roba za koju je propisan postupak obveznog atestiranja ili homologacije
mora biti ispitana i atestirana u ovlaštenoj organizaciji, te odgovarajuće
označena nakon dobijanja propisanog atesta, odnosno prije stavljanja
u promet.

Trgovac koji uvozi motorna vozila, opremu i trajna potrošna dobra dužan
je neposredno, putem drugog trgovca ili druge osobe osigurati servis i
rezervne dijelove pri prodaji te robe na hrvatskom tržištu.

Članak 24.

Radi sprječavanja uvoza štetnog otpada, ugrožavanja života i
zdravlja ljudi i životinja, te čovjekova okoliša, Vlada može zabraniti,
odnosno ograničiti uvoz, privremeni uvoz i provoz određene robe
preko teritorija Republike Hrvatske ili propisati uvjete i kriterije uz
koje se ta roba može uvoziti, privremeno uvoziti ili provoziti preko teritorija
Republike Hrvatske.

*3. Isprave koje prate robu pri izvozu i uvozu*

Članak 25.

Kada je ugovorom sa stranom osobom, propisima strane države, međunarodnim
sporazumom ili propisom Republike Hrvatske predviđeno da robu pri izvozu
i uvozu mora pratiti potvrda o podrijetlu robe ili druge potvrde, odnosno
određene ovjerene isprave, takve potvrde izdaje ili ovjerava ministarstvo
nadležno za trgovinu.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, potvrde o hrvatskom podrijetlu
robe izdaje ili ovjerava Hrvatska gospodarska komora.

Vlada donosi propis kojim se određuje što se smatra robom hrvatskog
podrijetla, što se smatra robom uvoznog podrijetla, propisuje način
izdavanja potvrda i ovjere isprava koje prate robu pri izvozu ili uvozu
te propisuje u kojim je slučajevima potrebno pribaviti potvrde o
podrijetlu robe koja se izvozi ili uvozi.

Propisom iz stavka 3. ovoga članka Vlada može odrediti da potvrde
ili druge ovjerene isprave, osim potvrda iz stavka 2. ovoga članka,
izdaje, odnosno, ovjerava drugo tijelo državne uprave, lokalne samouprave
i uprave ili Hrvatska gospodarska komora.

Članak 26.

Pri donošenju propisa o podrijetlu robe iz članka 25. ovoga Zakona,
polazi se od sljedećih kriterija:

- zemljom podrijetla uvozne robe smatra se zemlja u kojoj je ta roba
proizvedena u cijelosti ili ako je više zemalja sudjelovalo u proizvodnji
određene robe, zemlja u kojoj je obavljena posljednja bitna promjena
na robi,

- pravila o podrijetlu robe moraju se temeljiti na potvrdnom određenju
podrijetla robe; niječno određenje podrijetla robe može se koristiti
samo radi pojašnjenja potvrdnog određenja.

- pravila o podrijetlu robe koja se primjenjuju pri izvozu i uvozu robe
ne smiju biti restriktivnija od pravila koja određuju što se smatra
robom hrvatskog podrijetla i ne smiju proizvoditi diskriminirajući
učinak prema pojedinim zemljama,

- pravila o podrijetlu robe ne mogu se koristiti kao mjera kojom se
izravno ili neizravno ograničava trgovina s inozemstvom.

U slučajevima za koje se primjenjuju povlaštene carinske stope
između Republike Hrvatske i pojedinih zemalja, pravila o podrijetlu
robe iz stavka 1. ovoga članka uređuju se sukladno sklopljenom
ugovoru s pojedinom zemljom.

*4. Izvoz i uvoz bez naplate i plaćanja

protuvrijednosti*

Članak 27.

Izvoznik može izvoziti robu i usluge bez naplate protuvrijednosti, a
uvoznik uvoziti robu i usluge bez plaćanja protuvrijednosti:

- ako je to u svezi s obavljanjem njegove gospodarske djelatnosti i
ako roba koaj se izvozi odnosno uvozi ne služi za daljnju prodaju,

- ako postoji uzajamnost s određenom državom,

- ako je to predviđeno međunraodnim ugovorima i konvencijama.

Bez naplate, odnosno plaćanja protuvrijednosti, mogu slati i primati
robu i pružati usluge u humanitarne, znanstveno-prosvjetne, kulturne, zdravstvene,
socijalne, športske, vjerske i druge slične svrhe, udruge, odnosno
ustanove registrirane za te djelatnosti.

Izvoz i uvoz, odnosno primanje i slanje robe te primanje i pružanje
usluga iz stavka 1. i 2. ovoga članka obavlja se slobodno.

Nadležnoj carinarnici, uz carinsku deklaraciju, podnosi se dokaz o izvozu
bez naplate odnosno uvozu bez plaćanja protuvrijednosti te izjava
odgovorne osobe kod izvoznika, odnosno uvoznika da se radi o izvozu i uvozu
bez naplate, odnosno plaćanja protuvrijednosti.

PRIVREMENI IZVOZ I UVOZ

Članak 28.

Roba se može privremeno izvoziti i uvoziti radi pružanja usluga stranim
osobama i korištenja usluga stranih osoba te u drugim slučajevima
predviđenim ovim Zakonom.

Roba iz stavka 1. ovoga članka se izvozi, odnosno uvozi s točno
utvrđenom namjenom i s obvezom vraćanja u određenom roku
u istom ili promije-

njenom stanju.

Privremeno izvezena ili uvezena roba može se upotrijebiti samo za namjene
za koje je bila privremeno izvezena, odnosno uvezena.

Privremeno izvezena roba mora se vratiti u Republiku Hrvatsku ili trajno
izvesti, a privremeno uvezena roba mora se vratiti u inozemstvo ili trajno
uvesti.

Članak 29.

