## Odluka o proglašenju Zakona o plovidbi unutarnjim vodama

### NN 19/1998 (13.2.1998.), Odluka o proglašenju Zakona o plovidbi unutarnjim vodama

# **ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA**

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O PLOVIDBI UNUTARNJIM VODAMA**

Proglašavam Zakon o plovidbi unutarnjim vodama, koji je donio Zastupnički
dom Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 30. siječnja 1998.

Broj: 081-98-290/1
Zagreb, 5. veljače 1998.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O PLOVIDBI UNUTARNJIM VODAMA**

DIO PRVI

**OPĆE ODREDBE**

Članak 1.

(1) Odredbama ovoga Zakona uređuju se: sigurnost plovidbe na unutarnjim
vodama Republike Hrvatske na kojima vrijedi međunarodni, međudržavni ili
državni sustav plovidbe; osnovni materijalno pravni odnosi u pogledu plovila;
postupci upisa plovila; prijevoz i plovidbeni poslovi; plovidbene nesreće;
kapetanije i nadzor.

(2) Na ostala pitanja koja ovim Zakonom nisu drukčije uređena na odgovarajući
se način primjenjuje Pomorski zakonik i to njegove odredbe sadržane u poglavljima
pod naslovom: "Stvarna prava", "Brodar", "Ugovori", "Zajedničke havarije",
"Odgovornost poduzetnika nuklearnog broda", "Postupak izvršenja i osiguranja
na brodu i teretu na brodu" i "O mjerodavnom pravu i o nadležnosti sudova
Republike Hrvatske".

Članak 2.

Odredbe ovoga Zakona, koje se odnose na brodove, primjenjuju se na plutajuće
objekte i čamce ako je to ovim Zakonom predviđeno.

Članak 3.

Na odnose koji nisu uređeni ovim Zakonom, drugim zakonima i podzakonskim
aktima, primjenjuju se i običaji.

Članak 4.

U ovom Zakonu pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:

1) *unutarnje vode* su rijeke, kanali i jezera na kojima se obavlja
plovidba, osim rijeka hrvatskoga jadranskog sliva u onom dijelu toka koji
je plovan s morske strane,

2) *unutarnja plovidba* je plovidba koja se obavlja na unutarnjim
vodama,

3) *plovni put* je pojas na unutarnjim vodama određene dubine i
širine na kojem se obavlja plovidba,

4) *plovilo* je objekat prikladan za plovidbu i plutanje na vodi,

5) *brod* u unutarnjoj plovidbi, osim ratnog broda, je plovilo
duljine od 15 metara i više, širine od 3 metra i više, ili čija je najveća
istisnina 15 tona i više, ili osposobljeno za prijevoz više od 12 putnika,
kao i tegljač i potiskivač bez obzira na njihovu duljinu, širinu i istisninu,

6) *ratni brod* je plovilo koje je pod zapovjedništvom oružanih
snaga, čija je posada vojna i koji nosi oznake raspoznavanja vojnih brodova,

7) *putnički brod* je plovilo namijenjeno i osposobljeno za prijevoz
putnika,

8) *teretni brod* je plovilo namijenjeno za prijevoz stvari,

9) *tehnički brod* je plovilo namijenjeno za obavljanje radova
na vodi, s vlastitim pogonskim uređajem ili bez njega (npr. bager, dizalica
i sl.),

10) *plutajući objekat* je plovilo stalno privezano, usidreno na
vodi ili položeno na dno i namijenjeno za razne potrebe (npr. pristani,
stambeni objekti, restorani, radionice, skladišta, pontonski mostovi, plutajući
hangari, platforme, tikvare, vodenice i sl.),

11) *čamac* je plovilo, koje nije brod ili plutajući objekat,

12) *skela* je plovilo posebne konstrukcije namijenjeno za prijevoz
osoba i stvari s jedne na drugu obalu unutarnjih voda,

13) *tegljač* odnosno *potiskivač* je brod unutarnje plovidbe
namijenjen za tegljenje ili potiskivanje drugih plovila,

14) *tegljenica* je brod unutarnje plovidbe bez vlastitog pogona
koji ima kormilarski uređaj,

15) *potisnica* je brod unutarnje plovidbe koji nema vlastiti pogon
i kormilarski uređaj,

16) *tanker* je brod unutarnje plovidbe namijenjen za prijevoz
tekućih tereta,

17) *javni brod* je plovilo čiji je vlasnik odnosno brodar država
ili njezino tijelo, a koji nije ratni brod i služi isljučivo u negospodarske
namjene,

18) *jahta* je čamac koji služi za šport, rekreaciju ili razonodu
i na kojem je moguć dulji boravak neovisno od kopna, a može biti i brod
ako zadovoljava mjerila iz točke 5. ovoga članka,

19) *domaći brod* ima hrvatsku državnu pripadnost upisan je u Hrvatski
registar brodova,

20) *strani brod ili čamac* ima stranu državnu pripadnost i namjenu
prema propisima dotične države,

21) *brod u gradnji* je gradnja broda od trenutka polaganja kobilice
ili sličnog postupka gradnje, do trenutka upisa u upisnik brodova.

22) *brodar* je fizička ili pravna osoba koja je kao posjednik
broda nositelj plovidbenog pothvata, s tim da se pretpostavlja dok se ne
dokaže protivno, da je brodar osoba koja je u upisnik brodova upisana kao
vlasnik broda,

23) *putnik* je svaka osoba na brodu ili čamcu, osim djece ispod
jedne godine života i osoba zaposlenih u bilo kojem svojstvu i članova
obitelji članova posade,

24) *javni prijevoz* je prijevoz osoba i stvari plovilima, koji
je uz jednake uvjete svakom dostupan i obavlja se na temelju ugovora o
prijevozu,

25) *prijevoz za vlastite potrebe* je prijevoz plovilima, koji
obavlja fizička ili pravna osoba za zadovoljenje vlastitih potreba,

26) *međunarodni prijevoz* je prijevoz plovilima iz bilo koje domaće
luke u stranu luku ili obratno,

27) *međudržavni prijevoz* je prijevoz plovilima, koji se obavlja
između luka dviju država,

28) *prijevoz za treće države ili iz trećih država* je prijevoz
što ga obavlja brodar jedne države iz luke druge države za neku treću državu
i obrnuto,

29) *unutarnji prijevoz* je prijevoz plovilom iz jedne domaće luke
u drugu domaću luku,

30) *luka* je vodeni i s vodom izravno povezani kopneni prostor
i s izgrađenim i neizgrađenim obalama, lukobranima, uređajima, postrojenjima
i objektima namijenjenim za pristajanje, sidrenje i zaštitu brodova i čamaca,
prihvat i otpremu putnika, ukrcaj i iskrcaj robe, rukovanje robom, proizvodnju,
oplemenjivanje i doradu robe, te ostale gospodarske djelatnosti koje su
s tim djelatnostima u međusobnoj gospodarskoj, prometnoj ili tehnološkoj
vezi,

31) *pristanište* je vodeni i s vodom izravno povezani kopneni
prostor s izgrađenim i neizgrađenim obalama, uređajima, postrojenjima i
objektima namijenjenim za pristajanje, sidrenje, ukrcaj i iskrcaj pojedinih
vrsta roba ili prihvat i otpremu putnika,

32) *sidrište* je uređeni i obilježeni prostor na unutarnjim vodama
namijenjen za sidrenje i manevriranje plovilima,

33) *zimovnik* je izgrađeni ili prirodni vodeni prostor uređen
da služi sigurnoj zaštiti plovila (brodova, plutajućih objekata i čamaca)
od oštećenja ledom, od velike vode, ratnih djelovanja i sl.,

34) *zimsko sklonište* je prirodni dio vodenog prostora koji služi
za nužni smještaj plovila i zaštitu od oštećenja pri nadolasku leda i velike
vode.

35) *ulje* označava sva postojana ugljikova mineralna ulja kao
što su sirova nafta i svi njeni derivati, te taloge i otpadna ulja bez
obzira na to prevoze li se kao teret ili kao zalihe goriva i maziva (za
pogon),

36) *luka otvorena za međunarodni promet* jest luka slobodna za
pristup plovilima svih zastava,

37) *Ministarstvo* označava ministarstvo nadležno za promet na
unutarnjim vodama,

38) *ministar* je ministar nadležan za unutarnju plovidbu,

39) *kapetan* je osoba koja upravlja kapetanijom.

DIO DRUGI

**SIGURNOST PLOVIDBE**

Glava I.

ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 5.

Sigurnost plovidbe podrazumijeva skup uvjeta i mjera kojima moraju udovoljavati:
plovni putovi na unutarnjim vodama Republike Hrvatske, luke, plovidba,
brodovi i druga plovila, posada na plovilima i nadzor nad provođenjem odredaba
sigurnosti plovidbe.

Članak 6.

Fizička ili pravna osoba koja obavlja prijevoz, organizator prijevoza
(u daljnjem tekstu: brodar), ili pravna ili fizička osoba koja upravlja
lukom i tijelo nadležno za poslove sigurnosti plovidbe dužni su:

1) organizirati nadzor obavljanja poslova koji se odnose na sigurnost
plovidbe,

2) osigurati trajno obavljanje nadzora sigurnosti plovidbe,

3) voditi propisane podatke koji su značajni za sigurnost plovidbe.

Članak 7.

(1) Ministarstvo je obvezno provesti istragu o svakoj nesreći koja se
dogodi bilo kojem domaćem plovilu, kao i na stranom plovilu koje pretrpi
nesreću u unutarnjim vodama Republike Hrvatske, ako je nesreća uzrokovala
smrt ili teže tjelesne ozljede hrvatskog državljanina koji se nalazio na
tom brodu, veći gubitak ili oštećenje imovine, te istragu o zaprekama na
plovnom putu ili onečišćenju vodnog dobra.

(2) Propis o postupku istrage u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka
donosi ministar.

Glava II.

PLOVNI PUTOVI

Članak 8.

(1) Plovni put je pojas na unutarnjim vodama određene dubine, širine
i propisanih gabarita koji je uređen, obilježen i otvoren za sigurnu plovidbu.

(2) Plovni putovi na unutarnjim vodama Republike Hrvatske se prema značenju
razvrstavaju na:

1) međunarodne plovne putove na unutarnjim vodama,

2) međudržavne plovne putove na unutarnjim vodama,

3) državne plovne putove na unutarnjim vodama na kojima se obavlja plovidba,
a koji nisu obuhvaćeni točkom 1. i 2. ovoga stavka.

(3) Plovni put na unutarnjim vodama Republike Hrvatske na kojem vrijedi
međunarodni ili međudržavni sustav plovidbe uređuje se prema mjerilima
plovnosti određenoj ugovorom kojim se uspostavlja međunarodni ili međudržavni
sustav plovidbe.

(4) Mjerila za utvrđivanje plovnosti plovnih putova iz stavka 2. točke
3. ovoga članka propisuje Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog ministra.

(5) Akt o razvrstaju i otvaranju plovnih putova, prema mjerilima iz
stavka 3. i mjerilima iz stavka 4. ovoga članka, donosi ministar uz prethodno
mišljenje Državne uprave za vode.

Članak 9.

Plovni putovi na unutarnjim vodama grade se i uređuju, tehnički održava
njihova plovnost, obilježavaju, na njima postavljaju objekti sigurnosti
plovidbe i osigurava njihova ispravnost za uporabu, tako da udovoljavaju
mjerilima iz članka 8. ovoga Zakona.

Članak 10.

(1) Građenje plovnih putova na unutarnjim vodama i drugih građevina
za plovidbu obavlja se na temelju koncesije koja se daje u skladu sa Zakonom
o vodama kao i na temelju akata određenih posebnim propisima.

(2) Građenje novih i uređenje postojećih plovnih putova na višu klasu
plovnosti prema članku 8. ovoga Zakona uključujući građenje objekata sigurnosti
plovidbe namijenjenih za poboljšanje uvjeta plovidbe iz članka 13. stavka
2. točke 1. ovoga Zakona utvrđuju se petogodišnjim planom razvitka plovnih
putova unutarnjih voda.

(3) Petogodišnji plan iz stavka 2. ovoga članka s utvrđenim iznosima
sredstava za njegovo ostvarivanje donosi Hrvatski državni sabor na prijedlog
Vlade Republike Hrvatske.

Članak 11.

(1) Tehničko održavanje unutarnjih plovnih putova obuhvaća izvođenje
radova kojima se osiguravaju mjerila plovnosti razvrstanih plovnih putova
u skladu sa člankom 8. stavkom 5. ovoga Zakona.

(2) Tehničko održavanje plovnih putova iz stavka 1. ovoga članka i objekata
sigurnosti za poboljšanje uvjeta plovidbe iz članka 13. stavka 2. točke
1. ovoga Zakona obavljaju "Hrvatske vode" u skladu sa Zakonom o vodama
i drugim posebnim propisima.

(3) Radovi na uređenju i tehničkom održavanju plovnih putova obavljaju
se na temelju godišnjeg programa rada i u skladu s Pravilnikom o tehničkom
održavanju.

(4) Godišnji program rada za održavanje plovnog puta i objekata sigurnosti
za poboljšanje uvjeta plovidbe donose "Hrvatske vode" uz prethodnu suglasnost
ministra.

(5) Pravilnik o tehničkom održavanju unutarnjih plovnih putova donosi
ravnatelj Državne uprave za vode uz prethodnu suglasnost ministra.

(6) Sredstva za tehničko održavanje prema odredbama stavka 1. i 2. ovoga
članka osiguravaju se u državnom proračunu.

Članak 12.

(1) Osposobljavanje postojećih plovnih putova i objekata sigurnosti
unutarnje plovidbe, onesposobljenih zbog elementarnih nepogoda i drugih
iznimnih događaja, na nivo plovnosti utvrđen za određeni plovni put provodi
se prema posebnom programu.

(2) Program iz stavka 1. ovoga članka donosi ravnatelj Državne uprave
za vode uz prethodnu suglasnost ministra.

(3) Sredstva za osposobljavanje plovnih putova i objekata sigurnosti
unutarnje plovidbe iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se u državnom
proračunu.

Članak 13.

(1) Na izgrađenom, uređenom i za plovidbu otvorenom plovnom putu postavljaju
se i održavaju objekti sigurnosti plovidbe.

(2) Objekti sigurnosti plovidbe prema namjeni razvrstavaju se na objekte
za:

1) tehničko poboljšanje uvjeta plovidbe: brodske prevodnice, brane,
zimovnike, sidrišta, hidrotehničke građevine, obaloutvrde i dr.,

2) obilježavanje i signalizaciju: obalni i plovni signali i oznake,
optički, električni, elektronski, radarski uređaji i oznake, te signalne
i radiopostaje namijenjene sigurnosti plovidbe.

(3) Promjene na plovnom putu i objektima sigurnosti plovidbe koje su
značajne za plovidbu objavljuju kapetanije putem glasila namijenjenog za
brodare.

(4) Način obilježavanja i postavljanja objekata sigurnosti plovidbe
iz stavka 2. točke 2. ovoga članka utvrđuje se propisom iz članka 17. stavka
2. ovoga Zakona.

Članak 14.

(1) Poslove obilježavanja plovnog puta i održavanja objekata sigurnosti
plovidbe prema odredbi članka 13. stavka 2. točke 2. ovoga Zakona obavlja
Ministarstvo, na temelju godišnjeg programa rada.

(2) Godišnji program rada iz stavka 1. ovoga članka donosi ministar.

(3) Stručno-tehnički poslovi obilježavanja mogu se povjeriti pravnoj
ili fizičkoj osobi koja ispunjava posebne uvjete glede tehničke opremljenosti
i osposobljenosti zaposlenika.

(4) Uvjete iz stavka 3. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 15.

(1) Lokaciju i tehnička obilježja svjetlosnih i drugih oznaka za obilježavanje
na plovnom putu i druge mjere za sigurnu plovidbu određuje kapetanija.

(2) Investitor ili vlasnik objekata ili sredstava koji predstavljaju
stalne ili povremene zapreke na plovnom putu (mostovi, kabeli, potonuli
objekti i sl.) obvezan je, u roku koji odredi nadležna kapetanija, postaviti
i održavati svjetla i znakove za obilježavanje tih zapreka.

(3) Ako osoba iz stavka 2. ovoga članka ne postavi propisano svjetlo
ili drugi znak ili ako postavljeno svjetlo ili drugi znak ne održava u
ispravnom stanju Ministarstvo će, na prijedlog kapetanije, a na teret te
osobe, postaviti propisano svjetlo ili drugi znak, odnosno neispravno će
svjetlo ili drugi znak dovesti u ispravno stanje.

Članak 16.

(1) Radiopostaje obavljaju radioslužbu koja služi zaštiti ljudskog života
i sigurnosti plovidbe na unutarnjim plovnim putovima, u skladu s propisima
o telekomunikaciji.

(2) Radiopostaje iz stavka 1. ovoga članka su obvezne osigurati službu
bdijenja i druge potrebne službe.

(3) Odredbe iz stavka 2. ovoga članka odnose se na plovila koja moraju
imati radiopostaju.

(4) Poslove radioslužbe u kapetanijama organizira Ministarstvo.

Članak 17.

(1) Brodske prevodnice i zimovnici na unutarnjim plovnim putovima moraju
udovoljavati propisanim uvjetima sigurnosti plovidbe.

(2) Propis o uvjetima sigurnosti i red u brodskim prevodnicama i zimovnicima
donosi ministar.

Članak 18.

(1) Korisnici plovnih putova plaćaju cijene usluga za uporabu, odnosno
korištenje:

1) objekata za tehničko poboljšanje uvjeta plovidbe i

2) objekata za obilježavanje i signalizaciju.

(2) Visinu cijene usluga i način plaćanja utvrđuje ministar.

Članak 19.

(1) Sredstva za uporabu objekata iz članka 18. stavka 1. točke 1. ovoga
Zakona uplaćuju se u korist pravne osobe koja gospodari tim objektima.

(2) Sredstva za uporabu iz članka 18. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona
uplaćuju se u korist Ministarstva, a namijenjena su za tekuće održavanje
objekata za uporabu odnosno korištenje kojih su uplaćena.

(3) Ako sredstva iz stavka 2. nisu dostatna za podmirenje stvarnih troškova,
razlika se osigurava u državnom proračunu.

Glava III.

LUKE I PRISTANIŠTA

Članak 20.

(1) Luke i pristaništa moraju udovoljavati propisanim uvjetima sigurnosti
plovidbe.

(2) Vodeni prostor luke ili pristaništa ne smije suziti širinu plovnog
puta ispod propisanih mjerila određenih za taj plovni put pri niskom vodostaju.

(3) Pravna osoba koja upravlja lukom ili pristaništem je obvezna održavati
luku, odnosno pristanište, na način da osigurava sigurnu plovidbu.

(4) Ostala pitanja u vezi s lukama i pristaništima, koja nisu uređena
ovim Zakonom, uredit će se posebnim zakonom.

Članak 21.

(1) Luke i pristaništa mogu biti otvorena za javni prijevoz ili za posebne
namjene ako je prije toga utvrđeno da je udovoljeno propisanim uvjetima
za sigurnost plovidbe u luci.

(2) Uvjete o sigurnosti plovidbe u luci i pristaništu propisuje Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog ministra.

Članak 22.

Pravna osoba koja upravlja lukom ili pristaništem otvorenim za javni
promet je obvezna uz jednake uvjete omogućiti svakoj fizičkoj i pravnoj
osobi korištenje operativnih obala, lukobrana i drugih objekata u luci
prema njihovoj namjeni i u granicama raspoloživih mogućnosti, ako ovim
ili drugim zakonom nije drukčije određeno.

Članak 23.

(1) Uvjeti korištenja luke otvorene za međunarodni javni prijevoz i
visina cijene lučkih usluga za strane i domaće brodove su izjednačeni uz
uvjet uzajamnosti.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i na zimovnike koji
se nalaze na plovnom putu na kojem je uspostavljen međunarodni ili međudržavni
sustav plovidbe.

Članak 24.

(1) Plovilu koje dolazi iz inozemstva (u daljnjem tekstu: strano plovilo)
zabranjeno je stupiti u vezu s drugim plovilima, fizičkim i pravnim osobama
na obali prije nego što dobije odobrenje za pristajanje koje daje nadležna
kapetanija.

