## Kolektivni ugovor za znanost i visoko obrazovanje

### NN 20/1999 (26.2.1999.), Kolektivni ugovor za znanost i visoko obrazovanje

# **KOLEKTIVNI UGOVORI**

Na temelju članka 185. Zakona o radu ("Narodne novine" 38/95) te članka
21. Zakona o plaćama službenika i namještenika u javnim službama ("Narodne
novine" 74/94) Ministarstvo znanosti i tehnologije i Nezavisni sindikat
znanosti i visokog obrazovanja zaključili su 8. prosinca 1998. godine sljedeći

## **KOLEKTIVNI UGOVOR**

## **ZA ZNANOST I VISOKO OBRAZOVANJE**

I. OPĆE ODREDBE

*Strane kolektivnog ugovora*

Članak 1.

Ovaj ugovor zaključuju Ministarstvo znanosti i tehnologije u ime Vlade
Republike Hrvatske i Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja
u ime članova Sindikata.

*Mjesno i stvarno važenje*

Članak 2.

Ovaj ugovor se primjenjuje u javnim institutima, javnim visokim učilištima,
Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, Leksikografskom zavodu "Miroslav
Krleža" i ustanovama čija djelatnost osigurava cjelovitost i potrebni standard
sustava visoke naobrazbe na području Republike Hrvatske.

*Vremensko važenje*

Članak 3.

1) Ovaj ugovor se zaključuje na pet godina.

2) Ovaj ugovor stupa na snagu danom potpisa, a primjenjuje se od 1.
siječnja 1999. godine.

*Pravno važenje*

Članak 4.

Ovaj ugovor primjenjuje se uvijek osim ako je propisom, kolektivnim
ugovorom koji se odnosi na zaposlenike u ustanovama iz članka 2. ovoga
ugovora (kolektivni ugovor na općoj razini ili na razini ustanove i sl.),
pravilnicima poslodavca ili ugovorom o radu, za zaposlenike nešto povoljnije
riješeno.

*Značenje pojmova i skraćenice*

Članak 5.

Nazivi i skraćenice koji se rabe u ovom ugovoru:

*- Ministarstvo* - Ministarstvo znanosti i tehnologije;

*- Sindikat* - Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja;

*- ustanova* - svaka ustanova iz članka 2. ovoga ugovora;

*- službenik* - zaposlenik u znanstveno-nastavnom, znanstvenom,
nastavnom, suradničkom i istraživačkom zvanju i ostali zaposlenici s visokom
stručnom                      spremom;

*- namještenik* - zaposlenik s višom stručnom spremom i ostali
zaposlenici nižih stručnih sprema;

*- sindikalni* - osoba zaposlena u ustanovi iz članka 2. ovoga
ugovora, a koju za povjerenika izabere ili imenuje Sindikat;
*povjerenik*

*- sindikalni* - predstavnik Sindikata sa svim ovlaštenjima iz
ovoga ugovora i zakona, a koji nije zaposlen kod poslodavca kod kojega
zastupa Sindikat; *predstavnik*

*- poslodavac* - ustanova iz članka 2. ovoga ugovora.

II. NORMATIVNI DIO

***1. Plaća i naknade***

1.1. OSNOVNA PLAĆA I UVEĆANJE PLAĆA

*Plaća*

Članak 6.

1) Plaća se sastoji od osnovne plaće i dodataka na plaću.

2) Osnovna bruto plaća zaposlenika predstavlja umnožak osnovice i koeficijenta
platnog razreda na koji je zaposlenik razvrstan, uvećanog za pripadajuću
periodsku povišicu i stalni dodatak.

3) Osnovica za plaću i stalni dodatak određuje se posebnim ugovorom
između Vlade Republike Hrvatske i Sindikata odnosno prema odluci Vlade
Republike Hrvatske.

4) Pravo na dodatak iz prethodnog stavka imaju u punom iznosu i zaposlenici
koji rade najmanje polovicu radnog vremena.

*Isplata plaće*

Članak 7.

1) Plaća se isplaćuje jednom mjesečno za protekli mjesec.

2) Zaposlenici imaju pravo izabrati banku preko koje će im se isplaćivati
plaća.

3) Poslodavci su dužni na zahtjev zaposlenika izvršiti uplatu obustava
(kredita, uzdržavanja i sl.).

*Odsutnost tajnosti plaća*

Članak 8.

U ustanovama na koje se odnosi ovaj ugovor nema tajnosti plaće.

1.2. PLATNI RAZREDI

*Platni razredi*

Članak 9.

1) Zaposlenici se razvrstavaju u platne razrede na način kako je to
navedeno u tablici u prilogu ovom ugovoru.

2) Prilog iz prethodnog stavka ovoga članka je sastavni dio ovoga ugovora.

3) Platni razredi za sve posebnosti koje se odnose na zvanja i radna
mjesta u pojedinim ustanovama riješit će se aneksom ovom ugovoru.

*Napredovanje po platnim razredima*

Članak 10.

1) Zaposlenici u znanstveno-nastavnom, znanstvenom i nastavnom zvanju
razvrstavaju se u početni platni razred i napreduju po platnim razredima
na temelju staža nakon prvog izbora u znanstveno-nastavno, znanstveno i
nastavno zvanje.

2) Zaposlenici u istraživačkom i suradničkom zvanju postavljaju se u
početni platni razred i napreduju po platnim razredima na temelju staža
nakon prvog izbora u istraživačko ili suradničko zvanje.

3) Ostali zaposlenici napreduju po platnim razredima temeljem ukupnog
radnog staža.

*Odluka o razvrstavanju u platne razrede*

Članak 11.

1) Zaposlenicima koji se razvrstavaju u platne razrede temeljem ovoga
kolektivnog ugovora, izdat će se odluka o razvrstavanju u platne razrede.

2) Predstavnik Sindikata ima pravo uvida u sve odluke o razvrstavanju.

*Stručna sprema*

Članak 12.

1) Ako su za radno mjesto predviđene alternativno različite stručne
spreme zaposlenik se razvrstava u platni razred prema svojoj stručnoj spremi.

2) Ako zaposlenik ima višu ili nižu stručnu spremu nego li je propisano
za njegovo radno mjesto, razvrstava se u platni razred prema radnom mjestu.

*Glavni tajnik*

Članak 13.

1) Glavni tajnik raspoređuje se u ustanovama s više od 300 zaposlenika.

2) Zaposlenik se može razvrstati u platni razred glavnog tajnika neovisno
o broju zaposlenih u ustanovi ako za to postoje razlozi zbog ustrojstva
ustanove.

*Šef financija*

Članak 14.

1) Šef financija raspoređuje se u ustanovama s više od 300 zaposlenika.

2) Zaposlenik se može razvrstati u platni razred šefa financija neovisno
o broju zaposlenih u ustanovi ako za to postoje razlozi zbog ustrojstva
ustanove.

*Tehničari i laboranti*

Članak 15.

1) Tehničar i laborant III vrste zvanja može se razvrstati u samostalnog
tehničara i samostalnog laboranta III vrste zvanja nakon 10 godina radnog
staža u struci i položenog stručnog ispita.

2) Tehnički suradnik i laborant II vrste zvanja može se razvrstati u
višeg tehničara i višeg laboranta II vrste zvanja nakon 10 godina radnog
staža u struci i položenog stručnog ispita.

3) Postupak i uvjeti polaganja stručnog ispita propisuju se općim aktom
ustanove.

1.3. DODACI NA PLAĆU

*Dodaci za uspješnost na radu*

Članak 16.

1) Dodaci za uspješnost na radu (stimulacije) mogu se isplaćivati redovito
ili povremeno.

2) Kriteriji za uspješnost na radu mogu biti: povećana kvaliteta rada,
povećani obim poslova, veći doprinos u radu i sl.

3) Naknadu za natprosječne rezultate rada utvrđuje dekan odnosno ravnatelj
na prijedlog neposrednog voditelja, uz prethodno mišljenje, ili na prijedlog
zaposleničkog vijeća odnosno sindikalnog vijeća ili sindikalnog povjerenika.

*Dodaci za magisterij, doktorat i stipendije*

Članak 17.

1) Zaposlenicima u znanstveno-nastavnom, znanstvenom, nastavnom, istraživačkom
i suradničkom zvanju pripada dodatak za plaću od 8% za akademski stupanj
magistra znanosti, a 15% za akademski stupanj doktora znanosti.

2) Znanstveni novaci, istraživači i suradnici imaju pravo na stipendiju
od:

- 15% za vrijeme stjecanja magisterija znanosti,

- 7% za vrijeme stjecanja doktorata znanosti.

3) Zaposlenicima se dodatak iz stavka 2. ovoga članka isplaćuje za vrijeme
koje je zakonom propisano za stjecanje akademskog stupnja magistra i doktora
znanosti.

4) Dodaci iz stavka 1. i 2. ovoga članka obračunavaju se dodavanjem
na osnovnu bruto plaću.

*Položajni dodaci*

Članak 18.

1) Pravo na položajni dodatak utvrđuje se za:

```

- 	dekana fakulteta i ravnatelja instituta s više od
   	300 zaposlenika                                  	 30%

- 	dekana fakulteta i ravnatelja instituta do 300
	zaposlenika 						20%

- 	prodekana fakulteta i pomoćnika ravnatelja instituta
	s više od 300 zaposlenika 				20%

- 	prodekana fakulteta i pomoćnika ravnatelja instituta
	do 300 zaposlenika 					15%

- 	predstojnika fakultetskog, institutskog zavoda ili
	pročelnika odsjeka 					10%

- 	pročelnika odjela na sveučilištu ili veleučilištu 	10%

```

2) Dodaci na plaću po osnovama iz ovoga članka međusobno se isključuju.

*Dodatak za redovite profesore i znanstvene savjetnike*

Članak 19.

Redovitim profesorima i znanstvenim savjetnicima prvi puta izabranim
u zvanje pripada dodatak od 10%, a onima koji su izabrani drugi puta dodatak
od 30% na osnovnu bruto plaću.

*Plaća za rad u posebnim uvjetima*

Članak 20.

1) Zaposlenicima koji rade u posebnim uvjetima (rad na strojevima i
uređajima s povećanim opasnostima, za rad s otrovima, zračenjima, kancerogenim,
patogenim i sličnim tvarima) pripada dodatak na plaću u visini od 3% do
15% prosječne plaće u Republici Hrvatskoj.

2) Određivanje poslova s posebnim uvjetima rada riješit će se aneksom
ovom ugovoru.

*Uvećanje plaće*

Članak 21.

1) Osnovna plaća zaposlenika uvećat će se najmanje:

- za rad noću                   40%

- za prekovremeni rad      50%

- za rad nedjeljom            35%

- za rad subotom               25%

- za rad u smjenskom radu 10%

2) Ako zaposlenik radi na dane blagdana i neradne dane utvrđene zakonom
te na dan Uskrsa, ima pravo na plaću i naknadu plaće uvećanu najmanje za
50%.