Na prijedlog ministarstva nadležnog za trgovinu, Vlada propisom određuje
vrstu i rokove privremenog izvoza i uvoza, a može odrediti i koja se roba
ne može privremeno uvoziti radi sprječavanja ugrožavanja života
i zdravlja ljudi i životinja te zaštite čovjekove okoline, kao i
uvjete za privremeni izvoz pojedine robe radi dorade, obrade i prerade
(u daljnjem tekstu: oplemenjivanje).

Članak 30.

Na robu koja se privremeno izvozi odnosno uvozi primjenjuju se odredbe
ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, a carinski postupak
provodi se sukladno Carinskom zakonu.

Članak 31.

Iznimno od članka 30. ovoga Zakona na privremeni izvoz i uvoz
robe ne odnose se odredbe o kontingentima iz ovoga Zakona niti zabrane
ili druga ograničenja izvoza i uvoza određena iz gospodarskih
razloga.

Ako je za robu koja se privremeno izvozi ili uvozi propisana dozvola
na temelju ovoga Zakona, roba se privremeno izvozi ili uvozi uz dozvolu.

Članak 32.

Privremeni uvoz, odnosno izvoz u smislu ovoga Zakona su poslovi oplemenjivanja
robe koja je, vlasništvo strane osobe ili domaće osobe koja obavlja
reeksportne poslove, kada se ti poslovi obavljaju u Republici Hrvatskoj,
odnosno robe koja je u vlasništvu domaće osobe i daje se na oplemenjivanje
stranoj osobi.

Usluga oplemenjivanja može se iznimno, ako je to predviđeno ugovorom
sa stranom osobom, naplatiti, odnosno platiti robom koja je data na oplemenjivanje,
odnosno koja je proizvod procesa oplemenjivanja.

Na izvoz i uvoz robe kojom se naplaćuje, odnosno plaća usluga
oplemenjivanja primjenjuju se propisi koji se odnose na redovan izvoz i
uvoz te robe.

Naplata, odnosno plaćanje usluge oplemenjivanja iz stavka 2. ovoga
članka obavlja se na temelju odobrenja ministra nadležnog za trgovinu.

Članak 33.

Oprema se može privremeno izvoziti, odnosno uvoziti na temelju ugovora
o zakupu ili ugovora o leasingu radi uporabe u proizvodnji ili radi pružanja
usluga.

Ugovor iz stavka 1. ovoga članka obvezno sadrži rok trajanja
zakupa. Ugovorom se može predvidjeti da se nakon proteka ugovorenog roka
zakupa konačno izveze privremeno izvezena oprema, odnosno privremeno
uvezena oprema konačno uveze.

Akoje za izvoz, odnosno uvoz opreme koja se izvozi, odnosno uvozi u
zakup utvrđen kontingent ili dozvola, carinarnica će odobriti
izvoz, odnosno uvoz na temelju kontingenta ili dozvole.

Ako je izvoz, odnosno uvoz opreme u trenutku privremenog izvoza ili
uvoza u zakup slobodan, pri konačnom izvozu, odnosno uvozu, ta se
oprema izvozi, odnosno uvozi slobodno.

POSEBNI OBLICI TRGOVINE S INOZEMSTVOM

*1. Kompenzacijski poslovi*

Članak 34.

Izvoz robe i usluga, odnosno uvoz robe i usluga mogu se naplatiti, odnosno
platiti uvozom robe i usluga iz inozemstva u istoj vrijednosti (kom-penzacijski
poslovi), i to osobito ako se radi o:

- uvozu opreme, reprodukcijskog materijala i siro-vina namijenjenih
proizvodnji robe i pružanja usluga za izvoz,

- uvozu robe koja se ne proizvodi u Republici Hrvatskoj ili se ne proizvodi
u količinama dovo-

ljnim za potrebe opskrbe domaćeg tržišta,

- izvozu koji se na drugi način ne može naplatiti.

Kriterije i uvjete uz koje se poslovi iz stavka 1. ovoga članka
mogu obavljati propisuje Vlada.

Ministarstvo nadležno za trgovinu, na temelju kriterija iz stavka 2.
ovoga članka, odobrava kompenzacijske poslove s inozemstvom.

Na izvoz i uvoz robe i usluga iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju
se odredbe ovoga Zakona o izvozu i uvozu robe i usluga.

*2. Poslovi posredovanja u trgovini s inozemstvom*

Članak 35.

Trgovac može slobodno kupovati robu u inozemstvu, i tu robu uvoziti
ili privremeno uvoziti radi ponovnog izvoza, odnosno robu kupljenu u inozemstvu
neposredno prodavati u inozemstvu (poslovi posredovanja).

Iznimno, Vlada na prijedlog ministarstva nadležnog za trgovinu, može
ograničiti obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka,
odnosno propisati potanje uvjete za njihovo obavljanje, osobito ako država
u koju se roba prodaje to izričito zahtijeva ili ako ocijeni da
su ti poslovi protivni sklopljenim međunarodnim ugovorima ili da nanose
ili prijete nanošenjem štete gospodarstvu Republike Hrvatske.

*3. Malogranični izvoz i uvoz i susjedni prekomorski promet*

Članak 36.

Malogranični izvoz i uvoz i susjedni prekomorski promet izvoznik,
odnosno uvoznik može obavljati sukladno ovom Zakonu, sklopljenim međudržavnim
ugovorima, te propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.

Malogranično i susjedno prekomorsko područje u smislu
ovoga Zakona je područje utvrđeno međudržavnim ugovorom.

Poslove izvoza i uvoza robe i usluga u malograničnom i susjednom
prekomorskom prometu može obavljati izvoznik, odnosno uvoznik sa sjedištem
u području iz stavka 2. ovoga članka.

*4. Prodaja strane robe s konsignacijskog skladišta*

Članak 37.

Posebni oblik trgovine s inozemstvom je i prodaja strane robe iz konsignacijskog
skladišta, koja se obavlja na temleju pisanog ugovora sa stranom osobom.

Uvjeti za otvaranje konsignacijskog skladišta uređuju se Carinskim
zakonom.

