### NN 85/2017 (26.8.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije drvodjeljski tehničar dizajner (120424) u obrazovnom sektoru šumarstvo, prerada i obrada drva

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

2033

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/09, 24/10 i 22/13) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE DRVODJELJSKI TEHNIČAR DIZAJNER (120424) U OBRAZOVNOM SEKTORU ŠUMARSTVO, PRERADA I OBRADA DRVA

I.

Ovom Odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije DRVODJELJSKI TEHNIČAR DIZAJNER u obrazovnom sektoru ŠUMARSTVO, PRERADA I OBRADA DRVA, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

(1) U skladu sa strukovnim kurikulumom koji je sastavni dio ove Odluke, obrazuju se učenici koji upisuju prvi razred srednje škole u programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije drvodjeljski tehničar dizajner počevši od školske godine 2017./2018.

(2) Učenici koji su u školskoj godini 2017./2018. upisali prvi razred srednje škole u eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije drvodjeljski tehničar dizajner, obrazuju se po strukovnom kurikulumu koji je sastavni dio ove Odluke.

(3) Iznimno od stavka 1. ove točke, učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2017./2018. i ranije, sukladno Odluci Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa za zanimanje drvodjeljski tehničar dizajner (120404) u obrazovnom sektoru Šumarstvo, prerada i obrada drva (klasa: 602-03/11-05/00075; urbroj: 533-09-11-0001 od 24. svibnja 2011. godine), mogu se obrazovati po programu koji su upisali.

(4) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno Odluci Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa za zanimanje drvodjeljski tehničar dizajner (120404) u obrazovnom sektoru Šumarstvo, prerada i obrada drva (klasa: 602-03/11-05/00075; urbroj: 533-09-11-0001 od 24. svibnja 2011. godine), nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

(5) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije drvodjeljski tehničar dizajner, nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

III.

Stupanjem na snagu ove Odluke prestaje važiti Odluka Ministarstva prosvjete i športa o zajedničkom i izbornom dijelu pokusnog okvirnog nastavnog plana i programa za stjecanje srednje stručne spreme zanimanja drvodjeljski tehničar – dizajner za područje obrada drva (A) (klasa: 602-03/98-01/89; urbroj: 251-02-02/98-1 od
 3. travnja 1998. godine) i Odluka Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa za zanimanje drvodjeljski tehničar dizajner u obrazovnom sektoru Šumarstvo, prerada i obrada drva (klasa: 602-03/11-05/00075; urbroj: 533-09-11-0001 od 24. svibnja 2011. godine), osim za učenike iz točke II. stavka 3. i 4. ove Odluke.

IV.

Ova Odluka stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00072

Urbroj: 533-25-17-0013

Zagreb, 28. srpnja 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE
 DRVODJELJSKI TEHNIČAR DIZAJNER

Popis kratica

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

CAD – Computer Aided Design, računalom potpomognuti dizajn

CMS – Classroom Management Software, programska potpora za upravljanje učionicom

CNC – Computer Numerical Control, numerički upravljan stroj

DGU – Državna geodetska uprava

DZS – Državni zavod za statistiku

GPS – Global Positioning System, globalni pozicijski sustav

IUPAC (nomenklatura) – International Union of Pure and Applied Chemistry, pravila Međunarodne unije za čistu i primijenjenu kemiju

LCD – Liquid Crystal Display, zaslon s tekućim kristalima

LMS – Learning management system, sustav upravljanja učenjem

EU – Europska unija

MUP – Ministarstvo unutarnjih poslova

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrjednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

PC – Personal Computer, osobno računalo

RH – Republika Hrvatska

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Drvodjeljski tehničar dizajner

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Osigurati polaznicima stjecanje kompetencija propisanih standardom kvalifikacije drvodjeljski tehničar dizajner.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129860/images/48094.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129860/images/48112.jpg)

\*Napomena: U prvom i drugom razredu polaznik bira jedan od dvaju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta. U trećem razredu polaznik bira dva od četiri ponuđena izborna nastavna predmeta (ukupno 105 sati nastave izbornih nastavnih sadržaja). U četvrtom razredu polaznik bira dva od četiri ponuđena izborna nastavna predmeta (ukupno 96 sati nastave izbornih nastavnih sadržaja).