3) Naknade iz stavka 1. ovoga članka međusobno se ne isključuju.

1.4. PLAĆA NA TEMELJU PRIHODA NA TRŽIŠTU

Članak 22.

1) Ako se u ustanovi ostvaruju prihodi na tržištu od obavljanja svoje
djelatnosti zaposlenicima pripada pravo na odgovarajuće uvećanje plaće.

2) Način raspodjele prihoda i plaćanja rada iz stavka 1. ovoga članka
uredit će se aneksom ovom ugovoru, odnosno kolektivnim ugovorom na razini
ustanove ili pravilnikom ustanove.

3) Zaposlenici koji svoje osnovne poslove obavljaju u punom opsegu iz
ovoga ugovora nisu dužni obavljati dodatne poslove za tržište.

1.5. NAKNADA PLAĆE

*Slučajevi kada zaposlenicima pripada pravo na naknadu plaće*

Članak 23.

Zaposlenik ima pravo na naknadu osnovne plaće koju bi ostvario da je
radio za redovno radno vrijeme uz normalni učinak, bez stimulacije i prekovremenog
rada za vrijeme kada ne radi zbog:

- godišnjeg odmora;

- plaćenog dopusta;

- državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom;

- obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja na koje je
upućen od strane ustanove;

- obrazovanje za potrebe sindikalne aktivnosti;

- zastoja u poslu do kojega je došlo bez krivnje zaposlenika;

- plaćenih studijskih dopusta i studijskih godina;

- drugih slučajeva utvrđenih zakonom ili pravilima ustanove.

*Naknada za vrijeme bolovanja*

Članak 24.

1) U slučaju odsutnosti s posla zbog bolovanja do 42 dana zaposleniku
pripada naknada plaće u visini 95% od njegove osnovne plaće ostvarene u
mjesecu prije nego je započeo bolovanje.

2) Za slučaj bolovanja zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu
zaposleniku pripada naknada u protuvrijednosti plaće koju bi dobio da je
radio, ili u iznosu iz prethodnog stavka ovoga članka, ako je to za njega
povoljnije.

*Zaštita starijih zaposlenika*

Članak 25.

Kada se tijekom radnog vijeka zaposlenika smanji njegova radna sposobnost
zbog godina starosti, općeg zdravstvenog stanja, fizičke ili psihičke iscrpljenosti,
povrede na radu, invaliditeta, profesionalnih i ostalih bolesti, a do stjecanja
prava na mirovinu nedostaje mu 5 godina staža ili godina života osigurat
će mu se povoljniji uvjeti rada (lakši posao, rad na jednostavnijim poslovima
i sl.) bez smanjenja njegove plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego
su nastupile spomenute okolnosti.

1.6. OSTALA MATERIJALNA PRAVA

*Dodatak za godišnji odmor*

Članak 26.

1) Zaposleniku pripada pravo na dodatak za godišnji odmor koji ne može
biti manji od jedne najniže osnovne plaće u Republici Hrvatskoj.

2) Isplata dodatka iz stavka 1. ovog ugovora izvršit će se u cijelosti
jednokratno, najkasnije do dana početka korištenja godišnjeg odmora.

3) Odredbe ovoga članka primjenjivat će se kada se za to steknu uvjeti
prema propisima o izvršenju državnog proračuna.

*Otpremnina*

Članak 27.

Zaposleniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u iznosu
tri prosječne mjesečne plaće isplaćene po zaposleniku u Republici Hrvatskoj
u prethodna tri mjeseca prije umirovljenja.

*Pomoći*

Članak 28.

1) Zaposlenik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u slučaju.

```

- smrti zaposlenika koji izgubi 	3 prosječne mjesečne plaće
  život u obavljanju ili povodu 	i troškove pogreba;
  obavljanja službe odnosno rada

- smrti zaposlenika 			3 prosječne mjesečne plaće;

- smrti supružnika, djeteta i 		1 prosječna mjesečna plaća
  roditelja u skrbi 			isplaćena po zaposleniku u
					Republici Hrvatskoj u
					prethodna tri mjeseca
```

2) Zaposlenik ili njegova obitelj imaju pravo na pomoć u slučaju:

```

- nastanka teške invalidnosti 		2 najniže bruto plaće u javnim
  djece i supružnika zaposlenika 	službama;

- nabave medicinskih pomagala 		2 najniže bruto plaće u javnim
  i participacije pri kupnji 		službama;
  prijeko potrebnih lijekova u
  inozemstvu

```

3) Ako su prema propisima o izvršenju državnog proračuna osigurana sredstva,
zaposlenik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u slučaju:

```

- nastanka teške invalidnosti 		2 prosječne mjesečne plaće;
  zaposlenika

- bolovanja dužeg od 90 dana 		1 prosječna mjesečna plaća;

- potpore djece zaposlenika 		2 prosječne mjesečne plaće;
  stradalog ili poginulog u
  domovinskom ratu

- otklanjanja posljedica 		2 prosječne mjesečne plaće
  elementarne nepogode 			isplaćene po zaposleniku u
					Republici Hrvatskoj u
  					prethodna tri mjeseca

```

*Dnevnica i naknada troškova putovanja*

Članak 29.

1) Kad je zaposlenik upućen na službeno putovanje u zemlji pripada mu
puna naknada prijevoznih troškova, dnevnica u iznosu propisanom za korisnike
državnog proračuna i naknada punog iznosa hotelskog računa za spavanje.

2) Naknada troškova i dnevnica za službeno putovanje u inozemstvo utvrđuje
se na način kako je to regulirano za korisnike državnog proračuna.

*Terenski dodatak*

Članak 30.

1) Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan mjesta njegova
stalnog boravka zaposlenik ima pravo na terenski dodatak u visini koja
mu pokriva povećane troškove života zbog boravka na terenu.

2) Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li zaposleniku osigurani
smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

3) Puni iznos terenskog dodatka iznosi najmanje 800,00 kuna mjesečno.

4) Terenski dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednji radni
dan u mjesecu za idući mjesec.

5) Boravci zaposlenika u inozemstvu ne smatraju se terenskim radom.

*Naknada za odvojeni život*

Članak 31.

1) Ako u skladu sa zakonom, kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu
zaposlenik bude premješten na rad izvan sjedišta ustanove, a obitelj mu
trajno boravi u mjestu sjedišta ustanove, pripada mu pravo na naknadu za
odvojeni život od obitelji.

2) Naknada za odvojeni život od obitelji iznosi najmanje 800,00 kuna
mjesečno.

*Naknada za troškove prijevoza*

Članak 32.

1) Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
mjesnim javnim prijevozom u visini troškova stvarnih izdataka prema cijeni
mjesečne odnosno pojedinačne prijevozne karte.

2) Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne
odnosno pojedinačne karte.

3) Ako zaposlenik mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza koristiti
i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini troškova mjesnog
i međumjesnog javnog prijevoza.

4) Ako nije organiziran javni prijevoz koji omogućava zaposleniku redovit
dolazak na posao i odlazak s posla zaposlenik ima pravo na naknadu troškova
prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene karte javnog prijevoza za istu
udaljenost na tom području.

5) Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza ako postoji realna
potreba i mogućnost da na posao dolazi javnim ili privatnim prijevozom,
neovisno da li on stvarno i koristi taj prijevoz.

6) Ako je zaposlenik izostao dio vremena u toku mjeseca s rada, ima
pravo na punu naknadu prijevoza ako se isplaćivala naknada za mjesečnu
ili godišnju kartu, a ako mu se isplaćivala naknada za pojedinačne karte,
onda mu poslodavac može idućeg mjeseca odbiti proporcionalni dio naknade.

7) Naknada za trošak prijevoza ne isplaćuje se za vrijeme godišnjeg
odmora, službenih putovanja i drugih odsutnosti zaposlenika s rada koje
traju dulje od mjesec dana.

*Naknada za korištenje privatnog automobila*

Članak 33.

Ako je zaposleniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene
svrhe, nadoknadit će mu se troškovi u visini 30% cijene litre benzina (super
olovni) po prijeđenom kilometru.

*Jubilarne nagrade*

Članak 34.

1) Zaposleniku se isplaćuje jubilarna nagrada za neprekidni rad u javnoj
službi, ako do 30. lipnja tekuće godine ima navršenih:

- 5 godina - u visini 1 najniže bruto plaće u javnim službama,

- 10 godina - u visini 1,25 najniže bruto plaće u javnim službama,

- 15 godina - u visini 1,50 najniže bruto plaće u javnim službama,

- 20 godina - u visini 1,75 najniže bruto plaće u javnim službama,

- 25 godina - u visini 2 najniže bruto plaće u javnim službama,

- 30 godina - u visini 2,50 najniže bruto plaće u javnim službama,

- 35 godina - u visini 3 najniže bruto plaće u javnim službama,

- 40 godina - u visini 4 najniže bruto plaće u javnim službama.

2) Pod neprekidnim radom u javnoj službi podrazumijeva se rad u bilo
kojoj javnoj službi, neovisno o eventualnoj promjeni ustanove.

3) Jubilarna nagrada isplaćuje se u mjesecu srpnju.

*Naknada za božićne blagdane*

Članak 35.

Zaposleniku se za božićne blagdane isplaćuje naknada u visini prosječne
mjesečne plaće u Republici Hrvatskoj odnosno u skladu sa sporazumom Vlade
Republike Hrvatske i Sindikata.

*Dar za djecu*

Članak 36.

Zaposleniku se za dijete do 15 godina starosti isplaćuje dar prigodom
Dana Svetog Nikole u skladu sa sporazumom Vlade Republike Hrvatske i Sindikata.

*Naknade po osnovi izuma i tehničkog unapređenja*

Članak 37.

1) Zaposleniku pripada pravo na naknadu za izum i tehničko unapređenje.

2) Naknada iz stavka 1. ovoga članka može biti određena u obliku apsolutnog
iznosa ili u obliku udjela od ostvarenog učinka izuma i tehničkog unapređenja.

3) Naknada mora biti razmjerna učinku koji poslodavac ima od izuma ili
tehničkog unapređenja odnosno učinku koji se stvarno može očekivati, s
time da mora iznositi najmanje 10% vrijednosti ostvarenog ili očekivanog
učinka.

4) O naknadi iz prethodnih stavaka ovog članka zaposlenik i poslodavac
zaključit će posebni ugovor.

*Naknada za troškove doktorata i magisterija*

Članak 38.

Zaposlenici u istraživačkom i suradničkom zvanju i znanstveni novaci
u javnim institutima i javnim visokim učilištima imaju pravo na pokriće
troškova izrade i opreme doktorata u iznosu od 3.000,00 kuna, te izrade
i opreme magisterija od 2.000,00 kuna.

*Nagrade*

Članak 39.

1) Zaposlenicima se mogu jednom godišnje isplatiti nagrade za posebno
vrijedan znanstveni rezultat, posebno uspješan nastavni rad, posebno vrijedna
druga ostvarenja, posebni doprinos u radu ili organizaciji rada ustanove.

