## Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski državni Sabor

### NN 116/1999 (5.11.1999.), Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski državni Sabor

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZBORIMA ZASTUPNIKA U HRVATSKI DRŽAVNI SABOR**

Proglašavam Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski državni sabor, koji
je donio Zastupnički dom Hrvatskoga državnoga sabora na sjednici 29. listopada
1999.

Broj: 01-081-99-1769/2
Zagreb, 3. studenoga 1999.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O IZBORIMA ZASTUPNIKA U HRVATSKI DRŽAVNI SABOR**

OPĆE I TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje izbor zastupnika u Zastupnički i Županijski
dom Hrvatskoga državnog sabora (u daljnjem tekstu: izbori).

Članak 2.

Mandat zastupnika izabranih u Zastupnički i Županijski dom Hrvatskoga
državnog sabora (u daljnjem tekstu: Sabor) traje 4 godine i može se produljiti
samo u slučaju rata.

Mandat zastupnika nije obvezujući i oni nisu opozivi.

Članak 3.

Jamči se sloboda opredjeljenja birača i tajnost njihova glasovanja.

Pravo je i dužnost birača da glasuju samo jedanput.

Nitko ne može tražiti od birača objavu glasačkog opredjeljenja.

Nitko ne može biti pozvan na odgovornost zbog glasovanja ili zbog toga
što nije glasovao.

Članak 4.

Zastupnike u Zastupnički dom Sabora biraju, na temelju općeg i jednakoga
biračkog prava, a zastupnike u Županijski dom Sabora na temelju općega
biračkog prava, svi hrvatski državljani s navršenih 18 godina života, osim
onih koji su pravomoćnom sudskom odlukom lišeni poslovne sposobnosti (u
daljnjem tekstu: birači).

Za zastupnika može biti biran hrvatski državljanin s navršenih 18 godina
života.

Članak 5.

Predsjednik Republike Hrvatske raspisuje izbore za zastupnike i saziva
domove na prvo zasjedanje.

Dan provedbe izbora određuje se odlukom o raspisivanju izbora.

Dan provedbe izbora je neradni dan.

Od dana raspisivanja, pa do dana izbora za zastupnike, mora proteći
najmanje 30 dana.

Članak 6.

Izbori se provode na biračkim mjestima na području Republike Hrvatske,
a za Zastupnički dom i u diplomatsko­konzularnim predstavništvima Republike
Hrvatske.

Članak 7.

Birači koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj glasuju na biračkim
mjestima na području Republike Hrvatske odre-đenima prema njihovom prebivalištu.

Birači koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj, a na dan održavanja
izbora zateknu se na službi u oružanim snagama Republike Hrvatske, birači
koji se kao članovi posade pomorskih i riječnih brodova pod hrvatskom zastavom
zateknu izvan njezinih granica, te birači lišeni slobode, glasuju na posebnim
biračkim mjestima određenima u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Birači koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj, a na dan izbora
zateknu se izvan granica Republike Hrvatske glasuju u diplomatsko­konzularnim
predstavništvima Republike Hrvatske za zastupnike izborne jedinice prema
svom prebivalištu na pod-ručju Republike Hrvatske.

Članak 8.

Birači koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj imaju pravo na
zastupljenost u Zastupničkom domu Sabora i biraju zastupnike prema odredbama
ovoga Zakona.

NESPOJIVOST DUŽNOSTI, MIROVANJE I PRESTANAK ZASTUPNIČKOG MANDATA,
TE ZAMJENJIVANJE ZASTUPNIKA

Članak 9.

Nitko ne može biti istodobno zastupnik u Zastupničkom i Županijskom
domu Sabora.

Zastupnik istodobno s obnašanjem zastupničke dužnosti ne može biti:
sudac Ustavnog suda Republike Hrvatske, sudac, državni odvjetnik, zamjenik
državnog odvjetnika, državni pravobranitelj, zamjenik državnog pravobranitelja,
pučki pravobranitelj, zamjenik pučkog pravobranitelja, predsjednik ili
potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske, ministar ili drugi član Vlade
Republike Hrvatske, zamjenik ministra, državni tajnik, pomoćnik ministra,
ravnatelj državne upravne organizacije, zamjenik i pomoćnik ravnatelja
državne upravne organizacije, tajnik Vlade Republike Hrvatske, tajnik ministarstva,
predstojnik ureda i ravnatelj agencije Vlade Republike Hrvatske, predstojnik
Ureda Predsjednika Republike, predstojnik Ureda za nacionalnu sigurnost,
veleposlanik, generalni konzul, župan ili podžupan, gradonačelnik ili zamjenik
gradonačelnika Grada Zagreba, djelatni časnik i dočasnik oružanih snaga
koje kao vojne zapovjednike Hrvatske vojske imenuje i razrješuje Predsjednik
Republike Hrvatske ili ministar obrane, član uprave trgovačkog društva,
ustanove i izvanproračunskog fonda u pretežitom državnom vlasništvu te
čelnik pravne osobe koja je Hrvatskom državnom saboru obvezna po zakonu
podnositi izvješće.

Za vrijeme trajanja mandata zastupnik može prihvatiti obnašanje dužnosti
koja se prema odredbama ovoga Zakona smatra nespojivom.

Za vrijeme obnašanja nespojive dužnosti njegov će mandat biti u mirovanju,
a zamjenjivat će ga zamjenik u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Članak 10.

Zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran:

1. ukoliko podnese ostavku,

2. ukoliko mu je pravomoćnom sudbenom odlukom oduzeta poslovna sposobnost,

3. ukoliko je pravomoćnom sudbenom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu
zatvora u trajanju duljem od 6 mjeseci,

4. smrću.

Članak 11.

Zastupnika čiji je mandat prestao, te zastupnika kod kojeg je nastupila
nespojivost istodobnog obnašanja dužnosti ili mirovanje mandata na temelju
pisanog zahtjeva, zamjenjuje zamjenik zastupnika.

Zamjenik zastupnika počinje obnašati zastupničku dužnost nakon što Zastupnički,
odnosno Županijski dom Sabora utvrde nastup zakonskih pretpostavki za primjenu
instituta zamjenjivanja.

Članak 12.

Zastupnika izabranog na listi u izbornoj jedinici zamjenjuje neizabrani
kandidat s iste liste s koje je izabran i zastupnik, a određuje ga politička
stranka koja je listu predložila.

Zastupnika izabranog na neovisnoj listi u izbornoj jedinici zamjenjuje
prvi sljedeći neizabrani kandidat sa te liste.

Zastupnika izabranog na županijskoj listi zamjenjuje zamje-nik koji
je izabran na toj listi zajedno sa zastupnikom.

Zastupnika izabranog u izbornoj jedinici za izbor zastupnika autohtonih
nacionalnih manjina zamjenjuje zamjenik izabran u istoj izbornoj jedinici.

Članak 13.

Po prestanku obnašanja nespojive dužnosti, zastupnik nas-tavlja obnašanje
zastupničke dužnosti na temelju prestanka mirovanja mandata u Zastupničkom,
odnosno Županijskom domu Sabora, ako podnese pisani zahtjev predsjedniku
doma u roku od 8 dana od prestanka obnašanja nespojive dužnosti. Mirovanje
zastupničkog mandata prestat će osmog dana od dana podnošenja pisanog zahtjeva.

Nastavljanje obnašanja zastupničke dužnosti na temelju prestanka mirovanja
mandata u Zastupničkom, odnosno Županij-skom domu Sabora zastupnik može
tražiti jedanput u tijeku trajanja zastupničkog mandata.

Članak 14.

Zastupnik ima pravo jednokratno, tijekom trajanja zastup-ničkog mandata,
podnošenjem pisanog zahtjeva predsjedniku doma Sabora, staviti svoj mandat
u mirovanje.

