## Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti

### NN 60/1992 (1.10.1992.), Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti

Proglašavam Zakon o zaštiti pućanstva od zaraznih bolesti, koji je donio
Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 25. rujna 1992.

Broj : PA4-71 / 1-92.

Zagreb, 25. rujna 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom utvrđuju se zarazne bolesti čije je sprečavanje i suzbijanje
od interesa za Republiku Hrvatsku kao i mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih
bolesti.

Članak 2.

Epidemijom zarazne bolesti, prema ovom Zakonu, smatra se porast oboljenja
od zarazne bolesti neuobičajen po broju slučajeva, vremenu, mjestu i zahvaćenom
pučanstvu, te neuobičajeno povećanje broja oboljenja s komplikacijama ili
smrtnim ishodom, kao i pojava dvaju ili više međusobno povezanih oboljenja
od zarazne bolesti, koja se nikada ili više godina nisu pojavljivala na
jednom području te pojava većeg broja oboljenja čiji je uzročnik nepoznat,
a prati ih febrilno stanje.

Zaraženim područjem, prema ovom Zakonu, smatra se područje na kojem
postoji jedan izvor ili više izvora zaraze i na kojem postoje uvjeti za
širenje zaraze.

Ugroženim podružjem, prema ovom Zakonu, smatra se područje na koje se
može prenijeti zarazna bolest sa zaraženog područja i na kojem postoje
uvjeti za širenje zaraze.

Pojavu epidemije zarazne bolesti u Republici Hrvatskoj proglašava te
određuje zaraženo odnosno ugroženo područje, ministar zdravstva prema dokumentiranom
zahtjevu organizacije zdravstva i stručnom mišljenju Zavoda za zaštitu
zdravlja Republike Hrvatske.

Proglašenje pojave epidemije objavljuje se u "Narodnim novinama".

II. ZARAZNE BOLESTI

Članak 3.

Prema ovom Zakonu, zaraznim bolestima čije je sprečavanje i suzbijanje
od interesa za Republiku Hrvatsku, smatraju se:

1. Aktivna tuberkuloza (Tuberculosis activa)

2. Bjesnoća (Rabies)

3. Botulizam (Botulismus)

4. Brill-Zinsserova bolest (Morbus Brill-Zinsser)

5. Bruceloza (Brucellosis)

6. Crni prišt (Anthrax)

7. Crvenka (Rubeola)

8. Difterija (Diphtheria)

9. Dizenterija (Dysenteria)

10. Dječja paraliza (Poliomyelitis anterior acuta)

11. Ehinokokoza (Echinococcosis)

12. Enterokolitis (Enterocolitis)

13. Enteroviroze (Enteroviroses)

14. Erizipel (Erysipelas)

15. Gripa (Influenza)

16. Guba (Lepra)

17. Helmintoze (Helmintoses)

18. Hemoragijska groznica s bubrežnim sindromom (Febris haemorrhagica
cum syndroma renale)

19. Hripavac (Pertussis)

20. Infekcijska mononukleoza (Mononucleosis infectiosa)

21. Kapavac (Gonorrhoea)

22. Klamidijaza (Chlamydiasis) i ostale SPB

23. Kolera (Cholera)

24. Kozice, herpes zoster (Varicella, herpes zoster)

25. Krpeljni meningoencefalitis (Meningoencephalitis acarina)

26 Kuga (Pestis)

27. Legionarska bolest (Legionellosis)

28. Leptospiroze (Leptospiroses)

29. Lišmanijaza kožna/visceralna (Leishmaniasis cutanea/visceralis)

30. Lyme-borelioza (Lyme-borreliosis)

31. Malarija (Malaria)

32. Meningokokni meningitis, sepsa (Meningitis epidemica, sepsis)

33. Meningitis bakterijski (ostali) (Meningitis)

34. Ospice (Morbilli)

35. Ornitoza-psitakoza (Ornithosis-psittacosis)

36. Papatači groznica (Febris pappataci)

37. Pjegavac (Typhus exanthematicus)

38. Povratna groznica (Febris recurrens)

39. Q groznica (Febris Q)

40. Rikecioze (ostale) (Rickettsioses)

41. Salmoneloza (Salmonelloses)

42. Sifilis (Syphilis)

43. Sindrom stečenog nedostatka imuniteta (SIDA/AIDS)

44. Streptokokna upala grla, šarlah (Angina streptococcica, scarlatina)

45. Svrab (Scabies)

46. Tetanus (Tetanus)

47. Toksoplasmoza (Toxoplasmosis)

48. Trbušni tifus ('Iyphus abdominalis)

49. Trihineloza (Trichinellosis)

50. Trovanje hranom (osim salmonela) (Toxiinfectio alimentaris)

51. 'Iularemija (Tularemia)

52. Upala pluća (Pneumonija, bronchopneumonia)

53. Ušljivost glave/tijela (Pediculosis capitis/corporis)

54. Virusna žutica (Hepatitis virosa)

55. Virusne hemoragijske groznice (Febres haemorrhagicae virosae)

56. Virusni meningitis (Meningitis virosa)

57. Zarazna upala mozga (Encephalitis)

58. Zaušnjaci (Parotitis epidemica)

59. Žuta groznica (Febris flava)

60. Nosilaštvo HBsAg

61. Nosilaštvo HIV protutijela

62. Nosilaštvo S. typhi.

Ako se pojavi opasnost i od drugih zaraznih bolesti koje mogu ugroziti
pučanstvo Republike Hrvatske, Vlada Republike Hrvatske može odrediti, da
se za zaštitu pučanstva od tih zaraznih bolesti primjenjuju sve ili pojedine
mjere predviđene ovim Zakonom.

III. PRAVA I OBVEZE JEDINICA LOKALNE SAMOUPRAVE, ORGANIZACIJA
ZDRAVSTVA I ZDRAVSTVENIH DJELATNIKA KOJI OBAVLJAJU POSLOVE ZDRAVSTVENE
ZAŠTITE SAMOSTALNO OSOBNIM RADOM U ZAŠTITI PUČANSTVA OD ZARAZNIH BOLESTI

Članak 4.

Općine su dužne propisati mjere za zaštitu pučanstva od.zaraznih bolesti
i u tu svrhu osigurati potrebna sredstva.

Članak 5.

Općine i organizacije zdravstva dužne su na prijedlog nadležne higijensko-epidemiološke
službe, donijeti program mjera zaštite pučanstva od zaraznih bolesti za
tekuću kalendarsku godinu.

Programom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se mjere, izvršioci programa,
sredstva, rokovi te način plaćanja i provedbe programa.

Članak 6.

Mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti dužne su provoditi i
osigurati njihovo provođenje jedinice lokalne samouprave, organizacije
zdravstva i zdravstveni djelatnici koji obavljaju poslove zdravstvene zaštite
samostalno osobnim radom.

Članak 7.

Zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti koje se mogu prenijeti sa životinja
na ljude, provode organizacije zdravstva i zdravstveni djelatnici koji
obavljaju poslove zdravstvene zaštite samostalno osobnim radom, u suradnji
s nadležnim organima i veterinarskim stanicama, a sastoje se od uzajamnog
izvješćivanja o pojavi i kretanju tih bolesti te organiziranja i provedbe
protuepidemijskih, higijenskih i drugih mjera za sprečavanje odnosno suzbijanje
pojedinih zaraznih bolesti.

Članak 8.

Svaka osoba, poduzeće i druga pravna osoba te osobe, koje obavljaju
djelatnost samostalno osobnim radom, dužni su omogućiti nadležnom organu
uprave kao i zdravstvenim djelatnicima u organizacijama zdravstva da obavljaju
propisane zdravstvene preglede osoba, objekata, proizvoda, uzimaju potreban
materijal za preglede te da poduzimaju druge propisane mjere za zaštitu
pučanstva od zaraznih bolesti.

Članak 9.

Svaka osoba ima pravo koristiti se mjerama za zaštitu pučanstva od zaraznih
bolesti predviđenim ovim Zakonom. Osobe oboljele od zaraznih bolesti imaju
pravo i obvezu liječiti i pridržavati se propisanih mjera i uputa organizacije
zdravstva i zdravstvenih djelatnika koji obavljaju poslove zdravstvene
zaštite samostalno osobnim radom, osobito što se tiče zaštite okoline od
zaraze.

Posebna dužnost osobe koja stalno ili povremeno izlučuje klice neke
zarazne bolesti, sastoji se u obvezi pridržavanja propisanih mjera i uputa
što ih odredi organizacija zdravstva ili zdravstveni djelatnik koji obavlja
poslove zdravstvene zaštite samostalno osobnim radom.

