## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-136 od 26

### NN 33/1997 (28.3.1997.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-136 od 26

# ZAVOD ZA PLATNI PROMET

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić, predsjednik
Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Nikola Filipović, Ante Jelavić Mitrović,
mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje Momčinović, Ivan Marijan
Severinac i Mladen Žuvela, u povodu prijedloga Općinskog vijeća općine
Gornji Kneginec i Općinskog odbora HDZ-a općine Gornji Kneginec, na sjednici
održanoj dana 26. ožujka 1997. godine, donio

## **RJEŠENJE**

1. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti
s Ustavom i zakonom Odluke Vlade Republike Hrvatske o raspisivanju izbora
za članove predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave i jedinica
lokalne uprave i samouprave ("Narodne novine", br. 16/97).

2. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti akta navedenog
u izreci (u nastavku: osporena odluka) zajednički su predložili Općinsko
vijeće općine Gornji Kneginec i Općinski odbor HDZ-a općine Gornji Kneginec
(u nastavku: predlagatelji), a pozivom na članak 15. Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 13/91).

Predlagatelji smatraju da nema zakonske osnove za raspisivanje izbora
i u općini Gornji Kneginec jer da u toj općini nije došlo ni do raspuštanja
predstavničkog tijela, niti do područnih izmjena pa se osporenom odlukom
nezakonito skraćuje mandat njihovih vijećnika, koji su izabrani na demokratskim
izborima 1995. godine.

Stoga su, po mišljenju predlagatelja, osporenom odlukom od izbora trebale
biti izostavljene jedinice lokalne samouprave i jedinice lokalne uprave
i samouprave u kojima članovima njihovih predstavničkih tijela još traje
mandat.

Iz tih razloga predlagatelji smatraju da osporena odluka nije u skladu
s odredbama članka 5. Ustava Republike Hrvatske, članka 21. stavak 1. i
članka 81. stavak 1. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi ("Narodne novine",
br. 90/92, 94/93 i 117/93) te članka 4. stavak 2. i članka 8. Zakona o
izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave i jedinica
lokalne uprave i samouprave ("Narodne novine", br. 90/92, 69/95, 59/96
i ispr. 63/96) pa predlažu njeno ukidanje.

Tijekom postupka, prijedlog je dostavljen Vladi Republike Hrvatske i
Ministarstvu uprave radi očitovanja na navode predlagatelja, a u skladu
s člankom 16. navedenog Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
te člankom 40. stavak 1. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 29/94).

Vlada Republike Hrvatske nije se očitovala na prijedlog, dok je Ministarstvo
uprave svoje očitovanje dostavilo u vidu promemorije o raspisivanju izbora
u jedinicama lokalne samouprave u kojima su predstavnička tijela izabrana
nakon raspuštanja predstavničkih tijela izabranih na prvim izborima za
predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave 1993. godine.

Ministarstvo uprave smatra da se osporena odluka odnosi na sve jedinice
lokalne samouprave i uprave, utvrđene Zakonom o područjima županija, gradova
i općina u Republici Hrvatskoj ("Narodne novine", br. 10/97, u nastavku:
Zakon o područjima), jer je od stupanja na snagu tog Zakona na snazi i
ustroj lokalnih jedinica utvrđen tim Zakonom.

Nije sporno, navodi Ministarstvo uprave, da se uslijed raspisanih izbora
u predstavničkim tijelima lokalnih jedinica u kojima je došlo do ponovnih
izbora 1995. godine, neće ostvariti četverogodišnji mandat tada izabranih
vijećnika. No, po mišljenju istog Ministarstva, naknadni izbori su bili
posljedica raspuštanja predstavničkih tijela u tim jedinicama, što se smatra
poremećajem u radu tog tijela koji se može otkloniti samo novim izborima,
koji u tom slučaju nisu redovni i uslijed kojih niti mandat novoizabranih
vijećnika ne mora nužno trajati četiri godine.

Nadalje, kako je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova
predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave ("Narodne novine", br.
59/96), koji je na snazi od 25. srpnja 1996., došlo do izmjena u izbornom
sustavu, to po mišljenju Ministarstva uprave, nije moguće zadržati predstavničko
tijelo čiji članovi su izabrani po drukčijem izbornom sustavu.

Ustavni sud Republike Hrvatske, temeljem članka 125. al. 1. i 2. odlučuje
o suglasnosti zakona s Ustavom i suglasnosti drugih propisa s Ustavom i
zakonom.

Prijedlog predlagatelja o pokretanju postupka za ustavnosudsku ocjenu
osporenog akta uslijed navodne sumnje u njegovu ustavnost i zakonitost
nije prihvaćen iz ovih razloga:

Osporenu odluku je 12. veljače 1997. donijela Vlada Republike Hrvatske
na temelju ovlasti iz članka 4. stavak 1. navedenog Zakona o izboru članova
predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave i jedinica lokalne uprave
i samouprave (u nastavku: Zakon o izboru).

Tom su Odlukom raspisani izbori za članove općinskih vijeća, gradskih
vijeća, županijskih skupština te Gradske skupštine Grada Zagreba, i to
na dan 13. travnja 1997. (t. I.), a odluka je stupila na snagu danom objave
u "Narodnim novinama", tj. 12. veljače 1997. (t. II.).

Navedenim Zakonom o područjima, koji je na snazi od 7. veljače 1997.,
utemeljene su županije, gradovi i općine u Republici Hrvatskoj, određen
je njihov naziv, područje i sjedište te su uređena i druga pitanja od važnosti
za teritorijalno ustrojstvo jedinica lokalne samouprave i uprave (članak
1.).

