## Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju

### NN 123/2003 (31.7.2003.), Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju

# HRVATSKI SABOR

1742

Na
temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZNANSTVENOJ DJELATNOSTI I VISOKOM OBRAZOVANJU

Proglašavam
Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, koji je donio Hrvatski
sabor na sjednici 17. srpnja 2003.

Broj:
01-081-03-2660/2

Zagreb,
23. srpnja 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O ZNANSTVENOJ DJELATNOSTI I VISOKOM OBRAZOVANJU

I.
OPĆE ODREDBE

Predmet
normiranja

Članak
1.

(1)
Ovim se Zakonom uređuju sustavi znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja.

(2) Pod
pojmom znanstvene djelatnosti u smislu ovoga Zakona podrazumijevaju se
znanstvena i razvojna istraživanja.

Osnovna
načela o znanosti i visokom obrazovanju

Članak
2.

(1)
Znanstvena djelatnost i visoko obrazovanje predstavljaju djelatnosti od
posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i sastavni su dio međunarodnog, posebno
europskoga, znanstvenoga, umjetničkog i obrazovnog prostora.

(2)
Znanstvena djelatnost se temelji na:

– slobodi i autonomiji stvaralaštva,

– etičnosti znanstvenika,

– javnosti rada,

– povezanosti sa sustavom obrazovanja,

– međunarodnim mjerilima kvalitete,

– poticanju i uvažavanju specifičnosti nacionalnih sadržaja i

– zaštiti intelektualnog vlasništva.

(3)
Visoko obrazovanje se temelji i na:

– akademskim slobodama, akademskoj samoupravi i autonomiji
sveučilišta,

– otvorenosti visokih učilišta prema javnosti, građanima i lokalnoj
zajednici,

– nedjeljivosti sveučilišnoga nastavnog rada i znanstvenog
istraživanja, odnosno umjetničkog stvaralaštva,

– uzajamnosti i partnerstvu pripadnika akademske zajednice,

– europskoj humanističkoj i demokratskoj tradiciji te uskla­đivanju s
europskim sustavom visokog obrazovanja,

– poštivanju i afirmaciji ljudskih prava,

– jedinstvu stručnog i obrazovnog rada u svrhu osposobljavanja za
specifična stručna znanja i vještine,

– konceptu cjeloživotnog obrazovanja,

– povezanosti s predtercijarnim obrazovanjem te

– interakciji s društvenom zajednicom i obvezi sveučilišta,
veleučilišta, visokih škola i javnih znanstvenih instituta da razviju društvenu
odgovornost studenata i drugih članova akademske i znanstvene zajednice.

Zadaće
visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta

Članak 3.

(1) Zadaće sveučilišta su znanstveno, umjetničko i
razvojno istraživanje, posebice ostvarivanje znanstvenih programa od strateškog
interesa za Republiku Hrvatsku, umjetničko stva­ralaštvo i stručni rad te na
njima utemeljeno preddiplomsko, diplomsko i poslijediplomsko obrazovanje. Svoje
zadaće sveuči­lište ostvaruje u skladu s potrebama zajednice u kojoj djeluje.

(2) Zadaće visokih škola i veleučilišta su stručno
visoko obrazovanje, umjetnička i stručna djelatnost u skladu s potrebama
zajednice u kojoj djeluju.

(3)
Zadaća javnih znanstvenih instituta je znanstveno istra­živanje. Posebice,
javni znanstveni instituti imaju zadaću ostvarivati znanstvene programe od
strateškog interesa za Republiku Hrvatsku te, zajedno sa sveučilištima,
uspostavljati znanstvenu infrastrukturu od interesa za cjelokupni sustav
znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja. Javni znanstveni instituti
sudjeluju u procesu visokog obrazovanja sukladno ovom Zakonu.

Akademska
zajednica i njene slobode

Članak 4.

(1) Akademsku zajednicu čine svi nastavnici,
suradnici, studenti i drugi sudionici u procesu visokog obrazovanja.

(2) Visoko obrazovanje u Republici Hrvatskoj temelji
se na akademskim slobodama, akademskoj samoupravi i autonomiji sveučilišta, u
skladu s Ustavom, međunarodnim ugovorima i ovim Zakonom.

(3) Akademske slobode pripadaju svim članovima akadem­ske
zajednice a obuhvaćaju slobodu znanstvenog i umjetničkog istraživanja i
stvaralaštva, poučavanja, međusobne suradnje i udruživanja, sukladno Ustavu
Republike Hrvatske, međunarod­nim ugovorima i ovom Zakonu.

(4) Akademska samouprava na visokim učilištima u
Republici Hrvatskoj obuhvaća:

– utvrđivanje pravila studiranja i
upisa studenata,

– izbor čelnika i nastavnika,

– upravljanje resursima s kojima
raspolažu visoka učilišta.

(5) Autonomija sveučilišta na svim sveučilišnim
visokim učilištima u Republici Hrvatskoj, sukladno ovom Zakonu, obuhvaća:

– uređenje unutarnjeg ustroja,

– utvrđivanje obrazovnih,
znanstvenih, umjetničkih i struč­nih programa,

– financijsku autonomiju u skladu s
ovim Zakonom,

– odlučivanje o prihvaćanju
projekata i međunarodnoj suradnji,

– ostale oblike autonomije,
sukladno ovom Zakonu.

(6) Akademske slobode, akademska samouprava i
autonomija sveučilišta uključuju i odgovornost akademske zajednice prema
društvenoj zajednici u kojoj djeluje.

Primjena
propisa o ustanovama

Članak 5.

(1) Ako ovim Zakonom nije određeno drukčije, na
visoka učilišta i ustanove u sustavu znanstvene djelatnosti primjenjuju se
odredbe Zakona o ustanovama.

(2) Ustanove u sustavu znanstvene djelatnosti i
visokog obrazovanja mogu se udruživati u zajednice ustanova, sukladno Zakonu o
ustanovama. Tako uspostavljene zajednice imaju prava i obveze u odnosu na svoje
sastavnice sukladno aktu o osnivanju i statutu.

(3) Zajednica sveučilišta je ustanova u koju se
udružuju dva ili više sveučilišta i koja ima sva prava i obveze sveučilišta,
sukladno ovom Zakonu i Zakonu o ustanovama. Njezino ustrojstvo uređuje se aktom
o osnivanju i statutom.

II.
NACIONALNO VIJEĆE ZA ZNANOST I NACIONALNO VIJEĆE ZA VISOKO OBRAZOVANJE

 Zadaće Nacionalnog vijeća za znanost

Članak
6.

(1)
Nacionalno vijeće za znanost je stručno i savjetodavno tijelo koje se brine za
razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustava znanosti u
Republici Hrvatskoj, sukladno ovome Zakonu.

(2)
Radi izvršenja svoje zadaće Nacionalno vijeće za znanost:

 1.  raspravlja pitanja od važnosti za znanstvenu
djelatnost te predlaže i potiče donošenje mjera za njezino unapređenje,

 2.  predlaže ministru nadležnom za poslove
znanosti i visokog obrazovanja (u daljnjem tekstu: ministar) pravilnik o
vrednovanju znanstvenih projekata, kolaborativnih znanstvenih programa i
znanstvenih organizacija (članak 22.),

 3.  nadzire kvalitetu znanstvenih organizacija te
ih vrednuje sukladno ovom Zakonu i utvrđenim kriterijima,

 4.  utvrđuje znanstvena i umjetnička područja,
polja i grane te interdisciplinarna znanstvena i umjetnička područja,

 5.  imenuje područna znanstvena i umjetnička
vijeća te matične odbore za pojedina polja,

 6.  pobliže utvrđuje uvjete za stjecanje
znanstvenih zvanja, u skladu s ovim Zakonom,

 7.  utvrđuje uvjete koje trebaju ispuniti
znanstvene organizacije da bi dobile ovlaštenje za provođenje postupka izbora u
znanstvena zvanja,

 8.  provodi vrednovanje znanstvenih projekata,
kolaborativnih znanstvenih programa, natječaja za nabavku znanstvene opreme i
infrastrukture i suradničkih radnih mjesta, te predlaže ministru njihovo
financiranje,

 9.  daje mišljenje o znanstvenim projektima na
zahtjev neovisnih izvora financiranja znanstvene djelatnosti

10. predlaže proglašavanje znanstvenih centara izvrsnosti i provodi
njihovo vrednovanje,

11. daje mišljenje o osnivanju znanstveno-tehnologijskih par­kova te

12. obavlja i druge poslove utvrđene ovim Zakonom i drugim propisima.

Zadaće
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje

Članak 7.

(1) Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje je
stručno i savjetodavno tijelo koje brine za razvitak i kvalitetu cjelokupnog
sustava visokog obrazovanja Republike Hrvatske.

(2) Radi izvršenja svoje zadaće Nacionalno vijeće za
visoko obrazovanje:

1. predlaže i potiče donošenje
mjera za unapređenje visokog obrazovanja,

2. predlaže projekciju mreže javnih
visokih učilišta u Re­pub­lici Hrvatskoj,

3. daje suglasnost na uvjete Rektorskog zbora i Vijeća veleučilišta i
visokih škola za stjecanje znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih i
nastavnih zvanja,

4. predlaže ministru pravilnike o
mjerilima i kriterijima za osnivanje i vrednovanju visokih učilišta i
studijskih programa,

5. imenuje recenzente i daje
mišljenje o osnivanju novih visokih učilišta i studijskih programa,

6. provodi vrednovanje visokih
učilišta i studijskih programa te predlaže ministru izdavanje dopusnica (članak
51.),

7. obavlja i druge poslove utvrđene
ovim Zakonom i drugim propisima.

Zajedničke
zadaće Nacionalnog vijeća za znanost i
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje

Članak 8.

Radi izvršenja svojih zajedničkih zadaća Nacionalno
vijeće za znanost i Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje:

1. predlažu Vladi Republike
Hrvatske raspodjelu financijskih sredstava predviđenih u proračunu Republike
Hrvatske za znanstvenu djelatnost i visoko obrazovanje,

2. raspravljaju pitanja vezana uz
policentrični sustav znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja u Republici
Hrvatskoj te predlažu i potiču mjere za njegov razvoj,

3. predlažu i potiču mjere za
sudjelovanje drugih subjekata, posebno drugih organa državne uprave, organa
lokalne samouprave te gospodarskih subjekata u sustavu znanstvene djelatnosti i
visokog obrazovanja,

4. predlažu mjere i poduzimaju
aktivnosti za afirmaciju i napredovanje znanstvenog i nastavnog podmlatka,

5. imenuju članove Savjeta za
financiranje znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja, osim onih koje
imenuje ministar (članak 14.) te

6. predlažu članove Odbora za
etiku,

7. zajedničkim sjednicama
Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje
predsjedavaju naizmjenice predsjednici ovih vijeća na rok od jedne godine,
računajući od dana prvog imenovanja ovih vijeća prema ovom Zakonu,

8. zajedničke sjednice održavaju se
najmanje jednom godišnje.

Sastav
Nacionalnog vijeća za znanost

Članak 9.

(1) Nacionalno vijeće za znanost ima predsjednika i
dvanaest članova, od kojih su četiri znanstvenika u zvanju znanstvenog
savjetnika zaposlena u znanstvenim institutima, šest redovitih profesora te tri
osobe izvan sustava znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja.

(2) Mandat predsjednika i članova Nacionalnog vijeća
za znanost je četiri godine.

(3) Nacionalno vijeće za znanost na svoje sjednice
poziva ministra te po potrebi druge članove Vlade Republike Hrvatske, koji mogu
sudjelovati u raspravi bez prava glasa.

Sastav
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje

Članak
10.

(1)
Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje ima predsjednika i dvanaest članova od
kojih su sedam sveučilišni profesori s time da je jedan od njih iz područja
obrazovanja nastavnika, dva profesori visoke škole, dva znanstvenika zaposlena
u znanstvenom institutu te dvije osobe izvan sustava znanstvene djelatnosti i
visokog obrazovanja.

(2)
Mandat predsjednika i članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje je
četiri godine.

(3)
Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje na svoje sjednice poziva ministra te po
potrebi druge članove Vlade Republike Hrvatske, koji mogu sudjelovati u
raspravi bez prava glasa.

Način
imenovanja članova Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje

Članak 11.

(1) Članove Nacionalnog vijeća za znanost i
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje i njihove predsjednike imenuje
Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, vodeći računa o
zastupljenosti predstavnika svih područja znanosti i umjetnosti, svih regija, a
kod Nacionalnog vijeća za znanost i o zastupljenosti znanstvenika iz
gospodarstva.

(2) Članovi Nacionalnog vijeća za znanost su vrhunski
znanstvenici osobito oni koji imaju svjetski priznate znanstvene radove iz više
znanstvenih polja.

(3) Hrvatski sabor, sukladno stavku 1. ovoga članka,
svake dvije godine imenuje po šest članova Nacionalnog vijeća za znanost i
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, a predsjednike navedenih tijela
imenuje svake četiri godine.

(4) Državni dužnosnici, ravnatelji znanstvenih
instituta, rektori i prorektori sveučilišta te dekani veleučilišta, fakulteta i
visokih škola ne mogu biti članovi Nacionalnog vijeća za znanost ni Nacionalnog
vijeća za visoko obrazovanje.

(5) Kandidate za članove i predsjednika Nacionalnog
vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje utvrđuje Vlada
Republike Hrvatske na temelju prijedloga koje podnose znanstveni instituti,
Rektorski zbor, sveučilišni senati, Vijeće veleučilišta i visokih škola,
Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Hrvatska gospodarska komora, udruge
poslodavaca, sindikati u znanosti te znanstvenici i članovi akademske zajednice
na temelju javno objavljenog poziva za predlaganje kandidata.

Razrješenje
članova Nacionalnog vijeća za znanost i
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje

Članak 12.

(1) Predsjednika ili člana Nacionalnog vijeća za
znanost i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje Hrvatski sabor može
razriješiti dužnosti na prijedlog Vlade Republike Hrvatske i Nacionalnog vijeća
za znanost, odnosno Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje i prije isteka
vremena na koje je imenovan ako:

1. sam zatraži razrješenje,

2. stupi na dužnost koja priječi
rad u Nacionalnom vijeću za znanost, odnosno Nacionalnom vijeću za visoko
obrazovanje,

3. ne ispunjava svoju dužnost,

4. izgubi sposobnost obnašanja dužnosti,

5. svojim postupcima povrijedi ugled dužnosti koju obnaša.

(2) U
slučaju razrješenja iz stavka 1. ovoga članka Hrvatski sabor će na prijedlog
Vlade Republike Hrvatske imenovati novog predsjednika ili člana na vrijeme do
isteka mandata razriješenog predsjednika ili člana. Novi će se predsjednik ili
član predložiti na temelju prije prikupljenih prijedloga prema članku 11.
stavku 4. ovoga Zakona.

Rad
i odlučivanje Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje

Članak 13.

(1) Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno vijeće
za visoko obrazovanje donose poslovnike o svom radu u skladu s ovim Zakonom i
drugim propisima.

(2) Za raspravu o nekom pitanju ili za praćenje nekog
područja Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje
mogu osnovati svoja radna tijela u čijem radu mogu sudjelovati i osobe koje
nisu članovi Nacionalnog vijeća za znanost ili Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje.

(3) Raspravljajući o pitanjima iz svoje nadležnosti
Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje mogu
tražiti mišljenje nadležnog ministarstva i odgovarajućih stručnjaka.

(4) Članovi Nacionalnog vijeća za znanost i
Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje te članovi radnih tijela izuzet će se
od odlučivanja o pitanjima kada kod njih postoji sukob interesa. Pitanje
izuzeća članova Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje pobliže se uređuje poslovnicima o radu tih tijela.

(5) Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno vijeće
za visoko obrazovanje raspravljaju pitanja od zajedničkog interesa najmanje
jednom godišnje na zajedničkim sjednicama. Zajednički rad utvrđuje se posebnim
Poslovnikom o zajedničkom radu Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog
vijeća za visoko obrazovanje. Ako Poslovnikom nije određeno drukčije, na zajed­ničkim
se sjednicama odlučuje većinom ukupnog broja članova obaju tijela.

(6) Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno vijeće
za visoko obrazovanje donose program rada za mandatno razdoblje te godišnji
program rada koje potvrđuje ministar. Za svoj rad Nacionalno vijeće za znanost
i Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje odgovorni su Hrvatskom saboru kojem
najmanje jednom godišnje podnose izvještaj.

(7) U slučajevima kada Nacionalno vijeće za znanost
ili Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje ministru predlažu dono­šenje kakvog
općeg akta ili odluke, a ministar takav prijedlog ne prihvati, zatražit će
ponovno razmatranje predmetnog prijedloga. Ako ni nakon tako provedenog
postupka ne dođe do usugla­šavanja o spornom pitanju o njemu će odlučiti Vlada
Republike Hrvatske.

(8) Administrativne i stručne poslove za Nacionalno
vijeće za znanost i Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje obavlja Agencija za
znanost i visoko obrazovanje (članak 15.).

Savjet
za financiranje znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja

Članak
14.

(1)
Savjet za financiranje znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja (u daljnjem
tekstu: Savjet) je stručno tijelo Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog
vijeća za visoko obrazovanje. Savjet čini petnaest članova i to tako da su u
njemu tri člana sa znanstvenih instituta, šest članova sa sveučilišta, dva člana
s veleučilišta, dva predstavnika sindikata te dva predstavnika koje u Savjet
imenuje ministar.

(2)
Članove Savjeta zajednički imenuju Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno
vijeće za visoko obrazovanje većinom ukupnog broja glasova obaju tijela na temelju
prijedloga Rektorskog zbora, Vijeća veleučilišta i visokih škola, javnih
znanstvenih instituta, sveučilišta, veleučilišta i visokih škola te
Ministarstva i sindikata. Mandat članova Savjeta traje četiri godine.

Agencija
za znanost i visoko obrazovanje

Članak
15.

(1)
Agencija za znanost i visoko obrazovanje (u daljnjem tekstu: Agencija) je
specijalizirana ustanova koju uredbom osniva Vlada Republike Hrvatske radi
provođenja stručnih poslova pri vrednovanju znanstvene djelatnosti i visokog
obrazovanja te obavljanja poslova vezanih uz priznavanje diploma i
kvalifikacija, sukladno ovom Zakonu.

(2)
Ustroj i način rada Agencije utvrđuju se osnivačkim aktom.

(3)
Agencija obavlja stručne poslove u postupku vrednova­nja:

1. znanstvenih organizacija, odnosno visokih učilišta,

2. znanstvenih projekata i kolaborativnih znanstvenih programa
prijavljenih na natječaje Ministarstva, znanstvenih projekata prijavljenih na
natječaje drugih ministarstava i ostalih korisnika proračuna kao i znanstvenih
projekata koje financiraju drugi izvori na njihov zahtjev,

3. nacionalne znanstvene mreže, posebice u odnosu na racionalno i
svrhovito korištenje kapitalne znanstvene op­re­me,

4. studijskih programa na visokim učilištima,

5. sustava za unapređenje i kontrolu kvalitete koji se uspostavljaju na
visokim učilištima, odnosno u postupku akreditacije studijskih programa,

6. prikuplja i obrađuje na nacionalnoj razini podatke vezane uz sustav
znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja.

(4)
Sukladno pravilniku koji donosi ministar na prijedlog Nacionalnog vijeća za
visoko obrazovanje, Agencija osigurava Hrvatskom izvještajnom centru o
akademskoj pokretljivosti i provodi osnivanje:

– nacionalne mreže za osiguravanje kvalitete visokog obrazovanja,
uključene u europsku mrežu za osiguravanje kvalitete,

– Nacionalnog informacijskog centra i nacionalne mreže ureda za
prepoznavanje diploma i kvalifikacija ostvarenih u obrazovnim sustavima izvan
Republike Hrvatske, koji su uključeni u europsku mrežu informacijskih centara
(European Network of Infomation Centers – ENIC),

(5) U
svom radu pri izvršavanju zadaća iz stavka 3. i 4. ovoga članka Agencija
angažira vanjske (domaće i inozemne) suradnike – stručnjake za određeno
područje znanstvene djelatnosti ili visokog obrazovanja.

(6)
Agencija izvješćuje Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno vijeće za visoko
obrazovanje o provedenim postupcima i njihovim rezultatima, a ta Vijeća na
temelju izvješća Agencije donose odgovarajuće odluke.

Vrednovanje
javnih znanstvenih instituta i visokih učilišta

Članak 16.

(1) Javni znanstveni instituti i visoka učilišta, kao
i njihove sastavnice, vrednuju se najmanje svakih pet godina. Rad privatnih
znanstvenih instituta vrednuje se u dijelu u kojemu se financira iz državnog
proračuna.

(2) Provjera kvalitete i učinkovitosti javnih
znanstvenih instituta i visokih učilišta obavlja se na temelju pravilnika koji
na prijedlog Nacionalnog vijeća za znanost, odnosno Nacionalnog vijeća za
visoko obrazovanje donosi ministar, uvažavajući posebnosti pojedinih područja
znanosti, umjetnosti i visokog obrazovanja.