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  ■ steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  ■ steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskog jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku pomoću bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom |
|  | Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatom književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje – opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje -pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje – opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje – pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvješće |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvješće |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje – dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskoga jezika  Hrvatski jezik – službeni jezik Europske unije |
| Pisanje – dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje – upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje – upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnog standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst prema osobnom interesu  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  ■ uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedniočkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrjednovanje, Europskog jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvog stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu A2+, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici u skladu s Nastavnim planu i programom za osnovnu školu i Nacionalnim okvirnim kurikulumom za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovne i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture i vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  ■ ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti  ■ ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  ■ VEZNICI: and, or, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  ■ BROJEVI: glavni i redni  ■ PRILOZI: mjesta, određenog i neodređenog vremena  ■ SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnog i neizravnog objekta, mjesto priloga mjesta i vremena  ■ GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova-s oblik, – ed oblik, particip s nastavkom – ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continous za budućnost), pojam aktiva i pasiva. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku |
|  | Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturalnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  Ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  ■ PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  ■ TVORBA RIJEČI: compounds  ■ PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici  ■ SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena  ■ GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense – Simple Continous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti o složenijim informacijama u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ Tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola, pasivne rečenice |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. interpretirati bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informaciju o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ pasivne rečenice, bezlični oblici, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (tip I i II); – ing oblik glagola; causative have. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnog standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst o temi od osobnog interesa  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči kroz sve jezične djelatnosti |
|  | ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  ■ uočiti potrebu tolerantnoga ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskog jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvog stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalan smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. upotrijebiti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi    Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. primijeniti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj  ■ ČLANOVI: određeni, neodređeni  ■ ZAMJENICE: osobne, pokazne i posvojne, deklinacija zamjenice, bezlična man  ■ PRIDJEVI: komparacija, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  ■ SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u zavisnoj objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (dass, weil, wenn, denn)  ■ GLAGOLI: pomoćni, modalni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu; povratni glagoli; preterit pomoćnih glagola, perfekt, imperativ. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnoga sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku |
|  | Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. usvojiti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje i proširivanje:  ■ IMENICE: složenice  ■ PRIDJEVI: komparacija, deklinacija pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama  ■ GLAGOLI: pregled konjugacije u prezentu, preterit modalnih glagola, konjunktiv II modalnih i pomoćnih glagola i uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I; pasiv; rekcija glagola |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti. |
|  | Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu; odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser); neupravni govor. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. interpretirati bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informaciju o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja i oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moje zanimanje u suvremenom društvu i europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike, pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta tijekom šest povijesnih razdoblja  ■ vrjednovati dokaze  ■ razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  ■ interpretirati povijesne podatke  ■ konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b) razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  ■ o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  ■ vještina kronološkog razmišljanja  ■ vještina razumijevanja povijesne naracije  ■ vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa |
|  | ■ vještina povijesnog istraživanja i  ■ vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina kumulativnog je karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti strukturirano je tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba – sastavni su dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem nasljeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postanu dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju i građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevan život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na današnjemu hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad staroga svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama mediteranskog bazena do rimskih osvajanja  3. raspraviti o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najznačajnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskom vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućeg europskog nasljeđa |
|  | 7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na trima kontinentima  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene među trima kontinentima  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društava i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura |
| Prijelomna vremena -inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i židovska država |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracija u grčkim polisima  Stari istok i Grčka između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonog grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskog grada na istočnoj obali Jadrana |
| Susret i suživot triju svjetova na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeuropskog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad staroga svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine te pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na trima kontinentima te kako su te nove države, različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, grupni rad (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture, te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene u euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspraviti o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma« |
|  | Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva među velikim silama kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, raspad socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka – uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanskog Carstva ̶ teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| »Novi imperijalizam« moćnih nacionalnih država 1850. – 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta – problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugom svjetskom ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugog svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, grupni rad (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  ■ osobito se usredotočiti na značenje kršćanske vjere za cjeloviti rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući dakako svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek – religiozno biće | Vjera – iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist – vrhunac objave | Isus – povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist – pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja – govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Prema Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzor vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomu  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskom jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima – dominikanci i franjevci (13. – 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Prema Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretni život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek – polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest – norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek – žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba – sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj – odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Prema Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja |
|  | Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenoga čovjeka s Bogom – izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Staroga zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novoga zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnoga Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvarenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Prema Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnog normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  ■ razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina, kao što su filozofska antropologija, politička, pravna i socijalna filozofija. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja, pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko- religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskom društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtjeva (egoizam i altruizam, težnja sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja. Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva. Etičke kreposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije,borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa. Račun užitka  Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti, razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealan zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealni zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike: normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  ■ osposobiti ih za zanimanja u strukovnim područjima: šumarstvo, prerada i obrada drva |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnom okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije predmet ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ovim dvama područjima odgoja i obrazovanja.  Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizacije prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevan život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unapređenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru |
|  | 4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. izdvojiti posebnosti među elementima prirodne osnove na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini te na slijepoj karti imenovati primjere  2. razlikovati prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. prepoznati interakcije među prirodnim pojavama pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. objasniti utjecaj prirodno-geografskih faktora na organizaciju prostora  5. predstaviti rezultate samostalnog istraživanja stanja okoliša (zraka, vode obližnjeg vodenog toka, tla)  6. navesti primjere mogućeg povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  7. navesti primjere racionalnog korištenja tla, pitke vode i drugih prirodnih bogatstava  8. objasniti koncept održivog razvoja i nužnost pravedne raspodjele prirodnih i stečenih dobara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Led na Zemlji  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. istražiti demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i u svijetu  2. analizirati prirodno, prostorno i opće kretanje stanovništva u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  3. analizirati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  4. usporediti organizaciju prostora i odnose među naseljima u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  5. izdvojiti prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  6. istražiti temeljne gospodarske pojmove, sustave i razvojne trendove  7. analizirati nejednak regionalni razvoj na nacionalnoj i svjetskoj razini  8. analizirati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  9. istražiti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija te njihovo političko i gospodarsko značenje  10. obrazložiti važnost poznavanja i pozitivnog vrjednovanja nasljeđa i vlastitog identiteta kao hrvatskih i europskih građana te građana svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave) |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati optimalnu količinu kineziološkog teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnog tjelesnog vježbanja  ■ provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik/djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  ■ poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Kod ovog zanimanja posao se najčešće obavlja u sjedećem položaju. Leđa su najopterećeniji dio tijela, otežan je rad krvotoka u nogama, prisutne su kontrakcije mišića vrata te neaktivnost mišića prsiju, trbuha i nogu.  Preporuča se da postupci unaprjeđenja kinantropoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju.  Kineziološke postupke unaprjeđenja zdravlja usmjeriti na usvajanje znanja koja će koristiti za preventivno, relaksacijsko i korektivno smanjenje različitih problema povezanih s kralježnicom.  Sjedenje zahtijeva malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluje na rad dišnog i krvožilnog sustava te su osobe koje pretežito sjede sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog preporuča se posebnu pažnju usmjeriti prema razvoju aerobne izdržljivosti.  Timski rad je jedna od temeljnih osobina potrebnih za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj spomenute osobine posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti kao što su odbojka, košarka i sl.  Osjećaj za estetiku također je jedna od značajnih obilježja za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj navedenog putem nastavnog procesa posebno su pogodne polistrukturne konvencionalne aktivnosti koje imaju cilj dostići odgovarajuću estetsku razinu izvođenja. Primjerice, sadržaji sportske i ritmičke gimnastike, ples i sl.  U ovom zanimanju osobe su značajno izložene stresu. Polaznike je potrebno zainteresirati za izlete u prirodu s kineziološkim rekreacijskim sadržajima kao što su planinarenje, rafting i sl., Potrebno je utjecati na stvaranje navika korištenja spomenutih sadržaja kako bi ih mogli preventivno koristiti u smanjivanju stresa. Istovremeno je potrebno naučiti i osvijestiti polaznike kako bavljenje bilo kojom organiziranom kineziološkom aktivnošću smanjuje stres. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja |
|  | 4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su međusobno povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela – povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnog tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču) |
|  | 6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortexa u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  1. Različite varijante premeta strance  2. Stoj na glavi  3. Stoj na rukama, kolut naprijed  4. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  1. Ljuljanje na karikama  2. Pomicanje u visu  3. Njihom strance premah odnožno  4. Klimom premah zgrčeno  5. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  6. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  7. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  1. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  2. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  3. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  4. Skok »kadet«  5. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  1. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  2. Disko foks plesovi  3. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  1. Bočno bacanje tsuri goshi  2. Nožno bacanje de ashi braai  3. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  4. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  1. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  2. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  3. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  4. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1; 2 : 2; 3 : 3)  5. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  1. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  2. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  3. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  4. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  5. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje) |
|  | IX. ODBOJKA  1. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  2. Odbijanje podlakticama preko glave  3. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  4. Igra 6:6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  5. Igra (taktika i suđenje)  X. RUKOMET  1. Razne igre s loptom  2. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen«  3. Jednostruka križanja  4. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  5. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  6. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  1. Bekend servis  2. Vodoravni (drive) udarac |
|  | 3. Osnove taktike igre u paru  4. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  1. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  2. Forhend (spužvasta loptica)  3. Bekend (spužvasta loptica)  4. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti – timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20' intenzitetom 50%)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20' s izmjenama intenziteta 2' 40% i 2' 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 x 20" s odmorom 10") |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtoga razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja, jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama, jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovog odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel, jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezano nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor |
|  | 4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju, doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu |
|  | 5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju, naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje |
|  | 2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati nogue s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova |
|  | VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski)  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  7. Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda – postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 – 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje) |
|  | II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  1. Leteći kolut  2. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  3. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  1. Stoj na rukama u kolut naprijed  2. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  3. Klimom premah raznožni  4. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  5. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  1. Skokovi s udarcem noge o nogu  2. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  3. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  4. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  5. Preskakivanje vijače naprijed i nazad križanjem ruku  6. »Leteći« skok vijačom  7. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  1. Rock plesovi  2. Rumba (okreti, wisq, promenada)  3. Samba (okreti, wisq, promenada)  4. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  1. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  2. Bočno bacanje tsuri goshi  3. Nožno bacanje de ashi braai u kretanju  4. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  1. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  2. Obrambeni skok i zagrađivanje  3. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  4. Slobodna bacanja  5. Zonska obrana  6. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  1. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  2. Udarci na vrata nakon dodane lopte  3. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  4. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 (+ vratar)  5. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  1. Vršno odbijanje preko glave  2. Niski odbojkaški stav i obrana »oštrih« lopti poluupijačem  3. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  4. Obrana u prednjoj liniji – pojedinačni i grupni blok  5. Igra 6:6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  1. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  2. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »polueret«  3. Povratna lopta – dupli pas  4. Poučavanje zonske obrane 5 : 1 |
|  | 5. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  1. Smeč udarac  2. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  3. Forhend i bekend visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  4. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  1. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  2. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 – 10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1 – 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50m, maksimalni intenzitet, odmor 2')  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2')  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6x400m, intenzitet 80 – 90 %, odmor 4')  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3x6', 30" maksimalni intenzitet, 30" 50%, odmor 5')  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12', 1' maksimalni intenzitet, 1' 50%) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja, jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom. |
|  | Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovog odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPREĐENJA ZDRAVLJA  Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu |
|  | 3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  6. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju, naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje |
|  | 6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  VI. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski)  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 – 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  1. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  1. Sastav po izboru polaznika (tlo)  2. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  1. »Jelenji« skok  2. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  3. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  4. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  5. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  6. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  7. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  8. Sastav (vijača) – sastav prema izboru polaznica  9. Sastav (obruč) – sastav prema izboru polaznica |
|  | V. PLES I AEROBIKA  1. Cha-cha-cha  2. Salsa  3. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  4. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  1. Poluga ude garami  2. Udarac rukom naprijed pravocrtni  3. Udarac nogom naprijed pravocrtni  4. Donji, unutarnji i vanjski blok  VII. KOŠARKA  1. Otvaranje za prijem lopte  2. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  3. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  4. Napad na presing čovjek na čovjeka  5. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  1. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  2. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  3. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  4. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2 : 1 i 2 : 2 s udarcima na vrata (vratar), te oduzimanja lopte  5. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  1. Smeč iz zaleta varkom »kuhanjem« iza bloka  2. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  3. Vršno odbijanje u skoku  4. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  1. Finta – varka s presvlačenjem  2. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »skokšut polueret«  3. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5 + 1  4. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  1. Rezani forhend drop  2. Bekend dugi udarac (clear)  3. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  4. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  1. Forhend volej (spužvasta loptica)  2. Bekend volej (spužvasta loptica)  3. Smeč (spužvasta loptica)  4. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40")  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed-natraške 6 x 5 m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe) |
|  | 4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 x 5 m, odmor 30")  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnog masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30' niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20', 2' visoki intenzitet, 2'  50%)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60", a oporavak 20") |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja, jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovog odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi. |
|  | Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup. |
|  | Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju |
|  | 5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski)  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije – Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 – 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom – motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  1. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  2. Bečki valcer (koreografija)  3. Quadrilla (koreografija)  4. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  5. Obrana od pljuske (udarca rukom)  6. Obrana od obuhvata  7. Obrana od hvata za kosu  8. Sprovođenje ključem na ruci  9. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  10. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  11. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  12. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  13. Igra (primjena timske taktike 5 : 5)  VI. NOGOMET  14. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  15. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2 i 5 : 2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  16. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 4 i 5 : 5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  17. Igra 4 + 1: 4 + 1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  18. Tenis servis  19. Tradicionalni sustav 4 – 2 (dizač u prednjoj zoni)  20. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  21. Povezivanje zaštite 1 : 2 : 3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2 : 3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  22. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  23. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  24. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  25. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  26. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  27. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  28. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  29. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  30. Spin servis  31. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela – povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja, jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovog odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPREĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju, doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema vani i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga |
|  | 4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja |
|  | 2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski)  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  ■ biti osposobljen za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima, uključujući i svijet rada  ■ razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  ■ prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  ■ biti osposobljen za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  ■ učinkovito primjenjivati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju  ■ steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja.  Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere  2. rabiti potencije s racionalnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i razlomcima  4. riješiti linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihove sustave te prikazati linearnu funkciju i funkciju apsolutne vrijednosti  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti tražene podatke uz raspravu o valjanosti metode  2. rasporediti prikupljene podatke po izabranom kriteriju  3. predočiti prikupljene podatke pomoću linijskog, stupčastog i kružnog dijagrama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. primijeniti kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. rabiti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. protumačiti prikupljene i prikazane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi:  1. rabiti trigonometrijsku kružnicu i džepno računalo za određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija kuta zadanog u stupnjevima ili radijanima  2. primijeniti n! u složenijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije:  1. prikazati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. primijeniti binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor:  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje:  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci:  1. proračunati srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka  2. odrediti vjerojatnost događaja za prikupljene i analizirane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu odobrenih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti zapis broja u zadanom ili nepoznatome brojevnom sustavu  Algebra i funkcije  1. koristiti nizove  2. istražiti elementarne funkcije  Podatci  1. istražiti utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti limes koristeći teoreme o limesima  2. izračunati limes funkcije u točki  3. derivirati funkciju  4. odrediti primitivnu funkciju koristeći tablicu derivacija  5. prikazati graf racionalne funkcije  6. primijeniti derivaciju funkcije pri određivanju jednadžbe tangente u točki grafa funkcije, ekstrema i točaka infleksije  7. izračunati površinu ispod grafa kvadratne funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi i redovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za određeno zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj za primijenjenu znanost, kao što su elektrotehnika i računalstvo. U fizici je važan i karakterističan eksperimentalni pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje; stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem brzine i sa smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila |
|  | 4. raspraviti opći zakon gravitacije i gibanje satelita oko Zemlje  5. prosuditi ravnotežu krutog tijela  6. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  7. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombovog zakona  8. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila  Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. primijeniti zakon očuvanja energije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodni pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja.  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Tlak  Uzgon  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu odobrenih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ upoznati kemijske elemente, kemijske spojeve, sirovine i produkte koji su važni u njihovom zanimanju  ■ objasniti kemijske promjene, povezati ih s pojavama u prirodi te ih prikazati jednadžbama kemijske reakcije  ■ razvijati vještinu eksperimentiranja, sposobnost opažanja promjena, opisivanja i donošenja zaključaka  ■ uočiti uzajamne veze između pokusa, pojava u prirodi i teorije  ■ prepoznati štetne i opasne kemikalije te objasniti način njihovog obilježavanja, pravila rukovanja, postupanja i zbrinjavanja |
|  | ■ razvijati svijest o nužnosti očuvanja prirodnih uvjeta, ne odričući se pritom dobrobiti civilizacije i napretka  ■ osvijestiti socijalnu osjetljivost u smislu iskazane empatije prema svakom pojedincu i njegovim potrebama |
| Opis predmeta: | Kemija je znanost o tvarima i njihovim kemijskim promjenama. Cilj je nastave kemije steći znanja o temeljnim kemijskim teorijama, ponajprije atomskoj teoriji i njezinim popratnim konceptima i modelima kako bi na temelju njih mogli opisati i razumjeti svojstva i promjene tvari. Jedna od temeljnih zadaća nastave kemije jest razviti interes polaznika prema prirodnim znanostima predstavljajući ih dijelom opće kulture. Nastavom kemije polaznici trebaju steći znanja i sposobnosti koje će omogućiti daljnje samoobrazovanje, odnosno usavršavanje u struci. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čestična građa tvari  1. objasniti strukturu atoma  2. navesti podatke koji se mogu iščitati iz periodnog sustava elemenata  3. usporediti fizikalna svojstva metala i nemetala  4. odrediti valenciju nekog atoma s obzirom na njegov položaj u periodnom sustavu elemenata  5. navesti osnovna svojstva kemijskih veza  Metali i nemetali  1. objasniti važnost tehnički važnih metala i njihovih legura  2. identificirati najvažnije nemetale po skupinama u periodnom sustavu elemenata te po njihovim svojstvima  3. razmotriti koji spojevi nemetala imaju utjecaj na biosferu  4. prepoznati važnost vode u svakodnevnom životu i svim ljudskim aktivnostima  5. klasificirati vrste pesticida koji se upotrebljavaju u poljoprivredi  6. navesti značajne osobine umjetnih gnojiva  7. diskutirati o važnosti zbrinjavanja otpada  Ugljikovodici  1. razlikovati ugljikovodike po strukturi, formuli i nomenklaturi  2. usporediti fizikalna i kemijska svojstva ugljikovodika prema njihovoj strukturi, odnosno zasićenosti  3. izvesti jednostavne pokuse kao podlogu za upoznavanje svojstava i jednostavnih kemijskih reakcija ugljikovodika  4. protumačiti postupak dobivanja ugljikovodika iz prirodnih izvora – nafte i zemnog plina, odnosno frakcijskom destilacijom nafte  5. protumačiti svojstva i primjenu te štetnost za zdravlje aromatskih ugljikovodika  6. opisati primjenu ugljikovodika u industriji i svakodnevnom životu te utjecaj na ekosustav  7. diskutirati o smanjenju zaliha nafte i zemnog plina i nužnosti iskorištavanja obnovljivih izvora energije  Organski spojevi s kisikom  1. razlikovati organske spojeve s kisikom (alkohole, fenole, karboksilne kiseline) po strukturi, formuli i pravilima IUPAC-ove nomenklature  2. izdvojiti osnovna fizikalna i kemijska svojstva organskih spojeva s kisikom (alkohola, fenola, karboksilnih kiselina)  3. opisati postupak dobivanja organskih spojeva s kisikom (alkoholno vrenje, octeno-kiselo vrenje)  4. navesti primjenu organskih spojeva s kisikom (alkohola, fenola, karboksilnih kiselina) u svakodnevnom životu i industriji  5. zaključiti o štetnom utjecaju prekomjernog konzumiranja alkohola na život čovjeka i šire zajednice  Prirodni spojevi  1. razlikovati karakteristike osnovnih skupina ugljikohidrata s njihovim predstavnicima  2. prikazati molekulske formule i shematske strukture jednostavnih ugljikohidrata  3. identificirati karakteristična fizikalna i kemijska svojstva ugljikohidrata  4. objasniti važnost uporabe najrasprostranjenijih ugljikohidrata za živi svijet  5. navesti primjere rasprostranjenosti ugljikohidrata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Struktura atoma i periodni sustav elemenata | Sastav tvari  Građa atoma  Periodni sustav elemenata |
| Veze između atoma | Osnovna svojstva kemijskih veza |
| Metali | Svojstva metala  Tehnički važni metali i njihove legure |
| Nemetali | Zrak  Voda  Tlo |
| Ugljikovodici | Alkani  Alkeni  Alkini  Areni |
| Organski spojevi s kisikom | Alkoholi i fenoli  Karboksilne kiseline |
| Prirodni spojevi | Ugljikohidrati |
| Napomene: | Nastavni proces izvodi se skladnom izmjenom teorije i praktičnog rada s ciljem ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, individualni rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu odobrenih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  ■ razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  ■ usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  ■ usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  ■ usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  ■ razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  ■ usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  ■ prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  ■ shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona na aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. prepoznati različite političke sustave – demokracija, tiranija, aristokracija, diktatura, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglasko na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazatii vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti gospodarski sustav Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje Europske unije |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava | |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija | |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija – neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj | |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske | |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – Zakonodavna vlast  Izvršna vlast i Sudska vlast | |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava | |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija | |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika | |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj EU i institucije EU  Hrvatska i Europska unija | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živome svijetu kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao svojinu i alat građanina suvremenog demokratskog društva  ■ proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  ■ stečeno znanje staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstva prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu osobnoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Polaznici stječu znanje i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad, pa sve do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje biologije ciljano utječe i na afektivnu domenu polaznikova razvoja usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornost za očuvanje prirode, okoliša te vlastitog i tuđeg zdravlja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čovjek i zdravlje  1. raspraviti o zdravim stilovima življenja te važnosti pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. identificirati putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u čovjekovo tijelo i mjere prevencije  3. dati primjere najčešće virusne i bakterijske bolesti i načine njihova liječenja  4. diskutirati o djelovanju sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravlje na primjerima različite ovisnosti  6. prepoznati opasnosti za zdravlje povezane sa specifičnosti zanimanja za koje se obrazuje  7. pokazati zahvate prve pomoći koji mogu spasiti život ugroženoj osobi  8. opisati primjer posljedica poremećaja ravnoteže u organizmu  Spolnost i sazrijevanje čovjeka  1. protumačiti povezanost sazrijevanja i životnih razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s njihovom građom i higijenom  3. razlikovati prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće |
|  | 4. protumačiti proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice  6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornom spolnom ponašanju  Istraživanje u biologiji  1. izvijestiti o metodama primijenjenim u vlastitom istraživanju  2. pokazati metodu promatranja prema protokolu  3. prikazati rezultate istraživanja  4. raspraviti o značenju bioloških otkrića za život čovjeka  5. razlikovati znanstvene dokaze i neznanstvene tvrdnje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmor i rekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Pružanje prve pomoći (zahvati koji spašavaju život)  Individualni rad i rad u skupini  Primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  Poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  Utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  Odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  Rizici za zdravlje povezani sa specifičnosti zanimanja i načinom života |
| Spolnost i  sazrijevanje  čovjeka | Životni ciklus čovjeka i razvoj spolnosti  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskog spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porođaj, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni rad i rad u skupini  Odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  Utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje |
| Istraživanje u biologiji | Područja istraživanja u biologiji  Primjeri primjene biologije u svakodnevnom životu  Osnovne etape, tehnike i metode istraživanja u biologiji  Individualni rad i rad u skupini  Važna biološka otkrića i osobe koje su pridonijele razvoju biologije  Provođenje jednostavnog istraživanja u biologiji vezanog uz struku  Znanstveni dokazi i neznanstvene tvrdnje (rasprava) |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i individualni rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu odobrenih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  ■ obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  ■ usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  ■ komunicirati posredstvom različitih medija  ■ usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija  ■ analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  ■ razviti logičke misaone procese  ■ razviti algoritamski način razmišljanja  ■ biti osposobljeni za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  ■ steći osnovna znanja i vještine kako bi mogli usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  ■ poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža te steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti i njihovu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijsko komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvom društvu, temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, potrebno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata vlastitog rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. opisati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati osnovne logičke sklopove  3. razlikovati i opisati komponente računalnog sustava (središnja jedinica, memorije, ulazno izlazne jedinice)  4. koristiti operacijski sustav računala i napraviti osnovnu prilagodbu svojim potrebama  5. rukovati datotekama i mapama u grafičkome korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. sigurno koristiti računalo, mrežu i internet  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će prilagoditi sliku, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju |
|  | | 4. radom u timu modelirati problem iz struke i svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. koristiti i primijeniti program tabličnog računanja za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  2. opisati postupak nastajanja programa  3. objasniti pojam algoritma  4. opisati pseudokod  5. analizirati program zapisan u pseudokodu  6. osmisliti pseudokod koji rješava jednostavan problem |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | Prikaz podataka u računalu:  ■ veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  ■ pojam količine podataka  ■ prikaz znakova standardnim ASCII kodom  Građa računala:  ■ osnovni dijelovi računala  ■ ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  ■ vanjske memorije  Operacijski sustav:  ■ grafičko sučelje  ■ postavke korisničkog sučelja  ■ rad s datotekama i mapama  ■ osnovno uređivanje crteža | |
| Računalne mreže i internet | Mreže računala:  ■ mreže računala (pojam i vrste)  ■ dijelovi mreže računala  ■ mrežni protokoli i brzina prijenosa podataka  ■ internet  ■ povezivanje na internet  ■ usluge interneta  Elektronička pošta:  ■ e-pošta klijent, web pošta  ■ komunikacija pomoću elektroničke pošte  Usluga WWW:  ■ web preglednik – korištenje  ■ učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  ■ procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu  Računalna sigurnost i etičnost:  ■ sigurnost i zaštita osobnih podataka  ■ štetni programi i zaštita  ■ kultura ponašanja na internetu  ■ autorska prava i njihova zaštita | |
| Obrada i prikaz podataka | Obrada teksta:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  ■ unos teksta i osnovne postavke stila pisanja  ■ oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  ■ jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  ■ umetanje i oblikovanje tablice  ■ umetanje i oblikovanje slika  ■ pisanje matematičkih izraza  ■ izradba tablice sadržaja  ■ oblikovanje cijelog dokumenta  ■ priprema dokumenta za ispis  ■ izradba zadanog dokumenta  Obrada slike, zvuka i videa:  ■ slika  ■ zvuk  ■ video  Prezentacije:  ■ slajd, predložak, dizajn  ■ korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  ■ efekti na slajdu i prezentaciji  ■ izradba prezentacije na zadanu temu | |
|  | Web stranice:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web stranice  ■ osnovna podešavanja  ■ povezivanje stranica  ■ organizacija sadržaja  ■ postavljanje stranice na internet  Projektni zadatak:  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka | |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam:  ■ algoritam – pojam i uloga  ■ pseudokod  ■ slijedna struktura  ■ naredba grananja  ■ analiza algoritma  Tablično računanje:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  ■ unos i izmjena podataka  ■ oblikovanje ćelija i tablica  ■ adresiranje ćelija  ■ formule i osnovne funkcije  ■ izdvajanje podatka  ■ grafikoni  ■ priprema za ispis i ispis dokumenta  Projektni zadatak:  ■ analiza problema  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu odobrenih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MATERIJALI I TEHNOLOGIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Anatomija drva i furniri  Ploče  Nedrvni materijali  Ručni mehanizirani alati za obradu drva  Strojevi za obradu drva  Tehnološki procesi u obradi drva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ stjecati znanja i vještine povezane s drvnim i nedrvnim materijalima koji se koriste u drvnoj industriji  ■ stjecati znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje alata i strojeva za obradu drva  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju kod tehnika izradbe i tehnoločkih procesa izradbe proizvoda |
| Opis modula: | Modul Materijali i tehnologije različitim metodama i oblicima nastave omogućava polaznicima stjecanje teorijskih znanja. Na početku prvog razreda polaznici trebaju steći ishode učenja vezane za siguran rad s alatima i strojevima te položiti ispit Zaštite na radu koji im je osnovni preduvjet za rad u školskom praktikumu.  U sklopu nastavnog predmeta Materijali, kroz stjecanje skupova ishoda učenja Anatomija drva i furniri, Ploče i Nedrvni materijali, polaznici će raznim metodama i oblicima nastave, koristeći uzorke, prepoznavati i opisati najvažnije komercijalne vrste drva, značajnije greške drva, vrste furnira, drvnih ploča te razlikovati i navesti primjenu brusnih sredstava, lakova i okova.  U sklopu nastavnog predmeta Tehnologija proizvodnje, kroz stjecanje skupova ishoda učenja Ručni mehanizirani alati za obradu drva, Strojevi za obradu drva te Tehnološki procesi za obradu drva, polaznici će raznim metodama i oblicima nastave steći ishode vezane za teorijsko poznavanje alata, strojeva i tehnoloških procesa proizvodnje. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Materijali (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Materijali (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija proizvodnje (1. razred, 1 sat, 2 boda)  Tehnologija proizvodnje (2. razred, 1 sat, 2 boda)  Tehnologija proizvodnje (3. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATERIJALI

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. identificirati vrste drva  2. razlikovati histološku građu drva listača i četinjača  3. opisati makroskopsku građu drva  4. razlikovati svojstva drva kao materijala za obradu  5. identificirati grješke drva  6. odabrati drvne materijale ovisno o njihovim svojstvima i vrsti proizvoda koji će se izrađivati  7. razlikovati vrste piljene građe  8. razlikovati različite vrste furnira |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Stablo | Stablo – dijelovi, izgled i veličina  Vanjska svojstva debla |
| Anatomska građa drva | Stanica drva  Histološka građa drva četinjača i listača |
| Struktura građe drva | Makroskopska građa drva  Kemijski sastav drva |
| Tehnička svojstva drva | Estetska svojstva drva  Osnovna fizička svojstva drva  Mehanička svojstva drva  Fizičko-kemijska svojstva drva |
| Grješke drva | Grješke oblika stabla  Grješke građe drva  Grješke fizičke naravi  Grješke boje  Grješke konzistencije  Grješke od insekata i drugih štetnika |
| Furniri | Načini izradbe i vrste furnira  Razvrstavanje i uporaba furnira |
| Piljena građa | Razvrstavanje piljenica prema debljini  Razvrstavanje piljenica prema teksturi  Razvrstavanje piljenica prema kvaliteti |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), individualni i skupni praktični rad (uradak, referat, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli), predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATERIJALI

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati ploče iverice  2. razlikovati stolarske ploče  3. razlikovati furnirske ploče  4. razlikovati ploče vlaknatice  5. razlikovati lake građevinske ploče  6. odabrati pločaste materijale ovisno o njihovim svojstvima i vrsti proizvoda koji će se izrađivati  7. razlikovati različite vrste ljepila  8. razlikovati materijale za brušenje drvne površine  9. razlikovati materijale za kitanje drvne površine  10. razlikovati materijale za površinsku obradu drva  11. razlikovati različite vrste okova  12. razlikovati različite vrste tapetarskih materijala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Iverice | Vrste iverica  Izradba ploča iverica  Svojstva iverica  Uporaba iverica |
| Stolarske ploče | Izradba stolarskih ploča  Svojstva stolarskih ploča  Uporaba stolarskih ploča |
| Furnirske ploče | Vrste furnirskih ploča  Izradba furnirskih ploča  Uporaba furnirskih ploča |
| Vlaknatice | Vrste vlaknatica  Oplemenjene ploče vlaknatice  MDF ploče  Svojstva vlaknatica  Uporaba vlaknatica |
| Lake građevinske ploče | Vrste lakih građevinskih ploča  Izradba lakih građevinskih ploča  Svojstva lakih građevinskih ploča  Uporaba lakih građevinskih ploča |
| Ljepila | Osnove lijepljenja  Vrste i svojstva ljepila |
| Brusila | Razlozi za brušenje  Vrste brusila |
| Kitovi | Vrste i namjena kitova |
| Materijali za površinsku obradu drva | Svrha močenja drva  Vrste i svojstva močila  Boje  Izbjeljivanje  Lazure  Lakovi  Grješke kod površinske obrade drva |
| Okovi | Sredstva za učvršćivanje ili spajanje  Brave  Petlje |
| Tapetarski materijali | Vrste i namjena materijala  Madraci  Zavjese i dekori |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, individualni rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), individualni i skupni praktični rad (uradak, referat, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli), predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste mehaničke obrade drva  2. prilagoditi uvjete u radionici za ručnu obradu drva  3. upotrijebiti stolarsku klupu kao radno mjesto  4. razlikovati vrste i primjenu ručnih alata  5. razlikovati vrste i primjenu ručnih mehaniziranih alata  6. razlikovati dijelove i alate te kinematiku ručnih mehaniziranih alata za obradu drva  7. razlikovati vrste i primjenu strojeva za obradu drva  8. razlikovati dijelove i alate te kinematiku strojeva za obradu drva  9. objasniti pravila za rad na strojevima na siguran način |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mehanička obrada drva | Značenje mehaničke obrade drva  Mehanička obrada drva s odvajanjem strugotine  Mehanička obrada drva bez odvajanja strugotine |
| Ručni alati | Ručni alati za mjerenje  Ručni alati za zacrtavanje  Ručni alati za piljenje  Ručni alati za blanjanje  Ručni alati za bušenje  Ručni alati za dubljenje  Rad na siguran način |
| Ručni mehanizirani alati | Ručna električna kružna pila  Ručna električna tračna pila  Ručna električna blanjalica  Ručna električna brusilica  Ručna električna glodalica  Ručna električna glodalica za lamello umetke  Rad na siguran način |
| Tračne pile | Vrste tračnih pila i njihova namjena  Radni alat tračne pile  Kinematika tračne pile  Uređenje lista pile  Dijelovi stolarske tračne pile  Rad na siguran način |
| Kružne pile | Vrste kružnih pila i njihova namjena  Kružne pile za uzdužno krojenje  Kružne pile za poprečno krojenje  Formatne kružne pile  Radni alat kružne pile  Kinematika kružne pile  Dijelovi stolne kružne pile  Rad na siguran način |
| Blanjalice | Vrste blanjalica i njihova namjena  Ravnalica  Debljača  Dvostrana blanjalica  Četverostrana blanjalica  Radni alat blanjalice  Rad na siguran način |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, primjena pravila za siguran rad, individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), individualni i skupni praktični rad (uradak, referat, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli), predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste i primjenu strojeva za obradu drva  2. razlikovati dijelove i alate te kinematiku strojeva za obradu drva  3. razlikovati strojeve za izradbu furnira  4. razlikovati različite vrste preša  5. objasniti pravila za rad na strojevima na siguran način |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Glodalice | Vrste glodalica i njihova namjena  Stolna glodalica  Nadstolna glodalica  Radni alat glodalica  Kinematika glodalice  Rad na siguran način |
| Bušilice | Vrste bušilica i njihova namjena  Radni alat bušilica  Kinematika bušilica  Rad na siguran način |
| Tokarski strojevi | Vrste i namjena tokarskih strojeva  Tokarenje ovisno o smjeru kretanja tokarskog noža  Radni alat tokarskih strojeva  Rad na siguran način |
| Dubilice | Vrste i namjena dubilica  Lančana dubilica  Radni alat lančane dubilice  Rad na siguran način |
| Brusilice | Vrste i namjena brusilica  Uskotračne brusilice  Širokotračne brusilice  Tanjurasta brusilica  Rad na siguran način |
| Strojevi za izradbu furnira | Strojevi za piljenje furnira  Strojevi za ljuštenje furnira  Strojevi za rezanje furnira  Škare za rezanje furnira  Rad na siguran način |
| Preše | Mehaničke preše  Hidraulične preše  Pneumatske preše  Rad na siguran način |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, primjena pravila za siguran rad i individualni rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), individualni i skupni praktični rad (uradak, referat, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli), predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati tehnike krojenja masivnog drva i ploča  2. sastaviti krojne liste za različite proizvode  3. razlikovati tehnologiju blanjanja (ravnanje, debljanje i sl.)  4. odabrati odgovarajući način sastavljanja elemenata u gotovi proizvod te primijeniti različite načine izradbe vezova i profila  5. primijeniti tehnike brušenja te odabrati odgovarajuće sredstvo za brušenje  6. odabrati i primijeniti načine nanošenja materijala za površinsku obradu ovisno o vrsti proizvoda |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tehnologija krojenja | Tehnike krojenja masivnog drva  Iskorištenje materijala prilikom krojenja masivnog drva  Tehnike krojenja ploča  Iskorištenje materijala prilikom krojenja ploča  Izradba krojne liste  Izradba sheme krojenja  Izračun potrebnog materijala za određeni proizvod |
| Tehnologija blanjanja | Tehnike blanjanja  Izbor odgovarajućeg stroja i alata |
| Tehnologija izradbe vezova i profila | Tehnološki proces izradbe vezova i profila  Izbor odgovarajućeg stroja i alata  Tehnika izradbe pojedinog veza i profila  Kontrola kvalitete obrade |
| Tehnologija brušenja | Izbor odgovarajućeg stroja i granulacije brusnog papira  Tehnika brušenja  Grješke brušenja |
| Tehnologija površinske obrade | Priprema materijala za površinsku obradu  Tehnike nanošenja materijala za površinsku obradu drva  Izračunavanje potrebne količine materijala za površinsku obradu |
| Tehnološki proces izradbe proizvoda | Točnost obrade  Tehnološki proces izradbe proizvoda od masivnog drva  Tehnološki proces izradbe proizvoda od pločastih materijala |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, primjena pravila za siguran rad i individualni rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), individualni i skupni praktični rad (uradak, referat, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli), predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KONSTRUIRANJE NAMJEŠTAJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehničko crtanje  Nacrtna geometrija  Označavanje drvnih i nedrvnih materijala  Konstrukcijski vezovi i spojevi  Konstrukcije namještaja za odlaganje  Konstrukcije namještaja za podloge (rad i blagovanje)  Konstrukcije namještaja za sjedenje  Konstrukcije namještaja za ležanje  Konstrukcije građevinske stolarije  Osnove računalstva  2D konstruiranje računalom  3D konstruiranje računalom |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ objasniti grafičko komuniciranje; predočavanje predmeta i njihovo prikazivanje pomoću tehničkog crteža uz pravilnu primjenu pribora za crtanje, normi, vrsti crta, omjera, mjerila te kota i formata papira  ■ objasniti vrste projekcija geometrijskih tijela i prikaze presjeka te prodora jednostavnijih uglatih i zaobljenih tijela u grafičkoj komunikaciji  ■ prikazati predmete prema standardnim metodama konstruiranja drvnih proizvoda uz primjenu pravila označavanja vrsta i karakteristika pojedinih drvnih i nedrvnih materijala  ■ koristiti specifične računalne programske pakete za konstruiranje namještaja, interijera i eksterijera (aplikativnih programa za 2D i 3D konstruiranje) te njihova osnovna sučelja  ■ samostalno oblikovati prostor rukom i računalom, oblikovati proizvode od drva i drvnih materijala uz korištenje relevantne literature, normi, pravilnika i primjenu novih saznanja iz područja trendova, materijala i tehnologija  ■ upotpuniti temeljna znanja iz područja oblikovanja i kulture stanovanja te osmisliti i samostalno oblikovati prostor i pojedine elemente u prostoru  ■ uvesti pojedinca u osnove prostoručnog crtanja savladavanjem tehnika crtanja, vrsta prostoručnih crta, materijala, boja, podloga i motiva u crtanju |
| Opis modula: | Osposobljava polaznike za grafičku i računalnu komunikaciju od savladavanja rukovanja ručnim priborom do samostalnosti izradbe tehničkih crteža na računalu u nekom od aplikativnih crtaćih 2D i 3D programa. Također, polaznici se osposobljavaju za samostalnu prilagodbu i uporabu računala prilikom pisanja, računanja, prezentiranja i pronalaženja sadržaja na internetu vezanih za struku te slanje i primanje elektroničke pošte. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehničko crtanje (1. razred, 2 sata, 4 boda)  Nacrtna geometrija (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Konstrukcije (2. razred, 3 sata, 6 bodova)  Konstrukcije (3. razred, 4 sata, 8 bodova)  Konstrukcije (4. razred, 3 sata, 5 bodova)  Konstruiranje računalom (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Konstruiranje računalom (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO CRTANJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. pravilno pripremiti i koristiti pribor za crtanje i pisanje  2. koristiti tehničko pismo i norme pri izradbi tehničkih crteža  3. primijeniti zadana mjerila prilikom izradbe tehničkih crteža  4. primijeniti pravila kotiranja i izradbe sastavnica proizvoda  5. konstruirati osnovne geometrijske likove i krivulje  6. primijeniti pravila ortogonalnog projiciranja  7. prikazati osnovna geometrijska tijela 3D prikazom  8. nacrtati kompoziciju geometrijskih tijela ortogonalnom projekcijom i 3D prikazom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehničko crtanje | Vrste tehničkih crteža  Namjena tehničkih crteža |
| Pribor za rad i njegovo održavanje | Vrste i podjela pribora za ručno crtanje  Glavne karakteristike u upotrebi  Priprema pribora za rad |
| Norme, značenje i primjena | Vrste normi i njihovo značenje unutar tehničkih crteža i općenito  Primjena normi i standarda |
| Tehničko pismo | Tehničko pismo – podjela i osnovne karakteristike  Tehničko pismo – namjena  Standard tehničkog pisma |
| Crte – vrsta i primjena | Vrste crta i primjena  Primjena pojedinog tipa linija  Kompozicija linija |
| Formati papira, savijanje | Podjela formata papira  Primjena formata papira  Savijanje formata papira |
| Sastavnice i zaglavlja | Namjena i vrste sastavnica  Osnovni elementi sastavnica  Namjena i vrsta zaglavlja  Osnovni elementi zaglavlja |
| Mjerila | Namjena mjerila  Osnovne karakteristike mjerila  Primjena mjerila i standardi |
| Kotiranje | Vrste kota i kotiranja  Elementi kote i njihova primjena  Standardi i pravila za kotiranje |
| Osnovni geometrijski pojmovi i primjena | Vrste kutova  Pravila konstruiranja kutova pomoću pribora za crtanje  Mjerenje i obilježavanje kutova  Konstruiranje simetrale, normale i kružnih prijelaza  Konstruiranje geometrijskih likova |
| Konstrukcije krivulja | Konstrukcija parabole  Konstrukcija hiperbole  Konstrukcija elipse pomoću temeljnih kružnica  Konstrukcija elipse iz para konjugiranih promjera |
| Ortogonalno projiciranje | Osnove ortogonalne projekcije  Definiranje ravnina projekcije  Projekcija na jednu ravninu (točke, pravca i plohe)  Projekcija na dvije ravnine (točke, pravca, plohe i tijela)  Projekcija na tri ravnine (točke, pravca, plohe i tijela) |
| Koso projiciranje | Osnove 3D crtanja  Izometrija  Kosa projekcija |
| Programi | Ortogonalna projekcija uglatih tijela uporabom mjerila i omjera  Izometrijski prikaz uglatih tijela upotrebom mjerila i omjera |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost normi i pravila tehničkog crtanja, primjena usvojenih normi i pravila, točnost, urednost i preciznost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NACRTNA GEOMETRIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. interpretirati prostorni koordinatni sustav i pripadajuće ravnine i osi  2. primijeniti pravila prostornog predočavanja  3. nacrtati presjeke jednostavnih i zaobljenih tijela  4. opisati prodore jednostavnijih uglatih i zaobljenih tijela  5. prepoznati primjenu presjeka i prodora u struci |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod i ponavljanje | Prostorni koordinatni sustav  Projekcije elemenata na sve tri ravnine  Projekcije likova na sve tri ravnine  Projekcije tijela na sve tri ravnine |
| Ortogonalno projiciranje | Načini projiciranja  Projekcije točke  Koordinate točke, kvadranti  Projekcije dužine  Prava veličina dužine  Projekcije pravca  Prvo i drugo probodište pravca  Prvi i drugi prikloni kut pravca  Točka i pravac  Dva pravca  Ravnina  Tragovi ravnine, koordinate ravnine  Pravac u ravnini (sutražnjica, priklonica)  Točka u ravnini  Zadavanje ravnine  Projekcija geometrijskih tijela s osnovicama u ravninama projekcije  ■ prizma  ■ valjak  ■ piramida  ■ stožac |
| Presjeci geometrijskih tijela | Presjeci prizama  Presjeci piramida |
| Prodori | Probodište ravnog lika s pravcem  Prodori uglastih tijela  Prodor dvaju valjaka koji se sijeku pod pravim kutem  Prodor valjka stošcem |
| Programi | Program 1:  ortogonalna projekcija kosog uglatog geometrijskog tijela.  Program 2:  ortogonalna projekcija rotirajućeg geometrijskog tijela.  Program 3:  presjek uglatog geometrijskog tijela  Program 4:  presjek rotirajućeg oblog geometrijskog tijela. |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KONSTRUKCIJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. označiti i obilježiti masivno (cjelovito) drvo po pojedinim presjecima  2. označiti i obilježiti ploče  3. označiti i obilježiti nedrvne elemente za sastavljanje i povezivanje  4. razlikovati okove i ukrase  5. nacrtati konstrukcijske oblike sastavljanja i povezivanja  6. nacrtati širinsko sastavljanje masivnog drva i ploča  7. nacrtati dužinsko sastavljanje masivnog drva  8. nacrtati debljinsko sastavljanje masivnog drva  9. nacrtati kutno sastavljanje i povezivanje masivnog drva i ploča  10. nacrtati priključno sastavljanje i povezivanje masivnog drva i ploča  11. prikazati vezne elemente za vezove i sastave |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pojam konstrukcija i konstruiranja | Pojam konstrukcija  Zadaci konstruiranja i konstruktora  Metode konstruiranja |
| Drvni i nedrvni materijali u konstrukcijama namještaja i proizvoda za graditeljstvo | Kvalitativna analiza proizvoda  Kriteriji drvnih i nedrvnih materijala u izradbi gotovih proizvoda od drva  Klasifikacija finalnih drvnih proizvoda |
| Izradba tehničkih crteža prema osnovnim normama i metodama konstruiranja. | Prikazivanje i označavanje cjelovitog (masivnog drva)  Prikazivanje i označavanje ploča  Prikazivanje i označavanje nedrvnih i drugih materijala |
| Konstrukcijski oblici sastavljanja drvnih konstrukcija | Dužinsko sastavljanje  Širinsko sastavljanje  Širinsko sastavljanje drvnih materijala – ploča  Debljinsko ili uslojeno sastavljanje  Debljinsko sastavljanje s drvnim materijalima – pločama  Sastavljanje rubnim i kutnim dijelovima – oblaganje rubova i uglova  Kutno dvokrako plošno sastavljanje  Kutno dvokrako bočno sastavljanje  Kutno dvokrako priključno sastavljanje  Kutno trokrako prostorno sastavljanje  Kutno četverokrako sastavljanje  Kutno višekrako sastavljanje |
| Nedrvni elementi za spajanje i povezivanje (okovi i ukrasi) | Metalni, plastični i ostali elementi za povezivanje i spajanje  Metalni, plastični i ostali ukrasi prilikom izradbe namještaja i proizvoda od drva |
| Proizvodi drvne galanterije | Podjela i namjena drvne galanterije  Karakteristike ugrađenih materijala za izradbu drvne galanterije |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost, kreativnost i odgovornost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KONSTRUKCIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati namještaj interijera prema namjeni i osnovnim karakteristikama u upotrebi  2. primijeniti optimalna konstrukcijska rješenja i pravilno dimenzioniranje namještaja iz pojedine skupine namještaja interijera  3. objasniti postupak izradbe tehničkog crteža za pojedinu skupinu namještaja interijera ručno i na računalu u 2D (ortogonalna projekcija, prostorni prikaz i razrada detalja)  4. nacrtati ortogonalnu projekciju i izometrijski prikaz pomoću računala u CAD 2D programu za konkretan proizvod iz pojedine skupine namještaja interijera  5. prepoznati i definirati osnovnu namjenu i karakteristike okova koje se koriste za pojedinu skupinu namještaja interijera  6. ispisati sastavnicu i tehnički opis za konkretan proizvod namještaja interijera na računalu u primjerenom programu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Metode konstruiranja drvnih proizvoda | Metode konstruiranja namještaja  Metode konstruiranja proizvoda od drva  Izradba dokumentacije za proizvode |
| Namještaj za pohranu | Podjela i namjena  Osnovni konstrukcijski oblici ormara (karakteristike i izgled)  Sastavljanje sklopova ormara  Inačice kutnog povezivanja korpusa ormara  Noge, nožišta i donožja ormara  Police, načini postavljanja  Ladice – konstrukcijska razrada i načini postavljanja  Poleđine, vrste i načini postavljanja  Konstrukcija i način ugradnje vrata na korpuse ormara  Prihvatnici, vrste i načini postavljanja  Vrste i primjena okova i ukrasa |
| Namještaj za podloge | Podjela i namjena  Načini sastavljanja pojedinih elemenata stola  Konstrukcijski oblici ploča stolova  Konstrukcijski oblici postolja  Sastavi okvirnica, postolja i nogu (rastavljive inačice)  Učvršćivanje ploče stola na postolje  Ostale konstrukcijske vrste postolja (stolovi za proširenje osnove)  Specijalni okovi i njihova primjena |
| Namještaj za sjedenje | Namjena i podjela  Nazivi dijelova i sklopova stolaca i polunaslonjača  Načini sastavljanja pojedinih dijelova  Konstrukcija sjedišta, nožišta, rukonaslona i naslona za leđa  Načini sastavljanja stolca  Naslonjač – jednosjed, višesjed  Sastavni dijelovi i konstrukcija naslonjača  Vrste i primjena tapetarskih materijala  Konstrukcije tapetarskih materijala i njihove karakteristike |
| Namještaj za ležanje | Namjena i podjela  Konstrukcijski oblici i sastavni dijelovi  Vrste kreveta  Konstrukcija i spajanje cjelina u sklopove  Podloge ležaja  Sastav ležaja  Okovi za krevete i njihova primjena |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost, kreativnost i odgovornost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KONSTRUKCIJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati osnovne pojmove iz građevinarstva  2. objasniti namjenu, podjelu, osnovne karakteristike i skice karakterističnih horizontalnih i vertikalnih presjeka prozora  3. objasniti namjenu, podjelu, osnovne karakteristike i skice karakterističnih horizontalnih i vertikalnih presjeka vrata  4. prepoznati okove za građevinsku stolariju  5. objasniti zaštitu proizvoda građevinske stolarije  6. pročitati građevinske nacrte |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi iz graditeljstva | Osnovni pojmovi iz građevinarstva (vrste nacrta)  Zidovi i otvori na zidovima  Vrste mjera na građevinskim nacrtima |
| Prozori | Namjena i podjela  Određivanje mjera otvora za prozore  Načini ugradnje prozora  Osnovne dimenzije prozora  Podjela prozora prema materijalu  Standardi za prozore i razvrstavanje po konstrukciji  Konstrukcija doprozornika  Konstrukcija prozorskog krila  Podjela prozora s obzirom na broj krila i ostakljenih ravnina  Načini otvaranja prozora  Prozorski okovi (namjena i podjela)  Koeficijenti toplinske i zvučne provodljivosti prozora |
| Vrata | Namjena i podjela  Vrste mjera na otvorima i vratima  Načini ugradnje vrata  Osnovna konstrukcija i sklopovi vrata  Vrste vrata po obliku, položaju, broju krila i načinu otvaranja  Osnovni tipovi vratnih krila i dovratnika prema hrvatskim normama  Vanjska vrata – namjena, osnovne karakteristike, materijali i specifičnosti u upotrebi  Klizna, klatna, obrtna, posmična, otklopna i harmonika vrata  Karakteristični okovi za vrata |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost, kreativnost i odgovornost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KONSTRUIRANJE RAČUNALOM

