## Zakon o otocima

### NN 34/1999 (9.4.1999.), Zakon o otocima

# **ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA**

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O OTOCIMA**

Proglašavam Zakon o otocima, koji je donio Zastupnički dom Hrvatskoga
državnog sabora na sjednici 26. ožujka 1999.

Broj: 081-99-692/1
Zagreb, 1. travnja 1999.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

**ZAKON O OTOCIMA**

I. TEMELJNE ODREDBE

*Interes Republike Hrvatske za osobitom zaštitom otoka*

Članak 1.

(1) Otoci kao hrvatsko prirodno bogatstvo, te nekretninena otocima
osobitoga nacionalnoga, povijesnoga, gospodarskog i ekološkog značenja,
od interesa su za Republiku Hrvatsku i imaju njezinu osobitu zaštitu.

(2) Ovaj Zakon temelji se na načelima Nacionalnog programa razvitka
otoka (u daljnjem tekstu: Nacionalni program) i njime se uređuje upravljanje
otočnim razvitkom na državnoj i županijskoj razini te na razini gradova,
odnosno općina.

(3) Na odnose uređene ovim Zakonom primjenjuju se opći propisi, u svim
pitanjima koja nisu uređena ovim Zakonom.

*Razvrstavanje otoka u skupine*

Članak 2.

(1) Otoci se glede demografskog stanja i gospodarske razvijenosti razvrstavaju
u dvije skupine.

(2) U prvoj skupini su sljedeći nastanjeni ili povremeno nastanjeniotoci: Unije, Susak, Srakane Vele, Srakane Male, Ilovik, Maun, Prvić
(kvarnersko otočje), Goli, Sv. Grgur, Premuda, Silba, Olib, Škarda, Ist,
Molat, Dugi otok, Zverinac, Sestrunj, Rivanj, Rava, Iž, Ošljak, Babac,
Vrgada, Prvić (šibensko otočje), Zlarin, Kaprije, Žirje, Veli i Mali Drvenik,
Šćedro, Vis, Biševo, Sv. Andrija, Lastovo, Sušac, Vrnik, Mljet, Šipan,
Lopud, Koločep, Lokrum, Kornati i otoci Žutsko-sitske skupine.

(3) U drugoj su skupini svi nastanjeni otoci koji nisu razvrstani u
prvu skupinu i poluotok Pelješac.

(4) Vlada Republike Hrvatske može na prijedlog Ministarstva razvitka
i obnove (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) svojom odlukom nenastanjene
otoke razvrstati u prvu ili drugu skupinu, razvijenije dijelove pojedinih
otoka iz prve skupine uvrstiti u drugu, a na prijedlog predstavničkoga
tijela obalno-otočnih županija i obalno-otočnih općina i gradova i uz prethodno
mišljenje Ministarstva, nerazvijene dijelove pojedinog otoka iz druge skupine
uvrstiti u prvu skupinu.

(5) U postupku donošenjaOdluke iz stavka 4. ovoga članka, uvažavatćese mjerila iz stavka 1. ovoga članka.

II. ODRŽIVI RAZVITAK OTOKA

*Programiranje i planiranje održivog razvitka otoka*

Članak 3.

(1) Za otoke i otočne skupine koji čine jedinstvene prostorno-gospodarske
cjeline prema ovome Zakonu donose se programi održivog razvitka otoka,
odnosno otočnih skupina.

(2) Programima održivog razvitka otoka popisuju se i vrednuju ukupna
prirodna i izgrađena bogatstva otoka, odnosno otočnih skupina, a osobito
nekorišteno poljoprivredno zemljište i zgrade i određuje način njihovog
čuvanja, odnosno potpunog i održivog korištenja u skladu s načelima i odrednicama
Nacionalnog programa.

(3) Programu održivog razvitka otoka prilažu se prijedlozi ulaganja
u otočno gospodarstvo kojima se prirodna i izgrađena bogatstva koriste
u skladu s načelima i odrednicama Nacionalnog programa, te dokumentacija
potrebna za davanje u zakup nekorištenog poljoprivrednog zemljišta. Prijedlozi
gospodarskog ulaganja moraju obvezno sadržavati vrstu, opseg, smještaj
i vijek proizvodnje dobara, odnosno obavljanja usluga te opis tehnologije
koju treba koristiti.

(4) Programi održivog razvitka otoka i državni programi iz članka 27.
ovoga Zakona, posebno se uvažavaju prilikom izrade prostornih planova koji
se donose za područja obalno-otočnih županija, odnosno otočnih i obalno-otočnih
gradova i općina.

(5) Program održivog razvitka obvezni je razvojni dokument obalno-otočnih
županija i otočnih i obalno-otočnih gradova i općina.

Članak 4.

Sadržaj i metodologiju izrade programa održivog razvitka otoka propisuje
Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Ministarstva uz prethodno mišljenje
Ministarstva financija te ministarstava i državnih upravnih organizacija
koji su predlagatelji državnih programa iz članka 27. ovoga Zakona.

*Otoci i otočne skupine za koje se donose programi održivog
razvitka otoka*

Članak 5.