(2) Plovilo je obavezno, pri dolasku u luku i odlasku iz luke, predati
nadležnoj kapetaniji opću izjavu, a strano plovilo i izvadak iz popisa
posade i popis putnika.

(3) Strano plovilo koje dolazi iz hrvatske luke ne predaje u drugoj
hrvatskoj luci izvatke iz popisa posade i popisa putnika za one osobe koje
se ne iskrcavaju niti ukrcavaju u toj luci.

Članak 25.

(1) Strani nuklearni brod, koji namjerava doći u hrvatsku luku otvorenu
za međunarodni promet na unutarnjim plovnim putovima, je obvezan zatražiti
odobrenje za uplovljenje u hrvatsku luku i pravodobno dostaviti ovjerovljeni
prijepis dokumentacije o sigurnosti nuklearnog postrojenja Ministarstvu
radi prosudbe mogućnosti prouzročenja nuklearne štete.

(2) Ministarstvo daje brodu iz stavka 1. ovoga članka odobrenje za dolazak
u hrvatsku luku ako utvrdi da od tog broda ne prijeti opasnost prouzročenja
nuklearne štete i ako taj brod, na zahtjev Ministarstva, pribavi jamstvo
do visine moguće nuklearne štete.

(3) Prije uplovljenja stranog nuklearnog broda koji je dobio odobrenje
iz stavka 2. ovoga članka, nadležna kapetanija naredit će da ovlašteni
organizator prijevoza, na najprikladnijem mjestu, obavi pregled valjanosti
potvrde o nuklearnoj sigurnosti broda, te preglede radi utvrđivanja prijeti
li od tog broda opasnost od prouzročenja nuklearne štete. Kapetanija može
prema potrebi, obavljati ponovne preglede i za boravka broda u luci.

Članak 26.

Ako u luci ili pristaništu nastane požar ili druga nezgoda koja ugrožava
sigurnost ljudskih života ili plovnog objekta nadležna kapetanija je obvezna
narediti najbližem ili drugom brodu da odmah krene na mjesto požara, odnosno
nezgode radi spašavanja ugroženih ljudskih života.

Članak 27.

(1) Brod odgovara za štetu koju nanese operativnim obalama, lukobranima,
lučkim uređajima i postrojenjima te drugim objektima u luci ili pristaništu.

(2) Brod ne odgovara za štetu iz stavka 1. ovoga članka u dijelu u kojem
je šteta prouzročena krivnjom pravne osobe koja upravlja lukom, odnosno
koja iskorištava luku ili stanjem obale, lukobrana, uređaja i postrojenja.

(3) Pod odgovornošću broda prema stavku 1. ovoga članka razumijeva se
odgovornost brodara.

Glava IV.
PLOVIDBA

Članak 28.

(1) Plovidba se može obavljati brodovima, jahtama, čamcima ili skelama
na plovnim putovima unutarnjih voda u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Fizičke i pravne osobe koje sudjeluju u plovidbi su obavezne pridržavati
se odredaba ovoga Zakona i propisa o pravilima plovidbe.

(3) Pravila plovidbe iz stavka 2. ovoga članka donosi ministar.

Članak 29.

(1) Strani brodovi i čamci mogu ploviti plovnim putovima unutarnjih
voda na kojima vrijedi međunarodni ili međudržavni sustav plovidbe.

(2) Strani brodovi i čamci mogu ploviti i drugim plovnim putovima unutarnjih
voda radi ulaska u hrvatsku luku otvorenu za međunarodni promet na temelju
odobrenja ministra.

(3) Propis o plovidbi i boravku stranih brodova i čamaca unutarnjim
vodama Republike Hrvatske donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
ministra.

Članak 30.

(1) Oštećena, nasukana ili potopljena plovila koja ometaju ili ugrožavaju
sigurnost plovidbe ili znače opasnost od onečišćenja moraju se po nalogu
nadležne kapetanije ukloniti s plovnog puta.

(2) Predmeti ili tvari koji omogu omesti ili ugroziti sigurnost plovidbe
ne smiju se ispustiti na plovni put.

Članak 31.

(1) Strano plovilo, koje je zbog više sile ili nekog drugog opravdanog
razloga prisiljeno skloniti se u unutarnje vode Republike Hrvatske, je
obvezno o tome odmah obavijestiti najbližu kapetaniju.

(2) Strano plovilo u raspremi može boraviti na unutarnjim vodama Republike
Hrvatske samo na temelju odobrenja Ministarstva.

Članak 32.

(1) Strani ratni brod i strani javni brod ili čamac smije uploviti u
unutarnje vode Republike Hrvatske samo na temelju posebnog odobrenja.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka daje za strani ratni brod Ministarstvo
obrane, a za strani javni brod ili čamac Ministarstvo.

Glava V.

BROD

*1. Utvrđivanje sposobnosti broda za plovidbu*

Članak 33.

Brod je sposoban za plovidbu u određenim granicama plovidbe i za određenu
namjenu:

1) ako udovoljava odgovarajućim uvjetima propisanim Tehničkim pravilima
Hrvatskog registra brodova u pogledu:

a) smještaja osoba na brodu i zaštite ljudskih života,

b) zaštite na radu članova posade i drugih osoba zaposlenih na brodu,

c) zaštite broda,

d) zaštite tereta - stvari na brodu,

e) zaštite okoliša (plovnog puta, plovnih i drugih objekata, voda, obale
i sl.) od onečišćenja opasnim i štetnim tvarima (uljem, otpacima tekućih
goriva i njihovim smjesama, otpadnim vodama i drugim otpadnim tvarima,
radioaktivnim i drugim sličnim otpacima) od broda;

2) ako ima propisani broj stručno osposobljenih članova posade;

3) ako je smještaj i broj ukrcanih putnika na brodu u skladu sa:

- odredbama i uvjetima navedenim u brodskim ispravama, knjigama i odobrenom
tehničkom dokumentacijom broda,

- propisima kojima se uređuju uvjeti za prijevoz putnika;

4) ako je teret na brodu ukrcan, složen, raspoređen i osiguran pravilno
i u skladu sa:

- odredbama i uvjetima navedenim u brodskim ispravama, knjigama i odobrenoj
tehničkoj dokumentaciji broda,

- propisima kojima se uređuju uvjeti prijevoza tereta.

Članak 34.

(1) Sposobnost broda za plovidbu prema odredbama članka 33. točke 1.
ovoga Zakona utvrđuje se obavljanjem tehničkog nadzora i izdavanjem izvadaka
iz brodskih knjiga i isprava.

(2) Tehnički nadzor i izdavanje brodskih isprava i izvadaka iz knjiga
obavlja Hrvatski registar brodova (u daljem tekstu: Registar) u skladu
s Tehničkim pravilima, na zahtjev brodara, inspekcije ili druge ovlaštene
osobe.

(3) Sposobnost broda za plovidbu prema odredbama članka 33. točke 2.,
3. i 4. ovoga Zakona provjerava se inspekcijskim nadzorom, redovitim pregledom
isprava, a u slučajevima predviđenim propisima, ako je to potrebno, pregledom
broda ili njegovih pojedinih dijelova.

Članak 35.

Tehnički nadzor broda obuhvaća:

1) odobravanje tehničke dokumentacije na temelju koje se brod gradi
ili preinačuje i tehničke dokumentacije na temelju koje se izrađuju materijal,
strojevi, uređaji i oprema koji su namijenjeni za gradnju, preinaku i popravak
broda,

2) tipno odobrenje ili pojedinačno odobrenje strojeva, uređaja i opreme
namijenjenu za ugradnju u brod,

3) nadzor nad gradnjom i preinakom broda koji se obavlja u tijeku njegove
gradnje ili izvođenja radova na njegovoj preinaci i nadzor nad izradom
materijala, strojeva, uređaja i opreme iz točke 1. ovoga članka koji se
obavlja u tijeku njihove izrade, što se potvrđuje potvrdom, te nadzor nad
izradom, uzgradnjom i smještajem strojeva, uređaja i opreme u brod,

4) pregled postojećih brodova, uključujući i nadzor nad izvođenjem popravaka
i obnavljanjem onih dijelova broda za koje je pregledom utvrđeno da ih
treba popraviti ili obnoviti,

5) pregled dokumenata, stručne osposobljenosti i popunjenosti radnih
mjesta brodara i posade brodova radi sigurnosti na radu i zaštite okoliša
tijekom korištenja brodova.

Članak 36.

(1) Pregledi postojećih brodova mogu biti osnovni, redoviti i izvanredni.

(2) Za preglede brodova prema stavku 1. ovoga članka plaća se naknada.

Članak 37.

Osnovni pregled je obvezni pregled kojem podliježe postojeći brod prije
početka korištenja broda prigodom:

1) upisa u upisnik brodova,

2) izmjene namjene, granica plovidbe ili drugih svojstava broda na koje
se odnose odredbe Tehničkih pravila.

Članak 38.

Redoviti pregledi su obvezni pregledi kojima podliježe postojeći brod
u vremenskim razmacima propisanim Tehničkim pravilima.

Članak 39.

Izvanredni pregled brodova obavlja se:

1) poslije pretrpljene havarije (nesreće) ili utvrđenog nedostatka koji
može utjecati na sposobnost broda za plovidbu,

2) u tijeku i poslije obavljenog većeg popravka ili obnove broda izvan
zahtjeva koji proizlaze iz osnovnog, redovitog ili izvanrednog pregleda
broda,

3) kad je brod bio u raspremi dulje od jedne godine,

4) pri privremenoj promjeni namjene ili područja plovidbe,

5) i ostalim slučajevima propisanim Tehničkim pravilima Registra.

Članak 40.

(1) Pregled broda radi utvrđivanja njegove sposobnosti za obavljanje
pokusne plovidbe je obvezatan pregled kojemu podliježe brod prije polaska
na pokusnu plovidbu.

(2) Opseg pregleda treba biti takav da se sa sigurnošću može utvrditi
da brod udovoljava posebnim uvjetima propisanim za obavljanje pokusne plovidbe.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i na brod koji
se gradi za stranog naručitelja, obnavlja ili preinačuje u domaćem brodogradilištu.

Članak 41.

Poslije obavljenoga nadzora nad gradnjom, odnosno preinakom broda ili
nakon obavljenog bilo kojeg pregleda broda ne smije se bez prethodne obavijesti
Registra obavljati bilo kakve promjene ili preinake strukture trupa broda,
njegovih strojeva, uređaja i opreme koje podliježu Tehničkim pravilima.

Članak 42.

Opseg i način obavljanja osnovnog pregleda i pregleda radi utvrđivanja
sposobnosti za obavljanje pokusne plovidbe, kao i vrst, učestalost i opseg,
način obavljanja i mogućnost odgode redovititih pregleda propisani su Tehničkim
pravilima.

Članak 43.

Brodar je dužan brod i njegovu opremu održavati tako da brod u svakom
smislu ostane sposoban za plovidbu bez opasnosti za brod, osobe na brodu,
stvari i okoliš.

Članak 44.

(1) Registar može ocijeniti brod sposobnim za plovidbu u određenim užim
granicama ako se pregledom utvrdi da brod nije sposoban za plovidbu u granicama
u kojima mu je do tada bilo dopušteno ploviti, ali je sposoban za plovidbu
u užim granicama.

(2) Registar može ocijeniti brod sposobnim, da iznimno obavi jedno ili
više putovanja koja prelaze granicu plovidbe u kojima mu je bilo dopušteno
ploviti ako se na temelju obavljenog pregleda utvrdi da je brod sposoban
za ta putovanja izvan dopuštene granice plovidbe.

(3) Plovidba u užim ili širim granicama prema odredbama stavka 1. i
2. ovoga članka može se uvjetovati prijevozom manjeg broja putnika ili
manje količine stvari od dopuštenog broja putnika ili količine stvari te
drugim uvjetima kojima se osigurava sigurna plovidba.

(4) Registar može brod koji nije putnički oglasiti sposobnim da u granicama
unutarnjih plovnih putova prevozi putnike na jednom ili više putovanja,
ili za određeno vrijeme, ako je njegova sposobnost za plovidbu utvrđena
prema odredbama ovoga Zakona i ako se pregledom utvrdi da brod udovoljava
uvjetima za obavljanje takvog prijevoza putnika.

*2. Baždarenje brodova*

Članak 45.

Baždarenjem broda utvrđuje se najveća dopuštena istisnina te istisnine
za određene vodene linije, a baždarenjem teretnog broda i nosivost broda
ovisno o uronjenju (gazu) broda.

Članak 46.

Baždarenje broda obavlja Registar prema Tehničkim pravilima.

Članak 47.

(1) Prema odredbama ovoga Zakona baždarenju podliježe:

1) svaki brod koji se upisuje u hrvatski upisnik brodova,

2) strani brod koji je baždaren prema pravilima koja se bitno razlikuju
od odredbi Tehničkih pravila.

(2) Cijene usluga baždarenja se utvrđuju prema tonaži.

Članak 48.

(1) Ponovno baždarenje domaćeg broda obavlja se:

1) ako su poslije baždarenja broda nastale promjene u rasporedu, konstrukciji,
kapacitetu, uporabi prostora, broju putnika koji je dopušten u prijevozu
brodom, dodijeljenom nadvođu ili dopuštenom gazu broda, zbog kojih se na
brodu mijenja njegova tonaža,

2) ako se posumnja u pravilnost već obavljenog baždarenja,

3) ako se brod unutarnje plovidbe upisuje u upisnik pomorskih brodova.

(2) U slučaju ponovnog baždarenja prema odredbi stavka 1. točke 1. ovoga
članka Registar odlučuje da li se, ovisno o obavljenim preinakama broda,
ponovno baždarenje mora obaviti u cijelosti ili djelomično.

*3. Brodske isprave i knjige*

Članak 49.

(1) Brodskim ispravama koje brod mora imati dokazuju se identitet, sposobnost
za plovidbu i ostala svojstva broda.

(2) U brodske knjige koje brod mora voditi unose se podaci o značajnijim
događajima i obavljenim radnjama na brodu.

Članak 50.

(1) Obrasci brodskih isprava i knjiga propisani ovim Zakonom tiskaju
se na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu.

(2) Brodske isprave i knjige koje su izdane na temelju međunarodnih
ugovora moraju sadržavati i prijevod na jedan od svjetskih jezika sukladno
tim ugovorima.

Članak 51.

(1) Brodske isprave i knjige propisane ovim Zakonom moraju se nalaziti
na brodu i uvijek biti dostupne za provjeru.

(2) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka brodske isprave i knjige
brodova bez posade ne moraju se nalaziti na brodu nego se moraju čuvati
kod vlasnika broda.

Članak 52.

Brodske isprave stranih brodova izdane prema nacionalnim propisima države
pripadnosti broda, priznaju se uz uvjet uzajamnosti, a u drugim slučajevima
na temelju mišljenja Ministarstva.

Članak 53.

(1) Brod mora imati *brodsku svjedodžbu.*

(2) Brodska svjedodžba sadrži sve podatke iz uloška glavne knjige upisnika
brodova u koji je brod upisan.

(3) Brodskom svjedodžbom dokazuje se: hrvatska državna pripadnost broda,
pravo i obaveza da brod vije zastavu kao znak državne pripadnosti broda
Republike Hrvatske, vrsta i namjena broda, njegova sposobnost za plovidbu,
plovna mreža na kojoj je ovlašten ploviti, broj putnika i količina stvari
koju brod smije prevoziti.

(4) Brodsku svjedodžbu izdaje kapetanija koja je brod upisala u upisnik
brodova.

(5) Brodska svjedodžba na brodu bez posade može se zamijeniti natpisom
na brodskom trupu ili na stalno pričvršćenoj ploči ili na ploči na trupu,
koji mora sadržavati osnovne podatke iz brodske svjedodžbe.

Članak 54.

(1) Kad se brodu promijeni ime, luka upisa, tonaža, vrsta pogona, znak
raspoznavanja, namjena ili područje plovidbe, mora mu se zamijeniti i brodska
svjedodžba.

(2) Zamjenu brodske svjedodžbe iz stavka 1. ovoga članka obavlja kapetanija
koja je brod upisala u upisnik brodova.

Članak 55.

(1) *Privremena brodska svjedodžba* izdaje se brodu nabavljenom
u inozemstvu, koji još nema brodsku svjedodžbu te brodu koji je u inozemstvu,
a izgubljena mu je brodska svjedodžba.

(2) Brod koji još nije upisan u hrvatski upisnik brodova stječe privremenom
brodskom svjedodžbom hrvatsku državnu pripadnost i pravo i dužnost viti
zastavu Republike Hrvatske.

(3) Privremena brodska svjedodžba vrijedi najdulje godinu dana od njezina
izdavanja, a može prestati vrijediti i prije i to u trenutku kada brod
stigne u prvu hrvatsku luku.

(4) Privremenu brodsku svjedodžbu izdaje diplomatsko ili konzularno
predstavništvo Republike Hrvatske.

Članak 56.

(1) Na brodu koji ima ukrcanu posadu mora se voditi *popis posade.*

(2) Popis posade sadrži podatke o osobama ukrcanim na brod kao članovima
posade, o njihovoj stručnoj osposobljenosti i poslovima koje obavljaju.

(3) Pored podataka iz stavka 2. ovoga članka naznačuju se i podaci o
luci dolaska i odlaska broda iz luke u međunarodnom putovanju te o ukrcanim
članovima obitelji člana posade ukrcanog na brod.

(4) Popis posade izdaje kapetanija.

Članak 57.

Brod mora voditi:

1) *brodski dnevnik* ako ima vlastiti pogonski uređaj snage veće
od 50kW,

2) *zdravstveni dnevnik* ako ima posadu i istisninu veću od 100
tona,

3) *radiodnevnik* ako koristi stalnu ili pokretnu radiopostaju.

Članak 58.

Pored isprava navedenih u članku 53. do 57. ovoga Zakona, brodovi upisani
u hrvatski upisnik brodova moraju imati i voditi isprave i knjige i to:

1) propisane međunarodnim konvencijama i ugovorima koje se odnose na
taj brod,

2) kojima se dokazuje sposobnost broda za plovidbu ili druga njegova
svojstva, ukoliko nisu obuhvaćene točkom 1. ovoga članka, koja propisuje
Registar i objavljuje u posebnom izdanju Registra.

3) o značajnim događajima na brodu, ako nisu obuhvaćeni točkom 1. ovoga
članka čiji sadržaj i oblik propisuje ministar.

Glava VI.

PLUTAJUĆI OBJEKTI

Članak 59.

Plutajući objekat je sposoban za uporabu na određenoj lokaciji i za
određenu namjenu pod uvjetom:

1) da udovoljava Tehničkim pravilima glede:

a) zaštite života ljudi,

b) zaštite na radu i smještaju posade i osoba zaposlenih na objektu,

c) smještaja drugih osoba na objektu,

d) zaštite objekta,

e) zaštite stvari (tereta) na objektu,

f) zaštite okoliša od onečišćenja s objekta;

2) broja stručno osposobljenih članova posade;

3) smještaja i broja drugih osoba u skladu s:

a) odredbama i uvjetima navedenim u ispravama, knjigama i odobrenoj
tehničkoj dokumentaciji objekta,

b) propisima kojima se uređuju uvjeti boravka drugih osoba na objektu;

4) da je teret (stvari) na objektu ukrcan, složen i osiguran pravilno
i u skladu s:

a) odredbama i uvjetima navedenim u ispravama, knjigama i odobrenoj
tehničkoj dokumentaciji objekta,

b) propisima kojima se uređuju uvjeti uskladištenja tereta (stvari);

5) ako je na odgovarajućem mjestu sigurno privezan, usidren ili položen
na dno unutarnje vode.

Članak 60.

Na utvrđivanje sposobnosti za uporabu, baždarenje, tehnički nadzor i
pregled plutajućeg objekta na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
članka 34. do 43. ovoga Zakona koje se odnose na brod.

Članak 61.

(1) Za plutajuće objekte izdaju se knjige, svjedodžbe i isprave kojima
se dokazuju njegove tehničke osobine i svojstva u skladu s propisima.

(2) Na isprave i knjige plutajućih objekata na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe članka 56., članka 57. točke 2. i 3. i članka 58. ovoga
Zakona.

Članak 62.

(1) Vlasnik plutajućeg objekta mora imati odobrenje za mjesto priveza,
odnosno sidrenja objekta, odnosno lokacijsku dozvolu za polaganje na dno.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka daje kapetanija na temelju mišljenja
županijskog ureda nadležnog za poslove upravljanja vodama.

Članak 63.

(1) Plutajući objekti upisuju se u očevidnik plutajućih objekata koji
vodi nadležna kapetanija za objekte koji se nalaze na njezinom području.

(2) Zahtjev za upis plutajućeg objekta u očevidnik mora se podnijeti
u roku od 15 dana od dana obavljenoga osnovnog pregleda.

Glava VII.

ČAMCI

Članak 64.

Čamac je sposoban za plovidbu i određenu namjenu ako je utvrđena njegova
sposobnost za plovidbu u pogledu njegove konstrukcije, plovnih svojstava,
pogonskih i drugih uređaja i opreme.

Članak 65.

(1) Isprava o sposobnosti čamca za plovidbu koju izdaje strana država
priznaje se uz uvjet uzajamnosti.

(2) Ako čamac koji nije upisan na području Republike Hrvatske pripada
stranom državljaninu koji nema boravište u Republici Hrvatskoj, a čamac
nema isprave o sposobnosti za plovidbu, kapetanija će zabraniti plovidbu
čamcu dok se pregledom čamca ne utvrdi njegova sposobnost za plovidbu.

(3) Odredba stavka 2. ovoga članka primjenjuje se i na čamac čije osobine
očito ne odgovaraju ispravi o njegovoj sposobnosti za plovidbu.

(4) Nakon pregleda čamca, prema odredbi stavka 2. ovoga članka, čamcu
se izdaje svjedodžba o sposobnosti za plovidbu.

Članak 66.

Čamac može biti:

1) za gospodarske namjene i to: prijevoz putnika i stvari, ribolov,
vađenje pijeska, šljunka, kamena i sl.,

2) za negospodarske namjene i to: osobne potrebe, šport, razonodu i
sl.,

3) za javne namjene i to: inspekcijski, carinski i policijski nadzor
i sl.

Članak 67.

(1) Sposobnost čamca za plovidbu utvrđuje se pregledom.

(2) Pregled čamca može biti osnovni, redovni i izvanredni.

(3) Pregled čamca obavlja kapetanija, a iznimno kada se radi o rekonstrukciji
i prenamjeni čamca, pregled obavlja Registar.

(4) Osnovnim pregledom ne provjeravaju se konstrukcija, plovna svojstva,
pogonski uređaj i oprema čamca koji ima ispravu o gradnji čamca koju je
izdao Registar, odnosno za čamac izgrađen u stranoj zemlji ako ima ispravu
ovlaštene stručne pravne osobe iz te zemlje.

(5) Za pregled čamca plaća se naknada.

Članak 68.

(1) Čamac mora biti baždaren. Baždarenje čamca obavlja se prema Tehničkim
pravilima Registra.

(2) Ako se popravkom ili preinakom čamca mijenja njegova tonaža taj
se čamac mora ponovo baždariti.

(3) Baždarenje čamca obavlja kapetanija.

Članak 69.

(1) Čamci se upisuju u očevidnik čamaca koji vodi kapetanija na čijem
je području prebivalište vlasnika čamca.

(2) U očevidnik čamaca ne može se upisati čamac koji je upisan u registar
strane države.

(3) Čamac upisan u očevidnik mora imati oznaku, a može imati ime.

(4) Nakon upisa čamca vlasniku se izdaje dozvola za plovidbu kojom se
potvrđuje sposobnost čamca za plovidbu.

Članak 70.

(1) Čamcem za gospodarske, javne i negospodarske namjene duljem od pet
metara može upravljati osoba koja je osposobljena za upravljanje čamcem.

(2) Čamcem za prijevoz putnika može upravljati samo stručna osoba sa
zvanjem mornar motorist.

Članak 71.

(1) Odredbe članka 64. do 70. ovoga Zakona ne odnose se na:

1) čamce koji su pripadnost broda ili drugog plovnog objekta,

2) športske, veslačke čamce, kajake, kanue i slične plovne objekte i

3) čamce kraće od tri metra.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka se ne odnose na čamce posebne izvedbe
i pogonskog uređaja (gliseri, sky-yet i sl.).

Članak 72.

Način utvrđivanja sposobnosti čamaca za plovidbu, upis i očevidnik,
oblik i sadržaj dozvole, uvjete i način osposobljavanja osoba za upravljanje
čamcem te visinu naknada propisuje ministar.

Glava VIII.

POSADA BRODA

*1. Zajedničke odredbe*

Članak 73.

(1) Posadu broda čine osobe ukrcane za obavljanje poslova na brodu i
obvezno se upisuju u popis posade.

(2) Za obavljanje poslova kojima se osigurava plovidba brod mora imati
odgovarajući broj članova posade s određenom stručnom osposobljenošću i
zvanjima u unutarnjoj plovidbi.

(3) Broj članova posade iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 74.

(1) Član posade broda, koji obavlja poslove kojima se osigurava plovidba,
može biti osoba koja ima odgovarajuću životnu dob te koja je stekla odgovarajuće
zvanje i koja za obavljanje poslova tog zvanja na brodu ima odgovarajuće
ovlaštenje, te vježbenik za stjecanje zvanja.

(2) Zvanje članova posade brodova stječe se položenim odgovarajućim
ispitom za određeno zvanje.

(3) Osim ovlaštenja za obavljanje poslova odgovarajućeg zvanja iz stavka
1. ovoga članka, članovi posade mogu imati i posebna ovlaštenja.

(4) Posebna ovlaštenja iz stavka 3. ovoga članka mogu se steći nakon
polaganja odgovarajućih stručnih ispita.

(5) Ovlaštenje za obavljanje poslova na brodu može se dati samo osobi
koja je tjelesno i duševno sposobna obavljati posao na brodu, što se utvrđuje
i provjerava liječničkim pregledom.

(6) Propise o uvjetima za stjecanje zvanja, polaganje stručnog ispita
i davanje ovlaštenja za obavljanje poslova, odnosno obavljanje dužnosti
na brodu, donosi ministar.

Članak 75.

Članu posade, koji je privremeno nesposoban za rad, pod utjecajem je
opojnih droga ili alkohola, odnosno u takvom je duševnom i tjelesnom stanju
da je nesposoban za sigurno obavljanje poslova ili obnašanje dužnosti na
poslu, zabranit će se obavljanje poslova ili obnašanje dužnosti na brodu.

Članak 76.

(1) Zdravstvena sposobnost članova posade utvrđuje se liječničkim pregledom
prije ukrcaja na brod i povremenim liječničkim pregledima za vrijeme trajanja
zaposlenja na brodu.

(2) Zdravstveni pregled obavlja se i u slučaju kada član posade mijenja
vrstu posla na brodu poslije: nesretnog slučaja, druge nezgode člana posade,
poslije brodoloma ili druge nezgode broda, te na zahtjev zapovjednika broda,
kapetanije i na temelju osobnog zahtjeva člana posade.

(3) Osobe koje se prijavljuju za rad na brodu, odnosno članovi posade
koji rade na radnim mjestima za koje se zahtijevaju posebni zdravstveni
uvjeti te duševne i tjelesne sposobnosti obvezni su se podvrći i odgovarajućim
specijalističkim pregledima.

Članak 77.

(1) Brodar je obavezan omogućiti obavljanje zdravstvenih pregleda članova
posade i o njima voditi propisani očevidnik.

(2) Troškove zdravstvenih pregleda iz članka 76. ovoga Zakona i imunizacije
članova posade snosi brodar.

Članak 78.

Propis o utvrđivanju zdravstvene sposobnosti člana posade iz članka
76. ovoga Zakona i popis ovlaštenih zdravstvenih ustanova za te preglede
donosi ministar zdravstva uz prethodnu suglasnost ministra.

Članak 79.

Član posade mora obavljati poslove na brodu u skladu sa svojim dužnostima
propisanim zakonom i drugim propisima koji se odnose na plovidbu na način
da ne dovede u opasnost sigurnost prometa, ošteti brod ili stvari na njemu,
ugrozi sigurnost putnika na brodu, ostale članove posade i okoliš od onečišćenja
opasnim i štetnim tvarima (uljem, otpacima tekućih goriva i njihovim smjesama,
otpadnim vodama i drugim otpadnim tvarima te radioaktivnim i sličnim otpacima)
od broda.

Članak 80.

(1) Član posade za vrijeme obavljanja straže ne smije napustiti mjesto
i prostoriju u kojoj se obavlja straža bez odobrenja dežurnog časnika.

(2) Časnik straže za vrijeme trajanja straže ne smije napustiti svoje
mjesto na straži bez odobrenja zapovjednika.

Članak 81.

(1) Na brodu usidrenom na plovnom putu mora se organizirati neprekidno
obavljanje straže.

(2) Na brodu usidrenom izvan plovnog puta ili vezanom uz obalu ne mora
se organizirati obavljanje straže, osim ako to zahtijevaju posebne okolnosti
ili po nalogu nadležne kapetanije.

Članak 82.

(1) Kao član posade na brodu može se ukrcati samo osoba koja ima *brodarsku
knjižicu,* odnosno dozvolu za ukrcaj.

(2) Brodarska knjižica jest isprava kojom se dokazuje identitet, zvanje
i stručna osposobljenost člana posade, zdravstveno stanje, svojstvo u kojem
je član posade ukrcan na brod te trajanje zaposlenja na brodu.

(3) Brodarska knjižica koja sadrži vizu za putovanja u inozemstvo, izdana
od nadležne kapetanije služi i kao putna isprava (putovnica) i ovlašćuje
osobu da bude član posade broda koji plovi u inozemstvo te da putuje u
inozemstvo radi ukrcaja na brod ili da se nakon iskrcaja s broda u inozemstvu
vrati u Republiku Hrvatsku.

Članak 83.

(1) Ako član posade broda za trajanja, odnosno nakon prestanka zaposlenja
bude iskrcan s broda izvan njegove luke ukrcaja, brodar mu je obvezan osigurati
povratak u luku njegova ukrcaja, ako to brodar ne učini kada je brod u
stranoj zemlji, povratno putovanje u luku ukrcaja osigurava diplomatsko,
odnosno konzularno predstavništvo Republike Hrvatske na teret brodara broda
s kojeg je takav član posade iskrcan.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se i na članove obitelji iskrcanog
člana posade broda koji su s njime bili ukrcani na brodu.

Članak 84.

(1) Troškove povratnog putovanja, iz članka 83. ovoga Zakona, članu
posade broda snosi brodar.

(2) Brodar ima pravo na povrat sredstava utrošenih za plaćanje troškova
povratnog putovanja od člana posade broda koji se bez odobrenja iskrcao
s broda i time svojom voljom prekinuo zaposlenje ili koji se iskrcao s
broda zbog ozljede ili oboljenja kojeg je sebi sam prouzročio namjerno
ili grubom nepažnjom.

(3) Troškovi povratnog putovanja člana posade broda obuhvaćaju troškove
za smještaj, hranu i prijevoz člana posade od trenutka njegovog iskrcaja
s broda do trenutka njegova povratka u luku ukrcaja, odnosno u mjesto njegova
prebivanja.

Članak 85.

(1) Povratno putovanje smatra se osiguranim i ako je članu posade broda
osiguran odgovarajući posao na drugom brodu koji plovi u neku od domaćih
luka ili u luku njegova ukrcaja.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka članu posade pripada naknada
za posao koji je obavljao na tom brodu.

Članak 86.

Odredbe članka 82. do 85. ovoga Zakona primjenjuju se i na strance koji
su članovi posade broda uz uvjet uzajamnosti.

Članak 87.

(1) Član posade broda obavezan je odmah obavijestiti zapovjednika, odnosno
dežurnog časnika:

1) o svakom iznimnom događaju koji bi mogao ugroziti sigurnost broda,
putnika, drugih osoba ili stvari na brodu te onečistiti okoliš opasnim
i štetnim tvarima od broda,

2) kad na plovnom putu uoči da pojedini svjetionici i svjetla ne rade,
odnosno oznake ili plutače nisu na svome mjestu.

(2) O okolnostima iz stavka 1. točke 2. ovoga članka zapovjednik broda
bez odgađanja obavezan je obavijestiti nadležnu kapetaniju.

(3) U slučaju kada prijeti opasnost brodoloma ili druge havarije članovi
posade broda obvezni su poduzeti sve potrebite mjere za spašavanje broda,
putnika, drugih osoba na brodu i stvari te za zaštitu okoliša do naredbe
zapovjednika broda da se brod napusti.

Članak 88.

(1) Brodar je obvezan članu posade i članovima njegove obitelji koji
su ukrcani s njime na brod nadoknaditi štetu prouzročenu na stvarima namijenjenim
za njihovu osobnu uporabu na brodu koje su mu uništene ili oštećene pri
brodolomu ili drugoj havariji broda.

(2) Članu posade koji je zaposlen kod brodara, u slučaju havarije mora
se isplatiti naknada za svaki dan trajanja nezaposlenosti u skladu s ugovorom
o radu.

(3) Za povratno putovanje člana posade broda koji je pretrpio havariju
primjenjuju se odredbe članka 83. do 86. ovoga Zakona.

Članak 89.

(1) Za štetu nastalu zbog tjelesne ozljede ili smrti člana posade broda
odgovara brodar ako je tjelesna ozljeda ili smrt nastala njegovom krivnjom
ili krivnjom osoba za koje brodar odgovara.

(2) Krivnja brodara se pretpostavlja, dok se protivno ne dokaže, ako
je smrt ili tjelesna ozljeda člana posade nastupila izravno ili neizravno
kao posljedica brodoloma, sudara, nasukanja, eksplozije, požara, ili mana
broda.

(3) Rješavanje međusobnih sporova između člana posade broda i brodara,
kao i sporova između zapovjednika broda i brodara provodi se prema posebnom
zakonu.

*2. Zapovjednik broda*

Članak 90.

(1) Posadom i svim drugim osobama na brodu zapovjeda zapovjednik.

(2) Zapovjednik domaćeg broda mora biti hrvatski državljanin.

(3) Zapovjednika broda imenuje i razrješuje brodar.

(4) U slučaju smrti, spriječenosti ili odsutnosti zapovjednika broda
zamjenjuje, sa svim njegovim ovlastima, po položaju najstariji član posade
službe palube koji je hrvatski državljanin.

(5) Odredba stavka 2. ovoga članka se ne odnosi na jahtu stranog vlasnika
upisanu u hrvatski upisnik brodova.

Članak 91.

(1) Zapovjednik broda odgovoran je za sigurnost broda i red na brodu
i, u granicama određenim ovim Zakonom i drugim propisima, obavlja javne
ovlasti na brodu i zastupa brodara.

(2) Ako je zapovjednik strane jahte upisane u hrvatski upisnik brodova
strana fizička osoba ili osoba bez državljanstva, javna ovlaštenja iz stavka
1. ovoga članka obavlja najstariji časnik palube ako je hrvatski državljanin
ili ima boravište na području Republike Hrvatske.

(3) Ako brod s vlastitim pogonom tegli ili potiskuje druge brodove,
zapovjednik tog broda voditelj je cijeloga tegljenog ili potiskivanog sastava.

Članak 92.

(1) Zapovjednik broda je obvezan brinuti se o: opskrbi broda, vođenju
brodske dokumentacije, održavanju i ispravnosti trupa, strojeva, uređaja
i opreme broda, sigurnosti brodskih uređaja za ukrcaj i iskrcaj putnika,
opasnih i ostalih stvari, pravilnom ukrcaju, slaganju, prijevozu i iskrcaju
stvari, pravilnom ukrcaju, smještaju i iskrcaju putnika te obavljanju svih
ostalih poslova vezanih uz plovidbu.

(2) Zapovjednik broda obvezan je u propisanim rokovima obavljati vježbe
s čamcima i ostalim sredstvima za spašavanje te uređajima za otkrivanje,
sprječavanje i gašenje požara.

(3) Zapovjednik broda obvezan je za vrijeme plovidbe biti na brodu.

(4) Zapovjednik broda obvezan je prije polaska na put provjeriti ispravnost
broda i količinu zaliha koje mu omogućuju da obavi određeno putovanje i
osigurati da se sve propisane isprave i knjige te članovi posade nalaze
na brodu, a pri prijevozu putnika obvezan je osobito utvrditi jesu li poduzete
sve mjere za sigurnost putnika.

(5) Zapovjednik broda s vlastitim pogonom obvezan je prije polaska na
put brodovima u teglju, odnosno u potiskivanom sastavu provjeriti ispravnost
i sposobnost za obavljanje određenog putovanja.

Članak 93.

(1) Zapovjednik broda, odnosno časnik palube u smjeni koji upravlja
vođenjem broda obvezan je poduzimati sve mjere potrebne za sigurnost broda
i plovidbe.

(2) Zapovjednik broda i osoba koja ga u smjeni zamjenjuje odgovorni
su, svaki za svoje smjene, za sigurnost broda i plovidbe.

(3) Zapovjednik broda obvezan je osobno rukovoditi brodom kad god to
zahtijeva sigurnost broda, a osobito kad brod ulazi u luku, kanal ili kad
izlazi iz njih te za slabe vidljivosti ili magle i kad to zahtijeva sigurnost
brodova u teglju ili potiskivanju.

(4) Nazočnost peljara na brodu ne oslobađa zapovjednika broda odgovornosti
za upravljanje brodom.

Članak 94.

(1) Ako nastupe događaji koji brod ili osobe na njemu dovedu u opasnost,
zapovjednik broda je obvezan poduzeti sve mjere za spašavanje osoba i otklanjanje
opasnosti za spašavanje osoba, broda i stvari na brodu te za zaštitu okoliša.

(2) Ako je u slučaju iz stavka 1. ovoga članka potrebno žrtvovati brod
ili oštetiti teret ili druge stvari na brodu zapovjednik broda je obvezan
žrtvovati ili oštetiti teret, druge stvari i brodske uređaje ili opremu
koji nisu nužni za plovidbu ili dijelove broda čije je žrtvovanje ili oštećenje
manje štetno za brodara i osobe koje imaju osnovani interes za teret na
brodu.

(3) Obveze iz stavka 1. i 2. ovoga članka odnose se i na brodove u teglju
ili potiskivanju.

Članak 95.

(1) Ako su u slučaju opasnosti za brod sve mjere poduzete za spašavanje
broda ostale bez uspjeha te je propast broda neizbježna, zapovjednik broda
je obvezan prije svega poduzeti mjere potrebne za spašavanje putnika i
drugih osoba na brodu, ukloniti brod prije potonuća s plovnog puta ako
je to moguće te narediti da se brod napusti.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka zapovjednik broda je obvezan
poduzeti sve mjere potrebne za spašavanje brodskog dnevnika, a ako okolnosti
slučaja dopuštaju i mjere za spašavanje drugih brodskih knjiga, brodskih
isprava i karata toga putovanja kao i gotovog novca brodske blagajne.

(3) Zapovjednik broda smije napustiti brod tek nakon što je u granicama
stvarnih mogućnosti poduzeo sve mjere iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

Članak 96.

(1) U slučaju iznimnog događaja koji ugrožava sigurnost broda ili plovidbe,
putnika i drugih osoba, ili prijeti oštećenju stvari na brodu, ili ako
se primijeti onečišćenje uljem, opasnim kemikalijama i štetnim tvarima
na plovnom putu, zapovjednik broda je obvezan opis tog događaja odnosno
bilješku o opaženom onečišćenju na plovnom putu odmah unijeti u brodski
dnevnik, a najkasnije u roku od 24 sata.

(2) Zapovjednik broda, u slučaju iznimnog događaja iz stavka 1. ovoga
članka, je obvezan o tim događajima odmah radiovezom ili nakon dolaska,
a najkasnije za 24 sata podnijeti izvještaj kapetaniji zajedno s izvatkom
iz brodskog dnevnika.

(3) Ako se događaj, iz stavka 1. ovoga članka, zbio za plovidbe zapovjednik
broda je obvezan izvještaj o događaju, zajedno s izvatkom iz brodskog dnevnika,
podnijeti, u roku iz stavka 2. ovoga članka kapetaniji u luci u koju brod
najprije uplovi, odnosno diplomatskom ili konzularnom predstavništvu Republike
Hrvatske ako se brod nalazi u inozemstvu.

(4) Zapovjednik broda iz stavka 1. ovoga članka mora unijeti u brodski
dnevnik rođenje i smrt osobe na brodu, naznačujući mjesto ili zemljopisnu
poziciju broda i vrijeme rođenja, odnosno smrti te primiti izjavu posljednje
volje i to primanje unijeti u brodski dnevnik, navodeći vrijeme kad je
posljednju izjavu volje primio.

(5) Zapovjednik broda obvezan je o činjenici rođenja i smrti te o primanju
izjave posljednje volje sastaviti zapisnik na propisani način i dostaviti
ga nadležnom tijelu u prvoj domaćoj luci u koju stigne, a u inozemstvu
najbližem diplomatskom, odnosno konzularnom predstavništvu Republike Hrvatske.

(6) Zapovjednik ili brodar mora najbržom vezom izvijestiti nadležno
tijelo najbliže obalne države o događajima u vezi s ispuštanjem ili da
prijeti opasnost od ispuštanja ulja, tekućih ili drugih štetnih tvari.

(7) Propis o načinu postupanja zapovjednika prema odredbama stavka 4.
i 5. ovoga članka donosi ministar.

Članak 97.

(1) Zapovjednik broda je obvezan radiovezom odaslati obavijest o bilo
kojoj izravnoj opasnosti za sigurnost plovidbe na koju naiđe, a osobito
ako opazi promjene na plovnom putu, naiđe na onečišćenje uljem, opasnim
i štetnim tvarima, opasan led, opasnu oluju ili na bilo koju drugu izravnu
opasnost za plovidbu, ili na temperaturu zraka ispod ledišta praćenu vjetrovima
olujne snage koji uzrokuju veliko nagomilavanje leda na nadgrađima, a za
koje nije primio upozorenje.

(2) Zapovjednik broda je obvezan bilješku o danoj obavijesti iz stavka
1. ovoga članka unijeti u brodski dnevnik.

Članak 98.

(1) Zapovjednik broda ima ovlast i obvezu svim osobama na brodu izdavati
naredbe kojima se osigurava brod i njegova plovidba, održavati red na brodu
te nadzirati obavljanje izdanih naredbi.

(2) Radi sigurnosti na brodu zapovjednik može držati na brodu potrebno
vatreno oružje, a članovima posade broda držanje takvog oružja je zabranjeno.

Članak 99.

(1) Zapovjednik broda ima pravo za vrijeme plovidbe ograničiti slobodu
kretanja na brodu svakoj osobi koja teže ugrozi sigurnost broda članova
posade, putnika i drugih osoba, stvari na brodu i okoliša onečišćenjem
uljem, opasnim kemikalijama ili štetnim tvarima.

(2) Sloboda kretanja može se ograničiti samo ako je to nužno radi sigurnosti
putnika i drugih osoba i stvari na brodu, radi zaštite broda i zaštite
okoliša. Za stranca ograničenje slobode kretanja može trajati najdulje
do dolaska broda u prvu luku u koju brod uplovi, a za hrvatskog državljanina
najdulje do dolaska broda u prvu hrvatsku luku.

(3) Ovlasti iz stavka 1. i 2. ovoga članka odnose se i na brod u teglju
ili potiskivanju.

(4) Mjere iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka unose se u brodski dnevnik
s obrazloženjem.

Članak 100.

Zapovjednik broda ima pravo člana posade broda koji narušava sigurnost
plovidbe udaljiti s posla, a prema potrebi, iskrcati ga s broda i vratiti
u zemlju odnosno luku ukrcaja.

Članak 101.

(1) Ako za putovanja član posade broda, putnik ili druga osoba na brodu
izvrše kazneno djelo, zapovjednik broda je obavezan poduzeti, prema okolnostima,
mjere potrebne za sprečavanje ili ublažavanje mogućnosti nastupanja štetnih
posljedica tog dijela te mjere za osiguranje i pokretanje postupka radi
utvrđivanja odgovornosti počinitelja.

(2) Ako postoji opasnost da počinitelj djelo ponovi ili pobjegne, zapovjednik
broda ovlašten je narediti da se:

- počinitelju kaznenoga djela ograniči sloboda kretanja na brodu ili
lišiti ga slobode,

- ispitivanjem počinitelja, svjedoka i oštećenika utvrde sve okolnosti
pod kojima je djelo izvršeno i posljedice koje su nastupile,

- o svakom ispitivanju vodi zapisnik,

- kao dokazi uzmu na čuvanje predmeti na kojima ili kojima je kazneno
djelo počinjeno, odnosno na kojima su tragovi počinjenog djela vidljivi
te

- poduzmu druge mjere radi utvrđivanja okolnosti pod kojima je kazneno
djelo počinjeno.

(3) Ako se brod nalazi u inozemstvu, zapovjednik broda je obavezan o
počinjenom kaznenom djelu podnijeti izvješće diplomatskom ili konzularnom
predstavništvu Republike Hrvatske u državi u čiju luku brod uplovi. Zapovjednik
broda je obvezan s počiniteljem kaznenog djela postupiti prema uputama
diplomatskog ili konzularnog predstavništva Republike Hrvatske.

(4) Nakon dolaska u hrvatsku luku u koju brod najprije uplovi, zapovjednik
broda je obvezan počinitelja kaznenog djela predati tijelu unutarnjih poslova
u toj luci zajedno s pisanim izvješćem o počinjenom kaznenom djelu, zapisnicima
i predmetima iz stavka 2. ovoga članka.

(5) Poduzete mjere prema odredbama stavka 2, i 4. ovoga članka upisuju
se u brodski dnevnik s obrazloženjem.

Članak 102.

(1) Ako bilo koji član posade broda samovoljno napusti brod zapovjednik
broda obvezan je napuštanje broda prijaviti kapetaniji, odnosno u stranoj
zemlji diplomatskom ili konzularnom predstavništvu Republike Hrvatske.

(2) Zapovjednik broda obvezan je sastaviti zapisnik i utvrditi koje
su osobne stvari i isprave člana posade koji je samovoljno napustio brod
ostale na brodu. Zapisnik se sastavlja u nazočnosti dva svjedoka, a potpisuju
ga zapovjednik i svjedoci.

(3) Bilješku o samovoljnom napuštanju broda te o osobnim stvarima i
ispravama člana posade koje su ostale na brodu i njihovoj predaji nadležnom
tijelu u Republici Hrvatskoj zapovjednik broda obvezan je unijeti u brodski
dnevnik.

(4) Tijelo koje u luci primi osobne stvari i isprave člana posade koji
je samovoljno napustio brod predat će ih njegovoj užoj obitelji ili roditeljima,
a ako njih nema, osobi koju odredi nadležno tijelo starateljstva.

Članak 103.

(1) Smatra se da je član posade samovoljno napustio brod ako se nije
vratio na brod do odlaska broda iz luke.

(2) Ako je član posade bio spriječen vratiti se na brod do odlaska broda
iz luke, smatra se da je samovoljno napustio brod ako se u roku od tri
dana od dana odlaska broda iz luke nije prijavio tijelu iz članka 102.
stavka 1. ovoga Zakona.

DIO TREĆI
**DRŽAVNA PRIPADNOST, IDENTIFIKACIJA, UPIS I BRISANJE BRODA, PLUTAJUĆEG
OBJEKTA I ČAMCA**

Glava I.

DRŽAVNA PRIPADNOST BRODA I IDENTIFIKACIJA BRODA

Članak 104.

Hrvatsku državnu pripadnost brod stječe upisom u odgovarajući upisnik
brodova, odnosno izdavanjem brodske svjedodžbe.

Članak 105.

(1) Brod koji je stekao hrvatsku državnu pripadnost ima pravo i obvezu
viti zastavu Republike Hrvatske.

(2) Pravo i obveza vijanja zastave iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi
se na brod bez posade.

(3) Čamci upisani u očevidnik čamaca su obvezni izvan granica Republike
Hrvatske viti zastavu Republike Hrvatske.

Članak 106.

(1) Istaknuta zastava Republike Hrvatske jest znak hrvatske državne
pripadnosti broda.

(2) Zastava Republike Hrvatske na brodu ima izgled i oblik zastave Republike
Hrvatske a odnos njezine širine prema duljini jest 1:1,5.

(3) Propis o isticanju i vijanju zastava na hrvatskim brodovima donosi
ministar.

Članak 107.

(1) Brod koji je upisan u hrvatski upisnik osim tegljenice, potisnice,
plutajućeg objekta i čamca mora imati ime.

(2) Tegljenica, potisnica, plutajući objekt i čamac upisani u odgovarajući
očevidnik moraju imati oznaku, a mogu imati i ime.

(3) Dva broda ne mogu imati isto ime, a dvije tegljenice, potisnice,
dva plutajuća objekta i dva čamca ne mogu imati istu oznaku.

(4) Propis o određivanju imena i oznaka brodova te pozivnih znakova
brodova donosi ministar.

Članak 108.

(1) Brod mora nositi ime luke upisa.

(2) Luka upisa je luka na čijem je području sjedište kapetanije koja
vodi upisnik u koji je brod upisan.

Članak 109.

Brod, plutajući objekat i čamac koji ima radiouređaj mora imati pozivni
znak prema propisima o međunarodnom radioprometu.

Članak 110.

Hrvatsku državnu pripadnost stječe čamac upisom u odgovarajući očevidnik
čamaca.

Glava II.

UPIS I BRISANJE BRODOVA

Članak 111.

(1) U upisnik brodova mora se upisati brod koji je u cjelini u vlasništvu
fizičkih osoba koji su hrvatski državljani s prebivalištem u Republici
Hrvatskoj, odnosno pravnih osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.

(2) Upis broda obavlja nadležna kapetanija, koja donosi rješenje o upisu
i brodsku svjedodžbu.

(3) Upis broda u upisnik brodova obavlja se na temelju zahtjeva vlasnika
broda odnosno brodara ako ga za to ovlasti vlasnik broda.

Članak 112.

U upisnik brodova može biti upisan:

1) brod koji je u cjelini ili dijelom u vlasništvu strane fizičke ili
pravne osobe ili osobe bez državljanstva odnosno hrvatskog državljanina
s prebivalištem u inozemstvu ako je brodar toga broda fizička osoba hrvatskog
državljanstva s prebivalištem u Republici Hrvatskoj ili pravna osoba sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj. U jednom i drugom slučaju brod može biti
upisan pod uvjetom da je vlasnik broda na zahtjev za upis tog broda u upisnik
brodova dao suglasnost,

2) brod koji je u cjelini ili dijelom u vlasništvu strane fizičke ili
pravne osobe pod uvjetom da Republika Hrvatska obavlja nadzor nad brodom
u upravnim, gospodarskim i tehničkim pitanjima, a na temelju prethodnog
mišljenja Ministarstva,

3) jahta koja je u cjelini ili dijelom u vlasništvu strane fizičke ili
pravne osobe, ili osobe bez državljanstva ili hrvatskog državljanina koji
nema prebivalište u Republici Hrvatskoj ako jahta pretežno boravi u vodama
Republike Hrvatske.

Članak 113.

U upisnik brodova u gradnji može se, na zahtjev vlasnika broda, upisati
brod koji se gradi u hrvatskom brodogradilištu.

Članak 114.

Vlasnik broda, koji nema prebivalište u Republici Hrvatskoj, je obvezan
ovlastiti pravnu ili fizičku osobu s prebivalištem u Republici Hrvatskoj
da ga u vrijeme odsutnosti zastupa pred nadležnim hrvatskim tijelima.

Članak 115.

Ne može se upisati u hrvatski upisnik brodova brod koji je upisan u
inozemni upisnik brodova.

Članak 116.

(1) Brod se briše iz upisnika brodova:

1) ako je propao ili se pretpostavlja da je propao,

2) ako više ne udovoljava uvjetima iz članka 111. i 112. ovoga Zakona,

3) ako se trajno povuče iz plovidbe,

4) ako se upiše u drugi hrvatski upisnik brodova.

(2) Pretpostavlja se da je brod propao ako su od primitka posljednje
vijesti o brodu protekla tri mjeseca. U tom slučaju pretpostavlja se da
je brod propao onog dana kad su primljene posljednje vijesti o njemu.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka na odgovarajući način primjenjuju
se i na brisanje broda u gradnji iz upisnika brodova u gradnji.

Članak 117.

(1) Iz hrvatskog upisnika brodova brod se ne može brisati ako se tome
protivi vjerovnik koji ima tražbinu za koju postoji privilegij na brodu.

(2) Ako je osnovana hipoteka na brodu za brisanje broda iz upisnika
brodova potreban je pristanak hipotekarnih vjerovnika.

(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka nadležna kapetanija
može dopustiti brisanje broda iz upisnika brodova i bez pristanka hipotekarnog
vjerovnika, odnosno unatoč protivljenju vjerovnika za čije tražbine postoji
privilegij ako u sudu bude položena svota u novcu u visini tražbina tih
vjerovnika, odnosno ako bude dano osiguranje za koji sud nakon što sasluša
vjerovnike utvrdi da je dostatno.

(4) Odredbe ovoga članka primjenjuju se i na brodove u gradnji.

(5) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na brisanje iz upisnika brodova
iz članka 116. točke 1. i 4. ovoga Zakona.

Članak 118.

Odredbe članka 117. ovoga Zakona ne primjenjuju se na prijenos prava
vlasništva broda napuštanjem u korist osiguratelja.

Članak 119.

(1) Upisnici brodova jesu javne knjige.

(2) Svatko ima pravo na uvid i prijepis odnosno izvadak iz glavne knjige
upisnika, zbirke isprava, imenika vlasnika brodova i imenika brodova.

(3) Kapetanija koja vodi upisnik brodova je obvezna uz naplatu utvrđene
naknade, osobi koja to zahtijeva izdati potvrdu o stanju upisa u upisniku
brodova ili upisniku brodova u gradnji te prijepis isprava koje se čuvaju
u zbirci isprava, ako upisi u upisnik upućuju na te isprave.

(4) Potvrde i prijepisi isprava iz stavka 3. ovoga članka imaju dokaznu
snagu javnih isprava.

(5) Tko se u pravnom prometu, postupajući savjesno pouzda u podatke
upisane u upisnik brodova, ne snosi pravne posljedice koje iz toga proisteknu
ako se kasnije dokaže da su podaci netočni.

Članak 120.

(1) Za brodove vodi se:

- upisnik brodova

- upisnik javnih brodova,

- upisnik brodova u gradnji.

Članak 121.

Upisnici brodova i upisnici brodova u gradnji sastoje se od glavne knjige
i zbirke isprava.

Članak 122.

(1) Glavna knjiga upisnika brodova i upisnika brodova u gradnji sastoji
se od uložaka.

(2) Uložak ima list A, list B i list C.

(3) Iznimno uložak glavne knjige upisnika javnih brodova imaju samo
list A i list B.

(4) Svaki brod upisuje se u poseban uložak.

Članak 123.

U list A glavne knjige uloška upisnika brodova i upisnika brodova u
gradnji upisuju se podaci o identitetu broda, odnosno broda u gradnji i
njihove osnovne tehničke značajke.

Članak 124.

(1) U list B uloška glavne knjige upisnika brodova i upisnika brodova
u gradnji upisuje se tvrtka, odnosno naziv i sjedište pravne osobe, odnosno
ime, prezime, jedinstveni matični broj građana i prebivalište fizičke osobe
koja je vlasnik broda i sva ograničenja vlasnika u vezi sa raspolaganjem
brodom ili brodom u gradnji.

(2) U list B iz stavka 1. ovoga članka upisuje se i tvrtka, odnosno
naziv i sjedište brodara ako je brod u potpunom ili djelomičnom vlasništvu
strane pravne ili fizičke osobe ako se brod upisuje na temelju članka 112.
točke 1. ovoga Zakona. U ostalim slučajevima podaci o brodaru mogu se upisati
radi određenja da se radi o brodaru koji nije vlasnik broda.

(3) U list B upisnika broda u gradnji mogu se, radi određenosti naručitelja,
upisati tvrtka ili naziv i sjedište, odnosno osobni podaci i prebivalište
brodara i naručitelja.

Članak 125.

(1) U list C uloška glavne knjige upisnika brodova upisuju se vlasništvo
i druga stvarna prava na brodu ili dijelu broda te prava drugih osoba stečenih
prenosom tih prava odnosno pravima kojima je brod opterećen kao što je
zakup broda, brodarski ugovor na vrijeme za cijeli brod, pravo preče kupnje
te druga ograničenja raspolaganja brodom kojima je podvrgnut vlasnik opterećenog
broda, zabrane opterećivanja i otuđivanja te sve zabilježbe za koje nije
izričito određeno da se upisuju u drugi list uloška.

(2) U list C uloška glavne knjige upisnika brodova u gradnji upisuju
se za brod u gradnji podaci iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 126.

Ako ovim Zakonom nije drukčije određeno na postupak za upis i brisanje
brodova na odgovarajući način primjenjuju se odrede iz članka 267. do 404.
Pomorskog zakonika.

Glava III.

UPIS I BRISANJE PLUTAJUĆIH OBJEKATA I ČAMACA

Članak 127.

(1) Plutajući objekti i čamci se upisuju u očevidnike koje vodi kapetanija,
odnosno njezina ispostava na čijem je području prebivalište, odnosno sjedište
fizičke ili pravne osobe vlasnika plutajućeg objekta, odnosno čamca.

(2) Za plutajuće objekte i čamce vodi se:

- očevidnik plutajućih objekata,

- očevidnik čamaca.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, čamac se može upisati
u očevidnik čamaca kapetanije, odnosno ispostave na čijem području čamac
stalno ili pretežito boravi.

Članak 128.

(1) U očevidnik se upisuje plutajući objekat ili čamac koji je u cjelini
u vlasništvu fizičke ili pravne osobe s prebivalištem, odnosno sjedištem
u Republici Hrvatskoj.

(2) U očevidnik se može upisati plutajući objekat ili čamac koji je
u cjelini ili dijelom u vlasništvu strane fizičke ili pravne osobe, osobe
bez državljanstva ili hrvatskog državljanina koji nema prebivalište u Republici
Hrvatskoj ako plutajući objekat ili čamac pretežito boravi u vodama Republike
Hrvatske.

(3) Vlasnik plutajućeg objekta ili čamca, koji nema prebivalište u Republici
Hrvatskoj, je obavezan ovlastiti pravnu ili fizičku osobu s prebivalištem
u Republici Hrvatskoj da ga u vrijeme odsutnosti zastupa pred nadležnim
hrvatskim tijelima.

Članak 129.

U očevidnike plutajućih objekata i čamaca se ne mogu upisati plutajući
objekti i čamci koji su upisani u inozemne očevidnike čamaca i plutajućih
objekata.

Članak 130.

(1) Upisani plutajući objekat i čamac mora imati oznaku, a može imati
i ime.

(2) Očevidnici plutajućih objekata i čamaca su javne knjige, a izvadak
iz očevidnika ima dokaznu snagu javne isprave.

Članak 131.

(1) Plutajući objekat i čamac briše se iz očevidnika ako:

1) propadne ili se pretpostavlja da je propao ili bude uništen,

2) više ne udovoljava uvjetima iz članka 128. ovoga Zakona,

3) se trajno povuče iz plovidbe,

4) čamac postane pripadnost broda ili drugog plovila ili se preinakom
skrati na manje od tri metra,

5) se upiše u drugi hrvatski očevidnik.

(2) Smatra se da je čamac ili plutajući objekt propao ako je od primitka
posljednje vijesti o čamcu proteklo tri mjeseca. U tom slučaju smatra se
da je čamac ili plutajući objekt propao sljedećeg dana nakon primitka posljednje
vijesti o njemu.

(3) Vlasnik čamca ili plutajućeg objekta obavezan je u roku od 15 dana
od dana nastanka okolnosti navedene u stavku 1. ovoga članka podnijeti
zahtjev kapetaniji za brisanje iz očevidnika čamaca odnosno plutajućih
objekata.

Članak 132.

(1) Odredbe ove glave Zakona ne odnose se i na:

1) čamce koji su pripadnost broda ili drugog plovnog objekta,

2) športske veslačke čamce,

3) čamce kraće od tri metra.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka se ne odnosi na čamce posebne konstrukcije
i pogonskog uređaja koji joj omogućuje da klizi po vodi (gliser i sl.).

Članak 133.

Propis o upisu brodova, plutajućih objekata i čamaca, o zbirkama isprava
i pomoćnim knjigama koje se vode uz upisnike i očevidnike te o obrascima
tih isprava i knjiga donosi ministar.

DIO ČETVRTI

**PRIJEVOZ I PLOVIDBENI POSLOVI**

Glava I.

PRIJEVOZ PUTNIKA I STVARI

Članak 134.

Prijevoz putnika i stvari unutarnjim plovnim putovima obavlja se kao
javni prijevoz ili prijevoz za vlastite potrebe u unutarnjem i međunarodnom
prometu.

Članak 135.

(1) Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u unutarnjem prometu uključujući
prijevoz skelama mogu obavljati domaći brodari.

(2) Iznimno, strani brodar može obavljati prijevoz između hrvatskih
luka samo na temelju posebne dozvole.

Članak 136.

Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u međunarodnom prometu mogu obavljati
domaći i strani brodari u međudržavnom prijevozu, u provozu i prijevoz
za treće države i iz trećih država prema odredbama ovoga Zakona i međunarodnih
ugovora.

Članak 137.

(1) Domaći brodar može obavljati javni prijevoz putnika i stvari u unutarnjem
i međunarodnom prometu koji je registriran za obavljanje djelatnosti prijevoza
na unutarnjim plovnim putovima i na temelju odobrenja.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka za prijevoz u međunarodnom prometu
daje Ministarstvo, a za prijevoz u unutarnjem prometu županijski ured za
promet, sjedišta brodara, brodarima koji ispunjavaju uvjete propisane ovim
Zakonom i uvjete utvrđene posebnim propisom.

(3) Protiv rješenja kojim se uskraćuje odobrenje iz stavka 2. ovoga
članka može se podnijeti žalba Ministarstvu.

(4) Posebne uvjete za obavljanje djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar.

Članak 138.

Prijevoz za vlastite potrebe unutarnjim plovnim putovima u unutarnjem
prometu može obavljati domaća fizička ili pravna osoba koja je registrirana
za djelatnost plovidbe na unutarnjim plovnim putovima.

Članak 139.

Strani brodar može obavljati međudržavni prijevoz na plovnom putu međunarodnog
i međudržavnog značaja za i iz luka otvorenim za međunarodni promet uz
uvjet uzajamnosti glede opsega i količine stvari koje se prevoze u odnosu
na domaće brodare.

Članak 140.

Strani brodar može obavljati prijevoz za treće zemlje ili iz trećih
zemalja samo na temelju posebne dozvole.

Članak 141.

Dozvolu iz članka 135. i 140. ovoga Zakona daje ministar.

Članak 142.

Ministar radi razloga sigurnosti može ograničiti broj plovidbi na pojedinim
dionicama plovnog puta ili vrste prijevoza (međudržavni i tranzitni).

Glava II.

TEGLJENJE, POTISKIVANJE I DRUGI PLOVIDBENI POSLOVI

Članak 143.

(1) Tegljenje, odnosno potiskivanje je plovidbeni posao pri kojemu brod
sa vlastitim pogonom tegli, odnosno potiskuje drugo plovilo na unutarnjem
plovnom putu.

(2) Tegljenje, odnosno potiskivanje obavlja se na temelju ugovora o
tegljenju, odnosno potiskivanju uz naknadu.

Članak 144.

Tegljenje i potiskivanje može obavljati domaća pravna ili fizička osoba
koja je registrirana za obavljanje djelatnosti plovidbe na unutarnjim plovnim
putovima.

Članak 145.

(1) Drugi plovidbeni poslovi su poslovi koji nisu utvrđeni u odredbama
o prijevozu putnika i stvari, tegljenja i potiskivanja, a obavljaju se
plovilima na unutarnjim vodama.

(2) Plovidbeni poslovi iz stavka 1. ovoga članka moraju se obavljati
u skladu s odredbama o sigurnosti plovidbe ovoga Zakona i drugim propisima.

Članak 146.

Ako ovim Zakonom nije drukčije određeno na prijevoz i plovidbene poslove,
na odgovarajući način primjenjuju se odredbe članka 460. do 686. Pomorskog
zakonika.

DIO PETI

**PLOVIDBENE NEZGODE**

Glava I.

SUDAR BRODOVA

Članak 147.

Odredbe ove glave Zakona odnose se na svaki brod bez obzira na njegovu
namjenu, uključujući plutajući objekat, čamac te hidroavion na vodi.

Članak 148.

(1) Brodar, odnosno vlasnik broda odgovoran je za štetu za koju se dokaže
da je njihovom krivnjom prouzročena, i to za štetu:

1) koju su brod, osobe na brodu ili stvari na brodu pretrpjeli zbog
sudara brodova,

2) koju jedan brod prouzroči drugom brodu u obavljanju manevra ili radi
toga što je propustio obaviti manevar ili zbog nepridržavanja propisa o
sigurnosti plovidbe, iako do sudara između brodova nije došlo,

3) koju prouzroči usidreni brod ili se nanese usidrenom brodu,

4) koju prouzroče jedan drugome, brodovi koji plove u sastavu istog
teglja, odnosno u istome potiskivanom sastavu.

(2) Na odgovornost za štetu koja je pri sudaru brodova prouzročena radioaktivnim
svojstvima, ili istodobno radioaktivnim i toksičnim svojstvima, ili eksplozivnim
ili drugim opasnim svojstvima nuklearnog goriva, ili radioaktivnim svojstvima
proizvoda ili otpadaka, primjenjuju se odredbe Pomorskog zakonika.

Članak 149.

(1) Ako je šteta prouzročena krivnjom dvaju ili više brodova, svaki
brod odgovara razmjerno svojoj krivnji.

(2) Ako se opseg krivnje ne može utvrditi, za štetu brodovi odgovaraju
solidarno.

(3) Odgovornost broda razumijeva odgovornost brodara i vlasnika broda.

Članak 150.

Šteta prouzročena sudarom brodova uključuje i izmaklu dobit, bez obzira
na stupanj krivnje.

Članak 151.

Ako je sudarom brodova prouzročena smrt ili tjelesna ozljeda osobe,
za štetu nastalu smrću ili tjelesnom ozljedom odgovaraju solidarno brodovi
čijom je krivnjom došlo do sudara.

Članak 152.

Za naknadnu štete prouzročenu na brodu koji nije kriv za sudar te na
stvarima koje su na njemu odgovaraju solidarno brodovi čijom je krivnjom
došlo do sudara.

Članak 153.

(1) Brod koji je u slučajevima iz članka 151. ovoga Zakona na ime naknade
štete platio više nego što iznosi dio naknade razmjeran njegovoj krivnji,
ima pravo zahtijevati od drugog broda povrat više plaćenog dijela naknade
štete određene razmjerno njegovoj krivnji.

(2) Brod koji, iz razloga koji ne ovise o njemu, ne može naplatiti od
drugog broda ili drugih brodova svotu na koju ima pravo, prema stavku 1.
ovoga članka, može isplatu te svote zahtijevati od ostalih brodova čijom
je krivnjom nastala šteta razmjerno krivnji svakog od tih brodova.

Članak 154.

Ako je šteta prouzročena slučajem ili višom silom ili ako se ne može
utvrditi uzrok zbog kojeg je nastao sudar brodova, oštećeniku se šteta
ne nadoknađuje.

Članak 155.

(1) Zapovjednik broda dužan je brodu s kojim se sudario brod kojim on
zapovijeda, ako je moguće, priopćiti ime luke upisa broda, ime posljednje
luke iz koje je isplovio i ime luke u koju plovi.

(2) Vlasnik broda i brodar ne odgovaraju za štetu koja nastane ako zapovjednik
broda ne izvrši obveze iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 156.

(1) Pravo na podnošenje zahtjeva za naknadu štete prouzročene sudarom
broda zastarijeva protekom dvije godine od dana sudara.

(2) Pravo na podnošenje zahtjeva za povrat zastarijeva za jednu godinu.

(3) Stranke mogu, nakon što je nastala tražbina, pisano ugovoriti zastarni
rok koji je dulji od roka navedenog u stavku 1. i 2. ovoga članka.

(4) Zastara iz stavka 2. ovoga članka počinje teći:

1) od dana pravomoćnosti sudske presude kojom se utvrđuje odgovornost
odnosno solidarna odgovornost,

2) od dana uplate naknade za štetu, ako nije pokrenut sudski postupak,

3) od dana kad je vjerovnik saznao za plaćevnu nesposobnost svojega
dužnika.

(5) Zastarni rok u slučaju iz stavka 3. ovoga članka ne može biti dulji
od dvije godine od dana uplate, odnosno od dana pravomoćnosti sudske presude
kada se radi o zahtjevu za raspodjelu dijela duga plaćevno nesposobnog
dužnika.

Članak 157.

Odredbama ove glave Zakona ne mijenjaju se odnosi utvrđeni odredbama
ovoga Zakona o ograničenju odgovornosti brodara niti prava i obveze utvrđene
ugovorom o iskorištavanju brodova ili kakvog drugog ugovora.

Članak 158.

Odredbe ove glave Zakona, osim odredbe članka 155. stavka 1. ovoga Zakona,
primjenjuju se i na ratne brodove.

Glava II.

SPAŠAVANJE I PRUŽANJE POMOĆI

Članak 159.

(1) Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na spašavanje osoba, brodova
i stvari s tih brodova.

(2) Pod spašavanjem, prema ovom Zakonu, razumijeva se i pružanje pomoći.

Članak 160.

(1) Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na sve brodove, bez obzira
na njihovu namjenu, uključujući čamce, plutajuće objekte i zrakoplove koji
spašavaju ili su predmetom spašavanja na vodi.

(2) Odredbe ove glave Zakona osim odredaba članka 181. do 184. i članka
185. stavka 2. primjenjuju se i na ratne brodove.

Članak 161.

(1) Zapovjednik broda koji na bilo koji način dozna da se osobe, uključujući
i neprijatelje u slučaju oružanog sukoba, nalaze u životnoj opasnosti dužan
im je odmah krenuti u pomoć najvećom brzinom, obavještavajući ih o tome
ako je to moguće, i poduzeti njihovo spašavanje.

(2) Zapovjednik broda u opasnosti ima pravo, nakon dogovora sa zapovjednicima
koji su odgovorili na njegov poziv u pomoć, ako je dogovor moguće obaviti,
izabrati jedan od tih brodova ili više njih za koje smatra da su najprikladniji
pružiti mu pomoć.

(3) Zapovjednik ili zapovjednici brodova izabranih za pružanje pomoći
brodu u opasnosti dužni su prihvatiti izbor i odmah, najvećom brzinom,
krenuti u pomoć osobama koje su u životnoj opasnosti.

(4) Zapovjednik broda dužan je spašavati osobe koje su u životnoj opasnosti
iako se one tome protive ili ako se spašavanju osoba protivi zapovjednik
broda na kojem se te osobe nalaze.

Članak 162.

Iznimno od odredbi članka 161. ovoga Zakona, zapovjednik broda nije
dužan krenuti u pomoć i poduzeti spašavanje osoba u životnoj opasnosti:

1) ako bi poduzimanje tog spašavanja predstavljalo ozbiljnu opasnost
za brod kojim on zapovijeda i za osobe na tom brodu,

2) ako opravdano smatra da, prema posebnim okolnostima slučaja, poduzimanje
spašavanja osoba u opasnosti ne bi bilo uspješno,

3) ako dozna da je drugi brod izabran da ide u pomoć i da je izabrani
brod taj izbor prihvatio,

4) ako od zapovjednika broda u opasnosti, ili izravno od osoba koje
su bile u životnoj opasnosti, ili od zapovjednika drugog broda koji je
stigao do tih osoba bude obaviješten da pomoć više nije potrebna.

Članak 163.

(1) U slučaju sudara brodova zapovjednik broda dužan je, ako to može
učiniti bez ozbiljne opasnosti za brod kojim zapovijeda i za osobe na njemu,
pored prvenstvenog spašavanja osoba, poduzeti spašavanje drugog broda s
kojim se sudario brod kojim on zapovijeda.

(2) Ako postoji opasnost da brod potone, zapovjednik je dužan bez odgode
ukloniti brod s plovnog puta.

(3) Zapovjednik broda dužan je, kad se brod kojim on zapovijeda nađe
u blizini broda koji daje poziv za pomoć, i kad nije bilo sudara, odmah
poduzeti spašavanje tog broda, ako to može učiniti bez ozbiljne opasnosti
za brod kojim zapovijeda i za osobe na njemu.

Članak 164.

Zapovjednik broda mora u brodski dnevnik unijeti razloge zbog kojih
nije krenuo u pomoć osobama u opasnosti i poduzeo njihovo spašavanje te
razloge zbog kojih nije poduzeo spašavanje broda nakon sudara.

Članak 165.

Vlasnik broda ili brodar ne odgovara za štetu koja nastane u slućaju
kada zapovjednik broda nije postupio s obvezama utvrđenim članku 161. i
163. ovoga Zakona.

Članak 166.

Spašavanje hrvatskog ratnog broda i osoba na njemu neće se poduzeti
u slučaju izričite zabrane zapovjednika tog broda.

Članak 167.

(1) Odredbe članka 161. i 163. ovoga Zakona odnose se i na ratne brodove.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ministar obrane propisat
će u kojim slučajevima zapovjednik hrvatskoga ratnog broda nije dužan poduzimati
mjere spašavanja na način kako je utvrđeno u članku 161. i 163. ovoga Zakona.

Članak 168.

(1) Za spašavanje osoba ne pripada nagrada.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako je u spašavanju sudjelovalo
više spašavatelja od kojih su neki spasili osobe, a neki brod ili stvari
s broda, spašavatelju koji je spasio samo osobe pripada pravični dio nagrade
za spašavanje priznate spašavatelju broda i stvari s broda.

Članak 169.

(1) Odredbe ovoga Zakona primjenjivat će se na spašavanje broda i stvari
s broda, osim ako ugovorom o spašavanju nije što drukčije ugovoreno.

(2) Zapovjednik broda ili brodar broda u opasnosti imaju pravo zaključiti
ugovor o spašavanju u ime vlasnika stvari na brodu.

(3) Stranke ugovorom ne mogu isključiti ili umanjiti svoje obveze glede
zaštite vodnog okoliša utvrđene u članku 171. niti isključiti odredbe članka
172. ovoga Zakona.

Članak 170.

(1) Za svako spašavanje broda ili stvari s broda koje je bilo uspješno
spašavatelju pripada pravična nagrada.

(2) Visina nagrade ne može iznositi više od vrijednosti spašenog broda,
odnosno spašenih stvari.

Članak 171.

(1) Spašavatelj je dužan pri obavljanju spašavanja i pri sprječavanju
nastanka, odnosno ili pri smanjivanju štete na okolišu postupati dužnom
pažnjom, zatražiti pomoć drugih spašavatelja ako to okolnosti nalažu i
prihvatiti pomoć drugih spašavatelja kada ga zapovjednik broda u opasnosti,
odnosno vlasnik stvari s broda s razlogom zatraži da tako postupi.

(2) Zapovjednik broda, brodar, odnosno vlasnik stvari s broda u opasnosti
dužni su surađivati sa spašavateljem tijekom spašavanja, primijeniti dužnu
pažnju pri sprječavanju nastanka štete ili pri smanjenju štete na okolišu,
a kada brod ili stvari s broda budu dopremljeni na sigurno, dužan je prihvatiti
brigu o njima ako to od njih spašavatelj s razlogom zatraži.

Članak 172.

Sud može, na zahtjev stranke, poništiti ili izmijeniti ugovor o spašavanju
broda ili stvari s broda:

1) ako je ugovor sklopljen u trenutku i pod utjecajem opasnosti i ako
utvrdi da ugovorne odredbe nisu pravične,

2) ako utvrdi da je stranka na sklapanje ugovora bila navedena prijevarom
ili namjernim prikrivanjem činjenica,

3) ako utvrdi da nagrada utvrđena ugovorom nije razmjerna opsegu i značaju
poduzetog spašavanja.

Članak 173.

(1) Ako stranke nisu sklopile ugovor o spašavanju broda ili stvari s
broda, ili ako su takav ugovor sklopile, ali nisu ugovorile visinu nagrade
za spašavanje, o visini nagrade, u slučaju spora, odlučuje sud.

(2) Sud utvrđuje visinu nagrade za spašavanja uzimajući u obzir:

1) spašenu vrijednost broda i stvari s broda,

2) vještinu i napore spašavatelja u sprječavanju ili smanjenju štete
na okolišu,

3) stupanj uspjeha što ga je spašavatelj postigao,

4) narav i stupanj opasnosti,

5) vještinu i napore spašavatelja u spašavanju osoba, broda i stvari
s broda,

6) utrošeno vrijeme, stvarne troškove i gubitke spašavatelja,

7) rizik odgovornosti i druge rizike kojima su se izložili spašavatelji
ili njihova oprema,

8) brzinu kojom su usluge pružene,

9) dostupnost i upotrebu brodova i druge opreme namijenjene operacijama
spašavanja,

10) stanje spremnosti i djelotvornosti opreme spašavatelja te njenu
vrijednost.

(3) Odredbe stavka 2. ovoga članka primjenjuju se i kad sud na temelju
članka 172. ovoga Zakona mijenja visinu ugovorene nagrade.

Članak 174.

(1) Ako je spašavatelj obavio spašavanje broda koji je sam ili svojim
teretom prijetio štetom na okoliš, pa prema odredbi članka 173. stavka
2. ovoga Zakona nema pravo na nagradu za spašavanje barem u visini posebne
naknade u skladu s ovim člankom, ima pravo na posebnu naknadu od vlasnika
toga broda u visini svojih stvarnih troškova.

(2) Ako je spašavatelj, uz uvjete utvrđene u stavku 1. ovoga članka,
svojim djelovanjem spriječio nastanak ili smanjio nastanak veće štete na
okolišu, posebna naknada koju vlasnik broda treba nadoknaditi takvom spašavatelju
može se povećati najviše za 30% stvarnih troškova koje je spašavatelj imao.
Povećanje naknade do visine od 100% stvarnih troškova spašavatelju može
odrediti sud u slučaju kada ocijeni u skladu s odredbom članka 173. stavka
2. ovoga Zakona da je tako utvrđena visina naknade pravična i opravdana.

(3) Troškovi spašavatelja, u smislu stavka 1. i 2. ovoga članka, znače
stvarne izdatke koje je spašavatelj opravdano uložio pri spašavanju i pravičan
omjer za opremu i osoblje koji su stvarno i s razlogom bili uključeni u
spašavanje, primjenjujući mjerila utvrđena u članku 173. stavku 2. točki
8., 9. i 10. ovoga Zakona.

(4) Ukupna posebna naknada prema odredbama ovoga članka isplatit će
se jedino u slučaju da iznosi više i to u dijelu za koji je ta naknada
veća od nagrade za spašavanje na koju spašavatelj ima pravo na temelju
odredbe članka 173. ovoga Zakona.

(5) Ako je spašavatelj svojom krivnjom propustio spriječiti nastanak
ili smanjiti nastalu štetu na okolišu, sud može utvrditi da takav spašavatelj
nema pravo na posebnu naknadu iz ovoga članka u određenom dijelu ili u
cijelosti.

(6) Odredbama ovoga članka ne isključuje se pravo na povrat stvarnih
troškova od vlasnika broda od kojeg je nastala opasnost odnosno šteta za
okoliš.

Članak 175.

(1) Ako ima više spašavatelja, a spašavatelji se nisu sporazumjeli o
razmjernim dijelovima na koje se između njih treba podijeliti nagrada za
spašavanje broda ili stvari s broda, o toj podjeli odlučuje sud na temelju
odredaba članka 173. ovoga Zakona.

(2) Ako ima više spašavatelja, svaki od njih ima pravo podnijeti zahtjev
za nagradu i samostalno.

Članak 176.

Sud može smanjiti nagradu ili odlučiti da spašavatelju ne pripada nagrada
za spašavanje broda ili stvari s broda ako su spašavatelji svojom krivnjom
izazvali potrebu spašavanja ili ako su pri spašavanju počinili kazneno
djelo.

Članak 177.

Spašavatelj koji se upustio u spašavanje broda ili stvari s broda protiv
izričite i nedvojbene zabrane zapovjednika broda, vlasnika broda ili brodara
spašavanog broda, odnosno osobe ovlaštene raspolagati stvarima na spašavanom
brodu, nema pravo na nagradu.

Članak 178.

(1) Ako se spašavanje broda i stvari s broda obavlja na temelju ugovora
o spašavanju koji je sklopio zapovjednik broda ili brodar broda u opasnosti,
nagradu za spašavanje dužan je platiti brodar spašenog broda, ako ugovorom
nije što drukčije ugovoreno.

(2) Ako je sklopljen ugovor o spašavanju, vlasnik spašenih stvari ili
osoba koja ima pravo raspolagati tim stvarima odgovara solidarno s osobom
obveznom na plaćanje nagrade za spašavanje broda samo za dio nagrade koji
se odnosi na te stvari.

(3) Ako ugovor o spašavanju nije bio sklopljen, nagradu za spašeni brod
dužan je platiti brodar spašenog broda, a nagradu za spašene stvari vlasnik
ili osoba koja ima pravo raspolagati tim stvarima.

Članak 179.

(1) Na zahtjev spašavatelja, osoba koja plaća nagradu za spašavanje
prema odredbama članka 178. ovoga Zakona dužna je dati odgovarajuće jamstvo
za tražbinu spašavatelja, uključujući moguće kamate i troškove postupka.

(2) Uz osobnu obvezu iz stavka 1. ovoga članka vlasnik i brodar spašenog
broda dužni su na vrijeme poduzeti sve nužne mjere kako bi vlasnici ili
osobe ovlaštene raspolagati stvarima na spašenom brodu mogli dati odgovarajuće
jamstvo za svoja dugovanja spašavatelju, uključujući moguće kamate i troškove
postupka.

(3) Bez suglasnosti spašavatelja spašeni brod i stvari s broda ne smiju
se otpremiti iz luke ili mjesta na koje su dopremljeni po dovršetku spašavanja,
sve dok se ne pruži odgovarajuće jamstvo za tražbine spašavatelja u odnosu
na njih.

Članak 180.

Iznos utvrđen pravomoćnom odlukom o visini nagrade za spašavanje ili
o posebnoj naknadi spašavatelj ima pravo potraživati izravno od osiguratelja
broda i stvari s broda, odnosno od osiguratelja odgovornosti broda, ako
je takav osiguravatelj dao jamstvo glede tih iznosa.

Članak 181.

(1) Iznos nagrade za spašavanje koji preostane nakon odbitka iznosa
štete nanesene brodu spašavatelju pri spašavanju i stvarnih troškova nastalih
spašavanjem predstavlja čistu nagradu.

(2) Određeni dio čiste nagrade pripada posadi broda spašavatelja.

Članak 182.

Spašavatelj se ne može odreći dijela nagrade koji pripada članovima
posade bez pristanka članova posade broda spašavatelja.

Članak 183.

Svaki član posade broda spašavatelja može, nakon proteka roka od jedne
godine od dana kad je spašavanje okončano, tužbom prema brodaru spašenog
broda ostvariti nagradu za spašavanje u dijelu koji predstavlja njegov
udio u toj nagradi, ako brodar spašavatelj nije podnio u tom roku tužbu
za isplatu nagrade za spašavanje.

Članak 184.

Odredbe ove glave Zakona koje se odnose na nagradu za spašavanje primjenjuju
se i u slučaju spašavanja između brodova istog vlasnika broda ili brodara.

Članak 185.

(1) Pravo na podnošenje zahtjeva za isplatu nagrade za spašavanje zastarijeva
nakon proteka dvije godine od dana kad je spašavanje okončano.

(2) Pravo članova posade prema članku 183. ovoga Zakona zastarijeva
nakon proteka jedne godine.

(3) Nakon što je nastala tražbina stranke mogu pisano ugovoriti rokove
zastare koji su dulji od rokova utvrđenih u stavku 1. i 2. ovoga članka.

Glava III.

VAĐENJE POTONULIH STVARI

Članak 186.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na vađenje ili uništavanje (u
daljnjem tekstu: vađenje) brodova, čamaca, plutajućih objekata, zrakoplova,
njihovih dijelova i tereta i drugih stvari potonulih ili nasukanih u unutarnjim
vodama Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: potonule stvari), ako se
ne radi o njihovom spašavanju.

Članak 187.

Na vađenje stvari potonulih za vrijeme spašavanja ili dok je trajala
opasnost u kojoj se brod nalazio neposredno prije započetog spašavanja
primjenjuju se odredbe ovoga Zakona koje se odnose na spašavanje.

Članak 188.

(1) Potonulu stvar može vaditi domaća ili strana osoba koja je vlasnik
stvari ili ima pravo raspolaganja tom stvari (u daljnjem tekstu: ovlaštena
osoba), osim u slučaju utvrđenom odredbama članka 189. i 190. ovoga Zakona.

(2) Potonula stvar može se vaditi na temelju odobrenja nadležne kapetanije.

(3) U zahtjevu za davanje odobrenja za vađenje potonule stvari mora
se navesti naziv potonule stvari, mjesto gdje ona leži, način i sredstva
potrebna za vađenje, dokaz o pravu vlasništva te vrijeme predviđeno za
početak i završetak radova na njenu vađenju.

(4) U odobrenju za vađenje potonule stvari kapetanija iz stavka 2. ovoga
članka određuje uvjete sigurnosti i rok početka i završetka radova.

(5) Odobrenje za vađenje potonule stvari koja je od vojnog značenja
kapetanija može dati samo uz prethodnu suglasnost Ministarstva obrane.

(6) Odobrenje za vađenje stvari koje imaju ili se može pretpostaviti
da imaju obilježja spomenika kulture daje kapetanija uz prethodnu suglasnost
Zavoda za zaštitu spomenika pri Ministarstvu kulture.

(7) O početku, prekidu, nastavljanju ili napuštanju radova na vađenju
potonule stvari, ovlaštena osoba dužna je, bez odgađanja obavijestiti kapetaniju
koja je dala odobrenje.

Članak 189.

(1) Ako potonula stvar leži na takvu mjestu da predstavlja opasnost
za plovidbu ili iskorištavanje prirodnih bogatstava vodnog dobra i onečišćuje
ili može onečistiti vodni okoliš, mjesno nadležna kapetanija rješenjem
će narediti ovlaštenoj osobi da u primjerenom roku izvadi potonulu stvar.

(2) Ako ovlaštena osoba ne postupi prema rješenju iz stavka 1. ovoga
članka, kapetanija će na trošak i rizik ovlaštene osobe, donijeti rješenje
kojim će vađenje potonule stvari povjeriti hrvatskoj pravnoj ili fizičkoj
osobi koja je registrirana za obavljanje te djelatnosti.

(3) Ako potonula stvar predstavlja izravnu opasnost ili smetnju za plovidbu,
kapetanija može i bez donošenja prethodnog rješenja iz stavka 1. ovoga
članka postupiti prema odredbi stavka 2. ovoga članka.

(4) Žalba protiv rješenja iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka ne zadržava
izvršenje rješenja, a podnosi se Ministarstvu u roku od 15 dana od dana
njegova primitka.

(5) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka kojim se naređuje vađenje potonule
stvari koja je u vlasništvu strane osobe dostavlja se Ministarstvu vanjskih
poslova.

Članak 190.

(1) Ako potonula stvar predstavlja izravnu opasnost ili smetnju za plovidbu,
a nadležnoj kapetaniji nije poznata osoba ovlaštena za vađenje potonule
stvari ili kad joj je ta osoba poznata, ali se utvrdi da ona ne namjerava
vaditi potonulu stvar, ili kad bez opravdanog razloga prekine ili napusti
započeto vađenje, vađenje potonule stvari povjerit će se hrvatskoj pravnoj
ili fizičkoj osobi na način utvrđen odredbama članka 189. ovoga Zakona.

(2) Smatra se da poznata ovlaštena osoba na namjerava poduzeti vađenje
potonule stvari, odnosno da je prekinula ili napustila vađenje ako u roku
od 30 dana od dana kad je stvar potonula ne dostavi izjavu da namjerava
vaditi potonulu stvar ili ako u roku od 30 dana od dobivanja odobrenja
ne započne vađenje, odnosno ako ne nastavi radove na vađenju potonule stvari
koje je prekinula ili napustila bez opravdana razloga.

(3) Smatra se da nepoznata ovlaštena osoba ne namjerava vaditi potonulu
stvar ako u roku od 30 dana ne podnese zahtjev za dobivanje odobrenja za
vađenje i dokaze o svojem pravu na vađenje potonule stvari.

Članak 191.

Pravna ili fizička osoba koja je započela vaditi potonulu stvar na temelju
odredbe članka 189. stavka 1. ovoga Zakona ne smije bez opravdanog razloga
prekinuti ili napustiti te radove ako bi njihovo prekidanje ili napuštanje
moglo nanijeti štetu ovlaštenoj osobi.

Članak 192.

(1) Sredstva za vađenje potonule stvari u slučajevima utvrđenim u odredbi
članka 190. stavka 1. ovoga Zakona kao i troškovi njezinog daljnjeg čuvanja
osiguravaju se u državnom proračunu.

(2) Ako ovlaštena osoba postane poznata, dužna je nadoknaditi sredstva
iz stavka 1. ovoga članka uplatom u korist državnog proračuna.

Članak 193.

(1) Ako su za vađenje potonule stvari potrebna osobita nautička i tehnička
sredstva i osobita stručnost, domaća ili strana ovlaštena osoba koja ne
raspolaže tim sredstvima, odnosno stručnošću može svoju potonulu stvar
vaditi samo na način da te poslove povjeri hrvatskoj pravnoj ili fizičkoj
osobi registriranoj za obavljanje te djelatnosti.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka stranoj ovlaštenoj osobi
može se odobriti da vađenje potonule stvari povjeri drugoj stranoj pravnoj
osobi pod uvjetom da udovoljava uvjetima iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 194.

(1) Vlasnik koji ne izvadi svoju potonulu stvar u roku od pet godina
od dana kad je potonula gubi pravo vlasništva, a potonula stvar postaje
vlasništvo Republike Hrvatske.

(2) Ako se ne može utvrditi kad je stvar potonula, predmnijeva se da
su brod, drugi plovni objekt, zrakoplov ili njihovi dijelovi, teret i druge
stvari koje su se na njima nalazile potonuli sutradan nakon primitka posljednje
vijesti o brodu, čamcu, plutajućem objektu ili zrakoplovu, a ostali predmeti
onoga dana kad je utvrđeno mjesto gdje je predmet potonuo.

Članak 195.

(1) Izvoditelj radova koji obavlja vađenje potonule stvari na temelju
rješenja nadležne kapetanije prema odredbama članka 189. i 190. ili na
temelju ugovora sklopljenog s ovlaštenom osobom, ako tim ugovorom nije
ugovoreno drukčije odgovara za štetu koju prouzroči svojim radom ako ne
dokaže da se šteta nije mogla izbjeći ni uz postupanje dužnom pažnjom.

(2) Za štetu prouzročenu vađenjem potonulih stvari osim slučajeva navedenih
u stavku 1. ovoga članka izvoditelj radova odgovara ako ne dokaže da je
štetu skrivila ovlaštena osoba ili osoba za koju ona odgovara.

Članak 196.

(1) Izvoditelj radova ima pravo na naknadu za vađenje potonule stvari,
osim ako je vađenje poduzeo protiv izričite zabrane ovlaštene osobe.

(2) Ako stranke drukčije ne ugovore, naknada za vađenje potonule stvari
ne može biti veća od vrijednosti izvađene stvari.

(3) Ograničenje iz stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na naknadu za
vađenje potonule stvari koje je obavljeno na temelju rješenja iz članka
189. stavak 1. te za stvari koje imaju ili se može pretpostaviti da imaju
obilježja spomenika kulture.

Članak 197.

Izvoditelj radova, ako nije drukčije ugovoreno, ima pravo na zalog izvađene
potonule stvari radi osiguranja naknade za vađenje i čuvanje stvari te
može izvađene stvari zadržati dok mu ovlaštena osoba ne podmiri te tražibne
osim za stvari za koje se utvrdi da imaju obilježja spomenika kulture.

Članak 198.

Pravo na podnošenje zahtjeva za plaćanje naknade za vađenje potonule
stvari zastarijeva protekom tri godine od dana kad je obavljeno vađenje
potonule stvari.

Glava IV.

IZVANUGOVORNA ODGOVORNOST VLASNIKA BRODA I BRODARA

*1. Zajedničke odredbe*

Članak 199.

(1) Odredbe ove glave Zakona odnose se na štetu koja nije predviđena
ugovorom a prouzroči ju brod osobama i stvarima izvan broda te na okolišu.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, odredbe ove glave Zakona
ne primjenjuju se na štete prouzročene sudarom brodova i na nuklearne štete.

Članak 200.

(1) Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na čamce i svaki drugi plutajući
objekat, bez obzira na veličinu i namjenu kojoj služi te na hidroavion
na vodi.

(2) Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se i na ratne brodove, osim
odredaba članka 204. ovoga Zakona.

*2. Odgovornost za smrt i tjelesne ozljede*

Članak 201.

(1) Za smrt i tjelesne ozljede kupača i drugih osoba koje prouzroči
brod odgovara vlasnik broda i brodar te osoba koja u trenutku događaja
upravlja brodom:

1) ako je smrt ili tjelesna ozljeda prouzročena u području koje je proglašeno
kupalištem ili u kojem je zabranjena plovidba, ako se ne dokaže da je oštećenik
prouzročio štetu namjerno ili grubom nepažnjom,

2) ako je smrt ili tjelesna ozljeda prouzročena u lukama, na prilazima
luka, na uobičajenim plovnim putovima, na području koje se isključivo koristi
za sportsku i sličnu plovidbu (kao što su veslačke i jedriličarske regate,
skijanje i sl.), ako se dokaže da je brod kriv za smrt, odnosno tjelesnu
ozljedu osobe,

3) ako je smrt ili tjelesna ozljeda prouzročena na području u kojem
su zabranjeni pojedini načini ili sredstva plovidbe (npr. glisiranje, skijanje,
prekoračenje brzine), a smrt je, odnosno tjelesna ozljeda nastupila za
obavljanja zabranjenog načina ili zabranjenim sredstvima plovidbe ako se
ne dokaže da je oštećenik prouzročio štetu namjerno ili grubom nepažnjom.

(2) Vlasnik broda i brodar nisu odgovorni prema stavku 1. ovoga članka
ako im je brod protupravno oduzet.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka odgovorna je, pored osobe koja
je u trenutku događaja upravljala brodom, i osoba koja je protupravno oduzela
brod.

*3. Odgovornost za oštećenje stvari i onečišćenje okoliša*

Članak 202.

(1) Brod odgovara za štetu koju nanese operativnim obalama, lukobranima,
lučkim uređajima i postrojenjima, plutajućim objektima (balisažnim oznakama,
plutačama za vez, podvodnim kabelima, cjevovodima i sl.) te drugim objektima
u luci ili na vodi.

(2) Brod ne odgovara za štetu iz stavka 1. ovoga članka u mjeri u kojoj
je šteta prouzročena krivnjom pravne osobe tijela koje upravlja lukom ili
je odgovorna za stanje obale, lukobrana, uređaja i postrojenja.

(3) Pod odgovornošću broda prema stavku 1. ovoga članka razumijeva se
odgovornost vlasnika broda, odnosno brodara.

Članak 203.

Iznimno od odredaba članka 204.ovoga Zakona, odredbe članka 202. ovoga
Zakona primjenjuju se i na štete koje prouzroči brod izlijevanjem ili izbacivanjem
tvari opasnih i štetnih za okoliš (ulja, otpadnih tekućih goriva i njihovih
smjesa, otpadnih voda, drugih otpadnih tvari i drugih sličnih predmeta).

*4. Odgovornost za onečišćenje od broda izlijevanjem ulja
koje se prevozi kao teret*

Članak 204.

(1) Za štetu koju uzrokuje brod koji prevozi ulje kao rasuti teret izlijevanjem
ili izbacivanjem tog ulja odgovara vlasnik broda ako ne dokaže da je izlijevanje,
odnosno izbacivanje ulja:

a) posljedica rata, neprijateljstva, građanskog rata, pobune ili prirodne
pojave izvanredne, neizbježne ili neotklonjive naravi,

b) treća osoba svjesno djelovala ili propustila djelovati u namjeri
da nanese štetu.

(2) Ako vlasnik broda dokaže da je šteta nastala u potpunosti ili djelomično
zato što je osoba koja je pretrpjela tu štetu djelovala ili propustila
djelovati u namjeri da prouzroči štetu, ili iz krajnje nepažnje te osobe,
on može biti u potpunosti ili djelomično oslobođen svoje odgovornosti.

(3) Zahtjev za naknadu štete zbog onečišćenja može se podnijeti protiv
vlasnika broda samo na temelju ovoga Zakona.

(4) Uz iznimku utvrđenu odredbom stavka 5. ovoga članka, zahtjev za
naknadu štete zbog onečišćenja, ne može se podnijeti protiv:

a) osoba u službi vlasnika, brodara ili njihovih punomoćnika ili članova
posade,

b) druge osobe koja je, bez svojstva člana posade, obavljala usluge
na brodu,

c) naručitelja ugovora o prijevozu (bilo kako opisanog, uključivši i
zakupoprimca), upravitelja ili brodara,

d) osobe koja spašava uz pristanak vlasnika ili prema nalogu nadležne
kapetanije,

e) osobe koja poduzima zaštitne mjere,

f) svih osoba u službi vlasnika ili njegovih punomoćnika navedenih u
točkama c), d) i e), osim ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje
ili propusta koji su navedene osobe učinile, bilo u namjeri da prouzroče
štetu, bilo iz krajnje nepažnje znajući da bi šteta vjerojatno mogla nastupiti.

(5) Ovim Zakonom ne mijenja se pravo vlasnika na povrat plaćene naknade
štete prema drugim propisima.

DIO ŠESTI

**KAPETANIJE I NADZOR**

Glava I.

KAPETANIJE

Članak 205.

(1) Kapetanije su područne jedinice Ministarstva u sastavu njegove Uprave
nadležne za poslove unutarnje plovidbe i nemaju svojstvo pravne osobe.

(2) Kapetanije obavljaju upis i brisanje brodova i druge upravne poslove,
poslove nadzora plovidbe, traganja i spašavanja ljudskih života i imovine
na unutarnjim vodama, inspekcijske poslove, utvrđivanje sposobnosti člamaca
za plovidbu, vođenje očevidnika čamaca, poslove izdavanja brodarskih knjižica,
poslove utvrđivanja stručne osposobljenosti članova posade za stjecanje
brodarskih zvanja, tehničke i druge stručne poslove službe sigurnosti plovidbe
koji su im ovim Zakonom ili drugim propisima stavljeni u nadležnost.

Članak 206.

Za obavljanje poslova iz članka 205. ovoga Zakona osnivaju se sljedeće
kapetanije:

1) Kapetanija Vukovar, sa sjedištem u Vukovaru, na plovnom putu rijeke
Dunav od granice Mađarske rkm 1433. do granice sa Saveznom Republikom Jugoslavijom
- rkm 1295,5 i područje unutarnjih voda Vukovarsko-srijemske županije (osim
područja grada Županje i područja općina Babina Greda, Bošnjaci, Drenovci,
Gunja i Vrbanja), te područja općina Draž, Erdut iz Osječko-baranjske županije,

2) Kapetanija Osijek, sa sjedištem u Osijeku, za plovni put rijeke Drave
i područja unutarnjih voda Osječko-baranjske županije (osim područja općina
i gradova Draž, Erdut, Đakovo, Gorjani, Levanjska Varoš, Punitovci, Satnica
Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Trnava, Drenje i Viškovci) te Varaždinske
županije, Koprivničko-križevačke županije, Virovitičko-podravske županije
i Međimurske županije.

3) Kapetanija Slavonski Brod, sa sjedištem u Slavonskom Brodu, za plovni
put rijeke Save od rkm 207. (Račinovci) do rkm 507. (Jasenovac) i područje
unutarnjih voda Brodsko-posavske županije, Požeško-slavonske županije,
Bjelovarsko-bilogorske županije te područje gradova i općina: Županja,
Babina Greda, Gradište, Bošnjaci, Gunja, Drenovci i Vrbanja iz Vukovarsko-srijemske
županije i područje općine i gradova: Đakovo, Gorjani, Levanjska Varoš,
Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Trnava, Drenje i Viškovci
iz Osječko-baranjske županije,

4) Kapetanija Sisak, sa sjedištem u Sisku, za plovni put rijeke Save
od rkm 507. (Jasenovac) do rkm 651. (Rugvica) i rijeke Kupe od Siska do
Karlovca, područje unutarnjih voda Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke
županije, Krapinsko-zagorske županije, Karlovačke županije te područja
općina Plitvičkih Jezera iz Ličko-senjske županije.

Članak 207.

(1) Kapetanije mogu imati ispostave izvan svog sjedišta.

(2) Ispostava kapetanije osniva se za udaljenija područja s težim uvjetima
plovidbe ili u mjestima od većeg prometnog ili gospodarskog značaja.

(3) Odluku o osnivanju i ukidanju ispostava kapetanija donosi Vlada
Republike Hrvatske.

(4) Prijedlog za osnivanje i ukidanje ispostava kapetanija može podnijeti
županijska skupština odnosno skupština Grada Zagreba.

(5) Radom ispostave upravlja kapetan ispostave kojeg imenuje i razriješuje
kapetan nadležne kapetanije.

Članak 208.

(1) Ispostave obavljaju poslove iz nadležnosti kapetanije iz članka
205. stavka 2. ovoga Zakona, a osobito:

1) nadzire održavanje reda u lukama, zimovnicima, zimskim skloništima,
kupalištima te na ostalim dijelovima unutarnjih plovnih putova i unutarnjim
vodama,

2) nadzire plovidbu, pristajanje, privezivanje, odvezivanje i sidrenje
brodova, čamaca i drugih plovila,

3) vodi očevidnik čamaca i utvrđuje njihovu sposobnost za plovidbu,

4) nadzire ukrcavanje i iskrcavanje putnika i stvari,

5) provjerava osposobljenost osoba za upravljanje čamcima,

6) organizira pružanje pomoći u spašavanju ljudskih života na unutarnjim
vodama,

7) daje odobrenje za plovidbu stranim brodovima i čamcima namijenjenim
za razonodu ili šport u skladu s važećim propisima,

8) obavještava kapetaniju o opasnostima za plovidbu i nastalim promjenama
u lukama i na plovnom putu,

9) obavlja hidrometeorološka motrenja i mjerenja za potrebe sigurnosti
plovidbe.

Članak 209.

(1) Za obavljanje poslova iz članka 205. stavka 2. i članka 208. stavka
1. kapetanije koriste plovila i vozila.

(2) Posadu plovila čine službenici kapetanija upisani u popis posade.

(3) Vozila i plovila kapetanija imaju odgovarajuća obilježja propisana
posebnim propisom.

Članak 210.

(1) Radom kapetanije i njezinih ispostava upravlja kapetan koji ima
položaj pomoćnika ravnatelja uprave nadležne za unutarnju plovidbu.

(2) Kapetana imenuje i razrješuje ministar na prijedlog ravnatelja uprave
nadležne za unutarnju plovidbu.

(3) Kapetan i ostali državni službenici i namještenici moraju ispunjavati
propisane stručne uvjete i za vrijeme uredovnog obavljanja službe moraju
nositi službenu odjeću, propisane oznake zvanja i značku.

(4) Propis o uvjetima koje moraju ispunjavati osobe iz stavka 3. ovoga
članka kao i o službenoj odjeći te o obilježjima službenih vozila i plovila
donosi ministar.

(5) Unutarnje ustrojstvo kapetanija, osim pitanja koja su uređena ovim
Zakonom, uređuje Vlada Republike Hrvatske.

Glava II.

INSPEKCIJSKI NADZOR

Članak 211.

(1) Inspekcijski nadzor nad provođenjem odredaba ovoga Zakona obavljaju
inspektori sigurnosti plovidbe Ministarstva.

(2) Poslovi iz nadležnosti inspektora sigurnosti plovidbe jesu: nautički,
brodostrojarski, hidrograđevni, poslovi radioslužbe i zaštite voda od onečišćenja
s broda.

(3) Određene poslove inspekcije sigurnosti plovidbe mogu obavljati i
stručni djelatnici Ministarstva na temelju ovlaštenja ministra.

Članak 212.

(1) Inspekcijski poslovi koji se odnose na obavljanje nadzora nad provođenjem
odredaba ovoga Zakona obuhvaćaju osobito obavljanje inspekcijskog nadzora
nad:

1) stranim brodovima u hrvatskim lukama u pogledu zaštite života osoba
na brodu i zaštite okolice,

2) hrvatskim brodovima i čamcima u pogledu njihove sposobnosti za plovidbu,
odnosno plutajućim objektima glede sposobnosti za upotrebu,

3) provođenjem međunarodnog sustava luka u skladu s međunarodnim obvezama
Republike Hrvatske i nad stanjem svih luka u pogledu operativnih i drugih
obala, lukobrana, potrebnih dubina, uređaja, postrojenja i drugih objekata
namijenjenih za sidrenje, zaštitu brodova kao i za ukrcavanje i iskrcavanje
putnika i stvari,

4) tehničkim održavanjem i uređivanjem plovnog puta i objekata sigurnosti
za poboljšanje uvjeta plovidbe na tim putovima u pogledu njihovog utjecaja
na sigurnost plovidbe,

5) obilježavanjem plovnog puta i održavanjem objekata sigurnosti za
obilježavanje i signalizaciju te obavljanjem radioslužbe koja služi sigurnosti
plovidbe i zaštiti ljudskog života,

6) izgradnjom objekata u pogledu njihovog utjecaja na sigurnost plovidbe,

7) prijevozom putnika i stvari, tegljenjem, potiskivanjem i drugim plovidbenim
poslovima u pogledu zaštite ljudskih života i imovine,

8) zaštitom od onečišćenja s plovnih objekata,

9) vođenjem hidrometeoroloških podataka koji služe sigurnosti plovidbe,

10) uvjetima života i rada posade na brodovima.

(2) Odredba stavka 1. točke 3. ovoga članka ne odnosi se na vojne luke.

Članak 213.

(1) U obavljanju nadzora nad stranim brodom prema odredbi članka 212.
točke 1. ovoga Zakona provjerava se ima li brod:

1) važeću brodsku svjedodžbu,

2) važeću svjedodžbu o baždarenju,

3) dozvolu za obavljanje prijevoza odnosno odobrenje za vađenje potonule
stvari.

(2) Ako strani brod ima valjane isprave iz stavka 1. ovoga članka nadzor
se ograničava na provjeru:

1) odgovara li položaj teretne crte, odnosno slobodnog boka podacima
iz tih isprava,

2) je li brod krcan u skladu s dobivenom teretnom crtom, odnosno crtom
slobodnog boka i je li teret pravilno raspoređen prema uvjetima navedenim
u tim ispravama.

(3) Osim provjere isprava iz stavka 1. ovoga članka provjerava se ima
li strani brod koji ukrcava ili iskrcava teret valjanu ispravu kojom se
dokazuje ispravnost brodskih uređaja za ukrcavanje ili iskrcavanje tereta
te je li stanje tih uređaja u skladu s podacima iz te isprave.

Članak 214.

(1) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da strani brod
nema važeće isprave ili da položaj teretne crte, odnosno slobodnog boka
ne odgovara podacima iz tih isprava, ili da brod nije ukrcan u skladu s
teretnom crtom, odnosno crtom slobodnog boka, ili da teret nije pravilno
raspoređen, zabranit će brodu da isplovi iz luke sve dok ne bude mogao
nastaviti plovidbu bez opasnosti za ljudske živote na brodu.

(2) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da strani brod
zbog nedostataka zagađuje okoliš uljem ili drugim štetnim i opasnom tvarima,
zabranit će mu se da isplovi iz luke dok se ti nedostaci na njemu ne uklone.

(3) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 213.
stavka 3. ovoga Zakona utvrdi da strani brod nema važeću ispravu kojom
se dokazuje ispravnost brodskog uređaja za ukrcaj i iskrcaj stvari, ili
ako se utvrdi da stanje tih uređaja nije u skladu s podacima iz te isprave,
zabranit će se ukrcavanje i iskrcavanje stvari uređajima broda.

(4) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrde nedostaci iz stavka
1., 2. i 3. ovoga članka o utvrđenom stanju i poduzetim mjerama izvijestit
će se putem diplomatskih, odnosno konzularnih tijela nadležno tijelo zemlje
čiju zastavu brod vije i međunarodna institucija.

(5) Odredbe stavka 4. ovoga članka na odgovarajući način se primjenjuju
i na brodove država koje međunarodne konvencije ne obvezuju.

Članak 215.

Ako se iz opravdanih razloga posumnja da stanje stranog broda bitno
ne odgovara podacima navedenim u ispravama iz članka 213. stavka 1. i 2.
ovoga Zakona ili da je strani brod ukrcao veći broj putnika od dopuštenog,
ili da nema minimalan broj stručno osposobljenih članova posade, i da očito
brod u takvom stanju, odnosno s takvim brojem putnika ili takvim stanjem
posade ne bi bio sposoban nastaviti plovidbu bez opasnosti za ljudske živote
na brodu, zabranit će mu se da isplovi iz luke dok ne bude mogao nastaviti
plovidbu bez opasnosti za ljudske živote na njemu.

Članak 216.

(1) U obavljanju inspekcijskog nadzora nad sposobnošću brodova za plovidbu
prema odredbi članka 212. ovoga Zakona provjerava se:

1) ima li brod važeće brodske isprave i knjige,

2) jesu li na brodu od dana izdavanja, odnosno potvrđivanja brodskih
isprava izdanih na temelju tehničkog nadzora broda nastale takve bitne
promjene zbog kojih je očito da brod u takvom stanju nije sposoban ploviti
bez opasnosti za osobe, stvari na njemu i okolicu,

3) udovoljava li brod uvjetima određenim u članku 33. točki 2., 3. i
4. ovoga Zakona,

4) je li na bokovima broda obilježena propisana oznaka teretne crte,
odnosno crte slobodnog boka,

5) uvježbanost posade u rukovanju čamcima i ostalim sredstvima za spašavanje
i uređajima za otkrivanje, sprječavanje i gašenje požara.

(2) Inspekcijski nadzor obuhvaća i provjeru ima li brod važeći registar
teretnog uređaja te odgovara li stanje uređaja za ukrcavanje i iskrcavanje
stvari podacima iz registra uređaja.

Članak 217.

(1) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 216.
stavka 1. ovoga Zakona utvrde nedostaci broda u pogledu njegove sposobnosti
za plovidbu, naredit će se zapovjedniku broda da u određenom roku otkloni
utvrđene nedostatke.

(2) Ako se utvrđeni nedostaci ne otklone u određenom roku ili ako su
utvrđeni nedostaci takve naravi da ugrožavaju sigurnost broda, osoba i
tereta na njemu te okolice, zabranit će se brodu daljnja plovidba dok se
navedeni nedostaci ne otklone i oduzet će mu se isprava o sposobnosti za
plovidbu.

(3) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da prema odredbi
članka 216. ovoga Zakona brod nema važeći registar teretnog uređaja ili
ako stanje tih uređaja nije u skladu s registrom teretnog uređaja, zabranit
će mu se da obavlja ukrcavanje, iskrcavanje ili prekrcavanje stvari vlastitim
uređajima (za obavljanje tih radnji).

Članak 218.

(1) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da se u lukama
otvorenim za međunarodni promet ne provodi sustav koji je u skladu s međunarodnim
obvezama Republike Hrvatske, ili da je stanje luka, zimovnika i prevodnica
takvo da predstavlja opasnost za sigurnost plovnih objekata, naredit će
se pravnoj osobi ili ovlaštenom tijelu koje iskorištava luku, zimovnik
i prevodnicu da radi otklanjanja utvrđenih nedostataka u određenom roku
poduzme odgovarajuće mjere ili obavi potrebne radove.

(2) Ako mjere i radovi naređeni prema stavku 1. ovoga članka ne budu
izvršeni u određenom roku, inspektor sigurnosti plovidbe:

1) zabranit će pristajanje plovnih objekata uz dio operativne ili druge
obale za koji je utvrđen nedostatak dok ne bude omogućeno sigurno pristajanje
plovnih objekata,

2) zabranit će uporabu operativne ili druge obale ili njenog dijela,
kao i sidrišta te zimovnika koji neposredno ugrožava sigurnost plovnih
objekata, osoba i stvari prigodom ukrcavanja, iskrcavanja i prekrcavanja
ili ako prijeti opasnost da se zbog neispravnog uređaja onečisti okoliš,

3) zabranit će promet u luci, sidrištu, zimovniku i prevodnici sve dok
je sigurnost plovidbe neposredno ugrožena zbog neodržavanja ovih objekata
u ispravnom stanju ili potrebnih dubina.

Članak 219.

(1) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 212.
točke 4. ovoga Zakona utvrdi da je stanje plovnog puta ili objekta sigurnosti
za poboljšanje uvjeta plovidbe na plovnom putu takvo da ugrožava sigurnost
plovidbe, naredit će se nadležnoj pravnoj osobi za održavanje plovnih putova
da ukloni smetnje na plovnom putu i objektima sigurnosti za poboljšanje
uvjeta plovidbe, odnosno da plovni put i ove objekte dovede u stanje za
sigurnu plovidbu, te privremeno zabraniti plovidbu ako na plovnom putu
nisu poduzete mjere za sigurnu plovidbu.

(2) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora iz stavka 1. ovoga članka
utvrde i drugi nedostaci na plovnom putu koji mogu ugroziti sigurnost plovidbe,
izvještaj o utvrđenim nedostacima s prijedlozima mjera dostavit će se Ministarstvu
radi poduzimanja odgovarajućih mjera.

Članak 220.

(1) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 212.
točke 5. ovoga Zakona utvrdi da plovni put nije obilježen, da objekti sigurnosti
za obilježavanje i signalizaciju ne rade ispravno, odnosno da radiopostaje
ne rade u skladu s propisima, naredit će se:

1) osobi ovlaštenoj za obavljanje poslova obilježavanja i održavanja
objekata sigurnosti za obilježavanje i signalizaciju da plovni put obilježi
i osposobi objekte sigurnosti za obilježavanje i signalizaciju tako da
rade ispravno,

2) privremeno zabrani plovidbu ako stanje obilježenosti plovnog puta
i objekata sigurnosti za obilježavanje i signalizaciju ne omogućava sigurnu
plovidbu.

(2) Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora iz stavka 1. ovoga članka
utvrde takvi nedostaci koji mogu ugroziti sigurnost plovidbe, izvještaj
o utvrđenim nedostacima s prijedlozima za njihovo otklanjanje dostavit
će se Ministarstvu.

Članak 221.

(1) Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da se izgradnja objekata,
održavanje vodnih građevina, kao i ostali radovi (vađenje pijeska i šljunka)
koji se izvode na način koji ugrožava sigurnost plovidbe, naredit će izvoditelju
radova privremenu obustavu daljnjih radova, a po potrebi uklanjanje materijala
koji ugrožava sigurnost plovidbe.

(2) Pod objektima koji ugrožavaju sigurnost plovidbe smatraju se i objekti
za čiju izgradnju nije dana suglasnost kapetanije.

Članak 222.

(1) Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da član posade nema ovlaštenje
za obavljanje određenih poslova ili nema valjane isprave o ukrcaju, naredit
će da se u određenom roku otkloni utvrđeni nedostatak.

(2) Ako član posade iz stavka 1. ovoga članka ne otkloni utvrđeni nedostatak,
inspektor sigurnosti plovidbe naredit će zapovjedniku broda da iskrca tog
člana posade.

(3) Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da je član posade ili voditelj
čamca u tolikoj mjeri umoran, bolestan ili u takvom duševnom odnosno tjelesnom
stanju da je nesposoban za obavljanje poslova u vezi sa sigurnošću plovidbe,
naredit će zapovjedniku da ga smijeni s dužnosti.

Članak 223.

(1) Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da brod nema odobrenje
za obavljanje prijevoza putnika i stvari, tegljenja, potiskivanja ili drugih
plovidbenih poslova, odnosno da je brod ukrcao veći broj osoba ili veću
količinu stvari nego što je dozvoljeno, ili je teret smješten tako da ugrožava
sigurnost broda ili osoba na njemu, naredit će da se iskrcaju prekobrojne
osobe, odnosno da se iskrca količina tereta iznad dozvoljene granice, odnosno
da se teret smjesti na propisani način.

(2) Ako zapovjednik broda nema odobrenje ili ne izvrši naređenja iz
stavka 1. ovoga članka inspektor sigurnosti plovidbe zabranit će brodu
isplovljenje, odnosno zabranit će njegovu plovidbu.

Članak 224.

(1) Kada inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da je povrijeđen zakon
ili drugi propis, ima pravo i obvezu, u skladu s ovim Zakonom i drugim
propisima:

1) narediti otklanjanje utvrđenih nedostataka, odnosno nepravilnosti
u određenom roku,

2) podnijeti prijedlog za pokretanje kaznenog postupka, odnosno podnijeti
zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka ili izreći utvrđenu prekršajnu
kaznu kada je na to ovlašten,

3) poduzeti i druge mjere, odnosno izvršiti i druge radnje za koje je
propisima ovlašten.

(2) Protiv donesene mjere inspektora sigurnosti plovidbe u prvom stupnju,
može se izjaviti žalba Ministarstvu.

(3) Inspektor sigurnosti plovidbe dužan je voditi evidenciju o poduzetim
mjerama.

Članak 225.

(1) Za inspektora sigurnosti plovidbe može se imenovati osoba koja ispunjava
opće uvjete za obavljanje poslova državnog službenika i stručnu spremu
s radnim iskustvom utvrđenim posebnim propisom te položenim stručnim ispitom
za inspektora sigurnosti plovidbe.

(2) Inspektor sigurnosti plovidbe za vrijeme obavljanja službe mora
nositi propisanu odjeću, značku i iskaznicu inspektora sigurnosti plovidbe.

(3) Propis o stručnoj spremi, radnom iskustvu, programu i načinu polaganja
stručnog ispita inspektora sigurnosti plovidbe, te oblik i sadržaj iskaznice
i značke donosi ministar.

DIO SEDMI

**PLOVIDBENI PREKRŠAJI**

Glava I.

ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 226.

(1) Plovidbeni prekršaj je povreda propisa kojima se uređuju odnosi
u unutarnjim vodama, njihovim lukama i brodovima u svezi sa sigurnošću
plovidbe i zaštite ljudskih života i okoliša te plovidbom na unutarnjim
vodama.

(2) Na plovidbene prekršaje primjenjuje se postupak utvrđen posebnim
zakonom kojim se uređuje prekršajni postupak.

Članak 227.

(1) Postupak o plovidbenim prekršajima vodi povjerenstvo za prekršaje.

(2) Povjerenstvo za prekršaje osniva se u kapetaniji i za područje dvije
ili više kapetanija može se osnovati jedno povjerenstvo.

Članak 228.

Protiv rješenja povjerenstva za prekršaje kapetanije može se izjaviti
žalba povjerenstvu za prekršaje Ministarstva.

Članak 229.

(1) Povjerenstvo za prekršaje čine predsjednik i dva člana. Predsjednik
i članovi povjerenstva imaju zamjenike.

(2) Predsjednik povjerenstva za prekršaje i njegov zamjenik kao i članovi
povjerenstva i njihovi zamjenici imenuju se iz reda stručnih radnika kapetanije,
odnosno Ministarstva ili drugih tijela i brodarskih trgovačkih društava
pod uvjetom da je predsjednik ili najmanje jedan član povjerenstva diplomirani
pravnik s položenim pravosudnim ispitom.

(3) Predsjednik, članovi povjerenstva i njihovi zamjenici imenuju se
na dvije godine i mogu biti ponovno imenovani, a mogu se razriješiti dužnosti
i prije isteka mandata.

(4) Povjerenstvo za prekršaje kapetanije imenuje kapetan, a povjerenstvo
za prekršaje Ministarstva imenuje ministar.

(5) Povjerenstvo za prekršaje iz članka 227. stavka 2. ovoga Zakona
imenuju kapetani kapetanija.