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti sučelje crtaćeg 2D programa (CAD)  2. postaviti parametre crteža  3. crtati jednostavne objekte  4. crtati krivulje i točkaste objekte  5. uređivati crtež – osnovni alati  6. uređivati crtež – napredni alati  7. crtati složene objekte  8. crtati kote i kreirati stil kotiranja  9. iscrtati i ispisati crtež |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove AutoCAD-a | Upotreba korisničkog sučelja AutoCAD-a  Pokretanje AutoCAD-a |
| Zadavanje koordinata | Razumijevanje koordinatnog sustava X, Y  Vrste koordinata  Unošenje koordinata  Postavljanje koraka i mreže  Ciljnici točaka na objektima (Object Snap)  Naredba From |
| Postavljanje parametara crteža | Vrste mjernih jedinica  Granice crteža  Naredba MVSETUP |
| Crtanje jednostavnih objekata | Upotreba naredbi za crtanje (LINE, RECTANGLE, POLYGON,  CONSTRUCTION LINE, RAY) |
| Crtanje krivulja i točkastih objekata | Uporaba naredbi za crtanje (CIRCLE, ARC, ELLIPSE) |
| Pregledavanje crteža | Načini prikaza crteža  Naredbe (PANN i ZOOM)  Izometrijsko crtanje |
| Uređivanje crteža – osnovni alati | Uporaba naredbi za modificiranje crteža (ERASE, MOVE, COPY, ROTATE, SCALE) |
| Uređivanje crteža – napredni alati | Uporaba naredbi za modificiranje crteža (MIROR, ARRAY, OFFSET, TRIM, EXTEND, LENGTHEN, STRETCH, BREAK, CHAMFER, FILLET) |
| Uređivanje crteža pomoću slojeva, boja i vrsta linija | Razumijevanje, imenovanje i kreiranje slojeva  Dodjeljivanje boje, vrste i debljine linija  Korištenje i prijelaz iz jednog u drugi sloj  Promjena boje, vrste i debljine linija sloja i objekta  Promjena karakteristika objekata primjenom globalnog mjerila |
| Kreiranje teksta | Kreiranje i uređivanje jednorednog teksta  Kreiranje i uređivanje višerednog i novog stila teksta |
| Crtanje kota | Elementi kote i priprema za kotiranje  Crtanje linijskih i usporednih kota  Kreiranje kota osnovne linije i lančanih kota  Kotiranje lukova i kružnica  Kotiranje pokaznih linija  Uređivanje kota |
| Kreiranje stilova kote | Definiranje nove kote  Upravljanje tekstom kote  Razumijevanje stilova kota |
| Crtanje složenih objekata | Kreiranje i uređivanje polilinija  Crtanje i uređivanje poveznica  Šrafiranje područja |
| Iscrtavanje i ispis crteža | Postavljanje crteža u prostor papira  Iscrtavanje crteža |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad, e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost, kreativnost i odgovornost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KONSTRUIRANJE RAČUNALOM

