## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dodanu vrijednost

### NN 7/1999 (22.1.1999.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dodanu vrijednost

# **MINISTARSTVO FINANCIJA**

Na temelju članka 27. Zakona o porezu na dodanu vrijednost ("Narodne
novine", broj 47/95 i 164/98) ministar financija donosi

## **PRAVILNIK**

### **O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST**

Članak 1.

U Pravilniku o porezu na dodanu vrijednost ("Narodne novine", broj 60/96
i 113/97) članak 4. mijenja se i glasi:

"Članak 4.

(1) Poduzetnik koji isporuku obavlja u vlastito ime i za vlastiti račun,
obračunava i plaća porez na punu naknadu isto kao komisionar koji nastupa
u vlastito ime a za tuđi račun.

(2) Kada komisionar iz stavka 1. ovoga članka isporuči dobro u smislu
zakona, nastaju dvije isporuke:

1. isporuka komisionara kupcu i

2. isporuka komitenta komisionaru.

(3) Poduzetnik koji nastupa u tuđe ime i za tuđi račun - posrednik i
zastupnik, obračunava i plaća porez na pripadajuću mu proviziju.

(4) Poduzetnik - posrednik i zastupnik kod usluge posredovanja, odnosno
zastupanja, mora navesti naziv tvrtke za koju posreduje - zastupa."

Članak 2.

U članku 11. stavak 1. mijenja se i glasi:

"(1) Unos privatne (osobne-nepoduzetničke) imovine u društvo ili poduzeće
trgovca pojedinca ne podliježe oporezivanju."

Članak 3.

U članku 17. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:

"(2) Pri prodaji dobara u postupku prisilne naplate koji provodi Porezna
uprava prema odredbama Zakona o porezu na dohodak, smatra se da je došlo
do izravne dužnikove isporuke kupcu."

Članak 4.

U članku 20. u stavku 4. brojka "50.000,00" zamjenjuje se brojkom "85.000,00".

U istom stavku briše se zarez iza brojke 6. i stavlja veznik "i" te
se brišu riječi "i 8."

Članak 5.

U članku 22. briše se stavak 2.

Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.

Članak 6.

Članak 25. mijenja se i glasi:

"Članak 25.

(1) Vlastita potrošnja poduzetnika - poreznog obveznika utvrđuje se
na temelju računa, obračuna, knjigovodstvenih i drugih vjerodostojnih isprava.

(2) Kod poduzetnika - poreznog obveznika manjkovi dobara za koje se
ne tereti odgovorna osoba smatraju se vlastitom potrošnjom poduzetnika
i podliježu oporezivanju, osim kala, rastepa, kvara i loma, a najviše do
visine utvrđene odlukom Gospodarske i Obrtničke komore i manjkova dobara
nastalih djelovanjem više sile. Manjkovima uslijed više sile u smislu ovoga
Pravilnika, razumijevaju se manjkovi (štete) od elementarnih nepogoda (poplava,
požar, potres i dr.), ratnih razaranja i provalnih krađa, do visine utvrđene
temeljem očevidnika nadležnog tijela za procjenu šteta.

(3) Tehnološki manjak nastao u procesu proizvodnje smatra se porezno
priznatim manjkom do visine utvrđene normativima prema vrsti djelatnosti
odnosno do visine utvrđene zakonima o posebnim porezima za proizvode koji
podliježu plaćanju posebnih poreza. Normativi mogu biti utvrđeni od strane
poduzetnika ili strukovne grupacije, a ako ih nema utvrđuje ih Porezna
uprava procjenom na temelju međuovisnosti između prihoda i rashoda (primitaka
i izdataka) putem normativa utroška materijala, energije, rada i drugih
proizvodnih čimbenika.

(4) Manjak dobara zbog neodgovarajuće kvalitete, proteka roka trajanja,
kala, rastepa, loma i kvara iznad visine utvrđene prema stavku 2. ovoga
članka, može se priznati, ako je pri utvrđivanju činjeničnog stanja prisutan
ovlašteni djelatnik Porezne uprave."

Članak 7.

U članku 26. u stavku 5. u točki 1. brišu se riječi "i osiguranje;"
i stavlja se točka.

U točki 1. iza riječi "osiguranje" dodaje se nova rečenica koja glasi:

"Amortizacijom u smislu ove točke razumijeva se amortizacija za osobne
automobile i druga prijevozna sredstva za osobni prijevoz poduzetnika nabavljena
poslije 1. siječnja 1998. godine."

Članak 8.