(1) Programi održivog razvitka otoka donose se za sljedeće otoke i otočne
skupine:

1. Cres, Lošinj, Zeča

2. Lošinjski otoci (Unije, Srakane male i vele, Susak, Ilovik, Sv. Petar
i Orjule vele)

3. Krk, Košljun, Prvić (Kvarnersko otočje), Plavnik i okolni otoci

4. Rab, Goli, Sv. Grgur i Dolin

5. Pag, Maun, Skrda i Vir

6. Premuda, Silba, Olib, Molat, Ist, Škarda

7. Iž, Rava, Zverinac, Tun, Sestrunj, Rivanj

8. Ugljan, Ošljak, Pašman, Babac, Vrgada i okolno otočje

9. Dugi otok, Lavdara i okolni otoci

10. Murter, okolni otoci, Kornati i Žutsko-sitska otočna skupina

11. Prvić (šibensko otočje), Tijat, Zlarin, Krapanj, Obonjan, Zmajan,
Kaprije, Kakan i Žirje

12. Čiovo, Drvenik veli i Drvenik mali

13. Šolta i okolni otoci

14. Brač i okolni otoci

15. Hvar, Šćedro, Pakleni otoci

16. Vis, Biševo, Sv. Andrija i okolni otoci

17. Korčula, Badija, Vrnik i okolni otoci

18. poluotok Pelješac

19. Lastovo, Prežba, Mrčara, Kopište i Lastovnjaci

20. Mljet

21. Olipa, Jakljan, Šipan, Lopud, Koločep, Lokrum i Daksa,

22. medulinsko i vrsarsko otočje, Porer, Ćutin, Trstenik, Laganj, Dolfin,
Oruda, Palaciol, Grujica, Morovnik, Blitvenica, Tri sestrice, Tajerske
sestrice, primoštensko-rogozničko otočje, Mulo, Murvica, Pokonji dol, Pločica,
Jabuka, Brusnik, otočje Palagruže, Sušac, Vrhovnjaci, Glavat, Sestrice
(u Pelješkom kanalu), Sv. Andrija na pučini, Bobara, Mrkan, Molunat i okolni
otoci

2) Programi održivog razvitka otoka izrađuju se tako da svaki otok u
skupini obuhvaćenoj programom bude obrađen i kao sastavni dio skupine i
zasebno.

*Izradba, donošenje i provedba programa održivog razvitka
otoka*

Članak 6.

(1) Ministarstvo u suradnji s nadležnim tijelima obalno-otočnih županija
te otočnih i obalno-otočnih gradova i općina izrađuje nacrte programa održivog
razvitka otoka.

(2) Sredstva za izradbu programa održivog razvitka otoka osiguravaju
se u državnom proračunu, a raspoređuje ih Ministarstvo.

Članak 7.

(1) Programe održivog razvitka otoka donosi Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog Ministarstva, a uz prethodno mišljenje Ministarstva prostornog
uređenja, graditeljstva i stanovanja, Ministarstva poljoprivrede i šumarstva,
Ministarstva turizma, Ministarstva kulture, Ministarstva gospodarstva,
kao i obalno-otočnih županija te otočnih i obalno-otočnih gradova i općina.

(2) Ministarstva i predstavnička tijela obalno-otočnih županija te otočnih
i obalno-otočnih gradova i općina, iz stavka 1. ovoga članka, dužna su
dostaviti mišljenje u roku od 60 dana od dana dostave prijedloga programa
održivog razvitka otoka iz stavka 1. ovoga članka. Ako predstavničko tijelo
ne dostavi mišljenje u propisanom roku, smatrat će se da nema primjedbe
na predloženi program.

Članak 8.

(1) Poslove provedbe programa održivog razvitka otoka obavljat će županijski
uredi nadležni za poslove gospodarstva, a otočni i obalno-otočni gradovi
i općine mogu za obavljanje tih poslova osnovati vlastitu pravnu osobu
ili te poslove povjeriti drugoj pravnoj osobi koja je za to dokazano stručno
sposobna.

(2) Ministarstvo u suradnji s ministarstvima iz članka 4. ovoga Zakona,
promiče programe održivog razvitka otoka, usklađuje i nadzire njihovu provedbu
i usklađuje rad nadležnih tijela obalno-otočnih županija kao i otočnih
i obalno-otočnih gradova i općina te pravnih osoba koje obavljaju poslove
značajne za provedbu programa.

III. PROMETNO POVEZIVANJE OTOKA

*Sustav pomorskoga i cestovnog prijevoza*

Članak 9.

(1) Javni putnički i putničko-teretni prijevoz u linijskom prometu između
otoka i kopna i u međuotočnom prometu, organizirat će se i usklađivati
kao sustav pomorskog i cestovnog prijevoza, prema načelima Nacionalnog
programa.

(2) Pomorski dio sustava iz stavka 1. ovoga članka organizirat će se
tako da svaki naseljeni otok koji s kopnom nije povezan mostom, ima najmanjetri povratne veze s kopnomili s većim naseljem, odnosno administrativnim
središtem na drugom otoku, dnevno, od kojih su barem dvije brzobrodske.
Dnevni raspored linija utvrdit će se uz prethodno pribavljeno mišljenje
obalno-otočnih i otočnih općina i gradova.

(3) Cestovni dio sustava iz stavka 1. ovoga članka organizirat će se
izgradnjom mostova koji će povezati određene otoke s kopnom i međusobno,
dogradnjom unutarotočnih cestovnih mreža, te uvođenjem linija između otoka
i kopna te u otočnom prijevozu.

(4) Osobe koje imaju prebivalište na otoku, koji je mostom povezan s
kopnom, ne plaćaju mostarinu.

*Cijene javnoga otočnoga pomorskoga i cestovnoga putničkog
prijevoza*

Članak 10.

(1) Cijene javnoga pomorskog prijevoza putnikai cijene javnoga
cestovnog prijevoza na linijama koje povezuju otok s kopnom i otoke međusobno
te cijene javnoga otočnoga cestovnog prijevoza ne smiju biti veće od cijenau prigradskom javnom prijevozu putnika na području Grada Zagreba.