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. imenovati poglede u 3D  2. pregledavati 3D crteže  3. specificirati 3D koordinate  4. upotrijebiti korisnički koordinatni sustav (KKS)  5. crtati standardne 3D oblike  6. kreirati čvrsto tijelo i urediti ga u 3D prostoru  7. kreirati složeno čvrsto tijelo  8. urediti čvrsto tijelo naprednim alatima  9. renderirati crtež tijela u 3D  10. primijeniti materijale na 3D objektima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Imenovani pogledi | Fiksni okviri s pogledom i njihovo konfiguriranje  Korištenje fiksnih okvira s pogledom  Kreiranje pogleda u okvirima s pogledom  Podjela procedure crtanja između više okvira s pogledom |
| Pregledavanje 3D crteža | Rad sa standardnim motrištima i gledanje na crtež iz standardnih točaka  Motrišta  Karakteristike prikaza pojedinog motrišta |
| Upotreba 3D  orbite | Uporaba, okretanje i slobodno rotiranje u 3D orbiti  Pomicanje i zumiranja modela u 3D orbiti  Uporaba i namještanje kamere u 3D orbiti  Postavljanje reznih ravnina i korištenje opcija zasjenjivanja |
| Kreiranje regija | Osnovne karakteristike regije  Načini kreiranja regija  Uporaba regija prilikom formiranja3D crteža |
| Specificiranja 3D  koordinata | Rad s 3D koordinatama  Apsolutne i relativne Kartezijeve koordinate u 3D  Cilindrične i sferne koordinate |
| Korisnički koordinatni sustav (KKS) | Razumijevanje, upravljanje i rad s ikonom KKS-a  Korištenje elevacije i visine  Kreiranje ploha dodavanjem visine  Korištenje naredbe HIDE |
| Crtanje standardnih 3D oblika | Crtanje (kutije, klina, piramide, stošca, sfere, kupole, zdjele torusa)  Crtanje rotacijske plohe i zadavanje broja segmenata  Crtanje izvučene plohe |
| Kreiranje čvrstih tijela i njihovo uređivanje u 3D | Crtanje (kutije, sfere, cilindra, stošca, klina, torusa)  Korak po korak crtanje standardnih 3D čvrstih tijela |
| Kreiranje složenih čvrstih tijela | Zbrajanje, oduzimanje i kreiranje čvrstog tijela od presjeka dvaju ili više tijela  Kreiranje novog čvrstog tijela naredbom INTERFERE  Korištenje naredbe SECTION i SLICE |
| Korištenje naredbi za uređivanje u 3D | Zrcaljenje i svrstavanje objekata u polja  Kreiranje pravokutnih i polarnih trodimenzionalnih polja  Rotiranje i zaobljivanje 3D čvrstih tijela  Skošavanje bridova i rastavljanje 3D objekata |
| Uređivanje čvrstih tijela | Izvlačenje, pomicanje i zadavanje vrijednosti plohama  Brisanje, rotiranje i skošavanje ploha  Kopiranje, bojanje i uređivanje bridova ploha  Čišćenje, razdvajanje i izdubljivanje čvrstih tijela |
| Renderiranje u 3D | Razumijevanje i izvođenje standardnog postupka renderiranja  Kreiranje i zadavanje boje svjetlosti  Zadavanje ambijentalnog i točkastog izvora svjetlosti  Kreiranje refleksnog i udaljenog izvora svjetlosti  Kreiranje, tipovi i parametri sjena  Kreiranje scena |
| Rad s materijalima | Dodavanje materijala  Rad s listama materijala  Unošenje i pregledavanje materijala  Kreiranje vlastitih materijala  Refleksija, hrapavost, prozirnost i lom svjetlosti  Korištenje pozadina  Završno renderiranje, spremanje renderiranih slika i poništavanje rezultata renderiranja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost, kreativnost i odgovornost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OBLIKOVANJE I PROJEKTIRANJE NAMJEŠTAJA I PROSTORA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda  kvalifikacije | Oblikovanje namještaja i proizvoda od drva  Primjena normi, materijala i tehnologija u oblikovanju namještaja  Osnove arhitektonskog projektiranja  Opremanje stambene jedinice  Primjena komponenata prostora  Osnove prostoručnog crtanja  Uvod u stilove namještaja  Linearno crtanje u perspektivi  Prezentacijski dizajnerski crtež  3D računalno oblikovanje namještaja  3D računalno opremanje prostora |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ samostalno oblikovati prostor rukom i računalom  ■ oblikovati proizvode od drva i drvnih materijala uz korištenje relevantne literature, normi, pravilnika i primjenu novih saznanja iz područja trendova, materijala i tehnologija  ■ upotpuniti temeljna znanja iz područja oblikovanja i kulture stanovanja te osmisliti i samostalno oblikovati prostor i pojedine elemente u prostoru  ■ uvoditi pojedinca u osnove prostoručnog crtanja svladavanjem tehnika crtanja, vrsta prostoručnih crta, materijala, boja, podloga i motiva u crtanju  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju kod 3D oblikovanja namještaja i opremanja prostora |
| Opis modula: | Modul uvodi pojedinca u osnove dizajna i proces oblikovanja namještaja i prostora te ga osposobljava za djelomično samostalan i u cijelosti interdisciplinaran timski rad na oblikovanju proizvoda od drva i drvnih materijala te opremanju prostora. Također, modul osposobljava pojedinca u izradbi prezentacije vlastitog rješenja namještaja i opremljenog prostora pomoću dizajnerskog crteža, računalnih 2D i 3D aplikacijskih programa i radioničkog modela/ makete. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Oblikovanje i projektiranje proizvoda (3. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Oblikovanje i projektiranje proizvoda (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Opremanje i projektiranje prostora (4. razred, 3 sata, 5 bodova)  Dizajnersko crtanje (1. razred, 1 sat, 2 boda)  Dizajnersko crtanje (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Dizajnersko crtanje (3. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OBLIKOVANJE I PROJEKTIRANJE PROIZVODA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. osmisliti namještaj i druge proizvode od drva prema zadanim značajkama  2. primijeniti stil određenog namještaja s ciljem predlaganja novog rješenja (namještaja)  3. prikazati inačice idejnih rješenja namještaja funkcionalnim dizajnerskim crtežom u perspektivi  4. odrediti oblikovno-funkcionalne, konstrukcijsko-tehnološke i druge značajke izvedbenog rješenja namještaja  5. skicirati prostoručno linijski ideju zamišljenog namještaja  6. primijeniti dizajnerski crtež u prezentaciji rješenja namještaja  7. proučiti važeće norme u oblikovanju namještaja i drugih proizvoda od drva i drvnih materijala  8. pratiti trendove i novitete u području dizajna namještaja  9. pratiti inovacije u području novih materijala i tehnologija  10. razvrstati stilove namještaja prema značajkama i vremenu nastanka  11. navesti karakteristične oblike, vrstu korištenog materijala, dekoracije i druge značajke određenog stila  12. odrediti vrijeme nastanka namještaja obzirom na stil  13. prepoznati stil određenog namještaja s ciljem predlaganja novog rješenja (namještaja) |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u oblikovanje proizvoda | Obilježja svjetskih i europskih stilova u izradbi namještaja  Uporaba i značenje oblika, materijala i konstrukcija u određenim povijesnim stilovima, suvremeni trendovi u dizajnu namještaja  Razvoj suvremenog dizajna  Osnove oblikovanja proizvoda  Percepcija proizvoda  Oblikovni elementi industrijskog oblikovanja – načela oblikovanja: funkcionalna načela, estetska načela, tehničko-tehnološka načela, ljudska načela, ekonomska načela, ekološka načela. |
| Što je projektni zadatak | Uloga i značaj dobro dizajniranog proizvoda  Uloga dizajna u razvoju tvrtke određivanjem projektnog zadatka  Postupak i faze dizajna  Činitelji dizajna (dizajn faktori)  Serijska proizvodnja, plasman, korištenje proizvoda |
| Praksa dizajna | Mjesto i uloga dizajnera i tehničara u razvoju proizvoda, primjeri iz prakse  Proces oblikovanja  Zahtjevi koji se odnose na proizvod  Dizajn i normizacija: norme, namještaj, funkcionalne veličine  Međuodnosi veličina ljudskog tijela i proizvoda  Antropometrija i ergonomija  Kvaliteta proizvoda  Valorizacija oblikovanog proizvoda u marketingu  Komunikacija između proizvođača i potrošača  Način prikaza i prezentacije projekta |
| Programi (Vježbe) | Oblikovanje pojedinačnog namještaja jednostavnih funkcija:  Vježba 1: oblikovanje namještaja za pohranu (različite namjene: odlaganje knjiga; odlaganje odjeće; odlaganje cipela itd..)  Vježba 2: oblikovanje namještaja za podloge (ovisno o funkciji i namjeni: za blagovanje, za odmor; za rad u uredu; za rad u školi, itd)  Vježba 3: Oblikovanje namještaja za sjedenje (ovisno o funkciji i namjeni: za blagovanje, za odmor; za radu u redu; za rad u školi, itd)  Vježba 4: Oblikovanje namještaja za ležanje (različiti korisnici i funkcije: krevetni sustav za djecu; krevetni sustav za srednju dob; krevet – naslonjač, bolesnički krevet, itd)  Vježbe se izvode u koordinaciji s nastavnim temama iz predmeta Konstrukcije.  Svaka vježba sadrži mapu (program) sa sadržajem: uvod, postavljeni zahtjevi koji se odnose na proizvod (estetski, tehničko-tehnološki, antropometrijski, ekonomski, ekološki i ostali), idejne skice, oblikovno-funkcionalno-ergonomska analiza rješenja proizvoda, izvedbeno rješenje, prezentacija rješenja (prezentacijski crtež). |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad, e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija oblikovnog rješenja  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OBLIKOVANJE I PROJEKTIRANJE PROIZVODA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati značajke budućeg proizvoda (estetske, konstrukcijske, tehničke, ekonomske, ergonomske i dr.) prema potrebama ciljne skupine korisnika  2. skicirati oblikovano idejno rješenje namještaja i drugih proizvoda od drva  3. odabrati optimalno rješenje namještaja  4. primijeniti norme i drugu literaturu povezane s ergonomijom i kvalitetom oblikovanog proizvoda  5. koristiti nove materijale i tehnologije u oblikovanju namještaja  6. oblikovati složena 3D čvrsta tijela  7. pretvoriti čvrsta tijela u prepoznatljive forme namještaja  8. oblikovati vlastito rješenje namještaja pomoću 3D aplikacija  9. urediti vlastito rješenje namještaja pomoću 3D aplikacija  10. renderirati vlastito rješenje namještaja pomoću 3D aplikacija  11. primijeniti materijale na vlastitom rješenju  12. prezentirati oblikovani namještaj pomoću računalnog prezentacijskog 3D crteža |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Metodologija oblikovanja namještaja | Postavljanje problema: koja ciljna skupina korisnika koristi vrstu namještaja koja se treba oblikovati (dob, spol, ekonomski, kulturni, socijalni status i sl.)  Zahtjevi koji se odnose na vrstu namještaja koja se treba oblikovati (gdje se koristi, čemu služi, koju mora imati funkciju i sl.) (estetski, ergonomski, ekološki, konstrukcijski, tehnološki, ekonomski i dr.)  U odnosu na buduće rješenje namještaja – koncept rješenja |
|  | Elementi oblikovnog rješenja (što sve rješenje namještaja sadrži, od kojih se funkcionalnih dijelova sastoji, od čega je izveden (vrsta materijala, kako je izveden itd.)  Rješavanje funkcionalnosti proizvoda (način prikaza funkcije namještaja)  Odabir konačnog rješenja (objašnjenje zašto je odabrano određeno rješenje) |
| 3D računalno modeliranje namještaja u prostoru | Primjena savladanih znanja i vještina u predmetu Dizajnerski crtež i Konstruiranje računalom zadanom temom  Prezentacija oblikovanog namještaja pomoću računalnog prezentacijskog 3D crteža |
| Programi (vježbe) | Vježba 1-2: Od ideje do gotovog proizvoda.  Oblikovanje elementa namještaja prema zadanoj temi, izradba modela ili makete proizvoda (od prostoručne skice do makete).  Vježbe se izvode u koordinaciji s već usvojenim znanjima iz predmeta Konstrukcije te u koordinaciji s nastavnim temama iz Radioničkog modeliranje proizvoda od drva i Konstruiranje računalom. Svaka vježba sadrži mapu (program) sa sadržajem: uvod u problem, postavljeni zahtjevi koji se odnose na proizvod, idejne skice, oblikovno-funkcionalno-ergonomska analiza rješenja proizvoda, izvedbeno rješenje, prezentacija rješenja (2D i 3D računalna prezentacija). |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija oblikovnog rješenja  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OPREMANJE I PROJEKTIRANJE
 PROSTORA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati vrste, tipologiju i zadatke prostora  2. analizirati funkcionalne i estetske komponente prostora  3. definirati zahtjeve na zadanu funkcionalnu jedinicu (stan)  4. kotirati tlocrt stambene jedinice (stana) u zadanom mjerilu  5. tlocrtno i prostorno projektirati namještaj i opremu u zadanom stanu  6. ucrtati namještaj pomoću simbola u odgovarajućem mjerilu u zadani tlocrt stana  7. odrediti korisnika i funkciju zadane stambene jedinice  8. analizirati potrebe korisnika zadane stambene jedinice  9. definirati funkcionalne prostore i namjenu svakog prostora unutar zadane stambene jedinice  10. odrediti vrstu namještaja za pojedini funkcionalni prostor  11. opremiti pojedinu prostoriju stambene jedinice odgovarajućim namještajem s obzirom na funkciju i namjenu  12. prepoznati osnovne komponente prostora (boje, teksture, materijale, osvjetljenje i dr.) pri opremanju stana  13. koristiti literaturu povezanu s primjenom boja, tekstura, rasvjete, materijala i drugih komponenata u opremanju stana  14. isplanirati unutrašnju dekoraciju bojama po prostorijama  15. odabrati rasvjetu za pojedine prostorije  16. predvidjeti podne i zidne teksture za prostorije  17. primijeniti osnovne komponente prostora u zadanom tlocrtu stana |
|  | 18. koristiti naredbe 3D računalnih aplikacijskih programa za oblikovanje i opremanje prostora  19. primijeniti 3D računalne aplikacijske programe pri oblikovanju i opremanju prostora  20. izraditi inačice rješenja opremljenog prostora u 3D aplikacijskom programu  21. primijeniti odgovarajuće mape materijala pri konačnom renderiranju prikaza  22. prikazati 3D opremljeni prostor iz nekoliko virtualno različitih stajališnih točaka u prostoru  23. prezentirati vlastito rješenje opremljenog prostora pomoću 3D računalnih aplikacijskih programa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u prostorno oblikovanje | Tipologija i zadatci prostora  Estetske i funkcionalne komponente prostora  Percepcija prostora  Odnos čovjeka, namještaja i namjenskog prostora  Etiološki pregled kroz unutrašnje opremanje prostora  Dispozicija, način projektiranja i gradnje, materijali, funkcionalna obilježja  Vrste materijala u arhitekturi |
| Uvod u arhitektonsko projektiranje | Načela arhitektonskog projektiranja, vrste nacrta, pravila arhitektonskog kotiranja tlocrta  Osnovna načela uređenja prostora  Mjere i odnosi  Način prikazivanja elemenata namještaja u tlocrtnoj projekciji (primjena simbola)  Tlocrtna komunikacija prostorija i namještaja  Funkcionalna i oblikovna analiza suvremenog namještaja i uporabnih predmeta |
| Kultura stanovanja | Obilježja stanovanja i opremanja stambenog prostora  Obilježja suvremenog stanovanja  Načela i elementi oblikovanja prostora za stanovanje  Buka, osvjetljenje, zrak, temperatura  Psihologija boje, materijala  Primjena boja i materijala u prostoru  Čovjek kao modul organizacije stambenog prostora |
| Tipologija stambenih prostora (osnove) | Obiteljska kuća  Stambena jedinica u stambenoj zgradi  Garsonijera  Potkrovlje |
| Opremanje funkcionalnih cjelina suvremene stambene jedinice | Analiza pojedinih prostornih jedinica, njihova funkcija i načela opremanja  Ulazni prostor  Hodnik  Dnevni boravak  Blagovaonica  Kuhinja  Radni prostor  Spavaća soba  Dječja soba  Pomoćni prostori |
| 3D računalno modeliranje prostora | Primjena savladanih znanja i vještina u predmetu Dizajnerski crtež i Konstruiranje računalom u zadanoj temi  Prezentacija opremljenog prostora (s ucrtanim namještajem) pomoću računalnog prezentacijskog 3D crteža |
| Programi (vježbe): | Oblikovanje interijera pojedinih funkcionalnih jedinica unutar stana prema zadanom tlocrtu (napomena: zadatak se izrađuje za svaku funkcionalnu jedinicu posebno i neposredno nakon obrađene nastavne teme).  1. (prvo polugodište): izradba mape (programa) sa sadržajem: skica idejnog opremanja prostora, tlocrtni prikaz prostora te pogledi / presjeci s dimenzijama, sa i bez ucrtanog namještaja, prezentacija rješenja opremljenog prostora pomoću perspektive s dva nedogleda uz primjenu osnovnih elemenata dizajna.  2. (drugo polugodište): izradba mape (programa) sa sadržajem: skica idejnog opremanja prostora, tlocrtni prikaz prostora te pogledi / presjeci s dimenzijama, sa i bez ucrtanog namještaja, prezentacija rješenja opremljenog prostora pomoću 3D računalnih programa. |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija oblikovnog rješenja  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: DIZAJNERSKO CRTANJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti pravila prostoručnog crtanja jednostavnih i složenih kompozicija u prostoru  2. primijeniti tehniku viziranja u prostoručnom crtanju jednostavnih kompozicija  3. razlikovati vrstu prostoručno povučene crte i način sjenčanja  4. složiti kolorističku skalu boja prema zadanom predlošku  5. tonski modulirati boje i sjene na zadanom modelu  6. uočiti proporcije i kompoziciju na zadanom modelu  7. nacrtati prostoručno linijski zadanu kompoziciju  8. osjenčati zadanu kompoziciju tehnikama olovke/bojice  9. naznačiti grafizam predmeta na zadanoj kompoziciji  10. prikazati krokijem zadani model u prostoru |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove crtanja, upoznavanje s crtaćim i slikarskim priborom i materijalima | Upoznavanje s osnovama crtanja  Što je crtež, tehnike crtanja, materijali, boje, podloge i ostali pribor, vrste crta  Olovka, ugljen, tuš, pero, flomaster, akvarel, gvaš, tempera, kolaž  Linija, linijski crtež, ton, tonski crtež, tekstura, sjenčanje, grafizam  Podloge za risanje i slikanje  Specijalne podloge i materijali |
| Uvod u teoriju forme | Likovni pojmovi (likovni elementi, kompozicijska načela)  Likovni elementi: točka, crta (linija), boja, ploha, površina, volumen i prostor  Načela estetskog reda: ritam, kontrast, harmonija, ravnoteža, dominacija, jedinstvo |
| Linijski crtež | Komponente linijskog crteža  Tehnike i motivi linijskog crteža  Olovka, drvena bojica, tuš, flomaster  Grafizam, tekstura  Pravila crtanja jednostavnih dvodimenzionalnih i trodimenzionalnih predmeta (kocka, kvadar, kugla, piramida...)  Postavljanje predmeta u format, viziranje  Uporabno značenje i primjena boje, teksture, kompozicije, harmonije, proporcije i ostalih načela |
| Crtanje prema zadanom modelu  Crtanje prema sjećanju | Kompozicija na papiru, proporcija i odnosi među elementima, perspektiva, svojstva površine – tekstura, faktura (crtačko teksturiranje, privid površine predmeta na papiru), tonska modelacija (sjenčanje, svjetlo/sjena) i grafička modelacija (grafizam, točka/linija) |
| Prostoručno prikazivanje projekcije i  volumena na plohi | Volumen, perspektiva, projekcija, pogledi  Vrste perspektive, nedogledi, horizont...  Poznavanje i razumijevanje prikaza na papiru  Trodimenzionalna projekcija (3D) na plohi (2D)  Pojmovi 2D, 3D crtanje  Privid volumena na plohi pomoću grafičkog i tonskog izražavanja  Modeliranje, građenje i prostorno-plastičko oblikovanje predmeta  Čovjek, proporcije, mjere i odnosi |
| Slikanje  Slikarske tehnike i materijali  Slikanje zadanog motiva | Akvarel, gvaš, tempera, akrilik, ulje, kolaž, freska, mozaik  Tonsko slikanje, realističko slikanje  Teorija boje: što je boja, boje i neboje, osnovna svojstva boja, kontrasti boja, simbolika boje  Kolorističko slikanje, miješanje boja  Apstraktno slikanje  Stilizacija |
| Crtanje zadane jednostavne kompozicije | Prikaz kompozicije jednostavnih formi u prostoru |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad, e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: DIZAJNERSKO CRTANJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti pravila prostoručnog dizajnerskog crtanja složenih kompozicija u prostoru  2. koristiti pravila crtanja konstrukcije perspektive  3. objasniti pojam horizont, točke nedogleda, ravnina slike, očište i druge pojmove crtanja u perspektivi  4. primijeniti konstrukciju perspektive s jednim ili dva nedogleda na prikazu jednostavnih i složenih predmeta  5. primijeniti konstrukciju perspektive s jednim i dva nedogleda u crtanju namještaja i prostora  6. ucrtati namještaj u sobi pomoću perspektive s dva nedogleda |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove dizajnerskog crteža | Tehnike i motivi dizajnerskog crteža  Skica, kroki  Ortogonalna projekcija (nacrt, tlocrt, bokocrt), perspektiva, aksonometrija predmeta u prostoru  Prostoručno prikazivanje jednostavnih predmeta svakodnevne upotrebe u prostoru, u ortogonalnom i perspektivnom prikazu |
| Uvod u perspektivu | Osnovni pojmovi: nedogled, ravnina slike, osnovna crta, mjerna crta, horizont, očište  Ravnine koje tvore oktante, distancijske točke  Kocka u Talesovoj kružnici iz jednog i dva nedogleda  Različiti položaji obzirom na očište i horizont (ptičja, u visini očiju, žablja perspektiva)  Oštrobridno tijelo unutar dvaju nedogleda  Prikaz tijela u perspektivi iz tri točke nedogleda |
| Vrste kosih projekcija (aksonometrija) | Izometrija, dimetrija, trimetrija, frontalna, kosa projekcija, vojnička, planometrija  Mreže za ucrtavanje aksonometrijskih slika |
| Konstrukcija perspektive s jednim nedogledom | Frontalni položaj kvadrata u horizontalnoj ravnini i njegova razdioba na manje kvadrate  Perspektiva zakrenutog kvadrata u horizontalnoj ravnini – mjerne točke.  Prevaljeni položaj i perspektivna slika kružnice  Perspektiva prizme s bazom u horizontalnoj ravnini  Konstrukcija prostorije s različitim položajima očišta  Konstrukcija položaja točke (dva načina)  Kvadratična razdioba zidova (mreža)  Jednostavna tijela u perspektivi  Namještena prostorija u perspektivi |
| Konstrukcija perspektive iz dva nedogleda | Konstrukcija točke, mreža, prostorija s namještajem |
| Crtanje složene kompozicije (vježba (program) | Kompozicije složenih formi u prostoru (kompozicija stol, stolac, tepih, slikau prostoru) nacrtano pomoću konstrukcije perspektive s jednim nedogledom  Kompozicije složenih formi u prostoru (namještaj u sobi) nacrtano pomoću konstrukcije perspektive s dva nedogleda |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad, e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: DIZAJNERSKO CRTANJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti osnove dizajna u prezentaciji namještaja i prostora (basic design)  2. primijeniti načela dizajnerskog prezentacijskog crteža  3. primijeniti funkcionalni crtež za prikazivanje elemenata namještaja i prostora  4. dizajnerskim crtežom prezentirati oblikovano rješenje namještaja  5. dizajnerskim crtežom prezentirati oblikovano rješenje opremljenog prostora |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Dizajnerski crtež | Uporaba različitih i složenih elemenata forme  Uporaba dizajnerskih tehnika: olovka, bojice, flomaster, markeri  Složena kompozicija |
| Funkcionalan dizajnerski crtež | Zapažanje funkcionalnosti zadanog predmeta  Način prikazivanja skica, detalja, karakterističnih presjeka predmeta  Linearni funkcionalni prikaz, grafizam i tonska modulacija, gdje i kako ih koristiti |
| Prezentacijski crtež namještaja | Prezentacija dizajnerskog predmeta  Zapažanje namjene proizvoda u prostoru  Crtanje namještaja pomoću crteža u perspektivi, s različitim položajem stajališta |
| Prezentacijski crtež prostora | Zapažanje namjene namještaja u interijeru  Prezentacija interijera perspektivnim dizajnerskim crtežom |
| Crtanje složene kompozicije | Kompozicije složenih formi u prostoru (kompozicija stol, stolac, tepih, slika u prostoru) |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PLANIRANJE, PRIPREMA I UPRAVLJANJE PROIZVODNJOM |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Planiranje i priprema proizvodnje  Kontrola i upravljanje proizvodnjom |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati polaznika s procesom planiranja i pripreme proizvodnje te kontrolom i upravljanjem proizvodnjom  ■ provoditi proces planiranja i pripreme proizvodnje te procese kontrole kvalitete i upravljanja proizvodnjom  ■ steći znanja i vještine za izradbu tehničko-tehnološke dokumentacije, analize vremena proizvodnih procesa, kontrolu kvalitete, operativnu pripremu proizvodnje te izradbu kalkulacije |
| Opis modula: | Modul se sastoji od 2 strukovna skupa ishoda učenja:  ■ Planiranje i priprema proizvodnje  ■ Kontrola i upravljanje proizvodnjom  Polaznik ovim modulom ostvaruje 3,5 boda. Dva boda iz skupa ishoda učenja Planiranje i priprema proizvodnje te 1,5 boda iz skupa ishoda učenja Kontrola i upravljanje proizvodnjom. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Planiranje, priprema i upravljanje proizvodnjom (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PLANIRANJE, PRIPREMA I
 UPRAVLJANJE PROIZVODNJOM

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati strukturu proizvoda (element, sklop, podsklop)  2. tumačiti nacrt  3. razlikovati tehničko – tehnološku dokumentaciju  4. izraditi tehničku dokumentaciju (tehnički opis, sastavnicu proizvoda, krojnu listu, listu potrebe materijala)  5. izraditi planski izračun  6. razlikovati vrste i strukturu vremena u proizvodnom procesu  7. izraditi tehnološku dokumentaciju (tehnološku kartu, terminski plan proizvodnje)  8. rasporediti poslove i resurse po radnim mjestima  9. evidentirati izvršenje radnih naloga  10. obračunati radni nalog  11. raditi u timu  12. kontrolirati kvalitetu materijala  13. kontrolirati točnost obrade  14. primijeniti mjere zaštite na radu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Priprema proizvodnje | Pojam i vrste proizvodnih procesa  Pojam i vrste tehnoloških procesa  Pojam pripreme proizvodnje – podjela pripreme proizvodnje |
| Tehničko – tehnološka dokumentacija | Razrada konstrukcija i izradba nacrta  Sastavnica proizvoda  Tehnički opis proizvoda  Krojna lista proizvoda  Normativ osnovnog i pomoćnog materijala  Materijalna lista  Izdatnica i povratnica materijala  Razrada tehnološkog procesa  Radni list  Tehnološki list |
| Analiza vremena proizvodnog procesa | Raščlanjivanje vremena u proizvodnom procesu  Utvrđivanje strukture radnog vremena  Snimanje vremena rada kronometrom  Određivanje vremena operacije pomoću standardnih vremena |
| Operativna priprema proizvodnje | Planiranje kapaciteta  Terminiranje proizvodnje  Proizvodni ciklus  Radni nalog  Lansiranje radnih naloga  Tehnološka dokumentacija operativne pripreme |
| Kontrola i upravljanje proizvodnjom | Raspodjela poslova, alata i materijala po radnim mjestima  Obračun radnih naloga  Kontrola kvalitete materijala, proizvodnog procesa i proizvoda  Primjena mjera zaštite na radu |
| Izračun cijene | Pojam i vrste izračuna  Elementi planskog izračuna  Cijena koštanja proizvoda |
| Napomene: | Dio nastave realizira se terenskom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, točnost vježbi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, dnevnik terenske nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | UPRAVLJANJE RADOM CNC STROJEVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Osnove programiranja CNC strojeva  Izradba programa za CNC strojeve uz pomoć CAD-a  CNC strojevi za obradu drva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja o specifičnostima CNC tehnologije, izradbe i učitavanja programa za CNC strojeve, te znanja o korištenju programskih paketa  ■ steći sposobnost za samostalni rad na CNC strojevima |
| Opis modula: | Izučavanjem ovog modula polaznici će biti osposobljeni izraditi programske tablice s geometrijskim i tehnološkim parametrima, unijeti parametre alata u odgovarajući računalni program, izraditi simulaciju obrade i probnog uzorka, izraditi zahtjevnije programe za CNC strojeve te odabrati i podesiti alate i opremu.  Polaznici će steći znanja o vrstama sigurnosnih uređaja i opremi strojeva, vrstama CNC strojeva koji se koriste u drvnoj industriji te njihovoj namjeni kao i o osnovnim dijelovima strojeva. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | CNC tehnologije u izradbi namještaja (3. razred, 2 sata, 3,5 boda)  CNC tehnologije u izradbi namještaja (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: CNC TEHNOLOGIJE U IZRADBI
 NAMJEŠTAJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. zadavati naredbe u grafičkom i tekstualnom editoru  2. izraditi programske tablice s geometrijskim i tehnološkim parametrima  3. unijeti parametre alata u računalni program |
|  | 4. napraviti simulaciju obrade  5. izraditi probni uzorak  6. učitati sliku u CAD programu i napraviti pripremu za daljnji rad  7. izraditi crtež u CAD programu na osnovi učitane slike  8. spremiti crtež u formatu koji podržava programski paket obradnog centra  9. učitati napravljeni program i izmijeniti pojedine parametre  10. provjeriti točnost unesenih parametara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove programiranja | Uvod u programiranje  Radno sučelje programskih paketa CNC stroja  Izradba programskih tablica s geometrijskim i tehnološkim parametrima  Objašnjenje simbola |
| Alatiranje | Fiksni alati  Vanjski alati |
| Programiranje | Izradba programskih tablica pomoću programskih paketa stroja  Izradba programskih tablica pomoću CAD programa |
| Izradba proizvoda | Simulacija obrade  Izradba probnog uzorka |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, točnost vježbi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, dnevnik terenske nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: CNC TEHNOLOGIJE U IZRADBI
 NAMJEŠTAJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati CNC strojeve za obradu drva  2. prepoznati osnovne dijelove CNC stroja  3. opisati sigurnosne uređaje CNC stroja  4. opisati proceduru pokretanja i zaustavljanja CNC stroja  5. odabrati i podesiti alat za određenu radnu operaciju  6. izraditi programske tablice za određenu radnu operaciju  7. izraditi proizvod na CNC strojevima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| CNC obradni centar | Opis stroja  Sigurnosne norme na stroju  Pokretanje i zaustavljanje stroja  Odabir i podešavanje alata |
| Bušenje rupa | Izradba programskih tablica  Bušenje vertikalnih rupa  Bušenje horizontalnih rupa |
| Piljenje | Izradba programskih tablica  Izradba utora i poluutora |
| Glodanje | Izradba programskih tablica  Obrubljivanje ploče  Izradba profila  Izradba reljefa |
| CNC stroj za obradu rubova | Opis stroja  Sigurnosne norme na stroju  Pokretanje i zaustavljanje stroja  Odabir i podešavanje alata |
| Obrada rubova | Oblaganje rubova rubnim trakama  Oblaganje rubova masivnim letvicama |
| Izradba proizvoda | Izradba programskih tablica  Priprema materijala i CNC stroja za rad  Obrada materijala  Kontrola točnosti obrade  Sastavljane elemenata u gotov proizvod |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, točnost vježbi, primjena pravila za siguran rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, dnevnik terenske nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | NABAVA I PRODAJA DRVNIH PROIZVODA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Osnove ekonomike poduzeća  Nabavno poslovanje  Prodajno poslovanje  Osnove marketinga |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ uvesti polaznike u trgovačko poslovanje proizvodnih i uslužnih gospodarskih subjekata  ■ osposobiti polaznike za poslove nabave materijala, prodaje drvnih proizvoda, rješavanje reklamacijskih postupaka, skladištenje robe, upravljanje zalihama, te poslove organizacije i dostave proizvoda do krajnjih kupaca  ■ koristiti poslovne komunikacije integriranih u trgovačko poslovanje  ■ primijeniti jednostavne marketinške akcije s ciljem unaprjeđenja prodaje i nabave proizvoda i usluga |
| Opis modula: | Simulacijama poslovnih situacija povezuju se stručni teoretski sadržaji sa stvarnim poslovnim situacijama u praksi.  Moduli Materijali i tehnologije te Konstruiranje namještaja preduvjeti su za učenje modula Nabava i prodaja drvnih proizvoda. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Ekonomika i marketing (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Komercijalno poslovanje (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: EKONOMIKA I MARKETING