Mirovanje zastupničkog mandata ne može trajati manje od šest mjeseci,
a za vrijeme trajanja mirovanja zastupnika će zamjenjivati zamjenik.

Mirovanje zastupničkog mandata prestat će osmog dana od dana kad je
zastupnik koji je stavio mandat u mirovanje podnio predsjedniku doma pisanu
izjavu o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti.

Članak 15.

Odredbe ovoga Zakona o mirovanju zastupničkog mandata na temelju pisanog
zahtjeva zastupnika ne odnose se na zastupnike koje u Županijski dom Sabora
imenuje, na temelju svojih ustavnih ovlasti, Predsjednik Republike Hrvatske.

PRAVO PRIPADNIKA AUTOHTONIH NACIONALNIH MANJINA U REPUBLICI
HRVATSKOJ NA ZASTUPLJENOST U ZASTUPNIČKOM DOMU SABORA

Članak 16.

Republika Hrvatska jamči pripadnicima autohtonih nacionalnih manjina
u Republici Hrvatskoj ostvarenje prava na zastupljenost u Zastupničkom
domu Sabora.

Pripadnici autohtonih nacionalnih manjina u Republici Hr-vatskoj imaju
pravo izabrati pet zastupnika u Zastupnički dom Sabora koji se biraju u
izbornim jedinicama utvrđenima Zakonom o izbornim jedinicama za izbor zastupnika
u Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora.

Članak 17.

Pripadnici mađarske, srpske i talijanske nacionalne manjine biraju po
jednog zastupnika u Zastupnički dom Sabora.

Pripadnici češke i slovačke nacionalne manjine biraju zajedno jednog
zastupnika u Zastupnički dom Sabora.

Pripadnici austrijske, njemačke, rusinske, ukrajinske i židov-ske nacionalne
manjine biraju zajedno jednog zastupnika u Zastupnički dom Sabora.

Pripadnici nacionalnih manjina iz stavka 1. ovoga članka uz kandidata
za zastupnika predlažu i kandidata za njegova zamjenika, koji se bira zajedno
s njim. Pripadnici nacionalnih manjina iz stavka 2. i 3. ovoga članka predlažu
samo kandidata za zastupnika, a njegovim zamjenikom postaje zastupnički
kandidat koji je iza izabranog zastupnika dobio najviše glasova.

Sukladno ustavnom načelu jednakosti biračkog prava pripad-nici autohtonih
nacionalnih manjina mogu birati ili zastupnika iz reda pripadnika nacionalnih
manjina koji se bira u posebnim izbornim jedinicama ili sudjelovati u izboru
na temelju listi u izbornim jedinicama.

Članak 18.

Pravo predlaganja kandidata za zastupnike autohtonih nacionalnih manjina
i njihovih zamjenika imaju političke stranke, birači i udruge nacionalnih
manjina.

Ukoliko kandidata za zastupnika autohtonih nacionalnih manjina i njegovog
zamjenika predlažu birači, za pravovaljanost kandidature potrebno je prikupiti
100 potpisa birača.

Članak 19.

Potpisi birača u postupku kandidiranja zastupnika i zamje-nika pripadnika
autohtonih nacionalnih manjina koji se biraju u posebnim izbornim jedinicama
prikupljaju se na propisanom obrascu u koji se unose ime i prezime, nacionalnost,
adresa i jedinstveni matični broj građana predloženog kandidata, te ime
i prezime, adresa i jedinstveni matični broj građana potpisanog birača
- predlagatelja.

KANDIDIRANJE

Članak 20.

Pravo predlaganja stranačkih lista za izbor zastupnika u Zastupnički
i Županijski dom Sabora imaju sve političke stranke registrirane u Republici
Hrvatskoj na dan objave odluke o raspisivanju izbora u "Narodnim novinama".

Listu za izbor zastupnika u Zastupnički i Županijski dom Sabora može
samostalno predložiti jedna politička stranka, te dvije ili više političkih
stranaka (koalicijska lista).

Političke stranke samostalno utvrđuju svoje stranačke liste i redoslijed
na njima istaknutih kandidata, na način predviđen statutom političke stranke,
odnosno u skladu s posebnim statutarnim odlukama.

Članak 21.

Birači predlažu kandidacijske liste na temelju pravovaljano prikupljenih
potpisa.

Za pravovaljanost prijedloga liste izborne jedinice za izbor zastupnika
u Zastupnički dom Sabora i županijske liste za izbor zastupnika u Županijski
dom Sabora potrebno je prikupiti najmanje 500 potpisa birača.

Članak 22.

Prijedlozi lista moraju prispjeti Državnom izbornom povjerenstvu Republike
Hrvatske (u daljnjem tekstu: Državno izborno povjerenstvo), odnosno županijskom
izbornom povjerenstvu, najkasnije u roku od 14 dana od dana raspisivanja
izbora.

U prijedlogu liste izborne jedinice za izbor zastupnika u Zastupnički
dom Sabora obvezatno se navodi naziv liste, a kandidati moraju biti na
listi poredani od rednog broja 1 do zaključno rednog broja 14.

U prijedlogu županijske liste za izbor zastupnika u Županij-ski dom
Sabora obvezatno se navodi ime i prezime kandidata, kao i zamjenika svakog
od kandidata na listi. Kandidati moraju biti na listi poredani od rednog
broja 1. do zaključno rednog bro-ja 3.

Naziv liste jest puni naziv političke stranke, odnosno poli-tičkih stranaka
ili stranačke koalicije, koja je, odnosno koje su listu predložile. Ako
političke stranke koriste skraćeni naziv stranke, odnosno stranaka ili
stranačke koalicije, u nazivu se mogu koristiti skraćenice.

Ukoliko je listu predložila skupina birača njezin naziv je "neovisna
lista".

Nositelj liste ne mora biti kandidat na listi.

Kandidatom se može biti samo na jednoj listi i samo u jednoj izbornoj
jedinici.

Članak 23.

Državno izborno povjerenstvo će u roku od 48 sati od predaje lista izbornih
jedinica za izbor zastupnika u Zastupnički dom Sabora, prihvatiti i u svim
dnevnim novinama u Republici Hrvat-skoj i na Hrvatskoj radioteleviziji
objaviti sve pravovaljano pred-ložene liste za svaku izbornu jedinicu.

Državno izborno povjerenstvo objavit će za svaku izbornu jedinicu zbirnu
listu svih pravovaljanih predloženih lista.

Zbirna lista sadrži naziv svake liste izborne jedinice, te ime i prezime
nositelja svake liste. Na zbirnu listu izborne jedinice, stranačke, odnosno
neovisne liste se unose prema abecednom redu punog naziva političke stranke,
odnosno koalicije političkih stranaka koja je listu predložila. Ako je
više političkih stranaka predložilo zajedničku listu, ona će se unijeti
na zbirnu listu prema nazivu prve po redu političke stranke u prijedlogu.

Državno izborno povjerenstvo će u roku od 48 sati dostaviti hrvatskim
diplomatsko­konzularnim predstavništvima sve prih-vaćene liste za svaku
izbornu jedinicu, kao i zbirnu listu izbornih lista svake izborne jedinice
radi njihove javne objave.

Članak 24.

Županijsko izborno povjerenstvo će u roku od 48 sati od predaje županijskih
lista za izbor zastupnika u Županijski dom, prihvatiti i u svim dnevnim
novinama u Republici Hrvatskoj i na Hrvatskoj radioteleviziji objaviti
sve pravovaljano predložene županijske liste za svaku županiju.

Županijsko izborno povjerenstvo objavit će zbirnu listu svih pravovaljanih
predloženih lista u svakoj županiji.