ZAŠTITNE MJERE PRI UVOZU I IZVOZU

*1. Mjere zaštite domaće proizvodnje od prekomjernog
uvoza*

Članak 38.

Ako se u kratkom razdoblju povećava uvoz određene robe, količinski
ili u odnosu na domaću proizvodnju, i taj se uvoz obavlja uz uvjete
koji nanose štetu ili prijete nanošenjem ozbiljne štete domaćoj proizvodnji
iste, slične ili izravno konkurentne robe, vlada će poduzeti
odgovarajuće zaštitne mjere (u daljnjem tekstu: mjere) s ciljem otklanjanja
šteta i poremećaja nastalih takvim uvozom.

Mjere iz ovoga članka primjenjivat će se na svu robu koja
se uvozi, neovisno o zemlji podrijetla ili zemlji uvoza.

Mjere iz ovoga članka mogu se poduzeti nakon ispitnog postupka
koji provodi ministarstvo nadležno za trgovinu, s ciljem utvrđivanja
štete koju trpi domaća proizvodnja ili štete koja bi mogla nastati
radi povećanog uvoza kao i utvrđivanja javnog interesa za poduzimanje
tih mjera.

Ispitni postupak iz stavka 3. ovoga članka uključuje i
odgovarajuću javnu obavijest o namjeri poduzimanja mjera kako bi
zainteresirane strane mogle iznijeti svoja stajališta glede opravdanosti
poduzimanja tih mjera.

Prijedlog za donošenje mjera iz stavka 1. ovoga članka mogu podnijeti
domaći proizvođači iste, slične ili izravno konkurentne
robe u zemlji, odnosno proizvođači čija zajednička
proizvodnja iste, slične ili izravno konkurentne robe čini
pretežan dio ukupne domaće proizvodnje te robe.

Prijedlog iz stavka 4. ovoga članka, pored ostalih dokaza mora
sadržavati podatke o ukupnom porastu uvoza određene robe u apsolutnom
i relativnom iznosu, udio domaćeg tržišta preuzet povećanim
uvozom, kao i promjene u opsegu prodaje, proizvodnje, proizvodnosti, iskorištenju
proizvodnih kapaciteta, dobiti i gubitaka, te zaposlenosti radi povećanog
uvoza.

Nakon provedenoga ispitnog postupka i utvrđenih dokaza o stvarnoj
šteti ili šteti koja bi mogla nastati radi povećanog uvoza, ministarstvo
nadležno za trgovinu, predlaže Vladi poduzimanje mjera.

Prilikom predlaganja mjera iz stavka 1. ovoga članka vodit će
se računa da te mjere budu samo u onom opsegu koji je potreban da
bi se spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se domaćoj
proizvodnji olakšalo prilagođavanje.

Ako se kao mjera iz ovoga članka poduzima uvođenje kontingenata
iz članka 40. ovoga Zakona, opseg uvoznoga kontingenta za određenu
robu za jednogodišnje razdoblje ne smije biti niži od prosječnoga
godišnjeg uvoza te robe ostvarenog u proteklom trogodišnjem razdoblju.

Mjere iz ovoga članka mogu trajati dok traju razlozi za njihovo
uvođenje, a najduže osam godina od trenutka uvođenja.

Vlada će posebnim propisom pobliže urediti provođenje postupka
i uvođenje mjera iz ovoga članka.

Članak 39.

U iznimnim okolnostima, kad bi odgađanje poduzimanja mjera iz članka
38. ovoga Zakona prouzročila teško otklonjivu štetu, Vlada će
privremeno propisati zaštitnu pristojbu za robu čiji uvoz nanosi
štetu ili prijeti nanošenjem ozbiljne štete domaćoj proizvodnji.

Ako se u ispitnom postupku, koji se provodi sukladno članku 38.
ovoga Zakona i odgovarajućem međunarodnom sporazumu, utvrdi da
povećani uvoz nije prouzročio štetu domaćoj proizvodnji,
zaštitna pristojba vratit će se u najkraćem roku uvoznicima
proizvoda iz stavka 1. ovoga članka.

*2. Kontingenti*

Članak 40.

Radi provođenja mjera iz članka 38. ovoga Zakona Vlada može
uvoz pojedine robe ograničiti određivanjem kontingenta.

Iznimno, Vlada može odrediti uvozni kontingent i radi otklanjanja poremećaja
u platnoj bilanci Republike Hrvatske, kao i radi potrebe zaštite nedovoljno
razvijene domaće proizvodnje.

Izvozni se kontingent određuje radi zaštite iscrpivih prirodnih
bogatstava Republike Hrvatske.

Članak 41.

Robu za koju se pri uvozu i izvozu određuje kontingent, Vlada određuje
na prijedlog ministarstva nadležnog za trgovinu.

Kontingentima se određuje opseg izvoza i uvoza određene robe
najduže za razdoblje od jedne godine.

Propis kojim se određuje opseg kontingenata iz stavka 2. ovoga članka
Vlada je dužna donijeti do 1. studenoga tekuće godine za iduću
godinu.

Članak 42.

Propisom iz članka 41. stavka 3. ovoga Zakona, Vlada određuje,
osim opsega kontingenata za izvoz i uvoz robe, kriterije, rokove i uvjete
za raspodjelu kontingenata.

Raspodjelu kontingenata iz stavka 1. ovoga članka obavlja ministarstvo
nadležno za trgovinu.

Raspodjela kontingenata iz stavka 1. ovoga članka obavlja se
u pravilu putem javnog natječaja. Natječaj se mora objaviti
najmanje 8 dana prije raspodjele kontingenata u javnim glasilima.

Pri raspodjeli kontingenata osigurava se najmanje 10% za dodatnu raspodjelu
za potrebe nove proizvodnje čije se potrebe nisu mogle predvidjeti
pri redovnoj raspodjeli kontingenata.

Popis o izvršenom izvozu i uvozu robe na temelju odobrenog kontingenta
objavljuju Ministarstvo financija - Carinska uprava Republike Hrvatske
i ministarstvo nadležno za trgovinu.