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti tržište i funkcije tržišta  2. analizirati odnose ponude, potražnje i cijene  3. opisati pojam ekonomike poduzeća  4. interpretirati poslovna sredstva poduzeća  5. objasniti amortizaciju i načine obračunavanja amortizacije  6. razlikovati vrste troškova u poduzeću |
|  | 7. razlikovati prihode i rashode poduzeća  8. odrediti elemente prodajne cijene  9. objasniti stavke osobnog dohotka  10. objasniti značenje marketinga u poslovanju gospodarskih subjekata  11. identificirati marketinško okruženje  12. objasniti temeljne zadaće istraživanja tržišta  13. izraditi jednostavno marketinško istraživanje  14. objasniti marketinške funkcije  15. razlikovati načine zaštite potrošača  16. objasniti promotivne aktivnosti  17. izraditi jednostavnu reklamnu poruku  18. promovirati proizvod na izložbama i sajmovima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tržište | Pojam i funkcije tržišta  Ponuda, potražnja  Analiza odnosa – ponuda – potražnja – cijena |
| Uvod u marketing | Pojam i zadaće marketinga  Razlike prodajnog i marketinškog pristupa tržištu  Marketinški proces  Marketinško okruženje  Pojam, razlozi, proces istraživanja tržišta  Metode istraživanja tržišta  Izrada jednostavnog marketinškog istraživanja  Pojam i vrste marketinških funkcija  Marketing miks  Životni ciklus proizvoda  Promotivne aktivnosti  Izrada jednostavne reklamne poruke  Promocija na sajmovima i izložbama |
| Prodavaonica | Poslovne jedinice za prodaju robe  Pojam i vrste prodavaonica drvnim proizvodima  Uređenje prodavaonice  Djelatnici prodavaonice  Pojam potrošača  Činitelji ponašanja potrošača  Proces donošenja odluke o kupnji  Zaštita potrošača |
| Ekonomika poduzeća | Predmet ekonomike poduzeća  Pojam i vrste poduzeća  Proizvodni resursi poduzeća  Poslovna sredstva poduzeća  Osnovna sredstva i obrtna sredstva  Amortizacija, metode obračuna amortizacije  Pojam i vrste troškova, točka pokrića troškova  Kalkulacije – vrste i metode izračunavanja  Obračun plaće |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, točnost vježbi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, dnevnik terenske nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KOMERCIJALNO POSLOVANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. voditi skladišno poslovanje  2. izraditi skladišne dokumente  3. izraditi upit dobavljaču  4. objasniti pravila sigurnosti na radu u skladištu  5. izračunati optimalnu zalihu  6. ispuniti prateću dokumentaciju za otpremu robe  7. organizirati dostavu robe  8. popuniti jamstveni list za prodanu robu  9. prezentirati asortiman proizvoda  10. voditi prodajni proces  11. izraditi ponudu za proizvod, grupu proizvoda ili opremanje prostora  12. rješavati pritužbe i reklamacije kupaca  13. poslovno komunicirati koristeći tradicionalne i informatičke tehnologije na hrvatskom i jednom stranom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Nabava | Pojam, ciljevi i zadaća nabave  Politika nabave (kakvoća, zaliha, nabavne cijene, izvori nabave, plaćanje roba i usluga)  Vođenje pregovora (upit, ponuda, pregovaranje, prihvat ponude)  Proces elektroničke nabave |
| Skladište | Pojam i zadaće skladišta  Vrste i namjena skladišta  Skladištenje u proizvodnji  Skladištenje u prodavaonici  Oprema i uređenje skladišta  Pravila sigurnosti rada u skladištu  Inventura (predmet popisa, tehnike popisa, izvješća o provedenom popisu)  Dokumenti ulaza i izlaza robe u skladištu  Skladišna kartoteka  Primjena računala u vođenju skladišne evidencije |
| Zalihe | Pojam, vrste i funkcija zaliha  Gubici i sprječavanje gubitaka na zalihama  Obrtaj zaliha i optimalna količina zaliha  Kontrola zaliha |
| Prodaja | Pojam, ciljevi i zadaće prodaje  Politika prodaje (asortiman, cijena, kakvoća, usluga)  Izbor načina prodaje  Operativno poslovanje prodaje (ponuda, pregovaranje, zaključivanje ugovora o prodaji, otprema robe)  Izradba ponude za proizvod ili opremanje prostora uz podršku računala  Prateća dokumentacija uz robu u otpremi dostave robe do kupca  Rješavanje reklamacija  Jamstveni list |
| Prodaja u prodavaonici | Pojam, dimenzije asortimana prodavaonica drvnim proizvodima  Naručivanje, preuzimanje i priprema robe za prodaju  Izlaganje robe  Prodajni razgovor  Obračunavanje i naplaćivanje robe  Obračun blagajne |
| Poslovne komunikacije | Komunikacijski proces  Bonton u poslovnim komunikacijama  Poslovno dopisivanje uz podršku računala (poslovno pismo na  Hrvatskom i stranom jeziku)  Prijave na oglase i natječaje  Verbalno i neverbalno komuniciranje tijekom kupoprodajne situacije, reklamacijskog postupka i sl. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, točnost vježbi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, dnevnik terenske nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRAKTIČNA NASTAVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Ručni i mehanizirani alati za obradu drva  Radionička izradba elemenata od drva  Radionička izradba namještaja  Upravljanje radom CNC strojeva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ izraditi različite proizvode od drva prema vlastitim zamislima i/ili zahtjevima kupca |
| Opis modula: | Modul Praktična nastava namijenjen je povezivanju teorijske i praktične nastave. Sadržaji modula omogućavaju polaznicima primjenu teorijskih znanja putem praktičnih sadržaja.  Izučavanjem ovog modula polaznik će biti sposoban povezivati stečena teorijska znanja s praktičnim znanjima, primjenjivati norme i standarde, koristiti tehničku i tehnološku dokumentaciju te suvremene tehnike, tehnologije i organizacije rada, shvatiti značaj djelovanja čovjeka u stvaranju materijalnih dobara kao i formirati gospodarski način razmišljanja u odnosu prema korištenju materijala, energije, strojeva i uređaja. Polaznici će steći sposobnost timskog rada.  Polaznici će biti u stanju samostalno izraditi pojedine dijelove namještaja i građevinske stolarije te postaviti okove i površinski obraditi izrađene elemente.  Nastavni predmet Praktična nastava osmišljen je tako da se kod polaznika formiraju radne navike, disciplina, točnost, samostalnost i spretnost.  Savladavanje nastavnog gradiva probudit će kod polaznika interes za stručno usavršavanje i daljnje obrazovanje. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Praktična nastava (1. razred, 2 sata, 3 boda)  Praktična nastava (2. razred, 4 sata, 6 bodova)  Praktična nastava (3. razred, 3 sata, 5 bodova)  Praktična nastava (4. razred, 3 sata, 5 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti vrste opasnosti u radionici za obradu drva i mjere zaštite od istih  2. upotrijebiti stolarsku klupu kao radno mjesto  3. koristiti ručne alate  4. koristiti ručne mehanizirane alate  5. izraditi vez ili spoj drva ručnim alatima  6. izraditi vez ili spoj drva ručnim mehaniziranim alatima  7. primjenjivati pravila za siguran rad |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tema vježbi | Zaštita na radu – zakonski propisi, štetni čimbenici radne sredine  Upoznavanje sa stolarskom radionicom, alatima, priborom, strojevima i uređajima te poslovanjem  Zaštita pri radu na pojedinim strojevima, sprječavanje nesreće, ekološki zahtjevi |
|  | Alati za ručnu obradu drva – primjena i održavanje pojedinih alata uz izvođenje postupka rada: alati za mjerenje i zacrtavanje, ručne pile, ručne blanje, ručna dlijeta, ručne bušilice  Ručni mehanizirani alati – korištenje i održavanje  Izradba vezova drva ručnim i ručnim mehaniziranim alatima: vezovi za širinsko sastavljanje, vezovi za dužinsko sastavljanje, vezovi za kutno sastavljanje |
| Napomene: | Pri realizaciji praktične nastave razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo: | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, praktični uradak, primjena pravila za siguran rad na strojevima, upravljanje strojevima i rad alatima  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, rezultat praktičnog rada (uradak), opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, praktičan rad, dnevnik praktične nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. odabrati odgovarajući materijal i konstrukciju pri izradbi jednostavnog elementa od drva  2. izraditi jednostavni element od drva  3. odabrati odgovarajući tehnološki proces i izraditi jednostavnije proizvode od drva i ploča  4. primijeniti odgovarajuću površinsku obradu na elementu od drva |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Teme vježbi | Masivno drvo kao predmet obrade:  ■ upoznavanje s komercijalnim vrstama drva  ■ greške drva  ■ klase kakvoće  ■ određivanje vode u drvu  Podešavanje, održavanje, stjecanje vještine rada na strojevima:  ■ stolnim, klatnim, poteznim te višelisnim pilama  ■ stolnoj tračnoj pili  ■ blanjalicama  ■ glodalicama  ■ dubilicama  ■ bušilicama  ■ prešama  Izradba jednostavnih proizvoda od masivnog drva i ploča |
| Napomene: | Pri realizaciji praktične nastave razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, praktični uradak, primjena pravila za siguran rad na strojevima, upravljanje strojevima i rad alatima  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, rezultat praktičnog rada (uradak), opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, praktičan rad, dnevnik praktične nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izraditi dijelove namještaja za pohranu  2. izraditi dijelove namještaja za podloge  3. izraditi dijelove namještaja za sjedenje  4. izraditi dijelove namještaja za ležanje  5. izraditi pojedine dijelove konstrukcije namještaja prema vlastitom oblikovanom rješenju  6. sastaviti dijelove namještaja u cjelinu  7. primijeniti odgovarajuću površinsku obradu na vlastitom oblikovanom rješenju  8. prezentirati uradak |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Teme vježbi | Korištenje ljepila pri sastavljanju – primjena vrsta i načina sastavljanja  Izradba dijelova konstrukcija te sastavljanje u cjelinu:  ■ prema zadanom nacrtu – stolac bez naslona  ■ prema vlastitom nacrtu – ormarić  ■ prema vlastitom nacrtu – stolić  ■ prema vlastitom nacrtu – stolac s naslonom  Izradba dijelova konstrukcija te sastavljanje u cjelinu:  ■ prema vlastitom nacrtu – korpusni element namještaja  ■ prema zadanom nacrtu – dijelovi vrata i prozora  ■ prema zadanom nacrtu – dijelovi stubišta  Površinska obrada elemenata, dijelova i sklopova, ručno i strojno  ■ brušenje  ■ izbjeljivanje  ■ močenje  ■ lakiranje  ■ popravci površine  Kemijska zaštitna sredstva za drvo – vrste i primjena  Sudjelovanje kod ugradnje montažnih dijelova namještaja.  Tehnike obrade za postizanje različitih efekata (starina i sl.): patiniranje, pjeskarenje, paljenje  Rad na sofisticiranim strojevima za obradu drva (formatna pila za krojenje, obradni centar i sl.) – programiranje i obrada |
| Napomene: | Pri realizaciji praktične nastave razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, praktični uradak, primjena pravila za siguran rad na strojevima, upravljanje strojevima i rad alatima  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, rezultat praktičnog rada (uradak), opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, praktičan rad, dnevnik praktične nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. podesiti alat za određenu radnu operaciju  2. izraditi program za CNC stroj  3. aktivirati i deaktivirati uređaje za hitno zaustavljanje CNC stroja  4. obraditi materijal na CNC stroju  5. napraviti kontrolu točnosti obrade |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Bušenje rupa | Izradba programskih tablica  Bušenje vertikalnih rupa  Bušenje horizontalnih rupa |
| Piljenje | Izradba programskih tablica  Izradba utora |
| Glodanje | Izrada programskih tablica  Obrubljivanje ploče  Izradba profila  Izradba reljefa |
| Obrada rubova | Oblaganje rubova rubnim trakama  Oblaganje rubova masivnim letvicama |
| Izradba proizvoda | Izradba programskih tablica  Priprema materijala i CNC stroja za rad  Obrada materijala  Kontrola točnosti obrade  Sastavljanje elemenata u gotov proizvod |
| Napomene: | Pri realizaciji praktične nastave razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, praktični uradak, primjena pravila za siguran rad na strojevima, upravljanje strojevima i rad alatima  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, rezultat praktičnog rada (uradak), opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, praktičan rad, dnevnik praktične nastave |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | HIDROTERMIČKA OBRADA DRVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Hidrotermička obrada drva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ stjecati znanja i vještine o uspješnom uklanjanju nedostataka koje ima drvo, a koji se događaju uslijed promjene vlažnosti drva  ■ razlikovati načine određivanja vlage u drvu te sušenja elemenata na odgovarajući sadržaj vlage kako bi se svojstva drva poboljšala i otklonili nedostaci koji bi se mogli dogoditi pri uporabi proizvoda od drva |
| Opis modula: | Modul Hidrotermička obrada drva izborni je modul, ali predstavlja izvrsnu nadopunu modula Materijali i tehnologije. Problematika vezana za promjenu vlažnosti u drvu pridonosi boljem razumijevanju tehnoloških procesa obrade, a ujeno pruža polazniku dobru podlogu za obavljanje poslova vezanih uz sušenje drva u budućnosti. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Hidrotermička obrada drva (2. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HIDROTERMIČKA OBRADA DRVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. predvidjeti procese koji se događaju u drvu uslijed promjene vlage zraka  2. protumačiti vezu između relativne vlage zraka i vlage u drvu  3. razlikovati prednosti i nedostatke prirodnog sušenja u odnosu na umjetno  4. razlikovati različite vrste sušionica i njihove opreme  5. koristiti načine određivanja vlage u drvu  6. isplanirati odgovarajući način sušenja ovisno o vrsti elemenata koji se suše  7. nadzirati računalni program za sušenje  8. izračunati količinu građe koja se može sušiti u sušionici  9. voditi proces sušenja | |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u hidrotermičku obradu drva | | Razlozi za sušenje  Sadržaj vode u drvu  Podjela vode u drvu  Točka zasićenosti vlakanaca  Gustoća drva i njen utjecaj na sušenje  Utezanje i bubrenje  Karakteristike zraka  Brzina i trajanje sušenja  Vlaga ravnoteže |
| Prirodno sušenje drva | | Uvjeti za sušenje drva prirodnim putem  Stovarište za prirodno sušenje drva  Načini slaganja složajeva za prirodno sušenje drva |
| Sušenje drva u sušionici | | Uvjeti za sušenje drva u sušionici  Ciklus sušenja u komori  Koeficijent punjenja sušionice  Režimi za sušenje  Oprema u sušionici  Klasične komorne sušionice  Kondenzacijske sušionice  Kanalne sušionice  Vakumske sušionice  Grješke sušenja |
| Napomene: | | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika.  Dio nastave realizira se terenskom nastavom. |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, vježbe  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PILANSKA OBRADA DRVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Pilanska obrada drva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati polaznika s proizvodnim pogonima za primarnu obradu drva i tehnološkim procesima za proizvodnju piljene građe  ■ naučiti čimbenike koji utječu na kvantitativno i kvalitativno iskorištavanje drvne sirovine, kako bi bilo što manje otpada i gubitka drvne sirovine |
| Opis modula: | U ovom će se modulu polaznici upoznati s postupcima pilanske obrade drva, pratećim strojevima, alatima i priborom. Kod polaznika će se razviti smisao za racionalno korištenje materijala, točnost i finoću obrade te sposobnost kontrole kakvoće izradbe. Razvit će se odgovornost za pravilno i ekonomično iskorištavanje drvne sirovine te energije i sredstava rada. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Pilanska obrada drva (2. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PILANSKA OBRADA DRVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati stovarište trupaca  2. opisati stovarište piljene građe  3. opisati i protumačiti pojedine faze tehnološkog procesa primarne prerade drva  4. razlikovati primarne strojeve na pilani i znati kada primijeniti pojedini primarni stroj  5. raspoznavati pojedine pilanske sortimente  6. složiti piljenu građu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pilana | Stovarište trupaca  Pilanska hala  Stovarište piljene građe |
| Primarni strojevi na pilani | Tračne pile  Jarmače  Kružne pile  Iverači |
| Piljena građa | Vrste piljene građe |
| Napomene: | Dio nastave realizira se terenskom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, vježbe  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SPECIJALNI RADOVI NA PROIZVODIMA OD DRVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Specijalni radovi na proizvodima od drva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ objasniti razne metode oplemenjivanja drvene površine nedrvnim materijalom  ■ uputiti pojedinca u kreativni ručni rad na drvu  ■ razvijati vještinu preciznosti i urednosti pri radu s drvom  ■ usmjeravati pojedinca na malo obrtništvo i samozapošljavanje |
| Opis modula: | Ovaj modul uvodi polaznike u specijalne radove na drvu pri kojima se razvijaju sposobnosti kreativnog ručnog rada na drvu.  Polaznici se upoznaju sa tehnikama rada na drvu koristeći različite alate za obradu i materijale određenih karakteristika. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Specijalni radovi na proizvodima od drva (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: SPECIJALNI RADOVI NA PROIZVODIMA OD DRVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. imenovati vrste, karakteristike furnira i sredstava rada za izradbu intarzija, bordura i aplikacija  2. izraditi intarziju, bordure, aplikacije  3. opisati tehnike oslikavanja drvenih površina  4. oslikati površinu drvnog namještaja  5. oblikovati drveni proizvod primjenom drugih materijala npr. staklo metal, kamen |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Intarzije, bordure,  aplikacije | Vrste i karakteristike furnira za izradbu intarzija, bordura, aplikacija  Vrste alata i pribora za izradbu intarzija, bordura, aplikacija  Vrste ljepila, močila, boja, lakova i njihova upotreba pri izradbi intarzija, bordura, aplikacija  Načini sastavljanja furnira  Tehnološki proces izradbe intarzije  Tehnološki proces izradbe bordure  Tehnološki proces izradbe aplikacije |
| Tehnike oslikavanja površine proizvoda | Vrste materijala za površinsku obradu kod oslikavanja  Vrste močila, boja, lakova, zaštitnih premaza pri oslikavanju površine proizvoda i njihova upotreba  Vrste alata i pribora za oslikavanje  Izradba šablona od vlaknatica, kartona, samoljepivih papira i njihova upotreba  Vrste oslikavanja  Tehnike oslikavanja  Osobna zaštitna sredstva |
| Oblikovanje površine proizvoda  od drva staklom, kamenom, metalom | Vrste i svojstva stakla, kamena i metala  Vrste alata i pribora za oblikovanje stakla, kamena i metala  Vrste ljepila, boja i zaštitnih premaza  Mozaik kao slikarska tehnika  Osobna zaštitna sredstva |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, točnost i preciznost izradbe, estetska komponenta praktičnog rada, primjena pravila za siguran rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, kreativnost, odgovornost), vježbe, praktičan rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PREZENTACIJSKE VJEŠTINE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Prezentacijske vještine |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ objasniti pravila komuniciranja i prenošenja informacija  ■ stjecati praktične vještine uspješnog komuniciranja i prezentiranja |
| Opis modula: | Ovaj modul uvodi polaznika u pravila komuniciranja i prenošenja informacija zainteresiranima te u praktične vještine uspješnog komuniciranja.  Modul će osiguravati povećanje kompaktnosti na komunikacijskim funkcijama kod poslova u okviru zanimanja.  Nezaobilazno će osigurati stjecanje konkretnih znanja iz naznačenih područja s naglaskom na kretanja u okruženju (mjestu obavljanja djelatnosti i dr.). |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Prezentacijske vještine (1. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PREZENTACIJSKE VJEŠTINE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati vrste prezentacija  2. interpretirati pravila prezentacije  3. primijeniti prezentacijske vještine  4. razviti samopouzdanje  5. koristiti audio-vizualna pomagala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pojam prezentacije | Definiranje pojma prezentacija  Vrste prezentacije  Ciljevi prezentacije |
| Faze prezentacije | Elementi prezentacije  Faze prezentacijskog procesa |
| Slušatelj | Procjena slušatelja  Elementi procjene slušatelja |
| Verbalna i neverbalna komunikacija | Govor  Riječ  Kretnje  Uloga odijevanja  Boja u komunikaciji  Prostor i ljudi |
| Uspješna prezentacija | Važnost znanja  Važnost samopouzdanja  Pravila dobre prezentacije |
| Komunikacija sa slušateljima | Uspostavljanje dobrog odnosa sa slušateljima  Stvaranje dobrog imidža  Otežana komunikacija  Poboljšavanje vještine slušanja |
| Tehnička podrška | Vizualna pomagala  Prednosti i nedostaci vizualnih pomagala  Izradba vizualnih pomagala  Pisani materijali  Alternative PowerPoint-u (OpenOffice Presenter, mentalne mape i drugi alati) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, predstavljanje rezultata rada, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | EKOLOGIJA I ODRŽIVI RAZVOJ |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Ekologija i održivi razvoj |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ prepoznati važnosti ekologije kao primijenjene znanosti u zanimanju |
| Opis modula: | Ovaj modul će omogućiti polaznicima uočavanje i participiranje važnosti zadaće ekologije kao primijenjene znanosti u zanimanju, stoga ovaj modul pretpostavlja korištenje znanja uz pojam modernog drvnog namještaja, eko dizajna i ekološke obrade drva. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Ekologija i održivi razvoj (1. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: EKOLOGIJA I ODRŽIVI RAZVOJ

