## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-1682/2003 od 26. listopada 2005.

### NN 133/2005 (9.11.2005.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-1682/2003 od 26. listopada 2005.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**2489**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, predsjednik Suda, te suci Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić,
Jasna Omejec, Željko Potočnjak,
Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko
Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice Vukojević i Milan Vuković, rješavajući o prijedlogu za pokretanje postupka za
ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, na sjednici održanoj 26. listopada 2005.
godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 23. točaka 1., 4., 5, 6. (za
naselja Frata, Poreč, Tar i Vabriga),
7., 8. (Rovinj), 9., 10. (Kaštelir i Labinci), 13.
17., 18., 26. (Višnjan), 27. (Vižinada),
28. i 29. Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj
(»Narodne novine« broj 10/97., 124/97., 50/98., 68/98., 22/99., 42/99.,
117/99., 128/99., 44/00., 129/00., 92/01., 79/02., 83/02., 25/03., 107/03. i
175/03.).

II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim
novinama«.

```
Obrazloženje
```

```

```

1. Talijanska unija sa sjedištem u Rijeci (u
daljnjem tekstu: predlagatelj) podnijela je prijedlog za pokretanje postupka za
ocjenu suglasnosti Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici
Hrvatskoj (»Narodne novine« broj 10/97., 124/97., 50/98., 68/98., 22/99.,
42/99., 117/99., 128/99., 44/00., 129/00., 92/01., 79/02., 83/02., 25/03.,
107/03. i 175/03.; u daljnjem tekstu: Zakon) s Ustavom Republike Hrvatske,
odredbama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina (»Narodne novine« broj
155/02.) i odredbama Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u
Republici Hrvatskoj (»Narodne novine« broj 51/00. i 56/00.).

2. Predlagatelj osporava odredbe članka 23.
Zakona u točkama u kojima su navedeni nazivi gradova i naselja u gradovima:
točke 1., 4. i 6. (za naselja Frata, Poreč, Tar i Vabriga), točke 7. i 8. (Rovinj), te točka 9., kao i u
točkama u kojima su navedeni nazivi općina i naselja u općinama: točka 1.
(Bale), točke 3., 5., 7. i 10. (Kaštelir i Labinci),
točke 13.. 17., 18. i 26. (Višnjan), točka 27. (Vižinada), te točke 28. i 29. Zakona.

Ističe da su u spornim odredbama Zakona navedeni
nazivi gradova i naselja u tim gradovima isključivo na hrvatskom jeziku, što
smatra protivnim odredbama članka 12. stavka 2. i članka 15. stavaka 1. i 2.
Ustava Republike Hrvatske, kao i odredbama članka 7. točke 1., članka 10.,
članka 12. stavka 2., članka 13. i članka 41. Ustavnog zakona o pravima
nacionalnih manjina. Navedene odredbe Zakona smatra protivnima i odredbama
članaka 2. i 3. Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i
Talijanske Republike o pravima manjina (»Narodne novine – Međunarodni
ugovori«broj 15/97.), te odredbama članka 10. stavaka 1. i 2. Zakona o uporabi
jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj.

Predlagatelj citira navedene odredbe Ustava i
zakona te navodi da je primjenom članka 8. Osimskih
sporazuma određeno da, u trenutku prestanka važenja Specijalnog statuta
priloženog Londonskom memorandumu – sporazumu od 5. listopada 1954. godine,
ugovorne strane izjavljuju da će ostaviti na snazi unutrašnje mjere već
usvojene u primjeni Specijalnog statuta i da će osigurati, u okviru svog
unutrašnjeg prava, održavanje razine zaštite pripadnika dvaju dotičnih etničkih
grupa kako je to predviđeno normama zastarjelog Specijalnog statuta.

Nadalje, da su bivše općine u kojima je
statutima bila propisana ravnopravna uporaba hrvatskog i talijanskog jezika
prije donošenja Zakona, u skladu s propisima koji su tada bili na snazi,
obilježile dvojezične nazive naselja i geografskih lokaliteta.

*Prijedlog
nije osnovan.*

3. U članku 1. osporenog Zakona o područjima
županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj određeno je:

*Ovim se
Zakonom utvrđuju županije, gradovi i općine u Republici Hrvatskoj, određuje
njihov naziv, područje i sjedišta, te se uređuju i druga pitanja od važnosti za
teritorijalno ustrojstvo jedinica lokalne samouprave, odnosno jedinica lokalne
uprave i samouprave.*

U skladu s navedenom odredbom, u osporenom
članku 23. Zakona sadržani su nazivi gradova i općina te naselja u njihovom
sastavu na području Istarske županije, što ih predlagatelj osporava, jer nisu
napisani i na talijanskom jeziku.

4. Članak 12. stavak 2. Ustava propisuje:

*U
pojedinim lokalnim jedinicama uz hrvatski jezik i latinično pismo u službenu se
uporabu može uvesti i drugi jezik te ćirilično ili koje drugo pismo pod
uvjetima propisanim zakonom.*

Člankom 15. stavkom 1. i stavkom 2. određeno je:

*U
Republici Hrvatskoj jamči se ravnopravnost pripadnicima svih nacionalnih
manjina.*

*Ravnopravnost
i zaštita prava nacionalnih manjina uređuje se ustavnim zakonom koji se donosi
po postupku za donošenje organskih zakona.*

5. Polazeći od navedenih ustavnih odredbi koje
određuju da se ravnopravnost i zaštita prava nacionalnih manjina uređuje ustavnim
zakonom, zakonodavac je navedena pitanja uredio Ustavnim zakonom o pravima
nacionalnih manjina. Člankom 4. stavkom 3. Ustavnog zakona o pravima
nacionalnih manjina određeno je da prava i slobode propisane Ustavnim zakonom i
prava i slobode pripadnika nacionalnih manjina propisana posebnim zakonima,
nacionalne manjine i njihovi pripadnici ostvaruju na način i pod uvjetima
propisanima Ustavnim zakonom i posebnim zakonima. Stavkom 6. istog članka
određeno je da je Ustavnim zakonom ili posebnim zakonom moguće ostvarivanje
određenih prava i sloboda utvrditi ovisno o brojčanoj zastupljenosti pripadnika
nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj ili na nekom njenom području,
stečenim pravima i međunarodnim ugovorima koji, sukladno Ustavu Republike
Hrvatske, čine dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske.