Članak 43.

Ministarstvo nadležno za trgovinu može iznimno pojedinim gospodarskim
subjektima odobriti uvoz i izvoz robe iznad kontingenta utvrđenog i
raspodijeljenog na način iz članka 42. ovoga Zakona, i to
za:

- uvoz robe radi zamjene za robu uništenu djelovanjem više sile,

- uvoz opreme na temelju kredita međunarodnih financijskih institucija,

- uvoz robe radi proizvodnje roba i usluga za izvoz, ako se radi o izvozu
robe i usluga čija je vrijednost najmanje 50% veća od vrijednosti
uvezene robe,

- uvoz opreme na temelju ugovora o zakupu ili ugovora o leasingu iz
članka 33. ovoga Zakona na temelju elaborata o gospodarskoj opravdanosti
toga posla,

- izvoz robe, ako se time ne remeti opskrba na domaćem tržištu.

*3. Izuzeća od primjene kontingenata*

Članak 44.

Neovisno o propisanom kontingentu slobodan je uvoz, odnosno izvoz:

- opreme radi zamjene za opremu uništenu djelovanjem više sile ili u
prometnoj nezgodi, koja se nabavlja na temelju reosiguranja,

- opreme koja predstavlja ulog strane osobe ili povećanje toga
uloga koja se uvozi na temelju ugovora o osnivanju, odnosno ulaganju,

- opreme i sredstava preostalih nakon smanjivanja opsega poslovanja,
odnosno nakon likvidacije tvrtke u inozemstvu uz dokaz da su bila u uporabi
u tvrtki osnovanoj u inozemstvu,

- rezervnih dijelova za održavanje ranije uvezene opreme kao i dijelova
već uvezene opreme i trajnih potrošnih dobara,

- opreme, dijelova opreme i materijala radi ugradnje u opremu namijenjenu
investicijskom objektu u inozemstvu sukladno ugovoru o izvođenju investicijskih
radova, koji će se nakon roka potrebnog za kompletiranje opreme ili
radi ugradnje izvesti u inozemstvo,

- opreme i rezervnih dijelova za tu opremu kupljenih u inozemstvu, kojima
se izvoznik, odnosno uvoznik koristio tijekom izvođenja investicijskih
radova u inozemstvu,

- komercijalnih uzoraka i drugih prigodnih predmeta koji se uveze bez
plaćanja protuvrijednosti.

Robu iz stavka 1. alineje 6. ovoga članka uvoznik može slobodno
uvesti nakon završetka investicijskih radova u inozemstvu uz predočenje
dokaza o kupnji te robe te uz posebnu izjavu da su oprema i rezervni dijelovi
za tu opremu upotrebljena isključivo za izvođenje investicijskih
radova u inozemstvu.

Članak 45.

Izvoznik, odnosno uvoznik, može slobodno sukladno sklopljenom ugovoru
o izvozu i uvozu, izvoziti i uvoziti robu radi zamjene za ranije isporučenu
robu za koju je tijekom jamstvenog roka ili ako taj rok nije ugovoren,
utvrđeno da nije ispravna ili da ne udovoljava ugovorenim uvjetima.

Roba za koju izvoznik, odnosno uvoznik utvrdi da nije isporučena
s glavnom pošiljkom može se slobodno izvesti, odnosno uvesti.

Pri izvozu odnosno uvozu robe iz stavka 1. i 2. ovoga članka
izvoznik, odnosno uvoznik je dužan nadležnoj carinarnici predočiti
ugovor, kao i druge dokaze da se radi o zamjeni za ranije isporučenu
robu, odnosno o robi koja nije isporučena s glavnom pošiljkom.

*4. Dozvole za izvoz i uvoz robe*

Članak 46.

Radi izvršavanja međunarodnih ugovora, osiguranja državne sigurnosti,
zaštite života i zdravlja ljudi, životinja i biljaka te zaštite čovjekove
okoline, zaštite javnog morala, nadzora izvoza i uvoza umjetničkih
djela i pojedinih plemenitih kovina, određena se roba može izvoziti
i uvoziti na temelju dozvola.

Robu koja se izvozi i uvozi na temelju dozvola određuje Vlada na
prijedlog ministarstva nadležnog za trgovinu.

Članak 47.

Dozvole za izvoz i uvoz robe iz članka 46. ovoga Zakona izdaje
ministarstvo nadležno za trgovinu.

Za predmete naoružanja i vojnu opremu, namijenjenu hrvatskoj vojsci
i policiji dozvole izdaje ministarstvo nadležno za obranu, odnosno ministarstvo
nadležno za unutarnje poslove.

Za povijesna i umjetnička djela dozvole izdaje ministarstvo nadležno
za kulturu.

*5. Antidamping mjere*

Članak 48.

Na robu koja se uvozi po cijeni nižoj od njezine normalne vrijednosti
(damping) i za koju je u propisanom postupku utvrđeno da njezin uvoz
nanosi ili prijeti nanošenjem štete domaćoj proizvodnji ili bi takav
uvoz mogao usporiti razvoj domaće proizovdnje, Vlada će propisati
dodatnu pristojbu (antidampinšku pristojbu).

Smatra se da se roba uvozi po cijeni nižoj o normalne vrijednosti i
da postoji damping ako je cijena robe koja se uvozi niža od cijene za istovrsnu
ili sličnu robu po kojoj se takva roba uz uobičajene trgovačke
uvjete prodaje na tržištu zemlje izvoznice, umanjene za pristojbe i druge
takse propisane za promet te robe u toj zemlji (u daljnjem tekstu: usporedna
cijena).

Ako nema podataka o usporednoj cijeni iz stavka 2. ovoga članka,
usporednom cijenom smatra se:

- cijena niža od najviše cijene po kojoj se, uz uobičajene trgovačke
uvjete istovrsna ili slična roba iz zemlje podrijetla ili zemlje
izvoza izvozi u treće zemlje,

- cijena niža od prosječnih troškvoa proizvodnje po jedinici
istovrsne ili slične robe u zemlji podrijetla, uvećana za
iznos uobičajenih trgovačkih troškova i dobiti.

