## Pravilnik o kriterijima, postupku, načinu utvrđivanja i osiguranja križanja željezničke pruge i ceste

### NN 32/1994 (22.4.1994.), Pravilnik o kriterijima, postupku, načinu utvrđivanja i osiguranja križanja željezničke pruge i ceste

# MINISTARSTVO POMORSTVA, PROMETA I VEZA

Na temelju članka 49. stavak 3. članka 55. stavka 2. članka
56. stavka 3. Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu ("Narodne
novine" br. 77/92), ministar pomorstva, prometa i veza donosi

## PRAVILNIK

### O KRITERIJIMA, POSTUPKU, NAČINU UTVRÐIVANJA I OSIGURANJA KRIŽANJA ŽELJEZNIČKE PRUGE I CESTE

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom se određuju: - kriteriji za utvrđivanje križanja
željezničke pruge i ceste koji ne mogu biti u istoj razini,

- kriteriji i postupak za svođenje i utvrđivanje zajedničkog
mjesta i načina križanja željezničke pruge i ceste i željezničke
pruge i pješačke staze u istoj razini (cestovni i pješački
prijelaz)

- način osiguravanja prometa na cestovnom i pješačkom
prijelazu i križanju industrijskog kolosijeka s prugom gradske željeznice

- propisana preglednost na željezničku prugu odnosno industrijski
kolosijek

- uvjeti kojima moraju udovoljavati mimoilazne zaštitne ograde.

Članak 2.

Odredbe ovog Pravilnika koje su propisane za pješačke staze odnose
se na izdvojene nogostupe i izdvojene biciklističke staze ukoliko
se ne osiguravaju zajedno s cestovnim prijelazom.

II. KRIŽANJE ŽELJEZNIČKE PRUGE I CESTE U DVIJE RAZINE

Članak 3.

Križanje željezničke pruge sa Cestom ili pješačkom stazom
pored slučajeva predviđenih zakonom, ne može biti u istoj razini
ni u slučaju:

- kada je dopuštena brzina na pruzi veća od 160 km/sat - kada
pješačka staza prelazi željezničku prugu u kolodvoru, između
ulaznih skretnica.

III. SVOÐENJE I UTVRÐIVANJE ZAJEDNIČKOG MJESTA
I NAČINA KRIŽANJA ŽELIEZNIČKE PRUGE I CESTE I ŽELJEZNIČKE
PRUGE I PJEŠAČKE STAZE U ISTOJ RAZlNI

Članak 4.

Mjesto križanja željezničke pruge sa cestom u istoj razini određuje
se ovisno od kategorije željezničke pruge, dopuštene brzine na pruzi,
terenskih uvjeta i mjesnih prilika na mjestu križanja. Kolnik ceste na
cestovnom prijelazu mora biti u istoj razini s gornjim rubovima tračnica
u dužini od najmanje metra s obje strane pruge mjereno od osi kolosijeka,
odnosno od osi krajnjeg kolosijeka kada cesta prelazi preko dva ili više
kolosijeka.

Novoizgrađeni cestovni prijelaz u razini mora biti u pravilu, izveden
pod kutom od 90 ali ne manjim od 60 u odnosu na željezničku prugu.

Na obje strane pruge novoizgrađena ili rekonstruirana cesta može
biti u nagibu najviše 30% na dužini od najmanje 20 metara.

Članak 5.

Razmak između dva cestovna prijelaza ne smije manji od:

- 2.000 metara na glavnoj magistralnoj pruzi i na pruzi na kojoj je
dopuštena brzina veća od 100 km/sat,

- 1.500 metara na pomoćnoj magistralnoj pruzi i pruzi I. reda,

- 1.000 metara na pruzi II. reda.

Iznimno od odredaba stavka 1. ovog članka. razmak između
dva cestovna prijelaza može biti manji ako je zbog nepovoljnih terenskih
uvjeta dužina spojne ceste veća od 4.500 metara. Razmak između
dva cestovna prijelaza u ovim slučajevima ne smije biti manji od:

-1.500 metara na glavnoj magistralnoj pruzi i na pruzi na kojoj je dopuštena
brzina veća od 100 km/sat

- 1.000 metara na pomoćnoj magistralnoj,pruzi i pruzi I. reda.