2) Nagrada iznosi od jedne do tri prosječne mjesečne plaće dobitnika
nagrade.

3) Odluku o nagradama donosi stručno vijeće ustanove (fakultetsko ili
znanstveno vijeće).

***2. Normiranje rada***

2.1. POSLOVI

Članak 40.

1) Obveze zaposlenika u redovnom radnom vremenu u ustanovama utvrđuju
se u okviru 40-satnog radnog tjedna (puno radno vrijeme).

2) Ispunjavanje obveza nastavnika i suradnika na visokim učilištima
utvrđuje se u skladu s opterećenjem u izravnoj nastavi temeljem satnice
i nastavnog plana i programa.

3) Zaposlenici mogu sklopiti ugovor o radu s više ustanova (kumulativni
radni odnos).

4) Obveze zaposlenika koji rade nepuno radno vrijeme proporcionalno
se umanjuju.

ZNANSTVENO-NASTAVNA ZVANJA

*Poslovi zaposlenika u znanstveno-nastavnom zvanju*

Članak 41.

1) Poslovi zaposlenika u znanstveno-nastavnom zvanju u okviru 40-satnog
radnog vremena su:

- dodiplomska nastava - predavanja, vježbe, seminari;

- poslovi koji se smatraju sastavnim dijelom nastavnog opterećenja:
terenska nastava, konzultacije, mentorstva, korekcije programa, pregled
programa, seminarskih radova, mentorstvo diplomskih radova i dnevnika prakse,
ispiti, kolokviji, priprema, usavršavanje u nastavnim vještinama, rad u
fakultetskom vijeću, rad u fakultetskim povjerenstvima;

- znanstvenoistraživački rad i znanstveno usavršavanje - rad na projektima
Ministarstva, uključujući i rad na pripremi projekta, znanstveno usavršavanje
i publiciranje radova.

2) Poslovi iz al. 1. stavka 1. ovoga članka normiraju se i čine temelj
za obračun osnovne plaće.

3) Poslovi iz al. 2. stavka 1. ovoga članka obavljaju se po potrebi
i u opsegu koji je nužan i uobičajen za obavljanje poslova iz al. 1. stavaka
1. ovoga članka odnosno koliko je to potrebno prema okolnostima i pravilima
na visokom učilištu.

4) Poslovi iz al. 2. stavka 1. ovoga članka posebno se ne vrednuju,
što ne isključuje mogućnost drukčijeg rješenja u kolektivnim ugovorima
na razini ustanove ili ugovorima o radu.

*Dodatni poslovi*

Članak 42.

1) Zaposlenici u znanstveno-nastavnom zvanju mogu obavljati i sljedeće
poslove:

- poslijediplomsku nastavu,

- znanstveni i stručni rad za tržište koji se obavlja u okviru fakulteta
i sredstvima fakulteta.

2) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka dodatno se plaćaju prema posebnom
ugovoru osim u slučaju iz stavka 10. članka 55. ovoga ugovora.

3) Sat poslijediplomske nastave ne smije se platiti manje od sata dodiplomske
nastave kod rada preko punog nastavnog opterećenja.

4) Naknada za poslijediplomsku nastavu iz prethodnog stavka predstavlja
minimalnu naknadu, koja vrijedi dok se ne povećaju sredstva za tu namjenu,
s time da ustanove mogu ugovoriti višu naknadu iz vlastitih sredstava.

5) Znanstveni i stručni rad iz al. 2. stavka 1. ovoga članka plaća se
na način određen člankom 22. ovoga ugovora.

*Ostali poslovi*

Članak 43.

Ostali poslovi osim poslova iz članaka 41. i 42. ovoga ugovora (dežurstva
na prijemnim ispitima, izrada satnice i sl.) posebno se plaćaju prema stvarnim
satima rada.

SURADNIČKA ZVANJA

*Zaposlenici u suradničkom zvanju*

Članak 44.

Odredbe članaka 42. i 43. ovoga ugovora se na odgovarajući način primjenjuju
i na zaposlenike u suradničkom zvanju (mlađi asistent, asistent, viši asistent,
stručni suradnik).

ZNANSTVENA ZVANJA

*Poslovi zaposlenika u znanstvenom zvanju*

Članak 45.

1) Poslovi zaposlenika u znanstvenom zvanju u okviru 40-satnog radnog
vremena su:

- znanstvenoistraživački rad - rad na programu odnosno temi Ministarstva,
uključujući i rad na pripremi za temu;

- znanstveno usavršavanje;

- publiciranje radova;

- sudjelovanje u radu vijeća ustanove i povjerenstvima ustanove.

2) Za obavljanje navedenih poslova zaposlenik u znanstvenom zvanju je
plaćen prema osnovnom koeficijentu.

*Dodatni poslovi*

Članak 46.

1) Zaposlenici u znanstvenom zvanju mogu obavljati i znanstveni i stručni
rad za tržište koji se obavlja u okviru ustanove i sredstvima ustanove.

2) Znanstveni i stručni rad iz stavka 1. ovoga članka plaća se na način
određen člankom 22. ovoga ugovora.

ISTRAŽIVAČKA ZVANJA

*Zaposlenici u istraživačkom zvanju*

Članak 47.

Odredbe članaka 45. i 46. ovoga ugovora na odgovarajući način primjenjuju
se i na zaposlenike u istraživačkom zvanju (mlađi asistent, asistent, viši
asistent, stručni suradnik).

NASTAVNA ZVANJA

*Poslovi zaposlenika u nastavnom zvanju*

Članak 48.

1) Poslovi zaposlenika u nastavnom zvanju u okviru 40-satnog radnog
vremena su:

- dodiplomska nastava - predavanja, vježbe, seminari;

- poslovi koji se smatraju sastavnim dijelom nastavnog opterećenja:
terenska nastava, konzultacije, mentorstva, korekcije programa, pregled
programa, seminarskih radova i dnevnika prakse, ispiti, kolokviji, priprema,
usavršavanje u nastavnim vještinama, rad u vijeću visokog učilišta, rad
u povjerenstvima visokog učilišta;

- stručno usavršavanje odnosno publiciranje radova.

2) Poslovi iz al. 1. stavka 1. ovoga članka normiraju se i čine temelj
za obračun plaće.

3) Poslovi iz al. 2. stavka 1. ovoga članka obavljaju se po potrebi
i u opsegu koji je nužan i uobičajen za obavljanje poslova iz al. 1. stavka
1. ovoga članka odnosno koliko je to potrebno prema okolnostima i pravilima
na visokom učilištu.

4) Poslovi iz al. 2. stavka 1. ovoga članka posebno se ne vrednuju,
što ne isključuje mogućnost drukčijeg rješenja u kolektivnim ugovorima
na razini ustanove ili ugovorima o radu.

*Dodatni poslovi*

Članak 49.

1) Zaposlenici u nastavnom zvanju mogu obavljati i sljedeće poslove:

- znanstvenoistraživački rad na projektu Ministarstva,

- poslijediplomsku nastavu,

- stručni rad i usluge te znanstveni rad za tržište koji su obavljeni
u okviru visokog učilišta i sredstvima visokog učilišta.

2) Poslovi iz al. 2. i 3. stavka 1. ovoga članka dodatno se plaćaju
prema posebnom ugovoru osim u slučaju iz stavka 10. članka 55. ovoga ugovora.

3) Sat poslijediplomske nastave ne smije se platiti manje od sata dodiplomske
nastave kod rada preko punog nastavnog opterećenja.

4) Naknada za poslijediplomsku nastavu iz prethodnog stavka predstavlja
minimalnu naknadu, koja vrijedi dok se ne povećaju sredstva za tu namjenu,
s time da ustanove mogu ugovoriti višu naknadu iz vlastitih sredstava.

5) Znanstveni i stručni rad iz al. 3. stavka 1. ovoga članka plaća se
na način određen člankom 22. ovoga ugovora.

*Ostali poslovi*

Članak 50.

Ostali poslovi osim poslova iz članka 48. i 49. ovoga ugovora (dežurstva
na prijemnim ispitima, izrada satnice i sl.) posebno se plaćaju prema stvarnim
satima rada.

2.2. NORMIRANJE RADA U NASTAVI

Članak 51.

1) Visoka učilišta ustrojavaju i izvode nastavu na sveučilišnim i stručnim
studijima.

2) Nastava na studijima izvodi se u skladu s nastavnim programom kojim
se u dijelu utvrđuje i oblik njezina izvođenja (predavanja, vježbe, seminari,
konzultacije, mentorstvo, ispiti i dr.).

3) Nastava iz stavka 1. ovoga članka izvodi se u nastavnim grupama čija
je satnica propisana nastavnim planom.

Članak 52.

1) U izvođenju nastave koja se normira ovim ugovorom sudjeluju nastavnici
i suradnici u radnom odnosu, kao i vanjski suradnici.

2) U nastavi mogu sudjelovati i zaposlenici koji pod neposrednim stručnim
nadzorom nastavnika i suradnika sudjeluju u pripremi ili izvođenju dijela
nastave (stručni suradnici, laboranti, instruktori, programeri i ostalo
pomoćno nastavno osoblje), u skladu s nastavnim planom i programom.

*Nastavne grupe*

Članak 53.

1) Nastavne grupe u diplomskoj nastavi broje:

```

a) za predavanje 			- do 150 studenata
b) za seminare 				- do 30 studenata
c) za vježbe:

- auditorne vježbe,
  vježbe iz stranog jezika 		- do 30 studenata

- vježbe tjelesnog odgoja/rekreacije 	- do 40 studenata

- metodičke vježbe, vježbe primijenjene
  kineziologije 			- do 15 studenata

- vježbe u praktikumu, laboratorijske,
  eksperimentalne, terenske, lektorske i
  govorne, sekcijske i projektantske	 - do 10 studenata

- konstrukcijske i kliničke vježbe 	- do 6 studenata

- posebne kliničke vježbe (ginekološke,
  kirurške i sl.) 			- do 4 studenta.

```

2) Nastavne grupe na umjetničkom studiju:

- u glazbenom obrazovanju za glavni glazbeni predmet, te obligatne predmete
kod kojih priroda izvođenja nastave zahtijeva individualni pristup, nastava
je individualna, a za ostale programe broje 4-12 studenata;

- u likovnom obrazovanju u I. i II. godini studija 4-6 studenata, a
u III. i IV. godini 2-4 studenta;

- u studijima dramskih umjetnosti za glavni predmet studija nastava
je individualna, a za ostale predmete u grupi od 4-12 studenata.

3) Nove grupe mogu se ustrojiti kada se broj studenata u grupama poveća
za najmanje 20% u odnosu na broj propisan stavcima 1. i 2. ovoga članka.

4) Ako nastavnik obavlja nastavu u dvije ili više grupa tada takav rad
predstavlja normirani rad i plaća se na način predviđen člankom 54. ili
55. ovoga ugovora.

5) Ministarstvo neće snositi troškove izvođenja nastave na programima,
odnosno predmetima, na koje se upisalo manje od 10 studenata, osim u slučajevima
navedenim u ovom članku i slučajevima kada to posebno odobri ministar.