(2) Učenici, studenti i umirovljenici i osobe starije od 65 godina koji
imaju prebivalište na otoku, te zdravstveni djelatnici pri obavljanju redovnih
i žurnih prijevoza bolesnika imaju pravo u javnom pomorskom prijevozu na
besplatan prijevozna linijama koje povezuju otok s kopnom, otoke
međusobno i u javnom otočnom cestovnom prijevozu, što dokazuje učeničkom,
odnosno studentskom iskaznicom, odnosno potvrdom o primitku posljednje
mirovinei uvjerenjem o prebivalištu, odnosno osobnom iskaznicom.

(3) Cijene u javnomtrajektnom prijevozu putničkih i teretnih
vozila, mogu se određivati tako da cijene pomorskog prijevoza putničkih
i teretnih vozila ne budu veće od troškova goriva, vozila i cestarine koji
bi nastao da su trajektne linije ceste, a utvrđivat će se Otočnim godišnjim
programom Republike Hrvatske iz članka 30. ovog Zakona.

(4) Sredstva za naknadu dijela prihoda kojeg prijevoznici u pomorskom
i cestovnom prijevozu ne ostvaruju zbog cijena utvrđenih prema odredbama
stavaka 1. do 4. ovoga članka, osiguravaju se u državnom proračunu.

*Upravljanje i razvojno planiranje otočnih luka*

Članak 11.

(1) Za otočne luke otvorene za javni, međunarodni i domaći pomorski
promet, u skladu s Nacionalnim programom, osigurava se usklađeno upravljanje
i razvojno planiranje.

(2) Mjere za usklađivanje djelovanja lučkih uprava, kao i mjere za objedinjeno
razvojno planiranje iz stavka 1. ovoga članka, uređuju se uredbom Vlade
Republike Hrvatske, na prijedlog Ministarstva i Ministarstva pomorstva,
prometa i veza, uz prethodno mišljenje Ministarstva obrane.

*Odobrenje za održavanje državnih linija u otočnom javnom
putničkom brzobrodskom prijevozu*

Članak 12.

(1) Javni putnički brzobrodski prijevoz nadržavnim linijama
koje povezuju obalu s naseljenim otocima i otoke međusobno, može se obavljati
samo na temelju odobrenja koje daje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
Ministarstva pomorstva, prometa i veza.

(2) Brzobrodskim prijevozom iz stavka 1. ovoga članka smatra se prijevoz
brodovima koji plove brzinom od najmanje 20 čvorova.

(3) Odobrenje za održavanje linija iz stavka 1. ovoga članka daje se
na vrijeme od 5 godina, na temelju javnog natječaja koji raspisuje Ministarstvo
pomorstva, prometa i veza.

(4) Ako se na natječaj za odobrenje održavanja linija iz stavka 1. ovoga
članka javi više ponuditelja s istim uvjetima, prednost, sljedećim redoslijedom,
imaju:

- brodar određen posebnim zakonom,

- brodar s prebivalištem na području obalno-otočnih županija,

- brodar sa sjedištem na području obalno-otočnih županija, osim brodara
određenog posebnim zakonom

(5) Uvjete i postupak davanja odobrenja i prestanak njegovavaženja,
propisuje Vlada Republike Hrvatske.

(6) Radi pokretanja brzobrodskog prijevoza iz stavka 1. ovoga članka
i otočnoga cestovnog prijevoza iz članka 9. stavka 3. ovoga Zakona, Ministarstvo
može dio sredstava osiguranih u državnom proračunu za razvitak otoka usmjeriti
za nabavu odgovarajućih brodova i autobusa i dati ih, na temelju javnoga
natječaja, u zakup brodaru na području obalno-otočne županije, odnosno
privatnom prijevozniku u javnom prijevozu s prebivalištem ili sjedištem
na otoku.

IV. LOV I MALI RIBOLOV

*Zabrana unošenja divljači koja prirodno ne obitava na otoku,
koncesije i zakup lovišta*

Članak 13.

(1) Na otocima se zabranjuje unošenje i uzgoj divljači koja prirodno
ne obitava na otoku.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga člankadivljač koja ne obitavana otoku može se unositi u otočno lovište samo u skladu s programima
održivog razvitka i uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
i Državne uprave za zaštitu prirode i okoliša, te uz prethodno mišljenje
županijskog ureda za gospodarstvo županije na čijem je području ustanovljeno
lovište.

(3) Ministar poljoprivrede i šumarstva dužan je osigurati da se lovnogospodarskim
osnovama za lovišta na otocima, Programom uzgoja divljači na otocima i
Programom zaštite divljači na otocima na odgovarajući način zaštiti poljoprivredna
djelatnost na otocima i pružanje osnovnih turističkih usluga.

(4) Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva dužno je na zahtjev korisnika
otočnog zemljišta na kojem je ustanovljeno ograđeno ili otvoreno lovište,
provesti odgovarajući postupak za uklanjanje, odnosno smanjenje broja divljači
koja dokazano čini štetu ili priječi razvitak poljoprivrede i turizma određen
programom održivog razvitka otoka, ako ostale mjere utvrđene Zakonom o
lovu ("Narodne novine", br. 10/94., 22/94. i 44/98.) nisu dovoljno učinkovite
ili bi poduzimanje takvih mjera bilo gospodarski neopravdano.

(5) Koncesija na pravo lova kao i pravo zakupa lovišta na otocima može
se dati isključivo domaćim fizičkim i pravnim osobama, s tim da prednost,
s istim uvjetima, imaju fizičke, odnosno pravne osobe koje na otoku obavljaju
poljoprivrednu djelatnost, iz članka 16. ovoga Zakona.

(6) U slučaju da fizička ili pravna osoba koja protivno odredbama ovoga
članka unese na otok divljač koja tamo prirodno ne obitava, dužna je tu
divljač ukloniti ili će biti uklonjena o njegovu trošku.

*Odobrenje za mali ribolov bez naknade*

Članak 14.