- 700 metara na pruzi II. reda.

Razmak između cestovnog i pješačkog prijelaza, odnosno izmedu
dva pješačka prijelaza ne smije biti manji od:

- 500 metara na glavnoj magistralnoj pruzi i na pruzi na kojoj je dopuštena
brzina veća od 100 km/sat

. - 350 metara na pomoćnoj magistralnoj pruzi i pruzi I. reda,

- 200 metara na pruzi II. reda.

Članak 6.

Prijelazi koji ne udovoljavaju uvjetima iz članka 5. moraju se
ukinuti ili svesti na najneophodniji broj usmjeravanjem dvije ili više
cesta na zajedničko mjesto križanja.

Članak 7.

Ako se cestovni prijelaz ukida svođenjem na susjedni odnosno križanje
pruge i ceste izvan iste razine, prije ukidanja treba izgraditi spojnu
cestu.

Spojna cesta ne smije imati nepovoljnije tehničke značajke
od ceste koja se svodi.

Članak 8.

Pri svođenju dva ili više cestovnih prijelaza na zajedničko
mjesto križanja, mora se odabrati mjesto gdje cesta prelazi prugu izvan
razine, odnosno cestovni prijelaz koji je osiguran uređajima. Ako ni
jedno mjesto križanja ne ispunjava uvjete iz stavka 1. ovog članka,
križanje se mora svesti na cestovni prijelaz na kojem postoji propisana
preglednost ceste na željezničku prugu.

IV. NAČIN OSIGURANJA PROMETA NA CESTOVNOM I PJEŠAČKOM
PRIJELAZU I KRIŽANJU INDUSTRIJSKOG KOLOSIJEKA S PRUGOM GRADSKE ŽELJEZNICE

Članak 9.

Osiguranje prometa na križanju željezničke pruge i ceste u istoj
razini osigurava se:

- uređajima za zatvaranje cestovnog prijelaza na križanju magistralne
pruge s regionalnom i lokalnom cestom, te pruge I. i II. reda s magistralnom
cestom,

- uređajima za davanje znakova kojima se najavljuje približavanje
vlaka ili željezničkog vozila na križanju magistralne pruge s nerazvrstanom
cestom, te pruge I. i II. reda s regionalnom cestom,

- prometnim znacima s propisanom preglednošću na križanju pruge
I. i II. reda s lokalnom i nerazvrstanom cestom.

Članak 10.

Osiguranje prometa na križanju industrijskog kolosijeka i ceste u istoj
razini osigurava se:

- uređajima za davanje znakova kojima se najavljuje približavanje
vlaka ili željezničkog vozila na križanju industrijskog kolosijeka
s magistralnom i regionalnom cestom:

- osobljem koje prati vlak na križanju industrijskog kolosijeka s lokalnom
i nerazvrstanom cestom.

Osiguranje prometa na križanju industrijskog kolosijeka sa cestom u
gradovima može se osigurati zajedno s cestovnim križanjem gdje se sudionicima
u cestovnom prometu daju prometni znaci trobojnim svjetlima.

Na križanju industrijskog kolosijeka sa cestom koji je osiguran uređajima,
na industrijskom kolosijeku s obje strane prijelaza moraju se ugraditi
iskliznice odnosno žeIjeznički signali koji moraju biti u međusobnoj
ovisnosti sa signalima na cesti, tako da istovremeno dopuštaju vožnju samo
po cesti ili samo po industrijskom kolosijeku.

Članak 11.

Osiguranje prometa na križanju željezničke pruge i pješačke
staze u istoj razini osigurava se

- uređajima za davanje znakova kojima se najavljuje približavanje
vlaka ili željezničkog vozila i mimoilaznim ogradama na pruzi na
kojoj je dopuštena brzina veća od 120 km/sat.