IV. MJERE ZA ZAŠTITU PUČANSTVA OD ZARAZNIH BOLESTI

Članak 10.

Zaštita pučanstva od zaraznih bolesti, ostvaruje se mjerama za sprečavanje
i suzbijanje zaraznih bolesti koje mogu biti :

A. opće mjere

B. posebne mjere

C. ostale mjere

A. OPĆE MJERE ZA SPREČAVANJE I SUZBIJANJE ZARAZNIH BOLESTI

Članak 11.

Opće mjere za sprečavanje i suzbijanje zaraznih bolesti su :

1. osiguravanje zdravstvene ispravnosti namirnica i predmeta opće uporabe
te sanitarno-tehničkih i higijenskih uvjeta proizvodnje i prometa istih;

2. osiguravanje zdravstvene ispravnosti vode za piće te sanitarna zaštita
zona izvorišta i objekata, odnosno uređaja koji služe za javnu opskrbu
vodom za piće;

3. osiguravanje sanitarno-tehničkih i higijenskih uvjeta na javnim mjestima,
u javnim zgradama i sredstvima javnog prometa;

4. osiguravanje sanitarno-tehničkih i higijenskih uvjeta odvodnje otpadnih
voda i drugih otpadnih tvari;

5. obavljanje obvezatne (preventivne) dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije
i to u:

- objektima za javnu vodoopskrbu pitkom vodom,

- objektima za proizvodnju i promet namirnica i predmeta opće uporabe
te sirovina za njihovu proizvodnju odnosno prijevoznim sredstvima namijenjenim
za njihov prijevoz,

- objektima odnosno prostorima za uklanjanje otpadnih voda i drugih
otpadnih tvari,

- objektima organizacija zdravstva i zdravstvenih djelatnika koji obavljaju
poslove zdravstvene zaštite samostalno osobnim radom,

- odgojno-obrazovnim objektima,

- objektima i sredstvima javnog prometa,

- stambenim objektima i dvorištima,

- ostalim objektima (prostorijama, na površinama, sredstvima rada i
dr.) poduzeća i drugih pravnih osoba te fizičkih osoba.

B. POSEBNE MJERE ZA SPREČAVANJE I SUZBIJANJE ZARAZNIH BOLESTI

Članak 12.

Posebne mjere za sprečavanje i suzbijanje zaraznih bolesti su:

1. rano otkrivanje izvora zaraze i puteva prenošenja zaraze,

2. laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti odnosno epidemije
zaraznih bolesti,

3. prijavljivanje,

4. prijevoz, izolacija i liječenje oboljelih,

5. obvezatna dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija,

6. zdravstveni nadzor nad kliconošama, zaposlenim i drugim osobama,

7. zdravstveni odgoj osoba,

8. imunizacija, seroprofilaksa i kemoprofilaksa,

9. karantena.

1. Rano otkrivanje izvora zaraze i puteva prenošenja zaraze

Članak 13.

Radi ranog otkrivanja izvora zaraze i puteva prenošenja zaraze, organizacije
zdravstva obavljaju:

1) epidemiološko terenski izvid;

2) epidemiološko ispitivanje (anketiranje):

a) pri pojavi Brill-Zinsserove bolesti, bruceloze, tuberkuloze, hemoragijske
groznice s bubrežnim sindromom, virusne žutice, bjesnoće, malarije, ospica,
meningokokne bolesti, Q groznice, sindroma stečenog nedostatka imuniteta,
nosilaštva HIV antitijela, trbušnog tifusa i paratifusa, pjegavca, povratne
groznice, dječje paralize, difterije, gonoreje, sifilisa, crnog prišta,
lepre, tularemije, trihineloze, legionarske bolesti, lišmanijaze, ornitoze-psitakoze
i botulizma te pri projavi epidemije drugih zaraznih bolesti;

b) pri pojavi ili opasnosti od pojave kolere i kuge;

3) zdravstvene preglede osoba koje su preboljele trbušni tifus, virusnu
žuticu tipa B i C, a po epidemiološkim indikacijama i po preboljeloj dizenteriji
i salmonelozi;

4) zdravstvene preglede osoba za koje se sumnja da su oboljele ili da
nose klice (kliconoše) zaraznih bolesti iz točke 2. ovoga članka ili drugih
zaraznih bolesti;

5) epidemiološko ispitivanje i zdravstvene preglede osoba koje su oboljele
ili se sumnja da boluju od zaraznih bolesti nepoznatog uzročnika;

6) ispitivanje krvi davatelja na prisutnost markera virusne žutice tipa
B i C i antitijela na viruse side, a kod davatelja sjemena i organa za
presađivanje na prisutnost antitijela za virus side u krivi kao i antigena
(virusa) uzročnika side u sjemenu odnosno organima.

2. Laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti odnosno epidemije
zaraznih bolesti

Članak 14.

Laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti obavlja se kod
pojave ili sumnje na pojavu slijedećih zaraznih bolesti: tuberkuloze, bjesnoće,
botulizma, Brill-Zinsserove bolesti, bruceloze, crnog prišta, dječje paralize,
difterije, kapavca, kolere, krpeljnog meningoencefalitisa, kuge, legionarske
bolesti, lišmanijaze, Lyme - borelioze, malarije, meningokokne bolesti,
pjegavca, povratne groznice, Q groznice, sifilisa, sindroma stečenog nedostatka
imuniteta, trbušnog tifusa, trihineloze, tularemije, hemoragijske groznice
s bubrežnim sindromom, virusnih hemoragijskih groznica, virusne žutice
tipa B i C te žute groznice.

Laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti obavlja se i u
slučaju pojave ili opasnosti od pojave epidemije zarazne bolesti iz članka
3. ovoga Zakona.

Laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti odnosno epidemije
zaraznih bolesti iz stavka 1. i 2. ovoga članka, kao i provjeru laboratorijskog
ispitivanja uzročnika zaraznih bolesti radi utvrđivanja dijagnoze obavljaju
organizacije zdravstva.

Provjeru (verifikaciju) laboratorijskih.ispitivanja iz stavka 3. ovoga
članka obavljaju specijalizirani (referentni) laboratoriji i to kod slijedećih
zaraznih bolesti: bjesnoće, Brill-Zinsserove bolesti, bruceloze, dječje
paralize, difterije, gripe, kolere, kuge, legionarske bolesti, malarije,
pjegavca, povratne groznice, salmoneloza, sindroma stečenog nedostatka
imuniteta, trbušnog tifusa, virusnih hemoragijskih groznica i žute groznice.

Provedbene propise o uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke
opremljenosti, prostorija i drugih uvjeta kojima moraju udovoljavati organizacije
zdravstva koje obavljaju laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih
bolesti, odnosno epidemije zaraznih bolesti i provjeru (verifikaciju) laboratorijskog
ispitivanja uzročnika zaraznih bolesti radi utvrđivanja dijagnoze, donosi
ministar zdravstva.

Ministar zdravstva rješenjem određuje u kojim se organizacijama zdravstva
može obavljati laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti odnosno
epidemije zaraznih bolesti i provjera (verifikacija) laboratorijskog ispitivanja
uzročnika zaraznih bolesti radi utvrđivanja dijagnoze.

Rješenje se objavljuje u "Narodnim novinama".

Članak 15.

Organizacije zdravstva iz članka 14. ovoga Zakona dužne su voditi evidenciju
o izvršenim laboratorijskim ispitivanjima i dostavljati izvješće o uzročnicima
zaraznih bolesti odnosno epidemije, zaraznih bolesti nadležnom organu odnosno
ovlaštenoj organizaciji, u skladu s provedbenim propisom kojeg donosi ministar
zdravstva.

3. Prijavljivanje

Članak 16.

Obvezi prijavljivanja zaraznih bolesti podliježu:

I) svako oboljenje ili smrt od zarazne bolesti navedene u članku 3.
ovoga Zakona ili od zarazne bolesti koju odredi Vlada Republike Hrvatske;

2) svaka sumnja na oboljenje od Brill-Zinsserove bolesti, kolere, kuge,
pjegavca, žute groznice ili virusnih hemoragijskih groznica;

3) svaka epidemija zarazne bolesti navedena u članku 3. ovoga Zakona;

4) svako izlučivanje klica trbušnog tifusa;

5) svako nošenje antigena virusne žutice tipa B i C i antitijela na
virus sindroma stečenog nedostatka imuniteta.