(3) Kod provjere kvalitete i učinkovitosti javnih
znanstvenih instituta Agencija se u najvećoj mogućoj mjeri koristi međuna­rodnim
organizacijama i asocijacijama.

(4) Agencija obavlja provjeru prema godišnjem
rasporedu poslova ili na poseban zahtjev Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje, odnosno Nacionalnog vijeća za znanost i ministra a može obaviti
provjeru na vlastiti zahtjev visokog učilišta ili javnoga znanstvenog
instituta. Svoje izvješće o provjeri Agencija dostavlja Nacionalom vijeću za
znanost, odnosno Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje te ministru kao i
onome na čiji je zahtjev obavilo provjeru.

(5) Prije rasprave i odlučivanja na Nacionalnom
vijeću za znanost, odnosno Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje izvješće
Agencije dostavlja se javnom znanstvenom institutu ili visokom učilištu na koji
se ono odnosi. Javni znanstveni institut ili visoko učilište mogu u roku od 30
dana uložiti svoj prigovor na izvješće ili dati potrebno razjašnjenje o
nalazima u njemu.

(6) Nacionalno vijeće za znanost, odnosno Nacionalno
vijeće za visoko obrazovanje utvrđuju konačnu ocjenu kontrole i vrednovanja te
ih dostavljaju ministru i javnom znanstvenom institutu ili visokom učilištu
koje je vrednovano. Nacionalno vijeće za znanost odnosno Nacionalno vijeće za
visoko obrazovanje obavješ­tava javnost o rezultatima kontrole i o vrednovanju.

Vrednovanje
studijskih programa

Članak 17.

(1) Studijski programi na visokom učilištu vrednuju
se najmanje svakih pet godina.

(2) Vrednovanje studijskih programa provodi Agencija
na temelju pravilnika kojega na prijedlog Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje donosi ministar i prema godišnjem rasporedu kojeg utvrđuje
Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje. Vrednovanje će se provesti i na
posebni zahtjev Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje i ministra a može se
provesti i na vlastiti zahtjev visokog učilišta.

(3) Prije rasprave i odlučivanja na Nacionalnom
vijeću za visoko obrazovanje izvješće Agencije dostavlja se visokom učilištu na
koje se ono odnosi. Visoko učilište može u roku od 30 dana uložiti svoj
prigovor na izvješće ili dati potrebno razjaš­njenje o nalazima u njemu.

(4) Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje utvrđuje
konačnu ocjenu vrednovanja te ju dostavlja ministru i visokom učilištu koje je
vrednovano. Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje obavještava javnost o
rezultatima kontrole i o vrednovanju.

Primjena
rezultata vrednovanja

Članak
18.

(1) Na
temelju rezultata vrednovanja javnoga znanstvenog instituta ili visokog
učilišta Nacionalno vijeće za znanost odnosno Nacionalno vijeće za visoko
obrazovanje preporučuju ministru da:

1. izda
dopusnicu za rad instituta,

2. uputi pismo
očekivanja ili

3. uskrati
dopusnicu.

(2) Na
temelju rezultata vrednovanja studijskog programa visokog učilišta Nacionalno
vijeće za visoko obrazovanje preporučuje ministru da:

1. izda
dopusnicu za studij,

2. uputi pismo
očekivanja ili

3. uskrati
dopusnicu za studij.

(3)
Dopusnica je isprava kojom se utvrđuje da javni znanstveni institut ili visoko
učilište udovoljava standardima i uvjetima za obavljanje djelatnosti, odnosno
izvođenje pojedinog studija.

(4)
Pismo očekivanja je isprava kojom se ukazuje na nedostatke u vrsnoći rada
znanstvenog instituta ili visokog učilišta, odnosno pojedinoga studijskog
programa te izražava očekivanje da će nabrojeni nedostaci u zadanom roku biti
otklonjeni. Po isteku roka izdaje se ili rješenjem uskraćuje dopusnica.

(5) Ako
je javnom znanstvenom institutu ili visokom učilištu uskraćena dopusnica, javni
znanstveni institut ili visoko učilište rješenjem se briše iz Upisnika. Javni
znanstveni institut kojemu je uskraćena dopusnica ne može biti financiran iz
državnog proračuna.

(6) U
rješenju o uskrati dopusnice za određeni studij utvr­đuju se prava studenata o
mogućnosti završetka studija, odnosno prijelaza na studij na drugom visokom
učilištu.

(7)
Protiv rješenja o uskrati dopusnice može se pokrenuti upravni spor.

Područna
znanstvena i umjetnička vijeća i matični odbori

Članak
19.

(1)
Nacionalno vijeće za znanost imenuje područna znanstvena i umjetnička vijeća (u
daljnjem tekstu: područna vijeća) i matične odbore iz redova istaknutih
znanstvenika, umjetnika i profesora odgovarajuće struke na vrijeme od četiri
godine. Prijedloge za članove područnih vijeća i matičnih odbora daju Rektorski
zbor, sveučilišta, znanstveni instituti te članovi akademske zajednice i
znanstvenici na temelju javnog poziva za predlaganje kandidata za područna
vijeća i matične odbore.

(2)
Područna vijeća osnivaju se radi razmatranja pitanja iz nadležnosti Nacionalnog
vijeća za znanost za pojedina znanstvena i umjetnička područja navedena u
članku 6. stavak 2. ovoga Zakona. Područna vijeća sudjeluju u izboru u
znanstvena zvanja u posebnim slučajevima navedenim u članku 33. stavku 4. ovoga
Zakona.

(3)
Matični odbori sudjeluju u izboru u znanstvena i znanstveno-nastavna zvanja
sukladno ovom Zakonu i na njemu utemeljenim propisima.

(4)
Sastav područnih vijeća i matičnih odbora te način njihova rada uređuje se
detaljnije pravilnikom koji donosi Nacionalno vijeće za znanost, pri čemu se
vodi računa o pravičnoj regionalnoj zastupljenosti. Članovi matičnih odbora su
osobito svjetski priznati znanstvenici.

III.
SUSTAV ZNANSTVENE DJELATNOSTI

1.
OPĆE ODREDBE O ZNANSTVENOM RADU I DJELATNOSTI

Sloboda
znanstvenog rada i djelovanja

Članak
20.

(1)
Znanstveni rad ne podliježe nikakvim ograničenjima ili formalnim zahtjevima
osim onih koji proizlaze iz poštivanja etičnosti u znanstvenom i istraživačkom
radu, zaštite ljudskih prava te zaštite osobne i opće sigurnosti na radu.

(2)
Formalni zahtjevi vezani za obavljanje znanstvene djelatnosti i bavljenje
znanošću ne mogu biti zapreka slobodnom bavljenju znanošću i predviđene su
isključivo radi stjecanja pojedinih prava predviđenih ovim Zakonom i na njemu
utemeljenim propisima.

Znanstveni
rad

Članak 21.

(1) Znanstvenim radom u smislu ovoga Zakona bave se
znanstvenici na sveučilištima i institutima i drugim znanstvenim organizacijama
kao i osobe izabrane na suradnička radna mjesta u tim organizacijama, te drugi
znanstvenici koji su ispunili uvjete za obavljanje znanstvene djelatnosti u
skladu s ovim Zakonom.

(2) U znanstvenom radu sudjeluju studenti
poslijediplomskih sveučilišnih studija te osobe izabrane na stručna radna
mjesta prema ovome Zakonu. U znanstvenom radu mogu sudjelovati i ostali
studenti te druge osobe koje sudjeluju u znanstvenom i nastavnom procesu.

Znanstvena
djelatnost

Članak
22.

(1)
Znanstvenu djelatnost u smislu ovoga Zakona obavljaju sveučilišta i njihove
sastavnice, javni znanstveni instituti, znanstveni instituti, Hrvatska
akademija znanosti i umjetnosti kao i druge pravne osobe i njihove ustrojstvene
jedinice upisane u Upisnik znanstvenih organizacija (u daljnjem tekstu:
znanstvene organizacije).

(2)
Djelatnosti ustanova od posebnog značaja za Republiku Hrvatsku (kao što su
Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i Leksikografski zavod »Miroslav
Krleža«) uređuju se i posebnim zakonom.

Upisnik
znanstvenih organizacija i znanstvenika

Članak
23.

(1)
Ministarstvo vodi Upisnik znanstvenih organizacija i Upisnik znanstvenika.

(2)
Upis u Upisnik znanstvenika provodi se na temelju odluke o izboru u znanstveno
ili znanstveno-nastavno zvanje a u Upisnik znanstvenih organizacija na temelju
osnovanog zahtjeva zainteresirane organizacije koja se bavi znanstvenom
djelatnošću.

(3)
Ministar posebnim pravilnikom propisuje uvjete i postupak za upis u upisnike iz
stavka 1. ovoga Zakona i brisanje iz upisnika, ustroj i način njihova vođenja
te sadržaj obrazaca za podnošenje zahtjeva za upis i obrazaca za izvod iz
upisnika.

(4)
Organizacije i znanstvenici koji nisu upisani u upisnik ili koji su brisani iz
njega ne mogu se financirati iz državnog proračuna. Iznimno inozemne
organizacije i inozemni znanstvenici mogu se, iako nisu upisani u Upisnik, na
prijedlog Nacionalnog vijeća za znanost, financirati iz državnog proračuna ako
sudjeluju u projektu od značaja za Republiku Hrvatsku.

Ostali
subjekti znanstvene djelatnosti

Članak
24.

(1) Uz
fizičke osobe koje se bave znanstvenim radom i subjekte koji obavljaju
znanstvenu djelatnost, subjekti znanstvene djelatnosti su i Nacionalno vijeće
za znanost, Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, Ministarstvo, Hrvatska
akademska i istraživačka mreža (CARNet), Nacionalna zaklada za znanost, visoko
školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Nacionalna zaklada) te, sukladno sa zakonom i svojim općim aktima, nastavne
baze medicinskih, stomatoloških, veterinarskih i farmaceutskih fakulteta,
veleučilišta, visoke škole, znanstvene udruge, muzeji, arhivi i druge pravne
osobe i njihove ustrojstvene jedinice čije je djelovanje od interesa za
obavljanje znanstvene djelatnosti.

(2)
Način sudjelovanja subjekata iz stavka 1. ovoga članka u organizaciji i
provedbi znanstvene djelatnosti uređuje se zakonom, na njemu utemeljenom
propisu te odlukama nadležnih tijela.

2.
ZNANSTVENI INSTITUTI

Osnivanje
znanstvenih instituta

Članak
25.

(1)
Znanstvene institute osnivaju domaće i inozemne pravne i fizičke osobe,
sukladno odredbama ovoga Zakona i Zakona o ustanovama.

(2)
Radi ostvarivanja znanstvenih programa od strateškog interesa za Republiku
Hrvatsku, Vlada Republike Hrvatske ured­bom osniva javne znanstvene institute.

Osnovne
odredbe o unutarnjem ustroju znanstvenog instituta

Članak
26.

(1) Na
unutarnji ustroj i upravljanje javnim znanstvenim institutom i znanstvenim
institutom (u daljnjem tekstu: institut) primjenjuju se odredbe Zakona o
ustanovama, ako ovim Zakonom nije određeno drukčije.

(2)
Statut instituta donosi njegovo upravno vijeće uz suglasnost osnivača.
Suglasnost na statut javnoga znanstvenog instituta daje ministar na prijedlog
Nacionalnog vijeća za znanost.

(3)
Institut ima:

– ravnatelja,

– znanstveno vijeće,

– upravno vijeće,

– druga tijela predviđena statutom ili na njemu utemeljenim drugim
općim aktom.

(4)
Upravno vijeće instituta, sukladno statutu, čine članovi koje imenuje osnivač
te članovi koje izabere znanstveno vijeće instituta. Broj članova upravnog
vijeća instituta određuje se statutom, uz ograničenje da ne može biti manji od
tri ni veći od devet. Članovi koje imenuje osnivač čine većinu u upravnom
vijeću. Upravno vijeće vodi financijsku i poslovnu politiku, odlučuje o
raspolaganju imovinom veće vrijednosti sukladno statutu te odlučuje o pitanjima
koja statutom nisu stavljena u nadležnost drugih tijela.

(5) U znanstvenom vijeću znanstvenici i osobe
izabrane na suradnička radna mjesta ili njihovi predstavnici odlučuju o
znanstvenim i stručnim pitanjima. Znanstveno vijeće:

1. utvrđuje i provodi znanstvenu
politiku instituta,

2. raspravlja i odlučuje o
znanstvenim i stručnim pitanjima,

3. provodi dio postupka izbora u
znanstvena zvanja, kad je institut za to ovlašten,

4. provodi postupke izbora na
znanstvena, suradnička i stručna radna mjesta,

5. imenuje i razrješuje dio članova
upravnog vijeća instituta, u skladu sa statutom,

6. predlaže upravnom vijeću
kandidate za natječajni odbor za izbor ravnatelja instituta,

7. daje upravnom vijeću instituta
prethodno mišljenje u postupku donošenja statuta te

8. obavlja druge poslove određene
odlukom o osnivanju i statutom instituta.

(6) Institut može imati znanstveni savjet. Članovi
znanstvenog savjeta su istaknuti javni djelatnici čije članstvo nije uvjetovano
sklopljenim ugovorom o radu s institutom. Ustroj, nadležnosti i način rada
znanstvenog savjeta uređuje se statutom.

Sudjelovanje
instituta u visokom obrazovanju

Članak
27.

(1)
Znanstveni instituti surađuju s visokim učilištima u znanstvenom radu i
izvođenju studijskih programa u skladu sa znanstvenim programom instituta te
znanstvenim i studijskim programima visokih učilišta.

(2)
Suradnja iz stavka 1. ovoga članka potanje se uređuje ugovorom visokog učilišta
i instituta.

(3)
Visoka učilišta i instituti dogovaraju uspostavljanje znanstvene infrastrukture
od interesa za cjelokupni sustav znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja.

3.
KOLABORATIVNI ZNANSTVENI PROGRAMI, ZNANSTVENI CENTRI IZVRSNOSTI I
ZNANSTVENO-TEHNOLOGIJSKI PARKOVI

Kolaborativni
znanstveni programi

Članak
28.

(1)
Kolaborativni znanstveni program je interdisciplinarni istraživački program
koji provode sveučilišta i javni znanstveni instituti i koji se u pravilu
sastoji od većeg broja problemski povezanih znanstvenih projekata.

(2)
Kolaborativni znanstveni program predlaže senat sveučilišta ili znanstveno
vijeće javnoga znanstvenog instituta. Senat ili znanstveno vijeće imenuje
voditelja programa.

(3)
Voditelj programa predlaže nacrt programa Nacionalnom vijeću za znanost.

(4) Ako
Nacionalno vijeće za znanost prihvati nacrt programa, sveučilište ili institut
raspisuje natječaj za prijavu projekata u sklopu programa.

(5)
Konačan prijedlog programa određuju svi voditelji odabranih projekata. O tom
prijedlogu se provodi interna recenzija na sveučilištu ili javnom znanstvenom
institutu.

(6)
Nakon interne recenzije konačan prijedlog programa vrednuje Nacionalno vijeće
za znanost koje imenuje recenzente. Program se brani javno, pred članovima
Nacionalnog vijeća za znanost i recenzentima. Izvršenje programa vrednuje se na
isti način kao što se provodi obrana prijedloga programa.

Znanstveni
centar izvrsnosti

Članak
29.

(1) Znanstveni centar izvrsnosti je znanstvena
organizacija ili skupina znanstvenika koja po originalnosti, značenju i
aktualnosti rezultata svoga znanstvenog radaide u red najkvalitetnijih
organizacija ili skupina u svijetu unutar svoje znanstvene discipline.

(2) Znanstvenu organizaciju ili skupinu znanstvenika
znanstvenim centrom izvrsnosti proglašava ministar na prijedlog Nacionalnog
vijeća za znanost, uz suglasnost kandidirane znanstvene organizacije ili
skupine znanstvenika, na temelju vrednovanjaiz članka 16. ovoga Zakona
ipostupka koji obavezno uključuje međunarodnu prosudbu.

(3) Odluka ministra o proglašenju znanstvenog centra
izvrsnosti sadrži prava i obveze koje na prijedlog Nacionalnog vijeća za
znanost taj centar dobiva. Odluka se donosi na tri godine, a na temelju novog
vrednovanja u postupku predviđenim stavkom 2. može se produžiti za naredne tri
godine.

Znanstveno-tehnologijski
park

Članak
30.

(1)
Znanstveno-tehnologijski park je trgovačko društvo koje se osniva radi
komercijalizacije znanstvenih rezultata, poticanja suradnje znanstvenika i
gospodarstvenika i jačanja na znanosti temeljenog gospodarstva.

(2)
Suglasnost za korištenje naziva znanstveno–tehnologijskog parka daje ministar
na prijedlog Nacionalnog vijeća za znanost.

(3)
Znanstveno-tehnologijski park uživa porezne olakšice i druge pogodnosti kojima
se potiče ostvarivanje njegovih ciljeva, u skladu sa zakonom.

4.
ZNANSTVENICI I SURADNICI

Znanstvenici

Članak
31.

Znanstvenici
u smislu ovoga Zakona su osobe koje su sukladno ovom Zakonu izabrane u
odgovarajuća znanstvena zvanja i upisane u Upisnik znanstvenika.

Znanstvena
zvanja

Članak
32.

(1)
Znanstvena zvanja su: znanstveni suradnik, viši znanstveni suradnik i
znanstveni savjetnik. Znanstvena zvanja se stječu u postupku i pod uvjetima
predviđenim ovim Zakonom i na njemu utemeljenim propisima.

(2) Za
znanstvenog suradnika može biti izabran istraživač koji ima doktorat znanosti i
znanstvene radove koji ga afirmiraju kao priznatog znanstvenika.

(3) Za
višega znanstvenog suradnika može biti izabran istraživač koji ima doktorat
znanosti i znanstvene radove koji predstavljaju značajan doprinos znanosti.

(4) Za
znanstvenog savjetnika može biti izabran istraživač koji ima doktorat znanosti
i znanstvene radove kojima je značajno unaprijedio znanost, pri čemu će se
posebno cijeniti međunarodna afirmacija znanstvenika i međunarodna priznatost
njegova znanstvenog rada odnosno njegov značaj u okviru nacionalnih sadržaja.

(5)
Nacionalno vijeće za znanost pravilnikom koji se objavljuje u »Narodnim
novinama« detaljnije propisuje uvjete za izbor u znanstvena zvanja (vrsta i
broj znanstvenih radova, vrednovanje radova i sl.) sukladno stavcima 2.-4.
ovoga članka, na temelju kojih matični odbori i povjerenstva za ocjenu rada
znanstvenika ocjenjuju sveukupnu znanstvenu djelatnost pristupnika, vodeći
računa o posebnostima pojedinih znanstvenih i umjet­ničkih područja te
pojedinih znanstvenih polja i interdisciplinarnih područja.

(6)
Prilikom propisivanja uvjeta iz stavka 5. ovoga članka predvidjet će se
primjereno vremensko razdoblje primjene do tada važećih uvjeta kojim će se na
pravičan način omogućiti reizbor ili napredovanje onih znanstvenika koji su
svoj znanstveni rad obavljali prema tim uvjetima.

Pokretanje
postupka za stjecanje zvanja

Članak
33.

(1)
Stjecanje znanstvenog zvanja ne ovisi o radnom mjestu.

(2)
Znanstveno zvanje stječe se na temelju postupka koji zahtjevom za izbor pokreće
osoba koja smatra da ispunjava uvjete za izbor u određeno znanstveno zvanje.
Postupak može pokrenuti i znanstvena organizacija s kojom pristupnik ima ugovor
o radu.

(3)
Zahtjev za izbor u znanstveno zvanje podnosi se znanstvenoj organizaciji
ovlaštenoj za provođenje dijela postupka izbora. Ako je osoba koja se bira
zaposlena u znanstvenoj organizaciji koja je ovlaštena za provođenje dijela
postupka izbora, ta je znanstvena organizacija isključivo nadležna za
provođenje dijela postupka. Na obrazloženi zahtjev osobe koja pokreće postupak
izbora, Nacionalno vijeće za znanost može za provođenje dijela postupka
odrediti i drugu ovlaštenu znanstvenu organizaciju.

(4)
Ukoliko nijedna znanstvena organizacija nije ovlaštena za provođenje dijela
postupka izbora u pojedino znanstveno zvanje u određenom znanstvenom ili
umjetničkom polju ili interdisciplinarnom znanstvenom ili umjetničkom području,
a matični odbor za to polje ili interdisciplinarno područje nije imenovan,
postupak izbora provodi odgovarajuće područno znanstveno ili umjetničko vijeće.
Ako nijedno područno znanstveno ili umjet­ničko vijeće nije ovlašteno za
provođenje postupka, postupak izbora provodi Nacionalno vijeće za znanost.

Ovlast
za provođenje dijela postupka izbora

Članak
34.