Na zbirnu županijsku listu stranačke, odnosno neovisne liste se unose
prema abecednom redu punog naziva političke stranke, odnosno koalicije
političkih stranaka koja je listu predložila. Ako je više političkih stranaka
predložilo zajedničku listu, ona će se unijeti na zbirnu županijsku listu
prema nazivu prve po redu političke stranke u prijedlogu.

Članak 25.

Političke stranke koje su predložile prihvaćene liste kandidata za izbor
zastupnika u Zastupnički dom Sabora, odnosno županijske liste za izbor
zastupnika u Županijski dom Sabora, mogu na način predviđen njihovim statutom
ili posebnom odlukom donesenom na temelju statuta odustati od te liste
najkasnije 48 sati nakon što je kao prihvaćena bila objavljena od strane
izbornog povjerenstva izborne jedinice, odnosno županijskog izbornog povjerenstva.
Za neovisnu listu odluku o odustajanju donosi nosi-telj liste.

Pisana obavijest o odustanku mora prispjeti izbornom povjerenstvu izborne
jedinice, odnosno županijskom izbornom povjerenstvu.

Odustanak jednog ili više kandidata s liste nije dopušten nakon prihvaćanja
liste na kojoj su navedeni, te se odustanak nekog od kandidata neće uvažiti
i takova će lista ostati pravovaljanom s imenima svih objavljenih kandidata.

Članak 26.

Najkasnije 48 sati nakon što je prihvaćena i objavljena lista, od kandidature
za zastupnika u Zastupnički dom Sabora u izbornim jedinicama gdje se biraju
zastupnici nacionalnih manjina može odustati:

- neovisni kandidat pisanim očitovanjem ovjerovljenim po javnom bilježniku,

- kandidat kojeg je predložila politička stranka uz pisanu suglasnost
političke stranke i

- politička stranka koja je predložila kandidata.

Odustanak kandidata iz stavka 1. ovoga članka odnosi se i na njihove
zamjenike.

Članak 27.

Ako neki od kandidata na listama za izbor zastupnika u Zastupnički dom
Sabora, odnosno kandidat ili zamjenik na županijskim listama za izbor zastupnika
u Županijski dom Sabora, odnosno kandidat ili zamjenik u izbornim jedinicama
gdje se biraju zastupnici autohtonih nacionalnih manjina umre u vremenu
od dana objave liste kandidata, politička stranka, odnosno stranke ili
udruge nacionalnih manjina koje su kandidirale dotičnog zastupnika mogu
umjesto njega predložiti novog kandidata, odnosno zamjenika, bez posebnih
uvjeta za valjanost kandidature propisanih ovim Zakonom, sve do 10 dana
prije održavanja izbora.

Ako neki od kandidata na listama za izbor zastupnika u Zastupnički dom
Sabora, odnosno kandidat ili zamjenik na županijskim listama za izbor zastupnika
u Županijski dom Sabora, umre nakon roka iz stavka 1. ovoga članka, na
odgovarajući način primijenit će se odredba članka 12. ovoga Zakona.

IZBORNA PROMIDŽBA

Članak 28.

Izborna promidžba počinje danom objave zbirnih lista izbornih jedinica,
odnosno županijskih lista, a završava 24 sata prije dana održavanja izbora.

Na dan održavanja izbora kao i 24 sata prije dana održavanja izbora
zabranjuje se svaka izborna promidžba, objavljivanje procjena izbornih
rezultata, kao i objavljivanje prethodnih, neslužbenih rezultata izbora,
objavljivanje fotografija u sredstvima javnog priopćavanja, izjava i intervjua
nositelja lista, odnosno kandidata, te navođenje njihovih izjava ili pisanih
djela.

Članak 29.

U vrijeme izborne promidžbe sve političke stranke koje su predložile
kandidatske liste imaju pod jednakim uvjetima pravo na iznošenje i obrazlaganje
svojih izbornih programa te izbornu promidžbu.

Sva sredstva javnog priopćavanja dužna su u svom djelovanju omogućiti
ostvarivanje prava političkih stranaka iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 30.

Radi ostvarenja jednakosti svih političkih stranaka koje su istakle
liste i jednake mogućnosti predstavljanja programa i promidžbe političkih
stranaka na Hrvatskoj radioteleviziji, Zas-tupnički dom Sabora donijet
će u roku od 15 dana od donošenja ovoga Zakona, Pravila o postupanju Hrvatske
radiotelevizije kojma će razraditi način rada Hrvatske radiotelevizije
tijekom izborne promidžbe.

Pravilima iz stavka 1. ovoga članka razradit će se i utvrditi oblici
i vrijeme praćenja izborne promidžbe političkih stranaka, način predstavljanja
programa političkih stranaka, kandidata na stranačkim i na neovisnim listama,
kandidata za zastupnike pripadnika autohtonih nacionalnih manjina, stranačkih
dužnosnika, te pravila za emisije sa sučeljavanjima nositelja izbornih
lista.

Pravilima iz stavka 1. ovoga članka također će se utvrditi ukupno vrijeme
svih emisija (telopi, spotovi, snimke sa skupova, posebne emisije i slično)
koje na Hrvatskoj radioteleviziji u jednakom trajanju mogu zakupiti većinska
politička stranka i koalicija i oporbene političke stranke ili koalicije,
vodeći računa da će se jednako vrijeme obračunavati po pojedinačnoj listi
koja sudjeluje na izborima.

TROŠKOVI IZBORNE PROMIDŽBE
I PRAVO NA NAKNADU

Članak 31.

Pravo na naknadu troškova izborne promidžbe iz državnog proračuna Republike
Hrvatske ostvarit će sve političke stranke koje su istakle liste u najmanje
jednoj izbornoj jedinici za izbor zastupnika u Zastupnički dom ili u Županijski
dom Sabora.

Pravo na naknadu troškova izborne promidžbe iz državnog proračuna Republike
Hrvatske ostvarit će i kandidati za zastupnike pripadnika autohtonih nacionalnih
manjina koji se biraju u posebnim izbornim jedinicama i nositelji neovisnih
lista.

Članak 32.

Parlamentarne političke stranke koje su imale zastupnike u Zastupničkom
i Županijskom domu Sabora na dan 31. prosinca 1998., koje sudjeluju na
izborima imaju pravo na naknadu troškova izborne promidžbe u jednogodišnjem
iznosu određenom za 1999. godinu prema Zakonu o političkim strankama ("Narodne
novine", br. 76/93., 111/96. i 164/98.) i propisima donijetima na temelju
toga Zakona.

Troškovi izborne promidžbe iz stavka 1. ovoga članka moraju biti isplaćeni
političkim strankama najkasnije 48 sati nakon što su prihvaćene liste postale
konačne.

Članak 33.

Svaka politička stranka koja je istakla liste za izbor zastupnika u
Zastupnički ili Županijski dom Sabora dužna je do početka izborne promidžbe
objaviti okvirne podatke o visini i izvoru vlastitih sredstava koje namjerava
utrošiti za izbornu promidžbu.

Podatke o visini i izvoru vlastitih sredstava koje namjeravaju utrošiti
za izbornu promidžbu dužni su do početka izborne promidžbe objaviti i kandidati
za zastupnike pripadnika autohtonih nacionalnih manjina i nositelji neovisnih
lista.

Članak 34.

Političke stranke koje na dan 31. prosinca 1998. nisu bile zastupljene
u Zastupničkom domu Sabora kao i predlagatelji neovisnih lista, a koji
sudjeluju na izborima imaju pravo na naknadu troškova izborne promidžbe
ukoliko na izborima dobiju više od 5% važećih glasova birača izborne jedinice.