Prijavu podnosi organizacija zdravstva i zdravstveni djelatnik koji
obavlja poslove zdravstvene zaštite samostalno osobnim radom, nadležnom
organu odnosno ovlaštenoj organizaciji.

Liječnik ili drugi zdravstveni djelatnik koji utvrdi oboljenje, sumnju
da postoji oboljenje, ozljeda ili smrt od zarazne bolesti iz stavka 1.
ovoga članka, a ne nalazi se na dužnosti u organizaciji zdravstva, dužan
je o tome bez odlaganja izvijestiti najbližu organizaciju zdravstva.

Članak 17.

Prijavljivanje zaraznih bolesti obavlja se na temelju kliničke dijagnoze,
a samo izuzetno nakon laboratorijske potvrde.

Članak 18.

O svakom oboljenju od bjesnoće, bruceloze, crnog prišta, ehinokokoze,
kuge, leptospiroze, Q groznice, salmoneloze, trihineloze ili tularemije,
organizacija zdravstva koja utvrdi oboljenje, dužna je odmah izvijestiti
nadležnu veterinarsku stanicu, odnosno organ uprave nadležan za poslove
veterinarstva.

Veterinarska stanica dužna je odmah izvijestiti nadležnu organizaciju
zdravstva, odnosno organ uprave nadležan za poslove zdravstva, o svakom
utvrđenom oboljenju ili uginuću životinje od zarazne bolesti iz stavka
1. ovoga članka.

Članak 19.

Provedbene propise o načinu prijavljivanja zaraznih bolesti utvrđenih
ovim Zakonom, donosi ministar zdravstva.

4. Prijevoz, izolacija i liječenje oboljelih

Članak 20.

Osobe za koje se utvrdi da boluju od Brill-Zinsserove bolesti, sifilisa
u zaraznom stadiju, meningokokne bolesti, gube, kolere, kuge, virusnih
hemoragijskih groznica, dječje paralize, difterije, pjegavca, povratne
groznice, trbušnog tifusa, bruceloze, malarije, bjesnoće, tetanusa i crnog
prišta te osobe za koje se sumnja da boluju od kolere, kuge ili virusnih
hemoragijskih groznica, mogu se prevoziti samo odgovarajućim sanitetskim
prijevoznim sredstvom i uz uvjete koji onemogućavaju širenje zaraze.

Članak 21.

Osobe za koje se utvrdi da su oboljele ili za koje se sumnja da boluju
od zaraznih bolesti iz članka 20. ovoga zakona, obvezatno se izoliraju
i liječe u organizacijama zdravstva za liječenje zaraznih bolesti.

Osobe oboljele od drugih zaraznih bolesti, izoliraju se i liječe u stanu,
ukoliko za to postoje uvjeti odnosno u organizaciji zdravstva.

Članak 22.

Ako se pojavi epidemija pojedinih zaraznih bolesti u većem opsegu, izolacija
i liječenje oboljelih može se obavljati i udrugim odgovarajućim objektima
osposobljenim za tu svrhu.

Odluku o izolaciji i liječenju oboljelih osoba u objektima navedenim
u stavku 1. ovoga članka donosi ministar zdravstva.

5. Obvezatna dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija

Članak 23.

Obvezatna dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija obavlja se radi:

- sprečavanja pojave zaraznih bolesti (preventivna dezinfekcija, dezinsekcija
i deratizacija - kao opća mjera),

- suzbijanja širenja određenih zaraznih bolesti (protuepidemijska dezinfekcija,
dezinsekcija i deratizacija - kao posebna mjera).

Članak 24.

Obvezatnu preventivnu dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju provode
organizacije zdravstva i druge pravne osobe te osobe koje djelatnost obavljaju
samostalno osobnim radom, ako udovoljavaju propisanim uvjetima.

Ukoliko mjere preventivne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije
provode druge pravne osobe i osobe koje djelatnost obavljaju samostalno
osobnim radom, iste obavljaju u skladu s utvrđenim programom iz članka
5. ovoga Zakona, te pod nadzorom nadležne organizacije zdravstva.

Obvezatnu protuepidemijsku dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju
provode higijensko-epidemiološke odnosno odgovarajuće službe organizacije
zdravstva.

Provedbene propise o uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke
opremljenosti, prostorija i drugih uvjeta, kojima moraju udovoljavati organizacije
zdravstva i druge pravne osobe te osobe koje obavljaju djelatnost samostalnim
osobnim radom iz stavka 1. i 3. ovoga članka, donosi ministar zdravstva.

Članak 25.

Obvezatna protuepidemijska dezinfekcija obavlja se prilikom pojave kolere,
kuge, virusnih hemoragijskih groznica, bjesnoće, difterije, trbušnog tifusa,
dječje paralize, dizenterije, tuberkuloze u zaraznom stadiju, virusne žutice
tipa A i legionarske bolesti te drugih zaraznih bolesti ako postoje epidemiološke
indikacije.

Obvezatna protuepidemijska dezinfekcija obavlja se u toku bolesti odnosno
kliconoštva (dezinfekcija u toku) ili nakon ozdravljenja odnosno smrti
bolesnika ili kliconoše (završna dezinfekcija), a obuhvaća:

- lučevine i izlučine bolesnika ili kliconoše,

- osobne i druge predmete iz okoline bolesnika ili kliconoše,

- stambene i druge prostorije u kojima boravi ili je boravio bolesnik
ili kliconoša,

- prijevozna sredstva kojima je prevezen bolesnik ili kliconoša odnosno
osoba umrla od određene zarazne bolesti.

Članak 26.

Obvezatna protuepidemijska dezinsekcija obavlja se prilikom pojave pjegavca,
povratne groznice, kuge i Brill-Zinsserove bolesti.

Obvezatna protuepidemijska dezinsekcija provodi se i u slučaju pojave
malarije i opasnosti od prenošenja malarije u naseljenim mjestima u kojima
je utvrđena bolest odnosno opasnost.

Obvezatna protuepidemijska dezinsekcija obuhvaća:

- osobe koje su oboljele od zaraznih bolesti iz stavka 1. i 2. ovoga
članka i druge osobe iz okoline bolesnika,

- odjeću, obuću, rublje, posteljinu i druge predmete bolesnika te drugih
osoba iz okoline bolesnika,

- stambene i druge prostorije u kojima boravi ili je boravio bolesnik
ili neka druga osoba iz njegove okoline,

- prijevozna sredstva kojima su prevezeni bolesnik ili druge osobe za
koje je utvrđeno da se na njima nalaze insekti koji prenose uzročnike neke
od određenih zaraznih bolesti.

Članak 27.

Obvezatna protuepidemijska deratizacija obavlja se prilikom pojave ili
opasnosti od pojeve kuge, leptospiroze ili drugih zaraznih bolesti kojih
izvor mogu biti glodavci.

Obvezatna protuepidemijska deratizacija obuhvaća:

- stambene objekte, javne prostorije i objekte naseljenih mjesta,

- pristaništa, pomorske, riječne i zračne luke i željezničke stanice
te druge objekte javnog prometa,

- sredstva javnog prometa (autobuse, brodove, kamione, zrakoplove, željezničke
vagone i dr.) i sredstva za prijevoz namirnica i predmeta opće uporabe,

- radne prostorije, skladišta i ostale pomoćne prostorije za proizvodnju
i promet namirnica i predmeta opće uporabe te za obavljanje drugih djelatnosti
koje pogoduju stvaranju uvjeta za život i razmnožavanje glodavaca.

Članak 28.

Provedbene propise o načinu obavljanja obvezatne dezinfekcije, dezinsekcije
i deratizacije, donosi ministar zdravstva.

6. Zdravstveni nadzor nad kliconošama, zaposlenim i drugim osobama

Članak 29.