U članku 33.b stavak 5. mijenja se i glasi:

"(5) Kod usluga prijevoza, mjestom obavljanja usluge, smatra se čitava
dionica puta na kojoj se prijevoz obavlja. Ako se usluga prijevoza ne obavlja
samo u tuzemstvu, onda dio puta koji otpada na tuzemstvo podliježe porezu,
a dio puta koji se odnosi na inozemstvo ne podliježe porezu prema odredbama
Zakona. U tom slučaju uslugu prijevoza treba podijeliti razmjerno broju
kilometara na dio koji otpada na tuzemstvo i koji se oporezuje i dio koji
otpada na inozemstvo i ne podliježe porezu. Ako se radi o prijevozu dobara
koja se izvoze tada su prema odredbi članka 13. stavak 1. točka 1. Zakona,
oslobođene od poreza i usluge prijevoza na dionici puta koja otpada na
tuzemstvo. Kod prekograničnog pomorskog i zračnog prijevoza putnika i robe
ne utvrđuje se dionica puta u tuzemstvu."

Članak 9.

U članku 34. u stavcima 4., 5. i 6. brojka od "50.000" kuna zamjenjuje
se brojkom "85.000,00".

Stavak 8. mijenja se i glasi:

"(8) Poduzetnik koji je po sili zakona postao porezni obveznik, o činjenici
da je u prethodnoj godini ostvario promet manji od iznosa propisanog u
članku 22. stavak 1. Zakona i da ne želi i dalje biti porezni obveznik,
podnosi nadležnoj ispostavi Porezne uprave pisani zahtjev do 15. siječnja
tekuće godine, a iznimno u 1999. godini do 10. veljače 1999. godine. Poduzetnik
koji ne podnese zahtjev u propisanom roku, ostaje porezni obveznik na kojeg
se primjenjuju odredbe članka 22. stavak 2. Zakona."

Članak 10.

U članku 38. druga rečenica mijenja se i glasi:

"Domaći poduzetnik koji koristi usluge stranog poduzetnika obveznik
je poreza na dodanu vrijednost, u slučaju kada je prema odredbi članka
5. Zakona, mjesto oporezivanja usluge u tuzemstvu."

Članak 11.

U članku 39. u stavku 1. riječi "stavak 3." zamjenjuje se riječima "stavak
2.".

Članak 12.

U članku 40. iza stavka 9. dodaju se novi stavci 10. i 11. koji glasi:

"(10) Porezni obveznici koji su upisani u registar obveznika poreza
na dodanu vrijednost temeljem ostvarenog prometa u 1997. godini većeg od
50.000,00 kuna, a u 1998. godini nisu ostvarili oporezivi promet veći od
85.000,00 kuna, nisu od 1. siječnja 1999. godine porezni obveznici, osim
ako od Porezne uprave ne zatraže oporezivanje prema članku 22. stavak 2.
Zakona.

(11) Porezni obveznici iz stavka 10. ovoga članka koji prestaju biti
porezni obveznici, obvezni su pri sastavljanju konačnog obračuna postupiti
na način propisan u članku 115. stavak 3. i članku 127. stavak 4. ovoga
Pravilnika."

Članak 13.

U članku 41. u stavku 1. druga rečenica mijenja se i glasi:

"Obračunska razdoblja, prema članku 16. stavak 2. Zakona, su razdoblja
od 1. do posljednjeg dana u mjesecu, ako Zakonom nije drugačije određeno."

Stavak 2. mijenja se i glasi:

"(2) Porezna obveza za sve isporuke koje su obavljene tijekom obračunskog
razdoblja nastaje istekom tog razdoblja."

Članak 14.

U članku 42. stavak 2. mijenja se i glasi:

"(2) Usluge su obavljene u trenutku završetka njihovog korištenja. Ako
se neka usluga obavlja stalno (kontinuirano) u dva obračunska razdoblja,
porezna obveza nastaje po proteku drugog obračunskog razdoblja. Ako se
usluga obnavlja stalno (kontinuirano) kroz više obračunskih razdoblja,
porezna obveza nastaje po proteku svakog obračunskog razdoblja, bez obzira
je li usluga zaračunana ili nije."

U stavku 3. u drugoj rečenici briše se riječ "polovine".

Članak 15.

U članku 50. u stavku 2. točka 3. mijenja se i glasi:

"3. kod čeka, trenutak primitka čeka;"

Članak 16.

U članku 51. u stavku 14. riječi "građevinska vrijednost", zamjenjuju
se riječima "naknada za vrijednost isporučenog objekta".

U stavku 15. iza riječi "Kod" dodaje se riječ "klasičnih".

Članak 17.

Iza članka 56. dodaje se novi podnaslov "6. POREZNA OSNOVICA PRI IZVOZU"
i novi članak 56a koji glasi:

"Članak 56a

U slučaju kad izvozne isporuke nisu naplaćene u skladu s propisima o
deviznom i vanjskotrgovinskom poslovanju (članak 13. stavak 2. Zakona),
poreznu osnovicu čini vrijednost izvozne isporuke obračunana po srednjem
tečaju Hrvatske narodne banke, važećem za zadnji dan obračunskog razdoblja
u kojem je istekao rok za naplatu."