Pravo na naknadu troškova izborne promidžbe iz državnog proračuna Republike
Hrvatske ostvarit će i kandidati za zastupnike pripadnika autohtonih nacionalnih
manjina koji dobiju najmanje 5% važećih glasova birača u posebnoj izbornoj
jedinici.

Naknada se ima isplatiti u roku od 30 dana od dana objave službenih
rezultata izbora.

Visinu naknade troškova izborne promidžbe odredit će Vlada Republike
Hrvatske posebnom odlukom. Odluka mora biti donijeta najkasnije 20 dana
prije dana održavanja izbora.

Članak 35.

Političke stranke, neovisni kandidati i kandidati za zastupnike autohtonih
nacionalnih manjina izbornu promidžbu mogu financirati vlastitim novčanim
sredstvima.

Članak 36.

Naknada troškova izborne promidžbe isplaćuje se izravno na središnje
račune političkih stranaka u mjestu njihova sjedišta, odnosno izravno neovisnim
kandidatima i kandidatima za zastupnike autohtonih nacionalnih manjina.

Članak 37.

Odredbe o pravu na naknadu troškova izborne promidžbe odgovarajuće se
primjenjuju na izbor zastupnika u Županijski dom Sabora.

IZBOR ZASTUPNIKA U ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Članak 38.

140 zastupnika u Zastupnički dom Sabora bira se tako da se područje
Republike Hrvatske podijeli na deset izbornih jedinica, te se u svakoj
izbornoj jedinici, na temelju lista, bira po 14 zastupnika.

Članak 39.

Izborne jedinice određuju se Zakonom o izbornim jedinicama za izbor
zastupnika u Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora tako da se broj
birača u izbornim jedinicama ne smije razlikovati više od + - 5 %.

Pri određivanju izbornih jedinica mora se koliko je to najviše moguće
voditi računa o zakonom utvrđenim područjima županija, gradova i općina
u Republici Hrvatskoj.

Članak 40.

Broj zastupnika koji će biti izabran sa svake liste izborne jedinice
utvrduje se na sljedeći način:

Ukupan broj važećih glasova koji je dobila svaka lista (biračka masa
liste) dijeli se s brojevima od 1 do zaključno 14. Od svih dobivenih rezultata
14­ti rezultat po redu jest zajednički djelitelj kojim se dijeli ukupan
broj glasova svake liste (biračka masa liste). Svaka lista dobit će onoliko
zastupničkih mjesta koliko puta ukupni broj njezinih dobivenih važećih
glasova (biračka masa) sadrži zajednički djelitelj. Ako su glasovi tako
podijeljeni da se ne može utvrditi koja bi između dviju ili više lista
dobila koje zastupničko mjesto, ono će pripasti onoj listi koja je dobila
više glasova.

Članak 41.

Pravo na sudjelovanje u diobi zastupničkih mjesta u izbornoj jedinici
ostvaruju liste koje na izborima dobiju najmanje 5% važećih glasova birača.

Članak 42.

Sa svake liste izabrani su kandidati od rednog broja 1. pa do rednog
broja koliko je određena lista dobila zastupničkih mjesta.

Zamjenici zastupnika sa svake liste izborne jedinice su kandidati koji
nisu izabrani.

Članak 43.

Birači koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj biraju zastupnike
na temelju lista s po 14 kandidata u posebnoj izbornoj jedinici.

Članak 44.

Broj zastupnika koji će izabrati birači koji nemaju prebi-valište u
Republici Hrvatskoj u posebnoj izbornoj jedinici utvrđuje se na sljedeći
način:

Ukupni broj važećih glasova birača u deset izbornih jedinica u Republici
Hrvatskoj dijeli se sa 140 koliko se ukupno zastupnika bira u tim izbornim
jedinicama. Dobivenim rezultatom (količnikom) dijeli se broj važećih glasova
u posebnoj izbornoj jedinici. Rezultat koji se dobije jest broj zastupnika
koji je izabran u posebnoj izbornoj jedinici. Ako rezultat nije cijeli
broj, zaokružuje se na cijeli broj od 0,5 na više, a ispod 0,5 na niže.

Članak 45.

Ukupni broj zastupnika izabran od birača koji nemaju prebivalište u
Republici Hrvatskoj u posebnoj izbornoj jedinici utvrđen prema članku 44.
ovoga Zakona dijeli se između lista kandidiranih u toj izbornoj jedinici
prema odredbama članka 40. do 42. ovoga Zakona.

Članak 46.

Pripadnici nacionalnih manjina iz članka 17. ovoga Zakona biraju zastupnike
u Zastupnički dom Sabora pojedinačnim izborom tako da je za zastupnika
izabran kandidat koji je dobio najveći broj glasova birača koji su glasovali.
Ako dva ili više kandidata dobiju isti broj glasova, izbori se ponavljaju.

IZBOR ZASTUPNIKA U ŽUPANIJSKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Članak 47.

U Županijski dom Sabora bira se, na temelju županijskih lista, po tri
zastupnika u svakoj županiji, te tri u Gradu Zagrebu tako da područje svake
županije, odnosno Grada Zagreba čini jednu izbornu jedinicu.

Predsjednik Republike može iz reda za Republiku Hrvatsku osobito zaslužnih
građana imenovati do pet zastupnika Županijskog doma Sabora.

Članak 48.

Broj zastupnika koji će biti izabran sa svake županijske liste utvrđuje
se na sljedeći način:

Ukupan broj važećih glasova koje je dobila svaka županijska lista (biračka
masa liste) dijeli se s brojevima od 1 do zaključno 3. Od svih dobivenih
rezultata treći rezultat po redu jest zajednički djelitelj kojim se dijeli
ukupan broj glasova svake županijske liste (biračka masa liste). Svaka
županijska lista dobit će onoliko zastupničkih mjesta koliko puta ukupni
broj njezinih dobivenih važećih glasova (biračka masa) sadrži zajednički
djelitelj. Ako su važeći glasovi tako podijeljeni da se ne može utvrditi
koja bi između dvije ili više županijskih lista dobila koje zastupničko
mjesto, ono će pripasti županijskoj listi koja je dobila više glasova.

Članak 49.

Pravo na sudjelovanje u diobi zastupničkih mjesta ostvaruju županijske
liste koje na izborima dobiju najmanje 5% važećih glasova birača.

Članak 50.

Sa svake županijske liste izabrani su kandidati od rednog broja 1. pa
do rednog broja koliko je određena lista dobila zastupničkih mjesta.

Zajedno sa zastupnikom koji je izabran sa svake županijske liste, izabran
je i njegov zamjenik.

TIJELA ZA PROVEDBU IZBORA ZASTUPNIKA U ZASTUPNIČKI I ŽUPANIJSKI
DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Članak 51.

Tijela za provedbu izbora zastupnika u Zastupnički dom Sabora su:

Državno izborno povjerenstvo, izborna povjerenstva izbornih jedinica,
općinska i gradska izborna povjerenstva i birački odbori.

Članak 52.

Tijela za provedbu izbora zastupnika u Županijski dom Sabora su:

Državno izborno povjerenstvo, županijska izborna povjerenstva odnosno
izborno povjerenstvo Grada Zagreba, gradska i općinska izborna povjerenstva
te birački odbori.

DRŽAVNO IZBORNO POVJERENSTVO

Članak 53.

Državno izborno povjerenstvo ima stalni i prošireni sastav.

Stalni sastav Državnoga izbornog povjerenstva čine pred-sjednik i četiri
člana, te njihovi zamjenici.

Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske po položaju je predsjednik
Državnoga izbornog povjerenstva.

Članove povjerenstva, zamjenika predsjednika i zamjenike članova stalnog
sastava Državnoga izbornog povjerenstva imenuje Ustavni sud Republike Hrvatske
iz reda sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske i drugih istaknutih pravnika
koji ne smiju biti članovi političkih stranaka.