(1) Fizičkoj osobi s prebivalištem na otoku koja ima odobrenje za obavljanje
maloga ribolova, izdat će se posebna potvrda na temelju koje smije obavljati
mali ribolov bez obveze plaćanja naknade (u daljnjem tekstu: posebna potvrda).

(2) Posebnu potvrdu izdaje područna jedinica Ministarstva poljoprivrede
i šumarstva.

(3) Posebna potvrda izdaje se ovlašteniku za tekuću kalendarsku godinu
nakon predočenja odobrenja za obavljanje maloga ribolova i osobne iskaznice.

V. GOSPODARSKI RAZVITAK OTOKA I DRŽAVNE POTICAJNE MJERE

*Poticanje djelatnosti koje otočni razvitak čine održivim*

Članak 15.

Djelatnosti koje Nacionalni program i programi održivog razvitka određuju
kao djelatnosti koje čine otočni razvitak održivim, podupire Država, a
osobito ekološku poljoprivrednu proizvodnju na postojećim i novim nasadima
na otvorenom i u zaštićenim prostorima (maslinarstvo, vinogradarstvo, sredozemno
voćarstvo, uzgoji prerada ljekovitog i aromatičnog bilja, povrćarstvo);
ekstenzivno i poluintenzivno ovčarstvo i kozarstvo; pčelarstvo; preradu
poljoprivrednih proizvoda u namirnice sa zaštićenim zemljopisnimpodrijetlom
(proizvodnja ovčjih i kozjih sireva, proizvodnja meda i ostalih pčelarskih
proizvoda, proizvodnja stolnog grožđa, proizvodnjavrhunskih i drugih
kvalitetnih vina, konzerviranje maslina i proizvodnja maslinovog ulja vergine
i extra vergine, sušenje, konzerviranje i prerada voća, proizvodnja farmaceutskih
i kozmetičkih poluproizvoda i proizvoda); školjkarstvo; ulov plave ribe,
a na području vanjskog ribolovnog mora i bijele ribe; mrijest**,** uzgoj
i prerada ribe i drugih morskih organizama;trgovina ribom;ronilaštvo;
uzgoj, selektivno i kontrolirano vađenje, obrada i konfekcioniranje koralja
i spužvi; kamenarstvo; klesarstvo; proizvodnja morske soli; jedrarstvo;
proizvodnja ribarskih oruđa; lončarstvo; izrada posebnih otočnih suvenira
i ostalo obrtništvo; turizam održivihrazmjera unovim i
u postojećim obnovljenim i prenamijenjenim objektima; posebni oblici turizma
(seoski, nautički, kongresni, ronilački i sl.); mala brodogradnja; proizvodnja
brodske opreme i remont brodova; proizvodne djelatnosti koje uključuju
znanstveno-tehnološka istraživanja; informatička djelatnost; industrijska
proizvodnja završnog stupnja prerade, uključujući proizvodnju gotovih tekstilnih
proizvoda; graditeljstvo;unutarnja i vanjska trgovina; pomorski,
otočni cestovni i zračni prijevoz; umjetničke radionice, radionice za obnovu
kulturne baštine, kao i djelatnost privatnih, te humanitarnih i sličnih
nevladinih ustanova socijalne skrbi i zdravstva.

*Hrvatski otočni proizvod*

Članak 16.

Otočni proizvođači određenih poljoprivrednih proizvoda i namirnica osobite
vrsnoće i zaštićenoga zemljopisnog podrijetla, te proizvođači posebnih
otočnih suvenira i proizvoda ostalog otočnog obrtništva, mogu pod određenim
uvjetima označavati svoje proizvode oznakom "hrvatski otočni proizvod".

Članak 17.

(1) Radi zaštite proizvoda određenoga zemljopisnog podrijetla s oznakom
"hrvatski otočni proizvod", na otocima će se odrediti i imenovati
područja njihova uzgoja.

(2) Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva određuje proizvode koji na
temelju autohtonog podrijetla i osobite vrsnoće mogu nositi naziv "hrvatski
otočni proizvod" i za te proizvode područja njihova uzgoja, uvjete
uzgoja, prerade i skladištenja, te propisuje postupak davanja odobrenja
za korištenje te oznake.

(3) Ministarstvo gospodarstva može odrediti i osobnosti koje moraju
imati posebni otočni suveniri i proizvodi ostalog otočnog obrtništva koji
mogu nositi naziv "hrvatski otočni proizvod", te propisuje postupak
davanja odobrenja za korištenje te oznake.

Članak 18.

(1) Pružatelji turističkih usluga na otocima koji imaju prebivalište,
odnosno sjedište na otoku mogu pod određenim uvjetima promicati svoje usluge
s oznakom "hrvatski otočni turizam".

(2) Ministar turizma određuje osobitosti koje moraju imati turističke
usluge na otocima da bi ih njihovi pružatelji mogli promicati kao "hrvatski
otočni turizam", te propisuje postupak davanja odobrenja za korištenje
te oznake.

*Povjerenstvo za otoke*

Članak 19.

(1) Radi obavljanja poslova nadzora svrhovitoga gospodarskog korištenja
otočnoga poljoprivrednog zemljišta i zgrada, te kredita otočnim ulagačima
uz povlaštene uvjete, obalno-otočna županija osniva Povjerenstvo za otoke
(u daljnjem tekstu: Povjerenstvo).

(2) Propis o sastavu i zadaćama Povjerenstva donosi ministar poljoprivrede
i šumarstva uz suglasnost ministra pravosuđa, ministra gospodarstva i ministra
turizma.

*Davanje kredita otočnim ulagačima uz povlaštene uvjete*

Članak 20.