Članak 18.

U članku 59. u stavku 1. riječi "Narodne banka" zamjenjuje se riječima
"Hrvatska narodna banka"

Članak 19.

Podnaslov ispred članka 60. te članak 60. mijenjaju se i glase:

"1.3. Usluge i isporuke dobara doktora medicine i stomatologije, medicinskih
sestara i fizioterapeutskih tehničara te biokemijskih laboratorija

Članak 60.

(1) Usluge i isporuke dobara doktora medicine i stomatologije, medicinskih
sestara i fizioterapeutskih tehničara te biokemijskih laboratorija, oslobođene
su plaćanja poreza na dodanu vrijednost, ako ih obavljaju u privatnoj praksi.

(2) Pod uslugama i isporukama dobara iz stavka 1. ovoga članka smatraju
se sve one usluge i isporuke dobara koje poduzetnici iz stavka 1. ovoga
članka mogu obavljati u okviru privatne prakse prema posebnim propisima."

Članak 20.

Podnaslov ispred članka 61. i članak 61. mijenjaju se i glase:

"1.4. Usluge liječenja u zdravstvenim ustanovama te isporuke dobara
koje obave navedene ustanove

Članak 61.

Porez na dodanu vrijednost ne plaća se na usluge liječenja u zdravstvenim
ustanovama: domovima zdravlja, hitnoj medicinskoj pomoći, poliklinikama,
općim i specijaliziranim bolnicama i klinikama kao i na usluge liječenja
koje pruža zdravstvena ustanova za njegu u kući, kao i na isporuke dobara
koje obave navedene ustanove."

Članak 21.

U članku 68. stavak 1. mijenja se i glasi:

"(1) Na promet novca kao zakonskog sredstva plaćanja u obliku kovanica
i novčanica u svom nominalnom iznosu, kao i na posredničke usluge u svezi
s prometom novca kao zakonskog sredstva plaćanja, ne plaća se porez na
dodanu vrijednost."

Članak 22.

U članku 69. stavak 1. mijenja se i glasi:

"(1) Na isporuke vrijednosnica ne plaća se porez na dodanu vrijednost."

Članak 23.

Članak 70. mijenja se i glasi:

"Članak 70.

(1) Poreza na dodanu vrijednost oslobođen je:

1. privremeni uvoz dobara koji je oslobođen carine i konačni uvoz humanitarne
pomoći osim nafte i naftnih derivata, duhana i duhanskih prerađevina, alkohola
i alkoholnih pića. Humanitarnom pomoći u smislu ove točke smatra se uvoz
dobara za koje primatelj - humanitarna organizacija registrirana u Republici
Hrvatskoj po propisima o humanitarnim organizacijama, nema plaćanja u inozemstvo,
a uvoz dobara je namijenjen za potrebe humanitarne organizacije (oprema,
potrošni materijal) ili za programe pomoći koje provodi.

2. uvoz zlatnih poluga koji obavlja Hrvatska narodna banka, domaćih
i stranih zakonskih sredstava plaćanja, vrijednosnica i udjela u poduzećima.

3. uvoz dobara osobne prtljage bez ograničenja vrijednosti, te ostalih
dobara za osobnu uporabu do ukupne vrijednosti od 300,00 kuna, što ih uvoze
domaći i strani putnici pri dolasku iz inozemstva, ako ta dobra nisu namijenjena
preprodaji. Ovo porezno oslobođenje može se koristiti samo neposredno pri
dolasku iz inozemstva.

4. uvoz predmeta koje hrvatski i strani državljani prime iz inozemstva
u poštanskim i drugim pošiljkama do ukupne vrijednosti od 300,00 kuna.
Pošiljke čija vrijednost prelazi iznos od 300,00 kuna nisu obuhvaćene ovim
oslobođenjem.

5. uvoz reklamnog materijala i uzoraka koje besplatno iz inozemstva
prime državna tijela, trgovačka društva, ustanove te druge pravne i fizičke
osobe, čija pojedinačna vrijednost ne prelazi 60,00 kuna, prema Odluci
i vrsti, količini i vrijednosti predmeta koji se uvoze uz primjenu carinskih
povlastica ("Narodne novine", broj 91/95 i 142/97).

6. uvoz upotrebljavanih dobara kućanstva i osobnih stvari u količini
i vrsti primjerenoj potrebama kućanstva, što ih uvoze, unose ili primaju
useljenici i povratnici koji se useljavaju ili vraćaju u Republiku Hrvatsku,
a prema Odluci o predmetima koji se uvoze, unose ili primaju u carinsko
područje Republike Hrvatske, a ne smatraju se carinskom robom ("Narodne
novine", broj 142/97) i Pravilniku o vrsti i količini predmeta kućanstva
i osobnih stvari koje se mogu uvoziti temeljem carinskih i poreznih povlastica
useljenika i povratnika ("Narodne novine", broj 22/98).

