## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-3084/2002 od 9. srpnja 2003.

### NN 116/2003 (22.7.2003.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-3084/2002 od 9. srpnja 2003.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1631

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu
Smiljko Sokol, predsjednik Suda, te suci Marijan Hranjski, Petar Klarić, Mario
Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko Potoč­njak, Agata Račan,
Emilija Rajić, Nevenka Šernhorst, Vice Vukojević i Milan Vuković, odlučujući u
povodu prijedloga za pokretanje postupka ocjene suglasnosti drugog propisa s
Ustavom i zakonom, na sjednici održanoj 9. srpnja 2003., donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za ocjenu
suglasnosti s Ustavom i zakonom članka 49., članka 50., članka 51. i članka 53.
Statuta Grada Šibenika (»Službeni vjesnik Šibensko-kninske županije«, broj
18/01).

II. Ovo će se rješenje objaviti u »Narodnim
novinama« i »Službenom vjesniku Šibensko-kninske županije«.

Obrazloženje

1. Vijeće gradske četvrti Stari grad Šibenik,
podnijelo je prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i
zakonitosti članka 49., članka 50., članka 51. i članka 53. Statuta Grada
Šibenika (»Službeni vjesnik Šibensko-kninske županije«, broj 18/01, u daljnjem
tekstu: Statut).

Osporene odredbe
Statuta glase:

»Članak 49.

Vijeće mjesnog odbora:

1. donosi program rada
i izvješće o radu mjesnog odbora,

2. donosi plan malih komunalnih
akcija i utvrđuje prioritet u njihovoj realizaciji,

3. donosi pravila
mjesnog odbora,

4. donosi poslovnik o
radu u skladu s ovim Statutom,

5. donosi financijski
plan i godišnji obračun,

6. bira i razrješava
predsjednika i potpredsjednika vijeća,

7. saziva mjesne
zborove građana,

8. odlučuje o
korištenju sredstava namijenjenih odboru u proračunu Grada,

9. predlaže osnivanje
mjesnih odbora, odnosno daje mišlje­nje Gradskom vijeću o drugim inicijativama
i prijedlozima za osnivanje mjesnih odbora na njihovom području,

10. surađuje s drugim
mjesnim odborima na području Grada,

11. surađuje s udrugama
na svom području u pitanjima od interesa za građane mjesnog odbora,

12. obavlja i druge
poslove utvrđenim propisima, odlukama i općim aktima Gradskog vijeća.

Članak 50.

Program rada mjesnog
odbora sadrži planirane aktivnosti i izvore sredstava za ostvarivanje programa.

Članak 51.

Sredstva za obavljanje
poslova povjerenih mjesnim odborima odnosno za rad vijeća mjesnih odbora
osiguravaju se u grad­skom proračunu.

Kriterije za
utvrđivanje sredstava za mjesne odbore određuje Gradsko vijeće, a podjelu
sredstava sukladno utvrđenim kriterijima obavlja Gradsko poglavarstvo.

Članak 53.

Vijeće mjesnog odbora predlaže Gradskom odboru:

1. rješenja od interesa za svoje područje u
postupcima izrade i donošenja prostornih i drugih planskih dokumenata Grada i
njihova ostvarenja te drugih akata od utjecaja na život i rad područja odbora,

2. predlaže mjere za razvoj komunalne
infrastrukture i ure­đenja naselja,

3. predlaže imenovanje ulica, javnih prometnih
površina, škola, vrtića i drugih objekata na svom području,

4. predlaže promjene
područja mjesnih odbora.«

2. Podnositelj
prijedloga smatra da su osporene odredbe Statuta suprotne odredbama članka 57.
i članka 59. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi (»Narodne
novine«, broj 33/01 – u daljnjem tekstu: ZOLS).

U obrazloženju
prijedloga podnositelj ističe da je odredbom članka 57. ZOLS propisano da se
mjesni odbor, odnosno vijeće osniva statutom jedinice lokalne samouprave kao
oblik neposrednog sudjelovanja građana u odlučivanju u lokalnim poslovima od
neposrednog i svakodnevnog utjecaja na život i rad građana. Odredbom članka 59.
istog Zakona propisano je da se statutom grada, između ostaloga, imaju urediti
djelokrug i ovlasti mjesnog odbora, utvrđivanje programa rada mjesnog odbora i
način financiranja njihove djelatnosti. Podnositelj smatra da osporene odredbe
Statuta ukazuju na namjeru donositelja Statuta da se samo formalno udovolji
odredbama ZOLS o osnivanju mjesnih odbora i vijeća gradskih četvrti – mjesne
samouprave, budući prema miš­ljenju podnositelja, osporene odredbe su
neprimjenjive, jer nisu razrađene na način da su utvrđena prava i obveze mjesne
samouprave kao i obveze Gradskog vijeća prema tijelima mjesne samouprave.
Dalje, podnositelj navodi da su sporna pitanja pokušali riješiti s
Poglavarstvom Grada i Gradskim vijećem Šibenika i u tom su smislu uputili dopis
12. lipnja 2002. godine, koji je do podnošenja ovog zahtjeva ostao bez
odgovora.

3. Temeljem odredbe
članka 25. i članka 42. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 49/02 – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni
zakon), zatražen je odgovor tijela koje je donijelo osporeni propis – Grad­sko
vijeća Grada Šibenika.

Gradsko vijeće Grada
Šibenika u izjašnjenju od 10. ožujka 2003. godine, navodi da su osporene
odredbe Statuta donijete sukladno Ustavu Republike Hrvatske i odredbama ZOLS.
Me­đutim, isto tako ističe se da su navedena pitanja u svezi mjesne samouprave
mogla biti i drugačije uređena, ali to samo po sebi ne znači da su osporene
odredbe u neskladu s Ustavom i ZOLS. Dalje se ističe da je odredbom članka 50.
Poslovnika Gradskog vijeća Grada Šibenika predviđena mogućnost da ostali
subjekti, koji nisu ovlašteni utvrđivati prijedloge akata za Gradsko vijeće
Grada Šibenika, mogu podnositi inicijative, pa u tom smislu inicijativu može
podnijeti i podnositelj.