- mimoilaznim zaštitnim ogradama i propisanom preglednošću, na
pruzi na kojoj dopuštena brzina nije veća od 120 km/sat.

Članak 12.

Osiguranje prometa na križanju industrijskog kolosijeka i pješačke
staze u istoj razini osigurava se:

- mimoilaznim zaštitnim ogradama i propisanom preglednošću.

Članak 13.

Ako cestovni i pješački prijelaz nema propisanu preglednost mora
se osigurati uređajima.

Članak 14.

Križanje industrijskog kolosijeka i pruge gradske željeznice u istoj
razini, mora biti osigurano iskliznicama odnosno željezničkim signalima
na industrijskom kolosijeku s obje strane prijelaza i uređajima za
davanje prometinih znakova koji se odnose na gradsku željeznicu. Iskliznice
odnosno željeznički signali i uređaji za davanje prometnih znakova
gradskoj željeznici moraju biti u međusobnoj ovisnosti tako da dopuštaju
vožnju samo po industrijskom kolosijeku ili samo po kolosijeku gradske
željeznice.

Članak 15.

HŽ -Hrvatske željeznice odnosno pravna osoba koja gospodari sa industrijskim
kolosijekom u dogovoru sa pravnom osobom koja gospodari cestom može privremeno
zatvoriti cestovni prijelaz koji kroz određeno vremensko razdoblje
neće biti u uporabi, zbog zatvaranja cestovnog prometa na cesti.

Članak 16.

HŽ -Hrvatske željeznice odnosno osoba koja gospodari sa industrijskim
kolosijekom u dogovoru sa pravnom osobom koja gospodari cestom može donijeti
odluku da pojedini cestovni prijelaz, koji je osiguran uređajima za
zatvaranje, a ne uključuje se automatski nailaskom vlaka, bude redovito
zatvoren. Ovakove cestovne prijelaze otvara željezničko osoblje,
na traženje sudionika u cestovnom prometu.

V. PROPISANA PREGLEDNOST NA ŽELJEZNIČKU PRUGU

Članak 17.

Propisanka preglednost sa ceste na željezničku prugu određuje
se "trokutom preglednosti". Trokutom preglednosti osigurava se
sudionicima u cestovnom prometu nesmetan vidik na željezničku prugu
s obje strane ceste radi pravovremenog uočavanja vlaka odnosno željeničkog
vozila u cilju sigurnog prelaska preko željezničke pruge.

Članak 18.

Trokut preglednosti je prostor ograničen crtama koje čine
trokut ABC na slici 1.

Točka B nalazi se u osi kolnika ceste od koje počinje
preglednost cestovnog prijelaza, u ravnini s prometnim znakom "Andrijin
križ".

Točke A i C nalaze se u osi kolosijeka željezničke pruge
na kojima se mora uočiti željezničko vozilo iz točke
B na cesti. Točka S nalazi se u sjecištu osi kolnika ceste i željezničke
pruge · Crta 1. je okomica na os ceste koju mora proći cestovno
vozilo da bi bilo izvan slobodnog profila pruge.

Najmanja udaljenost crte 1. od točke S ovisi od kuta križanja
pruge i ceste i iznosi:

za kut 80 - 90 stupnjeva 3,50 m za kut 70 - 79 stupnjeva 4,50 m za kut
60 - 69 stupnjeva 5,50 m za kut 50 - 59 stupnjeva 6,50 m za kut 40 - 49
stupnjeva 8,00 m za kut 30 - 39 stupnjeva 11,00 m za kut 20 - 29 stupnjeva
17,00 m

Udaljenost AS i SC određuje se za svaki prijelaz posebno, prema
izrazu: AS = SC = Vv x t

u kojem je: Vv - najveća dopuštena brzina na pruzi

t - ukupno potrebno vrijeme da cestovno vozilo najveće dopuštene
duljine krene iz točke B i zadnjim svojim dijelom prijeđe crtu
1 na suprotnoj strani pruge

t = tu + tc

tu - potrebno vrijeme da cestovno vozilo nakon pokretanja postigne brzinu
Vc = 5 km/sat uz pretpostavljeno jednoliko ubrzano kretanje.