(1) U državnom se proračunu osiguravaju sredstva koja se posredovanjem
Hrvatske banke za obnovu i razvitak (u daljnjem tekstu: HBOR)i
na temelju posebnog programa te banke koriste isključivo za kreditiranje
fizičkih i pravnih osoba koje na otocima započinju ili proširuju djelatnosti
određene člankom 15. ovoga Zakona i sukladne su s programima održivog razvitka
otoka.

(2) Krediti za započinjanje ili proširivanje djelatnosti iz stavka 1.
ovoga članka daju se pod uvjetima povoljnijima od tržišnih.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka dio transfera iz državnog
proračuna za razvitak otoka usmjerava Ministarstvo na temelju godišnjeg
programa kojeg donosi ministar, sukladno s Otočnim godišnjim programom
iz članka 30. ovoga Zakona.

Članak 21.

(1) HBOR za namjenu iz članka 20. stavka 1. ovoga Zakona može iznimno
pribavljati sredstva i na način propisan člankom 3. Zakona o Hrvatskoj
banci za obnovu i razvitak ("Narodne novine", br. 33/92., 76/93. i 108/95.).

(2) U Otočnom godišnjem programu Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Otočni godišnji program) iskazuju se sredstva HBOR-a, za namjenu iz članka
20. ovoga Zakona, za sljedeću godinu, kao i uvjeti kreditiranja iz članka
22. ovoga Zakona.

Članak 22.

(1) Posebnim programom HBOR-a iz članka 20. ovoga Zakona određuju se
najviša kamata, najdulji rok povrata i vrijeme počeka te ostali uvjeti
po kojima se daju krediti za namjene iz članka 20. ovoga Zakona.

(2) Uvjeti kreditiranja iz stavka 1. ovoga članka ne mogu biti povoljniji
od uvjeta koje HBOR utvrđuje prilikom kreditiranja sličnih ulaganja na
područjima posebne državne skrbi određenim Zakonom o područjima posebne
državne skrbi ("Narodne novine", br. 44/96., 57/96. i 124/97.).

(3) Posebnim programom HBOR-a iz članka 20. ovoga Zakona utvrdit će
se povoljniji uvjeti kreditiranja na otocima prve skupine iz članka 2.
stavka 2. u odnosu na otoke druge skupine iz članka 2. stavka 3. ovoga
Zakona.

Članak 23.

Poslovne banke koje odredi HBOR daju kredite za namjene iz članka 20.
ovoga Zakona na osnovi zahtjeva fizičkih i pravnih osoba i uz prethodno
mišljenje Povjerenstva iz članka 19. ovoga Zakona. Ukoliko poslovna banka
ne odobri zahtjev za davanje kredita dužna je o tome obavijestiti HBORi obrazložiti odbijanje.

Članak 24.

(1) Poslovna banka iz članka 23. ovoga Zakona sklapa s korisnikom kredita
ugovor o kreditu. Ugovor o kreditu sadrži uvjete korištenja i vraćanja
kredita te izjavu korisnika kredita kojom dopušta osnivanje založnog prava
na stvari i prava iz ulagačkog pothvata za koji je odobren kredit i na
drugu imovinu.

(2) Za otplatu kredita fizičkim i pravnim osobama iz članka 23. ovoga
Zakona, u slučaju kada sredstva osiguranja iz stavka 1. ovoga članka nisu
dostatna za osiguranje kredita, a korisnik kredita nema drugih mogućnosti
osiguranja kredita, garanciju daje Hrvatska garancijska agencija.

Članak 25.

O korištenju kreditnih sredstava za namjene iz članka 20. stavak 1.
ovoga Zakona, HBOR je dužan voditi poseban očevidnik.

*Naknada za postojeća i nova radna mjesta*

Članak 26.

(1) Poslodavcikoji imaju prebivalište, odnosnosjedište
na otocima, imaju pravo na posebnu naknadupo uposleniku s prebivalištemna otoku.

(2) Poslodavciiz stavka 1. ovoga članka sa sjedištem na otocima
prve skupine, iz članka 2. stavak 2. ovoga Zakona, imaju pravo na veću
naknaduod poslodavacasa sjedištem na otocima druge skupine,
iz članka 2. stavka 3. ovoga Zakona.

(3) Visina naknade iz stavka 1. ovoga članka iskazuje se u Otočnom godišnjem
programu.

(4) Uvjete i način isplate naknade propisuje Vlada Republike Hrvatske.

VI. DRŽAVNI PROGRAMI RAZVITKA OTOKA

*Predlaganje, donošenje i provedba državnih programa razvitka
otoka*

Članak 27.

(1) Vlada Republike Hrvatske donosi državne programe razvitka otoka
(u daljnjem tekstu: državni programi).

(2) Državni programi iz stavka 1. ovoga članka donose se za sljedeća
područja aktivnosti: uređenja otočnih poljoprivrednih zemljišta; postupanja
s otočnim krutim otpadom; pomorsko-cestovnog povezivanja otoka s kopnom,
otoka međusobno i unutarotočnog cestovnog povezivanja; osuvremenjivanja
otočnih poljskih, šumskih i protupožarnih puteva; izgradnje otočne infrastrukture
za zrakoplovni i helikopterski prijevoz i poticanja razvitka otočnoga zračnog
prijevoza; vodoopskrbe otoka; odvodnje otočnih otpadnih voda; elektroopskrbe
otoka; otočnih telekomunikacija; turističkog razvitka otoka; razvitka otočnoga
gospodarstva; zdravstvene zaštite na otocima; predškolskog odgoja i osnovnog
i srednjoškolskog obrazovanja na otocima; visokoškolskog obrazovanja, znanstvenih
istraživanja, razvitka tehnologija i instrumenata na otocima; obrazovanja
i osposobljavanja za obrtnička zanimanja na otocima; kulturnog razvitka
i proučavanja, zaštite i očuvanja otočne kulturne baštine; zaštite prirode
i okoliša otoka; socijalne skrbi na otocima; uređenja posjedovne i vlasničkopravne
evidencije (katastar, zemljišne knjige).