Članak 49.

Zahtjev za propisivanje dodatne (antidampinške) pristojbe podnosi domaći
proizvođač ili grupa proizvođača kojima je nanesena
šteta, odnosno koji su oštećeni damping uvozom. Zahtjev se podnosi
u pisanom obliku ministarstvu nadležnom za trgovinu.

Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati dokaze o:

- postojanju dampinga za određenu robu,

- šteti koja nastaje ili bi mogla nastati za domaće proizvođače
damping uvozom,

- uzročnoj vezi između damping uvoza i štete koja nastaje
ili bi mogla nastati za domaće proizvođače zbog damping
uvoza.

Nakon provedenog ispitnog postupka i utvrđenih dokaza o postojanju
dampinga, ministarstvo nadležno za trgovinu predlaže Vladi propisivanje
dodatne (antidampinške) pristojbe.

Dodatna pristojba ne može biti viša od mreže antidampinga, koju čini
razlika u cijeni utvrđena sukladno članku 48. ovoga Zakona.

Vlada posebnim propisom pobliže uređuje način i ostale uvjete
provođenja antidampinškog postupka za propisivanje dodatne pristojbe,
sukladno odgovarajućem međunarodnom sporazumu o antidampingu.

*6. Mjere protiv subvencioniranog uvoza*

Članak 50.

U cilju neutraliziranja i otklanjanja negativnih učinaka subvencija
i premija koje se izravno ili neizravno odobravaju u proizvodnji i prometu
ili izvozu nekih proizvoda u zemlji porijekla ili zemlji izvoza tih proizvoda.
Vlada može propisati kompenzacijsku pristojbu pri uvozu tih proizvoda u
Republiku Hrvatsku.

Postupak za utvrđivanje postojanja subvencije ili premije, njihovog
stupnja i učinka na domaću proizvodnju pokreće se na
temelju zahtjeva domaćih proizvođača. Zahtjev se podnosi
u pisanom obliku ministarstvu nadležnom za trgovinu.

Način provedbe postupka za propisivanje kompenzacijske pristojbe
utvrđuje Vlada posebnim propisom, sukladno odgovarajućem međunarodnom
sporazumu.

Članak 51.

Zahtjev iz članka 50. ovoga Zakona mora sadržavati:

- popis odgovarajućih domaćih proizvođača koji
predlažu postupak,

- dokaz o postojanju subvencije ili premije i njihov iznos u zemlji
podrijetla ili zemlji izvoza,

- opseg domaće proizvodnje istih ili sličnih proizvoda,

- podatke o šteti koja nastaje za domaće proizvođače
uvozom tih proizvoda.

Ministarstvo nadležno za trgovinu na temelju predočenih dokaza
ocjenjuje opravdanost zahtjeva za propisivanje kompenzacijske pristojbe.

Nakon provedenoga ispitnog postupka, koji može trajati najduže 18 mjeseci,
ministarstvo nadležno za trgovinu predlaže Vladi propisivanje kompenzacijske
pristojbe.

U iznimno opravdanim slučajevima, ministarstvo nadležno za trgovinu
može pokrenuti postupak za propisivanje kompenzacijske pristojbe i bez
pisanog zahtjeva domaćih proizvođača, ako postoji dovoljan
broj dokaza o postojanju subvencije ili premije i uzročnoj vezi
između subvencioniranog uvoza i štete koje takav uvoz nanosi domaćoj
proizvodnji.

Visina kompenzacijske pristojbe iz stavka 1. ovoga članka ne
može biti viša od iznosa subvencija i premija koje se izravno ili neizravno
odobravaju u proizvodnji, prometu i izvozu te robe u zemlji podrijetla
ili zemlji izvoza.

OBAVLJANJE GOSPODARSKIH DJELATNOSTI U INOZEMSTVU

Članak 52.

Domaća pravna osoba (u daljnjem tekstu: osnivač) dužna
je ministarstvu nadležnom za trgovinu u roku od 30 dana od dana osnivanja
tvrtke ili podružnice u inozemstvu, odnosno sklapanja ugovora o ulaganju
u inozemnu tvrtku dostaviti izvješće o osnivanju, odnosno o ulaganju
radi evidentiranja.

Izvješća iz stavka 1. ovoga članka treba sadržavati:

- naziv osnivača, tvrtku, sjedište i predmet poslovanja inozemne
tvrtke, odnosno podružnice u inozemstvu,

- iznos i izvor sredstava za osnivački ulog po osnivačima,

- podatke o osobi odgovornoj za poslovanje tvrtke, odnosno podružnice
u inozemstvu,

- ovlaštenje odgovorne osobe u tvrtki, odnosno podružnici u inozemstvu.

Osnivač je dužan ministarstvu nadležnom za trgovinu u roku od
30 dana od dana statusnih promjena koje utječu na osnivački
ulog iz stavka 1. ovoga članka, odnosno od dana prestanka poslovanja
tvrtke ili podružnice u inozemstvu dostaviti izvješće o tim promjenama
radi evidentiranja.

OSNIVANJE STRANIH PREDSTAVNIŠTAVA U REPUBLICI HRVATSKOJ

Članak 53.

Strane osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost, mogu pod uvjetom
uzajamnosti osnovati predstavništvo u Republici Hrvatskoj radi istraživanja
tržišta, obavljanja promidžbenih i informativnih poslova, kao i radi svoga
predstavljanja.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu otvoriti jedan ili više
ogranaka predstavništava u Republici Hrvatskoj.

Predstavništvo nije pravna osoba i poslove iz stavka 1. ovoga članka
obavlja po nalogu osnivača.

Prije otvaranja predstavništva u Republici Hrvatskoj osoba iz stavka
1. ovoga članka dužna je predstavništvo upisati u Registar predstavništva
stranih osoba koje se vodi u ministarstvu nadležnom za trgovinu.