Pod zdravstveni nadzor stavljaju se osobe:

1. koje obavljaju poslove u proizvodnji ili prometu namirnica ili opskrbi
pučanstva pitkom vodom, a koje na svojim radnim mjestima dolaze u dodir
s namirnicama, odnosno s pitkom vodom;

2. koje obavljaju poslove u proizvodnji ili prometu sredstava za održavanje
osobne higijene, njege ili uljepšavanja lica i tijela;

3. koje obavljaju poslove u školama i drugim organizacijama za djecu
i omladinu (jaslice, vrtići, dački domovi, studentski domovi, dječja i
omladinska odmarališta, ustanove socijalne skrbi i sl.);

4. zdravstveni djelatnici koji obavljaju poslove zdravstvene zaštite
samostalno osobnim radom te osobe koje se u organizacijama zdravstva i
ustanovama socijalne skrbi bave pregledima, liječenjem, njegom i usluživanjem
bolesnika, kao i osobe koje u toku rada rade u proizvodnji, opremanju i
izdavanju lijekova, odnosno na drugi način dolaze u neposredan dodir s
lijekovima;

5. koje se u poduzećima i drugim pravnim osobama odnosno samostalno
osobnim radom, bave pružanjem higijenske njege pučanstvu (javna kupališta,
brijačnice, frizerski i kozmetički saloni i dr.);

6. za koje se sumnja da su kliconoše betahemolitičkog streptokoka iz
grupe A, koagulaza pozitivnog stafilokoka odnosno stafilokoka koji izlučuje
enterotoksin ili meningokoka;

7. koje su nosioci antigena virusnih žutica tipa B i C, izlučuju klice
trbušnog tifusa ili su nosioci antitijela na virus uzročnika sindroma stečenog
nedostatka imuniteta;

8. koje u Republiku Hrvatsku dolaze iz zemalja u kojima ima malarije
i kolere.

Članak 30.

Zdravstveni nadzor obuhvaća:

1. zdravstveni pregled prije stupanja u radni odnos;

2. zdravstveni pregled poslije preboljelih zaraznih bolesti iz članka
3. ovoga Zakona;

3. zdravstveni pregled pri ulasku u Republiku Hrvatsku;

4. povremene zdravstvene preglede u toku zaposlenja. Povremeni zdravstveni
pregled u toku zaposlenja za osobe koje obavljaju poslove u proizvodnji
ili prometu namirnica ili opskrbi pučanstva pitkom vodom iz članka 29.
stavka 1. točke 1. ovoga Zakona, obavlja se na kliconoštvo svakih šest
mjeseci, a ostali zdravstveni pregledi jedanput godišnje. Zdravstveni pregledi
tih osoba obavljaju se i kada se zarazne bolesti pojave na radnom mjestu
ili u njihovu domaćinstvu te kada za to postoje epidemiološke indikacije,
što ih utvrdi nadležni organ sanitarne inspekcije.

Povremeni zdravstveni pregled u toku zaposlenja za osobe iz članka 29.
stavka 1. točke 2. - 6. ovoga Zakona obavlja se jedanput godišnje.

Povremeni zdravstveni pregled u toku zaposlenja za osobe iz članka 29.
stavka 1. točke 7. ovoga Zakona obavlja se dva puta godišnje.

Zdravstveni pregled osoba iz članka 29. stavka 1. točke 8. ovoga Zakona,
obavlja se odmah pri ulasku u Republiku Hrvatsku.

Članak 31.

U proizvodnji i prometu namirnica ili opskrbi pučanstva pitkom vodom,
ne smiju biti zaposlene osobe koje:

1. boluju od zaraznih ili parazitarnih bolesti što se mogu prenijeti
namirnicama odnosno vodom,

2. boluju od gnojnih bolesti kože,

3. boluju od bolesti koje izazivaju odbojnost kod potrošača,

4. izlučuju uzročnike zaraznih bolesti (kliconoše),

5. su kliconoše betahemolitičkog streptokoka iz grupe A ili stafilokoka
koji izlučuje enterotoksin.

Članak 32.

U proizvodnji i prometu sredstava za održavanje osobne higijene, njege
ili uljepšavanja lica i tijela, ne smiju biti zaposlene osobe koje boluju
od zaraznih bolesti ili parazitarnih bolesti koje se mogu prenijeti tim
sredstvima, niti osobe koje izlučuju uzročnike trbušnog tifusa, zaraznog
trovanja hranom ili dizenterije.

Osobi, koja temeljem stavka 1. ovoga članka i članka 31. ovoga Zakona,
bude udaljena s posla, pripada za vrijeme privremene spriječenosti za rad
naknada po propisima o zdravstvenom osiguranju, ako privremenu spriječenost
za rad utvrdi liječnik primarne zdravstvene zaštite ili se raspoređuje
na drugo radno mjesto, koje odgovara njenom zvanju i zdravstvenoj sposobnosti
u istom poduzeću ili drugoj pravnoj osobi.

Članak 33.

U školama i drugim organizacijama za djecu i omladinu ne mogu obavljati
poslove osobe koje boluju od aktivne tuberkuloze i koje su nosioci betahemolitičkog
streptokoka iz grupe A, a u predškolskim organizacijama za njegu djece
i osobe koje izlučuju uzročnike crijevnih zaraznih bolesti.

Članak 34.

Zdravstveni djelatnici koji obavljaju poslove zdravstvene zaštite samostalno
osobnim radom, kao i osobe u organizacijama zdravstva i ustanovama socijalne
skrbi, ne mogu se baviti pregledima, liječenjem, njegom i usluživanjem
bolesnika, ako boluju od aktivne tuberkuloze.

Osobe koje boluju od aktivne tuberkuloze, ne mogu raditi ni u proizvodnji,
opremanju i izdavanju lijekova.

Članak 35.

U poduzećima i drugim pravnim osobama odnosno samostalno osobnim radom,
ne mogu se baviti pružanjem higijenske njege pučanstvu osobe koje boluju
od aktivne tuberkuloze ili od gnojnih odnosno parazitarnih bolesti kože.

Članak 36.

Osobe koje su preboljele trbušni tifus, bacilarnu dizenteriju ili salmoneloze
i osobe za koje se sumnja da nose zarazne klice tih bolesti, podvrgavaju
se medicinskoj kontroli dok se na temelju laboratorijskog nalaza utvrdi
da nemaju zaraznih klica.

Osobe za koje se utvrdi, da su oboljele od kolere ili malarije ili su
samo kliconoše uzročnika tih bolesti, obvezatno se podvrgavaju liječenju.

Osobe koje su nosioci uzročnika virusnih žutica tipa B i C, izlučuju
uzročnike trbušnog tifusa ili su nosioci uzročnika (virusa) sindroma stečenog
nedostatka imuniteta, moraju biti upučeni u način ponašanja, kako bi se
spriječio prijenos njihove zaraze.

Članak 37.

Troškove zdravstvenih pregleda navedenih u članku 30. stavku 1. točki
1. i 4. ovoga Zakona, snosi poduzeće ili druga pravna osoba u kojoj je
djelatnik uposlen odnosno drugi poslodavac i osoba koja djelatnost obavlja
samostalno osobnim radom.

Troškovi zdravstvenih pregleda iz članka 30. stavka 1. točke 2. ovoga
Zakona, osiguravaju se sukladno propisima o zdravstvenom osiguranju, a
troškovi iz članka 30. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona u Državnom proračunu
Republike Hrvatske.

Članak 38.

Provedbene propise o načinu obavljanja zdravstvenih pregleda osoba pod
zdravstvenim nadzorom, donosi ministar zdravstva.

7. Zdravstveni odgoj osoba

Članak 39.

Osobe koje na svojim radnim mjestima u proizvodnji ili prometu namirnica
dolaze u dodir s namirnicama, moraju imati osnovna znanja o zdravstvenoj
ispravnosti namirnica i osobnoj higijeni.

Provedbene propise o načinu stjecanja osnovnog znanja o zdravstvenoj
ispravnosti namirnica i osobnoj higijeni, donosi ministar zdravstva.

Članak 40.

Zdravstveni odgoj osoba koje rade u proizvodnji ili prometu namirnica,
provode organizacije zdravstva koje udovoljavaju uvjetima u pogledu stručne
spreme djelatnika, tehničke opremljenosti i prostora, te drugim uvjetima
koje propisuje ministar zdravstva.

Ministar zdravstva rješenjem određuje u kojim se organizacijama zdravstva
može obavljati zdravstveni odgoj.

Članak 41.

Troškove stjecanja osnovnih znanja o zdravstvenoj ispravnosti namirnica
i osobnoj higijeni iz članka 39. stavka 1. ovoga Zakona, snosi poduzeće
ili druga pravna osoba, poslodavac, odnosno osoba koja djelatnost obavlja
samostalno osobnim radom.

8. Imunizcija, seroprofilaksa i kemoprofilaksa

Članak 42.