(1)
Rješenje o ovlaštenju za provođenje dijela postupka izbora u znanstveno zvanje
izdaje ministar na temelju prijedloga Nacionalnog vijeća za znanost onoj
znanstvenoj organizaciji koja u stalnom radnom odnosu s punim radnim vremenom
ima zaposlenike sa znanstvenim zvanjem, i to najmanje petnaest u odgo­varajućem
znanstvenom području te najmanje sedam u odgo­varajućem znanstvenom polju,
odnosno interdisciplinarnom području, od čega najmanje tri znanstvena
savjetnika.

(2) Na
temelju rješenja iz stavka 1. ovoga članka to se ovlaštenje znanstvene
organizacije upisuje u Upisnik znanstvenih organizacija.

(3)
Postupak izbora u znanstvenoj organizaciji provodi struč­no tijelo kojemu su
statutom u nadležnost stavljena znanstvena pitanja.

(4)
Ovlaštena znanstvena organizacija može posebnim pravilnikom pobliže urediti
onaj dio postupka izbora u znanstvena zvanja koji ona provodi.

Postupak
izbora

Članak
35.

(1)
Zahtjev za izbor u znanstveno zvanje podnosi se ovlašte­noj znanstvenoj
organizaciji zajedno s dokazima o ispunjavanju uvjeta za izbor u određeno
zvanje. Podnositelj zahtjeva obavješ­tava odgovarajući matični odbor ili
područno znanstveno ili umjetničko vijeće o podnošenju zahtjeva.

(2)
Ovlaštena znanstvena organizacija najkasnije u roku od trideset dana od dana
primitka zahtjeva za izbor u znanstveno zvanje imenuje stručno povjerenstvo.
Stručno povjerenstvo se sastoji od najmanje tri člana koji moraju biti u istom
ili višem znanstvenom zvanju s obzirom na ono za koje se traži izbor.

(3) Stručno
povjerenstvo na temelju podnesene dokumentacije ocjenjuje jesu li ispunjeni
uvjeti za izbor te daje prijedlog da se pristupnik izabere ili ne izabere u
znanstveno zvanje. Stručno povjerenstvo svoje izvješće podnosi, u pravilu, u
roku od trideset dana od dana imenovanja.

(4) Na
temelju izvješća stručnog povjerenstva i odluke stručnog tijela iz članka 34.
stavak 3. ovoga Zakona ovlaštena znanstvena organizacija u roku od trideset
dana daje mišljenje i prijedlog odgovarajućem matičnom odboru.

(5)
Matični odbor u roku od šezdeset dana potvrđuje ili ne potvrđuje mišljenje i
prijedlog ovlaštene znanstvene organizacije. Ako matični odbor u navedenom roku
ne donese svoju odluku, smatrat će se da su mišljenje i prijedlog ovlaštene
znanstvene organizacije potvrđeni.

(6) Matični odbor neće potvrditi mišljenje i
prijedlog ovlaš­tene znanstvene organizacije ako:

1. smatra da su oni doneseni
protivno uvjetima za izbor,

2. ako su u očitoj nesuglasnosti s
podnesenim dokazima o ispunjavanju uvjeta ili

3. ako je bitno povrijeđen postupak
provođenja izbora.

(7) U slučajevima iz stavka 6. ovoga članka matični
odbor će ili sam provesti postupak izbora koji će se dovršiti u roku od
devedeset dana, ili će zatražiti od iste ovlaštene znanstvene organizacije da
ponovi postupak, ili će zatražiti od druge ovlaštene znanstvene organizacije da
pokrene novi postupak izbora.

(8) Odluka matičnog odbora je konačna. Matični odbor
će u roku od petnaest dana bez odlaganja odluku o izboru (pozitivnu ili
negativnu) dostaviti pristupniku i znanstvenoj organizaciji koja je provodila
postupak izbora, a pozitivnu odluku o izboru u znanstveno zvanje dostaviti
Ministarstvu radi upisa u Upisnik znanstvenika. Izvod iz Upisnika dostavlja se
podnositelju zahtjeva.

(9) U
slučaju da se izbor provodi po članku 33. stavku 4. ovoga Zakona zahtjev za
izbor u znanstveno zvanje podnosi se odgovarajućem matičnom odboru ili
područnom vijeću, odnosno Nacionalnom vijeću za znanost. Odgovarajući postupak
provest će se u roku od 120 dana.

(10)
Protiv odluke o izboru pristupnik nema pravo žalbe, ali može pokrenuti upravni
spor. U upravnom sporu ne može se donijeti odluka o izboru pristupnika u
znanstveno zvanje već samo ukinuti odluka i odrediti ponovno provođenje
postupka.

Rokovi
u postupku izbora i posljedice prekoračenja

Članak
36.

(1)
Rokovi u postupku izbora u znanstveno zvanje iz članka 35. ovoga Zakona ne teku
u razdobljima od 15. srpnja do 31. kolovoza te od 20. prosinca do 7. siječnja.

(2)
Prekoračenje rokova ne utječe na valjanost postupka, osim u slučaju iz članka
35. stavka 3. ovoga Zakona. U slučaju neopravdanog i znatnog prekoračenja, po
pritužbi pristupnika ili znanstvene organizacije u kojoj je pristupnik
zaposlen, matični odbor može preuzeti postupak izbora i sam ga provesti.

(3)
Ovlaštenoj znanstvenoj organizaciji koja učestalo i neopravdano ne poštuje
rokove propisane u članku 35. ovoga Zakona ministar će, uz suglasnost
Nacionalnog vijeća za znanost, oduzeti ovlaštenje za provođenje postupka izbora
u zvanje.

(4) Ako
matični odbor učestalo ne poštuje rokove propisane u članku 35. ovoga Zakona,
na zahtjev ministra pokrenut će se postupak za razrješenje predsjednika odbora,
odnosno njegovih za­kašnjenja odgovornih članova kao i za izbor novih članova.

Trajnost
zvanja i njegov prestanak

Članak
37.

(1)
Znanstveno zvanje je trajno a prestaje prelaskom u više zvanje ili njegovim
oduzimanjem.

(2)
Znanstveno zvanje može se oduzeti:

1. ako se pojave činjenice i dokazi iz kojih proizlazi da u trenutku
izbora u znanstveno zvanje pristupnik nije ispunjavao propisane uvjete za
izbor,

2. ako se utvrdi da znanstveni radovi na temelju kojih je znanstvenik
izabran u znanstveno zvanje predstavljaju plagijat ili da su istraživanja na
kojima se temelje krivotvorena te

3. u slučajevima teških povreda etičkog kodeksa.

(3) Postupak
oduzimanja zvanja može pokrenuti znanstvena organizacija, matični odbor,
područno vijeće, Nacionalno vijeće za znanost ili Odbor za etiku. Postupak
oduzimanja znanstvenog zvanja provodi se odgovarajućom primjenom odredbi članka
35. ovoga Zakona.

Počasno
zvanje

Članak
38.

(1)
Instituti i druge znanstvene organizacije svojim istaknutim umirovljenim
znanstvenim savjetnicima mogu, bez provo­đenja javnog natječaja, dodijeliti
počasno znanstveno zvanje zaslužni znanstvenik.

(2)
Zaslužni znanstvenik može, u skladu s potrebama znanstvene organizacije,
sudjelovati u znanstvenim projektima i ostalim aktivnostima.

(3)
Postupak imenovanja i prava zaslužnog znanstvenika pobliže se uređuju statutom
znanstvene organizacije.

Radna
mjesta u znanstvenim organizacijama

Članak
39.

(1)
Znanstvena radna mjesta u znanstvenim organizacijama su znanstveni suradnik,
viši znanstveni suradnik i znanstveni savjetnik.

(2)
Suradnička radna mjesta u znanstvenim organizacijamasu asistent i viši
asistent.

(3)
Stručna radna mjesta u znanstvenim organizacijamaza zaposlenike koji
sudjeluju u obavljanju znanstvene djelatnosti su stručni suradnik, viši stručni
suradnik i stručni savjetnik.

Postupak
izbora na radna mjesta

Članak 40.

(1) Postupak izbora na znanstvena, suradnička i
stručna radna mjesta uređuje se statutom znanstvene organizacije.

(2) Izbor na radna mjesta u javnim znanstvenim
organizacijama obavlja se na temelju javnog natječaja koji se objavljuje u
»Narodnim novinama«, u dnevnom tisku i na službenim internetskim stranicama znanstvene
organizacije.

(3) U slučaju kada je raspisan natječaj za znanstveno
radno mjesto u okviru istog postupka može se obaviti i izbor u znanstveno
zvanje sukladno članku 35. ovoga Zakona ukoliko ni jedan od pristupnika nema
obavljen taj izbor. U tom slučaju obavlja se izbor u znanstveno zvanje svih
pristupnika koji imaju uvjete za odnosno zvanje a do tada nisu u njega
izabrani. Nakon provedenog postupka izbora u znanstveno zvanje, znanstvena
organizacija u roku od šezdeset dana dovršava postupak izbora na radno mjesto
izborom pristupnika koji najbolje udovoljava uvjetima natječaja. U postupku
izbora znanstvena organizacija može zatražiti mišljenje kompetentnih stručnjaka
iz zemlje ili inozemstva.

(4) Znanstvena organizacija dužna je obavijestiti o
rezultatu izbora sve pristupnike u roku od petnaest dana od dana donošenja
odluke o izboru.

(5) Ako odluka o izboru na isto ili više radno mjesto
ne bude donesena do isteka roka na koji je neki od pristupnika bio izabran u
prethodnom izboru u istoj znanstvenoj organizaciji, njegov ugovor o radu traje
do donošenja odluke o izboru.

Znanstvena
radna mjesta

Članak 41.

(1) U znanstvenim organizacijama znanstvenici se
biraju na znanstvena radna mjesta. Izbor na znanstvena radna mjesta vrši se na
pet godina.

(2) Opći uvjet za izbor na znanstveno radno mjesto je
upis u Upisnik znanstvenika u istom ili višem znanstvenom zvanju. Znanstvena
organizacija može svojim statutom propisati dodatne uvjete za izbor na
znanstvena radna mjesta

(3) Natječaj za izbor na isto ili više znanstveno
radno mjesto zbog isteka roka na koji je zaposlenik izabran u prethodnom
natječaju raspisuje znanstvena organizacija tri mjeseca prije isteka roka.
Posebnom odlukom znanstvenog vijeća, i uz suglasnost zaposlenika, natječaj može
biti raspisan i ranije od godine dana prije isteka roka na koji je zaposlenik
izabran, ali ne prije nego što isteknu tri godine od njegovog prvog izbora na
radno mjesto s tim zvanjem.

(4) Ako
je u natječajnom postupku izabrana druga osoba, zaposleniku koji je do tada
radio na tom radnom mjestu ponudit će se drugo odgovarajuće radno mjesto ili će
se u nedostatku istoga pokrenuti postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza
ugovora o radu.

(5) Ako
na natječaj iz stavka 1. ovoga članka zaposlenik ne podnese prijavu ili ne bude
izabran zbog neispunjavanja uvjeta za ponovni izbor, pokrenut će se postupak
redovitog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu, bez obveze ponude drugoga
odgovarajućeg radnog mjesta.

Ugovor
o radu

Članak
42.

(1) S
osobama izabranim na znanstvena radna mjesta zaklju­čuje se ugovor o radu na
neodređeno vrijeme s obvezom pro­vođenja ponovnog izbora ili unapređenja svakih
pet godina. Ako prilikom ponovnog izbora zaposlenik ne bude izabran zbog
neispunjavanja uvjeta, postupa se prema članku 41. stavku 5. ovoga Zakona.

(2) S
osobama izabranim na znanstvena i suradnička radna mjesta koje rade na projektu
ograničena trajanja, ugovor o radu može se zaključiti na određeno vrijeme, dok
traje projekt ili njegova dionica na kojoj je ta osoba angažirana.

(3)
Obveza provođenja ponovnog izbora prestaje nakon što zaposlenik bude drugi put
izabran na znanstveno radno mjesto znanstvenog savjetnika.

(4) Na
radno mjesto znanstvenog suradnika ili višega znanstvenog suradnika zaposlenik
može biti biran najviše dva puta.

(5)
Iznimno, ako zaposlenik nakon drugog izbora ne bude izabran u više zvanje i na
odgovarajuće radno mjesto, a odlukom znanstvenog i upravnog vijeća se utvrdi
potreba za njegovim daljnjim radom, znanstvena organizacija može s njim
zaključiti ugovor o radu na određeno vrijeme u najduljem trajanju do pet
godina.

(6)
Znanstveniku u znanstvenoj organizaciji istekom kalendarske godine u kojoj je
navršio 65 godina života prestaje ugovor o radu radi odlaska u mirovinu.
Iznimno, kada postoji potreba za nastavkom rada znanstvenog savjetnika,
znanstvena organizacija može s njim zaključiti ugovor o radu na određeno
vrijeme, a najkasnije do isteka kalendarske godine u kojoj on navršava 70.
godinu života.

Suradnička
zvanja i radna mjesta

Članak 43.

(1) Suradnička zvanja i radna mjesta su asistent i
viši asistent. Izbor na radno mjesto asistenta ili višeg asistenta provodi se
na temelju javnog natječaja.

(2) S osobom koja je završila diplomski studij
znanstveni institut može zaključiti ugovor o radu na određeno vrijeme u
trajanju od najviše šest godina na suradničkom radnom mjestu asistenta.
Asistent je dužan upisati poslijediplomski studij.

(3) Ako se plaća i/ili troškovi poslijediplomskog
studija asistenta ne osiguravaju iz vlastitih prihoda javnoga znanstvenog
instituta nego iz sredstava državnog proračuna, suglasnost za zaključenje
ugovora o radu iz stavka 1. ovoga članka daje ministar.

(4) Svaki asistent ima jednog ili više mentora koje
imenuje institut na način propisan općim aktom. Mentor može biti osoba koja
svojom znanstvenom ili umjetničkom aktivnošću osigurava učinkovito obrazovanje
asistenta.

(5) Svake godine institut ocjenjuje rad asistenta.
Ocjena se temelji na pismenom izvješću mentora u kojem se vrednuje kandidatova
uspješnost u znanstvenom ili umjetničkom te nastavnom radu kao i uspješnost na
poslijediplomskom studiju. Postupak ocjenjivanja pobliže se uređuje općim aktom
instituta. Ako je ocjena rada asistenta negativna, pokreće se postupak
redovitog otkaza ugovora o radu.

(6) S asistentom koji je u roku od šest godina ili u
kraćem vremenu završio poslijediplomski studij i doktorirao, institut može
sklopiti ugovor o radu na određeno vrijeme na suradničkom radnom mjestu sa
zvanjem višeg asistenta. Trajanje tog ugovora o radu može biti najviše do
isteka razdoblja od ukupno deset godina od zaključenja ugovora o radu iz stavka
1. ovoga članka.

(7) Ako se plaća višeg asistenta ne osigurava iz
vlastitih prihoda javnoga znanstvenog instituta nego iz namjenskih sredstava
državnog proračuna, suglasnost za zaključenje ugovora o radu daje ministar.

(8) Ministar može, na traženje voditelja znanstvenog
projekta a uz suglasnost znanstvene organizacije, odobriti zapošljavanje
znanstvenih novaka za rad na projektu na teret sredstava Ministarstva.
Znanstvene organizacije mogu znanstvene novake zaposliti i bez odobrenja
ministra ako same financiraju njihov rad. Znanstveni novaci biraju se javnim
natječajem i zasnivaju radni odnos u suradničkom zvanju asistenta ili višeg
asistenta. U nastavi mogu pod istim uvjetima, sukladno ugovoru visokog učilišta
i druge znanstvene organizacije, sudjelovati i znanstveni novaci izabrani u toj
znanstvenoj organizaciji.

Stručna
zvanja i radna mjesta

Članak
44.

(1)
Stručna zvanja su stručni suradnik, viši stručni suradnik i stručni savjetnik.

(2)
Osobe u stručnim zvanjima rade na odgovarajućim radnim mjestima stručne poslove
vezane za znanstvena istraživanja.

(3)
Uvjete za izbor u stručna zvanja i izbor na odgovarajuća radna mjesta propisuje
znanstvena organizacija statutom.

Mirovanje
rokova za izbor

Članak
45.

U vrijeme porodnih dopusta, bolovanja dužih od tri
mjeseca, služenja vojne obveze, obavljanja javne dužnosti te, kada je to
opravdano, u drugim slučajevima u kojima se neka osoba nije mogla baviti
znanstvenim ili stručnim radom, u slučajevima kada je to predviđeno zakonom,
kolektivnim ugovorom ili općim aktom znanstvene organizacije, rokovi za izbor
ili reizbor u znanstveno zvanje i na radno mjesto miruju i neće se uračunavati
u rok za izbor.

Rad
izvan znanstvene organizacije

Članak
46.

Ugovorni
odnosi zaposlenika u znanstvenim organizacijama o znanstvenom ili stručnom radu
kod trećih osoba mogu se ograničiti ili uvjetovati suglasnošću matične
znanstvene organizacije kada je to predviđeno statutom ili drugim općim aktom
visokog učilišta, ako se radi o znanstvenom ili stručnom radu koji bi negativno
utjecali na rad matične znanstvene organizacije ili ako je riječ o ugovoru s
organizacijom koja svojom djelatnošću kon­kurira matičnoj znanstvenoj
organizaciji s kojom zaposlenik ima ugovor o radu.

IV.
SUSTAV VISOKOG OBRAZOVANJA

*1.
VISOKA UČILIŠTA*

A.
OSNIVANJE I POČETAK RADA VISOKIH UČILIŠTA

Vrste
visokih učilišta i njihova zadaća

Članak 47.

(1) Visoka učilišta su sveučilište te fakultet i
umjetnička akademija u njegovom sastavu, veleučilište i visoka škola.

(2) Visoka učilišta obavljaju svoju djelatnost kao
javnu službu.

(3) Sveučilište, fakultet i umjetnička akademija
osnivaju se radi obavljanja djelatnosti visokog obrazovanja, znanstvene, struč­ne
i umjetničke djelatnosti te druge djelatnosti u skladu sa zakonom i svojim
statutom. U okviru djelatnosti visokog obrazovanja ova visoka učilišta
organiziraju i izvode sveučilišne a, u skladu s ovim Zakonom, mogu organizirati
i izvoditi i stručne studije.

(4) Veleučilište i visoka škola osnivaju se radi
obavljanja djelatnosti visokog obrazovanja putem organizacije i izvođenja
stručnih studija te mogu obavljati stručnu, znanstvenu i umjet­ničku djelatnost
u skladu s ovim Zakonom i svojim statutom.

Osnivanje
visokih učilišta

Članak
48.

(1)
Sveučilišta, veleučilišta i visoke škole osnivaju se kao ustanove.

(2)
Sveučilište može osnovati i u svom sastavu imati fakultete, umjetničke
akademije i odjele te druge sastavnice sukladno zakonu.

(3)
Veleučilišta i visoke škole ne mogu osnivati druga visoka učilišta.

Javna
i privatna visoka učilišta

Članak 49.

(1) Visoka učilišta mogu biti javna i privatna.

(2) Javna visoka učilišta iz stavka 1. ovoga članka
su ona koja osniva Republika Hrvatska. Republika Hrvatska osniva sveučilište
zakonom, a veleučilište i visoku školu uredbom Vlade Republike Hrvatske.
Osnivačka prava nad visokim učilištima u ime Republike Hrvatske obnaša Vlada
Republike Hrvatske ili Ministarstvo, sukladno aktu o osnivanju ili drugom
odgovara­jućem propisu.

(3) Privatno sveučilište, veleučilište i visoka škola
osnivaju se odlukom osnivača na način propisan odredbama ovoga Zakona i
propisima koji se odnose na osnivanje ustanova.

(4) Županije, gradovi i općine osnivaju visoku školu
odlu­kom svoga predstavničkog tijela.

(5) Na visoke škole osnovane sukladno stavku 4. ovoga
članka primjenjuju se odredbe ovoga Zakona koje se odnose na privatna visoka
učilišta.

Naziv
visokih učilišta

Članak
50.

(1)
Naziv sveučilište, fakultet i umjetnička akademija, odnosno riječ »akademija«
uz naziv područja umjetnosti te veleučilište i visoka škola, ili drugi naziv
koji sadrži neki od tih pojmova, mogu nositi samo visoka učilišta osnovana
prema ovom Zakonu. Sud ili drugo nadležno državno tijelo neće odobriti upis u
odgovarajući registar pravne osobe ili njene podružnice koja nosi neki od tih
naziva, ili ako ti pojmovi čine dio naziva, ako ta pravna osoba nije osnovana u
skladu s ovim Zakonom.

(2)
Umjetnička akademija u svom nazivu može umjesto riječi »umjetnička« koristiti
naziv područja umjetnosti u kojemu djeluje.

(3) Nazive
iz stavaka 1. i 2. ovoga članka mogu iznimno koristiti i pravne osobe koje nisu
ustrojene prema ovome Zakonu, ako je to moguće prema posebnom zakonu ili ako
uporabu naziva odobri ministar.

Dopusnica
za obavljanje djelatnosti visokih učilišta i upis u Upisnik

Članak 51.