*Nastavno opterećenje*

Članak 54.

1) Puno nastavno opterećenje nastavnika izabranih u znanstveno-nastavno
zvanje i suradnika izabranih u jedno od asistentskih zvanja iznosi 300
norma sati godišnje.

2) Puno nastavno opterećenje nastavnika izabranih u nastavno zvanje
iznosi 450 norma sati godišnje.

3) Puno nastavno opterećenje stručnih suradnika, laboranata te pomoćnog
nastavnog osoblja iznosi 600 norma sati godišnje.

4) Odstupanje od vrijednosti propisanih stavcima 1. do 3. ovoga članka
koje iznosi do 20% smatra se punim nastavnim opterećenjem.

5) Pod punim opterećenjem nastavnika koji obavljaju dužnost dekana i
prodekana smatra se 20% odnosno 50% vrijednosti propisanih stavkom 1. ovoga
članka.

6) Za izračun norma sati vrednuje se:

- jedan sat predavanja kao dva norma sata

- jedan sat seminara kao jedan i pol norma sat

- jedan sat vježbi kao jedan norma sat

- jedan sat pomoći kod izvođenja vježbi i ostalih oblika izvođenja nastave
kao jedan norma sat.

*Obračun rada u nastavi*

Članak 55.

1) Nastavnici iznimno mogu izvoditi nastavu više od punog nastavnog
opterećenja, računato prosječno na punu akademsku godinu.

2) Nastavnici u znanstveno-nastavnom zvanju, nastavnom zvanju te viši
asistenti nisu obvezni raditi više od trećine iznad punog nastavnog opterećenja.

3) Za rad preko punog nastavnog opterećenja plaća se može uvećati najviše
do 37,5% osnovne plaće.

4) Zaposlenici za svoj rad iznad punog nastavnog opterećenja imaju pravo
na uvećanje plaće kako slijedi:

- zaposlenici iz stavka 1. članka 54. za 1 norma sat 0,1% ukupne godišnje
osnove plaće

- zaposlenici iz stavka 2. članka 54. za 1 norma sat 0,069% ukupne godišnje
osnovne plaće

- zaposlenici iz stavka 3. članka 54. za 1 norma sat 0,052% ukupne godišnje
osnovne plaće

5) Rad iznad punog nastavnog opterećenja obračunava se prosječno na
punu akademsku godinu.

6) Uvećanje plaće isplaćuje se prema planu, a konačno se obračunava
prema obavljenom radu na kraju akademske godine.

7) Ustanove mogu iz sredstava vlastitih prihoda isplaćivati i veće naknade
za rad preko punog nastavnog opterećenja od onih određenih ovim člankom.

8) Mlađi asistenti i asistenti, odnosno znanstveni novaci u pravilu
ne smiju raditi preko punog nastavnog opterećenja, osim kada za to postoje
iznimni razlozi o čemu odlučuje fakultetsko vijeće uz prethodno pribavljeno
mišljenje sindikalnog vijeća ustanove.

9) Ako zaposlenici iz stavka 8. ovoga članka ipak rade iznad punog nastavnog
opterećenja pripada im pravo na uvećanje plaće u skladu s odredbama stavka
4. ovoga članka.

10) Nastavnici i suradnici čije je nastavno opterećenje manje od punog
opterećenja iz članka 54. ovoga ugovora dužni su na zahtjev poslodavca
obveze do punog radnog vremena ispuniti radom u ostalim djelatnostima visokih
učilišta, kao što su to ugovorni projekti, izvođenje nastave na poslijediplomskom
studiju ili dodiplomskom studiju koje visoko učilište izvodi na drugom
visokom učilištu i dr.

11) Obračun rada zaposlenika koji svoje nastavno i znanstveno opterećenje
ostvaruju u više visokih učilišta obavlja se na način kao da svoje opterećenje
ostvaruju na jednom visokom učilištu.

12) Ovaj članak se primjenjuje od 1. listopada 1999. godine.

*Obračun rada vanjskih suradnika*

Članak 56.

Ustanove su obvezne nastavnicima i suradnicima koji obavljaju nastavu
u ustanovi, a nemaju ugovor o radu s tom ustanovom (vanjski suradnici),
obračunati rad najmanje na način na koji svojim zaposlenicima obračunavaju
rad preko punog nastavnog opterećenja.

***3. Radni uvjeti***

*Uvjeti za rad*

Članak 57.

1) Zaposlenicima u znanstveno-nastavnom, znanstvenom, nastavnom, suradničkom
i istraživačkom zvanju trebaju biti osigurani uvjeti za znanstveni odnosno
nastavni rad, kao i za napredovanje.

2) Uvjeti za rad su:

- oprema koja omogućuje zadovoljavajuće istraživačke i nastavne rezultate
u skladu s očekivanjima društva;

- sredstva potrebna za eksperimente u količini i vrsti koja omogućuje
valjano i priznato istraživanje;

- uređena nastavna dvorana (dovoljno topla, prozračna, čista ploča i
katedra, nastavnički stolac, platno i uređaj za projekciju, voda, spužva
i kreda);

- stručni časopisi vezani uz nastavni predmet odnosno znanstveno područje,
kako domaći tako i inozemni;

- pomoć demonstratora pri vježbama, odnosno tehničkog osoblja pri laboratorijskim
vježbama;

- korištenje kompjutora i elektronske komunikacije;

- telefonske i telefaks veze tijekom cijelog dana, a prema posebnom
odobrenju i izvan uobičajenog radnog vremena;

- zaštitne radne kute;

- deset listova papira po predmetnom studentu i mogućnost korištenja
fotokopirnog stroja i kompjutora;

- pristup ustanovi i najnužnije uvjete nakon isteka redovnog radnog
vremena ustanove prema posebnom odobrenju.

3) Ustanova će osigurati uvjete za rad iz stavka 2. ovoga članka sukladno
svojim mogućnostima.

***4. Izbori u zvanja***

*Postupak pri izboru u zvanja*

Članak 58.

1) Kriteriji i postupak za izbor u zvanja u pojedinim ustanovama moraju
biti određeni općim aktom ustanove te objavljeni i poznati pristupnicima.

2) Ako nadležno tijelo koje utvrđuje ispunjavanje minimalnih uvjeta
za izbor u zvanje ne da mišljenje u roku od tri mjeseca, ustanova može
nastaviti postupak izbora u zvanje.

*Naslovna zvanja*

Članak 59.

1) Visoko učilište može izabrati osobu koja nije u radnom odnosu na
visokom učilištu, ali obavlja nastavne poslove (npr. osoba u znanstvenom
zvanju na institutu) u odgovarajuće naslovno zvanje na tom visokom učilištu.

2) Visoko učilište može izabrati osobu u naslovno zvanje ako je imala
godišnje opterećenje u nastavi najmanje 45 norma sati u dodiplomskoj i/ili
poslijediplomskoj nastavi u zadnje tri godine prije izbora.

3) Provođenje postupka izbora istovjetno je ostalim izborima u znanstvenonastavno
zvanje.

4) Naslovno zvanje se iznimno može dodijeliti i bez javnog natječaja
ukoliko se radi o istaknutim znanstvenicima iz svijeta o čemu Senat donosi
odluku.

Članak 60.

1) Održavanje nastave predviđene nastavnim planom može se povjeriti
osobi izabranoj u zvanje profesora emeritusa.

2) Održavanje nastave predviđene nastavnim planom može se povjeriti
umirovljenom redovitom profesoru do 70 godina života.

3) Nastavniku koji odlazi u mirovinu prije navršenih 65 godina života
mogu se dati akademska prava do 65 godina života u skladu sa statutom fakulteta.

4) Nastavniku u znanstveno-nastavnom zvanju koji je u mirovini zbog
navršenih 65 godina života koji prema posebnom programu Ministarstva obavlja
nastavu na drugom sveučilištu ili veleučilištu pripadaju akademska prava
do 70 godina života u skladu sa statutom fakulteta.

5) Nastavnicima iz ovoga članka naknada za rad se obračunava na način
opisan u članku 56. ovoga ugovora.

*Zadržavanje radnog mjesta*

Članak 61.

U slučaju da nakon proteka vremena na koje je zaposlenik bio izabran
nije raspisan natječaj, zaposlenik ostaje u svome zvanju i zadržava svoje
radno mjesto do donošenja odluke po raspisanom natječaju.

*Produženje roka*

Članak 62.

Zaposlenicima izabranim u suradnička i istraživačka zvanja će se na
njihovo traženje produžiti vrijeme na koje su izabrani u slučaju porodnog
dopusta, duže bolesti, vojne službe ili drugog opravdanog razloga za onoliko
vremena koliko je trajao razlog.

*Produženje ugovora o radu*

Članak 63.

1) Ustanova će istraživaču i suradniku koji ne obrani magistarski ili
doktorski rad u propisanom roku produžiti ugovor o radu u slučaju da je
rad predan najmanje tri mjeseca prije isteka roka.

2) Ugovor o radu iz stavka 1. ovoga članka produžit će se do završetka
postupka obrane, ali ne dulje od 6 mjeseci.

*Ograničenja vezana za otkaz*

Članak 64.

1) Ako zaposlenik u znanstveno-nastavnom, znanstvenom, nastavnom i istraživačkom
zvanju dobije otkaz iz razloga koji nije njegova krivnja (ako ispunjava
uvjete a na natječaj se izabere druga osoba), pripada mu dvostruka otpremnina
i dvostruki otkazni rok u odnosu na Zakon o radu.

2) Zaposlenicima u znanstvenom zvanju kojima nije prihvaćen program,
odnosno tema, ne smije se iz toga razloga raskinuti ugovor o radu prije
isteka roka od jedne godine.

***5. Znanstveni novaci***

*Ugovor o radu*

Članak 65.

1) Sa znanstvenim novakom zaključuje se ugovor o radu na vrijeme od
četiri godine, u kojem roku je znanstveni novak dužan magistrirati.

2) Sa znanstvenim novakom koji magistrira zaključuje se ugovor o radu
na određeno vrijeme od četiri godine, u kojem roku je znanstveni novak
dužan doktorirati.

3) Ugovor o radu iz prethodnih stavaka ovoga članka produžit će se za
onoliko vremena koliko je znanstveni novak bio opravdano odsutan zbog bolesti,
porodiljnog dopusta, vojne službe i drugih opravdanih razloga.

*Uvjeti rada*

Članak 66.

1) Znanstveni novaci obvezno se biraju u suradnička odnosno istraživačka
zvanja.

2) Znanstvenim novacima koji rade u visokoškolskim ustanovama mora se
osigurati rad u neposrednoj nastavi.

3) Znanstvenim novacima nakon izbora u zvanje asistenta pripada plaća
asistenta, a nakon izbora u zvanje višeg asistenta pripada plaća višeg
asistenta.

*Ocjena i otkaz*

Članak 67.