7. usluge u svezi s uvozom dobara, kada je vrijednost tih usluga uključena
u poreznu osnovicu u skladu s odredbom članka 9. stavak 1. Zakona. Porezni
obveznik je dužan pružiti dokaze o tome da je vrijednost usluge uključena
u poreznu osnovicu u skladu s odredbom članka 9. stavak 1. Zakona.

8. usluge prijevoza što ih u tuzemstvu pri uvozu dobara obave Hrvatske
željeznice.

9. dobra u provozu kroz carinsko područje Republike Hrvatske uključujući
prijevozne i otpremne usluge vezane uz provoz."

Članak 24.

U članku 71. stavak 2. mijenja se i glasi:

"(2) Izvoznom isporukom smatra se isporuka dobra koju obavi poduzetnik
- carinski obveznik, u inozemstvo izvan carinskog područja Republike Hrvatske."

Stavak 8. mijenja se i glasi:

"(8) Da je obavljena izvozna isporuka (izvoz), poduzetnik - carinski
obveznik dokazuje izvoznom carinskom deklaracijom koja glasi na njegovo
ime s ovjerom nadležne carinarnice da je obavljeno izvozno carinjenje i
da je dobro napustilo carinsko područje Republike Hrvatske i ispravama
o naplati prema propisima o deviznom i vanjskotrgovinskom poslovanju. Kad
se radi o doradi i oplemenjivanju uvezenih dobara, poduzetnik - carinski
obveznik, mora imati osim izvozne i uvoznu carinsku dokumentaciju."

Iza stavka 8. dodaju se novi stavci 9. i 10. koji glase:

"(9) Iznimno od odredbi stavka 8. ovoga članka da je obavljen izvoz
dobara putem poštanskih pošiljki, za koje se ne podnosi izvozna carinska
deklaracija, porezni obveznik dokazuje podacima iz nadzorne knjige svakog
sklopljenog vanjskotrgovinskog i kreditnog posla s inozemstvom koju vodi
prema propisima o vanjskotrgovinskom i deviznom poslovanju."

"(10) Pri komisionim poslovima u izvozu primjenjuju se odredbe članka
4. stavka 2. ovoga Pravilnika."

Dosadašnji stavak 9. postaje stavak 11.

Članak 25.

U članku 72. u stavku 1. riječi "iz ovih objekata" zamjenjuju se riječima
"iz ovih prodavaonica i skladišta".

Dodaje se novi stavak 2. koji glasi:

"(2) Porezni obveznik - isporučitelj dobara u slobodnu carinsku prodavaonicu
i specijalizirano skladište obvezan je osigurati dokaze (odgovarajuću carinsku
dokumentaciju) o isporuci dobara u slobodnu carinsku prodavaonicu i specijalizirano
skladište."

Članak 26.

Članak 73. mijenja se i glasi:

"(1) Poreza na dodanu vrijednost oslobođene su isporuke dobara i obavljene
usluge diplomatskim i konzularnim pred-
stavništvima i diplomatskom i konzularnom osoblju pod uvjetom uzajamnosti.

(2) Nadležno državno tijelo - Državni protokol utvrđuje jesu li ispunjeni
uvjeti iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Porezno oslobođenje iz stavka 1. ovoga članka ostvaruje se izravno
kod prodavatelja odnosno izvršitelja usluga.

(4) Porezni obveznik koji je obavio isporuke kao dokaz da je obavio
isporuke oslobođene poreza iz stavka 1. ovoga članka, mora imati potvrdu
nadležnog tijela na temelju koje kupac ostvaruje pravo na bezporeznu nabavu
dobara i usluga.

(5) U skladu s odredbom članka 13. stavak 1. točka 4. Zakona, oslobođene
su poreza usluge koje domaći poduzetnici obave u tuzemstvu inozemnim poduzetnicima
koji obavljaju:

1. pomorski i riječni prijevoz - lučke pristojbe, usluge tegljenja i
vezivanja brodova u hrvatskim morskim i riječnim lukama, usluge iskrcaja,
ukrcaja, prekrcaja i skladištenja brodskog tereta u lukama, lučke, skladišne
i agencijske usluge za terete brodova, odvoz smeća, pranje rublja i usluge
popravka brodova,

2. zračni prijevoz - usluge slijetanja, polijetanja, prihvata i otpreme
zrakoplova, prtljage i robe, pristojbe u zračnim lukama, usluge prijevoza
pri opskrbi zrakoplova, usluge međunarodnog poslovnog salona, parking zrakoplova,
odleđivanje i zaštita zrakoplova od zaleđivanja, izguravanje i privlačenje
zrakoplova, hlađenje i grijanje zrakoplova, čišćenje zrakoplova, usluge
korištenja opreme i usluge popravka zrakoplova."