tu = Vc/a

Vc - brzina cestovnog vozila na cestovnom prijelazu.

a - konstantno ubrzanje cestovnog vozila (od trenutka pokretanja iz
točke B do trenutka postizanja brzine od 5 km/sat) koje iznosi 1
m/s.

tc - vrijeme vožnje cestovnog vozila nakon postizanja brzine od Vc =
5 km/sat dok zadnjim dijelom ne prijeđe crtu 1.

tc = (m + n + d - s)/Vc

m - udaljenost prometnog znaka "Andrijin križ" od osi kolosijeka
mjerena po osi ceste.

n - udaljenost crte 1 od osi kolosijeka mjerene po osi ceste. d - najveća
dopuštena duljina cestovnog vozila. s - put koji prijeđe cestovno vozilo
nakon pokretanja iz točke B dok ne postigne brzinu VC = 5 km/sat.

s = 1/2 at

Članak 19.

Propisana preglednost na željezničku prugu odnosno na industrijski
kolosijek na pješačkom prijelazu postoji ako pješak tri metra ispred
najbliže tračnice željezničkog kolosijeka vidi prugu najmanje
u duljini koja se dobije množenjem najveće dopuštene brzine na željezničkoj
pruzi sa dva (Vv x 2) izražene u metrima računajući od sjecišta
osi žeIjezničke pruge i osi pješačke staze (Slika 2).

VI. UVJETI KOJIMA MORAJU UDOVOLJAVATI MIMOILAZNE ZAŠTITNE OGRADE

Članak 20.

Mimoilazne zaštitne ograde na pješačkom prijelazu moraju biti
izvedene kako je prikazano na slici 2.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 21.

Usklađivanje postojećeg stanja cestovnih i pješačkih
prijelaza s odredbama članka 3., 5., 6., 7., 9. alineja prva i druga,
članak 10. stavak 1. alineja prva, članak 11. stavak 1 alineja
prva i članka 14 ovog Pravilnika obavit će se sukladno planovima
razvoja i održavanja željezničke infrastrukture odnosno planovima
razvoja i održavanja cesta.

Članak 22.

Do rješenja cestovnih i pješačkih prijelaza prema odredbama ovog
Pravilnika, na cestovom i pješačkom prijelazu na kojem je predviđena
izgradnja objekta u dvije razine ( denivelacija) ili osiguranje ugradnjom
uređaja biti osigurana preglednost s ceste na željezničku prugu
(trokut preglednosti).

Članak 23.

Ako se trokut preglednosti ne može osigurati za dopuštene brzine na
pruzi, brzine treba smanjiti, ali najviše do:

- 60 km/sat na križanjima željezničke pruge sa nerazvrstanom
cestom,

- 40 km/sat na križanjima željezničke pruge sa razvrstanom cestom.

Članak 24.

Trokut preglednosti na cestovnom i pješačkom prijelazu mora se
osigurati u roku šest mjeseci, od dana stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Odredba članka 23. ovog Pravilnika počet će se primjenjivati
danom početka primjene voznog reda HŽ-Hrvatskih željeznica za razdoblje
1995/96 godina.

Članak 25.

Stupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o kriterijima
za utvrđivanje zajedničkog mjesta križanja željezničke
pruge s cestama ("Narodne novine" 16/81.) i Pravilnik o preglednosti
na željezničku prugu s obje strane ceste i načinu osiguranja
cestovnih prijelaza i križanja gradskih željeznica s prigradskim i industrijskim
željeznicama ("Narodne novine" br.16/81. i 34/90).

Članak 26.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa : 011-01/94-02/27

Urbroj : 530-01/94-4

Zagreb, 31. ožujka 1994.

Ministar pomorstva, prometa i veza

**Ivica Mudrinić, dipl. ing., v.r.**

![](dodatni/361967.gif)

![](dodatni/361968.gif)

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Pravilnik, NN 32/1994-595