(1) Visoko učilište osnovano prema ovome Zakonu i
propisima koji se odnose na osnivanje ustanova može započeti obavljanje
djelatnosti i izvođenje određenih studija nakon upisa u Upisnik visokih
učilišta i registar ustanova pri trgovačkom sudu.

(2) Upis u Upisnik obavlja se na temelju dopusnice
kojom se utvrđuje da visoko učilište ispunjava uvjete za početak djelatnosti i
odobrava upis u Upisnik te početak rada visokog učilišta. Dopusnicu izdaje
ministar po prethodno pribavljenom pozitivnom mišljenju Nacionalnog vijeća za
visoko obrazovanje. Dopusnica se visokom učilištu izdaje i za početak izvođenja
novog studija te za osnivanje ili izvođenje studija izvan svoga sjedišta.

(3) Zahtjev za upis podnosi se ministru koji u roku
od mjesec dana traži mišljenje Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje.
Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje očituje se o zahtjevu u roku od tri
mjeseca a ministar izdaje dopusnicu u roku od mjesec dana. U slučaju da
ministar nije suglasan s mišljenjem Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje i
zatraži njegovo novo očitovanje, rok dovršenja postupka se jednokratno
produžava za tri mjeseca.

(4) Dopusnica će se izdati visokom učilištu koje ima:

1. studijski program za sveučilišne
odnosno stručne studije kvalitetom sukladan standardima država Europske unije,

2. potreban broj nastavnog i drugog
osoblja s odgo­varajućom znanstvenom i stručnom kvalifikacijom, u skladu sa
standardnim opterećenjem nastavnih obveza utvrđenih kolektivnim ugovorom za
visoko obrazovanje, pri čemu ima zaključen ugovor o radu s punim radnim
vremenom s najmanje polovicom potrebnog broja nastavnika u slučaju sveučilišta,
odnosno s najmanje jednom trećinom u slučaju veleučilišta i visokih škola. Sve­uči­lištu
koje nema u radnom odnosu najmanje polovicu potrebnog broja nastavnika a
veleučilištu i visokoj školi najmanje jednu trećinu može se izdati dopusnica uz
uvjet da u razdoblju od pet godina ravnomjerno zapošljava nastavnike do
potrebnog broja i o tome jednom godišnje izvještava ministra,

3. osiguran odgovarajući prostor i opremu, u skladu s brojem studenata
koje visoko učilište namjerava upisati i potrebama kvalitetnog studiranja,

4. osigurana potrebna novčana sredstva za svoj rad, uklju­čivši i
osigurano jamstvo prema stavku 8. ovoga članka.

(5)
Dopusnica i rješenje kojim se odbija dopusnica ili zahtjev za upis u Upisnik
visokih učilišta upravni su akti protiv kojih nije dopuštena žalba, ali se
protiv njih može pokrenuti upravni spor.

(6)
Upisnik iz stavka 1. ovoga članka vodi Ministarstvo. Ministar posebnim
pravilnikom propisuje ustroj i način vođenja Upisnika te postupak upisa.

(7) Ako
se na temelju inspekcijskog ili upravnog nadzora utvrdi da je visoko učilište
prestalo ispunjavati uvjete potrebne za dobivanje dopusnice, a uočeni se
nedostaci ne mogu otkloniti bez ozbiljnih posljedica po kvalitetu studija,
ministar će rješenjem, na prijedlog Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje,
visokom učilištu oduzeti dopusnicu. Ako se uočeni nedostaci mogu otkloniti u
roku od šest mjeseci bez ozbiljnih posljedica po kvalitetu studija, ministar će
rješenjem naložiti visokom učilištu da u tom roku otkloni nedostatke. Rješenje
o oduzimanju dopusnice upravni je akt protiv kojega nije dopuštena žalba ali se
može pokrenuti upravni spor.

(8) U
slučaju prestanka rada javnog visokog učilišta zbog oduzimanja dopusnice ili
drugog razloga, ministar će na prijedlog Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje donijeti mjere kojima će se osigurati nastavak i dovršenje studija
studentima toga visokog učilišta.

(9)
Privatna visoka učilišta dužna su prije početka rada osigurati, na način koji
utvrdi Ministarstvo, jamstvo radi osiguranja nastavka i dovršenja studija za
slučaj prestanka rada visokog učilišta ili prestanka izvođenja određenog
studija.

(10)
Obrazovni programi provedeni bez dopusnice ne smatraju se sveučilišnim ili
stručnim studijem prema ovome Zakonu niti se njihovim završetkom stječu
akademska zvanja i stupnjevi kao ni stručna zvanja. Organizatori takvih
obrazovnih programa ne mogu izdavati diplome ili druge isprave o studiju
predviđene ovim Zakonom ali mogu izdavati potvrde o završenom obrazovanju u
kojima je izričito navedeno da je riječ o obrazovnom programu koji nije
sveučilišni ili stručni studij prema ovome Zakonu te da se njime ne stječu
akademska ili stručna zvanja odnosno akademski stupnjevi.

Visoka
vjerska učilišta i njihov studij

Članak
52.

(1)
Visoka vjerska učilišta osnovana po općim aktima vjerskih zajednica imaju prava
i obveze kao i visoka učilišta iz ovoga Zakona, ako ispunjavaju uvjete iz ovoga
Zakona.

(2)
Položaj visokih vjerskih učilišta iz stavka 1. ovoga članka koja djeluju kao
fakulteti u sastavu nekog od javnih sveučilišta uređuje se ugovorom između
sveučilišta i osnivatelja učilišta.

(3)
Položaj i djelovanje katoličkih bogoslovnih fakulteta u sastavu javnih
sveučilišta i drugih vjerskih učilišta koje djeluju u okviru javnih sveučilišta
uređuju se uz poštivanje važećih međunarodnih ugovora i ugovora između
osnivatelja i sveučilišta, uz suglasnost nadležnih državnih i crkvenih vlasti.

(4)
Vjerske zajednice mogu osnivati visoka učilišta i ustrojavati studije koji nisu
vjerski sukladno odredbama ovoga Zakona koje se odnose na privatna visoka
učilišta.

B.
SVEUČILIŠTE

Osnovne
odredbe o sveučilištu

Članak
53.

(1) Sukladno
svojoj zadaći iz članka 3. ovoga Zakona sveučilišta su obrazovne ustanove koje
povezivanjem znanstvenog istraživanja, umjetničkog stvaralaštva, studija i
nastave razvijaju znanost, struku i umjetnost, pripremaju studente za
obavljanje profesionalnih djelatnosti na temelju znanstvenih spoznaja i metoda
kao i umjetničkih vrijednosti, obrazuju znanstveni i umjetnički podmladak,
sudjeluju u ostvarivanju društvenih interesa studenata te promiču međunarodnu,
posebice europsku suradnju u visokom obrazovanju te znanstvenoj i umjetničkoj
djelatnosti. O ispunjavanju svojih zadaća, posebno u izgradnji hrvatske
nacionalne kulture, sveučilišta obavještavaju javnost najmanje jednom godišnje.

(2)
Sveučilište integrira funkcije svojih sastavnica, posebno fakulteta, akademija
i odjela (dalje: funkcionalna integracija) te putem svojih tijela osigurava
njihovo jedinstveno i usklađeno djelovanje u skladu sa strateškim i razvojnim
odlukama o akademskim pitanjima i o profiliranju znanstvenih istraživanja te
jedinstveno i usklađeno djelovanje u financijskom poslovanju i pravnom prometu,
investicijama, razvojnim planovima te u nastupu prema vanjskim partnerima u
znanstvenim djelatnostima i visokom obrazovanju. Sveučilište osigurava
unutarnju i vanjsku mobilnost studenata i nastavnika, racionalno korištenje
ljudskih i materijalnih resursa, razvoj multidisciplinarnih studija te nadzor i
stalni rast kvalitete kao i konkurentnosti nastavnoga, znanstvenoga,
umjetničkog i stručnog rada. Sveučilište razvija jedinstveni informacijski i
knjižnični sustav.

Ustroj
sveučilišta i njegove sastavnice

Članak 54.

(1) Sveučilište je ustanova koja osniva i provodi
sveučilišne studije u najmanje dva znanstvena i/ili umjetnička područja u većem
broju polja te interdisciplinarne studije kao autonomni i integrirani proces,
neposredno ili putem svojih fakulteta, umjet­ničkih akademija i odjela koje
osniva sukladno ovom Zakonu. Sveučilište i njegova visoka učilišta (fakulteti i
umjetničke akademije) mogu sukladno ovome Zakonu provoditi i stručne studije.

(2) Sveučilište može kao sastavnice (podružnice,
ustanove ili pravne osobe) imati fakultete, umjetničke akademije, odjele i
institute te druge sastavnice i to: zaklade, fondacije, udruge, studentske
centre, zdravstvene ustanove, knjižnice, tehnologijske centre, informatičke,
kulturne, sportske kao i one sastavnice (ustanove ili trgovačka društva) koji
služe zadovoljavanju potreba studenata i sveučilišta.

(3) Statutom sveučilišta, aktom o osnivanju te općim
aktima sastavnica utvrđuje se način upravljanja koji osigurava integriranost
funkcija sveučilišta i ostvarenje interesa i ciljeve radi kojih je sveučilište
osnovalo sastavnicu.

(4) Djelovanje pojedinih sastavnica, posebice razina
njihovih ovlasti u pravnom prometu i poslovanju, utvrđuje se statutom sveučilišta
i aktom o njihovu osnivanju. Aktom o osnivanju može se predvidjeti davanje
suglasnosti osnivača na statut.

(5) Odluke o statusnoj promjeni sastavnica u okviru
sve­učilišta ili izlasku pojedinih sastavnica iz sveučilišta donosi senat
dvotrećinskom većinom ukupnog broja glasova. Statutom sve­učilišta detaljnije
se uređuje postupak provođenja statusnih pro­mjena sastavnica. Ako statutom
sveučilišta nije određeno druk­čije, protiv odluke senata ne može se podnijeti
žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

(6)
Sveučilište radi komercijalizacije znanstvenih rezultata, otkrića ili patenata
te umjetničkih ostvarenja, poticanja suradnje s gospodarstvenicima ili jačanja
na znanju temeljenog gospodarstva može biti osnivač ili suosnivač trgovačkih
društava. Dio dobiti takvih trgovačkih društava koji pripada sveučilištu može
se koristiti isključivo za unapređenje djelatnosti sveučilišta.

Nepovredivost
sveučilišta

Članak
55.

(1)
Prostor sveučilišta je nepovrediv.

(2)
Nadležna državna tijela na prostoru sveučilišta mogu uredovati samo uz
suglasnost čelnika, prema odluci nadležnog suda ili ako postoji neposredna
opasnost za život i zdravlje ljudi ili za imovinu.

(3)
Pretragu prostora sveučilišta može iznimno odrediti samo nadležni sud ako su
ispunjeni uvjeti propisani Zakonom o kaznenom postupku.

(4)
Pretraga visokog učilišta može se poduzeti bez nazoč­nosti čelnika, odnosno
osobe koju on ovlasti, samo ako se oni bez opravdana razloga nisu odazvali
pravodobnom pozivu.

Tijela
sveučilišta

Članak
56.

(1)
Sveučilište ima:

– rektora,

– senat

– sveučilišno vijeće i

– sveučilišni savjet.

(2)
Sveučilište može imati i druga stručna i savjetodavna tijela čije se osnivanje,
sastav i nadležnost uređuje statutom ili drugim općim aktom. Uz to, sveučilište
svojim statutom može vođenje poslovanja ili njegova dijela povjeriti određenom
tijelu (poslovni ravnatelj, poslovni odbor i sl.).

Rektor

Članak 57.

(1) Rektor sveučilišta bira se tajnim glasovanjem
većinom ukupnog broja članova biračkog tijela iz redova redovitih profesora.
Sastav biračkog tijela za izbor rektora propisuje se statutom sveučilišta. U
sastav biračkog tijela za izbor rektora ulaze svi članovi senata i sveučilišnog
vijeća. Mandat rektora traje četiri godine i može se jednom ponoviti.

(2) Postupak izbora i razrješenja te razlozi za
razrješenje rektora dužnosti prije isteka mandata propisuju se statutom
sveučilišta.

(3) U svom radu rektor ima prava i obveze ravnatelja
ustanove te mandat i ovlasti predviđene ovim Zakonom i statutom sveučilišta.
Rektor saziva i predsjedava sjednicama senata i sveučilišnog vijeća.

(4) Rektor može imati jednog ili više prorektora koje
biraju senat na način predviđen statutom sveučilišta. Prorektori imaju prava i
obveze predviđene statutom i drugim općim aktima sveučilišta.

Senat

Članak
58.

(1)
Senat je izborno stručno tijelo koje se bira sukladno statutu Sveučilišta na
način kojim se osigurava uravnotežena zastupljenost različitih područja
znanosti i umjetnosti te pojedinih znanstveno-nastavnih sastavnica sveučilišta.
Senat ima više članova od sveučilišnog vijeća.

(2)
Zaposlenici u znanstveno-nastavnim zvanjima čine najmanje 60% članova senata.
Studentski predstavnici, koje sukladno statutu sveučilišta biraju sami
studenti, čine najmanje 10% članova senata iz redova studenata preddiplomskih i
diplomskih studija, te najmanje 5% iz redova studenata poslijediplomskih
studija. Ostali zaposlenici zastupljeni su u senatu sukladno statutu.

(3)
Rektor je član senata po položaju. Prorektori sudjeluju u radu senata bez prava
glasovanja. Članovi sveučilišnog vijeća ne mogu biti članovi senata.

(4) U
radu senata bez prava glasovanja sudjeluje i predstavnik sindikata u
djelatnosti znanosti i visokog obrazovanja.

(5)
Senat, sukladno statutu, odlučuje o svim akademskim, stručnim, znanstvenim i
umjetničkim pitanjima, uključivši odlu­čivanje o organizaciji znanstvene,
stručne i nastavne djelatnosti te izboru nastavnika kao i o drugim pitanjima
predviđenim ovim Zakonom, a posebice:

 1. brine o obrazovnoj, znanstvenoj, umjetničkoj i
stručnoj djelatnosti,

 2. raspravlja i odlučuje o akademskim pitanjima,

 3. donosi statut te druge opće akte sveučilišta,
ako statutom sveučilišta nije određeno drukčije, te

 4. imenuje članove sveučilišnog savjeta i članove
drugih tijela kada je to određeno statutom ili drugim općim aktom,

 5. odlučuje o razvojnim i istraživačkim planovima,

 6. donosi proračun sveučilišta,

 7. odlučuje o studijskim programima na način
predviđen ovim Zakonom i statutom,

 8. utvrđuje upisnu politiku te pravila studiranja
i polaganja ispita,

 9. provodi postupak stjecanja
doktorata,

10.                         dodjeljuje
počasne doktorate,

11.                         provodi
postupak izbora rektora i sudjeluje u izboru rektora sukladno članku 57. ovoga
Zakona,

12.                         na
prijedlog rektora bira prorektore,

13.                         bira nastavnike
i suradnike, ako statutom ili na njima utemeljenim propisom nije određeno
drukčije,

14.                         potvrđuje
izbor dekana fakulteta i umjetničkih akademija i pročelnika sveučilišnih
odjela,

15.                         imenuje
čelnike drugih sastavnica sveučilišta, ako statu­tom sveučilišta ili aktom o
osnivanju i statutom sastavnice nije određeno drugačije,

16.                         daje
suglasnost na odluku sveučilišnog vijeća o osniva­nju, ustroju izmjeni ustroja
i ukidanju sastavnica sveučilišta.

(6) Odlučivanje o pojedinim pitanjima iz nadležnosti senata
statutom se mogu povjeriti odgovarajućim sastavnicama sveuči­lišta. Statutom
sveučilišta može se, radi osiguranja integriranosti nastavnog i znanstvenog
procesa na sveučilištu predvidjeti pravo suspenzivnog veta na pojedine odluke
nadležnih tijela sastavnica o tim pitanjima, ali tako da se ne naruše njihove
akademske slobode i akademska samouprava.

Sveučilišno
vijeće

Članak
59.

(1)
Sveučilišno vijeće je poslovodno tijelo kojeg čine rektor, prorektori, dekani i
pročelnici odjela. Čelnici ostalih sastavnica sveučilišta i predstavnici
studenata mogu biti članovi sveučilišnog vijeća sukladno odredbama statuta
sveučilišta. Način konstituiranja i način rada sveučilišnog vijeća propisuje se
statutom sveučilišta.

(2)
Sveučilišno vijeće:

 1.  usklađuje rad i poslovanje sastavnica
sveučilišta,

 2.  predlaže senatu razvojne i istraživačke
planove i programe,

 3.  uz suglasnost senata odlučuje o kapitalnim
ulaganjima,

 4.  uz suglasnost senata odlučuje o osnivanju,
ustroju, izmjeni ustroja i ukidanju sastavnica sveučilišta,

 5.  odlučuje o osnivanju znanstveno–tehnologijskih
parkova i drugih trgovačkih društava uz suglasnost senata,

 6.  sudjeluje u izboru
rektora na način predviđen člankom 57. ovoga Zakona,

 7.  vodi financijsku politiku
uz suglasnost senata i predlaže senatu proračun sveučilišta,

 8.  raspravlja o financijskim
izvješćima i prihvaća završni račun,

 9.  utvrđuje studijske
kapacitete i predlaže senatu upisne kvote,

10. brine o uvjetima studiranja i
studentskom standardu,

11. koordinira međunarodnu
suradnju,

12. brine o izdavačkoj djelatnosti
te

13. obavlja i druge poslove
predviđene statutom i drugim općim aktima.

(3) Statutom se može odrediti da sveučilišno vijeće
ima uže poslovodno tijelo na koje prenosi pojedine svoje nadležnosti i koje za
svoj rad odgovara sveučilišnom vijeću.

(4) Statutom sveučilišta može se propisati da senat
ima pravo suspenzivnog veta na pojedine odluke sveučilišnog vijeća. Način
upotrebe suspenzivnog veta pobliže se utvrđuje statutom sve­učilišta.

(5) Senat i sveučilišno vijeće mogu zasjedati i
zajedno. Pitanja koja se zajednički razmatraju i način odlučivanja na
zajedničkim sjednicama utvrđuje se statutom sveučilišta.

Sveučilišni
savjet

Članak
60.

(1)
Sveučilišni savjet je tijelo koje brine za ostvarivanje djelatnosti sveučilišta
prema aktu o osnivanju i statutu. Posebice, sveučilišni savjet brine o razvoju
sveučilišta i njegovoj interakciji s društvom u kojemu djeluje te raspravlja i
potvrđuje strateške i razvojne odluke senata, sukladno statutu sveučilišta.

(2)
Sveučilišni savjet nadzire izvršavanje zadaća sveučilišta u skladu s člankom 3.
i 53.ovoga Zakona, posebno zakonitost njegova rada, racionalnu uporabu
kadrovskih i materijalnih resursa, ostvarivanje odluka senata i sveučilišnog
vijeća te obavlja druge poslove predviđene aktom o osnivanju i statutom.
Sveučilišnom savjetu ne mogu se dati nadležnosti kojima bi se utjecalo na
autonomiju sveučilišta.

(3)
Sveučilišni savjet ima šest ili dvanaest članova i to:

– polovicu članova, među kojima je najmanje jedan student, koje
imenuje senat,

– po šestinu članova koje imenuju: osnivač, tijelo (ili tijela)
lokalne samouprave i gospodarska komora.

(4) U
sveučilišnom savjetu ne mogu biti članovi senata, sveučilišnog vijeća i čelnici
sastavnica sveučilišta. Članovi sve­uči­lišnog savjeta biraju između sebe
predsjednika savjeta. Postupak kandidiranja članova sveučilišnog savjeta i
njihovog raz­rješenja, trajanje mandata, način zamjene članova kojima je
članstvo u sveučilišnom savjetu prestalo prije isteka mandata te način
donošenja odluka utvrđuju se statutom sveučilišta.

(5)
Sveučilišni savjet radi na sjednicama. U radu sveučiliš­nog savjeta sudjeluje
rektor bez prava glasa. Sveučilišni savjet najmanje jednom godišnje podnosi
izvješće osnivaču. O podnesenom izvješću obavještava se senat sveučilišta. U
slučaju težih nepravilnosti u radu sveučilišta, posebice ako nadležna tijela ne
otklone uočene nepravilnosti, sveučilišni savjet može sazvati senat ili
sveučilišno vijeće radi raspravljanja odnosnog pitanja, mo­že izvijestiti
osnivača o nepravilnostima, može predlagati potrebne mjere, uključivši izmjene
akta o osnivanju, statuta i drugih općih akata sveučilišta.

Pitanja
od posebnog interesa za studente

Članak
61.