Članak 27.

Iza članka 73. dodaje se točka 3.4. i novi članak 73a koji glase:

"3.4. Uvoz dobara i isporuke dobara i obavljanje usluga u tuzemstvu
za međunarodne organizacije koje su s Republikom Hrvatskom sklopile međunarodne
ugovore

Članak 73a

(1) Isporuke dobara i obavljene usluge u tuzemstvu kao i uvoz dobara
oslobođen je plaćanja poreza na dodanu vrijednost kada je to utvrđeno međunarodnim
ugovorom koji obvezuje Republiku Hrvatsku.

(2) Nadležno državno tijelo koje je nositelj provedbe pojedinog međunarodnog
ugovora, izdaje potvrdu na temelju koje će druga ugovorna strana (međunarodna
organizacija) moći ostvariti oslobođenje od poreza na dodanu vrijednost.

(3) Potvrda mora sadržavati najmanje sljedeće podatke:

1. naziv ugovora,

2. potvrdu o važenju (ratifikaciji) i potvrdu da je ugovor na snazi,

3. odredbu ugovora o poreznom oslobođenju,

4. specifikaciju dobara koja se uvoze odnosno nabavljaju u tuzemstvu
i usluga koje se koriste u tuzemstvu,

5. datum izdavanja potvrde,

6. žig i potpis ovlaštene osobe izdavatelja potvrde.

(4) Nadležna carinarnica pri uvozu odnosno porezni obveznik pri isporuci
dobara i obavljanju usluga u tuzemstvu, na temelju priložene potvrde ne
obračunava porez međunarodnoj organizaciji.

(5) Nadležna državna tijela iz ovoga članka obvezna su presliku potvrde
dostaviti Ministarstvu financija - Poreznoj upravi, Središnji ured, Zagreb."

Članak 28.

U članku 76. u stavku 2. iza riječi "članka 2." dodaju se riječi "i
članka 3. stavak 4.".

Članak 29.

U članku 77. točka 4. mijenja se i glasi:

"4. izuzimanja dobara i usluga za vlastitu potrošnju."

Članak 30.

U članku 82. u stavku 2. druga rečenica mijenja se i glasi:

"Obračunska razdoblja su od 1. do posljednjeg dana u mjesecu".

Stavak 3. mijenja se i glasi:

"(3) Za poduzetnike čija je vrijednost isporučenih dobara i usluga uključujući
i porez na dodanu vrijednost u prethodnoj kalendarskoj godini bila manja
od 300.000,00 kuna, obračunska razdoblja su od 1. do posljednjeg dana u
tromjesečju. Poduzetnik koji je poslovao dijelom prethodne kalendarske
godine svodi vrijednost isporuka na godišnju razinu".

Stavak 4. se briše.

Članak 31.

U članku 85. dodaju se novi stavci 2., 3., 4. i 5. koji glase:

"(2) Porezni obveznik koji porez na dodanu vrijednost plaća prema primljenim
(naplaćenim) naknadama pri prijelazu na oporezivanje prema izdanim računima,
mora iskazati poreznu obvezu za sve isporuke dobara i usluga koje nisu
naplaćene do dana prijelaza (31. prosinca protekle godine), budući se smatra
da je danom prijelaza na oporezivanje prema izdanim računima došlo do isporuke
dobara ili usluge, a porezna obveza nastaje istekom obračunskog razdoblja
u kojem je dan prijelaza (1. siječnja tekuće godine).

(3) Za predujmove koje je porezni obveznik koji porez na dodanu vrijednost
plaća prema naplaćenim (primljenim) naknadama, primio prije prijelaza na
oporezivanje prema izdanim računima, pri isporuci dobara ili usluga poslije
prijelaza na oporezivanje prema izdanim računima, ne nastaje porezna obveza
do visine primljenog predujma.

(4) Porezni obveznik koji porez na dodanu vrijednost plaća prema izdanim
računima pri prijelazu na oporezivanje prema naplaćenim računima, za isporučena
dobra i usluge obavljene prije prijelaza, a naplaćene poslije promjene
načina obračunavanja poreza, ne iskazuje poreznu obvezu.

(5) Porezni obveznik koji porez na dodanu vrijednost plaća prema izdanim
računima, pri prijelazu na oporezivanje prema naplaćenim računima, za primljene
predujmove prije promjene načina obračunavanja poreza, za isporuke obavljene
poslije promjene načina oporezivanja, ne iskazuje poreznu obvezu do visine
primljenog predujma."

Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 6.

Članak 32.

U članku 95. u prvoj rečenici riječi "U obrascu PDV" zamjenjuju se riječima
"U obrascu PDV-K".

Članak 33.