Članak 54.

Prošireni sastav Državnoga izbornog povjerenstva određuje se po prihvaćanju,
utvrđivanju i objavi lista izbornih jedinica.

Članovi proširenog sastava Državnoga izbornog povjerenstva imaju sva
prava i dužnosti stalnih članova Državnoga izbornog povjerenstva.

Članak 55.

Prošireni sastav Državnoga izbornog povjerenstva čine po tri predstavnika
većinske političke stranke, odnosno koalicije i tri dogovorno predložena
predstavnika oporbenih političkih stranaka, odnosno koalicija sukladno
stranačkom sastavu doma Sabora za koji su izbori raspisani i njihovi zamjenici.

Ako se ne postigne dogovor o tri predstavnika političkih stranaka koje
se prema stranačkom sastavu doma Sabora za koji su izbori raspisani smatraju
oporbenima, izbor tri člana proši-renog sastava i njihovih zamjenika obavit
će se kockom pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske i to između kandidata
i zamjenika.

Članak 56.

Državno izborno povjerenstvo:

1. brine o zakonitoj pripremi i provedbi izbora za zastupnike oba doma
Sabora,

2. imenuje članove izbornih povjerenstava izbornih jedinica i županijskih
izbornih povjerenstava,

3. utvrđuje obvezatne upute za rad izbornih povjerenstava i biračkih
odbora,

4. određuje biračka mjesta i imenuje biračke odbore u hrvatskim diplomatsko­konzularnim
predstavništvima Republike Hrvatske,

5. propisuje obrasce u postupku pripreme i provedbe izbora,

6. nadzire rad izbornih povjerenstava izbornih jedinica i županijskih
izbornih povjerenstava,

7. na temelju pravovaljanih prijedloga objavljuje liste izbornih jedinica,
te sastavlja zbirne liste izbornih jedinica,

8. nadzire pravilnost izborne promidžbe,

9. objavljuje rezultate izbora za zastupnike u Zastupnički i Županijski
dom Sabora,

10. osigurava stalnu službu sa zadaćom mjerodavnog i stručnog informiranja
birača i davanja odgovora vezanih uz provedbu glasovanja i izbora,

11. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom.

Članak 57.

Obvezatne upute za rad izbornih povjerenstava i biračkih odbora koje
utvrdi Državno izborno povjerenstvo objavljuju se u "Narodnim novinama",
na Hrvatskoj radioteleviziji i u svim dnevnim novinama u Republici Hrvatskoj.

IZBORNO POVJERENSTVO IZBORNE
JEDINICE

Članak 58.

Izborno povjerenstvo izborne jedinice ima stalni i prošireni sastav.

Stalni sastav izbornog povjerenstva izborne jedinice čine predsjednik
i dva člana, te njihovi zamjenici.

Predsjednika, članove, zamjenika predsjednika i zamjenike članova stalnog
sastava izbornog povjerenstva izborne jedinice imenuje Državno izborno
povjerenstvo iz reda sudaca i istaknutih pravnika.

Članak 59.

Prošireni sastav izbornog povjerenstva izborne jedinice određuje se
po prihvaćanju, utvrđivanju i objavi stranačkih lista.

Članovi proširenog sastava izbornog povjerenstva izborne jedinice imaju
sva prava i dužnosti stalnih članova izbornog povjerenstva izborne jedinice.

Članak 60.

Prošireni sastav izbornog povjerenstva izborne jedinice čine po dva
predstavnika većinske političke stranke, odnosno koalicije i dva dogovorno
predložena predstavnika oporbenih političkih stranaka, odnosno koalicija
sukladno stranačkom sastavu doma Sabora za koji su izbori raspisani i njihovi
zamjenici.

Ukoliko se ne postigne dogovor o dva predstavnika poli-tičkih stranaka
koje se prema stranačkom sastavu doma Sabora za koji su izbori raspisani
smatraju oporbenima, izbor dva člana proširenog sastava i njihovih zamjenika
obavit će se kockom pred Državnim izbornim povjerenstvom i to između kandidata
i zamjenika.

Članak 61.

Izborno povjerenstvo izborne jedinice:

1. brine se za zakonitu provedbu izbora na biračkim mjestima na svom
području,

2. određuje biračka mjesta na prijedlog općinskih i gradskih izbornih
povjerenstava,

3. imenuje općinska i gradska izborna povjerenstva,

4. imenuje i raspušta biračke odbore,

5. prema obvezatnim uputama Državnoga izbornog povjerenstva obavlja
sve tehničke pripreme za obavljanje izbora na svom području,

6. prikuplja i zbraja rezultate glasovanja na biračkim mjestima na svom
području od općinskih i gradskih izbornih povjerenstava i dostavlja ih
Državnom izbornom povjerenstvu,

7. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom.

Članak 62.

Odredbe članka 61. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na izborna povjerenstva izbornih jedinica u kojima se biraju zastupnici
pripadnika autohtonih nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj.

ŽUPANIJSKO IZBORNO POVJERENSTVO

Članak 63.

Županijsko izborno povjerenstvo ima stalni i prošireni sastav.

Stalni sastav županijskoga izbornog povjerenstva čine pred-sjednik i
dva člana, te njihovi zamjenici.

Predsjednika, članove, zamjenika predsjednika i zamjenike članova stalnog
sastava županijskoga izbornog povjerenstva imenuje Državno izborno povjerenstvo
iz reda sudaca i istaknutih pravnika.

Članak 64.

Prošireni sastav županijskoga izbornog povjerenstva odre-đuje se po
prihvaćanju, utvrđivanju i objavi stranačkih lista.

Članovi proširenog sastava županijskoga izbornog povjerenstva imaju
sva prava i dužnosti stalnih članova županijskoga izbornog povjerenstva.

Članak 65.

Prošireni sastav županijskoga izbornog povjerenstva čine po dva predstavnika
većinske stranke, odnosno koalicije i dva dogovorno predložena predstavnika
oporbenih stranaka, odnosno koalicija sukladno stranačkom sastavu doma
Sabora za koji su izbori raspisani i njihovi zamjenici.

Ukoliko se ne postigne dogovor o dva predstavnika poli-tičkih stranaka
koje se prema stranačkom sastavu doma Sabora za koji su izbori raspisani
smatraju opozicijskima, izbor dva člana proširenog sastava i njihovih zamjenika
obavit će se kockom pred Državnim izbornim povjerenstvom i to između kandidata
i zamjenika.

Članak 66.

Županijsko izborno povjerenstvo:

1. brine se za zakonitu pripremu izbora zastupnika u Županijski dom
Sabora,

2. brine se za zakonitu provedbu izbora na biračkim mjestima u županiji,

3. određuje biračka mjesta na prijedlog općinskih i gradskih izbornih
povjerenstava,

4. imenuje biračke odbore,

5. prema obvezatnim uputama Državnoga izbornog povjerenstva obavlja
sve tehničke pripreme za obavljanje izbora na području županije,

6. na temelju pravovaljanih prijedloga objavljuje županijske liste,
sastavlja i objavljuje zbirnu listu županijskih lista,

7. nadzire pravilnost izborne promidžbe,

8. prikuplja i zbraja rezultate glasovanja za izbor zastupnika u Županijski
dom Sabora na biračkim mjestima na području županije i dostavlja ih Državnom
izbornom povjerenstvu na način i u roku koji ovo odredi,

9. obavlja i druge poslove određene Zakonom.

OPĆINSKA I GRADSKA IZBORNA POVJERENSTVA

Članak 67.

Općinska i gradska izborna povjerenstva imenuje izborno povjerenstvo
izborne jedinice.