Vlada na prijedlog ministra nadležnog za trgovinu propisuje potanje
uvjete za osnivanje i rad predstavništva stranih osoba u Republici Hrvatskoj.

PRAVA FIZIČKIH OSOBA PRI UVOZU I

IZVOZU

Članak 54.

Domaće i strane fizičke osobe mogu slobodno u-nositi i
primati iz inozemstva, odnosno iznositi i slati u inozemstvo predmete osobne
prtljage, namirnice i predmete za osobne potrebe i potrebe članova
svoje obitelji, predmete za potrebe svog domaćinstva i životinje,
u količinama koje nisu namijenjene preprodaji. Predmeti naslijeđeni
u inozemstvu mogu se slobodno unositi, a iznositi - uz uvjete uzajamnosti.
Predmeti predviđeni međudržavnim ugovorima mogu se slobodno unositi
i iznositi u skladu s tim ugovorima.

Domaće i strane fizičke osobe mogu iznositi i slati u inozemstvo
robu, odnosno predmete što imaju povijesnu, umjetničku ili kulturnu
vrijednost samo na temelju suglasnosti ministarstva nadležnog za kulturu.

Domaće fizičke osobe, koje su po bilo kojem osnovu bile
na radu u inozemstvu najmanje dvije godine neprekidno ili najmanje 24 mjeseca
u posljednje četiri godine ili boravili u inozemstvu najmanje sedam
godina, mogu u roku od šest mjeseci od dana povratka iz inozemstva slobodno
uvoziti opremu namijenjenu za obavljanje djelatnosti.

Stranci koji su stekli hrvatsko državljanstvo, odnosno pravo trajnog
nastanjenja ili boravak na temelju priznatog statusa izbjeglice u Republici
Hrvatskoj, osim osoba koje se po propisima bivše SFRJ smatraju jugoslavenskim
državljanima, mogu u roku od 6 mjeseci od dana stjecanja hrvatskog državljanstva,
trajnog nastanjenja ili stjecanja statusa izbjeglice u Republici Hrvatskoj,
slobodno uvoziti opremu iz stavka 3. ovoga članka.

**DIO TREĆI**

OGRANIČAVANJA OBAVLJANJA TRGOVINE

Članak 55.

Vlada može posebnim propisom privremeno ograničiti obavljanje
trgovine u slučaju:

- prirodnih i drugih nepogoda u Republici Hrvatskoj, kada nastane ili
bi mogao nastati osjetni poremećaj u trgovini, poremećaj u
opskrbi pučanstva ili poremećaj na drugim područjima
koja ugrožavaju siguran i zdrav život građana.

- značajnih poremećaja na domaćem tržištu radi pomanjkanja
robe nužno potrebne za proizvodnju, preradu i za život građana,

- u slučaju ratnog stanja i neposrdne ugroženosti, neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske,

- potrebe osiguranja proizvoda, sirovina i reprodukcijskog materijala
od posebnog strateškog značaja za obranu Republike Hrvatske.

Vlada će propisati ograničenja, obavljanja trgovine u slučaju
iz stavka 1. ovoga članka, samo ako poremećaj nije moguće
otkloniti drugim mjerama ili ako potrebe nije moguće podmiriti iz
robnih zaliha, uvozom ili drugim mjerama gospodarske politike.

Članak 56.

U slučajevima iz članka 55. stavka 1. ovoga Zakona, Vlada
može propisati:

- ograničenje trgovine pojedinom robom ili posebne uvjete za
trgovinu pojedinom robom,

- ograničenje uvoza ili izvoza pojedine robe ili posebne uvjete
za uvoz ili izvoz pojedine robe,

- zabranu trgovcu da obavlja trgovinu pojedinom robom,

- obvezu trgovcu pribavljanja i prodaje određene vrste i količine
pojedine robe, te prodaju robe određenim utvrđenim potrošačima
po propisanom redosljedu,

- obvezu pojedinim trgovcima čuvanja određene količine
i vrste robe.

**DIO ČETVRTI**

NEPOŠTENO TRŽIŠNO NATJECANJE

Članak 57.

Pod nepoštenim tržišnim natjecanjem podrazumijevaju se radnje trgovca
kojima se radi tržišnog natjecanja povređuju dobri poslovni običaji.

Nepošteno tržišno natjecanje je zabranjeno.

Članak 58.

Nepoštenim tržišnim natjecanjem iz članka 57. ovoga Zakona podrazumijeva
se osobito:

- reklamiranje, oglašavanje ili ponuda robe ili usluga navođenjem
podataka ili upotrebom izraza s kojima se iskorištava ugled drugog trgovca,
njegovih proizvoda ili usluga, odnosno proizvoda drugog trgovca,

- reklamiranje, oglašavanje ili ponuda robe ili usluga kojima se vrijeđa
ili omalovažava drugog trgovca na nacionalnoj, rasnoj, političkoj
ili vjerskoj osnovi,

- davanje podataka o drugom trgovcu, ako ti podaci štete ili mogu nanijeti
štetu ugledu i poslovanju drugog trgovca,

- prodaja robe s oznakama ili podacima koji stvaraju ili bi mogli stvoriti
zbrku glede izvora, načina proizvodnje, količine, kakvoće
ili drugih osobina robe,

- prikrivanje grešaka (mana) robe ili usluga ili kakvo drugo zavođenje
potrošača,

- radnje trgovaca usmjerene na prekid poslovnih odnosa, između drugih
trgovaca ili koje sprečavaju ili otežavaju poslovne odnose drugih
trgovaca,

- neopravdano neispunjavanje ili raskidanje ugovora s pojedinim trgovcem,
da bi se sklopio isti ili povoljniji ugovor s drugim trgovcima,

- ugovaranje izvoza robe i usluga po nižoj cijeni, ako je drugi trgovac
već ugovorio izvoz takve robe i usluge po višoj cijeni čime
se nanosi šteta tom trgovcu,