Imunizacija je obvezatna:

1) protiv tuberkuloze, difterije, tetanusa, hripavca, dječje paralize,
ospica, crvenke i zaušnjaka - za sve osobe određene dobi;

2) protiv tetanusa povrijeđenih osoba;

3) protiv virusne žutice tipa B - za sve osobe izložene zarazi;

4) protiv bjesnoće - za sve osobe koje ozlijedi bijesna životinja ili
životinja za koju se sumnja da je bijesna;

5) protiv žute groznice - za osobe koje putuju u zemlju u kojoj postoji
ta bolest ili u zemlju koja zahtijeva imunizaciju protiv te bolesti;

6) protiv kolere i drugih zaraznih bolesti - za osobe koje putuju u
zemlju koja zahtijeva imunizaciju protiv tih bolesti;

7) protiv trbušnog tifusa i drugih zaraznih bolesti za sve osobe za
koje postoje epidemiološke indikacije.

Članak 43.

Imunizaciju obavlja liječnik, nakon što pregleda svaku osobu koju treba
imunizirati.

Imunizaciju mogu obavljati i zdravstveni djelatnici s višom ili srednjom
stručnom spremom, ali samo u prisutnosti i pod nadzorom liječnika.

Članak 44.

Zaštita imunim serumom (seroprofilaksa) je obvezatna za:

1) osobe koje je ozlijedila bijesna životinja ili za koju se sumnja
da je bijesna;

2) ozlijeđene osobe izložene zarazi od tetanusa;

3) osobe izložene zarazi od virusne žutice tipa A i B ako za to postoji
klinička ili epidemiološka indikacija.

Članak 45.

Zaštita lijekovima (kemoprofilaska) je obvezatna za:

1) sve osobe koje su izložene zarazi od kolere, tuberkuloze ili malarije;

2) djecu, omladinu i osobe zaposlene u školama i drugim organizacijama
za djecu i omladinu, pri epidemijskoj pojavi dizenterije, streptokokne
ili meningokokne bolesti te pri pojavi meningitisa uzrokovanog Hemofilusom
influence.

Članak 46.

Provedbene propise o načinu provođenja imunizacije, seroprofilakse i
kemoprofilakse protiv zaraznih bolesti te osobama koje se podvrgavaju toj
obvezi, donosi ministar zdravstva.

Provedbene propise o uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke
opremljenosti, prostorija i drugih uvjeta kojima moraju udovoljavati organizacije
zdravstva koje obavljaju imunizaciju protiv žute groznice i bjesnoće, donosi
ministar zdravstva.

Ministar zdravstva rješenjem određuje u kojim se organizacijama zdravstva
može obavljati imunizacija protiv žute groznice i bjesnoće.

Rješenje se objavljuje u "Narodnim novinama".

9. Karantena

Članak 47.

Osobe, za koje se utvrdi ili posumnja da su bile u neposrednom dodiru
s oboljelim osobama ili s osobama za koje postoji sumnja da su oboljele
od kuge ili virusnih hemoragijskih groznica (Ebola, Lassa i Marburg), stavljaju
se u karantenu. Karantena se sastoji u ograničenju slobode kretanja te
u zdravstvenim pregledima za vrijeme trajanja karantene.

Osobe, za koje se utvrdi ili posumnja da su bile u neposrednom dodiru
s oboljellm osobama ili s osobama, za koje postoji sumnja da su oboljele
od kolere, stavljaju se pod zdravstveni nadzor. Osobe stavljene pod zdravstveni
nadzor, moraju se svakodnevno kroz pet dana, javljati organizaciji zdravstva
i podvrgavati se potrebnim zdravstvenim pregledima.

O stavljanju osoba u karantenu odnosno pod zdravstveni nadzor, kao i
o trajanju karantene, odlučuje ministar zdravstva te o istome donosi rješenje.

C. OSTALE MJERE ZA SPREČAVANJE I SUZBIJANJE ZARAZNIH BOLESTI

1. Mjere u slučaju epidemije ili elementarnih nesreća

Članak 48.

U slučaju epidemije ili elementarnih nesreća (poplava, potres, požar,
prometna nesreća, nesreća u rudniku ili na drugom radilištu i dr.), koje
mogu dovesti do epidemije ili do oboljenja od zarazne bolesti velikog broja
osoba, nadležni organi općine odnosno Republike Hrvatske, dužni su prema
potrebi poduzimati i ove mjere radi sprečavanja i suzbijanja zaraznih bolesti:
mobilizaciju zdravstvenih djelatnika i drugih osoba; rekviziciju opreme,
lijekova i transportnih sredstava; privremenu uporabu poslovnih i drugih
prostorija za pružanje zdravstvene zaštite, izolaciju i liječenje te određivanje
posebnih zadataka organizacijama zdravstva i zdravstvenim djelatnicima
koji obavljaju poslove zdravstvene zaštite samostalno osobnim radom.

O potrebi poduzimanja mjera iz stavka 1. ovoga članka odlučuje Ministarstvo
zdravstva.

2. Prijenos, pogreb i iskopavanje umrlih osoba

Članak 49.

Prijenos, pogreb i iskopavanje umrlih osoba mora se obaviti pod uvjetima
i na na čin koji onemogućavaju širenje zaraze.

Članak 50.

Pogreb i prijenos umrlih osoba koje nisu bile pokopane, a umrle su od
crnog prišta, difterije, kolere, kuge, trbušnog tifusa, virusnih hemoragijskih
groznica (Ebola, Lassa i Marburg), virusne žutice, sindroma stečenog nedostatka
imuniteta ili žute groznice, može se obaviti samo pod uvjetima i na način
koji su određeni posebnim propisom.

Prijenos umrlih osoba iz stavka 1. ovoga članka, obavlja se na teritoriju
Republike Hrvatske ili s teritorija Republike Hrvatske u inozemstvo, na
temelju odobrenja i sprovodnice, koje izdaje organ uprave nadležan za poslove
sanitarne inspekcije općine iz koje se umrla osoba prenosi, uz obavijest
organu uprave nadležnom za poslove sanitarne inspekcije općine odnosno
zemlje, u koju se umrla osoba prenosi. Odobrenje za prijenos tih osoba
u inozemstvo izdaje se uz prethodnu suglasnost nadležnog tijela za unutarnje
poslove.

Članak 51.

Prijenos umrlih osoba koje nisu bile pokopane i koje nisu umrle od zarazne
bolesti iz članka 50. stavka 1. ovoga Zakona, obavlja se na teritoriju
Republike Hrvatske ili s teritorija Republike Hrvatske u inozemstvo, samo
na temelju sprovodnice, koju izdaje organ uprave nadležan za poslove sanitarne
inspekcije općine iz koje se umrla osoba prenosi, uz obavijest organu uprave
nadležnom za poslove sanitarne inspekcije općine odnosno zemlje u koju
se umrla osoba prenosi. Sprovodnica za prijenos tih osoba u inozemstvo,
izdaje se uz prethodnu suglasnost nadležnog tijela za unutarnje poslove.

Članak 52.

Umrle osobe mogu se prenositi iz inozemstiva u Republiku Hrvatsku samo
na temelju odobrenja Ministarstva zdravstva, koje se izdaje u suglasnosti
s Ministarstvom unutarnjih poslova.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na prijenos osoba koje nisu
umrle od zarazne bolesti i koje nisu bile pokopane, ako su u vrijeme smrti
boravile u inozemstvu s važećom ispravom o identitetu.

Članak 53.

Iskopavanje i prijenos umrle osobe iz jednog grobnog mjesta radi pogreba
u drugom grobnom mjestu, na istom groblju ili u istom naselju ili iz jednog
mjesta radi pogreba u drugom mjestu na teritoriju Republike Hrvatske ili
s teritorija Republike Hrvatske u inozemstvo, obavlja se na temelju odobrenja,
koje izdaje općinski organ uprave nadležan za poslove sanitarne inspekcije.
Odobrenje za prijenos umrle osobe u inozemstvo izdaje se uz prethodnu suglasnost
nadležnog tijela za unutarnje poslove.

Za iskopavanje i prijenos umrle osobe iz jednog mjesta radi pogreba
u drugom mjestu na teritoriju Republike Hrvatske ili s teritorija Republike
Hrvatske u inozemstvo, potrebna je i sprovodnica koju izdaje organ uprave
iz stavka 1. ovoga članka, uz obavijest nadležnom organu za poslove sanitarne
inspekcije općine odnosno zemlje u koju se umrla osoba prenosi.

Za prijenos ostataka ljudskog leša, koji se iskopavaju pošto je proteklo
deset godina od dana pogreba, potrebna je samo sprovodnica koju izdaje
općinski organ uprave nadležan za poslove sanitarne inspekcije.

Članak 54.

Prijenos urne s pepelom umrle osobe obavlja se bez posebnog odobrenja
organa snitarne inspekcije.

Članak 55.