(3) Radnje oko uređenja posjedovne i vlasničke evidencije koje u suradnji
s Državnom geodetskom upravom, Ministarstvom pravosuđa i Ministarstvom
na svom području poduzimaju otočne općine i gradovi, dio su provedbe Državnoga
programa uređenja posjedovne vlasničkopravne evidencije iz stavka 2. ovoga
članka.

(4) Državni programi moraju sadržavati provoditelje programa, izvore
financiranja i dinamiku provođenja.

Članak 28.

(1) Godišnji iznos sredstava za provedbu državnih programa koji se donose
za područja aktivnosti: izrada prostornih planova i uređenja otočnih poljoprivrednih
zemljišta; postupanja s otočnim krutim otpadom; pomorsko-cestovnog povezivanja
otoka s kopnom, otoka međusobno i unutarotočnog cestovnog povezivanja;
osuvremenjivanja otočnih poljskih, šumskih i protupožarnih puteva; izgradnje
otočne infrastrukture za zrakoplovni i helikopterski prijevoz i poticanja
razvitka otočnoga zračnog prijevoza, osigurava se u državnom proračunu,
u dijelu koji ne mogu osigurati obalno-otočne županije, općine i gradovi.

(2) Godišnji iznos sredstava za provedbu državnih programa koji se donose
za područja aktivnosti: vodoopskrbe otoka; odvodnje otočnih otpadnih voda;
elektroopskrbe otoka; otočnih telekomunikacija, osiguravaju pravne osobe
u državnom vlasništvu ili pretežitom državnom vlasništvu koje predlažu
i provode te programe. Za provedbu ovih programa, godišnji iznos sredstava
osigurava se i u državnom proračunu i to u dijelu koji ne mogu osigurati
navedene pravne osobe.

(3) Godišnji iznos sredstava za provedbu državnih programa koji se donose
za područja aktivnosti: turističkog razvitka otoka; razvitka otočnog gospodarstva;
zdravstvene zaštite na otocima; predškolskog odgoja i osnovnog i srednjoškolskog
obrazovanja na otocima; visokoškolskog obrazovanja, znanstvenih istraživanja,
razvitka tehnologija i instrumenata na otocima; obrazovanja i osposobljavanja
za obrtnička zanimanja na otocima; kulturnog razvitka i proučavanja, zaštite
i očuvanja otočne kulturne baštine; zaštite prirode i okoliša otoka; socijalne
skrbi na otocima; uređenja posjedovne i vlasničkopravne evidencije (katastar,
zemljišne knjige), osigurava se u državnom proračunu.

(4) U državnom proračunu za svaku godinu, u razdjelu svakoga pojedinog
ministarstva i državne upravne organizacije, koji su u pojedinom državnom
programu utvrđeni za provedbu tog programa, na posebnoj poziciji iskazuju
se sredstva za otoke, prema stavcima 1., 2. i 3. ovoga članka.

Članak 29.

Izradbu i provedbu državnih programa usklađuje Ministarstvo.

*Otočni godišnji program*

Članak 30.

(1) Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Ministarstva donosi Otočnigodišnjiprogram najkasnije do 30. listopada za sljedeću godinu.

(2) Otočni godišnji program sadrži poslove i zadatke koje u sljedećoj
godini treba obaviti Ministarstvo, HBOR te provoditelji državnih programa
iz članka 27. ovoga Zakona, zatim mjere razvojne politike sukladno s ovim
Zakonom i prijedlog potrebnih proračunskih sredstava, kao i druge sadržaje
prema odredbama ovoga Zakona.

(3) Kod utvrđivanja prijedloga sredstava državnog proračuna za financiranje
provedbe državnih programa iz članka 28. stavka 1. ovoga Zakona, Vlada
Republike Hrvatske uvažavat će obujam i strukturu proračuna pojedinih obalno-otočnih
županija i otočnih i obalno-otočnih gradova i općina, te broj i stupanj
razvijenosti njihovih otoka.

(4) U izradbi prijedloga Otočnoga godišnjeg programa obvezatno surađuju
predlagatelji, odnosno provoditelji državnih programa iz članka 27. ovoga
Zakona.

VII. OSTALE DRŽAVNE POTICAJNE MJERE

*Najam zgrada i stanova u državnom vlasništvu na otocima*

Članak 31.

(1) Državnim službenicima i namještenicima u tijelima državne uprave,
tijelima sudbene vlasti**,** oružanim snagama i drugim državnim tijelima,djelatnim vojnim osobama, zaposlenicima u upravnim tijelima i službama
jedinica lokalne samouprave, službenicima i namještenicima u javnim službama,
kojima se plaće osiguravaju u državnom proračunu ili u odgovarajućim izvanproračunskim
fondovima**,** te zdravstvenim djelatnicima koji su zaposleni ili prihvaćaju
zaposlenje i imaju prebivalište na otocima, a nemaju u vlasništvu stan
ili kuću na otoku, daju se stambeni krediti ili se daju u najam napuštene
zgrade i stanovi na otoku koji su do stupanja na snagu ovoga Zakona u vlasništvu
države, uz zaštićenu najamninu određenu posebnim propisom, odnosno najamninu
u visini troškova upravljanja i održavanja zgrade, odnosno stana.

(2) Stambeni krediti osobama iz stavka 1. ovoga članka daju se prema
odredbama Zakona o Fondu za dugoročno financiranje stanogradnje uz potporu
države ("Narodne novine", br. 109/97.).