Na sastav i izbor općinskih i gradskih izbornih povjerenstava primjenjuju
se ista pravila kao i za sastav i izbor izbornog povjerenstva izborne jedinice.

Članak 68.

Općinska i gradska izborna povjerenstva:

- predlažu izbornom povjerenstvu izbornih jedinica utvrđivanje biračkih
mjesta na području općine, odnosno grada,

- predlažu imenovanje biračkih odbora na području općine, odnosno grada,

- predlažu raspuštanje biračkih odbora u slučajevima pred-viđenima ovim
Zakonom,

- prikupljaju podatke o izborima i prosljeđuju ih izbornom povjerenstvu
izborne jedinice,

- obavljaju i druge poslove koje na njih iz svoga djelokruga prenese
izborno povjerenstvo izborne jedinice.

BIRAČKI ODBORI

Članak 69.

Birački odbori izravno provode glasovanje birača na birač-kim mjestima.
te osiguravaju pravilnost i tajnost glasovanja.

Birački odbor čine predsjednik i četiri člana, te zamjenici članova.
Po dva člana i zamjenika određuje većinska politička stranka ili koalicija,
a po dva člana i zamjenika oporbene političke stranke ili koalicije sukladno
stranačkom sastavu doma Sabora za koji su izbori raspisani.

Političke stranke dužne su odrediti članove pojedinih birač-kih odbora
i dostaviti njihova imena nadležnim izbornim povjerenstvima najkasnije
8 dana prije dana na koji se održavaju izbori za zastupnike. Ne odrede
li ih, odnosno ne dostave li njihova imena nadležnim izbornim povjerenstvima,
ova izborna povjerenstva samostalno će odrediti članove biračkih odbora.

Predsjednik biračkog odbora i njegov zamjenik ne smiju biti članovi
niti jedne političke stranke, a po mogućnosti trebaju biti pravne struke.

Biračke odbore za sva biračka mjesta, sukladno odredbama stavka 3. i
4. ovoga članka, imenuju izborna povjerenstva nadležna prema odredbama
ovoga Zakona, najkasnije pet dana prije dana održavanja izbora.

PROVEDBA IZBORA

Članak 70.

Najkasnije deset dana prije izbora, Državno izborno povjerenstvo za
biračka mjesta u inozemstvu, a izborna povjerenstva izborne jedinice, odnosno
županijska izborna povjerenstva za područje Republike Hrvatske objavit
će koja su biračka mjesta određena, s naznakom koji će birači glasovati
na pojedinom mjestu.

Članak 71.

Ministar obrane odredit će biračka mjesta za glasovanje birača na službi
u oružanim snagama Republike Hrvatske.

Ministar pomorstva, prometa i veza odredit će biračka mjesta za glasovanje
birača koji se kao članovi posade pomorskih i riječkih brodova pod hrvatskom
zastavom na dan izbora zateknu izvan granica Republike Hrvatske.

Ministar pravosuđa odredit će biračka mjesta za glasovanje birača lišenih
slobode.

Članak 72.

Pri određivanju biračkih mjesta mora se voditi računa o broju birača
koji će na njima glasovati, te dostupnosti i prostornoj udaljenosti biračkog
mjesta.

Broj birača koji će glasovati na jednom biračkom mjestu odredit će se
na način da se glasovanje bez poteškoća može odvijati u vremenu određenom
za glasovanje.

Za svako biračko mjesto određuje se posebna prostorija za glasovanje
koja se mora opremiti i urediti na način koji će osigurati tajnost glasovanja.

Svako biračko mjesto ima redni broj.

Članak 73.

Najkasnije osam dana prije dana održavanja izbora nadležno tijelo dostavit
će svakom biraču izvadak iz popisa birača koji se odnosi na njega.

GLASOVANJE I UTVRĐIVANJE REZULTATA GLASOVANJA

Članak 74.

Glasovanje se obavlja osobno, glasačkim listićima.

Nitko ne može glasovati u ime druge osobe.

Glasački se listić tiska u državnoj tiskari koju odredi i izrav-no nadzire
Državno izborno povjerenstvo.

Svaki glasački listić mora imati otisnut serijski broj.

Članak 75.

Glasački listić na kojem se glasuje za jednu od lista izborne jedinice
ili županijsku listu sadrži:

1. naziv liste,

2. ime i prezime nositelja liste,

3. serijski broj.

Na glasačkom listiću stranačke se liste navode onim redom kojim su navedene
na zbirnoj listi dotičnih lista. Ispred naziva liste stavlja se redni broj.

Članak 76.

Glasuje se samo za liste izborne jedinice, odnosno županijske liste
navedene na glasačkom listiću.

Glasački listić popunjava se tako da se zaokruži redni broj ispred naziva
liste izborne jedinice, odnosno ispred naziva županijske liste.

Članak 77.

Glasački listić na kojem se glasuje u izbornoj jedinici u kojoj se bira
zastupnik autohtone nacionalne manjine i njegov zamjenik sadrži:

1. ime i prezime kandidata i njegovog zamjenika,

2. puni i skraćeni naziv političke stranke, odnosno stranaka ili stranačke
koalicije koja je predložila kandidata. Ukoliko je kandidat predložen od
skupine birača u skladu s odredbama ovoga Zakona, uz njegovo se ime i prezime
navodi i naznaka "neovisni kandidat",

3. serijski broj.

Na glasačkom listiću navode se kandidati onim redom kojim su navedeni
na listi kandidata za izbor zastupnika autohtonih nacionalnih manjina.
Ispred imena i prezimena svakog kandidata stavlja se redni broj.

Glasuje se samo za kandidate za izbor zastupnika autohtonih nacionalnih
manjina navedene na glasačkom listiću i to zaokruživanjem rednog broja
ispred imena kandidata.

Članak 78.

Važeći glasački listić jest onaj iz kojega se na siguran i nedvojben
način može utvrditi volja birača i okolnost za koju je listu ili kandidata
birač glasovao.

Članak 79.

Nevažeći glasački listić jest:

1. neispunjeni glasački listić,

2. glasački listić popunjen na način da se ne može sa sigurnošću utvrditi
volja birača i okolnost za koju je listu, odnos-no kandidata, glasovao,

3. glasački listić na kojem je birač glasovao za dvije ili više lista,
odnosno kandidata.

Članak 80.

Glasovanje traje neprekidno od sedam do devetnaest sati.

U diplomatsko-konzularnim predstavništvima glasovanje traje dva dana
s time da završava na dan kada završava glasovanje u Republici Hrvatskoj.

Birališta se zatvaraju u devetnaest sati, ali će se biračima koji su
se zatekli na biralištu omogućiti glasovanje.

Na biračkom mjestu moraju neprekidno biti nazočna najmanje tri člana
biračkog odbora ili njihovi zamjenici.

Članak 81.

Predsjednik biračkog odbora dužan je i ovlašten osigurati red i mir
na biračkom mjestu za vrijeme glasovanja, kao i nakon zatvaranja birališta.

Ako je to nužno radi očuvanja reda i mira, te radi nesmetanog odvijanja
glasovanja, predsjednik biračkog odbora može zatražiti pomoć policije koja
je na biračkom mjestu dužna postupati po njegovim uputama, a u okviru zakonskih
ovlasti.

Nitko, osim pripadnika policije na poziv predsjednika biračkog odbora,
ne smije doći na biralište naoružan.

Članak 82.

Predsjednik biračkog odbora ili od njega ovlašteni član dužan je za
svakog birača koji pristupi glasovanju provjeriti da li je upisan u popis
birača.

Ako birač nije upisan u popis birača predsjednik biračkog odbora mu
neće dozvoliti glasovanje, osim ako birač svoje biračko pravo na tom biračkom
mjestu ne dokaže potvrdom nadležnog državnog tijela.

Članak 83.

Birač koji zbog kakve tjelesne mane ili zbog toga što je nepismen ne
bi mogao samostalno glasovati, može doći na biračko mjesto s drugom osobom
koja je pismena i koja će po njegovoj ovlasti i uputi zaokružiti redni
broj ispred naziva liste, odnosno ispred imena kandidata za koje birač
glasuje.

Birač koji nije u mogućnosti pristupiti na biračko mjesto obavijestit
će o tome birački odbor. Predsjednik biračkog odbora određuje najmanje
dva člana biračkog odbora ili zamjenika koji će birača posjetiti u mjestu
gdje se nalazi i omogućiti mu glasovanje, vodeći pri tome računa o tajnosti
glasovanja.

Predsjednik biračkog odbora dužan je glasovanje birača s tjelesnom manom,
nepismenih birača, kao i glasovanje izvan biračkog mjesta po prethodnoj
obavijesti birača, poimenično navesti u zapisniku o radu biračkog odbora.

Članak 84.

Po završenom glasovanju birački će odbor najprije prebrojati neupotrijebljene
glasačke listiće i staviti ih u poseban omot koji će zapečatiti.

Potom birački odbor na temelju zapisnika utvrđuje ukupan broj birača
koji su glasovali, prema popisu birača, odnosno prema izvatku iz popisa
birača.

Nakon što broj birača koji su glasovali bude utvrđen, odbor pristupa
otvaranju glasačke kutije i prebrojavanju glasova.

Članak 85.

Ako se prilikom prebrojavanja glasova na biračkom mjestu utvrdi da je
broj glasova prema popisu birača veći od broja glasova po biračkim listićima,
vrijedi rezultat glasovanja po glasačkim listićima.

Ako se prilikom prebrojavanja glasova na biračkom mjestu utvrdi da je
glasovao manji broj birača od broja glasova u glasačkoj kutiji, birački
odbor će odmah prekinuti rad i uz izvješće dostaviti materijale općinskom,
odnosno gradskom izbornom povjerenstvu.

Općinsko ili gradsko izborno povjerenstvo odmah će o tome izvijestiti
izborno povjerenstvo izborne jedinice koje će poništiti glasovanje na tom
biračkom mjestu, raspustiti birački odbor, te imenovati novi i odrediti
ponavljanje glasovanja na tom biračkom mjestu u roku od 8 dana.

Članak 86.

Kad birački odbor utvrdi rezultate glasovanja na biračkom mjestu, u
zapisnik o svom radu zabilježit će:

- broj birača prema izvatku iz popisa birača,

- koliko je birača glasovalo po izvatku iz popisa birača, a koliko na
temelju potvrde nadležnog državnog tijela i koliko ukupno,

- koliko je glasova dobila svaka lista, odnosno pojedini kandidat za
izbor zastupnika autohtonih nacionalnih manjina,

- koliko je glasačkih listića proglašeno nevažećim.

U zapisnik o radu biračkog odbora unose se i sve druge činjenice koje
su važne za postupak glasovanja.

Pisane primjedbe na zapisnik ovlašten je dati svaki član biračkog odbora.

Zapisnik potpisuju svi članovi biračkog odbora i njihovi zamjenici.

Svaki član biračkog odbora i svaki zamjenik ima pravo na preslik ili
prijepis zapisnika o radu biračkog odbora, kojeg svojim potpisima ovjerovljuju
svi članovi biračkog odbora.

Članak 87.

Birački odbor dostavlja zapisnik o svom radu s ostalim izbornim materijalom
općinskom ili gradskom izbornom povjerenstvu, odnosno županijskom izbornom
povjerenstvu, najkasnije u roku od 12 sati od zatvaranja birališta.

Birački odbor u hrvatskom diplomatsko­konzularnom pred-stavništvu dostavlja
zapisnik o svom radu s ostalim izbornim materijalom izravno Državnom izbornom
povjerenstvu u roku od 48 sati od zatvaranja birališta.

Članak 88.

O svom radu općinsko, odnosno gradsko izborno povjerenstvo vodi zapisnik
u koji će ubilježiti:

1. broj birača upisanih u izvadak iz popisa birača na svom području,

2. broj birača koji su glasovali i broj glasačkih listića koji su proglašeni
nevažećim,

3. broj glasova koje je dobila svaka lista.

Općinsko, odnosno gradsko izborno povjerenstvo dostavlja zapisnik o
svom radu s ostalim izbornim materijalom izbornom povjerenstvu izborne
jedinice, najkasnije u roku od 18 sati od zatvaranja birališta.

Članak 89.

O svom radu izborno povjerenstvo izborne jedinice vodi zapisnik u koji
će ubilježiti:

1. broj birača upisanih u izvadak iz popisa birača na svom području,

2. broj birača koji su glasovali i broj glasačkih listića koji su proglašeni
nevažećim,

3. broj glasova koje je dobila svaka lista, te imena i prezimena kandidata
sa svake liste koji su izabrani za zastupnike.

Svaki član izbornog povjerenstva izborne jedinice može staviti pisane
primjedbe na zapisnik. Zapisnik potpisuju svi članovi izbornog povjerenstva
izborne jedinice.

Izborno povjerenstvo izborne jedinice zbrojit će rezultate glasovanja
na biračkim mjestima na svom području najkasnije u roku od 24 sata od sata
zatvaranja birališta.

Izborno povjerenstvo izborne jedinice dostavit će izborne rezultate
na svom području Državnom izbornom povjerenstvu zajedno sa zapisnikom o
svom radu na način i u roku koji im ono odredi.

Članak 90.

O svom radu županijsko izborno povjerenstvo vodi zapisnik u koji će
ubilježiti:

1. broj birača upisanih u izvadak iz popisa birača na svom području,

2. broj birača koji su glasovali i broj glasačkih listića koji su proglašeni
nevažećim,

3. koliko glasova je dobila svaka županijska lista,

4. broj zastupničkih mjesta koje je dobila svaka županijska lista, te
imena i prezimena kandidata sa svake županijske liste koji su izabrani
za zastupnike kao i imena i prezimena njihovih zamjenika.

Svaki član županijskoga izbornog povjerenstva može staviti pisane primjedbe
na zapisnik. Zapisnik potpisuju svi članovi izbornog povjerenstva.

Županijska izborna povjerenstva zbrojit će rezultate glasovanja na biračkim
mjestima na svom području najkasnije u roku od 24 sata od sata zatvaranja
birališta.

Županijska izborna povjerenstva dostavit će izborne rezultate na svom
području Državnom izbornom povjerenstvu zajedno sa zapisnikom o svom radu
na način i u roku koji im ono odredi.

Članak 91.

Rezultate izbora za zastupnike Zastupničkog i Županijskog doma Sabora
utvrđuje Državno izborno povjerenstvo.

Članak 92.

Kad Državno izborno povjerenstvo utvrdi rezultate glasovanja za zastupnike
bez odlaganja će objaviti:

1. broj birača upisanih u popise birača, broj birača koji su glasovali
u svakoj izbornoj jedinici, koliko glasova je dobila pojedina lista u izbornoj
jedinici, odnosno županijska lista i koliko je bilo nevažećih glasačkih
listića,

2. broj zastupničkih mjesta koje je dobila svaka lista, te imena i prezimena
kandidata koji su izabrani za zastupnike,

3. broj zastupničkih mjesta koja je u svakoj županiji dobila pojedina
županijska lista, te imena i prezimena kandidata s pojedine županijske
liste koji su u svakoj županiji izabrani za zastupnike kao i imena i prezimena
njihovih zamjenika,

4. ime i prezime kandidata i njihovih zamjenika koji su izabrani u svakoj
izbornoj jedinici u kojoj se bira zastupnik autohtonih nacionalnih manjina
i njegov zamjenik.