Općina Gornji Kneginec se nalazi u sastavu Varaždinske županije - članak
10. Zakona o područjima.

Zakon o područjima u svojim odredbama nema posebnih uređenja glede djelovanja
predstavničkih tijela te trajanja mandata vijećnika predstavničkih tijela
jedinica lokalne samouprave i jedinica lokalne uprave i samouprave u kojima
je došlo do raspuštanja predstavničkog tijela i njegovog ponovnog izbora.

Prijelazne i završne odredbe tog Zakona (članci 32., 33., 34. i 35.),
odnose se na rad predstavničkih tijela onih jedinica lokalne samouprave
i jedinica lokalne uprave i samouprave u kojima je došlo do područnih promjena
ili se radi o novoustrojenim jedinicama.

Kako se niti osporenom odlukom posebno ne izdvaja bilo koja jedinica
lokalne samouprave, odnosno lokalne uprave i samouprave, obveza provođenja
izbora za članove predstavničkih tijela tih jedinica odnosi se na sve zakonom
utemeljene jedinice lokalne samouprave i uprave u Republici Hrvatskoj.

Slijedi, dakle, ocjena da se obveza provedbe izbora za članove predstavničkog
tijela općine - općinsko vijeće, odnosi i na općinu Gornji Kneginec, u
kojoj je izbor postojećeg predstavničkog tijela posljedica ponovljenih
izbora zbog njegovog raspuštanja.

Iz tih razloga osporenom odlukom nije povrijeđena odredba članka 4.
stavak 2. Zakona o izboru, prema kojoj se izbori za članove predstavničkih
tijela jedinica lokalne samouprave, odnosno jedinica lokalne uprave i samouprave,
moraju održati najkasnije 60 dana nakon isteka mandata ili raspuštanja
predstavničkog tijela.

Osporenom odlukom nisu povrijeđene odredbe članka 5. Ustava Republike
Hrvatske, kojima je utvrđeno da u Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti
u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom te da
je svatko dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike.

U pogledu navoda o povredi članka 21. stavka 1. Zakona o lokalnoj samoupravi
i upravi i članka 2. Zakona o izboru, valja navesti slijedeće:

Mandat člana predstavničkog tijela je vrijeme na koje je taj član izabran
radi obavljanja dužnosti vijećnika tog predstavničkog tijela.

Prema odredbi članka 21. stavak 1. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi,
mandat članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave traje
4 godine, a prema odredbi članka 2. stavak 2. Zakona o izboru, članovi
predstavničkog tijela se biraju na neposrednim izborima, tajnim glasovanjem
i na vrijeme od 4 godine.

Razlozi prestanka četverogodišnjeg mandata i prije isteka tog vremena
navedeni su u članku 8. Zakona o izboru.

Iz navedenih zakonskih odredbi proizlazi da mandat članova predstavničkog
tijela jedinica lokalne samouprave i jedinica lokalne uprave i samouprave
prestaje istekom vremena na koje su isti izabrani, a to je izborom novih
članova, osim dakako, u slučaju nastupa zakonom utvrđenih okolnosti kada
taj mandat može prestati i prije.

Nesporno je stoga da će i mandat sadašnjim članovima predstavničkih
tijela jedinica lokalne samouprave i jedinica lokalne uprave i samouprave,
ustrojenih Zakonom o područjima, prestati izborom novih članova tih tijela,
a koji će biti izabrani na izborima raspisanim osporenom odlukom.

Stoga, pogrešno smatraju predlagatelji da zakonske odredbe o četverogodišnjem
mandatu čine odluku Vlade Republike Hrvatske o raspisivanju izbora nezakonitom
u dijelu u kojem se ona odnosi i na lokalne jedinice u kojima članovima
predstavničkog tijela do dana izbora ne istječe četverogodišnji mandat,
budući da su zbog raspuštanja predstavničkog tijela izabrani naknadno (u
konkretnom slučaju općine Gornji Kneginec na ponovljenim izborima 1995.
godine). Ovo stoga što već iz samog Zakona o izboru, kao i iz Zakona o
lokalnoj samoupravi i upravi, jasno proizlazi da odredbe o četverogodišnjem
mandatu nemaju apsolutno značenje i da Zakon, djelomično expressis verbis
(članak 8. Zakona o izboru) - kada se radi o individualnom prestanku mandata
iz razloga koji se tiču samo osobe konkretnog člana predstavničkog tijela,
a djelomično posredno npr. kroz odredbe o raspuštanju predstavničkog tijela
(članak 4. Zakona o izboru), predviđa i druge razloge prestanka mandata
prije isteka vremena članovima predstavničkog tijela, osim onih iz članka
8. Zakona o izboru.

Također se napominje da bi drugačije tumačenje odredaba o četverogodišnjem
mandatu u znatnoj mjeri onemogućilo i primjenu instituta prijevremenih
izbora, kada se za to steknu druge potrebne pretpostavke.

Istodobno Ustavni sud naglašava da takvo tumačenje odredaba o četverogodišnjem
mandatu ni u kom slučaju ne omogućava i proizvoljno raspisivanje izbora
i skraćivanje redovnog mandata članova predstavničkih tijela, već samo
ukazuje na to da pravilo o četverogodišnjem mandatu nije ograničeno samo
razlozima iz članka 8. Zakona o izboru.

Slijedom izloženog, Ustavni sud Republike Hrvatske je ocijenio da nema
osnove za sumnju u ustavnost i zakonitost osporene odluke te je, suglasno
članku 45. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske, riješeno kao u
izreci.

Objava ovog rješenja temelji se na odredbi članka 20. stavak 1. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-II-136/1997
Zagreb, 26. ožujka 1997.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crnić,** v. r.

Rješenje, NN 33/1997-492