*Prijedlog nije
osnovan.*

4. Prema odredbi članka
5. Ustava, zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s
Ustavom i sa zakonom, te je svatko dužan držati se Ustava i zakona, te
poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.

O suglasnosti zakona s
Ustavom, odnosno drugih propisa s Ustavom i zakonom, odlučuje Ustavni sud na
temelju članka 128. podstavaka 1. i 2. Ustava, na način i prema postupku koji
su propisani Ustavom i Ustavnim zakonom.

Predmet ustavnosudske ocjene, u konkretnom
slučaju, propis je koji se donosi radi provedbe zakona, slijedom koje činjenice
je isti, prema svojoj pravnoj prirodi, tzv. podzakonski pravni akt. Provedbeni
propis mora biti prije svega u skladu sa zakonom na temelju kojega je donijet,
a potom i s Ustavom. U postupku ocjene zakonitosti i ustavnosti takvog propisa
ispituje se, stoga, je li on donesen od strane ovlaštene osobe, zatim je li
donositelj imao zakonsko ovlaštenje za njegovo donošenje, te odgovara li
propis, po svom sadržaju, onim okvirima koje mu je odredio zakon.

5. Odredbe članaka 132. do 136. Ustava jamče
građanima pravo na (mjesnu, lokalnu i područnu) samoupravu, u čijim okvirima
oni imaju pravo odlučivanja o svojim neposrednim potrebama i interesima
lokalnog značenja.

Ustavnom odredbom
članka 133. stavka 4. propisano je da se u naselju ili dijelu naselja mogu, u
skladu sa zakonom, osnivati oblici mjesne samouprave.

Odredbom članka 35.
stavka 1. točke 1. ZOLS propisano je da predstavničko tijelo donosi statut
jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave.

Odredbom članka 57.
stavka 1. ZOLS propisano je: »Mjesni odbor osniva se statutom jedinice lokalne
samouprave kao oblik neposrednog sudjelovanja građana u odlučivanju o lokalnim
poslovima od neposrednog i svakodnevnog utjecaja na život i rad građana.«

Odredbom članka 59.
istog Zakona propisano je: »Statutom općine, odnosno grada, u skladu sa zakonom,
uredit će se postupak davanja inicijative i podnošenja prijedloga za osnivanje
mjesnog odbora, djelokrug i ovlasti tijela mjesnog odbora, utvrđi­vanje
programa rada mjesnog odbora, osnove pravila mjesnog odbora, način financiranja
njihove djelatnosti, obavljanje administrativne djelatnosti i drugih poslova za
njihove potrebe te druga pitanja od važnosti za ostvarivanje njihovih prava i
obveza utvrđenih zakonom, statutom i drugim aktima predstavničkog tijela.«

Statut grada Šibenika
donijelo je Gradsko vijeće Grada Šibenika na sjednici od 27. studenoga 2001.
godine, a na temelju odredbi članka 8. i članka 35. točke 1. ZOLS.

U glavi V. Statuta
(odredbe članka 46. do članka 58.) ure­đena je Mjesna samouprava. Prema odredbi
članka 46. Statuta na području Grada osnivaju se gradske četvrti i mjesni
odbori kao oblik neposrednog sudjelovanja u odlučivanju o lokalnim poslovima od
neposrednog utjecaja na život i rad građana. Područja gradskih četvrti i
mjesnih odbora (u daljnjem tekstu: mjesni odbor) utvrđuju se posebnom odlukom
koju donosi Gradsko vijeće i pravne su osobe.

Ustavni sud je utvrdio
da je sukladno odredbi članka 59. ZOLS Gradsko vijeće Grada Šibenika, Statutom
uredilo postupak davanja inicijative i podnošenje prijedloga za osnivanje
mjesnog odbora (članak 46. i 47.), djelokrug i ovlasti mjesnog odbora, te odnos
njegovih tijela prema tijelima Grada Šibenika (članak 48., članak 49. i članak
53. do 58.), utvrđivanje programa rada mjesnog odbora (članak 50.), način
financiranja njihove djelatnosti, obavljanje administrativnih i drugih poslova
od važnosti za ostvarivanje njihovih prava i obveza (članak 51. i 52.).

6. Osporenim, kao i
drugim odredbama Statuta Grada Šibenika, njihov donositelj na jasan način
razradio je jedan od Ustavom i zakonom predviđenih oblika mjesne samouprave, a
to su gradske četvrti i mjesni odbori putem kojih građani sudjeluju u
odlučivanju o poslovima iz samoupravnog djelokruga i lokalnim poslovima koji
neposredno i svakodnevno utječu na njihov život i rad. Takvom razradom mjesne samouprave,
na način kako je to učinjeno osporenim odredbama Statuta Grada Šibenika, ne
vrije­đaju se ustavne i zakonske odredbe na koje podnositelj upućuje u svome
prijedlogu.

7. Sukladno navedenom, Ustavni sud je utvrdio da
nema osnove za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti osporenog
Statuta te je, na temelju odredbi članka 43. Ustavnog zakona, riješio kao u
točki I. izreke.

Točka II. izreke ovog rješenja temelji se na
odredbi članka 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-II-3084/2002
Zagreb, 9. srpnja 2003.

USTAVNI SUD
REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**dr. sc.** **Smiljko Sokol, v. r.**

Rješenje, NN 116/2003-1631