Statutom
sveučilišta utvrđuju se pitanja od posebnog interesa za studente, za koja
prilikom odlučivanja u senatu studentski predstavnici imaju pravo suspenzivnog
veta. Pitanja od posebnog interesa za studente posebice su ona vezana za
promjenu sustava studija, osiguranje kvalitete studija, donošenje nastavnih
programa, utvrđivanja izvedbenih planova nastave i studentski standard. Nakon
suspenzivnog veta senat ponovo raspravlja o navedenom pitanju najranije u roku
od 8 dana. U ponovljenom odlučivanju nema suspenzivnog veta. Način upotrebe
studentskoga suspenzivnog veta kao i potrebna većina u ponovnom odlučivanju
nakon suspenzivnog veta pobliže se utvrđuju statutom sveučilišta.

C.
SASTAVNICE SVEUČILIŠTA

Fakultet
i umjetnička akademija

Članak
62.

(1)
Fakultet je visoko učilište koje kao sastavnica sveučilišta ustrojava i izvodi
sveučilišne studije te razvija znanstveni i struč­ni rad u jednom ili više
znanstvenih i stručnih polja. Fakultet mo­že osnivati i izvoditi i stručne
studije u skladu s ovim Zakonom.

(2) Umjetnička akademija je visoko učilište koje kao
sastavnica sveučilišta ustrojava i izvodi sveučilišne umjetničke studije te
razvija vrhunsko umjetničko stvaralaštvo i znanstvenoistra­živačku djelatnost u
području umjetnosti. Umjetnička akademija može ustrojavati i izvoditi i stručne
umjetničke studije u skladu s ovim Zakonom.

(3) Fakulteti i umjetničke akademije mogu imati
statut. Statut mora biti suglasan sa statutom sveučilišta.

(4)
Fakulteti i umjetničke akademije u pravnom prometu mogu sudjelovati pod nazivom
sveučilišta i svojim nazivom ako je tako utvrđeno statutom sveučilišta.

Tijela
fakulteta i umjetničke akademije

Članak
63.

(1)
Fakultet i umjetnička akademija imaju:

– dekana,

– stručno vijeće (znanstveno-nastavno vijeće, umjetničko-nastavno
vijeće i sl.) te

– druga tijela predviđena statutom sveučilišta, svojim statutom ili
drugim općim aktom.

(2)
Dekana fakulteta ili umjetničke akademije bira i razrješava stručno vijeće s
mandatom, na način i u postupku utvrđenim statutom sveučilišta. Dekan
predstavlja i zastupa fakultet ili umjetničku akademiju, i ima prava i obaveze
sukladno statutu sveučilišta i statutu fakulteta ili umjetničke akademije.
Dekanu u radu pomažu prodekani te statutom utvrđena druga tijela.

(3)
Stručno vijeće fakulteta i umjetničke akademije, čiji se naziv utvrđuje
statutom sveučilišta, čine nastavnici, suradnici i studenti, u skladu sa
statutom fakulteta ili umjetničke akademije. Studentski predstavnici, koje
sukladno statutu sveučilišta biraju sami studenti, u stručnom vijeću čine
najmanje 10% ukupnog broja članova.

(4)
Stručno vijeće, sukladno statutu sveučilišta:

(1)
donosi odluke o akademskim, znanstvenim, umjetničkim i stručnim pitanjima,

(2)
bira i razrješuje dekana i prodekane,

(3)
donosi statut i druge opće akte,

(4)
obavlja druge poslove utvrđene statutom sveučilišta, svojim statutom ili drugim
općim aktom.

(5) U
slučaju postojanja statuta fakulteta ili umjetničke akademije statutom se,
sukladno ovom Zakonu i statutu sveučilišta, utvrđuju pitanja od posebnog
interesa za studente, za koja prilikom odlučivanja u stručnom vijeću fakulteta
ili umjetničke akademije studentski predstavnici imaju pravo suspenzivnog veta
sukladno članku 61. ovoga Zakona.

(6)
Dekan je odgovoran za provedbu odluka sveučilišnih tijela na fakultetu ili
umjetničkoj akademiji. Sukladno statutu sveučilišta rektor sveučilišta može u
statutom utvrđenim slučajevima nepoštivanja sveučilišnih odluka privremeno,
najviše do šest mjeseci, suspendirati dekana, postaviti vršitelja dužnosti
dekana iz redova profesora odnosnog visokog učilišta te od fakulteta ili
umjetničke akademije zatražiti da provedu nove izbore za dekana. Isto tako
rektor može obustaviti od izvršenja odluku dekana ili drugog tijela fakulteta
ili umjetničke akademije, ako je protivna zakonu ili statutu sveučilišta.
Navedene odluke rektora potvrđuje senat natpolovičnom većinom ukupnog broja
članova. U odnosu na navedene odluke rektora u statutu sveučilišta predvidjet
će se arbitraža ili drugi odgovarajući mehanizam kontrole njene zakonitosti i
statutarnosti.

Sveučilišni
odjel

Članak
64.

(1)
Sveučilišni odjel se osniva kao sastavnica sveučilišta koja sudjeluje u izvedbi
studijskih programa te razvija znanstveni, umjetnički i stručni rad u jednom
znanstvenom polju ili interdisciplinarnom znanstvenom području te sudjeluje u
izvedbi studija.

(2) U
sveučilišnom odjelu su nastavnici, znanstvenici i suradnici sveučilišta iz
određenoga znanstvenog polja ili interdisciplinarnoga znanstvenog područja,
odnosno iz nekog područja umjetnosti.

(3)
Sveučilišni odjel ima pročelnika, stručno vijeće i druga tijela čiji se sastav,
način osnivanja, djelokrug rada i ovlasti utvrđuju statutom sveučilišta i općim
aktima odjela. Pročelnika bira i razrješava stručno vijeće s trajanjem mandata,
na način i u postupku utvrđenim statutom sveučilišta. U odnosu na pročelnika i
stručno vijeće odjela na odgovarajući će se način primijeniti odredbe članka
63. ovoga Zakona.

(4)
Sveučilišni odjeli mogu sudjelovati u pravnom prometu pod nazivom sveučilišta i
svojim nazivom, ako je tako utvrđeno statutom sveučilišta.

Sveučilišni
institut

Članak
65.

(1)
Sveučilišni institut je sastavnica sveučilišta koja se osniva radi obavljanja
znanstvene djelatnosti u jednom ili više srodnih znanstvenih polja, u pravilu
povezano s procesom visokog obrazovanja na sveučilištu. Sveučilišni institut
može obavljati i visokostručni rad, te sudjelovati u nastavi sukladno općim
aktima sveučilišta.

(2)
Sveučilišni institut ima ravnatelja, stručno vijeće i druga tijela čiji se
sastav, način osnivanja, djelokrug rada i ovlasti utvrđuju statutom sveučilišta
i općim aktima sveučilišnog instituta. Ravnatelja imenuje senat sveučilišta a
trajanje mandata, način i postupak se utvrđuje statutom sveučilišta.

(3) Unutarnji ustroj sveučilišnog instituta, njegova
tijela i njihove ovlasti te ostala pitanja rada sveučilišnog instituta uređuju se
statutom i/ili općim aktima sveučilišnog instituta, uz odgo­varajuću primjenu
odredbi ovoga Zakona koje se odnose na znanstvene institute.

(4) Sveučilišni instituti mogu sudjelovati u pravnom
prometu pod nazivom sveučilišta i svojim nazivom, ako je tako utvrđeno statutom
sveučilišta.

Povezivanje
prakse, znanosti, umjetnosti i visokog obrazovanja

Članak
66.

(1)
Sveučilište te fakulteti i umjetničke akademije, uz suglasnost sveučilišta,
mogu osnovati organizacije ili svoje unutarnje organizacijske cjeline u kojima
se obavlja djelatnost kojom se povezuje praksa, znanost, umjetnost i visoko
obrazovanje i u čijem radu mogu sudjelovati i studenti (inženjerijski biroi,
radionice, pravni centri, centri za socijalni rad i drugu pomoć gra­đanima,
veterinarske i druge ambulante, sveučilišne i/ili kliničke bolnice,
pokušališta, proizvodni centri, turističke i slične organizacije, studiji,
umjetnički sastavi, galerije, radio i TV postaje i drugo).

(2) Dobit ostvarena obavljanjem poslova prema stavku
1. koristi se isključivo za unapređenje rada sveučilišta, odnosno njegovih
sastavnica.

(3) U slučaju kada je pojedina djelatnost uređena
posebnim propisima (zdravstvena djelatnost, pružanje pravne pomoći i drugo),
pojedine organizacije iz stavka 1. ovoga članka osnivaju se i njihov se rad
uređuje uz suglasnost ministra nadležnog za odre­đeno područje.

(4)
Sukladno statutu i svojoj dopusnici, visoka učilišta na temelju ugovora s
odgovarajućom organizacijom (bolnicom, domom zdravlja, odvjetničkom tvrtkom,
inženjerijskim biroom, trgovačkim društvom, specijaliziranom ustanovom,
državnim tijelom i sl.) mogu izvođenje dijela nastave organizirati u toj
pravnoj osobi pod vodstvom svojih nastavnika, a uz primjereno sudjelovanje
stručnjaka iz te pravne osobe.

D.
VELEUČILIŠTE I VISOKA ŠKOLA

Osnovne
odredbe

Članak
67.

(1)
Veleučilište i visoka škola su ustanove koje ustrojavaju i izvode stručne
studije te obavljaju djelatnost sukladno članku 47. ovoga Zakona i svojemu
statutu.

(2)
Veleučilište je visoka škola koja izvodi barem tri različita studija iz barem
tri različita polja. Veleučilište ne može imati visoke škole kao sastavnice.

(3)
Statutom veleučilišta i visoke škole uređuju se pitanja unutarnjeg ustroja,
upravljanja i odlučivanja.

(4)
Statut veleučilišta i visoke škole donosi upravno vijeće na prijedlog stručnog
vijeća, a potvrđuje ga osnivač.

Tijela
veleučilišta i visoke škole

Članak 68.

(1) Veleučilište i visoka škola imaju:

– dekana,

– stručno vijeće,

– upravno vijeće,

– i druga stručna i savjetodavna tijela čije se
osnivanje, sastav i nadležnost uređuje statutom ili drugim općim aktom.

(2) Dekana veleučilišta ili visoke škole bira i
razrješava stručno vijeće s mandatom, na način i u postupku utvrđenim statutom
veleučilišta ili visoke škole. Izbor dekana potvrđuje upravno vijeće. Dekan ima
prava i obveze u smislu Zakona o ustanovama i za svoj rad je odgovoran stručnom
vijeću i upravnom vijeću.

(3) Stručno vijeće veleučilišta i visoke škole čine
nastavnici, suradnici i studenti, u skladu sa statutom. Stručno vijeće,
sukladno statutu, odlučuje o stručnim i nastavnim pitanjima. Studenti čine
najmanje 15% ukupnog broja članova stručnog vijeća. Studente – članove stručnog
vijeća biraju sami studenti u skladu sa statutom veleučilišta i visoke škole.
Na odlučivanje studenata u stručnom vijeću odnose se na odgovarajući način
odredbe članka ovoga Zakona o suspenzivnog vetu na sveučilištu (članak 61.).

(4) Upravno vijeće veleučilišta ili visoke škole ima
pet članova od kojih tri imenuje osnivač a dva bira stručno vijeće veleučilišta
ili visoke škole. Predsjednika upravnog vijeća biraju članovi između sebe.
Dekan veleučilišta i visoke škole sudjeluje u radu upravnog vijeća bez prava
glasovanja.

(5) Upravno vijeće brine o ostvarivanju djelatnosti
veleuči­lišta i visoke škole prema aktu o osnivanju i statutu, posebice brine o
zakonitosti njihova rada, racionalnoj uporabi materijalnih i kadrovskih
resursa, provođenju odluka stručnog vijeća, daje suglasnost na pojedine odluke
dekana i stručnog vijeća sukladno statutu te obavlja ostale poslove predviđene
statutom.

*2.
STUDIJI NA VISOKIM UČILIŠTIMA*

A. VRSTE STUDIJA

Vrste
studija: sveučilišni i stručni studij

Članak
69.

(1)
Visoko obrazovanje provodi se kroz sveučilišne i stručne studije.

(2) Sveučilišni
studij osposobljava studente za obavljanje poslova u znanosti i visokom
obrazovanju, u poslovnom svijetu, javnom sektoru i društvu općenito te ih
osposobljava za razvoj i primjenu znanstvenih i stručnih dostignuća.

(3)
Stručni studij pruža studentima primjerenu razinu znanja i vještina koje
omogućavaju obavljanje stručnih zanimanja i osposobljava ih za neposredno
uključivanje u radni proces.

(4)
Sveučilišni i stručni studiji usklađuju (»harmoniziraju«) se s onima u
europskom obrazovnom prostoru, uz uvažavanje pozitivnih iskustava drugih
visokoškolskih sustava.

Sveučilišni
studij

Članak
70.

(1)
Sveučilišno obrazovanje obuhvaća sljedeće tri razine:

(1)
preddiplomski studij,

(2)
diplomski studij i

(3)
poslijediplomski studij.

(2)
Sveučilišni studiji ustrojavaju se i izvode na sveučilištu. Diplomski i
poslijediplomski studiji mogu se izvoditi i u suradnji sa znanstvenim
institutima.

(3)
Svaka razina sveučilišnog studija završava stjecanjem određenog naziva ili
stupnja.

(4)
Određeni studijski programi provode se integrirano kroz prvu i drugu razinu
studija. Takvo provođenje studijskog programa odobrava Nacionalno vijeće za
visoko obrazovanje.

(5)
Svaka razina studija iz stavka 1. ovoga članka mora biti u skladu s europskim
sustavom prijenosa bodova (dalje: ECTS) po kojem se jednom godinom studija u
pravilu stječe 60 ECTS bodova.

Preddiplomski
studij

Članak 71.

(1) Na preddiplomskom sveučilišnom studiju, koji u
pravilu traje tri do četiri godine, stječe se od 180 do 240 ECTS bodova.
Preddiplomski studij osposobljava studente za diplomski studij te im daje
mogućnost zapošljavanja na određenim stručnim poslovima.

(2) Završetkom preddiplomskog studija stječe se
akademski naziv *baccalaureus* odnosno baccalaurea uz naznaku struke, ako
posebnim zakonom nije određeno drukčije.

(3) U međunarodnom prometu i diplomi na engleskom
jeziku stručni naziv po završetku preddiplomskog studija je *ba*c*calaureus,*
odnosno *baccalaurea.*

Diplomski
studij

Članak
72.

(1) Na
diplomskom sveučilišnom studiju, koji u pravilu traje jednu do dvije godine,
stječe se od 60 do 120 ECTS bodova.

(2)
Ukupan broj bodova koji se stječu na preddiplomskom i diplomskom studiju iznosi
najmanje 300 ECTS bodova.

(3) Ako
zakonom nije određeno drukčije, završetkom diplomskog sveučilišnog studija stječu
se akademski nazivi:

1. za sveučilišne medicinske programe doktor (dr.)
struke,

2. za sveučilišne tehničke programe diplomirani
inženjer (dipl. ing.) struke,

3. za sveučilište teološke programe diplomirani
teolog (dipl. teol.),

4. za sveučilišne programe učiteljske struke
diplomirani učitelj (dipl. uč.),

5. za sveučilišne programe nastavničkih struka
profesor (prof.) struke,

6. za sveučilišne programe umjetničkih struka
akademski (akad.) umjetnik (slikar, kipar, muzičar, glumac, itd.),

7. za ostale sveučilišne programe magistar,
odnosno magistra (mag.) struke.

(4)
Kratica nabrojanih akademskih naziva stavlja se iza imena i prezimena osobe.

(5) U
međunarodnom prometu i diplomi na engleskom jeziku akademski naziv je »master
of science ili master of art /mr. sc./«, ukoliko posebnim Pravilnikom iz članka
71. nije drugačije određeno.

Poslijediplomski
studij

Članak 73.

(1) Poslijediplomski sveučilišni studij može se
upisati nakon završetka diplomskoga sveučilišnog studija.

(2) Poslijediplomski sveučilišni studij traje u
pravilu tri godine, i njegovim završetkom stječe se akademski stupanj doktora
znanosti (dr. sc.), odnosno doktora umjetnosti (dr. art.).

(3) Sveučilište može općim aktom urediti stjecanje
ECTS bodova na poslijediplomskom studiju te uvjetovati prijavu doktorskog rada
stjecanjem određenog broja ECTS bodova.

(4) Osobe koje su ostvarile znanstvena dostignuća
koja svojim značenjem odgovaraju uvjetima za izbor u znanstvena znanja, mogu
steći doktorat znanosti upisom doktorskog poslijediplomskog studija i izradom
doktorskog rada, bez pohađanja nastave i polaganja ispita.

(5) Kratica akademskog stupnja stavlja se ispred
imena i prezimena osobe.

(6) Sveučilište može organizirati poslijediplomski
specija­listički studij koji traje jednu do dvije godine i kojim se stječe
zvanje specijalista određenog područja (spec.). Naziv specijalista, odnosno
njegova kratica dodaju se akademskom nazivu iz članka 72. stavak 3. ovoga
Zakona.

(7) Sveučilište statutom može utvrditi da se
završetkom poslijediplomskog specijalističkog studija stječe drukčije zvanje od
onoga propisanog stavkom 5. ovoga članka, u slučaju kada je za određeno stručno
područje posebnim zakonom propisano speci­jalističko usavršavanje.

Stručni
studiji

Članak
74.

(1)
Stručni studiji provode se na visokoj školi ili veleučilištu. Stručni studiji
mogu se provoditi i na sveučilištu u skladu s ovim Zakonom.

(2)
Stručni studiji traju od dvije do tri godine i njihovim se završetkom stječe od
120 – 180 ECTS bodova. Iznimno, uz odobrenje Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje, stručni studij može trajati do četiri godine u slučajevima kada je
to sukladno međunarodno prihvaćenim standardima te se takvim studijem stječe do
240 ECTS bodova.

(3) Završetkom stručnog studija sa manje od 180 ECTS
bodova stječe se odgovarajući stručni naziv, u skladu s posebnim zakonom.

(4) Završetkom stručnog studija sa 180 ili više ECTS
bodova stječe se stručni naziv bakalaureus uz naznaku struke, u skladu s
posebnim zakonom.

(5) Kratica stručnog naziva stavlja se iza imena i
prezimena osobe.

(6) Veleučilišta ili visoke škole mogu organizirati
speci­jalistički diplomski stručni studij za osobe koje su završile stručni
studij ili preddiplomski sveučilišni studij. Takav studij traje jednu do dvije
godine i njime se stječe zvanje specijalista određene struke (spec.) koje se
koristi uz stručni naziv stečen stručnim studijem ili preddiplomskim
sveučilišnim studijem.

Prijenos
ECTS bodova

Članak
75.

(1)
Prijenos ECTS bodova može se provesti između različitih studija.

(2)
Kriteriji i uvjeti prijenosa ECTS bodova iz stavka 1. ovoga članka propisuju se
općim aktom visokog učilišta, odnosno ugovorom između visokih učilišta.

Ugovorno
osnivanje studija i programi stručnog usavršavanja

Članak
76.

(1)
Sveučilište, veleučilište ili visoka škola mogu s domaćom ili stranom pravnom
ili fizičkom osobom ustrojiti određeni studij. Dopusnica za takav studij izdaje
se na način i u postupku propisanim u članku 51. ovoga Zakona.

(2)
Visoka učilišta mogu osnivati različite programe struč­nog usavršavanja,
imajući u vidu koncept cjeloživotnog obrazovanja i usavršavanja. Takav se
program ne smatra studijem u smislu ovoga Zakona. Po završetku programa
stručnog usavr­šavanja visoko učilište polazniku izdaje posebnu potvrdu.

B.
UPIS NA STUDIJ, NJEGOVO USTROJSTVO
I IZVEDBA

Uvjeti
za upis

Članak
77.

(1)
Upis studija obavlja se na temelju javnog natječaja koji objavljuje
sveučilište, veleučilište ili visoka škola koji provode studij najmanje šest
mjeseci prije početka nastave. Natječaj za upis mora sadržavati: uvjete za
upis, broj mjesta za upis, postupak, podatke o ispravama koje se podnose i
rokove za prijavu na natječaj i upis.

(2)
Sveučilište, veleučilište ili visoka škola utvrđuju postupak odabira
pristupnika za upis na način koji jamči ravnopravnost svih pristupnika bez
obzira na rasu, boju kože, spol, jezik, vjeru, političko ili drugo uvjerenje,
nacionalno ili socijalno podrijetlo, imovinu, rođenje, društveni položaj,
invalidnost, seksualnu ori­jentaciju i dob. Sveučilište, veleučilište ili
visoka škola utvrđuju kriterije (uspjeh u prethodnom školovanju, vrsta
završenog školovanja, uspjeh na klasifikacijskom ili drugom ispitu, posebna
znanja, vještine ili sposobnosti i sl.) na temelju kojih se obavlja
klasifikacija i odabir kandidata za upis.

(3) Sveučilište, veleučilište i visoka škola utvrđuju
koji su srednjoškolski programi odgovarajući preduvjet za upis pojedinoga
preddiplomskog ili stručnog studija.