(3) Osoba iz stavka 1. ovoga članka nakon 10 godina korištenja zgrade,
odnosno stana, stječe vlasništvo odnosne zgrade, odnosno stana.

*Služnost plodouživanja, prodaja, darovanje i zakup poljoprivrednog
zemljišta u državnom vlasništvu na otocima*

Članak 32.

Na služnost plodouživanja, prodaju, darovanje i zakup poljoprivrednog
zemljišta u državnom vlasništvu na otocima, sukladno se primjenjuju odgovarajuće
odredbe Zakona o područjima posebne državne skrbi.

*Povlastice u potrošnji vode*

Članak 33.

(1) Domaćinstva čiji članovi imajuprebivalište na otoku, plaćaju
vodukoju vodovodom, vodonoscem ili cestovnim vozilom dobavljaju
isporučitelji komunalne uslugekoji obavljaju vodoopskrbu otoka,
po cijeni 20% nižoj od prosječne cijene vode u Republici Hrvatskoj iz prethodne
godine i to samo za potrošnju do 150 m3 godišnje potrošnje vode po domaćinstvu.

(2) Vodu utrošenu preko količine utvrđene u stavku 1. ovoga članka,
domaćinstva čiji članovi imaju prebivalište na otoku, plaćaju po cijeni
koju određuje isporučitelj komunalne usluge zadužen za vodoopskrbu otoka.

(3) Sredstva za nadoknadu dijela prihoda kojeg isporučitelj komunalne
usluge, koji obavlja vodoopskrbu otoka, ne ostvari radi naplaćivanja cijene
vode iz stavka 1. ovoga članka,osiguravaju se u državnom proračunu.

(4) Prosječnu cijenu vode u Republici Hrvatskoj u prethodnoj godini
utvrđuje Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja i
objavljuje do 30. siječnja tekuće godine.

(5) Dio prihoda koji isporučitelji komunalne usluge iz stavka 1. ovoga
članka ne ostvare radi naplaćivanja povlaštene cijene vode, nadoknađivat
će se prema postupku koji će propisati Ministarstvo financija.

*Naknada za iskorištavanje nafte i plina*

Članak 34.

(1) Naknada za iskorištavanje nafte i plina na području obalno-otočnih
ili otočnih gradova i općina, iznosi 3% od ukupnoga prihoda ostvarenog
njihovom prodajom.

(2) Naknada iz stavka 1. ovoga članka prihod je Republike Hrvatske,
a ustupa se općini ili gradu na čijem području se obavlja eksploatacija
i koristi se za poticanje djelatnosti iz članka 15. ovoga Zakona, za zaštitu
i čuvanje okoliša i za provedbu državnih programa iz članka 27. stavak
2. ovoga Zakona.

*Ustrojavanje zajedničkog otočnog tijela, odnosno pravne osobe
za komunalnu djelatnost*

Članak 35.

(1) Na otoku koji ima dva ili više gradova, odnosno općina i na čijem
se području proteže sustav komunalne infrastrukture koja čini jedinstvenu
i nedjeljivu cjelinu, obalno-otočna županija kojoj pripada taj otok u okviru
svojega samoupravnog djelokruga, te otočni i obalno-otočni gradovi i općine
na tom otoku osiguravaju zajedničko obavljanje komunalnih djelatnosti što
se odnose na skupljanje, odvoz i odlaganje komunalnog otpada, kao i odvodnju
i pročišćavanje otpadnih voda, te zajednički organiziraju prijevoz putnika
u javnom prijevozu na otoku.

(2) Uz djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka, obalno-otočna županija
u okviru svoga samoupravnog djelokruga, te otočni i obalno-otočni gradovi
i općine mogu na temelju odluka predstavničkog tijela gradova, odnosno
općina, organizirati zajedničko obavljanje drugih djelatnosti od njihova
interesa koje se smatraju komunalnima prema Zakonu o komunalnom gospodarstvu
("Narodne novine", br. 36/95., 70/97. i 124/97.).

(3) Obavljanje djelatnosti i održavanje komunalne infrastrukture za
djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka, financira se uz izvore određene
posebnim propisima i iz proračuna obalno-otočne županije.

(4) Obalno-otočna županija, obalno-otočni gradovi i općine i tijela
državne uprave te pravna osoba za gospodarenje šumama, dužni su, sukladno
s Programom osuvremenjivanja otočnih poljskih, šumskih i protupožarnih
puteva, iz članka 27. stavak 2. ovoga Zakona, stvoriti uvjete za organiziranje
dobrovoljnih vatrogasnih društava u obalno-otočnoj županiji, otočnim i
obalno-otočnim gradovima i općinama.

VIII. OTOČNO VIJEĆE

Članak 36.

(1) Radi usklađivanja provedbe Nacionalnoga programa, pri Ministarstvu
se osniva Otočno vijeće.

(2) Otočno vijeće čine:

1. ministar razvitka i obnove - predsjedavajući Otočnoga vijeća,

2. predstavnici Hrvatskoga državnog sabora, iz reda zastupnika:

a) jedan zastupnik Zastupničkog doma,

b) jedan zastupnik Županijskog doma,

3. tri člana koje imenuje Vlada Republike Hrvatske,

4. po tri predstavnikaotoka koje bira skupština obalno-otočne
županije, osim skupštine Ličko-senjske županije koja bira jednoga predstavnika.

(3) Otočno vijeće donosi Poslovnik kojim uređuje svoje ustrojstvo, te
način rada i odlučivanja Vijeća.

(4) Administrativno-stručne poslove Otočnoga vijeća obavlja Ministarstvo.

Članak 37.

(1) Otočno vijeće daje mišljenja i prijedloge u postupku donošenja državnih
programa te razmatra i daje mišljenje na prijedlog Otočnoga godišnjeg programa.

