## Deklaracija o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske

### NN 31/1991 (25.6.1991.), Deklaracija o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 140. stavka I. Ustava RepubIike Hrvatske. Sabor Republike
Hrvatske donosi

## DEKLARACIJU

### o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske

Polazeći od trinaeststoljetne drevno-pravne tradicije na tlu izmedu
Jadrana, Drave i Mure, hrvatski narod je sačuvao samosvijest o vIastitom
identitetu i o pravu na samobitnost i neovisnost u samostalnoj i suverenoj
državi Hrvatskoj. Stjecajem povijesnih okolnosti. nalazeći se na razmeđu
istočnog i zapadnog kršćanstva dviju često suprotstavljenih civilizacija
i kultura te različitih političkih, gospodarskih i inih interesa, hrvatski
je narod stoljećima branio svoju narodnu državu, a time i narode zapadno
od svojih domovinskih granica, Hrvatski je narod bio pod vlašću hrvatskih
narodnih vladara te Hrvatskoga sabora samostalan ili pak u personalnim
i ugovornim unijama i državno-pravnim savezima s drugim narodima, ali uvijek
budno pazeći na očuvanje svoje drevne samobitnosti i suvereniteta Hrvatski
narod sačuvao je i u najtežim potvijesnim uvjetima dio svoga nacionalnog
prostora i glavni grad Zagreb sa svim obilježjima hrvatskoga drževnog suvereniteta
čuvari i nositelji kojega bijahu - nakon narodnih vladara - Hrvatski sabor
i hrvatski banovi koji imaju ovlasti podkraljeva u vrijeme kada je Kraljevina
Hrvatska bila udružena s drugim državama Hrvatski je sabor očuvao predaje
o hrvatskom povijesnom pravu i održao hrvatsku državnu samobitnost tijekom
sveukupne povijesti. po čemu je hrvatski narod jedan od najstarijih državotvornih
povijesnih naroda Europe.

II.

U razdoblju nametnutoga centralističkoga i totalitarnoga sustava SFRJ,
Republika Hrvatska nije mogla promicati i štititi svoje političke, gospodarske,
kulturne i ine interese pa je stoga neprestano jačala težnja za razdruživanjem
iz jugoslavenske državne zajednice.

Danas smo suočeni i s pokušajima da se organiziranim odmetništvom i
terorizmom, poticanim izvan Republike Hrvatske narušava ustavni poredak
i integritet Republike Hrvatske, štoviše. da se spriječi provedba volje
hrvatskoga naroda i svih građana Republike Hrvatske koja je očitovana na
izborima i ozakonjena u Ustavu Republike Hrvatske, a osobito na referendumu
za suverenost, neovisnost i samostalnost u odnosu na druge republike SFRJ
i ostale susjedne države. Hrvatski je narod zajedno sa svim građanima koji
Republiku Hrvatsku smatraju svojom domovinom odlučan da svim snagama brani
svoju samostalnost i teritorijalnu cjelovitost od bilo čije agresije.

III.

Republika Hrvatska jest demokratska pravna i socijalna država, u kojoj
su najviše vrednote ustavnoga poretka: sloboda, jednakost. nacionalna ravnopravnost,
mirotvorstvo, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, pluralizam i
nepovredivost vlasništva, očuvanje prirodna i čovjekova okoliša vladavina
prava i demokratski višestranački sustav. Republika Hrvatska jamči Srbima
u Hrvatskoj i svim nacionalnim manjinama koje žive na njezinu tlu poštivanje
svih ljudskih i građanskih prava, a osobito slobodu izražavanja i njegovanja
nacionalnog jezika i kulture, kao i političkog organiziranja. Republika
Hrvatska štiti prava i interese svojih državljana bez obzira na vjersku,
etničku i rasnu pripadnost.

Republika Hrvatska jamči, u skladu s pravilima međunarodnoga prava,
drugim državama i međunarodnim organizacijama da će u cijelosti i savjesno
izvršavati sva prava i obveze kao pravni sljednik dosadašnje SFRJ u dijelu
koji se odnosi na Republiku Hrvatsku.

IV.