Članak 93.

Tijekom trajanja glasovanja Državno izborno povjerenstvo može objavljivati
privremene podatke o broju birača izašlih na izbore.

Članak 94.

Državno izborno povjerenstvo nakon zatvaranja birališta može objavljivati
privremene i neslužbene rezultate izbora prema svome nahođenju.

Službeni rezultati objavit će se nakon što se iscrpe sva prav-na sredstva
u zaštiti biračkog prava ili proteknu rokovi za njihovo podnošenje.

TROŠKOVI ZA PROVEDBU IZBORA

Članak 95.

Sredstva za pokriće troškova izbora osiguravaju se u državnom proračunu
Republike Hrvatske, a njima raspolaže Državno izborno povjerenstvo.

Državno izborno povjerenstvo određuje način korištenja sred-stava, provodi
nadzor nad njihovim utroškom, te dodjeljuje odgovarajuća sredstva izbornim
povjerenstvima u izbornim jedinicama i županijskim izbornim povjerenstvima.

Državno izborno povjerenstvo objavit će u sredstvima javnog priopćavanja
cjelovito izvješće o visini troškova izbora i načinu njihova korištenja
u roku od 30 dana od dana objave službenih rezultata izbora.

ZAŠTITA IZBORNOG PRAVA

Članak 96.

Ustavnost i zakonitost izbora nadzire Ustavni sud Republike Hrvatske.

Ustavni sud Republike Hrvatske rješava i izborne sporove u skladu s
odredbama ovoga Zakona.

Članak 97.

Prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja ili u postupku izbora
može podnijeti svaka politička stranka koja je predložila listu u izbornoj
jedinici ili županijsku listu, nositelj neovisne liste, kao i kandidati
za zastupnika autohtonih nacionalnih manjina.

Ukoliko je listu izborne jedinice, županijsku listu ili kandidata za
zastupnika autohtone nacionalne manjine predložilo više političkih stranaka
prigovor će se smatrati pravovaljanim i kad ga je podnijela samo jedna
politička stranka.

Članak 98.

Prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja i u postupku izbora
za zastupnike podnosi se Državnom izbornom povjerenstvu u roku od 48 sati
računajući od isteka dana kad je izvršena radnja na koju je stavljen prigovor.

Državno izborno povjerenstvo dužno je donijeti rješenje o prigovoru
u roku od 48 sati od dana kada je dostavljen prigovor, odnosno od dana
kada su dostavljeni izborni materijali na koje se prigovor odnosi.

Članak 99.

Ako Državno izborno povjerenstvo, rješavajući o prigovoru utvrdi da
je bilo nepravilnosti koje su bitno utjecale ili su mogle utjecati na rezultate
izbora, poništit će radnje i odrediti da se u određenom roku, koji mora
omogućiti da se izbori održe na dan kada su raspisani, te radnje ponove.

Ako ne postoji mogućnost ponavljanja poništenih radnji ili ako se nepravilnosti
odnose na postupak glasovanja, a bitno su utjecale, odnosno mogle utjecati
na rezultat izbora, Državno izborno povjerenstvo poništit će izbor i odrediti
rok u kojem će se izbor ponoviti.

Članak 100.

Protiv rješenja Državnoga izbornog povjerenstva podnositelj prigovora
ima pravo podnijeti žalbu Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Žalba se podnosi Ustavnom sudu Republike Hrvatske putem Državnoga izbornog
povjerenstva, u roku od 48 sati računajući od isteka dana kada je primljeno
pobijano rješenje.

Ustavni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku o žalbi u roku
od 48 sati od dana njezina primitka.

Članak 101.

Podnijeti prigovor, odnosno žalba u postupku zaštite izbornog prava
ne odgađaju obavljanje izbornih radnji koje su propisane ovim Zakonom.

Članak 102.

Na podneske i rješenja u postupku po odredbama ovoga Zakona ne plaćaju
se upravne pristojbe.

ETIČKO POVJERENSTVO

Članak 103.

Etičko je povjerenstvo nadstranačko tijelo općepriznatoga javnog ugleda
koje priopćenjima i upozorenjima djeluje na promicanje i ostvarivanje etičkih
i demokratskih načela u izborima.

Etičko povjerenstvo ocjenjuje ponašanje sudionika izbora tijekom izborne
promidžbe i samog postupka izbora i provodi izvanupravni nadzor izborne
promidžbe.

Članak 104.

Etičko povjerenstvo ima predsjednika i šest članova od kojih po tri
člana predlažu većinska i oporbene političke stranke, sukladno stranačkom
sastavu doma Sabora za koji su izbori raspisani.

Članove Povjerenstva, na temelju prijedloga parlamentarnih političkih
stranaka, imenuje Ustavni sud Republike Hrvatske iz reda istaknutih javnih
osoba koje nisu kandidati na izborima i nisu članovi niti jedne političke
stranke.

Članak 105.

Predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti po položaju je
predsjednik Etičkog povjerenstva.

Članak 106.

Nakon objave odluke o raspisivanju izbora, a prije početka izborne promidžbe,
Etičko povjerenstvo donijet će i objaviti Izborni etički kodeks koji čine
sustav pravila o ponašanju pojedinaca i političkih stranaka u izbornoj
promidžbi i izbornom postupku. Prije donošenja Izbornoga etičkog kodeksa
Etičko povjerenstvo zatražit će mišljenje parlamentarnih političkih stranaka.

PROMATRANJE IZBORA OD NEVLADINIH UDRUGA

Članak 107.

Nevladine udruge imaju pravo pratiti izborni postupak, a napose promatrati
provedbu izbora te rad izbornih povjerenstava i biračkih odbora na svim
razinama.

Zainteresirane udruge iz stavka 1. ovoga članka dužne su u roku od osam
dana, od dana raspisivanja izbora, zatražiti od Državnoga izbornog povjerenstva
dozvolu za promatranje rada izbornih povjerenstava i biračkih odbora.

Državno izborno povjerenstvo dozvolit će promatranje izbornog postupka
svim udrugama koje su registrirane kao udruge koje djeluju na području
nezavisnog promatranja izbornih postupaka i /ili promicanja ljudskih i
građanskih prava.

Na temelju dostavljenog rješenja iz stavka 3. ovoga članka ovlaštene
nevladine udruge dužne su najkasnije osam dana prije održavanja izbora
Državnom izbornom povjerenstvu dostaviti popis imena svojih ovlaštenih
promatrača. Državno izborno povjerenstvo pripremit će službene iskaznice
za svakoga ovlaštenog promatrača i dostaviti ih u sjedište nevladinih udruga
najkasnije tri dana prije održavanja izbora.

Predočenjem rješenja Državnog izbornog povjerenstva i odluke ovlaštene
nevladine udruge o imenovanju promatrača iz stavka 4. ovoga članka, ovlašteni
promatrač dobiva pravo uvida u cjelokupni izborni materijal i promatranja
cjelokupnoga izbornog postupka.

Državno izborno povjerenstvo donijet će, sukladno odredbi stavka 1.
ovog članka, u roku od osam dana od dana raspisivanja izbora, pravila u
kojima će pobliže urediti prava i dužnosti promatrača nevladinih udruga
u promatranju izbornog postupka.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 108.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o izborima
zastupnika u Sabor Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 22/92., 1/93.,
30/93. - pročišćeni tekst, 11/94., 68/95. i 108/96.).

Članak 109.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 015-01/99-03/01
Zagreb, 29. listopada 1999.

ZASTUPNIČKI DOM

HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 116/1999-1854