1) Voditelj projekta ili direktor programa jednom godišnje podnosi fakultetskom
vijeću odnosno znanstvenom vijeću izvješće o radu znanstvenog novaka koje
mora sadržavati sve elemente za ocjenu s obrazloženjem.

2) Temeljem negativne ocjene rada znanstvenog novaka ne smije doći do
automatskog prestanka financiranja znanstvenog novaka, ali negativna ocjena
može biti razlog za pokretanje postupka redovitog otkaza ugovora o radu
(osobno uvjetovani otkaz ili otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem).

***6. Zasnivanje radnog odnosa***

*Probni rad*

Članak 68.

1) Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad, ako
je to bilo određeno u oglasu za posao.

2) Probni rad može se ugovoriti za službenike i namještenike.

3) Probni rad može trajati najviše:

- do mjesec dana za poslove za koje se traži do III. stupnja stručne
spreme;

- do dva mjeseca za poslove za koje se traži IV. stupanj stručne spreme;

- do četiri mjeseca za poslove za koje se traži do V. ili VI. stupanj
stručne spreme;

- do šest mjeseci za poslove za koje se traži VII. stupanj stručne spreme
ili više.

4) Probni rad može se iznimno produžiti zbog objektivnih razloga (bolest,
mobilizacija i sl.) ako odsutnost traje najmanje deset dana.

*Otkaz u toku probnog rada*

Članak 69.

1) Otkaz zbog neudovoljavanja na probnom radu mora biti u pisanom obliku
i obrazložen.

2) Ako poslodavac zaposleniku koji je na probnom radu, otkaz iz stavka
1. ovoga članka ne dostavi najkasnije posljednjega dana probnoga rada,
smatra se da je zaposlenik zadovoljio na pokusnom radu.

*Pripravnici*

Članak 70.

1) Ugovor o radu može se zaključiti s pripravnikom koji se osposobljava
za samostalni rad za koji se školovao.

2) Pripravnici se mogu zapošljavati na poslovima za koje se traži od
IV. do VII. stupnja stručne spreme.

3) Znanstveni novaci i mlađi asistenti ne smatraju se pripravnicima.

*Pripravnički staž*

Članak 71.

1) Pripravnički staž može trajati najviše:

- do 3 mjeseca za poslove za koje se traži IV. stupanj stručne spreme;

- do 6 mjeseci za poslove za koje se traži V. i VI. stupanj stručne
spreme;

- do 9 mjeseci za poslove za koje se traži VII. stupanj stručne spreme.

2) Na zahtjev pripravnika pripravnički staž može se skratiti za jednu
trećinu, ako poslodavac ocijeni da se pripravnik osposobio za samostalni
rad.

*Uvjeti za obavljanje pripravničkog staža*

Članak 72.

Pripravnik mora imati mentora i dobiti plan i program obučavanja.

*Stručni ispit*

Članak 73.

1) Pripravnik polaže stručni ispit ako je to propisano zakonom, drugim
propisom ili pravilnikom o radu.

2) Pripravnik mora dobiti ispitni program i ispitnu literaturu.

3) Prije polaganja stručnog ispita pripravnik ima pravo na plaćeni dopust
u trajanju od najmanje:

- pet radnih dana za poslove za koje se traži IV. stupanj stručne spreme;

- sedam radnih dana za poslove za koje se traži V. ili VI. stupanj stručne
spreme;

- deset radnih dana za poslove za koje se traži VII. stupanj stručne
spreme.

*Ispitno povjerenstvo, ponavljanje ispita i prestanak ugovora
o radu*

Članak 74.

1) Ako zakonom ili drugim propisom nije drukčije određeno, pripravnički
ispit polaže se pred povjerenstvom koje imenuje poslodavac, a čiji članovi
moraju imati najmanje istu stručnu spremu kao i pripravnik.

2) Ako pripravnik ne položi pripravnički ispit u prvom pokušaju ima
pravo polagati još jednom u roku koji ne može biti kraći od 15 dana i tek
ako ni tada ne položi poslodavac mu može redovito otkazati.

***7. Radno vrijeme***

*Radni tjedan*

Članak 75.

1) Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

2) Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na pet dana u tjednu, od ponedjeljka
do petka.

3) Za posebne poslove (medicinska ili veterinarska služba, socijalna
skrb, čuvarska služba i sl.) može se odrediti drukčiji tjedni raspored,
ali isključivo u petodnevnom radnom tjednu.

*Skraćeno radno vrijeme*

Članak 76.

1) Na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije
moguće zaštititi zaposlenika od štetnog utjecaja radno vrijeme skraćuje
se razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i sposobnost zaposlenika.

2) Popis poslova i opseg skraćenja radnog vremena odredit će se kolektivnim
ugovorima po pojedinim ustanovama.

*Dežurstvo*

Članak 77.

1) Dežurstvo u ustanovi smatra se jednakovrijednim radom kao i redovni
rad.

2) Ako zaposlenik zbog dežurstva radi više od 40 sati tjedno, dežurstvo
se smatra prekovremenim radom i na taj način plaća, ako posebnim propisom
nije drukčije uređeno.

***8. Odmori i dopusti***

8.1. DNEVNI I TJEDNI ODMOR

*Stanka*

Članak 78.

1) Odmor u toku rada (stanka) svakodnevno traje najmanje 30 minuta.

2) Vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme
i ne može se odrediti u prva dva sata nakon početka radnog vremena niti
u zadnja dva sata prije završetka radnog vremena.

*Odmor između dva radna dana i najduže neprekidno trajanje
rada*

Članak 79.

1) Između dva uzastopna radna dana zaposlenik ima pravo na odmor od
najmanje 12 sati neprekidno.

2) Zaposlenik ne smije raditi više od 16 sati neprekidno uključujući
redovni rad, dežurstvo i prekovremeni rad, osim u slučaju više sile (nesreće,
elementarne nepogode, požara i sl.) ili potrebe hitne medicinske, veterinarske
i slične intervencije.

*Tjedni odmor*

Članak 80.

1) Zaposlenik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati neprekidno.

2) Dani tjednog odmora u pravilu su subota i nedjelja.

3) Ako je prijeko potrebno da zaposlenik radi na dan tjednog odmora
osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg tjedna.

4) Ako se tjedni odmor radi potrebe posla ne može koristiti na način
iz stavka 3. ovog članka, može se koristiti naknadno prema odluci poslodavca.

5) Zaposleniku se u svakom slučaju mora osigurati korištenje tjednog
odmora nakon 14 dana neprekidnog rada.

8.2. GODIŠNJI ODMOR

*Godišnji odmor*

Članak 81.

Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se tako da se na 18 dana, koliko
iznosi zakonom određeno najkraće trajanje godišnjeg odmora, dodaju dani
godišnjeg odmora prema utvrđenim kriterijima kako slijedi:

a) prema uvjetima rada:

```

- rad na poslovima s otežanim ili posebnim
  uvjetima rada 				- 3 dana

- rad u smjenama ili redovni rad subotom,
  nedjeljom, blagdanima i neradnim danima
  određenim zakonom 				- 2 dana

b) prema složenosti poslova:

- poslovi za koje se traži dr. 			- 6 dana

- poslovi za koje se traži mr. 			- 5 dana

- poslovi VSS 					- 4 dana

- poslovi VŠS 					- 3 dana

- poslovi SSS, VKV i KV				 - 2 dana

- ostali poslovi 				- 1 dan

c) prema dužini radnog staža:

- od 5 do 15 godina 				- 2 dana

- od 15 do 25 godina 				- 4 dana

- od 25 do 35 godina 				- 5 dana

- preko 35 godina 				- 6 dana

d) prema posebnim socijalnim uvjetima:

- roditelju, posvojitelju ili staratelju s
  jednim malodobnim djetetom 			- 2 dana

- roditelju, posvojitelju ili staratelju za
  svako daljnje malodobno dijete 		- još po 1 dan

- roditelju, posvojitelju ili staratelju
  hendikepiranog djeteta 			- 3 dana

- invalidu 					- 2 dana

e) prema doprinosu na radu:

- ako ostvaruje natprosječne rezultate rada 	- 2 dana

```

*Dani koji se ne uračunavaju u godišnji odmor*

Članak 82.

1) Pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju se dani
tjednog odmora te blagdani i neradni dani.

2) Razdoblje privremene nesposobnosti za rad koje je utvrdio ovlašteni
liječnik ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

*Godišnji odmor u dijelovima i korištenje neiskorištenog godišnjeg
odmora*

Članak 83.

1) Zaposlenik može koristiti godišnji odmor u dva dijela.

2) Zaposlenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora
po želji, uz obavezu da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on ovlasti
najmanje dva dana ranije.

*Raspored godišnjeg odmora*

Članak 84.

1) Pri određivanju vremena korištenja godišnjeg odmora, a u skladu s
potrebama organizacije rada, poslodavac je dužan voditi računa o potrebama
i željama zaposlenika te u tom smislu prikupiti njihove prijedloge.

2) Poslodavac ima pravo na utvrđivanje kolektivnog godišnjeg odmora
u trajanju do 20 radnih dana.

*Odluka o korištenju godišnjeg odmora*

Članak 85.

1) Na temelju plana rasporeda godišnjeg odmora poslodavac dostavlja
zaposleniku odluku o korištenju godišnjeg odmora najkasnije 30 dana prije
početka korištenja godišnjeg odmora.

2) Zaposleniku se može odgoditi odnosno prekinuti korištenje godišnjeg
odmora samo radi izvršenja osobito važnih i neodgodivih službenih poslova,
temeljem odluke poslodavca.

3) Zaposleniku kojem je odgođeno i prekinuto korištenje godišnjeg odmora
mora se omogućiti naknadno korištenje odnosno nastavljanje korištenja godišnjeg
odmora.

4) Zaposlenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih odgodom
odnosno prekidom korištenja godišnjeg odmora.

5) Troškovima iz stavka 4. ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi.

6) Putnim troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji je
zaposlenik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta
u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku prekida kao i dnevnice u
povratku do mjesta zaposlenja u visini određenoj ovim ugovorom.

7) Drugim troškovima smatraju se ostali izdaci koje je zaposlenik imao
zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora što dokazuje odgovarajućom
dokumentacijom.

*Izuzetak od prava na razmjerni dio godišnjeg odmora*

Članak 86.

Iznimno od odredbe članka 43. Zakona o radu, zaposlenik koji odlazi
u mirovinu prije 1. srpnja ima pravo na puni godišnji odmor za tu godinu.

8.3. PLAĆENI, NEPLAĆENI DOPUST, MEDICINSKI ODMOR

*Plaćeni dopust*

Članak 87.

1) Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske
godine do ukupno najviše 10 radnih dana u sljedećim slučajevima:

```

- sklapanje braka				- 5 radnih dana

- rođenja djeteta 				- 5 radnih dana

- smrti supružnika, djeteta, roditelja i unuka 	- 5 radnih dana

- smrti brata ili sestre, djeda ili bake te
  roditelja supružnika 				- 2 radna dana

- selidbe u istom mjestu stanovanja 		- 1 radni dan

- selidbe u drugo mjesto stanovanja 		- 3 radna dana

- dobrovoljnog davanja krvi		 	- 3 radna dana

- teške bolesti roditelja ili djeteta
  izvan mjesta stanovanja 			- 2 radna dana

- polaganja stručnog ispita prvi puta 		- 7 radnih dana

- nastupanja u kulturnim i športskim
  priredbama 					- 1 radni dan

- sudjelovanja na sindikalnim susretima,
  seminarima, obrazovanju za sindikalne
  aktivnosti, kongresima, međunarodnim
  skupovima sindikata i dr. 			- 2 radna dana

- pohađanje sindikalnih sastanaka, tečajeva,
  seminara, kongresa i konferencija za
  sindikalne povjerenike, članove regionalnog
  i nacionalnog sindikata 			- 7 radnih dana

- elementarne nepogode 				- 5 radnih dana.

```

2) Zaposlenik ima pravo na neplaćeni dopust za svaki smrtni
slučaj u stavku 1. ovoga članka, neovisno o broju dana koje
je tijekom iste godine iskoristio po drugim osnovama.

*Neplaćeni dopust*

Članak 88.

1) Zaposlenik ima pravo na neplaćeni dopust tijekom jedne kalendarske
godine za potrebe vlastitog školovanja i stručnog usavršavanja i to:

- 5 dana za pripremanje i polaganje ispita u srednjoj školi,

- 10 dana za polaganje ispita na višoj školi ili fakultetu;

- 5 dana za prisustvovanje stručnim seminarima i savjetovanjima;

- 5 dana za prisustvovanje sindikalnim seminarima, kongresima i međunarodnim
skupovima;

- 15 dana za sindikalne tečajeve, seminare, kongrese i konferencije
za sindikalne povjerenike i članove sindikalnog povjereništva;

- 2 dana za pripremanje i polaganje ispita radi stjecanja posebnih znanja
i vještina (informatičko školovanje, učenje stranih jezika i sl.)

2) Školovanje i stručno usavršavanje iz stavka 1. ovoga članka treba
biti u vezi s poslovima koje zaposlenik obavlja ili njegovom profesijom
ili djelatnošću poslodavca.

*Medicinski odmor*

Članak 89.

1) Zaposlenici koji rade u posebnim uvjetima rada imaju pravo na plaćeni
dopust za medicinski odmor do 7 radnih dana godišnje.

2) Određivanje prava na plaćeni dopust iz stavka 1. ovoga članka riješit
će se aneksom ovom ugovoru.

8.4. STUDIJSKI DOPUSTI

Članak 90.

1) Zaposleniku se može na njegov zahtjev odobriti plaćeni ili neplaćeni
dopust radi:

- školovanja,

- znanstvenog ili stručnog usavršavanja,

- sudjelovanja u radu znanstvenih ustanova ili međunarodnih organizacija.

2) Zaposleniku se dopust iz stavka 1. ovoga članka može odobriti ako
je predviđen planom znanstvene i stručne djelatnosti ustanove.

Članak 91.

1) Plaćeni i neplaćeni dopust radi školovanja može se odobriti u svrhu:

- magistarskog studija,

- doktorskog studija,

- poslijedoktorskog studija.

2) Radi magistarskog i doktorskog studija zaposlenicima se može odobriti
dopust najdulje do četiri godine.

3) Radi poslijedoktorskog studija zaposlenicima se može jednom odobriti
dopust najdulje do dvije godine.

4) Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust radi školovanja dok traje
stipendija Republike Hrvatske.

5) Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust radi školovanja u inozemstvu
dok traje stipendija dobivena temeljem bilateralnih ugovora između Republike
Hrvatske i države u koju se zaposlenik upućuje.

6) U ostalim slučajevima zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust radi
školovanja u trajanju od jedne godine, a u preostalom trajanju školovanja
zaposleniku se priznaje pravo na neplaćeni dopust te njegova prava i obveze
iz radnog odnosa miruju.

7) Ako zaposlenik napusti školovanje bez suglasnosti poslodavca, dužan
je vratiti poslodavcu sve troškove koje je poslodavac imao, osim ako je
razlog viša sila ili teža bolest.

8) Po završetku školovanja zaposlenik je dužan raditi kod poslodavca
najmanje onoliko vremena koliko je proveo na školovanju, a u protivnom
dužan je poslodavcu nadoknaditi sve troškove.

9) Sredstva iz stavka 7. ovoga članka umanjuju se proporcionalno vremenu
provedenom na radu nakon stručnog usavršavanja.

Članak 92.

1) Zaposlenicima u znanstveno-nastavnom i znanstvenom zvanju te u zvanju
profesora visoke škole može se odobriti pravo na slobodnu studijsku godinu
(sabbatical) uz naknadu osnovne plaće za znanstveno i stručno usavršavanje
ili za znanstveno-stručni rad.

2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka zaposlenici mogu koristiti jednom
u svakih sedam godina i to nakon 6 neprekinuto provedenih godina rada u
ustanovi.

3) Ako zaposlenik raskine ugovor o radu za vrijeme korištenja studijske
godine dužan je poslodavcu nadoknaditi troškove.

Članak 93.

Zaposlenicima u znanstveno-nastavnom, znanstvenom, nastavnom, suradničkom
ili istraživačkom zvanju može se jednom u kalendarskoj godini odobriti
plaćeni dopust u trajanju do tri mjeseca radi:

- upoznavanja s novim tehnikama i metodama rada,

- korištenja instrumenata kojih nema u ustanovi, a potrebni su u radu
na programu ili projektu,

- suradnje na projektu.

Članak 94.

Tijekom radnog vijeka sveukupni plaćeni dopust zaposlenika odobren temeljem
članaka 92. i 93. ovoga ugovora ne može biti duži od pet godina.

***9. Naknada štete***

*Uvjeti i način smanjivanja i oslobađanja od naknade štete*

Članak 95.

1) Naknada štete iz stavka 1. članka 98. Zakona o radu, smanjit će se
pod uvjetom da šteta nije učinjena namjerno, da zaposlenik do sada nije
uzrokovao štetu te da je poduzeo sve da se šteta otkloni:

- ako se šteta može u cijelosti ili djelomično otkloniti radom u ustanovi
i sredstvima rada ustanove, ili

- ako je zaposlenik u teškoj materijalnoj situaciji a naknada štete
bi ga osobito teško pogodila, ili

- ako se radi o invalidu, starijem zaposleniku ili samohranom roditelju
ili skrbniku, ili

- ako se radi o manjoj šteti.

2) Smanjenje štete iz razloga iz stavka 1. ovoga članka može iznositi
najmanje 20%, a zaposlenika se može i u cijelosti osloboditi od naknade
štete.

***10. Prestanak ugovora o radu***

*Otkazni rokovi, otpremnina i staž kod istog poslodavca*

Članak 96.

1) Kada zaposlenik otkazuje ugovor o radu otkazni rok je 30 dana, osim
ako se zaposlenik i poslodavac drukčije ne dogovore.

2) Svakome zaposleniku kojemu poslodavac otkazuje, a razlog otkaza nije
skrivljeno ponašanje zaposlenika, pripada otpremnina u skladu sa zakonom.

3) Otpremnina iz stavka 2. ovoga članka isplaćuje se najkasnije 15 dana
po prestanku radnoga odnosa.

4) Kao staž kod istog poslodavca smatra se neprekidni staž proveden
u bilo kojoj znanstvenoj ustanovi ili ustanovi visoke naobrazbe.

*Otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem zaposlenika i izvanredni
otkaz*

Članak 97.

1) Poslodavac može redovito otkazati zaposleniku ako utvrdi da je zaposlenik
povrijedio obveze iz radnoga odnosa, a osobito zbog:

- neizvršavanja ili nesavjesnog, nepravovremenog i nemarnog izvršavanja
radnih obveza;

- neopravdanog nedolaska na posao ili samovoljnog napuštanja posla,
zbog čega se poremećuje rad ili organizacija rada poslodavca;

- nedozvoljenog korištenja sredstvima poslodavca,

- povrede propisa o sigurnosti i zaštiti na radu i propisa o zaštiti
od požara, zbog čega je nastupila ili mogla nastupiti šteta;

- odavanje poslovne tajne određene zakonom, drugim propisom ili pravilnikom
o radu;

- zlouporabe položaja ili prekoračenja ovlasti;

- nanošenja znatnije štete;

- nepropisnog i nekorektnog odnosa prema zaposlenicima ili njihovo šikaniranje;

- zloporabe korištenja bolovanja.

2) Radi kršenja obveza iz stavka 1. ovoga članka poslodavac može izvanredno
otkazati samo pod uvjetima utvrđenim člankom 107. Zakona o radu.

***11. Sigurnost na radu***

*Obveze poslodavca*

Članak 98.

1) Poslodavac je dužan primjenjivati propise s područja zaštite na radu
i raditi na unapređivanju zaštite na radu.

2) Poslodavac je obvezan poduzimati mjere za sigurnost i zdravlje zaposlenika
uključujući mjere za sprječavanje rizika na radu i u službi, pružanja informacija
i osposobljavanja zaposlenika za rad na siguran način kao i brinuti se
za potrebnu organizaciju i sredstva zaštite na radu.

*Povjerenik za sigurnost na radu*

Članak 99.

1) Povjerenika za sigurnost na radu biraju svi zaposlenici na skupu
zaposlenika.

2) Povjerenik za sigurnost na radu niti sindikalni povjerenik ne mogu
istovremeno biti ovlaštenici poslodavca za sigurnost na radu.

*Napuštanje radnog mjesta zbog opasnosti*

Članak 100.

1) Zaposlenik koji za slučaj ozbiljne, prijeteće i neizbježne opasnosti
po život napusti svoje radno mjesto odnosno službu ili opasno područje,
ne smije biti doveden u lošiji položaj zbog svog postupka, osim ako je
posebnim propisima ili pravilima struke bio dužan izložiti se opasnosti
radi spašavanja života ljudi i spašavanja imovine.

2) O slučaju iz prethodnog stavka zaposlenik je dužan obavijestiti poslodavca
i Sindikat.

***12. Prava, obveze i ovlasti sindikata i sindikalnih povjerenika***

*Obavijest o izboru sindikalnog predstavnika*

Članak 101.

Sindikat je dužan obavijestiti poslodavca o izboru ili imenovanju sindikalnih
povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika, te sindikalnog vijeća.

*Prava sindikalnih predstavnika i povjerenika*

Članak 102.

1) Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku
omogućiti neophodan pristup radnim mjestima u svrhu obnašanja njegove dužnosti,
te radi omogućavanja uvida u podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem
i zaštitom prava zaposlenika.

2) Poslodavac također treba sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku,
osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj zaposlenika
kao što su prijedlozi odluka i pravilnika o radu kojima se reguliraju prava
i obveze iz radnog odnosa, prijedlozi poslovnih i razvojnih odluka koje
utječu na gospodarski i socijalni položaj zaposlenika.

3) Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika,
odnosno sindikalnog predstavnika, po mogućnosti odmah ali najkasnije u
roku tri dana.

4) Sindikalni predstavnik, odnosno povjerenik ne smije biti spriječen
ili ometan u obnašanju svoje dužnosti ako djeluje u skladu sa zakonom i
ovim ugovorom.

5) Prava iz prethodnih stavaka ovoga članka pripadaju jednako sindikalnom
povjereniku kao i sindikalnim predstavnicima uključujući i one koji nisu
zaposleni kod tog poslodavca.

6) Sindikalni predstavnik dužan se predstaviti pred poslodavcem odgovarajućom
punomoći ili iskaznicom.

*Ozljeda na radu*

Članak 103.

Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalne dužnosti
te odobrenog službenog puta u svezi te dužnosti smatra se ozljedom na radu
kod poslodavca.

*Sindikalne aktivnosti i sastanci*

Članak 104.

1) Poslodavac je sindikalnom predstavniku odnosno sindikalnom povjereniku
ili članovima povjereništva dužan omogućiti da sindikalne aktivnosti obavlja
u radno vrijeme na način i u opsegu koji ovisi o veličini ustanove i organizaciji
rada ustanove.

2) Članovi povjereništva sindikata imaju pravo održati sindikalne sastanke
u radno vrijeme ustanove, vodeći računa da se sastanci organiziraju u vrijeme
i na način koji ne šteti djelotvornosti poslovanja ustanove.

3) Svi članovi sindikata ustanove imaju pravo jednom u 6 mjeseci održati
sindikalni skup u radno vrijeme i na način koji najmanje narušava redovno
poslovanje ustanove.

*Uvjeti za rad Sindikata*

Članak 105.

1) Poslodavac je dužan bez naknade, osigurati za rad Sindikata najmanje
sljedeće uvjete:

- prostoriju za rad Sindikata u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući
prostor za održavanje sastanaka Sindikata;

- pravo na korištenje telefona, telefaksa i drugih tehničkih sredstava
i opreme u mjeri nužnoj za ostvarivanje sindikalne aktivnosti;

- slobodu podjele tiska, sindikalnog izvješćivanja i oglašavanja na
oglasnim pločama Sindikata za redovne sindikalne aktivnosti, a u vrijeme
štrajka, odnosno provođenja drugih sredstava pritiska i na drugim mjestima
po odluci Sindikata;

- oglasne ploče o svom trošku na mjestu dostupnom najvećem broju zaposlenika;

- obračun sindikalne članarine i drugih obustava preko isplatnih lista
prilikom obračuna plaća i doznačivanja članarine na račun Sindikata, a
temeljem pisane obavijesti Sindikata.

2) U slučaju kad sindikalni povjerenik obavlja sindikalne aktivnosti
u punom radnom vremenu, bilo kao sindikalni povjerenik, bilo kao član sindikalnog
ili zaposleničkog vijeća, poslodavac će mu osigurati odgovarajući prostor
namijenjen isključivo za obavljanje navedenih sindikalnih aktivnosti.

*Zaštita sindikalnog povjerenika*

Članak 106.

1) Sindikalnog povjerenika bez suglasnosti Sindikata poslodavac ne smije
otpustiti, premjestiti na nepovoljnije mjesto rada, premjestiti ga u sklopu
iste ili druge ustanove, niti na bilo koji način staviti u nepovoljniji
položaj.

2) Najveći broj sindikalnih povjerenika koji uživa zaštitu iz Zakona
i ovoga ugovora, određuje se:

- prema broju članova Sindikata - u slučaju kada je u ustanovi izabrano
zaposleničko vijeće;

- prema ukupnom broju zaposlenih u ustanovi - u slučaju kada zaposleničko
vijeće nije izabrano.

3) Suglasnost za otkaz i suglasnost iz stavka 1. ovoga članka daje osoba
određena Statutom Sindikata, a ako nije određena onda predsjednik Glavnoga
vijeća Sindikata ili osoba koju on ovlasti.

*Zamjena zaposleničkih vijeća Sindikatom*

Članak 107.

1) Ako zaposleničko vijeće nije izabrano, sva njegova ovlaštenja i prava
preuzima sindikalno vijeće odnosno sindikalni vijećnik.

2) Broj sindikalnih povjerenika sindikalnog vijeća s pravima iz prethodnog
stavka ne može biti veći od broja članova zaposleničkog vijeća da se ono
ustrojilo.

3) Članove sindikalnog vijeća može u dijelu ovlasti iz stavka 2. ovoga
članka zamijeniti sindikalni predstavnik koji nije zaposlen u ustanovi
pod uvjetom da je Sindikat obavijestio poslodavca o toj osobi i da joj
je sindikalno vijeće prenijelo u pisanoj formi određenu ovlast zaposleničkog
vijeća.

4) Kada zamjenjuju zaposleničko vijeće, sindikalni povjerenici kao članovi
sindikalnog vijeća imaju pravo na naknadu plaće u skladu sa Zakonom, a
koja se utvrđuje prema broju članova koje bi imalo zaposleničko vijeće,
s time da uvjeti i način naknade plaće mogu biti pobliže određeni posebnim
sporazumom sa Sindikatom, koji se smatra sastavnim dijelom ovoga ugovora.

*Prava i ovlasti zaposleničkih vijeća koja preuzima Sindikat*

Članak 108.

Kada sindikalno vijeće temeljem ovoga ugovora zamjenjuje zaposleničko
vijeće ima sva prava i ovlasti koje ima zaposleničko vijeće prema Zakonu
o radu, uključujući i ona prava i ovlasti koja prema Zakonu o radu pripadaju
zaposleničkom vijeću ali ne i sindikalnom povjereniku koji zamjenjuje zaposleničko
vijeće.

*Stručno savjetovanje*

Članak 109.

1) Kada sindikalno vijeće zamjenjuje zaposleničko vijeće ima pravo zatražiti
mišljenje stručnjaka o poslovima iz svojeg djelokruga.

2) O načinu podmirivanja troškova nastalih primjenom stavka 1. ovoga
članka sindikalno vijeće i poslodavac posebno će se sporazumjeti.

*Povrat na rad*

Članak 110.

1) Zaposlenik koji je izabran na neku funkciju u Sindikatu koju obavlja
profesionalno, uključujući i člana sindikalnog vijeća, ima se pravo nakon
prestanka te funkcije vratiti na rad na iste poslove, a ako tih poslova
više nema, onda na odgovarajuće poslove u okviru njegove stručne spreme.

2) O namjeri povratka na rad, osobe iz stavka 1. ovoga članka trebaju
obavijestiti poslodavca u roku od 30 dana od prestanka funkcije, a ima
se pravo vratiti na rad u roku od 3 mjeseca po prestanku funkcije.

*Zaposleničko vijeće i štrajk*

Članak 111.

Članovi zaposleničkog vijeća, članovi Sindikata odnosno sindikalni povjerenici
i članovi sindikalnog vijeća, mogu obavljati sve sindikalne aktivnosti
uključujući i organiziranje štrajka, ali ne u ime zaposleničkog vijeća
već isključivo u ime Sindikata.

III. OBVEZNI DIO

***1. Temeljna načela***

Članak 112.

Ugovorne strane su se suglasile da će se zalagati i rukovoditi sljedećim
načelima:

- međusobne suradnje u području radnih odnosa i socijalnog osiguranja;

- promicanje socijalnog partnerstva i kolektivnog pregovaranja;

- mirnog rješavanja sporova.

*Primjena ugovora o dobroj vjeri i promjena okolnosti*

Članak 113.

1) Ugovorne strane se obvezuju primjenjivati ovaj ugovor u dobroj vjeri.

2) Ako zbog promjena okolnosti koje nisu postojale niti bile poznate
u trenutku zaključenja ugovora, jedna od strana ne bi mogla izvršavati
neke od odredbi ugovora, ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje
se da neće jednostrano prekršiti ovaj ugovor, nego će drugoj strani predložiti
izmjenu ugovora.

*Prethodno traženje mišljenja Sindikata*

Članak 114.

Ministarstvo se obvezuje zatražiti mišljenje Sindikata prije donošenja
i predlaganja donošenja propisa koji utječu na radnopravni, socijalni i
materijalni položaj zaposlenika i djelatnosti.

***2. Mirno rješavanje sporova***

*Mirenje*

Članak 115.

1) Ako nastane spor koji bi mogao dovesti do štrajka, provest će se
postupak mirenja.

2) Mirenje provodi Mirovno vijeće od tri člana od kojih jednog imenuje
Ministarstvo, jednog Sindikat, a trećeg sporazumno obje strane, s liste
Gospodarsko-socijalnog vijeća, ako ona postoji.

3) Ako se oko trećeg člana obje strane ne mogu usuglasiti, odredit će
ga predsjednik Gospodarsko-socijalnog vijeća.

4) Treći član ne smije biti član Glavnog vijeća Sindikata, povjerenik
Sindikata, član Vlade Republike Hrvatske niti državni službenik.

*Rokovi mirenja*

Članak 116.

1) Ugovorne strane moraju u roku od 24 sata dati prijedlog svog člana
Mirovnog vijeća i odmah se dogovoriti oko trećeg člana.

2) Ako se ugovorne strane drukčije ne dogovore, Mirovno vijeće treba
svoj prijedlog donijeti najkasnije u roku od tri radna dana od dana imenovanja
svih članova.

*Prihvat i učinci mirenja*

Članak 117.

1) Ugovorne strane mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog Mirovnog vijeća,
o čemu se moraju izjasniti prvog idućeg radnog dana nakon primitka prijedloga.

2) Ako se neka strana ne izjasni o prijedlogu Mirovnog vijeća u roku
iz prethodnog stavka ovog članka, smatra se da ga nije prihvatila.

3) Prijedlog koji prihvate obje ugovorne strane ima pravnu snagu i učinke
kolektivnog ugovora.

*Arbitraža*

Članak 118.

1) Ugovorne strane mogu se dogovoriti da spor iznesu pred arbitražu.

2) Ako se obje strane ne mogu suglasiti oko imenovanja arbitra ili arbitražnog
vijeća, postupit će se na način određen stavcima 3. i 4. članka 115. ovoga
ugovora.

*Temeljenje i učinci arbitraže*

Članak 119.

1) Ako se radi o sporu o tumačenju ili primjeni propisa ili kolektivnog
ugovora, arbitraža će svoju odluku temeljiti na propisu ili kolektivnom
ugovoru.

2) Ako se radi o sporu o sklapanju kolektivnog ugovora (interesni spor)
arbitraža će temeljiti svoju odluku na pravednosti.

3) Protiv arbitražne odluke nema priziva.

4) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka odluka arbitraže ima pravnu snagu
i učinke kolektivnog ugovora.

*Troškovi*

Članak 120.

1) Troškove mirenja snosit će Ministarstvo.

2) Troškove arbitraže snosit će obje strane ravnopravno.