U članku 99. stavak 4. mijenja se i glasi:

"(4) Porezni obveznik iz stavka 1. ovoga članka radi osiguranja podataka
o naplaćenim i plaćenim naknadama, vodi knjige izdanih i primljenih računa
(obrasci I-RA i U-RA) po načelu naplaćenih/plaćenih naknada. Porezni obveznik
može knjige izdanih i primljenih računa (obrasci I-RA i U-RA) voditi prema
izdanim i primljenim računima, a posebno osiguravati podatke o naplaćenim
odnosno plaćenim računima."

Članak 34.

U članku 105. točka 1. mijenja se i glasi:

"1. da je porez na dodanu vrijednost plaćen pri uvozu. Uplatu poreza
pri uvozu može obaviti sam uvoznik ili za njega netko drugi."

Članak 35.

U članku 107. stavak 2. mijenja se i glasi:

"(2) Ako po plaćenom predujmu ne dođe do isporuke dobra ili usluge,
a plaćeni predujam se vrati uplatitelju predujma, on gubi pravo na odbitak
pretporeza. U tom slučaju on mora pisano izvijestiti primatelja predujma
da je obavio ispravak pretporeza, a primatelj predujma tada smanjuje svoju
poreznu obvezu."

Članak 36.

U članku 114. stavak 1. mijenja se i glasi:

"(1) Razdoblje za ispravak pretporeza kod nekretnina iznosi deset godina
to jest 120 obračunskih razdoblja, a kod ostalih gospodarskih dobara pet
godina to jest 60 obračunskih razdoblja od obračunskog razdoblja početka
uporabe kada je dobro nabavljeno ili proizvedeno i odbijen pretporez. Ispravak
pretporeza provodi se odjednom za razdoblje od promjene uvjeta do kraja
razdoblja ispravka."

U istom članku stavak 7. mijenja se i glasi:

"(7) Iznos ispravka pretporeza u slučajevima iz stavaka 1., 2., i 3.
ovoga članka utvrđuje se kako slijedi:

vrijeme korištenja gospodarskog dobra

prije promjene uvjeta mjerodavnih

za odbitak pretporeza

---------------------------------

pretporez - (*minus*)

pretporez ¤ (*puta*)

razdoblje ispravka pretporeza

Vrijeme korištenja iskazuje se u obračunskim razdobljima. U vrijeme
korištenja ubraja se i svako započeto obračunsko razdoblje korištenja.
Razdoblje za ispravak pretporeza je 60 odnosno 120 obračunskih razdoblja
od obračunskog razdoblja u kojem su dobra nabavljena ili proizvedena i
odbijen pretporez."

Članak 37.

U članku 123. u stavku 1. riječi "izdavanja Obrasca PDV-P" zamjenjuje
riječima "izdavanja računa"

Članak 38.

U članku 125. riječi "točka I. pod 1.2.3.", zamjenjuju se riječima "točka
II. pod 5."

Članak 39.

Iza članka 126. dodaje se novi podnaslov koji glasi: "3. POVRAT POREZA
INOZEMNIM PODUZETNICIMA" i novi članci 126a., 126b., 126c., 126d., 126e,
126f, 126g i 126h koji glase:

"Članak 126a.

(1) Inozemni poduzetnici koji izlažu na sajmovima u tuzemstvu, imaju
pravo na povrat poreza. Pravo na povrat poreza imaju inozemni poduzetnici
koji na području Republike Hrvatske nemaju sjedište niti prebivalište,
poslovnu upravu niti poslovnu jedinicu.

(2) Poslovnom jedinicom u smislu ovoga Pravilnika, ne smatra se predstavništvo
pravne osobe, registrirano u Republici Hrvatskoj prema propisima koji uređuju
to područje.

(3) Pravo na povrat poreza imaju inozemni poduzetnici koji u tuzemstvu
nisu obavljali isporuke dobara i usluge.

(4) Poduzetnik iz stavka 1. ovoga članka ima pravo na povrat poreza
za usluge koje je koristio u svrhu obavljanja poduzetničke djelatnosti.

(5) Pravo na povrat poreza ne može se ostvariti ako je povrat poreza
korišten po drugim temeljima.