Troškove prijenosa umrle osobe radi pogreba snosi osoba koja zatraži
odobrenje za prijenos, ako prema posebnim propisima ili međunarodnim sporazumima
nije drugačije određeno.

Članak 56.

Provedbene propise o uvjetima i načinu obavljanja prijenosa, pogreba
i iskopavanja mrtvaca, donosi ministar zdravstva.

3. Mjere za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija

Članak 57.

Svaka organizacija zdravstva i zdravstveni djelatnik koji obavlja poslove
zdravstvene zaštite samostalno osobnim radom, dužni su osigurati sanitarne
i druge uvjete te provoditi odgovarajuće sanitarno-tehničke, higijenske,
organizacijske i druge mjere za zaštitu od širenja zaraze unutar organizacije
zdravstva odnosno ordinacije (bolnička infekcija).

Svaka organizacija zdravstva iz stavka 1. ovoga članka, dužna je u skladu
s ovim Zakonom i propisom donesenim na temelju ovoga Zakona, donijeti opći
akt kojim se utvrđuju mjere, obveze i odgovornosti za zaštita od bolničkih
infekcija.

Članak 58.

Provedbene propise o uvjetima i načinu obavljanja mjera za sprečavanje
i suzbijanje bolničkih infekcija, donosi ministar zdravstva.

V. SIGURNOSNE MJERE ZA ZAŠTITU PUČANSTVA OD ZARAZNIH BOLESTI

Članak 59.

Radi zaštite Republike Hrvatske od unošenja kolere, kuge, virusnih hemoragijskih
groznica, žute groznice i drugih zaraznih bolesti, poduzimaju se mjere
predviđene ovim zakonom, međunarodnim sanitarnim konvencijama i drugim
međunarodnim ugovorima.

Radi sprečavanja i suzbijanja zaraznih bolesti iz stavka 1. ovoga članka,
Ministarstvo zdravstva može narediti posebne izvanredne zaštitne mjere
protiv tih bolesti:

1) zabranu putovanja u zemlju u kojoj vlada epidemija neke od tih bolesti;

2) zabranu kretanja pučanstva, odnosno ograničenje kretanja u zaraženim
ili neposredno ugroženim područjima;

3) ograničenje ili zabranu prometa pojedinih vrsta robe i proizvoda;

4) obvezatno sudjelovanje organizacija zdravstva i drugih pravnih osoba,
zdravstvenih djelatnika koji obavljaju poslove zdravstvene zaštite samostalno
osobnim radom i fizičkih osoba u suzbijanju bolesti, odnosno upotrebu objekata,
opreme i i prijevoznih sredstava, a radi suzbijanja zaraznih bolesti;

5) druge propisane mjere.

Osobama iz stavka 2. točke 4. ovoga članka, za sudjelovanje u provedbi
istih mjera pripada naknada.

Visinu naknade kao i kriterije za određivanje naknade određuje ministar
zdravstva u suglasnosti s ministrom financija.

Članak 60.

Radi zaštite Republike Hrvatske od unošenja zaraznih bolesti, u prometu
preko granice, obavlja se sanitarni nadzor nad državljanima Republike Hrvatske,
njihovim stvarima i sredstvima.

Sanitarni nadzor na granici, obavljaju republički sanitarni inspektori
Ministarstva zdravstva.

Članka 61.

U obavljanju sanitarnog nadzora na granici, organ iz članka 60. stavka
2. ovoga Zakona ima pravo i obvezu:

1) narediti zdravstveni pregled osoba i materijala radi utvrđivanja
zaraznih bolesti;

2) zabraniti kretanje osoba, za koje se posumnja da su se mogle zaraziti
kolerom, kugom, virusnim hemoragijskim groznicama ili žutom groznicom;

3) narediti poduzimanje drugih propisanih sanitarno-tehničkih i higijenskih
mjera protiv zaraznih bolesti, u skladu s ovim Zakonom i obvezama po međunarodnim
sanitarnim konvencijama i drugim međunarodnim ugovorima.

VI. NADZOR NAD PROVEDBOM MJERA ZA ZAŠTITU PUČANSTVA OD ZARAZNIH
BOLESTI

Članak 82.

Nadzor nad provedbom mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti,
obavljaju organi uprave nadležni za poslove sanitarne inspekcije.

U provedbi nadzora, organi uprave nadležni za poslove sanitarne inspekcije
ovlašteni su:

1. zabraniti kretanje osobama za koje se utvrdi ili sumnja da boluju
od određenih zaraznih bolesti;

2. zabraniti okupljanje osoba u školama, kinematografima, javnim lokalima
te na drugim javnim mjestima, dok ne prođe opasnost od epidemije zaraznih
bolesti određenih ovim zakonom;

3. narediti izolaciju osoba oboljelih od zaraznih bolesti određenih
ovim Zakonom i njihovo liječenje;

4. osobama koje su oboljele od određenih zaraznih bolesti te osobama
koje su nosioci klica određenih zaraznih bolesti, zabraniti rad na određenim
radnim mjestima odnosno mjestima na kojima mogu ugroziti zdravlje drugih
osoba;.

5. narediti uklanjanje oboljelih osoba s određenih radnih mjesta i zabranu
rada osobama koje nisu podvrgnute propisanim zdravstvenim pregledima do
ozdravljenja odnosno pregleda;

6. narediti zdravstveni pregled osoba i materijala za laboratorijsko
ispitivanje radi utvrđivanja zaraznih bolesti odredenih ovim Zakonom;

7. zabraniti rad osobama koje nisu bile podvrgnute zdravstvenom odgoju,
dok ne dokažu potrebna znanja za to, potvrdom ovlaštene organizacije zdravstva;

8. narediti provedbu zdravstvenog odgoja osoba koje sudjeluju u proizvodnji
ili prometu namirnicama;

9. narediti obavljanje obvezatne (preventivne i protuepidemijske) dezinfekcije,
dezinsekcije i deratizacije;

10. zabraniti obavljanje obvezatne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije
organizaciji zdravstva, drugoj pravnoj osobi ili fizičkoj osobi, ako ne
udovoljavaju propisanim uvjetima - dok se tim uvjetima ne udovolji;

11. narediti da se poduzmu i druge propisane opće, posebne ili ostale
mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti.

Članak 63.

Mjere iz članka 62. ovoga Zakona utvrđuju se rješenjem. Žalba protiv
tog rješenja ne odlaže njegovo izvršenje.

Ako sanitarni inspektor prilikom inspekcijskog pregleda utvrdi da postoji
epidemiološka indikacija koja zahtijeva da se hitno poduzme određena mjera
zbog uklanjanja opasnosti za zdravlje i život pučanstva, naredit će usmenim
rješenjem izvršenje takve mjere bez odlaganja.

Pismeni otpravak usmenog rješenje izdaje se na zahtjev stranke u roku
osam dana od dana podnošenja zahtjeva.

VII. OSTALE ODREDBE

Članak 64.

Osim prava i dužnosti određenim ovim Zakonom, Ministarstvo zdravstva:

1. prati, kretanje zaraznih bolesti;

2. određuje mjere za sprečavanje i suzbijanje zaraznih bolesti iz članka
3. ovoga Zakona;

3. donosi program za provođenje općih, posebnih i ostalih mjera za sprečavanje
i suzbijanje zaraznih bolesti;

4. donosi godišnji program imunizacije na prijedlog Zavoda za zaštitu
zdravlja Republike Hrvatske;

5. usklađuje rad nadležnih organa općine u iskorjenjivanju pojedinih
zaraznih bolesti te na provedbi mjera za zaštitu od zaraznih bolesti koje
se pojavljuju u epidemijskom obliku i ugrožavaju dvije ili više općina;

6. određuje i organizira provedbu mjera zaštite od zaraznih bolesti
u slučaju epidemije koja ugrožava više općina, posebno složenih epidemija
i epidemija nepoznatog uzročnika.

Članak 65.

Ministarstvo unutarnjih poslova pruža, u granicama svojih nadležnosti,
Ministarstvu zdravstva pomoć u provođenju mjera navedenih u članku 59.
stavku 2. i članku 60. ovog Zakona, kao i pri provedbi drugih mjera propisanih
ovim Zakonom.

Članak 66.

Organizacija zdravstva u kojoj je izoliran ili primljen na liječenje
stranac, koji je obolio od zarazne bolesti iz članka 20. ovoga Zakona,
dužna je o tome izvijestiti nadležno tijelo unutarnjih poslova prema mjestu,
u kojem se nalazi navedena organizacija zdravstva.

Članak 67.