Članak 13. Ustavnog zakona propisuje:

*Zakonom
kojim se uređuje uporaba jezika i pisma nacionalih
manjina i/ili statutima jedinica lokalne samouprave propisuju se mjere koje
omogućuju na područjima tradicionalno ili u znatnijem broju naseljenim
pripadnicima nacionalnih manjina očuvanje tradicijskih naziva i oznaka te
davanje naziva naseljima, ulicama i trgovima imena osoba i događaja od značaja
za povijest i kulturu nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj.*

U skladu s navedenim odredbama Ustavnog zakona,
Zakonom o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj
uređeni su uvjeti službene uporabe jezika i pisma nacionalnih manjina.

Članak 10. Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih
manjina u Republici Hrvatskoj propisuje:

*U općinama
i gradovima u kojima je u ravnopravnoj službenoj uporabi jezik i pismo
nacionalne manjine, dvojezično ili višejezično, istom veličinom slova, ispisuju
se:*

*1. pisani
prometni znakovi i druge pisane oznake u prometu,*

*2. nazivi
ulica i trgova,*

*3. nazivi
mjesta i geografskih lokaliteta.*

*Statutom
općine ili grada u kojima je u ravnopravnoj službenoj uporabi jezik i pismo
nacionalne manjine, propisat će se da li se prava iz stavka 1. ovoga članka ostvaruju
na cijelom području ili samo u pojedinim mjestima, te da li se i kod kojih
mjesta koriste tradicionalni nazivi mjesta ili lokaliteta.*

*Statutom
općine ili grada može se propisati da na području, na kojem je u službenoj
uporabi jezik i pismo nacionalne manjine, pravne i fizičke osobe koje obavljaju
javnu djelatnost mogu ispisivati nazive dvojezično ili višejezično.*

6. Osporenim Zakonom o područjima županija,
gradova i općina u Republici Hrvatskoj određeni su nazivi županija, gradova i
općina u Republici Hrvatskoj na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu, što je u
skladu s člankom 12. stavkom 1. Ustava koji propisuje da su u Republici
Hrvatskoj u službenoj uporabi hrvatski jezik i latinično pismo.

Službena uporaba drugog jezika te ćiriličnog ili
drugog pisma Ustavom je dopuštena samo u pojedinim lokalnim jedinicama, pod
uvjetima propisanim zakonom.

Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina i
Zakon o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj
propisuju pretpostavke za službenu uporabu drugog jezika i/ili pisma u
pojedinim lokalnim jedinicama, u skladu s člankom 12. stavkom 2. Ustava. Iz
mjerodavnih odredbi tih zakona razvidno je da su jedinice lokalne samouprave
ovlaštene svojim statutima odrediti ravnopravnu službenu uporabu jezika i/ili
pisma pojedine nacionalne manjine na svom području ili jednom njegovom dijelu,
pod uvjetima propisanima zakonom. Obveza ispisivanja naziva naselja i
geografskih lokaliteta na jeziku nacionalne manjine postoji, prema tome, samo u
jedinicama lokalne samouprave u kojima je statutom, donesenim u skladu s
mjerodavnim zakonima, utvrđena službena uporaba jezika i/ili pisma pojedine
nacionalne manjine. Tu zakonsku obvezu provode nadležna tijela dotične jedinice
lokalne samouprave u skladu s Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina,
Zakonom o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj i
svojim statutom. Predmet uređenja osporenog Zakona o područjima županija,
gradova i općina u Republici Hrvatskoj, nasuprot tome, nisu (mogući) nazivi naselja
i geografskih lokaliteta na nekom od jezika i/ili pisama nacionalnih manjina.

Budući da je u Republici Hrvatskoj zajamčena
uporaba jezika i pisma nacionalnih manjina, te da sve općine i gradovi koje
navodi predlagatelj imaju pravnu mogućnost ostvarivanja prava na dvojezične
nazive pod pretpostavkama utvrđenima mjerodavnim zakonom, Ustavni sud ocjenjuje
neosnovanim tvrdnju podnositelja da osporeni Zakon nije u suglasnosti s
međunarodnim ugovorima, navedenima u točki 2. obrazloženja ove odluke.

7. U vezi s prijedlogom predlagatelja za ocjenu
suglasnosti Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici
Hrvatskoj s Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina i Zakonom o uporabi
jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, Ustavni sud napominje
da nije nadležan ocjenjivati međusobnu usklađenost zakona.

8. U skladu s navedenim, na temelju članka 43.
Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj
99/99., 29/02., 49/02. – pročišćeni tekst) riješeno je kao u točki I. izreke.

9. Odluka o objavi rješenja (točka II. izreke)
temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske.

Broj: U-I-1682/2003

Zagreb, 26. listopada 2005.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Suda

**dr****. sc. Petar Klarić**, v. r.

Rješenje, NN 133/2005-2489