- neopravdana upotreba imena, firme, marke ili koje druge oznake drugog
trgovca, bez obzira na to da li je drugi trgovac dao suglasnost, ako se
time stvara ili može stvoriti zbrka na tržištu,

- davanje ili obećanje darova, imovinske ili druge koristi drugom
trgovcu, njegovom djelatniku ili osobi koja radi za drugog trgovca, da
bi se davatelju omogućila pogodnost na štetu drugog trgovca ili potrošača,

- neovlaštena uporaba usluga trgovačkog putnika, trgovačkog
predstavnika ili zastupnika drugog trgovca,

- pridobivanje kupaca robe ili korištenje usluga s davanjem ili obećavanjem
nagrada ili koje druge imovinske koristi ili pogodnosti koje po vrijednosti
znatno premašuju uobičajene vrijednosti robe ili usluga,

- protupravno pribavljanje poslovne tajne drugog trgovca ili bespravno
iskorištavanje povjerene poslovne tajne drugog trgovca.

Članak 59.

Naknada štete nastale zabranjenim radnjama nepoštenog tržišnog natjecanja
ostvaruje se u sudskom postupku.

Tužbu iz stavka 1. ovoga članka može podnijeti trgovac koji je
oštećen te gospodarska komora i drugi oblici udruživanja trgovaca.

Pravo na tužbu iz stavka 1. ovoga članka zastarijeva protekom
roka od jedne godine od dana kada tužitelj sazna za djelo i učinitelja,
a najkasnije tri godine od dana izvršenja djela.

**DIO PETI**

NADZOR I UPRAVNE MJERE

Članak 60.

Nadzor nad provedbom odredaba ovoga Zakona obavlja tržišna inspekcija
te druge inspekcije i carinska tijela sukladno ovlaštenjima utvrđenih
posebnim zakonima.

Nadzor posebnih oblika trgovine s inozemstvom obavlja Narodna banka
Hrvatske.

Članak 61.

Carinska tijela, prilikom carinjenja robe nadziru da li stvarno stanje
robe koja se izvozi ili uvozi odgovara propisanom obliku izvoza i drugim
propisanim uvjetima za izvoz, odnosno uvoz robe. U obavljanju tog nadzora
primjenjuju se odredbe propisa kojima se uređuje obavljanje nadzora
pri carinjenju robe.

Članak 62.

Ako nadležni tržišni inspektor prilikom nadzora utvrdi da se djelatnost
trgovine obavlja bez registracije ili bez odobrenja izdanog od nadležnog
tijela ili se djelatnost trgovine obavlja bez odluke nadležnog upravnog
organa kojim se utvrđuje da prostor udovoljava tehničkim i drugim
uvjetima za obavljanje te djelatnosti, rješenjem će privremeno zabraniti
obavljanje trgovine do otklanjanja nepravilnosti utvrđenih nalazom
inspektora.

Žalba protiv rješenja ne zadržava izvršenje rješenja.

Članak 63.

Ako nadležni tržišni inspektor prilikom obavljanja nadzora utvrdi:

- da prodajni objekti ne ispunjavaju propisane minimalne tehničke
i druge uvjete ili da nisu ispunjeni uvjeti za prodaju izvan objekta,

- da opremljenost prodavaonice i način prodaje robe ne udovoljava
posebnim uvjetima,

- da trgovac ne vodi popis o nabavi i prodaji robe, te cijeni robe i
usluga na način kako je propisano,

rješenjem će privremeno zabraniti trgovcu obavljanje trgovine
do otklanjanja nalazom utvrđenih nepravilnosti.

Žalba protiv rješenja ne zadržava izvršenje rješenja.

Članak 64.

Ako nadležni tržišni inspektor utvrdi da postoji opasnost da izvršenjem
određenog uvoza može nastati znatna šteta za sigurnost, zdravlje ljudi
i životinja ili životnu okolinu, može rješenjem izreći mjeru privremene
zabrane izvršenja tog posla.

Žalba protiv mjere iz stavka 1. ovoga članka ne zadržava izvršenje
rješenja.

Nadležna tržišna inspekcija dužna je u roku od 15 dana od dana izricanja
mjere iz stavka 1. ovoga članka podnijeti prijavu Sudu časti
pri Hrvatskoj gospodarskoj komori.

Članak 65.

Ako nadležni tržišni inspektor prilikom obavljanja nadzora utvrdi da
osoba za koju je propisana stručna sprema ne ispunjava uvjete stručne
spreme propisane posebnim propisom (članak 18.) ili ako trgovac
ne posluje u propisanom radnom vremenu (članak 19.) donijet će
rješenje kojim će:

- osobi bez odgovarajuće stručne spreme zabraniti daljnje
obavljanje djelatnosti,

- zabraniti trgovcu poslovanje suprotno propisanom radnom vremenu.

Žalba protiv rješenja ne zadržava izvršenje rješenja.

**DIO ŠESTI**

KAZNENE ODREDBE

Članak 66.

Novčanom kaznom u iznosu od 70.000 do 210.000 kuna kaznit će
se za prekršaj pravna osoba ako:

- ne vodi poseban popis (članak 20.),

- uvozi robu koja ne udovoljava propisanim normama, atestima, tehničkim
normativima i normama kakvoće koji su propisani za stavljanje u promet
ili isporuku na hrvatskom tržištu (članak 23.),

- obavlja kompenzacijske poslove bez odobrenja (članak 34.),

- kupuje robu u inozemstvu radi prodaje u inozemstvu ili robu kupljenu
u inozemstvu uvozi ili privremeno uvozi suprotno propisu o ograničavanju
tih poslova (članak 35.),

- uvozi i izvozi robu bez odobrenog kontingenta (članak 42.)
ili bez dozvole (članak 46. i 47.),

- ne izveze ili uveze robu u roku predviđenom odobrenjem/dodatni
kontingent (članak 43.),

- ako se pri uvozu robe ne pridržava zaštitnih mjera i zaštitnih pristojbi
radi otklanjanja poremećaja (članak 38. i 39.),

- ako se ne pridržava mjera donesenih radi otklanjanja poremećaja
na tržištu (članak 56.),

- ako učini radnju koja prema ovom Zakonu predstavlja nepošteno
tržišno natjecanje (članak 58.).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj
i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 20.000
do 60.000 kuna.