U okviru zaštite pučanstva od kolere, malarije, kuge, virusnih hemoragijskih
groznica, žute groznice i zaraznih bolesti čiji je uzročnik nepoznat, Republika
Hrvatska osigurava materijalna sredstva:

1. za obavljanje sanitarnog nadzora na granici i za provedbu mjera u
svezi s obavljanjem tog nadzora;

2. za zdravstvene preglede državljana Republike Hrvatske pri ulasku
u Republiku Hrvatsku;

3. za naknadu troškova sudjelovanja u provedbi mjera iz članka 59. stavka
3. ovoga Zakona.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 68.

Novčanom kaznom od 20.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj organizacija zdravstva;

1. ako ne obavlja rano otkrivanje izvora i puteva prenošenja zaraze
(članak 13.);

2. ako ne obavlja laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti
odnosno epidemije zaraznih bolesti (članak 14. stavak 1. i 2.);

3. ako ne obavlja prijavljivanje zaraznih bolesti na način predviđen
zakonom i propisima donesenim na temelju zakona (članak 16.) ;

4. ako ne obavlja obvezatnu dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju
(članak 11. stavak 1. točka 5., te članak 25.-27.);

5. ako primi u radni odnos osobu bez prethodno obavljenog zdravstvenog
pregleda ili ako ne osigura povremene zdravstvene preglede zaposlenih djelatnika
(članak 30.);

6. ako primi na rad, uposli, odnosno zadrži na radu osobu, za koju je
utvrđeno da je oboljela od određene zarazne bolesti (članak 34.);

7. ako ne obavi imunizaciju, seroprofilaksu, kemoprofilaksu ili ako
je ne obavi na način predviđen zakonom i drugim propisima donesenim na
temelju zakona (članak 42., 44. i 45.);

8: ako ne poduzima propisane mjere za sprečavanje i suzbijanje bolničkih
infekcija (članak 57.);

9. ako u određenom roku ne postupi prema rješenju organa uprave nadležnog
za poslove sanitarne inspekcije (članak 62.);

10. ako ne provodi ostale propisane mjere za sprečavanje i suzbijanje
zaraznih bolesti;

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
5.000 do 25.000 hrvatskih dinara i odgovorna osoba u organizaciji zdravstva.

Članak 69.

Novčanom kaznom od 20.000 do 200.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj poduzeće ili druga pravna osoba:

1. ako ne omogući nadležnom organu uprave, kao i zdravstvenim djelatnicima
u organizacijama zdravstva da obavljaju propisane zdravstvene preglede
osoba, objekata, proizvoda, uzimaju materijal za preglede, odnosno poduzimaju
druge propisane mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti (članak
8.);

2. ako ne provodi opću mjeru za sprečavanje i suzbijanje zaraznih bolesti,
kada je za to utvrđena obveza po programu ili kada je ne provodi u roku
određenom tim programom (članak 11.);

3. ako ne obavi obvezatnu (preventivnu) dezinfekciju, dezinsekciju i
deratizaciju kada je dužan osigurati njezinu provedbu na propisan način
(članak 11. stavak 1., točka 5.);

4. ako primi u radni odnos osobu bez prethodno obavljenog zdravstvenog
pregleda ili ako ne osigura povremene zdravstvene preglede zaposlenih djelatnika
(članak 30.);

5. ako primi na rad, uposli, odnosno zadrži na radu osobu za koju je
utvrđeno da je oboljela od određene zarazne bolesti ili da izlučuje klice
i parazite (članak 31., 32., 33. i 35.);

6. ako zaposlenom osoblju ne osigura stjecanje osnovnog znanja o zdravstvenoj
ispravnosti namirnica i osobnoj higijeni odnosno ako na radu zadrži osobu
bez osnovnog znanja o zdravstvenoj ispravnosti namirnica i osobnoj higijeni
(članak 39. stavak 1.);

7. ako u određenom roku ne postupi prema rješenju organa uprave nadležnog
za poslove sanitarne inspekcije (članak 62.).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
5.000 do 25.000 hrvatskih dinara i odgovorna osoba u poduzeću ili drugoj
pravnoj osobi.

Članak 70.

Novčanom kaznom od 10.000 do 100.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj zdravstveni djelatnik koji obavlja poslove zdravstvene zaštite
samostalno osobnim radom:

1. ako ne obavlja prijavljivanje zaraznih bolesti, na način predviđen
zakonom i propisima donesenim na temelju zakona (članak 16.);

2. ako primi u radni odnos osobu bez prethodno obavljenog zdravstvenog
pregleda ili ako ne osigura povremene zdravstvene preglede zaposlenih djelatnika
ili ako sam ne obavi zdravstvene preglede (članak 30.);

3. ako primi na rad, uposli, odnosno zadrži na radu osobu, za koju je
utvrđeno da je oboljela od određene zarazne bolesti, odnosno ako sam obavlja
djelatnost, a boluje od određene zarazne bolesti (članak 34.);

4. ako ne poduzima propisane mjere za sprečavanje i suzbijanje
bolničkih infekcija (Članak 57.);

5. ako u određenom roku ne postupi prema rješenju organa uprave nadležnog
za poslove sanitarne inspekcije (članak 62.);

5. ako ne provodi ostale propisane mjere za sprečavanje i suzbijanje
zaraznih bolesti.

Članak 71.

Novčanom kaznom od 10.000 do 100.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj osoba koja obavlja djelatnost samostalno osobnim radom;

1. ako ne omogući nadležnom organu uprave, kao i zdravstvenim djelatnicima
u organizacijama zdravstva da obavljaju propisane zdravstvene preglede
osoba, objekata, proizvoda, uzimaju materijal za preglede, odnosno da poduzimaju
druge propisane mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti (članak
8.);

2. ako ne omoguči obavljanje obvezatne (preventivne) dezinfekcije, dezinsekcije
i deratizacije, kada je dužan osigurati njezinu provedbu na propisani način
(članak 11. stavak 1. točka 5.);

3. ako obavlja preventivnu dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju,
a ne udovoljava uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke
opremljenosti, sredstava, prostorija i drugim propisanim uvjetima (članak
24. stavak 1. i 2.);

4. ako primi u radni odnos osobu bez prethodno obavljenog zdravstvenog
pregleda ili ako ne osigura povremene zdravstvene preglede zaposlenih djelatnika
ili ako sama ne obavi zdravstvene preglede (članak 30.);

5. ako primi na rad, uposli, odnosno zadrži na radu osobu za koju je
utvrđeno da je oboljela od određene zarazne bolesti ili da izlučuje klice
i parazite (članak 31., 32., 33. i 35.);

6. ako zaposlenom osoblju ne osigura stjecanje osnovnog znanja o zdravstvenoj
ispravnosti namirnica i osobnoj higijeni, odnosno ako na radu zadrži osobu
bez osnovnog znanja o zdravstvenoj ispravnosti namirnica i osobnoj higijeni
ili ako sama nema stečeno osnovno znanje o zdravstvenoj ispravnosti namirnica
i osobnoj higijeni (članak 39. stavak 1.);

7. ako u određenom roku ne postupi prema rješenju organa uprave nadležnog
za poslove sanitarne inspekcije (članak 62.).

Članak 72.

Novčanom kaznom od 5.000 do 25.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj liječnik ili drugi zdravstveni djelatnik:

1. ako organizaciju zdravstva ne izvijesti o oboljenju, ozljedi ili
smrti od zarazne bolesti (članak 16. stavak 3.).

Članak 73.

Novčanom kaznom od 5.000 do 25.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj osoba:

1. ako ne omogući nadležnom organu uprave, kao i zdravstvenim djelatnicima
u organizacijama zdravstva da obavljaju propisane zdravstvene preglede
osoba, objekata, proizvoda, uzimaju materijal za preglede, odnosno poduzimaju
druge propisane mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti (članak
8.);

2. ako ne omogući obavljanje obvezatne (preventivne) dezinfekcije, dezinsekcije
i deratizacije kada je dužna osigurati njezinu provedbu na propisan način
(članak 11. stavak 1. točka 5.);

3. ako odbije da se izolira u za to određenu organizaciju zdravstva,
odnosno u odgovarajući objekat, kada oboli, ili kada se sumnja da je obolila
od neke zarazne bolesti određene ovim zakonom (članak 21. i 22.);

4. ako ne obavi imunizaciju, seroprofilaksu i kemoprofilaksu protiv
određene zarazne bolesti (članak 42., 44. i 45.);

5. ako se za trajanja zdravstvenog nadzora svakodnevno ne obavlja određenoj
organizaciji zdravstva ili ako se ne podvrgne potrebnim zdravstvenim pregledima
(članak 47.);

6. ako ne udovolji sanitarnim i drugim uvjetima određenim zakonom i
drugim propisima, a u svezi odlaska u zemlje, u kojima, postoje određene
zarazne bolesti ili nakon povratka iz tih zemalja (članak 59.-61.);

7. ako u određenom roku ne postupi prema rješenju organa uprave nadležnog
za poslove sanitarne inspekcije (članak 62.).