(6) Iznimno od odredbe stavka 1. i stavka 3. ovoga članka, inozemni
poduzetnici koji na području Republike Hrvatske obavljaju pomorski, riječni
i zračni prijevoz dobara i osoba, imaju pravo na povrat poreza samo za
1998. godinu za sljedeće usluge:

1. poduzetnici koji obavljaju pomorski i riječni prijevoz - lučke pristojbe,
usluge tegljenja i vezivanja brodova u hrvatskim morskim i riječnim lukama,
usluge iskrcaja, ukrcaja, prekrcaja i skladištenja brodskog tereta u lukama,
lučke, skladišne i agencijske usluge za terete brodova, odvoz smeća, pranje
rublja i usluge popravka brodova,

2. poduzetnici koji obavljaju zračni prijevoz - usluge slijetanja, polijetanja,
prihvata i otpreme zrakoplova, prtljage i robe, pristojbe u zračnim lukama,
usluge prijevoza pri opskrbi zrakoplova, usluge međunarodnog poslovnog
salona, parking zrakoplova, odleđivanje i zaštita zrakoplova od zaleđivanja,
izguravanje i privlačenje zrakoplova, hlađenje i grijanje zrakoplova, čišćenje
zrakoplova, usluge korištenja opreme i usluge popravka zrakoplova.

Članak 126b.

Poduzetnici iz članka 126a koji izlažu na sajmovima u Republici Hrvatskoj
imaju pravo na povrat poreza za usluge i isporuke dobara koje im obave
tuzemni poduzetnici: najam izložbenog prostora, opskrba izložbenog prostora
električnom energijom, vodom, plinom, grijanjem, hlađenjem, telefonskim
i telekomunikacijskim priključcima, uređenje, izrada i popravak izložbenog
prostora, materijal potreban za uređenje izložbenog prostora, troškovi
parkiranja.

Članak 126c.

(1) Inozemni poduzetnik iz članka 126a. ovoga Pravilnika, koji obavlja
zračni, pomorski i riječni promet te poduzetnik koji sudjeluje na sajmovima
podnosi zahtjev za povrat poreza Ministarstvu financija - Poreznoj upravi
- Područnom uredu Zagreb.

(2) Zahtjev se podnosi najkasnije u roku od šest mjeseci nakon proteka
kalendarske godine u kojoj su ostvareni uvjeti za povrat poreza.

Članak 126d.

(1) Zahtjev za povrat poreza može podnijeti inozemni poduzetnik - porezni
obveznik što dokazuje potvrdom porezne službe države u kojoj je registriran
kao porezni obveznik.

(2) Potvrda mora obuhvaćati razdoblje za koje se traži povrat poreza
i ne smije biti starija od šest mjeseci.

(3) Potvrda o poreznom statusu poreznog obveznika mora sadržavati najmanje
sljedeće podatke:

1. naziv i adresu poreznog ureda kod kojeg je podnositelj zahtjeva registriran
kao obveznik poreza na promet odnosno poreza na dodanu vrijednost,

2. ime i prezime ili naziv tvrtke poreznog obveznika, djelatnost te
adresu prebivališta odnosno sjedišta poreznog obveznika,

3. očitovanje da je porezni obveznik upisan u registar poreznih obveznika
poreza na promet odnosno poreza na dodanu vrijednost,

4. datum izdavanja potvrde,

5. žig i potpis.

(4) Zahtjev za povrat poreza može u ime poreznog obveznika podnijeti
i njegov zastupnik - opunomoćenik.

(5) Ako se zahtjev za povrat poreza podnosi preko zastupnika - opunomoćenika,
zahtjevu je obvezno priložiti punomoć poreznog obveznika.

(6) Zastupnik - opunomoćenik poreznog obveznika mora biti tuzemni porezni
obveznik.

Članak 126e.

(1) Zahtjev za povrat poreza podnosi se na obrascu ZP-PDV koji je sastavni
dio ovoga Pravilnika.

(2) Pri podnošenju prvog zahtjeva za povrat, inozemni poduzetnik se
o toj činjenici izjašnjava, na mjestu predviđenom u obrascu ZP-PDV.

(3) Pri obradi prvog zahtjeva za povrat, inozemnom poduzetniku se dodjeljuje
broj pod kojim će se voditi u Poreznoj upravi - Područnom uredu Zagreb.

(4) Dodijeljeni broj inozemni poduzetnik odnosno njegov zastupnik obvezan
je upisati pri podnošenju zahtjeva za povrat u obrazac ZP-PDV na zato predviđeno
mjesto.

Članak 126f.

(1) Razdoblje za povrat poreza mora obuhvatiti najmanje tri mjeseca
zaredom, a može se odnositi najviše na jednu kalendarsku godinu.

(2) Zahtjev za povrat poreza može se podnijeti samo za iznose poreza
preko 1.000,00 kuna.

(3) Razdoblje za povrat poreza može biti i manje od tri mjeseca, ako
se odnosi na razdoblje koje obuhvaća kraj kalendarske godine - npr. mjesece
studeni i prosinac ili samo mjesec prosinac.

Članak 126g.

(1) Zahtjevu za povrat poreza prilažu se izvornici računa koji moraju
sadržavati sve podatke iz članka 15. stavak 3. Zakona.

(2) Nakon odobrenog povrata poreza Porezna uprava poništava izvornike
računa žigom s natpisom "iskorišteno pravo na povrat poreza" i vraća ih
poduzetniku.