Članak 67.

Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 150.000 kuna kaznit će
se za prekršaj pravna osoba ako:

- prodaje robu na veliko u prodajnim prostorijama koje ne odgovaraju
propisanim uvjetima (članak 10.),

- prodaje robu na malo u prodajnim prostorijama koje ne odgovaraju propisanim
uvjetima (članak 13.),

- prodaje robu izvan prodavaonice ako nisu za taj način prodaje
ispunjeni uvjeti i ako za taj način prodaje nema odobrenja nadležnog
tijela (članak 14.),

- prodaje robu putem dražbe suprotno propisanim uvjetima (članak
15.),

- zapošljava radnike bez odgovarajuće školske spreme ako je ona
propisana (članak 18.),

- ako se u svom poslovanju ne pridržava propisanog radnog vremena (članak
19.),

- suprotno ovom zakonu ili propisu donesenom na temelju ovoga Zakona
izvozi ili uvozi robu bez pribavljene određene potvrde ili ovjerene
isprave (članak 25.),

- prekrši propisani rok za vraćanje privremeno izvezene, odnosno
uvezene robe ili privremeno uvozi ili izvozi robu bez dozvole (članak
28.) ili ako privremeno uveze robu u zakup bez prethodnog odobrenja carinarnica
(članak 33.),

- naplatu usluge oplemenjivanja obavi bez odobrenja ministarstva nadležnog
za trgovinu (članak 32.),

- u propisanom roku ne obavijesti ministarstvo nadležno za trgovinu
o osnivanju tvrtke ili podružnice u inozemstvu (članak 52.),

- prije otvaranja predstavništva u Republici Hrvatskoj ne upiše predstavništvo
u Registar predstavništva (članak 53.).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se prekršaj
i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 10.000
do 50.000 kuna.

Članak 68.

Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 150.000 kuna kaznit će
se za prekršaj trgovac - fizička osoba ako učini prekršaj
iz članka 66. stavka 1. i članka 67. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 69.

Novčanom kaznom u iznosu od 3.000 do 15.000 kuna kaznit će
se za prekršaj domaća ili strana fizička osoba ako:

- unese ili uveze robu suprotno odredbama ovoga Zakona (članak
54.).

Članak 70.

Za prekršaje iz članka 66., 67., 68 i 69. ovoga Zakona, osim
novčane kazne, izreći će se i zaštitna mjera oduzimanja
imovinske koristi ostvarene izvršenjem prekršaja i zaštitna mjera oduzimanja
predmeta koji su upotrijebljeni ili bili namijenjeni za izvršenje prekršaja
ili su nastali izvršenjem tih prekršaja.

Predmeti iz stavka 1. ovoga članka koji se izvoze ili uvoze,
mogu se staviti pod carinski nadzor, do okončanja prekršajnog postupka.

Članak 71.

Prekršajni postupak za prekršaje iz članka 66. stavka 1. alineje
3. i 4. i članka 67. stavka 1. alineje 9. i 10. ovoga Zakona, vodi
Devizni inspektorat Republike Hrvatske.

Prekršajni postupak za prekršaje iz članka 67. stavka 1. alineje
8. i članka 69. ovoga Zakona uvodi Carinska uprava.

Članak 72.

Prekršajni postupci i postupci za privredne prijestupe za djela koja
su prema propisima koji su bili na snazi do stupanja na snagu ovoga Zakona
bili propisani kao prekršaji ili privredni prijestupi, a prema ovom Zakonu
nisu određeni kao prekršaji, obustavit će se.

Postupci koji se ne obustavljaju prema stavku 1. ovoga članka,
dovršit će se prema propisima koji su važili do dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

**DIO SEDMI**

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 73.

Propis iz članka 15., 24., 25., 29., 34., 40., 41. i 53. ovoga
Zakona Vlada će donijeti u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat
će se propisi doneseni na temelju odredaba Zakona o vanjskotrgovinskom
poslovanju.

Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka ostaju
na snazi odredbe članka 66a i članka 118. Zakona o vanjskotrgovinskom
poslovanju, koje se odnose na uvjete uvoza osobnih vozila u Republiku Hrvatsku.

Članak 74.

Propise iz članka 17., 18., 20. i 22. ovoga Zakona ministar nadležan
za trgovinu donijet će u roku od 6 mjeseci do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat
će se propisi doneseni na temelju odredaba Zakona o trgovini, Zakona
o unutarnjem prometu roba i uslugama u prometu robe i Zakona o vanjskotrgovinskom
poslovanju.

Članak 75.

Propise o rasporedu radnog vremena iz članka 19. ovoga Zakona
nadležno tijelo grada, odnosno općine uskladit će se u roku
od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 76.

Poslove raspodjele izvoznih i uvoznih kontingenata za 1996. godinu preuzet
će ministarstvo nadležno za trgovinu u roku od 60 dana od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Članak 77.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o unutarnjem
prometu robe i o uslugama u prometu robe ("Narodne novine", br.
32/77., 50/87. i 26/93.), i Zakon o trgovini ("Narodne novine",
br. 53/91., 77/92. i 26/93.) osim odredaba članka 10. do 19., članka
32. i kaznenih odredaba koje se odnose na privredne prijestupe i prekršaje
iz navedenih članaka, Zakon o vanj-skotrgovinskom poslovanju ("Narodne
novine", br. 53/91., 26/93. i 109/93.) i Zakon o mjerama ograničenja
tržišta, slobodnog prometa robe i usluge od interesa za cijelu zemlju ("Narodne
novine" br. 53/91. i 26/93.).

Članak 78.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 330-01/95-01/01

Zagreb, 31. siječnja 1996.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 11/1996-154