(4) Diplomski studij može upisati osoba koja je
završila odgovarajući preddiplomski studij. Sveučilište propisuje koji je
preddiplomski studij odgovarajući za upis pojedinoga diplomskog studija kao i
uvjete upisa za pristupnike koji imaju završen neki drugi preddiplomski studij
ili diplomski sveučilišni studij.

(5) Osobe koje su završile stručni studij mogu
upisati diplomski studij ako je to predviđeno općim aktom sveučilišta koje
provodi taj studij, pri čemu se upis može uvjetovati polaganjem diferencijskih
ispita.

(6) Poslijediplomski studij može upisati osoba koja
je završila odgovarajući diplomski studij. Sveučilište može propisati i druge
uvjete za upis poslijediplomskog studija.

(7) Iznimno, pod uvjetima koje propiše visoko
učilište, studij se može upisati i bez prethodno završenoga odgovarajućeg
školovanja, ako je riječ o iznimno nadarenim osobama za koje se može očekivati
da će i bez završenoga prethodnog školovanja uspješno svladati studij.

(8) Strani državljani upisuju se na studij pod
jednakim uvjetima kao hrvatski državljani ali se, sukladno odluci nadležnoga
državnog tijela ili visokog učilišta, od njih može tražiti plaćanje dijela ili
pune cijene studija. Stranim državljanima se upis može ograničiti ili uskratiti
ako je riječ o studiju koji se odnosi na vojno ili policijsko obrazovanje ili
drugi studij od interesa za nacionalnu sigurnost.

Studijski
program

Članak 78.

(1) Studiji se ustrojavaju prema studijskom programu
koji donosi visoko učilište. Studijske programe koji se izvode na sveučilištu
donosi senat sveučilišta.

(2) Kod utvrđivanja studijskog programa visoko
učilište treba osobito brinuti da studij bude:

–  na razini najnovijih znanstvenih spoznaja i na njima temeljenih
vještina,

–  usklađen s nacionalnim prioritetima i potrebama profesionalnog
sektora,

–  usporediv s programima u zemljama Europske unije.

(3) Studijski program donosi se u skladu sa statutom
i drugim općim aktom sveučilišta, veleučilišta ili visoke škole te sadrži:

1. stručni
ili akademski naziv ili stupanj koji se stječe završetkom studija,

2. uvjete
upisa na studij,

3. okvirni
sadržaj obvezatnih i izbornih predmeta i broj sati potrebnih za njihovu
izvedbu,

4. bodovnu
vrijednost svakog predmeta određenu u skladu s ECTS,

5. oblike provođenja nastave i načina provjere
znanja za svaki predmet,

6. popis
predmeta koje student može izabrati s drugih sveučilišnih, odnosno stručnih
studija,

7. uvjete
upisa studenta u sljedeći semestar ili trimestar, odnosno sljedeću godinu
studija te preduvjete upisa pojedinog predmeta ili grupe predmeta,

8. način
završetka studija,

9. odredbe
o tome da li i pod kojim uvjetima studenti koji su prekinuli studij ili su
izgubili pravo studiranja mogu nastaviti studij.

Izvedbeni
plan

Članak 79.

(1) Studiji se izvode prema izvedbenom planu nastave
koji donosi visoko učilište. Izvedbeni plan se objavljuje prije početka nastave
u odnosnoj akademskoj godini i dostupan je javnosti. Izvedbeni plan nastave
obvezno se objavljuje na službenim Internet stranicama visokog učilišta,
uključujući sažetke predavanja i drugih oblika nastave kao i tekst samih
predavanja te drugih oblika nastave u iznimnim slučajevima nedostupnosti odgova­rajuće
literature.

Izvedbenim planom nastave utvrđuju se:

1. nastavnici
i suradnici koji će izvoditi nastavu prema studijskom programu,

2. mjesta
izvođenja nastave,

3. početak
i završetak te satnica izvođenja nastave,

4. oblici
nastave (predavanja, seminari, vježbe, konzultacije, provjere znanja i sl.),

5. način
polaganja ispita,

6. ispitni
rokovi,

7. popis
literature za studij i polaganje ispita,

8. mogućnost
izvođenja nastave na stranom jeziku te

9. ostale
važne činjenice za uredno izvođenje nastave.

(2) Studij se može organizirati kroz sustav učenja na
daljinu, što posebno odobrava Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje.

Akademska
godina

Članak 80.

(1) Akademska godina počinje 1. listopada tekuće a završava
30. rujna sljedeće kalendarske godine.

(2) Nastava se ustrojava po semestrima ili
trimestrima, prema odredbama statuta sveučilišta, veleučilišta ili visoke
škole.

Ocjene

Članak 81.

(1) Uspjeh studenta na ispitu i drugim provjerama
znanja izražava se sljedećim ocjenama: 5 – odličan, 4 – vrlo dobar, 3 – dobar,
2 – dovoljan, 1 – nedovoljan**.** U indeks i/ili drugu odgovarajuću ispravu
i/ili evidenciju studenta unose se prolazne ocjene: 5, 4, 3 i 2.

(2) Izvedbenim programom može se utvrditi da se neki
oblici nastave provode bez ocjenjivanja, ili da se ocjenjuju opisno.

Ostala
pitanja vezana uz studij

Članak 82.

(1) Statutom visokog učilišta, odnosno općim aktom o
pravilima studiranja pobliže se uređuju pravila o ispitima (pisani, usmeni,
praktični dio ispita, sustav preduvjeta i sl.), žalbi na ocjenu, postupku
ponavljanja ispita, sadržaju, obliku i načina vođenja isprava o ispitima, o
osiguranju javnosti na ispitima, pravu uvida u ispitne rezultate te po potrebi
i o drugim pitanjima.

(2) Opći akti iz stavka (1) objavljuju se na način da
budu dostupni javnosti, posebice studentima i pristupnicima za stjeca­nje
statusa studenta.

(3) Akademski ili stručni naziv ili stupanj oduzimaju
se ako se utvrdi da je stečen protivno propisanim uvjetima za njegovo stjecanje,
grubim kršenjem pravila studija ili na temelju doktorskog rada (disertacije)
koji je plagijat ili krivotvorina.

(4) Pokretanje i provođenje postupka oduzimanja
akadem­skog ili stručnog zvanja provodi se u skladu s odredbama statuta ili
drugog općeg akta visokog učilišta na kojemu je stečeno akademsko ili stručno
zvanje ili stupanj.

C.
ZAVRŠETAK STUDIJA

Uvjeti
za završetak studija

Članak 83.

(1) Preddiplomski studij završava polaganjem svih
ispita te, ovisno o studijskom programu, izradom završnog rada i/ili polaganjem
završnog ispita u skladu sa studijskim programom.

(2) Diplomski studij završava polaganjem svih ispita,
izradom diplomskog rada i polaganjem diplomskog ispita u skladu sa studijskim
programom.

(3) Poslijediplomski studij završava polaganjem svih
ispita, izradom i javnom obranom znanstvenog ili umjetničkoga doktorskog rada
(disertacije).

(4)
Poslijediplomski specijalistički studij završava polaga­njem svih
ispita, izradom završnog rada i/ili polaganjem odgo­varajućega završnog ispita
u skladu sa studijskim programom.

(5) Studijskim programom može se utvrditi da
poslijediplomski umjetnički studij završava polaganjem svih ispita te
polaganjem završnog ispita pred ispitnim povjerenstvom i/ili izradom ili
izvedbom umjetničkog djela.

(6) Postupak prijave, ocjene i obrane doktorske
disertacije odnosno izrade i/ili izvedbe umjetničkog djela uređuje se statutom
sveučilišta.

(7) Stručni studij završava polaganjem svih ispita.
Studijskim programom može se predvidjeti i polaganje završnog ispita i/ili izrada
završnog rada.

(8) Specijalistički stručni studij završava
polaganjem svih ispita, izradom završnog rada i/ili polaganjem odgovarajućega
završnog ispita u skladu sa studijskim programom.

(9) Završetkom studija sukladno odredbama ovoga
članka student stječe odgovarajući stručni ili akademski naziv ili stupanj te
druga prava sukladno posebnim propisima.

Isprave
o studiju

Članak
84.

(1) Po
završetku sveučilišnoga preddiplomskog studija studentu se izdaje svjedodžba
kojom se potvrđuje završetak studija i stjecanje određenog akademskog ili
specijalističkog naziva.

(2) Po
završetku diplomskog, poslijediplomskoga i poslijediplomskoga specijalističkog
studija studentu se izdaje diploma. Diplomom se potvrđuje da je student završio
određeni studij i stekao pravo na akademski naziv ili stupanj.

(3) Po završetku stručnog studija, odnosno
specijalističkog stručnog studija studentu se izdaje svjedodžba kojom se
potvrđuje završetak studija i stjecanje određenog stručnog ili specija­lističkog
naziva.

(4) Po završenom programu stručnog usavršavanja
visoko učilište polazniku izdaje potvrdu.

(5) Uz svjedodžbu, diplomu ili potvrdu studentu se
izdaje i dopunska isprava o studiju kojom se potvrđuje koje je ispite položio i
s kojom ocjenom te s podacima o nastavnom opterećenju i nastavnim sadržajima.
Studentu se na osobni zahtjev dopunska isprava o studiju izdaje i prije
završetka studija.

(6) Diplome, svjedodžbe i potvrde koje izdaju visoka
učilišta javne su isprave.

(7) Sadržaj diploma i dopunskih isprava o studiju
propisuje ministar.

(8) Oblik diploma i dopunskih isprava o studiju,
sadržaj i oblik svjedodžbi i potvrda te informacijskih paketa za prijenos ECTS
bodova propisuje sveučilište, veleučilište i visoka škola.

Priznavanje inozemnih
diploma i stručnih kvalifikacija

Članak 85.

Postupak priznavanja inozemnih diploma te akademskih
i stručnih kvalifikacija provodi se sukladno posebnom zakonu, odnosno na
temelju bilateralnih ili multilateralnih ugovora koji obvezuju Republiku
Hrvatsku.

*3. STUDENTI*

Stjecanje
statusa studenta

Članak 86.

(1) Status studenta stječe se upisom na sveučilište,
veleuči­lište ili visoku školu a dokazuje se odgovarajućom studentskom
ispravom, čiji minimalni sadržaj propisuje ministar a oblik sveučilište,
veleučilište ili visoka škola.

(2) Pravo na upis na visoko učilište ima svaka osoba
koja je ispunila uvjete iz članka 77. ovoga Zakona, u okviru kapaciteta visokog
učilišta. Ako broj osoba koje su ispunile uvjete iz članka 77. ovoga Zakona
prelazi kapacitet visokog učilišta, pravo na studij imaju one osobe koje su u
postupku klasifikacije ostvarile bolje rezultate.

(3) Studenti mogu biti redoviti ili izvanredni.

(4) Redoviti su oni studenti koji studiraju prema
programu koji se temelji na punoj nastavnoj satnici (puno radno vrijeme).
Trošak redovitog studija (studijskog programa) dijelom ili u cijelosti,
sukladno općem aktu sveučilišta, veleučilišta ili visoke škole, subvencionira
se iz državnog proračuna.

(5) Izvanredni studenti su oni koji obrazovni program
pohađaju uz rad ili drugu aktivnost koja traži specifičan program. Troškove
takvog studija u cijelosti ili dijelom snosi sam student, sukladno općem aktu
sveučilišta, veleučilišta ili visoke škole.

Voditelj i mentor

Članak 87.

(1) Statutom ili drugim općim aktom visokog učilišta može
se utvrditi da se studentu imenuje voditelj koji mu pomaže u studiju te prati
studentov rad i postignuća.

(2)
Studentu poslijediplomskog studija obvezno se imenuje mentor pri čemu će se,
prema mogućnostima, voditi računa o želji studenta.

(3)
Pobliže odredbe o voditelju i mentoru studenta utvrđuju visoka učilišta općim
aktom.

Prava
i obveze studenta

Članak
88.

(1)
Student ima pravo na:

 1.  kvalitetan
studij i obrazovni proces kako je to pred­viđeno studijskim programom,

 2.  sudjelovanje
u stručnom i znanstvenom radu,

 3.  konzultacije
i mentorski rad,

 4.  slobodu
mišljenja i iskazivanja stavova tijekom nastave i drugih aktivnosti na visokim
učilištima,

 5.  završetak
studija u kraćem roku,

 6.  slobodno
korištenje knjižnica i ostalih izvora informacija,

 7.  upisivanje
predmeta iz drugih programa, sukladno statutu i na njemu utemeljenim propisima
sveučilišta,

 8.  izjašnjavanje
o kvaliteti (ocjenjivanje) nastave i nastavnika,

 9.  sudjelovanje
u odlučivanju, sukladno statutu visokog učilišta,

10. pritužbu
za slučaj povrede nekog od njegovih prava predviđenih zakonom ili općim aktima
visokog učilišta,

11. sudjelovanje
u radu studentskih organizacija,

12. mirovanje
obveza studenta za vrijeme služenja vojnoga roka, za vrijeme trudnoće i do
godine dana starosti djeteta, za vrijeme dulje bolesti te u drugim opravdanim
slučajevima prekida studija,

13. odgovarajuću
psihološku i zdravstvenu pomoć u studentskim poliklinikama ili drugim
odgovarajućim zdravstvenim ustanovama te

14. druga
prava predviđena statutom i drugim općim aktima visokog učilišta.

(2) Student ima obvezu poštivati režim studija i opće
akte visokog učilišta te uredno izvršavati svoje nastavne i druge obveze na
visokom učilištu. Stegovna odgovornost studenata uređuje se općim aktima
visokog učilišta.

(3) Redoviti studenti imaju prava iz zdravstvenog
osiguranja, prava na subvencionirano stanovanje i prehranu te druga prava
sukladno zakonu i na njemu utemeljenim propisima. Razina navedenih prava i
visina financijske participacije samog studenta uređuje se odgovarajućim
propisima, pri čemu uspjeh na klasifikacijskom ispitu ili na studiju može biti
predviđen kao mjerilo za utvrđivanje razine prava.

(4) Visoka učilišta provode studentsku evaluaciju
studija putem ankete ili na drugi primjereni način. Rezultati evaluacije služe
planiranju nastavnog i znanstvenog programa na visokim učilištima.

Prestanak
statusa studenta

Članak
89.

Osoba
gubi status studenta:

1. kad završi studij,

2. kad se ispiše sa sveučilišta, veleučilišta ili
visoke škole,

3. kad je isključena sa studija po postupku i uz
uvjete utvrđene statutom ili drugim općim aktom visokog učilišta,

4. kad ne završi studij u roku utvrđenom statutom
ili drugim općim aktom visokog učilišta te

5. iz ostalih razloga utvrđenim statutom ili
drugim općim aktom visokog učilišta.

Evidencije
o studentima

Članak
90.

(1)
Visoka učilišta vode sljedeće evidencije s osobnim podacima studenata:

1. evidenciju prijavljenih za upisni postupak,
koja uključuje i rezultate postupka,

2. osobnu evidenciju upisanih studenata,

3. evidenciju o uspjehu na ispitu i

4. evidenciju izdanih isprava o završetku studija
te stečenih akademskih naziva i stupnjeva.

(2)
Evidencije iz stavka 1. ovoga članka visoka učilišta trajno pohranjuju.

(3)
Način prikupljanja, pohranjivanja i davanja podataka iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar posebnim pravilnikom, vodeći računa o zaštiti osobnih
podataka studenta.

*4.
NASTAVNICI I SURADNICI*

Znanstveno-nastavna,
umjetničko-nastavna, nastavna, suradnička i stručna zvanja

Članak
91.

(1) Znanstveno-nastavna
i umjetničko-nastavna zvanja su docent, izvanredni profesor i redoviti
profesor.

(2)
Znanstveno-nastavna zvanja u znanstvenoj komponenti odgovaraju znanstvenim
zvanjima kako slijedi:

1. docent odgovara znanstvenom suradniku,

2. izvanredni profesor odgovara višem znanstvenom
suradniku,

3. redoviti profesor odgovara znanstvenom
savjetniku.

(3)
Nastavna zvanja su predavač, viši predavač, profesor visoke škole, lektor, viši
lektor, umjetnički suradnik i viši umjet­nički suradnik.

(4)
Suradnička zvanja su asistent i viši asistent.

(5)
Stručna zvanja su stručni suradnik, viši stručni suradnik i stručni savjetnik.

Zvanja
na sveučilištu i odgovarajuća radna mjesta

Članak 92.

(1) Na sveučilištu se provode izbori u
znanstveno–nastavna, umjetničko-nastavna i suradnička zvanja te nastavna zvanja
predavača, višeg predavača, lektora, višeg lektora, umjetničkog suradnika i
višega umjetničkog suradnika, kao i stručna zvanja, sukladno ovom Zakonu. Kada
sveučilište izvodi stručne studije, može provoditi izbor za sva nastavna zvanja
iz članka 91. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) Na sveučilištu se nastavnici biraju u zvanja iz
stavka 1. ovoga članka na odgovarajuća radna mjesta putem javnog natje­čaja te
se s izabranim pristupnikom zaključuje ugovor o radu.

(3) U
odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, suradničko i nastavno
zvanje može se izabrati osoba i bez zaključivanja ugovora o radu koja ispunjava
uvjete za izbor u odnosno zvanje ako sudjeluje ili će sudjelovati u izvođenju
dijela ili cijele nastave određenog predmeta (tzv. naslovno zvanje) na visokom
učilištu.

(4) Visoko učilište može povjeriti izvedbu do jedne
trećine nastavnog predmeta nastavnicima, znanstvenicima, umjetnicima ili
stručnjacima bez obveze sklapanja ugovora o radu, a u skladu s odredbama
statuta i bez izbora u znanstveno-nastavno zvanje (tzv. gostujući profesor ili
nastavnik), uz uvjet da ostatak nastavnog predmeta pokrivaju osobe izabrane u
znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna ili nastavna zvanja. Pod uvjetima
predvi­đenim statutom sveučilišta uglednom inozemnom profesoru ili istaknutom
stručnjaku može se bez izbora u znanstveno-nastavno zvanje povjeriti izvođenje
nastave iz određenog predmeta najdulje u dvije uzastopne akademske godine.

(5) Studenti poslijediplomskog studija mogu
sudjelovati u izvođenju nastave preddiplomskog i diplomskog studija na sve­učilištu
sukladno studijskom programu poslijediplomskog studija i općem aktu
sveučilišta.

Uvjeti
za izbor u znanstveno-nastavna zvanja

Članak
93.

(1) U
znanstveno-nastavno zvanje može biti izabrana osoba koja je upisana u Upisnik
znanstvenika iz članka 23. ovoga Zakona sa znanstvenim zvanjem stečenim u
odgovarajućem polju, ili koja ispunjava uvjete za stjecanje toga znanstvenog
zvanja i uvjete u pogledu obrazovnoga, nastavnog i stručnog rada koje propisuje
Rektorski zbor, ako ima potrebne psihofizičke osobine kao i druge uvjete
propisane statutom sveučilišta. Znanstveno-nastavna zvanja upisuju se u upisnik
iz članka 23. ovoga Zakona.

(2)
Pristupnik može biti izabran u znanstveno-nastavno zvanje ako ispunjava uvjete
za izbor u odgovarajuće znanstveno zvanje kako slijedi:

–  docenta: znanstveni suradnik, viši znanstveni
suradnik ili znanstveni savjetnik,

–  izvanrednog profesora: viši znanstveni
suradnik ili znanstveni savjetnik,

–  redovitog profesora: znanstveni savjetnik.

(3)
Uvjeti Rektorskog zbora iz stavka 1. ovoga članka objavljuju se u »Narodnim
novinama«. Način provjere ispunjavanja tih uvjeta te psihofizičkih osobina
propisuje se statutom ili drugim općim aktom sveučilišta.

(4) Ako
je izbor u zvanje redovitog profesora izvršen u nekoj od sastavnica
sveučilišta, senat sveučilišta na kojemu je pokrenut postupak izbora potvrđuje
izbor.

Uvjeti
za izbor u umjetničko-nastavna zvanja

Članak
94.

(1) Za
izvođenje nastave predmeta iz područja koje može izvoditi samo umjetnik,
nastavnici se biraju u umjetničko-nastavna zvanja i na odgovarajuća radna
mjesta. U umjetničko-nastavna zvanja biraju se osobe koje su ostvarile
umjetnička dostignuća koja svojim značajem odgovaraju uvjetima za izbor na
znanstveno-nastavno radno mjesto. Umjetničko-nastavna radna mjesta u svemu su
izjednačena sa znanstveno-nastavnim radnim mjestima i odredbe ovoga Zakona koje
se odnose na znanstveno-nastavna radna mjesta na odgovarajući se način
primjenjuju i na umjet­ničko-nastavna radna mjesta.

(2)
Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje pobliže odre­đuje uvjete za izbor
nastavnika iz stavka 1. ovoga članka na način da se publikacije potrebne za
izbor na znanstveno–nastavna radna mjesta na odgovarajući način zamjenjuju
javnim nastupima, izložbama ili drugim oblicima javnog umjetničkog djelovanja.