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti definiciju ekologije i pojam održivog razvoja  2. razlikovati utjecaj abiotičkih čimbenika  3. koristiti ekološke materijale u izradbi namještaja i dizajnu namještaja  4. protumačiti ekološki namještaj  5. objasniti ekonomsku i ekološku važnost izdvajanja sekundarnih sirovina iz drva |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek i okoliš | Ekologija kao znanost  Cilj i zadaci ekologije  Osnovne značajke održivog razvoja  Ciljevi ekološko prihvatljivog razvoja  Održivi razvoj i trgovina |
| Ekološki činitelji | Abiotički činitelji |
| Ekosustavi | Kopneni ekosustavi (tropske, miješane, bjelogorične, crnogorične šume i prašume)  Utjecaj čovjeka na biosferu  Stanje svjetskog ekosustava |
| Zaštita okoliša | Pojam ekološkog namještaja  Drvo kao ekološki materijal pri dizajnu i izradbi namještaja  Drvo u preradi i upotrebi  Drvo kao čimbenik u ublažavanju klimatskih promjena  Europske i svjetske ekološke organizacije  Organizacije ekoloških akcija  Aktualna ekološka problematika u Republici Hrvatskoj |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, vježbe  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | NAMJEŠTAJ I ZDRAVLJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Namještaj i zdravlje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ razviti svijest pojedinca o važnosti medicine, ergonomije, antropometrije, dizajna, arhitekture, strojarstva i ostalih struka, kao i utjecaja okoliša i uporabe različitih materijala koji su zdravi ili štetni po zdravlje čovjeka |
| Opis modula: | Ovaj modul uvodi pojedinca u vezu namještaja i čovjeka, posebno sa stajališta očuvanja zdravlja korisnika, pri čemu obrađuje brojne interdisciplinarne čimbenike i osvrće se na brojne struke koje su u uskoj povezanosti sa zdravljem čovjeka. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Namještaj i zdravlje (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NAMJEŠTAJ I ZDRAVLJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti odnos namještaja i zdravlja čovjeka  2. povezati utjecaje okoliša i materijala sa zdravljem čovjeka  3. primijeniti odgovarajuće norme i materijale u oblikovanju proizvoda i opremanju prostora  4. prepoznati zdravstvene čimbenike pri oblikovanju namještaja i opremanju prostora  5. primijeniti ergonomiju i antropometriju u službi zdravlja  6. predložiti rješenje određene vrste namještaja koje je u službi zdravlja čovjeka prema svim karakteristikama, zahtjevima i kriterijima oblikovanja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Odnos namještaja i zdravlja čovjeka | Pojam »zdravog« namještaja  Pojam medicine namještaja  Načela oblikovanja zdravog namještaja  Medicinska, ergonomska i antropometrijska načela za oblikovanje namještaja  Oboljenja uslijed neodgovarajuće oblikovanog i korištenog namještaja  Svjetska dostignuća i proizvodi kao primjeri dobrog dizajna koji čuva zdravlje  Individualan pristup oblikovanju »zdravog« namještaja  Prednosti i nedostatci određenog rješenja namještaja u odnosu na čovjeka i uporabu |
| Utjecaj okoliša i materijala na zdravlje čovjeka | Utjecaj okoliša na ponašanje čovjeka  Utjecaj vrsta materijala na zdravlje pojedinca  Specifične značajke prirodnih i sintetskih materijala |
| Kvaliteta namještaja | Norme za funkcionalne dimenzije proizvoda i prostora  Norme za kvalitetu namještaja  Novi materijali i tehnologije u funkciji oblikovanja »zdravog« proizvoda i okruženja  Zaštita čovjeka i okoliša kroz odgovarajuće oblikovanje, proizvodnju i uporabu namještaja i opremanje interijera |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, vježbe  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | STILOVI NAMJEŠTAJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Stilovi namještaja |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ osposobiti pojedinca da prepoznaje, razlikuje, razumije pojedine stilove namještaja kroz povijest i sadašnjost, kako bi ih primijenio u vlastitim rješenjima u oblikovanju namještaja i opremanju prostora |
| Opis modula: | Modul Stilovi namještaja nadopunjava praktična znanja stečena kroz izučavanje predmeta Oblikovanje i projektiranje proizvoda te Opremanje i projektiranje prostora u području povijesnih i suvremenih stilova namještaja. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Stilovi namještaja (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: STILOVI NAMJEŠTAJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. navesti osnovne karakteristike i tipove namještaja u pojedinim stilskim razdobljima  2. razumjeti društvenu, gospodarsku i kulturnu povezanost određenog povijesnog razdoblja i nastanka pojedinog stila u namještaju  3. prepoznati elemente dizajna na namještaju u pojedinom stilskom razdoblju  4. prepoznati karakteristična rješenja svjetskih i domaćih autora poznatih u pojedinom stilskom razdoblju  5. prepoznati stilove namještaja 20. i 21. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Namještaj starog vijeka | Stari Egipat, Grčka, Rim i Bizant |
| Namještaj srednjeg vijeka | Romanika, gotika, renesansa i barok |
| Namještaj novog vijeka | Rokoko, klasicizam, empire i bidermajer  Industrijska revolucija: historicizam i stilovi 1900. (secesija, art nouveau, Deutsche Werkbund)  Engleski i američki namještaj |
| Obnova starog namještaja | Materijali i alati u obnovi namještaja  Procjena oštećenja na namještaju  Obnova namještaja: zaštita, čišćenje, sitni popravci i završna obrada  Procjena vrijednosti antikviteta |
| Namještaj XX.-tog stoljeća | Između dva rata: De stijl, internacionalni stil, art deco, skandinavski dizajn, engleski i američki dizajn  Škole dizajna: Bauhaus, Čikaška škola, Ulmska škola  Namještaj potrošačkog društva, engleski i američki dizajn, pop – kultura, talijanski dizajn 80-tih  Suvremeni dizajn namještaja 21. stoljeća  Hrvatski dizajn namještaja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, seminarski rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), seminarski rad, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KONSTRUKCIJE STUBIŠTA, OBLOGA I PREGRADA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Konstrukcije stubišta, obloga i pregrada |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ objasniti osnove konstrukcijske razrade stubišta, upotrebu karakterističnih, specifičnih drvnih i nedrvnih materijala, te zadovoljavanje komponibilne i estetske komponente stubišta,  ■ objasniti pojedine tipove obloga, specifičnosti i zahtjeve prilikom ugradnje kao i raspoložive drvne i nedrvne materijale prilikom konstrukcijske razrade svakog tipa obloge. |
| Opis modula: | Izučavanjem ovog modula polaznik će biti sposoban razlikovati pojedine tipove obloga, specifičnosti i zahtjeve prilikom ugradnje, kao i raspoložive drvne i nedrvne materijale prilikom konstrukcijske razrade svakog tipa obloge.  Polaznik će biti upoznat s normama, standardima i pravilima struke po pitanju izradbe i ugradnje namještaja eksterijera te s usvajanjem i primjenom istih s obzirom na specifičnosti sigurnosnih, estetskih i ekoloških zahtjeva postavljenih za konkretan proizvod. Uz sve to, polaznik će usvojiti osnove konstrukcijske razrade stubišta, uporabe karakterističnih i specifičnih drvnih i nedrvnih materijala te zadovoljiti komponibilne i estetske komponente stubišta. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Konstrukcije stubišta, obloga i pregrada (4. razred, 1 sat, 1,5 bod) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KONSTRUKCIJE STUBIŠTA, OBLOGA I PREGRADA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati namjenu, podjelu i osnovne karakteristike u upotrebi pojedinih tipova stubišta  2. opisati namjenu, podjelu i osnovne karakteristike drvnih i nedrvnih materijala prilikom izradbe i ugradnje stubišta  3. opisati namjenu, podjelu i osnovne karakteristike u upotrebi unutarnje opreme  4. opisati namjenu, podjelu i osnovne karakteristike drvnih i nedrvnih materijala prilikom izradbe i ugradnje obloga  5. navesti specifične zahtjeve ugrađenih materijala s obzirom na primjenu pojedinog tipa namještaja interijera i eksterijera |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Stubišta | Namjena i funkcija stubišta  Vrste stubišta  Dijelovi jedne stube  Stubišni krakovi – namjena i podjela  Ravna i zavojna stubišta  Polukružna i spiralna stubišta  Metode izračunavanja potrebnog broja stuba, uspona stuba i dimenzioniranje pojedinih elemenata prilikom izgradnje stubišta  Podjela stubišta prema načinu izgradnje i smještaja  Vrste materijala za izradbu drvenog stubišta  Stubišta od mosnica i sandučasta stubišta  Stubišne ograde i rukohvati |
| Konstrukcije unutarnje opreme | Namjena i podjela unutarnje opreme  Obloge unutarnjih zidova  Materijali i načini izradbe zidnih obloga  Karakteristični vezni elementi i okovi  Vanjske zidne obloge  Stropne obloge  Materijali i načini izradbe stropnih obloga  Načini postavljanja stropnih obloga  Karakteristični vezni elementi i okovi  Podne obloge  Materijali i načini izradbe podnih obloga  Načini postavljanja podnih obloga  Karakteristični vezni elementi i okovi  Ugrađeni ormari  Načini izradbe i postavljanja ugrađenih ormara |
| Namještaj eksterijera | Namjena i podjela namještaja eksterijera  Karakteristike ugrađenih materijala i specifičnosti konstrukcije  Specifičnosti zahtjeva proizvoda eksterijera (zaštita i trajnost proizvoda, stupanj obradivosti, ekološki zahtjevi) |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost, kreativnost i odgovornost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | DRVO U GRADITELJSTVU |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Drvo u graditeljstvu |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ objasniti polaznicima primjenu drva u području graditeljstva koristeći pritom sva njegova prirodna, estetska i funkcionalna svojstva koja su prednost u odnosu na ostale nedrvne materijale |
| Opis modula: | Izučavanjem ovog modula polaznik će biti sposoban objasniti specifične uvjete primjene drva, razlikovati kriterije primjene drva, razumjeti osnovna načela uporabe drva u graditeljstvu i objasniti komparativne prednosti drva kao materijala u graditeljstvu. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Drvo u graditeljstvu (3. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima čenja