Republika Hrvatska je i po dosadašnjim ustavima FNRJ i SFRJ imala pravo
na samoodređenje uključujući i pravo na otcjepljenje. Republika Hrvatska
uspostavljajuči se kao samostalna i suverena država, koja je do sada dio
svojih suverenih prava ostvarivala u zajednici s drugim republikama i autonomnim
pokrajinama u SFRJ, mijenja svoj položaj i državno-pravni odnos spram SFRJ.
pristajući na sudjelovanje u pojedinim njezinim institucijama i službama
od zajedničkog interesa u funkciji razdruživanja. Dok traje razdruživanje
treba utvrditi prava i obveze, odnosno udjel Republike Hrvatske u cjelokupnoj
pokretnoj i nepokretnoj imovini i pravima dosadašnje SFRJ. Proglašenjem
Ustavne odluke o osamostaljenju Republika Hrvatska otpočinje postupak razdruživanja
od ostalih republika i SFRJ. želeći da se ovaj postupak što prije okonča
na demokratski i miroljubivi način, poštujući interese svih republika i
autonomnih pokrajina koje su činile SFRJ.

Proglašenjem Ustavne odluke o osamostaljenju ostvarene su pretpostavke
za priznavanje Republike Hrvatske kao međunarodno-pravnog subjekta, za
što će Predsjednik i Vlada Republike Hrvatske poduzeti sve određene korake.

Ovom Ustavnom odlukom sadašnje granice Republike Hrvatske postaju državne
granice prema drugim republikama i susjednim državama dosadašnje SFRJ.

Na području Republike Hrvatske važe samo zakoni koje je donio Sabor
Republike Hrvatske, a do okončanja razdruživanja i savezni propisi koji
nisu stavljeni izvan snage. Sva pitanja koja u ovom trenutku ne mogu biti
riješena, kao što su položaj JNA, savezna diplomacija. razdioba zajedničkih
prava i obveza bit će uređena posebnim dogovorom - ugovorom između Republike
Hrvatske i ostalih federalnih jedinica i SFRJ u postupku razdruživanja.
Dok traje razdruživanje, Republika Hrvatska priznaje samo, one savezne
institucije u kojima se odlučuje na osnovama, pariteta i suglasnosti.

Savezna tijela ne mogu djelovati na teritoriju Republike Hrvatske, osim
ako to Vlada Republike Hrvatske za pojedini slučaj privremeno ne odobri.

Republika Hrvatska povlači svoje predstavnike iz Saveznoga vijeća Skupštine
SFRJ. kojemu je istekao mandat, a njegovo je postojanje nepotrebno u postupku
razdruživanja. Republika Hrvatska smatra da Vijeće republika i pokrajina
može obavljati ulogu parlamentarnog razmatranja problema razdruživanja.

V.

Republika Hrvatska priznaje puni suverenitet i međunarodno-pravni subjektivitet
novim državama koje nastaju razdruživanjem SFRJ u okviru postoječih granica
SFRJ i u okviru njihovih međusobnih granica utvrđenih dosadašnjim ustavom
ili međusobnim dogovorom na demokratski način. Uspostavom samostalnosti
i suverenosti Republika Hrvatska ne želi prekid odnosa s drugim republikama
niti poremečaj u gospodarskim, prometnim i financijskim odnosima ili poslovanju.
Republika Hrvatska uspostavit će posebni ugovorni odnos s Republikom Slovenijom,
stvarajući savez dviju samostalnih suverenih država. Republika Hrvatska
poziva i ostale republike dosadašnje SFRJ na stvaranje saveza suverenih
država pod sljedećim pretpostavkama: priznavanje međusobnog državnog suvereniteta
i teritorijalnog integriteta, uzajamno uvažavanje, priznavanje političkog
pluralizma i demokracije, pluralizma vlasništva i tržišnog gospodarstva
djelotvorno poštivanje ljudskih prava, prava nacionalnih manjina i drugih
civilizacijskih vrednota slobodnoga svijeta. kao i spremnost na recipročni
dogovor i ugovor o svim spornim pitanjima koja postoje izmedu pojedinih
republika suverenih država.

Republika Hrvatska polazi od stanovišta da bi savez suverenih država
s Republikom Slovenijom kao i s ostalim republikama. utemeljen na osnovama
ugovorne, dobrovoljne i interesne zajednice. mogao biti od koristi za sve
republike dosadašnje SFRJ pod uvjetom da se poštuju međusobni interesi
po važećim propisima međunarodnog prava, posebno onih na kojima se zasniva
i izgrađuje Europska zajednica, jer ta načela pokazuju životnost i praktičnu
djelotvornost i ona su putokaz koji će i u budućem savezu suverenih država,
do ulaska u Europsku zajednicu, osigurati mir, prosperitet i međunarodno
uvažvanje.

Klasa: 010-03/91-02/05

Zagreb. 25. lipnja 1991.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Luka Bebić, dipl. ing., v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Ivan Vekić, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Ostalo, NN 31/1991-875