(2) Otočno vijeće ocjenjuje izvješća o provedbi i izvršenju državnih
programa te izvješće o provedbi Otočnoga godišnjeg programa i o tome izvješćuje
Vladu Republike Hrvatske.

IX. IZVJEŠĆIVANJE HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA O UČINCIMA PROVEDBE
ZAKONA

Članak 38.

Vlada Republike Hrvatske najmanje jedanput godišnje izvješćuje Hrvatski
državni sabor o učincima provedbe ovoga Zakona.

X. NADZOR

Članak 39.

(1) Upravni nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona, obavljaju nadležna ministarstva.

(2) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih
na temelju ovoga Zakona, te pojedinačnim aktima, uvjetima i načinom rada
nadziranih pravnih i fizičkih osoba, provode inspekcije tijela državne
uprave, svaka u okviru svojega djelokruga sukladno s posebnim propisima.

(3) Ministarstvo razvitka i obnove nadzire provedbu Nacionalnoga programa
i ovoga Zakona.

XI. KAZNENE ODREDBE

Članak 40.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj HBOR i poslovna banka ako odobre kredit protivno odredbi
članka 20. stavak 1. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj odgovorna osoba u HBOR-u i poslovnoj banci ako odobre kredit
protivno odredbi članka 20. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 41.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će
se fizička osoba koja nema prebivalište na otoku, a koja krivotvori ili
dostavi lažne podatke o svojem prebivalištu na otoku s ciljem da joj se
odobri obavljanje malog ribolova za osobne potrebe bez naknade.

(2) Novčanom kaznom od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička,
odnosno pravna osoba ako protivno odredbama članka 13. ovoga Zakona unese
i pokuša uzgajati divljač koja prirodno ne obitava na otoku.

XII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 42.

Vlada Republike Hrvatske donijet će propis iz članka 4. ovoga Zakona
u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 43.

Vlada Republike Hrvatske donijet će programe održivog razvitka u roku
od dvije godine od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 44.

Ako se područje pojedinih naselja obalno-otočnih gradova i općina proteže
dijelom na kopnu a dijelom na otoku, prava i mjere iz članka 14., 20.,
21., 22., 23., 24., 25., 26., 28., 31., 32., 33. i 34. ovoga Zakona, izuzev
poluotoka Pelješca, ne primjenjuju se na korisnike iz tih naselja.

Članak 45.

Vlada Republike Hrvatskedonijet će uredbu iz članka 11. stavka
2. ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 46.

(1) Brodari koji su do dana stupanja na snagu ovoga Zakona obavljali
javni putnički brzobrodski prijevoz na državnim linijama iz članka 12.
ovoga Zakona,mogu nastaviti obavljati taj prijevoz do 30. rujna
1999. godine.

(2) U roku iz stavka 1. ovoga članka, Vlada Republike Hrvatske i Ministarstvo
pomorstva, prometa i veza dovršit će sve poslove za provedbu odredbi članka
12. ovoga Zakona.

Članak 47.

(1) Ministar poljoprivrede i šumarstva, uz suglasnost ministra razvitka
i obnove, donijet će propis iz članka 19. stavka 2. ovoga Zakona u roku
od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Obalno-otočne županije osnovat će povjerenstva iz članka 19. stavka
1. ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 48.

Ministar poljoprivrede i šumarstva donijet će propis iz članka 17. stavka
2. ovoga Zakona u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 49.

Ministar turizma donijet će propis iz članka 18. stavak 2. ovoga Zakona
u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 50.

Vlada Republike Hrvatske donijet će propis iz članka 26. stavka 3. ovoga
Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 51.

Vlada Republike Hrvatske donijet će državne programe iz članka 27. ovoga
Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 52.

Ministarstvo financija donijet će propis iz članka 33. stavka 5. ovoga
Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 53.

(1) Predstavnička tijela obalno-otočnih gradova i općina iz članka 35.
stavak 1. ovoga Zakona, donijet će odluku o zajedničkom obavljanju djelatnosti
određenih u članku 47. stavak 1. ovoga Zakona, u roku od 90 dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Obalno-otočni gradovi i općine će na temelju odluka svojih predstavničkih
tijela iz stavka 1. ovoga članka, u roku od 90 dana od dana donošenja tih
odluka iz stavka 1. ovoga članka, organizirati zajedničko obavljanje djelatnosti
iz članka 35. stavak 1. ovoga Zakona, putem osoba koje mogu obavljati tu
djelatnost prema posebnim propisima.

(3) Ako predstavnička tijela obalno-otočnih gradova i općina u propisanom
roku ne donesu odluku iz stavka 1. ovoga članka ili se ne organizira zajedničko
obavljanje djelatnosti u roku iz stavka 2. ovoga članka, obalno-otočna
županija će organizirati zajedničko obavljanje djelatnosti iz članka 35.
stavak 1. ovoga Zakona, na teret obalno-otočnih gradova i općina, a u roku
od 90 dana od isteka roka iz stavka 1., odnosno stavka 2. ovoga članka.

Članak 54.

Otočno vijeće iz članka 36. ovoga Zakona ustrojit će se u roku od tri
mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 55.

Odredba članka 9. stavak 2. ovoga Zakona primjenjuje se tako da se od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona obvezno osigura:

- u roku od jedne godine, najmanje jedna povratna veza dnevno,

- u roku od dvije godine, najmanje dvije povratne veze dnevno, od kojih
je barem jedna brzobrodska,

- u roku od četiri godine, najmanje tri povratne veze dnevno, od kojih
su barem dvije brzobrodske.

Članak 56.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 304-03/98-01/02
Zagreb, 26. ožujka 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Potpredsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**Vladimir Šeks, dipl. iur.,** v. r.

Zakon, NN 34/1999-706