(3) Poduzetnik na poleđini zahtjeva sam specificira račune po kojima
traži povrat poreza.

Članak 126h.

(1) Porezna uprava doznačuje traženi iznos poreza poreznom obvezniku
na njegov nerezidentni kunski račun otvoren kod banke ovlaštene za poslovanje
s inozemstvom sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, koji u zahtjevu naznači
porezni obveznik odnosno njegov opunomoćenik ili na račun opunomoćenika
u Republici Hrvatskoj, u roku od 45 dana od dana primitka zahtjeva za povrat
poreza.

(2) Ako Porezna uprava ospori zahtjev u cijelosti ili djelomično izdaje
rješenje o odbijanju zahtjeva za povrat ili donosi rješenje o novoutvrđenom
iznosu poreza za povrat.

(3) Poduzetnik ima pravo žalbe na rješenje o odbijanju zahtjeva ili
na rješenje o novoutvrđenom iznosu za povrat.

(4) Žalba se podnosi Ministarstvu financija - Središnjem uredu Porezne
uprave u roku od 15 dana od dana dostave rješenja.

(5) Ako je porez vraćen, a ispostavi se da su podaci iz zahtjeva netočni,
poduzetnik je obvezan vratiti isplaćeni iznos."

Članak 40.

U članku 127. u stavku 1. brojka "50.000,00" zamjenjuje se brojkom "85.000,00"
kuna.

Članak 41.

U članku 130. u stavku 2. u točki 1. iza brojke "13" briše se zarez
i stavlja točka te se dodaje nova rečenica koja glasi:

"U ovaj stupac porezni obveznik može na temelju isprava o dnevnom prometu
upisati u jednom iznosu gotovinski promet za cijelo obračunsko razdoblje."

Članak 42.

U članku 135. u stavku 5. u drugoj rečenici iza riječi "Ovo se" dodaje
se riječ "ne".

Članak 43.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama", a
primjenjuje se od 1. siječnja 1999. godine.

Klasa: 410-19/99-01/9
Urbroj: 513-07/99-1
Zagreb, 20. siječnja 1999.

Ministar financija
**mr. Borislav Škegro,** v. r.

**Obrazac
ZP-PDV**
Broj inozemnog poreznog                                                       Datum
primitka
obveznika u Područnom uredu
Porezne uprave nadležnom
za povrat poreza
inozemnim poduzetnicima

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Ako je ovo prvi zahtjev

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

                               POREZNA UPRAVA - PODRUČNI URED

                                 ZAGREB

                               Odjel za povrat poreza inozemnim

                             poduzetnicima

**ZAHTJEV ZA POVRAT POREZA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1. IME I PREZIME ILI TVRTKA PODUZETNIKA

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
ULICA I KUĆNI BROJ

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
POŠTANSKI BROJ, GRAD, ZEMLJA

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
2. VRSTA DJELATNOSTI ILI OBRTA

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
3. POREZNA SLUŽBA I BROJ POD KOJIM SE PODNOSITELJ ZAHTJEVA VODI U DRŽAVI

U KOJOJ IMA SJEDIŠTE ILI PREBIVALIŠTE

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

                                                                                                           OD
                     DO

4. RAZDOBLJE ZA POVRAT                                                     MJ.
      GOD.    MJ.       GOD.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
                                                                                                                                 KUNE
I LIPE

5. UKUPAN IZNOS POVRATA PREMA
SPECIFIKACIJI U PRILOGU

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
6. POVRAT POREZA IZVRŠITI NA
    RAČUN

    Broj računa

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
7. BROJ PRILOGA

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

8. PODUZETNIK IZJAVLJUJE:

a) da su usluge za koje se traži povrat obavljene u poduzetničke svrhe,

b) da poduzetnik u razdoblju za koje podnosi zahtjev za povrat poreza
nije na području Republike
    Hrvatske obavio nikakve isporuke dobara i ostale usluge,

- da je obavio samo određene prijevozne usluge u zračnom, riječnom i
pomorskom prijevozu

c) pod materijalnom i krivičnom odgovornošću da su navodi u zahtjevu
točni. Poduzetnik je obvezan vratiti svaki nezakonito primljeni iznos.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

         Mjesto i datum,                                                                         Potpis
i žig poduzetnika

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_                                                          \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

  Zastupnik tražitelja povrata
      ime i prezime, tvrtka

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

   Adresa, telefonski broj

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**Poleđina obrasca - ZP-PDV**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
                                                              Popis pojedinačnih
računa za koje se traži povrat poreza

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Red.           Vrsta               Naziv i porezni broj                   Datum
i broj                  Porez na dodanu
broj            usluge              isporučitelja usluge                     računa
                          vrijednost

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
                                                                              UKUPNO:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Pravilnik, NN 7/1999-88
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)