*Posredovanje*

Članak 121.

Ugovorne strane u svakom slučaju mogu dogovoriti da spor pokušaju riješiti
posredovanjem trećih.

***3. Štrajk***

*Suzdržavanje od štrajka i uvjeti za dopuštenje štrajka*

Članak 122.

1) Za vrijeme važenja ovog ugovora sindikat neće štrajkati radi pitanja
koja su ovim ugovorom riješena i koja se uredno izvršavaju, što ne isključuje
pravo na štrajk za sva druga neriješena pitanja, za pitanja koja će se
rješavati aneksima ovom ugovoru, kolektivnim ugovorom ustanove, za pitanja
koja će se rješavati nekim općim odnosno nacionalnim kolektivnim ugovorom,
za pitanja koja su predmet posebnog ugovora s Vladom Republike Hrvatske
o visini osnovice i za druga pitanja za koja je dopušten štrajk, a koja
nisu u domeni kolektivnih ugovora.

2) Zbog spora oko dopune ovoga ugovora Sindikat može štrajkati tek nakon
proteka jednog mjeseca od trenutka podnošenja prijedloga, a zbog spora
oko izmjene tek nakon tri mjeseca.

*Donošenje odluke o štrajku*

Članak 123.

1) Štrajkom se ne smiju ugroziti ili spriječiti prava na život, zdravlje
i osobnu sigurnost.

2) Za način donošenja odluka o štrajku te za druga pitanja štrajka koja
nisu riješena ovim ugovorom, primijenit će se pravila Sindikata.

*Zabrana prisile i ometanja štrajka*

Članak 124.

1) Sindikat ne smije nikoga prisiljavati na štrajk.

2) Poslodavci ne smiju sprječavati, ograničavati ili ometati štrajk
koji je zakonit i organiziran u skladu s ovim ugovorom.

*Najava štrajka*

Članak 125.

1) Štrajk se mora objaviti poslodavcu najmanje 5 dana prije početka.

2) U pismu kojim se štrajk objavljuje sindikat mora naznačiti razloge
štrajka, mjesto, dan i vrijeme štrajka, podatke o štrajkaškom odboru i
osobama koje rukovode štrajkom i s kojima se o štrajku može kontaktirati,
najaviti mirenje i imenovati svoje predstavnike u mirovnom vijeću te predložiti
neutralnog člana.

3) Štrajk se ne smije započeti prije završenog postupka mirenja.

4) U slučaju da je bilo održano mirenje iza kojega nije slijedio štrajk,
za štrajk za istu svrhu koji se održava u roku od mjesec dana od mirenja
nije potrebno ponovno mirenje.

5) Unaprijed najavljeni sukcesivni štrajk s prekidima koji traje najdulje
do dva mjeseca, u kontekstu mirenja smatra se jednim štrajkom.

*Rukovođenje štrajkom*

Članak 126.

1) Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor Sindikata.

2) U ustanovama koje su uključene u štrajk, mora se osnovati štrajkaški
odbor ili imenovati osobu koja će obavljati funkciju štrajkaškog odbora.

3) Štrajkaški odbor u ustanovama do 50 zaposlenih može imati tri člana,
u ustanovama od 50 do 200 zaposlenih pet članova, a iznad 200 zaposlenih
do 7 članova.

4) Prema potrebi Sindikat može osnovati štrajkaške odbore za pojedino
sveučilište, regije, grupe ustanova i sl. zavisno od vrste i obuhvata štrajka.

*Obveze i ovlasti štrajkaškog odbora*

Članak 127.

1) Štrajkaški odbor Sindikata rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati odvija
li se štrajk u redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na pokušaje
sprječavanja i ometanja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja
druge poslove.

2) Štrajkaški odbor dužan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje
spora koju mu uputi strana s kojom je u sporu te na nju odgovoriti u onom
obliku u kojem je upućena.

*Poslovi koji se ne smiju prekidati*

Članak 128.

1) Na prijedlog poslodavca Sindikat i poslodavac sporazumno izrađuju
i donose pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

2) O prijedlogu poslodavca iz stavka 1. ovoga članka Sindikat se treba
očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga, a u protivnom
se smatra da je dao suglasnost.

3) U slučaju da poslodavac ne dostavi Sindikatu prijedlog za izradu
pravila iz stavka 1. ovoga članka do najave štrajka, a Sindikat ocijeni
da poslovi koji se ne smiju prekidati ipak postoje, može samostalno izraditi
pravila o tim poslovima.

4) O pravilima iz prethodnog stavka, Sindikat će obavijestiti poslodavca
najkasnije dan prije početka štrajka.

5) Poslovi potrebni za opsluživanje onih zaposlenika koji dobrovoljno
žele raditi, a nisu određeni za obavljanje poslova koji se ne smiju prekidati,
ne mogu se proglasiti poslovima koji se ne smiju prekidati.

6) Pri određivanju poslova koji se ne smiju prekidati valja voditi računa
o tome da obveza rada obuhvati najmanji mogući broj zaposlenika koji trebaju
raditi u vrijeme štrajka, a da se ti poslovi ipak obave.

7) Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati uključuju i broj zaposlenika
koji trebaju raditi u vrijeme štrajka.

8) Poslodavac poimenično određuje zaposlenike koji će raditi, a u skladu
s odredbama ovoga članka.

9) Poslodavac ne može odrediti da članovi štrajkaškog odbora rade za
vrijeme štrajka.

Članak 129.

1) Poslodavac i Sindikat se mogu suglasiti da Sindikat izradi prijedlog
pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

2) O prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka poslodavac se treba očitovati
u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga, a u protivnom se smatra
da je dao suglasnost.

Članak 130.

1) Ako se poslodavac i Sindikat ne sporazumiju o pravilima o poslovima
koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka, pravila će utvrditi arbitraža.

2) Arbitraža se sastoji od jednog predstavnika Sindikata i jednog predstavnika
poslodavca te neovisnog predsjednika kojeg obje strane imenuju sporazumno.

3) Ako se obje strane ne mogu suglasiti, predsjednik će se imenovati
na način određen člankom 115. ovoga ugovora.

4) Odluku iz stavka 1. ovoga članka arbitraža je dužna donijeti u roku
od 7 dana od dostave zahtjeva.

*Prava sudionika štrajka*

Članak 131.

1) Zbog sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno ovom ugovoru,
zaposlenici ne smiju biti stavljeni u nepovoljniji položaj.

2) Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno ovom ugovoru
ne predstavlja povredu ugovora o radu.

***4. Tumačenje ugovora***

*Osnivanja i ovlasti Povjerenstva za tumačenje*

Članak 132.

1) Ministarstvo i Sindikat osnivaju zajedničko Povjerenstvo za tumačenje,
u koje svaki imenuje po dva predstavnika.

2) Povjerenstvo za tumačenje ovoga ugovora:

- daje tumačenje odredaba ovoga ugovora,

- prati izvršavanje ovoga ugovora i izvještava obje strane o kršenju
ugovora;

- može predložiti izmjene i dopune ovoga ugovora koje su obje strane
dužne razmotriti i na njih se očitovati.

*Način rada Povjerenstva*

Članak 133.

1) Povjerenstvo donosi odluke većinom glasova svih članova.

2) Ako se Povjerenstvo ne može složiti oko tumačenja odredbi ovoga ugovora,
tumačenje će povjeriti neutralnom stručnjaku.

3) Pri izboru neutralnog stručnjaka i određivanju roka u kojem se treba
donijeti odluka, analogno će se primijeniti odredbe koje se odnose na izbor
neutralnog člana Mirovnog vijeća.

4) Tumačenja Povjerenstva obvezna su i smatraju se sastavnim dijelom
ovoga ugovora, a dostavljaju se podnosiocu te svim ustanovama na koje se
odnose.

*Rokovi za tumačenje i odgovornost za nedavanje tumačenja*

Članak 134.

1) Na zahtjev jedne od ugovornih strana, poslodavca ili sindikalnog
povjerenika, Povjerenstvo za tumačenje dužno je dati tumačenje ovoga ugovora
u roku od 15 dana od dana primitka zahtjeva.

2) Ako Povjerenstvo ne postupi u roku iz prethodnog stavka ovoga članka
ili ne odredi neutralnog stručnjaka u roku iz stavka 3. članka 133. ovoga
ugovora, ugovorna strana koja je odgovorna za nepoštivanje roka materijalno
odgovara za posljedice koje mogu nastati zbog nedavanja tumačenja.

3) Kao odgovorna strana iz prethodnog stavka ovoga članka smatra se
ona strana čiji predstavnik predsjedava Povjerenstvom, ako sastanak nije
sazvan, odnosno strana koja se nije odazvala pozivu za sastanak.

***5. Izmjena, otkaz, produženje i aneksi ugovora***

*Izmjene i dopune ugovora*

Članak 135.

1) Obje ugovorne strane mogu pokrenuti postupak za izmjenu i dopunu
ovoga ugovora.

2) Na pisani prijedlog za izmjenu ili dopunu ovoga ugovora druga strana
se treba očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga.

3) Ugovorne strane su suglasne da će bez odlaganja pristupiti pregovorima
o izmjeni i dopuni ovoga ugovora ako dođe do bitnih promjena okolnosti
(stanje u gospodarstvu, bitna promjena u izdvajanju sredstava za znanost
i visoko obrazovanje u Državnom proračunu, narušavanje odnosa između pojedinih
djelatnosti, izmjena Državnog proračuna, uredba Vlade i sl.), a zbog čega
pojedine odredbe ovoga ugovora mogu postati neodržive ili nepravedne, a
time i neprihvatljive za jednu od strana.

*Otkaz ugovora*

Članak 136.

Ovaj ugovor može se pisano otkazati s otkaznim rokom od 3 mjeseca.

*Produženje ugovora*

Članak 137.

1) Ovaj ugovor može se produžiti na vrijeme koje ugovorne strane dogovore.

2) Ako se niti jedna ugovorna strana najkasnije 30 dana prije isteka
važenja ovoga ugovora pisano ne očituje da ne želi produžiti ovaj ugovor,
važenje ugovora produžava se za još jednu godinu.

*Aneksi ugovoru*

Članak 138.

Sve specifičnosti kao i daljnja razrada elemenata ovoga ugovora riješit
će se aneksima ovome ugovoru ili kolektivnim ugovorima na razini ustanove
koje zaključuju poslodavci i sindikalni povjerenici.

U Zagrebu, 8. prosinca 1998. godine

                                                     NEZAVISNI SINDIKAT
                           MINISTARSTVO ZNANOSTI
                                                     ZNANOSTI I VISOKOG
                                       I TEHNOLOGIJE
                                                            OBRAZOVANJA

                                                                     Predsjednik
                                                  Zamjenik ministra
**prof. dr. sc.
Zvonimir Šikić,** v. r.**prof. dr. sc. Nikola Ružinski,**v. r.
                                                        predsjednik Glavnoga
vijeća
**Vilim
Ribić,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 20/1999-448