Postupak
izbora u znanstveno-nastavna i umjetničko-
-nastavna zvanja te odgovarajuća radna mjesta

Članak 95.

(1) Postupak izbora u znanstveno-nastavna i
umjetničko-nastavna zvanja i odgovarajuća radna mjesta provodi sveučilište
sukladno statutu i uz odgovarajuću primjenu članka 35. i 36. ovoga Zakona, na
temelju javnog natječaja koji se objavljuje u »Narodnim novinama«, dnevnom
tisku i na službenoj internetskoj stranici visokog učilišta.

(2) Natječaj koji se raspisuje za izbor na isto ili
više znanstveno-nastavno radno mjesto zbog isteka roka na koji je zaposlenik
izabran u prethodnom natječaju raspisuje se najkasnije tri mjeseca prije isteka
roka. Posebnom odlukom stručnog vijeća visokog učilišta, i uz suglasnost
zaposlenika, natječaj može biti raspisan i ranije od godine dana prije isteka
roka na koji je zaposlenik izabran, ali ne prije nego što istekne tri godine od
prethodnog izbora.

(3) Ako nijedan od pristupnika nema potrebno
znanstveno zvanje, prilikom izbora u znanstveno-nastavno zvanje provodi se i
izbor u znanstveno zvanje uz odgovarajuću primjenu članka 35. ovoga Zakona.
Nakon obavljenog izbora u znanstveno zvanje svih pristupnika koji za to
ispunjavaju uvjete sveučilište, sukladno statutu, nakon razmatranja uvjeta
Rektorskog zbora iz članka 93. stavka 1. ovoga Zakona, u roku od 60 dana u
znanstveno-nastavno zvanje i na radno mjesto izabire pristupnika koji u
najvećoj mjeri udovoljava uvjetima natječaja. Svi pristupnici obavješćuju se o
rezultatima natječaja u roku od 15 dana od dana njegova dovršetka.

(4) Ako je u natječajnom postupku izabrana druga
osoba, zaposleniku koji je do tada radio na tom radnom mjestu ponudit će se
drugo odgovarajuće radno mjesto ili će se u nedostatku istoga pokrenuti
postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu.

(5) Ako na natječaj iz stavka 1. ovoga članka
zaposlenik ne podnese prijavu ili ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta za
ponovni izbor, pokrenut će se postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza
ugovora o radu, bez obveze ponude drugoga odgovarajućeg radnog mjesta.

Počasno
zvanje

Članak
96.

(1)
Počasno znanstveno-nastavno ili umjetničko-nastavno zvanje je *professor
emeritus.*

(2)
Počasno zvanje *professor emeritus* dodjeljuje sveučilište bez provođenja
javnog natječaja zaslužnim redovitim profesorima u mirovini koji su se svojim
znanstvenim ili umjetničkim radom posebno istakli i ostvarili međunarodnu
reputaciju.

(3)
Postupak imenovanja i prava *professora emeritusa* pobliže se uređuju
statutom sveučilišta.

Suradnička
zvanja i odgovarajuća radna mjesta na sveučilištu

Članak
97.

(1)
Suradnička zvanja i odgovarajuća radna mjesta na sveučilištu su asistent i viši
asistent. Asistent i viši asistent biraju se iz redova najuspješnijih
studenata.

(2)
Asistenti i viši asistenti pomažu u provođenju dijela nastavnog procesa,
provjeri znanja, znanstvenoj, umjetničkoj i stručnoj djelatnosti visokog
učilišta u skladu s njegovom općim aktom.

(3)
Suradnici na sveučilištu biraju se sukladno statutu visokog učilišta pod
uvjetima predviđenim člankom 43. ovoga Zakona.

Nastavna
i stručna zvanja na sveučilištu, veleučilištu i visokoj školi te odgovarajuća
radna mjesta

Članak 98.

(1) Na veleučilištu i visokoj školi nastavnici se
biraju u nastavna zvanja i na radna mjesta koja odgovaraju tim zvanjima.
Iznimno, u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka, osobe se biraju u nastavna
zvanja i na sveučilištu. Na veleučilištu i visokoj školi nema radnih mjesta
koja odgovaraju znanstveno-nastavnim zva­njima, ali nastavu u svom zvanju mogu
izvoditi nastavnici izabrani u znanstveno nastavna ili naslovna zvanja na
sveučilištu.

(2) Na sveučilištu, fakultetu i umjetničkoj akademiji
izbor u nastavna zvanja obavlja se prema njihovom statutu u slučaju ako izvode
stručni studij za potrebe toga studija, kao i ako je riječ o predmetu koji ne
zahtijeva znanstveni pristup, ili na umjetničkoj akademiji za potrebe
korepeticije i druge suradnje u obrazovnom procesu.

(3) U nastavno zvanje predavača i odgovarajuće radno
mje­sto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij ili stručni
specijalistički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor za
sveučilište, odnosno Vijeće vele­učilišta i visokih škola, najmanje tri godine
radnog iskustva u struci, pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred
nastavnicima i studentima, ako se prvi put izabire na nastavno radno mjesto, te
ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

(4) U nastavno zvanje višeg predavača i odgovarajuće radno
mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij ili stručni i
specijalistički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor za
sveučilište, odnosno Vijeće vele­učilišta i visokih škola, objavljene stručne
radove, najmanje pet godina rada u struci, pozitivno ocijenjeno nastupno
predavanje pred nastavnicima i studentima ako se prvi put izabire na nastavno
radno mjesto te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

(5) U zvanje profesora visoke škole i na odgovarajuće
radno mjesto na veleučilištu ili visokoj školi može biti izabrana osoba s
doktoratom, ispunjenim nužnim uvjetima koje propisuje Vijeće veleučilišta i
visokih škola, izvedenim značajnijim projektima, objavljenim radovima koji su
znatno unaprijedili struku ili novim radovima nakon izbora na radno mjesto
višeg predavača, najmanje osam godina radnog iskustva u struci, pozitivno ocije­njenim
nastupnim predavanjem pred nastavnicima i studentima ako se prvi put izabire na
nastavno radno mjesto te ispunjenim uvjetima propisanim od veleučilišta ili
visoke škole.

(6) U
zvanje lektora i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima
završen diplomski studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor,
odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne radove,
najmanje tri godine radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane
statutom visokog učilišta.

(7) U
zvanje višeg lektora i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba
koja ima završen diplomski studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju
Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne
radove, najmanje pet godina radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete
propisane statutom visokog učilišta.

(8) U
zvanje umjetničkog suradnika i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana
osoba koja ima završen diplomski umjetnički studij, ispunjene nužne uvjete koje
propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, dokazanu
umjetničku djelatnost, najmanje pet godina radnog iskustva u struci te
ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

(9) U
zvanje višega umjetničkog suradnika i na odgovarajuće radno mjesto može biti
izabrana osoba koja ima završen diplomski umjetnički studij, ispunjene nužne
uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih
škola, dokazanu umjetničku djelatnost, najmanje deset godina radnog iskustva u
struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

Suradničko
zvanje i odgovarajuće radno mjesto na veleučilištu i visokoj školi

Članak
99.

(1)
Suradničko zvanje na veleučilištu i visokoj školi je asistent.

(2)
Uvjete za izbor u suradničko zvanje asistenta i na odgo­varajuće radno mjesto
propisuju veleučilište i visoka škola svojim statutom.

Stručna
zvanja i odgovarajuća radna mjesta na visokim uči­lištima

Članak
100.

U
stručna zvanja i na odgovarajuća radna mjesta na visokim učilištima mogu se
izabrati osobe radi provođenja znanstvenih i stručnih projekata sukladno članku
44. ovoga Zakona, pod uvjetima i u postupku predviđenom statutom visokog
učilišta.

Postupak
izbora u nastavna i stručna zvanja te na odgovarajuća radna mjesta na visokim
učilištima

Članak
101.

(1)
Postupak izbora u nastavna i stručna zvanja te odgo­varajuća radna mjesta
provodi visoko učilište sukladno statutu, na temelju javnog natječaja koji se
objavljuje u »Narodnim novinama«, dnevnom tisku i na službenoj Internet
stranici visokog učilišta.

(2)
Natječaj koji se raspisuje za izbor na isto ili više nastavno i stručno radno
mjesto zbog isteka roka na koji je zaposlenik izabran u prethodnom natječaju
raspisuje se najkasnije tri mjeseca prije isteka roka. Posebnom odlukom
stručnog vijeća visokog učilišta, i uz suglasnost zaposlenika, natječaj može
biti raspisan i ranije od godine dana prije isteka roka na koji je zaposlenik
izabran, ali ne prije nego što isteknu tri godine od prethodnog izbora.

(3)
Stručno vijeće visokog učilišta najkasnije 90 dana od zaključenja natječaja
izabire u nastavno ili stručno zvanje i na odgovarajuće radno mjesto onog
pristupnika koji u najvećoj mjeri udovoljava uvjetima natječaja i uvjetima
Rektorskog zbora, odnosno Vijeća veleučilišta i visokih škola. Svi pristupnici
obavješ­ćuju se o rezultatima natječaja u roku od 15 dana od dana njegova
dovršetka.

(4) Ako je u natječajnom postupku izabrana druga
osoba, zaposleniku koji je do tada radio na tom radnom mjestu ponudit će se
drugo odgovarajuće radno mjesto ili će se u nedostatku istoga pokrenuti
postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu.

(5) Ako na natječaj iz stavka 1. ovoga članka
zaposlenik ne podnese prijavu ili ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta za
ponovni izbor, pokrenut će se postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza
ugovora o radu, bez obveze ponude drugog odgo­varajućeg radnog mjesta.

Ugovor
o radu za znanstveno-nastavna, umjetničko-
-nastavna, nastavna i stručna radna mjesta

Članak 102.

(1) S osobama izabranim na znanstveno-nastavna, umjet­ničko-nastavna,
nastavna i stručna radna mjesta sklapa se ugovor o radu na neodređeno vrijeme s
obvezom provođenja ponovnog izbora ili unaprjeđenja svakih pet godina. Ako
prilikom ponovnog izbora zaposlenik ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta,
postupa se prema članku 95. stavku 5., odnosno članku 101. stavku 5.ovoga
Zakona.

(2) Obveza provođenja ponovnog izbora prestaje nakon
što zaposlenik bude drugi put izabran na znanstveno-nastavno radno mjesto
redovitog profesora ili nastavno mjesto profesora visoke škole (trajno zvanje).

(3) Na radno mjesto docenta ili izvanrednog
profesora, te predavača i višeg predavača, zaposlenik može biti biran najviše
dva puta.

(4) Iznimno, ako zaposlenik nakon drugog izbora ne
bude izabran u više nastavno zvanje a odlukom stručnog vijeća visokog učilišta
se utvrdi da postoji potreba za njegovim daljnjim angažmanom, visoko učilište
može s njim prilikom daljnjih ponovnih izbora sklopiti ugovor o radu na
određeno vrijeme u naj­duljem trajanju od pet godina.

(5) Zaposlenici u znanstveno-nastavnim,
umjetničko-nastavnim i nastavnim zvanjima imaju pravo na mirovanje rokova za
izbor u zvanja i na radna mjesta sukladno članku 45. ovoga Zakona te u vrijeme
dok obavljaju dužnost rektora, prorektora, čelnika sastavnica sveučilišta ili
dok obavljaju kakvu javnu dužnost.

(6) Zaposleniku na znanstveno-nastavnom, umjetničko-nastavnom
i nastavnom radnom mjestu na visokom učilištu istekom akademske godine u kojoj
je navršio 65 godina života prestaje ugovor o radu radi odlaska u mirovinu.

(7) Kada postoji potreba za nastavkom njegova rada,
visoko učilište može redovitom profesoru u trajnom zvanju i profesoru visoke
škole u trajnom zvanju produljiti radni odnos do isteka akademske godine u
kojoj navršava 70 godina. Pri tome će se posebno cijeniti njegov znanstveni
doprinos, uspješnost u obrazovnom procesu i odgoju mladih znanstvenika i
nastavnika.

Prava
i obveze nastavnika i suradnika

Članak 103.

(1) Nastavnici i suradnici dužni su uredno izvršavati
nastavne i druge obveze sukladno općim aktima visokog učilišta te obveze u
odnosu na znanstveni, umjetnički i stručni rad koji obavljaju na visokom
učilištu. Posebnu pozornost dužni su posvetiti radu sa studentima i poticanju
njihova samostalnog rada i uključivanju u stručni, znanstveni i umjetnički rad.

(2) Ugovorni odnosi nastavnika i suradnika s drugim
pravnim osobama izvan matične ustanove zaposlenja ograničavaju se statutom ili
drugim općim aktom visokog učilišta ako se radi o odnosima koji bi negativno
utjecali na rad visokog učilišta ili ako je riječ o ugovoru s organizacijom
koja svojom djelatnošću konkurira visokom učilištu s kojim nastavnik ili
suradnik ima ugovor o radu.

(3) Nastavnik ili znanstvenik može, uz uvjete
propisane statutom visokog učilišta, koristiti plaćenu slobodnu studijsku
godinu *(sabbatical)* radi znanstvenog, umjetničkog ili stručnog rada.
Sveučilište je dužno u tom razdoblju organizirati kontinuirano obavljanje
nastave te ispunjavanje drugih obveza umjesto odsutnog nastavnika.

(4) Odlukom nadležnog tijela visokog učilišta
nastavniku se mogu odobriti kraća ili dulja izbivanja zbog znanstvenog, umjet­ničkog
i stručnog usavršavanja, obavljanja javne dužnosti ili kojega drugoga
opravdanog razloga. U vrijeme takve odsutnosti nastavniku mogu mirovati prava i
obveze iz radnog odnosa ili se mogu izvršavati djelomično, sukladno odluci
nadležnog tijela i/ili ugovora koji se zaključuje između nastavnika i visokog
učilišta. Pri tome mora se osigurati uredno odvijanje nastave ili odgo­varajuća
zamjena za nastavnika.

(5) Odredbe ovoga članka primjenjuju se na
odgovarajući način i na znanstvenike u javnim znanstvenim institucijama.

Stegovna
odgovornost

Članak
104.

(1)
Nastavnici i suradnici stegovno odgovaraju za povrede svojih radnih i drugih
obveza iz rada i u vezi s njim, kao i zbog grubog narušavanja ugleda visokog
učilišta, sukladno statutu.

(2)
Stegovno se može odgovarati samo za djelo koje je u vrijeme počinjenja općim
aktom visokog učilišta bilo predviđeno kao stegovno djelo i za koje je bila
predviđena određena stegovna mjera.

*5.
REKTORSKI ZBOR I VIJEĆE VELEUČILIŠTA I VISOKIH ŠKOLA*

Rektorski
zbor

Članak 105.

(1) Rektorski zbor čine svi rektori sveučilišta u
Republici Hrvatskoj. U radu Rektorskog zbora sudjeluje, bez prava odlučivanja,
i predstavnik Vijeća veleučilišta i visokih škola.

(2) Rektorski zbor odlučuje o pitanjima od
zajedničkog interesa za djelovanje i razvoj sveučilišta u Republici Hrvatskoj.

(3) Rektorski zbor donosi poslovnik kojim uređuje
svoj rad i način odlučivanja.

(4) Rektorski zbor:

1. propisuje nužne uvjete za ocjenu nastavne i
stručne djelatnosti u postupku izbora na znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna
i nastavna zvanja odnosno radna mjesta,

2. predlaže članove područnih znanstvenih i
umjetničkih vijeća i matičnih odbora,

3. predlaže članove Savjeta za financiranje
znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja,

4. razmatra problematiku rada i razvoja
sveučilišta i o tome donosi preporuke i mišljenja, te

5. obavlja druge poslove predviđene ovim Zakonom i
poslove koje mu povjere sveučilišta.

Vijeće
veleučilišta i visokih škola

Članak
106.

(1)
Vijeće veleučilišta i visokih škola čine dekani svih veleučilišta i visokih
škola u Republici Hrvatskoj. U radu Vijeća, bez prava odlučivanja, sudjeluje i
predstavnik Rektorskog zbora.

(2)
Vijeće veleučilišta i visokih škola odlučuje o pitanjima od zajedničkog
interesa za djelovanje i razvoj veleučilišta i visokih škola.

(3)
Vijeće veleučilišta i visokih škola donosi poslovnik o svom radu.

(4)
Vijeće veleučilišta i visokih škola:

1. propisuje nužne uvjete za ocjenu nastavne i
stručne djelatnosti u postupku izbora na nastavna zvanja, odnosno radna mjesta,

2. predlaže članove iz veleučilišnih i
visokoškolskih redova u Savjet za financiranje znanstvene djelatnosti i visokog
obrazovanja,

3. razmatra problematiku rada i razvoja
veleučilišta i visokih škola i o tome donosi preporuke i mišljenja, te

4. obavlja druge poslove predviđene ovim Zakonom i
poslove koje mu povjere visoka učilišta.

V.
FINANCIRANJE ZNANSTVENE DJELATNOSTI  I
VISOKOG OBRAZOVANJA

Izvori
financiranja

Članak 107.

(1) Visoka učilišta, instituti i druge znanstvene
organizacije financiraju se iz:

1. sredstava
osnivača,

2. državnog
proračuna Republike Hrvatske,

3. proračuna
županija, gradova i općina,

4. Nacionalne
zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske,

5. vlastitih
prihoda ostvarenih na tržištu od školarina, istraživačkih, umjetničkih i
stručnih projekata, elaborata, ekspertiza, nakladničke i drugih djelatnosti,

6. sveučilišnih
i ostalih zaklada, ostvarene dobiti trgovačkih društava i drugih pravnih osoba
iz članka 66. ovoga Zakona,

7. izravnih
ulaganja pojedinaca, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba,

8. donacija te

9. ostalih izvora.

(2)
Sveučilišta, veleučilišta, visoke škole i javni znanstveni instituti mogu se
financirati samo iz onih izvora koji ne utječu na njihovu neovisnost i
dostojanstvo. Vlastiti prihodi mogu se ostvarivati samo djelatnostima koje ne
štete ostvarenju osnovnih zadaća sveučilišta, veleučilišta, visokih škola i
javnih znanstvenih instituta.

Prijedlog
proračunskih sredstava i njihova raspodjela

Članak 108.

(1) Savjet za financiranje znanstvene djelatnosti i
visokog obrazovanja razrađuje kriterije za raspodjelu proračunskih sredstava za
znanstvenu djelatnost i visoko obrazovanje te ih predlaže Nacionalnom vijeću za
znanost i Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje.

(2) Nacionalno vijeće za znanost i Nacionalno vijeće
za visoko obrazovanje konačno utvrđuju kriterije iz stavka 1. ovoga članka i
objavljuju ih na Internetu.

(3) Ministarstvo prikuplja prijedloge proračuna
znanstvenih organizacija i sveučilišta, veleučilišta i visokih škola te
sačinjava prijedlog proračuna za financiranje znanosti i visokog obrazovanja.
Tako izrađeni prijedlog dostavlja Savjetu za financiranje znanosti i visokog
obrazovanja.

(4) Savjet, uzimajući u obzir kriterije iz stavka 1.
ovoga članka razmatra prijedlog proračuna te ga sa svojim mišljenjem dostavlja
Nacionalnom vijeću za znanost i Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje. Oni
donose konačan prijedlog raspodjele sredstava i dostavljaju ga ministru.
Prijedlog obuhvaća ukupne iznose za pojedina sveučilišta, veleučilišta, visoke
škole, znanstvene institute i druge znanstvene organizacije te iznose za
financiranje znanstvenih projekata, kolaborativnih znanstvenih programa,
suradničkih radnih mjesta i nabavku znanstvene opreme te iznose troškova rada
Nacionalnog vijeća za znanost, Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje,
Agencije i drugih tijela.

(5) U postupku donošenja prijedloga proračuna Vlade
Republike Hrvatske i njegovog razmatranja u Hrvatskom saboru ministar će se
konzultirati o mogućim preinakama prijedloga s Nacionalnim vijeću za znanost i
Nacionalnim vijećem za visoko obrazovanje te sa Savjetom kao njihovim
savjetodavnim tijelom, sve do konačnog izglasavanja proračuna za narednu
proračunsku godinu.

(6) Sredstva za razvoj sustava znanosti i visokog
obrazovanja, znanstveno izdavaštvo, znanstvene konferencije te znanstvene i
znanstveno-stručne udruge u ukupnom iznosu do 10% ukupnih proračunskih
sredstava za znanstvenu djelatnost i visoko obrazovanje raspoređuje ministar na
temelju javnog natječaja i mišljenja odgovarajućih povjerenstava Nacionalnog
vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje.

(7) Minimalne plaće sudionika u znanosti i visokom
obrazovanju utvrđuju se kolektivnim ugovorom u skladu sa zakonom.

Financiranje
visokih učilišta

Članak
109.

(1)
Javna sveučilišta, veleučilišta i visoke škole financiraju se iz državnog
proračuna uzimajući u obzir utvrđene kapacitete pojedinoga visokog učilišta,
cijenu pojedinih studija te ocjenu o njihovoj kvaliteti na temelju vrednovanja
iz članka 16. ovoga Zakona.