Naziv nastavnog predmeta: DRVO U GRADITELJSTVU

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razvrstati proizvode u graditeljstvu  2. obrazložiti osnovna načela uporabe drva u graditeljstvu  3. predvidjeti osnovne karakteristike materijala i specifičnosti pri uporabi  4. predvidjeti tehnologije u izradbi proizvoda u graditeljstvu  5. procijeniti prednosti primjene drvnih materijala u odnosu na ostale |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Podjela proizvoda | Nosive drvne konstrukcije  Drvena krovišta (grede)  Lamelirani nosači  Rešetkasti drveni nosači  Vanjske konstrukcije i drveni mostovi  Namještaj eksterijera i dječja igrališta |
| Osnovna načela uporabe | Osnovni graditeljski zahtjevi – funkcionalni (fizički, mehanički)  Konstrukcijski i ostali zahtjevi (svjetlosni, ventilacijski, akustični i toplinsko-izolacijski)  Dodatni zahtjevi (sigurnosni, vatrozaštitni, estetski i ekološki) |
| Tehnologija izradbe | Sredstva rada i oprema  Karakteristični vezni i spojni elementi  Primjena normi i standarda |
| Upotreba nedrvnih materijala | Ljepila  Premazi  Okovi |
| Komparativne prednosti | Permeabilnost  Elektrostatičnost  Samoregulacija mikroklime  Ekološki faktor |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, odnos prema radu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SPECIJALNE TEHNOLOGIJE U OBRADI DRVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Specijalne tehnologije u obradi drva |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ stjecati znanja i vještine koje omogućuju polazniku rad u području savijanja drva i izradbe tokarenih elemenata pri izradbi namještaja te oplemenjivanja površine furnirom |
| Opis modula: | Ovo je izborni modul koji pruža širi uvid u područje drvne industrije i izvrsna je nadopuna tehnoloških procesa s kojima se polaznik susreće tijekom izučavanja obveznih i izbornih strukovnih modula. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Specijalne tehnologije u obradi drva (4. razred, 1 sat, 1,5 bod) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: SPECIJALNE TEHNOLOGIJE U OBRADI DRVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati materijale za savijanje  2. razlikovati strojeve za savijanje drva pri izradbi namještaja  3. opisati tehnološki proces savijanja  4. odabrati materijale za tokarenje  5. razlikovati strojeve za tokarenje koji se primjenjuju pri izradbi namještaja  6. opisati tehnološki proces tokarenja  7. objasniti tehnološki proces oplemenjivanja površine furnirom | |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | | Razrada Nastavne teme |
| Tehnologija savijanja drva | | Materijali za savijanje  Strojevi za savijanje  Tehnološki proces savijanja |
| Tehnologija tokarenja drva | | Materijali za tokarenje  Priprema obradaka za tokarenje  Tokarski strojevi  Radni alat tokarskih strojeva  Tehnološki proces tokarenja |
| Tehnologija oplemenjivanja površine furnirom | | Priprema furnira  Priprema podloge  Priprema ljepila  Prešanje  Grješke furniranja |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, točnost, urednost i preciznost, odgovornost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ESTETSKO OBLIKOVANJE PRODAVAONICE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Estetsko oblikovanje prodavaonice |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ aranžirati i estetski oblikovati izlog prodavaonice i salona namještaja  ■ aranžirati i estetski oblikovati izložbeni prostor prodavaonice namještaja i izložbene prostore na sajmovima |
| Opis modula: | Ovim modulom pojedinac će biti u stanju objasniti pojam vizualne komunikacije s potrošačima te pojmove dekoriranja i aranžiranja.  Polaznik će biti u stanju estetski oblikovati prodajni prostor. Sadržaj modula koncipiran je tako da svakog polaznika potiče na kreativnost, samostalnost i inicijativu kao temelje za ostvarivanje uspješnog prodajnog procesa. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Estetsko oblikovanje prodavaonice (3. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv predmeta: ESTETSKO OBLIKOVANJE PRODAVAONICE

Razrede: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati stilove aranžiranja i dekoriranja unutarnjih prostora kroz povijest  2. opisati karakteristike dobrog prodajnog ili izložbenog prostora  3. provoditi aktivnosti usmjerene na stvaranje vanjskog vizualnog identiteta prodavaonice namještaja  4. provoditi aktivnosti usmjerene na stvaranje unutarnjeg vizualnog identiteta prodavaonice namještaja  5. objasniti vizualnu komunikaciju s potrošačima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Vizualni identitet prodavaonice | Pojam vizualnog identiteta  Vanjska obilježja prodavaonice  Unutarnji izgled prodavaonice  Vizualna komunikacija s potrošačima |
| Aranžiranje i dekoriranje | Pojam aranžiranja i dekoriranja  Aranžiranje i dekoriranje kroz povijest  Sredstva za aranžiranje robe u prodavaonicama  Dekorativni elementi uređenja prostora prodavaonica namještajem  Promjena boja, tekstura, rasvjete, materijala u uređenju prodavaonice  Aranžiranje izloga i prostora prodavaonica za posebne prigode  Estetsko oblikovanje izloga prodavaonice namještaja  Estetsko oblikovanje prodajnog prostora salona namještaja  Vrijeme mijenjanja robe u izlogu  Utjecaj ranžiranja i dekoriranja izloga i prodavaonice na promet robe |
| Napomene: | Dio nastave realizira se terenskom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, kreativnost, prezentacija oblikovnog rješenja  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe, programi, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PODUZETNIŠTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Poduzetništvo |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za osnivanje i samostalno vođenje poduzeća, obrta ili slobodne profesije |
| Opis modula: | Kroz ovaj modul polaznici trebaju osmisliti i razviti poslovnu ideju, identificirati potrebne resurse, procijeniti potrebna sredstva za pokretanje poslovanja te prepoznati i odabrati ciljana tržišta. S tim u svezi polaznik će biti osposobljen izraditi poslovni, financijski ili marketinški plan. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Poduzetništvo (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PODUZETNIŠTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati i objasniti pojmove: poduzetnik i poduzetništvo  2. objasniti metode odabira poduzetničkih ideja  3. kreirati poslovnu ideju  4. opisati poslovni plan  5. izraditi poslovni plan |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u poduzetništvo | Pojam poduzetništva  Pojam poduzetnika  Karakteristike poduzetnika  Razlozi pokretanja vlastitog poduzeća |
| Poduzetnička ideja i inicijativa | Poduzetnička ideja  Metode prikupljanja i odabira ideja  Vlastita poduzetnička ideja |
| Poduzetnički pothvat | Elementi uspješnog poduzetničkog pothvata  Mogućnosti ulaska u posao  Pojam i namjena poslovnog plana  Elementi poslovnog plana  Izradba poslovnog plana na temelju razvijene poduzetničke ideje (simulacija)  Registracija poduzeća (simulacija) |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, audiovizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad i e-učenje  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena usvojenih sadržaja, aktivnost u radu, točnost vježbi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, opisno praćenje (odnos prema radu, samostalnost, odgovornost), vježbe |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se na temelju Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanove za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  ■ diplomirani kroatolog  ■ profesor hrvatske kulture  ■ diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu) |
|  |  | ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. godine pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar kroatologije  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor engleskog jezika i književnosti  ■ diplomirani anglist  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj, ako ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog, ako ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor njemačkog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj, ako ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog, ako ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani povjesničar  ■ profesor povijesti  ■ magistar edukacije povijesti  ■ magistar povijesti  ■ profesor geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i povijesti |
| Katolički vjeronauk | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani vjeroučitelj teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ profesor vjeronauka  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije |
| Etika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor filozofije  ■ magistar edukacije filozofije  ■ diplomirani filozof  ■ magistar filozofije  ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ profesor hrvatske kulture  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ diplomirani kroatolog  ■ magistar kroatologije  ■ profesor religijske kulture  ■ magistar edukacije religijskih znanosti  ■ diplomirani religiolog  ■ magistar religijskih znanosti |
| Geografija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor geografije  ■ profesor geografije i povijesti  ■ profesor geografije i geologije  ■ diplomirani geograf  ■ profesor geografije i drugog predmeta  ■ magistar edukacije geografije  ■ magistar edukacije geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar kineziologije  ■ profesor kineziologije  ■ profesor tjelesnog odgoja  ■ profesor fizičke kulture  ■ profesor fizičkog odgoja |
| Matematika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor matematike  ■ diplomirani inženjer matematike  ■ profesor matematike i informatike  ■ diplomirani inženjer računarstva i matematike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike  ■ magistar edukacije matematike  ■ magistar matematike  ■ magistar edukacije matematike i informatike  ■ magistar računalstva i matematike  ■ magistar edukacije matematike i fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike |
| Fizika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije fizike  ■ magistar fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i politehnike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar fizike – geofizike  ■ magistar edukacije fizike i tehnike  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ profesor fizike  ■ diplomirani inženjer fizike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Kemija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor kemije  ■ diplomirani inženjer kemije  ■ diplomirani inženjer kemijske tehnologije  ■ diplomirani kemijski inženjer  ■ diplomirani inženjer biotehnologije  ■ magistar edukacije kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ magistar kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar/inženjer kemijskog inženjerstva  ■ magistar primijenjene kemije  ■ magistar/inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Politika i gospodarstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani pravnik  ■ magistar prava |
| Biologija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor biologije  ■ magistar biologije  ■ profesor biologije i kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ diplomirani inženjer biologije – smjer ekologija  ■ diplomirani inženjer biologije – smjer molekularna biologija  ■ magistar molekularne biologije  ■ magistar eksperimentalne biologije  ■ magistar biologije i ekologije mora  ■ magistar ekologije i zaštite prirode  ■ magistar zaštite okoliša |
| Računalstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta  ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar profesor matematike i informatike  ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  ■ magistar inženjer računarstva  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer automatike i sustava  ■ magistar informacijskih znanosti |
|  |  | ■ stručni specijalist inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer računarstva  ■ magistar informatike u edukaciji  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ profesor matematike i informatike  ■ profesor informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ profesor elektrotehnike  ■ stručni specijalist računarstva  ■ stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  ■ stručni prvostupnik informatike  ■ inženjer elektrotehnike  ■ inženjer računarstva  ■ inženjer informatike |
| Materijali | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ prvostupnik drvne tehnologije |
| Tehnologija proizvodnje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ prvostupnik drvne tehnologije |
| Tehničko crtanje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ prvostupnik drvne tehnologije |
| Nacrtna geometrija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ prvostupnik drvne tehnologije |
| Konstrukcije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva |
| Konstruiranje računalom | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva |
| Oblikovanje i projektiranje proizvoda | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ diplomirani dizajner (produkt dizajn)  ■ magistar dizajna  ■ diplomirani arhitekt  ■ magistar arhitekture i urbanizma |
| Opremanje i projektiranje prostora | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ diplomirani dizajner (produkt dizajn)  ■ magistar dizajna  ■ diplomirani arhitekt  ■ magistar arhitekture i urbanizma |
| Dizajnersko crtanje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ diplomirani dizajner (produkt dizajn)  ■ magistar dizajna  ■ diplomirani arhitekt  ■ magistar arhitekture i urbanizma |
| Planiranje, priprema i upravljanje proizvodnjom | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi |
| CNC tehnologije u izradbi namještaja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije s položenim certifikatom o znanju Cad računalnog programa te dodatno obučen za rad na CNC strojevima za obradu drva  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije s položenim certifikatom o znanju CAD računalnog programa te dodatno obučen za rad na CNC strojevima za obradu drva  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi s položenim certifikatom o znanju Cad računalnog programa te dodatno obučen za rad na CNC strojevima za obradu drva |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Šumarstvo, prerada i obrada drva u četverogodišnjem ili trogodišnjem trajanju obrazovanja u preradi i obradi drva s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Ekonomika i marketing | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani ekonomist |
| Komercijalno poslovanje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani ekonomist |
| Praktična nastava | ■ nastavnik praktične nastave i vježbi | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije |
| ■ strukovni učitelj | ■ inženjer drvne industrije prvostupnik drvne tehnologije |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Šumarstvo, prerada i obrada drva u četverogodišnjem ili trogodišnjem trajanju obrazovanja u preradi i obradi drva s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Pilanska obrada drva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi |
| Konstrukcije stubišta, obloga i pregrada | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije |
| Poduzetništvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ magistar ekonomije |
| Specijalni radovi na proizvodima od drva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije |
| Prezentacijske vještine | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije |
| Ekologija i održivi razvoj | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije |
| Hidrotermička obrada drva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva |
| Specijalne tehnologije u obradi drva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva |
| Namještaj i zdravlje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva |
| Drvo u graditeljstvu | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva |
| Stilovi namještaja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije – drvnotehnološki procesi  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ magistar dizajna  ■ magistar arhitekture i urbanizma |
| Estetsko oblikovanje prodavaonice | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer drvne tehnologije  ■ diplomirani inženjer drvne industrije  ■ magistar drvne tehnologije – oblikovanje proizvoda od drva  ■ magistar dizajna  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar poslovne ekonomije |

\* Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novog akademskog ili stručnog naziva i sl.) suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za povijest |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za vjeronauk |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za etiku |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i GPS uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju  školsko dvorište |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala prema državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), – prema državnom pedagoškom standardu |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, kemijski pribor i kemikalije | standardna učionica ili specijalizirana učionica za kemiju, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema  kabinet za pripremu nastave kemije s opremom |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Biologija | projektor, zaslon, grafoskop, računalo s pristupom internetu, DVD player, televizor, model unutarnjih organa čovjeka (torzo), slike organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Računalstvo | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu te instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Materijali | projektor, zaslon, računalo s pristupom internetu, mikroskop, povećala, shematski prikazi građe drva, uzorci materijala | standardna učionica |
| Tehnologija proizvodnje | računalo s pristupom internetu, LCD projektor, zvučnici, zaslon, alati i strojevi za ručnu i strojnu obradu drva | standardna učionica  radionica za ručnu i strojnu obradu drva |
| Tehničko crtanje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom, uzorci modela geometijskih tijela, katalozi i AV materijali | specijalizirana učionica |
| Nacrtna geometrija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom, uzorci modela geometijskih tijela, katalozi i AV materijali | specijalizirana učionica |
| Konstrukcije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom (za 2D i 3D crtanje), umreženi pisač, uzorci vezova i spojeva drva, modeli, okovi, katalozi i AV materijali, zvučnici | informatička učionica |
| Konstruiranje računalom | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom (za 2D i 3D crtanje), umreženi pisač, modeli, AV materijali, zvučnici | informatička učionica |
| Oblikovanje i projektiranje proizvoda | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom (za 2D i 3D crtanje), umreženi pisač, AV materijali, zvučnici | specijalizirana učionica, informatička učionica -korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Opremanje i projektiranje prostora | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom (za 2D i 3D crtanje), umreženi pisač, AV materijali, zvučnici | specijalizirana učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Dizajnersko crtanje | računalo, odgovarajući računalni programi,  internet, zvučnici, projektor, školska ploča, zaslon | specijalizirana učionica |
| CNC tehnologije u izardi namještaja | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, s pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom (za 2D i 3D crtanje), umreženi pisač, zvučnici, programski paketi CNC obradnog centra u vlasništvu ustanove, uzorci ploča i okova, prospekti, katalozi i AV materijal iz područja CNC obrade drva  CNC obradni centar, CNC strojevi za obradu drva, računalo s omogućenim pristupom internetu, 10 – 14 radnih mjesta, projektor, pripadajući računalnim programi za crtanje (CAD programi) i programski paketi CNC obradnog centra u vlasništvu ustanove | informatička učionica  specijalizirani praktikum sa specijaliziranom učionicom |
| Pilanska obrada drva | računalo s pristupom internetu, projektor, zvučnici, zaslon, uzorci alata i pilanskih sortimenata, AV materijal iz područja pilanske obrade drva | standardna učionica |
| Ekonomika i marketing | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Komercijalno poslovanje | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Poduzetništvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica |
| Specijalni radovi na proizvodima od drva | odgovarajući ručni alati, stolarska klupa, pomagala i pribor, računalo s pristupom internetu, projektor, zvučnici, zaslon | standardna učionica, praktikum |
| Prezentacijske vještine | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, pisač | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Ekologija i održivi razvoj | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica |
| Hidrotermička obrada drva | minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu s računalnim programom za vođenje procesa sušenja, projektor, zaslon, uzorci grešaka od sušenja | standardna učionica informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema  sušionica u vlasništvu ustanove za strukovno obrazovanje |
| Specijalne tehnologije u obradi drva | odgovarajući ručni alati i strojevi, stolarska klupa, pomagala i pribor, računalo s pristupom internetu, projektor, zvučnici, zaslon | standardna učionica, radionica za ručnu i strojnu obradu drva |
| Planiranje, priprema i upravljanje proizvodnjom | računalo s pristupom internetu, projektor, zvučnici, zaslon, odgovarajući računalni programi | standardna učionica |
| Konstrukcije stubišta, obloga i pregrada | minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu s pripadajućom programskom potporom za crtanje u 2D i 3D (CAD) te projektorom i jednim umreženim pisačem, uzorci vezova i spojeva drva, modeli, okovi, katalozi i AV materijali, zvučnici, zaslon | informatička učionica |
| Praktična nastava | ručni i ručni mehanizirani alati za obradu drva  klasični strojevi za obradu drva (kružna pila, blanjalica, glodalica, brusilica), minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu, projektor, umreženi pisač, pripadajući računalni programi za crtanje (CAD programi), programski paketi CNC obradnog centra u vlasništvu ustanove, školska ploča, uzorci ploča i okova, prospekti, katalozi i AV materijal iz područja CNC obrade drva  CNC obradni centar, CNC stroj za obradu rubova, računalo s omogućenim pristupom internetu, LCD projektor, pripadajući računalnim programi za crtanje (CAD programi) i programski paketi CNC obradnog centra u vlasništvu ustanove | informatička učionica specijalizirani praktikum  radionica za ručnu i strojnu obradu drva |
| Namještaj i zdravlje | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica |
| Drvo u graditeljstvu | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica |
| Stilovi namještaja | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica |
| Estetsko oblikovanje prodavaonice | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, odgovarajuća programska potpora, zvučnici | standardna učionica |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0202/11-01-42/11-01

Naziv obrazovnog sektora: Šumarstvo, prerada i obrada drva

Šifra obrazovnog sektora: 02

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci, Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Kemija

Borjanka Smojver, dipl. ing., AZOO, Rijeka

Gordana Cecić-Sule, prof., AZOO, Split

Olgica Martinis, AZOO, Zagreb

Ratka Šoić, dipl. ing., Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Sanja Klubička, dipl. ing., Tehnička škola Daruvar, Daruvar

Biologija

mr. sc. Zrinka Pongrac Štimac, prof., V. gimnazija, Zagreb

Dalibor Sumpor, prof., Srednja škola Tina Ujevića i Tehnička škola, Kutina

Marina Ništ, prof., AZOO, Osijek

prof. dr. sc. Ines Radanović, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za biologiju, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

Tehničko i informatičko područje:

/

Društveno humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

Umjetničko područje:

/

Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Saša Atanasovski, dipl. ing., Drvodjelska tehnička škola, Vinkovci

Danijela Domljan, mag. dizajna, Šumarski fakultet, Zagreb

Stjepan Ostroški, dipl. ing., Srednja strukovna škola Varaždin, Varaždin

Ernestina Fischer, dipl. ing. Srednja strukovna škola, Varaždin

Nenad Gojković, dipl. ing., Knite d.o.o., Lepoglava

Tomislav Haraminčić, PPS Galeković – PPS Majur, Mraclin

Irena Ištvanić, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Ljiljana Lozančić, dipl. ing., Šumarska i drvodjeljska škola, Karlovac

Dubravka Masnec, dipl. ing., Drvodjelska škola, Zagreb

Franjo Nađ, dipl. ing., Tehnička škola, Virovitica

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih