## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1997. godini

### NN 109/1996 (27.12.1996.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1997. godini

# **MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA**

Temeljem članka 12. stavka 1. i 3. Zakona o zdravstvenoj zaštiti životinja
i veterinarskoj djelatnosti ("Narodne novine", br. 52/91, 64/91, 26/93
i 29/94) Ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## **NAREDBU**

### **O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 1997. GODINI**

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja koje se spriječavaju, otkrivaju
i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom naredbom, jesu:

1. Bedrenica i šuštavac,

2. Bjesnoća,

3. Bruceloza,

4. Ehinokokoza,

5. Enzootska leukoza goveda,

6. Genitalna kampilobakterioza,

7. Infekciozna anemija kopitara,

8. Klasična svinjska kuga,

9. Kokošiji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis i
S. typhimurium, te ostale salmonelozne infekcije,

10. Leptospiroza,

11. Mastitisi,

12. Mikrosporoza,

13. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića

14. Newcastleska bolest,

15. Paratuberkuloza,

16. Q-groznica,

17. Trihomonijaza,

18. Trihineloza,

19. Tuberkuloza,

20. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis,

21. Zarazne i nametničke bolesti pčela,

22. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka.

II. IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

*1. Bedrenica i šuštavac*

Goveda i ovce vakcinirat će se protiv bedrenice i šuštavca u zaraženim
područjima najkasnije do 30. travnja.

Goveda i ovce dopušteno je tjerati na pašu izvan zaraženih područja,
ako su vakcinirane protiv bedrenice i ako je od vakcinacije prošlo više
od 30 dana.

*2. Bjesnoća*

Psi stariji od tri mjeseca vakcinirat će se protiv bjesnoće na čitavom
teritoriju Republike Hrvatske najkasnije do 31. ožujka.

Za vakcinaciju se mogu koristiti samo vakcine od umrtvljenih, visokoimunogenih
sojeva virusa bjesnoće (Flury - LEP) koje su registrirane za vakcinaciju
pasa, mačaka, goveda, ovaca, koza i svinja.

Psa koji u tijeku godine dostigne starost od tri mjeseca, odnosno nabavljenog
psa koji nije ranije vakciniran, mora se vakcinirati u roku od 14 dana
od dana kada je dostigao starost od tri mjeseca, odnosno od dana nabave.

U slučaju potrebe Ministar poljoprivrede i šumarstva može narediti u
pojedinim područjima vakcinaciju i drugih životinja protiv bjesnoće.

*3. Klasična svinjska kuga*

Sve svinje starije od 45 dana moraju biti vakcinirane protiv klasične
svinjske kuge, vakcinom pripremljenom od atenuiranog virusa (K-soj), tako
da su stalno imune.

Prasad se vakcinira prvi put u dobi od 45 dana, a revakcinira nakon
četiri tjedna.

Na farmama sa cjelovitim proizvodnim ciklusom prasad se vakcinira u
skladu s odredbama stavka 1. i 2. ove podtočke, nazimice i krmače prije
pripusta, a nerastovi dva puta godišnje.

U razdoblju ožujak-lipanj i rujan-listopad moraju se vakcinirati sve
svinje u obiteljskim gospodarstvima. Prinovljeni podmladak, nazimice, krmače
i nerastove mora se vakcinirati i izvan označenoga razdoblja.

Svinje koje se izgoni na zajedničku odnosno šumsku ispašu, kao i divlje
svinje u ograđenim uzgajalištima, moraju prethodno biti vakcinirane i održavane
u stalnom imunitetnom stanju.

U promet se mogu staviti samo imune svinje, odnosno svinje koje su vakcinirane
najmanje sedam dana prije stavljanja u promet.

Promet svinja dopušten je samo na stočnim sajmovima, dogonima i drugim
otkupnim mjestima koja su pod veterinarsko-sanitarnom kontrolom.

*4. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića*

Sve rasplodne kuniće, u uzgojima s više od 20 rasplodnih životinja,
mora se vakcinirati protiv miksomatoze i virusne hemoragijske bolesti kunića
u dobi od šest tjedana.

Na izložbe i smotre mogu se otpremati samo imuni kunići odnosno kunići
u kojih je prošlo najmanje 10 dana od dana vakcinacije.

*5. Newcastleska bolest*

Sva ekstenzivno držana perad vakcinirat će se protiv newcastleske bolesti
dva puta godišnje vakcinom proizvedenom iz soja La Sota okulonazalno ili
raspršivanjem vakcine, a u interventnim slučajevima samo raspršivanjem.

Perad iz prethodnog stavka vakcinirat će se protiv newcastleske bolesti
između 15. svibnja i 30. lipnja prvi put te između 15. listopada i 30.
studenog drugi put, a prinovljena perad između navedenih razdoblja.

Perad i pernata divljač na farmama i svim oblicima intenzivne proizvodnje
mora se vakcinirati protiv newcastleske bolesti, tako da bude stalno imuna.

Uspjeh provedene vakcinacije peradi prosuđuje se serološkom pretragom
koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

Imunitet će se kontrolirati:

a) u ekstenzivnim uzgojima peradi uzimanjem pet uzoraka na 1.000 vakcinirane
peradi;

b) u intenzivnim uzgojima pretragom 20 uzoraka krvi po jatu.

Veterinarske stanice i držatelji intenzivnih uzgoja peradi, dužni su
program vakcinacije dostaviti županijskoj veterinarskoj inspekciji.

III. DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA ZARAZNIH BOLESTI

*1. Bruceloza*

Na brucelozu se mora serološki pretražiti:

- jedanput godišnje krv svih rasplodnih krava i junica starijih od 12
mjeseci u uzgojima od 5 do 100 grla i krv 20% rasplodnih krava i junica
u uzgojima brojnijim od 100 grla;

- jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima od 10 do 100 grla, i
krv 20% krmača u uzgojima brojnijim od 100 grla;

- krv nabavljenih ovaca i koza prije uvođenja u uzgoj;

- dva puta godišnje krv bikova, nerastova, ovnova i jarčeva koji služe
za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, od
kojih jedan pregled mora biti prije korištenja za rasplod, pri čemu se
krv ovnova mora pretražiti i na Brucella ovis infekciju.

U stadima u kojima se utvrdi infekcija Brucellom ovis, obvezna je pretraga
na infekciju Brucellom ovis svih ovaca u stadu.

Veterinari su dužni dostaviti krv, a po mogućnosti i fetus na laboratorijsku
pretragu kod svakog pobačaja krava i junica, nazimica i krmača, ovaca i
koza.

*2. Enzootska leukoza goveda*

Na enzootsku leukozu goveda mora se pretražiti krv rasplodnih goveda
starijih od 24 mjeseca u uzgojima brojnijim od 5 grla i krv svih rasplodnih
goveda starijih od 6 mjeseci u farmama muznih krava obuhvaćenih Programom
mjera za suzbijanje enzootske leukoze goveda.

Krv bikova za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i bikova
za prirodni pripust pretražuje se dva puta godišnje na enzootsku leukozu
goveda.

Rasplodna goveda koja se dovode na izložbe i smotre ili se stavljaju
u promet moraju biti pregledana na enzootsku leukozu. Nalaz dijagnostičkog
laboratorija ne smije biti stariji od 30 dana.

*3. Genitalna kampilobakterioza*

Obrisak ili ispirak prepucija bikova za prirodni pripust ili proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje pretražuje se na kampilobakteriozu dva
puta godišnje.

Prva pretraga mora se obaviti prije korištenja za pripust odnosno uzimanja
sjemena za umjetno osjemenjivanje.

Kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza veterinari su dužni dostaviti
na laboratorijsku pretragu uzorak krvi, a po mogućnosti i pobačeni fetus.

*4. Infekciozna anemija kopitara*

Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara mora se obaviti:

- dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih osoba koje koriste
kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka (vakcina, seruma, sjemena
za umjetno osjemenjivanje i sl.);

- jednom godišnje najkasnije do 31. listopada u ergelama, pastuharnama,
športskim društvima i na šumskim radilištima, kao i u uzgojima s više od
deset kopitara zajedno;

- kada se nabavljeno grlo uvodi u uzgoj iz alineje 1. i 2. ovog stavka;

- kod pastuha prije licenciranja;

- kada se kopitari dovode na izložbe, smotre, športska natjecanja i
opasivanje u ergele;

- kada se kopitari stavljaju u promet.

Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi za slučajeve iz alineje 4. i
5. prethodnog stavka ne smije biti stariji od 90 dana, a u slučaju iz alineje
6. prethodnog stavka od 30 dana.

Radi utvrđivanja proširenosti bolesti obavit će se jednokratno vađenje
krvi svim kopitarima na oslobođenim područjima županija: Sisačko-moslavačke,
Zadarsko-kninske, Ličko-senjske, Splitsko-dalmatinske, Šibenske i Karlovačke.

*5. Leptospiroza*

Krv bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha, koji služe za proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, serološki se pretražuje
na leptospirozu dva puta godišnje.

Veterinari su dužni dostaviti krv na laboratorijsku pretragu kod svakog
pobačaja krava, junica, ovaca, koza, svinja i kobila.

*6. Mastitisi*

Proizvođači mlijeka i proizvoda od mlijeka namijenjenih javnoj potrošnji
dužni su dvaput u tijeku godine u razmaku od 6 mjeseci podvrći svaku muznu
kravu, kozu i ovcu, pretrazi na poremećenu sekreciju vimena, prema programu
Hrvatskog veterinarskog instituta.

Prije stavljanja mlijeka i mliječnih proizvoda u promet za javnu potrošnju
proizvođači su dužni podvrći svaku muznu kravu, ovcu i kozu pretrazi na
poremećenu sekreciju.

Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom sekrecijom vimena mora se
bakteriološki pretražiti.

*7. Mikrosporoza*

Psi i mačke koji se otpremaju na izložbe i smotre moraju biti slobodni
od mikrosporoze.

Veterinari su dužni prijaviti pojavu mikrosporoze Ministarstvu poljoprivrede
i šumarstva - Upravi za veterinarstvo.

*8. Paratuberkuloza*

Krv i balega bikova, ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena
za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust mora se dva puta godišnje
pretražiti na paratuberkulozu.

*9. Q-groznica*

Kod svakog pobačaja krava i junica, ovaca i koza mora se provesti odgovarajuća
laboratorijska pretraga na Q-groznicu.

Zabranjeno je držanje ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

*10. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis
i S. typhimurium te ostale salmonelozne infekcije*

Dijagnostičkom postupku brze krvne aglutinacije podliježu sva jata s
više od 200 nesilica (konzumna i rasplodna) što se koriste u komercijalne
svrhe. Od jata sa 1000 i više nesilica pretražuje se najmanje 100 uzoraka
krvi kada jato postigne 30% nesivosti te slijedeći mjesec po 60 uzoraka
krvi do kraja proizvodnje. U ostalim jatima pretražuje se krv od 20% nesilica
u jatu, a svaki naredni mjesec krv od 10% nesilica do kraja proizvodnje.

Jaja (konzumna i rasplodna) se mogu stavljati u promet ili inkubirati
samo ako potječu od jata koja su slobodna od navedenih salmonela, odnosno
ako držitelji jata peradi imaju potvrdu o zdravstvenom stanju jata izdanu
od ovlaštenog laboratorija.

Držatelji svih vrsta i kategorija peradi čiji su proizvodi namijenjeni
javnoj potrošnji dužni su na laboratorijske pretrage dostavljati:

- obriske iz inkubatora i prostorija u kojima su smješteni inkubatori,
najmanje jedna kontrola tromjesečno. Pretražuje se 30 obrisaka uzetih s
površina. Obriske uzima ovlašteni laboratorij;

- najmanje 30 oplođenih jaja iz kojih se pri inkubiranju nisu izlegli
pilići, uginule piliće i mekonij od najmanje 100 pilića;

Kontrolira se svako jato jednom mjesečno a po potrebi i češće;

- jednodnevne piliće uginule tijekom prijevoza od valionice do farme
te one što uginu u slijedeća dva dana na farmi. Pretražuje se do 30 lešina;

- lešine peradi (podmladak i nesilice rasplodnih ili konzumnih jaja),
najmanje jedna kontrola mjesečno. Uzorkom se smatra jednodnevno uginuće
ili najviše 20 lešina po jatu. Bakteriološki treba pretražiti i skupni
uzorak izmeta podmlatka u dobi od četiri tjedna te dva tjedna prije početka
nesivosti, a kod nesilica jednom tromjesečno, po tri skupna uzorka od najmanje
30 životinja;

- lešine tovnih pilića pretražuju se najranije dva tjedna prije klanja,
s tim da se uzorkom smatra dvodnevno uginuće, a najviše 20 lešina po jatu;

- najmanje 30 konzumnih jaja po jatu, jednom mjesečno;

Veterinari su dužni dostaviti krv, a po mogućnosti i pobačeni fetus
na laboratorijske pretrage na salmonelozu kod svakog pobačaja kobila, ovaca
i koza.

Tvornice i mješaonice stočne hrane dužne su dostavljati na bakteriološku
pretragu u ovlašteni laboratorij uzorke svih proizvoda životinjskog podrijetla
prije pripremanja krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorke gotovih krmnih
smjesa.

*11. Trihomonijaza*

Bikovi za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju se prije
korištenja laboratorijski pretražiti na trihomonijazu.

Bikovi za prirodni pripust u tijeku korištenja dva puta godišnje se
moraju laboratorijski pretražiti na trihomonijazu.

*12. Tuberkuloza*

Obvezna opća tuberkulinizacija goveda starijih od šest mjeseci mora
se provesti do 30. rujna na područjima županija: Ličko-senjske, Istarske,
Primorsko-goranske, Zadarsko-kninske, Šibenske, Splitsko-dalmatinske i
Dubrovačko-neretvanske.

Sva rasplodna goveda u uzgojima brojnijim od deset grla tuberkulinizirati
će se na cijelom teritoriju Republike Hrvatske do 30. rujna.

Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijima od petnaest krmača, nazimica
i nerastova, tuberkulinizirati će se na cijelom teritoriju Republike Hrvatske
do 31. svibnja.

Za obnovu uzgoja nije dozvoljeno koristiti goveda i svinje koja prethodno
nisu tuberkulinizirana.

Ovlašteni veterinarski inspektori u klaonicama, moraju voditi posebnu
evidenciju o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja te o
nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora o mjestu podrijetla
tuberkulozne životinje.

Patoanatomska dijagnoza mora se potvrditi u ovlaštenom laboratoriju.

*13. Zarazni rinotraheitis goveda zarazni pustularni vulvovaginitis
(ZRG/ZPV)*

Za prirodni pripust i proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
mogu se koristiti samo bikovi koji su dva puta u tijeku godine podvrgnuti
kliničkom pregledu i laboratorijskoj pretrazi na ZRG/ZPV.

Ne smiju se oplođivati krave i junice s kliničkim znakovima zaraznog
pustularnog vulvovaginitisa.

*14. Zarazne i nametničke bolesti pčela*

U promet mogu ići samo zdrave pčelinje zajednice odnosno one na kojima
su provedene naređene dijagnostičke i preventivne mjere i to:

*a) Američka i Europska gnjiloća pčelinjeg legla*

U mjestima u kojima je 1996. godine utvrđena američka gnjiloća pčelinjeg
legla moraju se tijekom ožujka i travnja pregledati sve pčelinje zajednice
u krugu 3 km od žarišta. Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom
pretragom. Na pretragu se dostavlja komad saća s poklopljenim leglom veličine
10x10 cm omotan u zrakopropusnu ambalažu.

*b) Nozemoza*

Držatelji pčelinjih zajednica dužni su tijekom siječnja i veljače, a
do kraja ožujka u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske, uzeti uzorke
zimskih gubitaka pčela i iste dostaviti na laboratorijsku pretragu putem
ovlaštenih veterinarskih organizacija.

*c) Varooza*

Držatelji pčelinjih zajednica dužni su obaviti u proljeće i jesen (ovisno
o razvoju pčelinjeg legla) dijagnostičko, a po potrebi i preventivno tretiranje
pčelinjih zajednica.

*15. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka*

Na svim uzgajalištima i na otvorenim vodama za koje su zadužena športska
ribolovna društva, obavit će se klinički pregledi, uzeti uzorci za laboratorijske
pretrage te obaviti laboratorijske pretrage kako slijedi:

a) Na svim uzgajalištima pastrvskih riba:

- u prosincu obaviti će se virusološki pregled matičnog stada kalifornijske
pastrve na prisustvo uzročnika zarazne nekroze gušterače i zarazne hematopoetske
nekroze. Za laboratorijske pretrage treba uzeti skupne uzorke spolnih produkata
od po 5 matica (od 2-5% matičnog stada) te skupni uzorak parenhimatoznih
organa;

- u ožujku i travnju obaviti će se virusološke pretrage po 10 skupnih
uzoraka parenhimatoznih organa mlađa;

- mjesec dana prije mriješćenja obaviti će se pregled uzoraka krvi matica
na prisustvo antitijela za virusnu hemoragičku septikemiju (2-5% matičnog
stada);

- kod sumnje na virusnu hemoragičku septikemiju na osnovu kliničkih
znakova bolesti, obaviti će se virusološka pretraga skupnih uzoraka parenhimatoznih
organa (2-5% populacije).

b) Na svim šaranskim ribnjačarstvima:

- u proljeće obaviti će se klinički pregled šaranskog mlađa, a po potrebi
i virusološka pretraga skupnih uzoraka parenhimatoznih organa radi otkrivanja
R. carpio, uzročnika proljetne viremije šarana;

- u rujnu treba uzeti uzorke krvi i obaviti serološke pretrage na prisustvo
antitijela za virus proljetne viremije šarana.

c) Na svim uzgajalištima školjaka:

- u slučaju sumnje na bolest treba obaviti citološke pretrage zaraženih
organa (škrge, otisci i odresci) na prisustvo uzročnika haplosporidioze;

- najmanje 3 do 4 mjeseca nakon što su školjke nasađene na novo područje
ili ako su u zaraženom području prije nasađivanja bile duže od 3 do 4 mjeseca,
obaviti će se histološka pretraga ili citološki pregled krvnih razmaza
na prisustvo razvojnih ili odraslih oblika uzročnika bonamioze;

- pri temperaturama višim od 17 0C obaviti će se citološka ili histološka
pretraga organa školjaka na prisustvo uzročnika martelioze;

- pri temperaturama višim od 200C obavit će se histološka pretraga organa
školjaka na prisustvo uzročnika perkinsoze.

IV. MJERE ZA SPREČAVANJE NAMETNIČKIH BOLESTI

*1. Ehinokokoza*

Prilikom vakcinacije pasa protiv bjesnoće provesti dehelmintizaciju
pasa protiv Echinococcusa granulosusa, sredstvom koje pouzdano ubija zrele
i nezrele oblike trakavice.

Radi spriječavanja širenja jajašaca obvezno je pse nakon tretiranja
držati najmanje 48 sati u ograđenom prostoru i njihove izmetine neškodljivo
ukloniti.

Pravne i fizičke osobe, koje se bave klanjem stoke za javnu potrošnju,
kao i držitelji stoke koji stoku kolju za vlastitu potrošnju, dužni su
radi sprečavanja širenja ehinokokoze odbačene organe zaklane stoke učiniti
neškodljivim preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno uništiti
ih spaljivanjem ili zakapanjem.

*2. Trihineloza*

U slučaju pojave trihineloze svinja ili oboljenja ljudi od trihineloze,
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva - Uprava za veterinarstvo može narediti
na pojedinim područjima obvezno obavljanje trihineloskopskog pregleda ili
drugih metoda otkrivanja tog oboljenja i kod klanja svinja za potrebe vlastitog
domaćinstva.

V. ZOOSANITARNE MJERE

1. U cilju djelotvornije zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja
ljudi, veterinarske zaštite ljudskog okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke
indikacije, ovlaštene organizacije provodit će deratizaciju.

Deratizacija se provodi u životinjskim nastambama i dvorištima, objektima
za klanje životinja, preradu, proizvodnju i skladištenje namirnica životinjskog
podrijetla i drugim objektima gdje je njeno provođenje od interesa za zdravstvenu
zaštitu životinja i očuvanje zdravstvene ispravnosti životinjskih proizvoda.

Deratizacija se provodi dva puta godišnje, a na poziv građana, pravnih
i fizičkih osoba i češće.

2. Radi zaštite životinja od zaraznih, nametničkih i drugih opasnih
bolesti, držatelji životinja u intenzivnim uzgojima - farmama, dužni su
uspostaviti veterinarsko-sanitarni red i to:

- osigurati ekonomska dvorišta i životinjske nastambe od nekontroliranog
ulaska i izlaska ljudi, životinja i vozila;

- postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju osoba i vozila koja
ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske nastambe, a radnicima i posjetiteljima
osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

- pomije i otpaci koji se koriste kao hrana za svinje, moraju se prethodno
prokuhati.

VI. OZNAČAVANJE ŽIVOTINJA

*1. Označavanje goveda*

Goveda starija od dva mjeseca, moraju se označiti propisanom ušnom markicom.

Sva goveda bez obzira na starost, pri stavljanju u unutarnji promet
ili za izvoz, moraju biti označena propisanom ušnom markicom.

*2. Označavanje ovaca i koza*

Ovce i koze te njihov podmladak stariji od 2 mjeseca obvezno se označavaju
propisanom ušnom markicom prije stavljanja u unutarnji promet ili za izvoz,
kao i otpremanja na ispašu na područje druge epizootiološke jedinice, odnosno
na područje nadležnosti druge ovlaštene veterinarske inspekcije.

*3. Označavanje svinja*

Svinje starije od dva mjeseca, kao i sve svinje koje se stavljaju u
unutarnji promet ili za izvoz, bez obzira na starost, moraju biti označene
propisanom ušnom markicom.

Iznimno od odredbe stavka 1. ove podtočke, tovne svinje sa svinjogojskih
farmi pod selekcijskom kontrolom, namijenjene neposrednom klanju, mogu
se u unutarnjem prometu otpremati u registrirane klaonice uz pripadajuću
tetovirnu oznaku - šifru farme dodijeljenu od Hrvatskog stočarskog selekcijskog
centra. Oznaka se tetovira na uški ili leđima te se obvezno unosi u svjedodžbu
o zdravstvenom stanju.

*4. Označavanje konja*

Svi konji pri stavljanju u unutarnji promet ili izvoz, kao i konji koji
se otpremaju na športske priredbe, izložbe, i sl. moraju biti označeni
paljenim žigom brojčane oznake u kopitu ili žigom na koži vrata, sedlišta
ili buta, odnosno u prilogu obvezne dokumentacije raspolagati s odgovarajućim
dokumentom za konje s detaljnim opisom grla, bojom i svim identifikacijskim
znakovima i oznakama, ovjerenim po ovlaštenom veterinarskom inspektoru.

Konji za klanje namijenjeni unutarnjem prometu ili za izvoz, uz propisanu
oznaku "S" paljenim žigom u kopitu, mogu biti označeni dlakorezom ili na
jedan od načina iz stavka 1. ove podtočke.

Ždrijebad za klanje do starosti 6 mjeseci, pri stavljanju u unutarnji
promet ili izvoz, mora biti označena dlakorezom ili drugom propisanom oznakom.

*5. Provođenje označavanja životinja*

Propisano obvezno označavanje životinja organiziraju ovlašteni veterinarski
inspektori, a obavljaju stručne službe veterinarskih stanica.

Propisano obvezno označavanje životinja u objektima specijalizirane
stočarske proizvodnje - većim farmama, organiziraju ovlašteni veterinarski
inspektori, a obavljaju stručne službe farmi.

Nadzor nad postupkom označavanja životinja obavljaju županijski veterinarski
inspektori.

Veterinarske stanice dužne su voditi registar označenih rasplodnih životinja,
kao i evidenciju svih ostalih označenih životinja pripadajućeg epizootiološkog
područja na propisanim obrascima "Registar označene rasplodne stoke" i
"Evidencija označene stoke".

Veterinarske stanice dužne su dokumentaciju iz stavka 4. ove podtočke
dostavljati Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva - Upravi za veterinarstvo
do 7. (sedmog) dana u mjesecu za proteklo mjesečno razdoblje.

Izdavanje i distribuciju ušnih markica za obvezno označavanje životinja,
kao i propisanih obrazaca dokumentacije o označenim životinjama te obradu
podataka, obavlja Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva - Uprava za veterinarstvo
ili pravna osoba koju ono za to ovlasti.

Ovlaštena pravna osoba vodi središnju Evidenciju označene stoke i Registar
označene rasplodne stoke te je dužna Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva
- Upravi za veterinarstvo dostavljati mjesečna izvješća o distribuciji
ušnih markica i broju označene stoke.

Ušne markice u propisanom obliku za obvezno označavanje životinja može
proizvoditi samo proizvođač ovlašten od Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
- Uprave za veterinarstvo.

Ovlašteni proizvođač ušnih markica dužan je voditi evidenciju o proizvedenim
ušnim markicama po vrstama životinja, serijskim brojevima, tekućim brojevima,
oznakama županija kao i o isporučenim količinama i nadnevku isporuke ovlaštenoj
pravnoj osobi za izdavanje i distribuciju ušnih markica.

Uvezena stoka iz podtočke 1., 2., 3. i 4., ukoliko je tijekom provođenja
karantenskih mjera utvrđena zdravom, mora se označiti na propisani način,
prije ukidanja i raspuštanja karantene.

Ušnom se markicom označavaju sve životinje u lijevoj uški.

Oznaka ušne markice s brojem županije, slovom serije i tekućim brojem
markice (prednji dio), mora se kod goveda nalaziti sa unutarnje strane
uške, a kod svinja, ovaca i koza s vanjske strane uške.

*6. Životinje pod selekcijskom kontrolom*

Od odredbi navedenih podtočkom 1., 2., 3. i 5. ove točke izuzimaju se
rasplodna goveda, ovce, koze i svinje pod selekcijskom kontrolom označene
propisanom ušnom markicom Hrvatskog stočarskog selekcijskog centra.

Uvezena rasplodna goveda, ovce, koze i svinje, koje se uvode pod selekcijsku
kontrolu, moraju biti označena ušnom markicom Hrvatskog stočarskog selekcijskog
centra prije ukidanja i raspuštanja karantene.

Označavanje stoke pod selekcijskom kontrolom vrši stručna služba Hrvatskog
stočarskog selekcijskog centra.

Hrvatski stočarski selekcijski centar obvezan je, na zahtjev veterinarske
inspekcije, omogućiti žurnu identifikaciju pojedinih grla pod selekcijskom
kontrolom.

*7. Ušne markice s pripadnim sadržajem*

Ušne markice se proizvode u dvije veličine i dva oblika

UŠNA MARKICA ZA GOVEDA - za sve kategorije goveda namijenjuje se ušna
markica u donjem dijelu pravokutnog oblika s trokutasto izduženim gornjim
dijelom za ovjes i spoj, zaobljenih uglova, dimenzije 49 x 42 mm, u žutoj
boji sa sljedećim oznakama: na licu prednje strane, gore u trokutastom
se dijelu navodi dvoznamenkasta brojčana oznaka županije i broj serije
(slovo) veličine 7 mm te ispod nje tekući peteroznamenkasti broj markice
utisnut znakovima crne boje, veličine 10 mm.

Na naličju prednjeg dijela markice reljefno je istaknuta u boji materijala,
oznaka u obliku elipse dimenzija osi 27 x 20 mm s tekstom: "HRVATSKA VETERINARSKA
INSPEKCIJA" te oznaka proizvođača.

Na poleđini spojnog kružnog dijela promjera 30 mm utisnuta je crnim
znakovima oznaka "HR" i dvoznamenkasta oznaka broja županije veličine znakova
od 7 mm.

UŠNA MARKICA ZA SVINJE, OVCE I KOZE - proizvodi se u obliku izduženog
pravokutnika zaobljenih uglova sa spojem na jednom kraju u dimenzijama
50 x 16 mm. Spojni dio je kružnog oblika promjera 30 mm.

Na licu prednjeg dijela utisnuta je u crnoj boji oznaka slova serije
i tekući peteroznamenkasti broj markice veličine znakova 8 mm.

Na naličju prednjeg dijela markice reljefno je istaknuta u boji materijala,
oznaka u obliku elipse dimenzija osi 20 x 12 mm s tekstom: "HRVATSKA VETERINARSKA
INSPEKCIJA" te oznaka proizvođača.

Na naličju spojnog kružnog dijela promjera 30 mm utisnuta je crnim znakovima
oznaka "HR" i dvoznamenkasta brojčana oznaka županije veličine znakova
od 5 mm.

Ušna markica za SVINJE proizvodi se u žutoj osnovnoj boji materijala.

Ušna markica za OVCE i KOZE proizvodi se u svijetlocrvenoj osnovnoj
boji materijala.

Obrasci ušnih markica za pojedine vrste životinja s pripadnim sadržajem
i propisani obrasci dokumentacije o obveznom označavanju stoke: "Registar
označene rasplodne stoke" (Obrazac br. 1.) i "Evidencija označene stoke"
(Obrazac br. 2.), tiskani su uz ovu naredbu i čine njezin sastavni dio.

VII. FINANCIRANJE MJERA

Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti životinja koje se sufinanciraju
ili financiraju iz Proračuna Republike Hrvatske jesu:

- uzimanje krvi za serološku pretragu na enzootsku leukozu goveda, osim
uzimanja kod muških rasplodnih životinja i prodaje životinja;

- laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala radi utvrđivanja
postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8. Zakona o zdravstvenoj
zaštiti životinja i veterinarskoj djelatnosti ("Narodne novine", br. 52/91,
64/91, 26/93 i 29/94) ako se postupa u skladu s odredbom članka 29. citiranog
zakona;

- kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon vakcinacije protiv
newcastleske bolesti;

- pretrage uzoraka krvi na brucelozu i enzootsku leukozu goveda (ako
su pozitivna grla uklonjena ili strogo izolirana), osim kod muških rasplodnih
životinja i prodaje životinja;

- bakteriološke pretrage uzoraka mlijeka u provođenju programa suzbijanja
poremećene sekrecije vimena;

- imunoprofilaktičke i dijagnostičke mjere na oslobođenim područjima;

- kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage radi razjašnjenja
zdravstvenog problema koji može nanijeti značajne gospodarstvene štete
i poremećaje, na zahtjev Ministarstva poljoprivrede i šumarstva - Uprave
za veterinarstvo;

- pričuva vakcina i potrebitih dijagnostičkih sredstava.

VIII. PROVOĐENJE MJERA

Provoditelji mjera propisanih pod točkom II i III ove naredbe dužni
su donijeti program njihovog provođenja te isti dostaviti veterinarskoj
inspekciji pri Uredima za gospodarstvo županija odnosno Grada Zagreba.

Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom naredbom obavljat će Hrvatski
veterinarski institut (Veterinarski institut Zagreb, Veterinarski zavodi:
Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci i Centar za peradarstvo). Dijagnostiku
virusnih bolesti riba propisanih ovom naredbom te dijagnostiku Američke
i Europske gnjiloće pčelinjeg legla obavljat će Zavod za biologiju i patologiju
riba i pčela, dok će dijagnostiku infekciozne anemije kopitara obavljati
Zavod za zarazne bolesti Veterinarskog fakulteta u Zagrebu.

Jedinstvene cijene veterinarskih usluga što se provode temeljem odredbi
ove naredbe, utvrđuje uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva,
Hrvatska veterinarska komora.

IX. ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem na snagu ove naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite
životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1996.
godini ("Narodne novine", br. 107/95).

Ova naredba stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 322-01/96-01/118
Urbroj: 525-06-95-01
Zagreb, 17. prosinca 1996.

Ministar
poljoprivrede i šumarstva:
**mr. Zlatko Dominiković, dipl. ing.** v. r.

![](dodatni/366143.gif)

![](dodatni/366144.gif)

![](dodatni/366145.gif)

Naredba, NN 109/1996-2149