Kada se obveza odnosi na maloljetnika, za.radnje iz stavka 1. točke
3., 4. i 7. ovoga članka, kaznit će se novčanom kaznom predviđenom u tom
stavu roditelj, odnosno staratelj, ako propusti dužnost brige o maloljetniku.

Članak 74.

Za prekršaj iz članka 68. stavka 1. točke 3. i članka 69. stavka 1.
točke 4. ovoga Zakona, kaznit će se na licu mjesta odgovorna osoba u organizaciji
zdravstva, poduzeću ili drugoj pravnoj osobi, novčanom kaznom u iznosu
od 5.000 hrvatskih dinara.

Za prekršaj iz članka 70. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona, kaznit će
se na licu mjesta zdravstveni djelatnih koji obavlja poslove zdravstvene
zaštite samostalno osobnim radom, novčanom kaznom u iznosu od 7.500 hrvatshih
dinara.

Za prekršaj iz članka 71. stavka 1. točke 4. ovoga Zakona, kaznit će
se na licu mjesta osoba koja obavlja djelatnost samostalno osobnim radom,
novčanom kaznom u iznosu od 7..500 hrvatskih dinara.

Za prekršaj iz članka 72. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona, kaznit će
se na licu mjesta liječnik ili drugi zdravstveni djelatnik, novčanom kaznom
u iznosu od 5.000 hrvatskih dinara.

Za prekršaj iz članka 73. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona, kaznit će
se na licu mjesta osoba, novčanom kaznom u iznosu od 5.000 hrvatskih dinara.

IX. OVLASTI ZA DONOŠENJE PROVEDBENIH PROPISA

Članak 75.

Ovlašćuje se ministar zdravstva da donese provedbene propise o:

- uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke opremljenosti,
prostorija i drugih uvjeta, kojima moraju udovoljavati organizacije zdravstva
koje obavljaju laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti odnosno
epidemije zaraznih bolesti i provjeru (verifikaciju) laboratorijskog ispitivanja
uzročnika zaraznih bolesti radi utvrđivanja dijagnoze (članak 14. stavak
5.);

- načinu vođenja evidencije o izvršenim laboratorijskim ispitivanjima
i načinu dostavljanja izvješća o uzročnicima zaraznih bolesti, odnosno
epidemije zaraznih bolesti (članak 15.);

- načinu prijavljivanja zaraznih bolesti (članak 19.);

- uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke opremljenosti,
prostorija i drugih uvjeta kojima moraju udovoljavati organizacije zdravstva
i druge pravne osobe te osobe koje obavljaju djelatnost samostalno osobnim
radom (članak 24. stavak 4.);

- načinu obavljanja obvezatne dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije
(članak 28.);

- načinu obavljanja zdravstvenih pregleda osoba pod zdravstvenim nadzorom
(članak 38.);

- načinu stjecanja osnovnog znanja o zdravstvenoj ispravnosti namirnica
i osobnoj higijeni (članak 39. stavak 2.);

- uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke opremljenosti,
prostora, te drugih uvjeta kojima moraju udovoljavati organizacije zdravstva
(članak 40. stava 1.);

- načinu provođenja imunizacije, seroprofilakse i kemoprofilakse protiv
zaraznih bolesti te o osobama koje se podvrgavaju toj obvezi (članak 46.
stavak 1.);

- uvjetima u pogledu stručne spreme djelatnika, tehničke opremljenosti,
prostora, te drugih uvjeta kojima moraju udovoljavati organizacije zdravstva,
koje obavljaju imunizaciju protiv žute groznice i bjesnoće (članak 46.
stavak 2.);

- uvjetima i načinu obavljanja prijenosa, pogreba i iskopavanja mrtvaca
(članak 56.);

- uvjetima i načinu obavljanja mjera za sprečavanje i suzbijanje bolničkih
infekcija (članak 58.);

- visini naknade kao i o kriterijima za određivanje naknade (članak
59.).

Ministar zdravstva dužan je propise iz stavka 1. ovoga članka donijeti
najkasnije u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Propisima iz stavka 1. ovoga članka mogu se propisati prekršaji i odrediti
novčane kazne za te prekršaje.

X. PRIJEI.AZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 76.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona, prestaje važiti Zakon o zaštiti
stanovništva od zaraznih bolesti ("Narodne novine", br. 53/75.,
20/79., 21/87. i 31/86.) i točka 4. stavka 1. članka 1. Zakona o preuzimanju
saveznih zakona iz oblasti zdravstva koji se u Republici Hrvatskoj primjenjuju
kao republički zakoni ("Narodne novine", br. 53/91.).

Članak 77.

Do donošenja odgovarajućih propisa, primjenjivat će se propisi doneseni
temeljem ovlaštenja iz Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti
koje ugrožavaju cijelu zemlju ("Službeni list", br. 51/84., 63/90.
i "Narodne novine", br. 53/91.) i Zakona o zaštiti stanovništva
od zaraznih bolesti ("Narodne novine", br. 53/75., 20/79., 21/87.
i 31/86.):

1. Pravilnik o uvjetima i načinu obavljanja obvezatne imunizacije, seroprofilakse
i kemoprofilakse protiv zaraznih bolesti te o osobama koje podliježu toj
obvezi ("Službeni list", br. 68/91.),

2. Pravilnik o mjerama za zaštitu od unošenja i za suzbijanje kolere,
kuge, virusnih hemoragičnih groznica, žute groznice i malarije ("Službeni
list", br. 42/85.),

3. Pravilnik o uvjetima i načinu vođenja podataka o laboratorijskim
ispitivanjima te o davanju obavijesti o uzročnicima pojedinih zaraznih
bolesti ("Službeni list", br. 42/85.),

4. Pravilnik o uvjetima za obavljanje dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije
rsdi sprečavanja i suzbijanja zaraznih bolesti ("Službeni list",
br. 42/85.),

5. Pravilnik o zdravstvenim pregledima osoba koje su preboljele trbušni
tifus, bacilarnu dizenteriju ili salmoneloze ("Službeni list",
br. 42/85.),

6. Pravilnik o zdravstvenim pregledima osoba stavljenih pod zdravstveni
nadzor radi sprečavanja zaraznih bolesti ("Službeni list", br.
42/85.),

7. Pravilnik o načinu prijavljivanja zaraznih bolesti ("Službeni
list", br. 42/85.),

8. Pravilnik o uvjetima i načinu iskopa i prijenosa umrlih osoba ("Službeni
list", br. 42/85.),

9. Pravilnik o uvjetima i načinu obavljanja prijenosa, pogreba i iskopavanja
mrtvaca ("Narodne novine", br. 33/76, 41/79, 12/88.),

10. Pravilnik o načinu pregleda umrlih te o utvrđivanju vremena i uzroka
smrti ("Narodne novine", br. 48/80.),

11. Pravilnik o načinu prijavljivanja zaraznih bolesti ("Narodne
novine", br. 30/89.),

12. Pravilnik o uvjetima i načinu obavljanja obvezne imunizacije seroprofilakse
i kemoprofilakse protiv zaraznih bolesti ("Narodne novine", br.19/77.
i 12/88.),

13. Pravilnik o načinu obavljanja zdravstvenih pregleda zaposlenih i
drugih osoba koje se podvrgavaju zdravstvenom nadzoru ("Narodne novine",
br. 19/77., 24/78. i 12/88.),

14. Pravilnik o načinu obavljanja zdravstvenih pregleda osoba koje su
kliconoše ili se sumnja da su kliconoše određenih zaraznih bolesti ("Narodne
novine", br. 6/78., 24/78. i 12/88.),

15 Pravilnik o uvjetima i načinu obavljanja obvezatne dezinfekcije,
dezinsekcije i deratizacije i o uvjetima koje moraju ispunjavati organizacije
udruženog rada koje provode ove mjere ("Narodne novine", br.
4/81. i 12/88.).

Članak 78.

Ovaj Zakon stupa ns snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 501-05/92-01 /01

Zagreb, 25. rujna 1992.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 60/1992-1582