Glava II.

PREKRŠAJI

Članak 230.

Novčanom kaznom u iznosu od 2.000,00 do 30.000,00 kuna kaznit će se
za plovidbeni prekršaj strana pravna osoba:

1) ako strani brod ne prijavi i omogući istragu o nesreći koja se dogodi
na unutarnjim vodama, kada je nesreća prouzročila smrt ili težu tjelesnu
ozljedu državljana Republike Hrvatske, veći gubitak ili oštećenje imovine
ili onečićenje vodnog dobra (članak 7. stavak 1.),

2) ako strani brod uplovi u državne ili druge plovne putove Republike
Hrvatske bez odobrenja (članak 29. stavak 2.),

3) ako strani brod boravi u raspremi na unutarnjim vodama Republike
Hrvatske bez odobrenja (članak 31. stavak 2.),

4) ako strani brod obavlja prijevoz između hrvatskih luka (kabotaža)
bez dozvole (članak 135. stavak 2.),

5) ako strani brod obavlja prijevoz za ili iz trećih država bez dozvole
(članak 140.).

Članak 231.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 1.000,00 do 30.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj fizička ili pravna osoba:

1) ako ne organizira nadzor obavljanja poslova radi osiguranja sigurnosti
plovidbe (članak 6. točka 1.),

2) ako ne osigura trajno obavljanje nadzora sigurnosti plovidbe (članak
6. točka 2.),

3) ako ne vodi propisane podatke koji su značajni za sigurnost plovidbe
(članak 6. točka 3.),

4) ako ne održava luku ili pristanište u stanju koje osigurava sigurnu
plovidbu (članak 20. stavak 3.),

5) ako po rješenju nadležne kapetanije oštećeno, nasukano ili potopljeno
plovilo koje ometa ili ugrožava sigurnost plovidbe ili znači opasnost od
onečišćenja ne ukloni s plovnog puta (članak 30. stavak 1.),

6) ako ne podnese na odobrenje tehničku dokumentaciju na temelju koje
se brod gradi ili preinačuje (članak 35. točke 1. i 3.),

7) ako ne podnese zahtjev za ponovno baždarenje hrvatskog broda prije
završetka radova na preinaci kojima se mijenja tonaža broda ili ne podnese
takav zahtjev nakon dolaska broda u prvu hrvatsku luku ako se radovi na
preinaci broda izvode u inozemstvu, a brod nije baždaren u inozemstvu prema
odredbama ovoga Zakona (članak 48.),

8) ako stavi u plovidbu ili drži u plovidbi brod bez ma koje od brodskih
isprava i knjiga propisanih ovim Zakonom ili pravilnikom donesenim na osnovi
ovoga Zakona (članak 53. do 58.),

9) ako kao zapovjednika broda ukrca osobu koja nema brodarsku knjižicu
(članak 82. stavak 1.),

10) ako brod nema ime, odnosno oznaku ili ne nosi ime luke upisa ili
ako plutajući objekat i čamac nemaju oznaku i ne nose ime luke upisa ili
ako te oznake nosi, a nije za to ovlašten (članak 107. i 108.),

11) ako vodi potonulu stvar iako nije ovlašten za njezino vađenje (članak
188.),

12) ako ne poduzme ili ne poduzme u određenom roku odgovarajuće mjere
ili obavi potrebne radove koje je svojim rješenjem naredila inspekcija
sigurnosti plovidbe (članak 218., 219., 220. i 221.).

(2) Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj i odgovorna
osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 500,00 do 2.000,00 kuna.

Članak 232.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 500,00 do 3.000,00 kuna kaznit će se
za plovidbeni prekršaj:

*a) zapovjednik stranog broda ili osoba koja ga zamjenjuje:*

1) ako pri dolasku u luku i odlasku iz luke ne preda nadležnoj kapetaniji
opću izjavu, izvadak iz popisa posade i popis putnika (članak 24. stavak
2.),

2) ako sa stranim nuklearnim brodom bez dozvole uplovi u hrvatsku luku
(članak 25.),

3) ako odmah ne obavijesti najbližu kapetaniju da se uslijed više sile
ili nevolje sklonio na unutarnje vode Republike Hrvatske (članak 31. stavak
1.),

4) ako ne poduzme ili ne poduzme u određenom roku odgovarajuće mjere
koje mu rješenjem naredi inspektor sigurnosti plovidbe (članak 214. i 215.),

*b) zapovjednik domaćeg broda ili osoba koja ga zamjenjuje:*

1) ako brod koji ima brodsku radiopostaju ne organizira neprekidnu službu
bdijenja, u skladu s propisima o radioprometu (članak 16. stavak 3.),

2) ako po rješenju kapetanije ne isplovi u pomoć brodu na kojem je izbio
požar ili na kojem je nastala druga nezgoda (članak 26.),

3) ako brod plovi izvan određenih granica plovidbe ili protivno određenoj
namjeni ili ako brodom poduzme putovanje za koje brod nije oglašen sposobnim
(članak 33.),

4) ako na brodu protivno odredbama članka 33. točke 3. ovoga Zakona
ukrca veći broj putnika od određenog broja,

5) ako ukrca i rasporedi teret na brodu protivno odredbama članka 33.
točke 4. ovoga Zakona,

6) ako protivno odredbama članka 44. stavka 4. ovoga Zakona brodom koji
nije putnički prevozi putnike,

7) ako na brodu nema bilo koje od brodskih isprava i knjiga iz članka
49. do uključivo 58. ovoga Zakona ili pravilnika donesenih na temelju ovoga
Zakona ili ako se u brodske knjige ne unose podaci u skladu sa člankom
49. stavkom 2. ovoga Zakona,

8) ako na zahtjev ovlaštenih tijela ne pokaže brodske isprave i knjige
(članak 51. stavak 1.),

9) ako isplovi iz luke brodom koji nema određeni broj članova posade
s propisanom stručnom spremom (članak 73. stavak 2.),

10) ako za člana posade broda primi osobu koja nema brodarsku knjižicu
ili dozvolu za ukrcanje (članak 82. stavak 1.),

11) ako o neispravnostima iz članka 87. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona
ne obavijesti nadležnu kapetaniju (članak 87. stavak 2.),

12) ako na brodu ne održava u ispravnom stanju strojeve, uređaje i opremu
ili ako se ne brine o sigurnosti brodskih uređaja za ukrcaj i iskrcaj putnika,
opasnog i ostalog tereta te o pravilnom ukrcaju, smještaju i iskrcaju putnika
(članak 92. stavak 1.),

13) ako u propisanim rokovima ne obavlja vježbe s čamcima, sredstvima
za spašavanje i uređajima za otkrivanje, sprečavanje i gašenje požara (članak
92. stavak 2.),

14) ako za vrijeme plovidbe nije na brodu (članak 92. stavak 3.),

15) ako osobno ne rukovodi brodom kada to zahtijeva sigurnost broda,
a osobito kada brod ulazi u luku, kanal ili kada izlazi iz njih, te za
slabe vidljivosti ili magle i kada to zahtijeva sigurnost brodova u teglju
ili potiskivanju (članak 93. stavak 3.),

16) ako tada kad su ostale bez uspjeha sve mjere poduzete za spašavanje
broda u opasnosti i ako je propast broda neizbježna ne poduzme sve potrebne
mjere za spašavanje brodskog dnevnika, a ako okolnosti slučaja to dopuštaju
- i mjere spašavanja drugih brodskih knjiga, brodskih isprava, karte dotičnog
putovanja i gotovog novca brodske blagajne (članak 95. stavak 2.),

17) ako o događaju koji se za putovanja desi na brodu, a koji ugrožava
sigurnost broda, broda u teglju ili potiskivanju ili sigurnost plovidbe,
ili izvanrednom događaju koji se desi na brodu, putnicima, drugim osobama
ili stvarima na brodu - ne podnese izvještaj zajedno s izvatkom iz brodskog
dnevnika nadležnom tijelu u zemlji ili inozemstvu (članak 96. stavak 1.,
2. i 3.),

18) ako o činjenici rođenja ili smrti te o primanju izjave posljednje
volje ne sastavi zapisnik na propisani način i ne dostavi ga nadležnom
tijelu u prvoj domaćoj luci, a u inozemstvu najbližem konzularnom, odnosno
diplomatskom predstavništvu Republike Hrvatske (članak 96. stavak 5.),

19) ako u brodski dnevnik ne unese u određenom roku i na određeni način
opis događaja, radnji i poduzetih mjera koje je dužan unijeti u brodski
dnevnik (članak 96. stavak 1. i 4., članak 97. stavak 2., članak 99. stavak
4., članak 101. stavak 5. i članak 102. stavak 3.),

20) ako radiokomunikacijama ne odašilje obavijest o bilo kojoj neposrednoj
opasnosti za sigurnost plovidbe na koju naiđe (članak 97. stavak 1.),

21) ako za putovanja broda prema članu posade, putniku ili drugoj osobi
na brodu koja je počinila kazneno djelo, ne poduzme mjere potrebne da se
spriječi ili ublaži nastupanje štetnih posljedica tog djela i počinitelj
pozove na odgovornost (članak 101. stavak 1., 2. i 4.),

22) ako o kaznenom djelu počinjenom na brodu, dok se brod nalazi u inozemstvu
ne podnese izvještaj diplomatskom ili konzularnom predstavništvu Republike
Hrvatske, u zemlji u čiju prvu luku nakon počinjenog kaznenog djela brod
uplovi ili ako s počiniteljem kaznenog djela ne postupi prema uputama toga
diplomatskog ili konzularnog predstavništva (članak 101. stavak 3.),

23) ako samovoljno napuštanje broda od člana posade - državljanina Republike
Hrvatske u inozemstvu ne prijavi tijelu iz članka 102. ovoga Zakona,

24) ako brodu s kojim se sudario brod kojim zapovijeda, iako je to mogao,
ne priopći ime broda, luke upisa broda te ime luke iz koje je isplovio
i u koju plovi (članak 155. stavak 1.),

25) ako ne unese u brodski dnevnik razloge zbog kojih nije krenuo u
pomoć osobama u opasnosti i poduzeo njihovo spašavanje ili razloge iz kojih
nije poduzeo spašavanje broda i stvari s broda (članak 164.),

26) ako ne poduzme ili ne poduzme u određenom roku odgovarajuće mjere
koje mu rješenjem naredi inspektor sigurnosti plovidbe (članak 217., 222.
i 223.).

(2) Za radnje iz stavka 1. podstavka b) točke 2., 20. i 26. kaznit će
se za prekršaj i vlasnik ili voditelj čamca novčanom kaznom od 500,00 do
2.000,00 kuna.

Članak 233.

Novčanom kaznom od 500,00 do 2.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
član posade broda ili član posade čamca:

1) ako predmete ili tvari koje mogu ometati ili ugroziti sigurnost plovidbe
ili znače opasnost od onečišćenja baci na plovni put (članak 30. stavak
2.),

2) koji povredom svoje dužnosti propisane ovim Zakonom ne postupi prema
pravilnicima navigacije i time dovede u opasnost sigurnost prometa ili
ošteti brod, čamac ili teret na njima ili ugrozi sigurnost putnika ili
ostalih članova posade (članak 79.).

Članak 234.

(1) Uz kaznu za plovidbeni prekršaj iz članka 232. stavka 1. podstavka
b) točke 1. i 2. i članka 233. točka 2. ovoga Zakona članu posade broda
ili čamca može se izreći i zaštitna mjera zabrane obavljanja određenih
ili svih poslova određenog zvanja na bilo kojem brodu u trajanju do godine
dana.

(2) Uz kaznu za plovidbeni prekršaj iz članka 230. točke 4. i 5. ovoga
Zakona počinjen drugi put može se stranom brodaru izreći mjera zabrana
uplovljavanja u hrvatske luke za vrijeme do godine dana.

DIO OSMI

**OVLAŠTENJA, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE**

Članak 235.

Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da prijedlog petogodišnjeg plana
razvitka plovnih putova unutarnjih voda podnese Hrvatskom državnom saboru
u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 236.

Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od godine dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona, donese propise iz članka 8. stavka 4.,
članka 21. stavka 2. i članka 29. stavka 3. ovoga Zakona.

Članak 237.

(1) Obvezuje se ministar da u roku od dvije godine od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona donese propise iz: članka 7. stavka 2., članka 8.
stavka 5., članka 17. stavka 2., članka 28. stavka 3., članka 72., članka
73. stavka 3., članka 74. stavka 6., članka 96. stavka 7., članka 106.
stavka 3., članka 107. stavka 4., članka 133., članka 137. stavka 3., članka
210. stavka 4. i članka 225. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) Obvezuje se ministar da u roku od tri godine od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona donese propise kojima se utvrđuje sadržaj i izgled obrazaca,
knjiga i isprava propisanih ovim Zakonom.

Članak 238.

Obvezuje se ministar da uz suglasnost ministra obrane, u roku od godine
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona propiše način korištenja plovnih
putova Republike Hrvatske od stranih ratnih brodova, stranih nuklearnih
brodova i drugih stranih brodova koji prevoze nuklearne ili druge opasne
i štetne stvari.

Članak 239.

Obvezuje se ministar zdravstva da u roku od dvije godine od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona, uz suglasnost ministra, donese propis iz članka
78. ovoga Zakona.

Članak 240.

Ovlašćuje se ministar da propisima iz članka 237. ovoga Zakona propiše
plovidbene prekršaje i utvrdi kazne za te prekršaje.

Članak 241.

Obvezuje se ravnatelj Državne uprave za vode da uz suglasnost ministra
u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona donese propis
iz članka 11. stavka 5. ovoga Zakona.

Članak 242.

Čamci koji su osposobljeni za prijevoz više od 12 putnika, a koji su
bili upisani u upisnike čamaca prije stupanja na snagu ovoga Zakona, moraju
se upisati u upisnik brodova u roku od tri godine od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Članak 243.

Do donošenja akata iz članka 236. i 239. ovoga Zakona, ako nisu u suprotnosti
s odredbama ovoga Zakona, u dijelu koji se odnosi na plovidbu unutarnjim
vodama ostaju na snazi sljedeći akti:

1) Uredba o uvjetima kojima moraju udovoljavati luke, odnosno pristaništa
za međunarodni promet i plovni putovi na kojima važi međunarodni režim
ili međudržavni režim plovidbe ("Narodne novine", br. 53/91.),

2) Uredba o dolasku i boravku stranih jahti i brodica namijenjenih razonodi
ili športu u obalnom moru, rijekama i jezerima Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 31/92.),

3) Odluka o određivanju luka i pristaništa namijenjenih za međunarodni
promet ("Narodne novine", br. 53/91.),

4) Pravilnik o isticanju i vijanju zastave trgovačke mornarice Republike
Hrvatske i isticanju znakova na brodovima trgovačke mornarice Republike
Hrvatske ("Narodne novine", br. 16/92.),

5) Pravilnik o zvanjima, uvjetima za stjecanje zvanja i ovlaštenjima
članova posade trgovačke mornarice ("Narodne novine", br. 53/91.),

6) Pravilnik o upisu brodova u određene upisnike, podacima koji se unose
u list A glavne knjige upisnika brodova, zbirkama isprava, pomoćnim knjigama
koje se vode uz upisnike brodova i obrascima tih isprava i knjiga ("Narodne
novine", br. 43/91.),

7) Pravilnik o sadržaju, obrascima i načinu vođenja brodskih isprava
i knjiga brodova trgovačke mornarice ("Narodne novine", br. 53/91.),

8) Pravilnik o određivanju imena, oznaka i znakova raspoznavanja brodova,
te o vođenju evidencije o imenima brodova ("Narodne novine", br. 53/91.),

9) Pravilnik o pomorskim knjižicama, brodarskim knjižicama i dozvolama
za ukrcanje ("Narodne novine", br. 53/91.),

10) Pravilnik o obavljanju pokusne vožnje brodova ("Narodne novine",
br. 53/91.),

11) Pravilnik o ispitivanju nesreća brodova ("Narodne novine", br. 53/91.),

12) Pravilnik o stručnom ispitu za inspektora sigurnosti plovidbe ("Narodne
novine", br. 2/81.),

13) Pravilnik o čamcima ("Narodne novine", br. 39/91. i 76/92.),

14) Pravilnik o polaganju stručnog ispita i izdavanju ovlaštenja članova
posade brodova trgovačke mornarice ("Narodne novine", br. 11/84.),

15) Pravilnik o načinu postavljanja i obilježavanja pontonskih mostova
te uvjetima plovidbe kroz otvore tih mostova ("Narodne novine", br. 41/80.,
10/89. i 18/90.),

16) Pravilnik o postupku u slučaju rođenja ili smrti, nalaska novorođenog
djeteta, prijema izjave posljednje volje i postupku s imovinom umrlih osoba
na brodu ("Narodne novine", 41/80.),

17) Pravilnik o najmanjem broju i vrsti uređaja i oprema koji moraju
imati plutajući objekti na moru i na unutarnjim vodama ("Narodne novine",
br. 11/70.),

18) Pravilnik o najmanjem broju stručnih radnika na plutajućim objektima
na moru i unutarnjim vodama ("Narodne novine", br. 11/70. i 15/70.),

19) Pravilnik o održavanju reda u lukama i pristaništima te na ostalim
dijelovima obalnog mora i unutrašnjim plovnim putovima ("Narodne novine",
br. 23/75., 31/84., 10/89. i 18/90.),

20) Pravilnik o rukovanju opasnim tvarima u lukama i pristaništima ("Narodne
novine", br. 2/82. i 55/85.),

21) Naredba o plovidbi rijekom Neretvom, Zrmanjom i Savom ("Narodne
novine", br. 25/80., 21/85., 10/89. i 18/90.),

22) Naredba o nadležnosti lučkih kapetanija, odnosno kapetanija pristaništa
za izdavanje pomorskih knjižica, odnosno brodarskih knjižica ("Narodne
novine", br. 31/84.),

23) Naredba o nadležnosti lučkih kapetanija, odnosno kapetanija pristaništa
za upis brodova ("Narodne novine", br. 43/81.),

24) Uputstvo o načinu vođenja evidencije plutajućih objekata, o obrascima
za vođenje te evidencije i o obrascu svjedodžbe sigurnosti plutajućeg objekta
("Narodne novine", br. 12/70.),

25) Pravilnik o plovidbi na unutrašnjim plovnim putovima ("Narodne novine",
br. 53/91.),

26) Pravilnik o najmanjem broju članova posade za sigurnu plovidbu koju
moraju imati brodovi unutrašnje plovidbe trgovačke mornarice ("Narodne
novine", br. 53/91.),

27) Pravilnik o utvrđivanju uvjeta zdravstvene sposobnosti članova posade
pomorskih brodova i brodova unutrašnje plovidbe ("Narodne novine", br.
9/83.).

Članak 244.

Isprave i knjige koje je na temelju obavljenog tehničkog nadzora prije
stupanja na snagu ovoga Zakona izdao brodovima u ime Republike Hrvatske
Hrvatski registar brodova ostaju na snazi najkasnije do isteka roka njihovog
važenja.

Članak 245.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti:

1) Zakon o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi ("Narodne novine", br. 53/91.)
u dijelu u kojem se odnosi na plovidbu unutarnjim vodama,

2) Zakon o sigurnosti plovidbe na moru i unutrašnjim vodama ("Narodne
novine", br. 55/90.) u dijelu koji se odnosi na plovidbu unutarnjim vodama,

3) Zakon o utvrđivanju sposobnosti za upotrebu plutajućih objekata na
moru i na unutrašnjim vodama ("Narodne novine", br. 18/69.) u dijelu koji
se odnosi na plovidbu unutarnjim vodama,

4) Zakon o zdravstvenom nadzoru nad članovima posade pomorskih brodova
i plovila unutrašnje plovidbe ("Narodne novine", br. 41/73.),

5) Zakon o lučkim kapetanijama i kapetanijama pristaništa ("Narodne
novine", br. 24/87.), u dijelu koji se odnosi na plovidbu unutarnjim vodama,

6) Zakon o ustanovi za održavanje unutrašnjih plovnih putova ("Narodne
novine", br. 53/91.).

Članak 246.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 342-01/97-02/02
Zagreb, 30. siječnja 1998.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 19/1998-2260