(2) Iz
državnog proračuna mogu se financirati i privatna visoka učilišta prema
pravilima koje utvrđuje Nacionalno vijeće, uzimajući u obzir raspoloživa
sredstva i kvalitetu tih učilišta te vodeći računa o tome odgovaraju li njihovi
kapaciteti potrebama za obrazovanjem na određenom znanstvenom, umjetničkom ili
stručnom području.

(3)
Sredstva iz državnog proračuna namijenjena sveuči­lištima, veleučilištima i
visokim školama doznačuju im se kao ukupni iznos za njihov rad a oni ih svojim
proračunom raspo­ređuju na pojedine troškovne stavke, sukladno statutu i
odlukama svojih nadležnih tijela. Proračun sveučilišta donosi senat na
prijedlog sveučilišnog vijeća, a proračun veleučilišta i visoke škole stručno
vijeće na prijedlog dekana.

(4)
Sastavnice sveučilišta dio vlastitih prihoda iz članka 107. stavka 1. ovoga
Zakona izdvajaju u proračun sveučilišta za kapitalna ulaganja i razvojne
programe, sukladno općim aktima sveučilišta.

Financiranje
javnih znanstvenih instituta

Članak
110.

(1)
Proračun javnoga znanstvenog instituta donosi upravno vijeće na prijedlog
znanstvenog vijeća i uz suglasnost ministra.

(2)
Ustrojstvena jedinica javnoga znanstvenog instituta obvezna je dio sredstava
ostvarenih na tržištu od obavljanja stručne djelatnosti rasporediti u godišnji
proračun instituta, sukladno općim aktima instituta.

Financiranje
znanstvenih projekata, kolaborativnih znanstvenih programa, suradničkih mjesta
i znanstvene opreme

Članak
111.

(1)
Ministarstvo raspisuje natječaje za financiranje znanstvenih projekata,
kolaborativnih znanstvenih programa, suradničkih radnih mjesta znanstvenih
novaka, te znanstvene infrastrukture i opreme iz sredstava državnog proračuna.
Natječaji su otvoreni za prijave do njihovih opoziva (otvoreni natječaj) a
odluke o financiranju donosit će se periodično, najmanje četiri puta godišnje
za znanstvene novake, a najmanje jednom godišnje za ostalo, u skladu s ovim
Zakonom i raspoloživim sredstvima.

(2)
Ministar na prijedlog Nacionalnog vijeća za znanost pravilnicima propisuje
kriterije te postupak prijavljivanja, vrednovanja i donošenja odluka za
financiranje znanstvenih projekata, kolaborativnih znanstvenih programa,
suradničkih radnih mjesta te za nabavku znanstvene infrastrukture i opreme.

(3) Na
natječaj za znanstvene projekte i kolaborativne znanstvene programe mogu se
prijaviti znanstvene organizacije, znanstvenici i skupine znanstvenika koji
mogu provoditi istraživanja kompetitivna u međunarodnom istraživačkom prostoru.
Na natječaj za suradnička mjesta i na natječaj za nabavku znanstvene
infrastrukture i opreme prijavu mogu podnijeti znanstvene organizacije.

(4)
Postupak vrednovanja prijavljenih projekata, kolaborativnih znanstvenih
programa i suradničkih radnih mjesta te dokumentacije za nabavku znanstvene
infrastrukture i opreme provodi Nacionalno vijeće za znanost. U postupku
vrednovanja Nacionalno vijeće za znanost uzima u obzir prioritete istraživanja
po pojedinim znanstvenim područjima, kao i primjerene kriterije za procjenu
kvalitete prijedloga istraživanja. Procjena prioriteta temelji se na
gospodarskim, društvenim i drugim nacionalnim interesima. Vrednovanje se
temelji na anonimnoj prosudbi nezavisnih stručnjaka iz zemlje i inozemstva.
Odluku o financiranju donosi ministar na prijedlog Nacionalnog vijeća za
znanost.

(5) O
dodjeli sredstava iz državnog proračuna za nabavku kapitalne i srednje
znanstvene opreme znanstvena organizacija zaključuje ugovor s Ministarstvom u
kojemu se utvrđuje način korištenja opreme od strane drugih znanstvenih
organizacija i znanstvenika čiji se rad financira ili sufinancira iz državnog
proračuna. Ministarstvo vodi upisnik znanstvene opreme nabavljene dijelom ili u
cijelosti iz sredstava proračuna.

VI.
ETIKA U ZNANSTVENOJ DJELATNOSTI I VISOKOM OBRAZOVANJU

Odbor
za etiku, etički kodeks i etička povjerenstva

Članak 112.

(1) Hrvatski sabor, na prijedlog Vlade, imenuje Odbor
za etiku u znanosti i visokom obrazovanju koji ima 9 članova, od kojih su šest
iz redova istaknutih znanstvenika i sveučilišnih profesora, a tri su osobe
primjerenog ugleda u javnosti. Mandat članova Odbora je četiri godine. Članove
Odbora predlažu Nacionalno vijeće za visoko naobrazbu, Nacionalno vijeće za
znanost, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Rektorski zbor, Vijeće
veleučilišta i visokih škola, znanstvene organizacije, sveučilišta, ministar te
druge organizacije i osobe sukladno oglasu kojim se poziva na predlaganje
članova Odbora.

(2) Odbor za etiku ima predsjednika i zamjenika
predsjednika, koje članovi Odbora biraju između sebe.

(3) Zadaća Odbora je promicanje etičkih načela i
vrijednosti u znanosti i visokom obrazovanju, u poslovnim odnosima i u odnosima
prema javnosti, te u primjeni suvremenih tehnologija i u zaštiti okoliša.

(4) Odbor donosi etički kodeks kojim utvrđuje etička
načela u visokom obrazovanju, znanstvenom radu, objavljivanju rezultata,
odnosima među znanstvenicima, nastavnicima i drugim sudionicima u znanstvenom i
obrazovnom procesu, postupcima i radnjama vezanim za tržišno natjecanje, te
odnosu prema javnosti i sredstvima javnog priopćavanja.

(5) Odbor radi na sjednicama. Mišljenja i stajališta
o etičkoj prihvatljivosti ili neprihvatljivosti u razmatranim slučajevima Odbor
donosi u obliku preporuka, prijedloga ili primjedbi, veći­nom glasova. Članovi
odbora mogu izdvojiti mišljenje.

(6) Najmanje jednom godišnje Odbor podnosi o svom
radu izvješće Hrvatskom saboru.

(7) Visoka učilišta, instituti i druge znanstvene
organizacije mogu, sukladno statutu, osnovati svoja etička povjerenstva, te
donijeti svoje etički kodekse. Na visokim učilištima najmanje jedan član
etičkog povjerenstva je student.

VII.
NADZOR

*Nadzor nad zakonitošću*

Članak
113.

(1)
Upravni nadzor nad zakonitošću rada i općih akata visokih učilišta i drugih
znanstvenih organizacija provodi Ministarstvo.

(2)
Nadzor iz stavka 1. ovoga članka provodi se na način koji ne narušava
autonomiju sveučilišta i ne ometa redoviti rad visokih učilišta i drugih
znanstvenih organizacija.

(3) Na
temelju rezultata nadzora Ministarstvo može obustaviti izvršenje nezakonitih
odluka i radnji visokih učilišta i znanstvenih organizacija.

VIII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

 Organizacijske promjene

Članak
114.

(1)
Osnivači visokih učilišta, javnih znanstvenih instituta i drugih znanstvenih
organizacija uskladit će osnivačke akte a odnosne znanstvene organizacije i
visoka učilišta statut i druge opće akte nužne za usklađivanje ustroja s ovim
Zakonom u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Visoka učilišta i druge znanstvene organizacije
osnovane prema dosadašnjim propisima danom stupanja na snagu ovoga Zakona
nastavljaju s radom prema dosadašnjim propisima do usklađenja prema stavku 1.
ovoga članka.

(3) Rektori i prorektori sveučilišta i veleučilišta
te dekani i prodekani sveučilišnih sastavnica i visokih škola te ravnatelji
javnih znanstvenih instituta izabrani prije stupanja na snagu ovoga Zakona
ostaju na istoj dužnosti do isteka mandata na koji su izabrani, s tim da danom
usklađenja iz stavka 1. ovoga članka rektori i prorektori veleučilišta postaju
njihovi dekani i prodekani.

(4) Pravno integriranje sveučilišta započinje danom
stupanja na snagu ovoga Zakona, a završit će se najkasnije do 31. prosinca
2007.

(5) U postupku statusnih promjena visokih učilišta
kojima dolazi do njihova spajanja ili razdvajanja pri čemu se imovina prenosi s
jednog na drugo visoko učilište ne plaća se porez.

(6) Sveučilišta i njegova učilišta (fakulteti i
umjetničke akademije) mogu upisivati studente prve godine stručnih studija do
zaključno školske godine 2010./2011.

Imenovanje prvog saziva Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje i Nacionalnog vijeća za znanost, drugih tijela previđenih Zakonom
te osnivanje Agencije za znanost i visoko obrazovanje

Članak
115.

(1) Prvi saziv Nacionalnog vijeća za visoko
obrazovanje i Nacionalnog vijeća za znanost imenovat će se najkasnije šest
mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2)
Iznimno od odredaba članka 9. stavka 2., članka 10. stavka 2. i članka 11.
stavka 2. ovoga Zakona, prilikom imenovanja prvog saziva Nacionalnog vijeća za
znanost, odnosno Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, Hrvatski sabor
imenovat će svih dvanaest članova, a ždrijebom će se odlučiti o tome kojih će
šest članova imati mandat od dvije, dok će preostalih šest imati mandat od četiri
godine.

(3) Do
imenovanja iz stavka 1. ovoga članka Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu
osnovano prema Zakonu o visokim učilištima i Nacionalno znanstveno vijeće
osnovano prema Zakonu o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti nastavljaju s radom
i obav­ljaju poslove iz svoje nadležnosti prema odredbama tih zakona.

(4)
Imenovanjem prvog saziva Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje i Nacionalnog
vijeća za znanost, navedena tijela preuzet će sve poslove iz stavka 3. ovoga
članka, a postojeće Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje i Nacionalno
znanstveno vijeće prestat će s radom.

(5)
Nacionalno vijeće za znanost će u roku od šezdeset dana od dana imenovanja
donijeti pravilnik kojim se utvrđuju znanstvena područja, polja i grane,
utvrditi uvjete za izbor u znanstvena zvanja te izabrati područna vijeća i
matične odbore.

(6)
Vlada Republike Hrvatske će Uredbom osnovati Agenciju za znanost i visoko
obrazovanje najkasnije šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(7) Sva
ostala tijela predviđena ovim Zakonom ustrojit će se najkasnije devet mjeseci
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona. Do tada će postojeća tijela nastaviti
svoj rad prema dosadašnjim propisima te obavljati odgovarajuće poslove prema
ovom Zakonu. Rektorski zbor i Vijeće veleučilišta i visokih škola ustrojit će
se u roku od šezdeset dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Nova
organizacija studija i nastavak studija prema prijašnjim propisima

Članak
116.

(1)
Studiji na visokim učilištima počinju s ustrojavanjem danom stupanja na snagu
ovoga Zakona. Ustrojavanje će se dovršiti i organizacija studija početi
provoditi prema odredbama ovoga Zakona najkasnije počevši od školske godine
2005./2006., od kada će se obavezno uvesti i ECTS sustav. Poslijediplomski
studiji ustrojit će se i početi provoditi prema odredbama ovoga Zakona
najkasnije počevši od školske godine 2004./2005.

(2) Studenti upisani na dodiplomski i
poslijediplomski magistarski ili doktorski studij na dan stupanja na snagu
ovoga Zakona imaju pravo dovršiti studij prema nastavnom programu i uvjetima
koji su važili prilikom upisa u prvu godinu studija i steći odgovarajući
akademski stupanj prema propisima koji su vrijedili prije stupanja na snagu
ovoga Zakona. Studenti kojima je na temelju prijašnjih propisa odobrena tema za
izradu doktorskog rada bez doktorskog studija, imaju pravo obrane doktorskog
rada i stjecanja doktorata znanosti prema propisima koji su vrijedili do
stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3)
Visoko učilište može ograničiti trajanje prava na završetak studija prema
stavku 2. ovoga članka na određeni broj godina, ali ne na manji broj godina od
onoga koji je studentu ostalo do završetka studija prema programu prema kojemu
je započeo studij uvećan za dvije godine.

(4)
Nakon uvođenja studija prema ovom Zakonu studenti iz stavka 1. ovoga članka
koji ne dovrše studij prema starom studijskom planu i programu mogu studij
nastaviti prema ovome Zakonu i na njemu utemeljenom nastavnom programu sukladno
općem aktu visokog učilišta.

(5)
Nacionalno vijeće može tri godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
iznimno dati dopusnicu za novi studij i visokom učilištu koje ne odgovara
uvjetu iz članka 51. stavak 3. točka 2., uz uvjet visokom učilištu da ispuni
taj uvjet u roku ne duljem od 5 godina.

Zatečena
zvanja

Članak
117.

Osobe izabrane
u znanstvena, znanstveno-nastavna, umjet­ničko-nastavna, nastavna i suradnička
zvanja koje ta zvanja imaju na dan stupanja na snagu ovoga Zakona zadržavaju ta
zvanja, a znanstvena će im se zvanja upisati u Upisnik znanstvenika, sukladno
članku 23. ovoga Zakona. Ako ovaj Zakon ili propisi koji su važili prije
njegova stupanja na snagu za zatečena zvanja ili radna mjesta zahtijevaju
reizbor ili izbor u više zvanje, reizbor ili postupak izbora u isto zvanje
provest će se u roku koji predviđa propis prema kojemu je izbor izvršen. Ako
taj propis ne predviđa rok, izbor ili reizbor provest će se u roku predviđenom
ovim Zakonom i koji se računa od dana njegova stupanja na snagu. U svakom
slučaju reizbor ili izbor odgovarajuće provest će se prema odredbama ovoga
Zakona.

Započeti
izbori u zvanja i odgovarajuća radna mjesta

Članak 118.

(1) Izbori u znanstveno-nastavna,
umjetničko-nastavna, znanstvena i nastavna zvanja i izbor na odgovarajuća radna
mjesta započeti prema odredbama propisa koji su vrijedili prije stupanja na
snagu ovoga Zakona dovršit će se prema tim propisima najkasnije u roku od
godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Natječaji za izbor u znanstveno-nastavna,
umjetničko-nas­tavna, znanstvena i nastavna zvanja i odgovarajuća radna mjesta
mogu se raspisati prema propisima Zakona o visokim učilištima i Zakonu o
znanstvenoj djelatnosti najkasnije tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona i obavezno će se dovršiti do roka iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Postupci iz stavka 1. i 2. ovoga članka, koji se
ne dovrše u roku iz stavka 1. i 2. ovoga članka, poništavaju se.

(4) Na osobe izabrane prema odredbama stavka 1. i 2.
ovoga članka primijenit će se odredbe članaka 117. ovoga Zakona.

Odredbe
o suradnicima

Članak 119.

(1) Nakon stupanja na snagu ovoga Zakona s osobama
izabranim u suradničko zvanje mlađeg asistenta, asistenta ili višeg asistenta i
izabranim na odgovarajuće radno mjesto, kao i s osobama koje su zatečene na radnom
mjestu znanstvenog novaka bez suradničkog zvanja ili u istraživačkom zvanju
mlađeg asistenta, asistenta ili višeg asistenta prema odredbama Zakona o
visokim učilištima, odnosno Zakona o znanstvenoj djelatnosti, zaključit će se
novi ugovor o radu za radno mjesto asistenta, odnosno višeg asistenta prema
ovome Zakonu s trajanjem koje odgovara prethodnom ugovoru.

(2) Ugovor iz stavka 1. može se produljiti,
računajući od dana zaključivanja prvog ugovora o radu, najdulje do isteka osam
godina na odgovarajućem radnom mjestu u zvanju asistenta. Ugovor o radu za
radno mjesto višeg asistenta može trajati sukladno stavku 3. ovoga članka.

(3) Ukupno trajanje zaključenih ugovora o radu,
računajući od dana zaključenja prvog ugovora o radu prema Zakonu o visokim učilištima,
odnosno Zakonu o znanstvenoj djelatnosti, ne može prijeći jedanaest godina.

(4) Nakon isteka ugovora o radu iz stavka 1.-3. ovoga
članka ne može biti izabran u suradničko zvanje prema ovom Zakonu.

Zatečeni
akademski nazivi i stupnjevi

Članak
120.

(1)
Osobe koje su stekle određene akademske nazive i stupnjeve zadržavaju pravo
njihova korištenja sukladno propisima prema kojima su ih stekli.

(2)
Osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu tražiti od visokog učilišta na kojemu su
stekli akademski naziv da im u postupku i pod uvjetima predviđenim općim aktom
visokog učilišta izda ispravu (potvrdu ili diplomu) o tome da prije stečeni
akademski naziv odgovara nekom od akademskih naziva iz članka 71.-74. ovoga
Zakona, te nakon što dobije takvu ispravu može koristiti akademski naziv prema
ovome Zakonu. Ako visoko učilište na kojemu je stečen akademski naziv ili
njegov pravni sljednik ne postoji, Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje
odredit će visoko učilište koje će odlučiti o zahtjevu.

(3) Visoko učilište, za slučaj da prvotno stečeni
akademski naziv ne odgovara nazivu koji se stječe prema ovome Zakonu zbog
razlike u programu, trajanju studija ili zbog drugih važnih razloga može odbiti
zahtjev iz stavka 2. ovoga članka ili odrediti dodatne ispite i/ili izradu rada
koji odgovara završnom ili diplomskom radu na studiju. Nakon polaganja ispita
ili izrade završnog ili diplomskog rada izdaje se potvrda kojom se utvrđuje
akademski naziv osobe.

(4) Doktorat znanosti stečen prema propisima koji su
bili na snazi prije stupanja na snagu ovoga Zakona istovrsni su s doktoratima
znanosti stečenim prema ovome Zakonu, te osobe koje su ih stekle imaju ista
prava kao i osobe koje su doktorat znanosti stekle prema ovome Zakonu.

(5) Osobe koje su prema propisima koji su bili na
snazi prije stupanja na snagu ovoga Zakona stekle magisterij znanosti mogu,
sukladno općem aktu sveučilišta, steći doktorat znanosti obranom doktorskog
rada prema propisima koji su vrijedili na dan stupanja na snagu ovoga Zakona,
najkasnije u roku od osam godina od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(6) Osobama koje su prema propisima koji su bili na
snazi prije stupanja na snagu ovoga Zakona upisale poslijediplomski znanstveni
studij (magisterij) na njihov zahtjev i po polaganju svih predviđenih ispita te
eventualne razlike ispita koju može utvrditi odnosno visoko učilište, nužno je
omogućiti završetak poslijediplomskog studija izradom doktorske disertacije.

Donošenje
podzakonskih i drugih propisa

Članak
121.

(1)
Ministar će, u slučajevima predviđenim ovim Zakonom, donijeti podzakonske
propise i ustrojiti potrebne upisnike najkasnije tri mjeseca od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona, osim ako te propise donosi na prijedlog nekog tijela. U
tom slučaju donijet će podzakonske propise najkasnije dva mjeseca nakon što
nadležno tijelo da svoj prijedlog.

(2)
Ostala tijela ovlaštena na donošenje podzakonskih propisa ili drugih općih
akata predviđenih ovim Zakonom, učinit će to najkasnije tri mjeseca od dana
svog osnivanja.

Primjena
odredbi o financiranju

Članak
122.

(1)
Financiranje znanosti i visokog obrazovanja sukladno odredbama ovoga Zakona
započet će 1. siječnja 2004. Do tada financiranje će se obavljati prema
propisima koji su vrijedili do stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2)
Znanstveni projekti za koje je zaključen ugovor o financiranju, nastavljaju se
financirati prema važećem ugovoru do njegova isteka, osim ako se novim
ugovorom, uz suglasnost obiju njegovih stranaka, može utvrditi za projekt
povoljniji način financiranja.

Prestanak
važenja dosadašnjih propisa

Članak 123.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju
važiti Zakon o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti (»Narodne novine«, br.
59/96.) i Zakon o visokim učilištima (»Narodne novine«, br. 59/96., 14/00. i
26/00., 67/00., 02/99., 94/00. i 129/00.) i na njima utemeljeni propisi, osim
onih odredbi tih zakona za koje je ovim Zakonom navedeno da će se primjenjivati
do određenog vremena i nakon stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Podzakonski propisi doneseni na temelju Zakona o
znanstvenoistraživačkoj djelatnosti i Zakona o visokim učilištima primjenjivat
će se i nakon prestanka navedenih zakona sve do donošenja odgovarajućih propisa
prema ovome Zakonu, osim ako nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

Stupanje
Zakona na snagu

Članak
124.

Ovaj
Zakon stupa na snagu 15. dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 640-01/03-01/01
Zagreb, 17. srpnja 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 123/2003-1742