## Zakon o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji (pročišćeni tekst)

### NN 54/1994 (13.7.1994.), Zakon o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO ZASTUPNIČKOG DOMA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 18. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prisilrkoj
nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne novine", br. 9/94),
Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske na sjednici
održanoj 29. ožujka 1994. utvrdio je

pročišćeni tekst Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji

Pročišćeni tekst Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji obuhvaća
Zakon o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne novine",
br. 53/91.) i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prisilnoj nagodbi,
stečaju i likvidaciji ("Narodne novine", br. 9/94.) u kojima
je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 423-0S/93-01/01

Zagreb, 29. ožujka 1994.

Predsjednik Odbora za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora
Republike Hrvatske

**Ante Klarić, dipl. iur., v. r.**

---

## ZAKON

### O PRISILNOJ NAGODBI, STEČAJU I LIKVIDACIJI (PROČIŠĆENI TEKST)

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju uvjeti za provedbu i postupak prisilne nagodbe,
stečaja i likvidacije pravnih osoba određenih ovim Zakonom (u nastavku
teksta "dužnik").

Članak 2.

Stečajni postupak provodi se nad dužnikom koji je trajnije nesposoban
za plaćanje (insolventnost) te u drugim slučajevima odredenim zakonom.

Članak 3.

Stečajni postupak mogu pokrenuti vjerovnici i sam dužnik, a i druge
osobe odnosno organi određeni zakonom

Članak 4.

Dužnik, u smislu ovog Zakona, jest poduzeće, zadruga, banka, društvo
osiguranja imovine i osoba i drugi subjekti predviđeni zakonom.

Poduzećem, u smislu ovog Zakona, smatra se i složeni oblik organiziranja
poduzća.

Stečajni postupak provodi se i nad javnim poduzećem ako zakonom nije
drugačije određeno.

Radnja i poljoprivredno gospodarstvo, ako imaju svojstvo pravne osobe,
smatraju se dužnici u smislu ovog Zakona, ako zakonom nije drugačije odredeno

Članak 5.

Za otvaranje stečajnog postupka nad poduzećem koje proizvodi predmete
naoružanja i vojne opreme potrebna je prethodna suglasnost Ministarstva
obrane.

Članak 6.

Insolventni dužnik može prije pokretanja stečajnog postupka, a i u tijeku
stečajnog postupka, vjerovnicima predložiti zaključenje prisilne nagodbe.

Članak 7.

Ako je pnslupak prisilne nagodbe pokrenut, prije pokretanja stečajnog
postupka do okončanja postupka prisilne nagodbe nije dopušteno protiv dužnika
pokrenuti stečajni postupak.

II OPĆE PROCESNE ODREDBE

Članak 8.

Stečajni postupak provodi redovni sud na čijem je području sjedište
dužnika.

Stečajni postupak je hitan.

U stečajnom postupku ne može se tražiti povrat u prijašnje stanje, niti
podnositi prijedlog za ponavljanje postupka, niti izjaviti revizija.

Prijedlozi, izjave i prigovori ne mogu se davati odnosno podnositi ako
se propusti rok odnosno izostane s ročišta na kojem ih je trebalo dati
odnosno podnijeti, osim ako ovim Zakonom nije drugačije određeno

Članak 9.

Odluke o stečajnom postupku donose se u obliku rješenja ili zaključka

Zaključkom se izdaje nalog službenoj osobi ili organu koji provodi stečajni
postupak za izvršenje pojedinih radnji.

Članak 10.

Protiv rješenja može se podnijeti žalba, ako ovim Zakonom nije drugačije
određeno.

Rok za žalbu jest osam dana, ako ovim Zakonom nije drugačije određeno

Početak roka za podnošenje žalbe teče od dana objave rješenja na oglasnoj
ploči suda.

Ako je ovim Zakonom propisano da se rješenje mora dostaviti odredenim
osobama, rok za podnošenje žalbe teče od dana dostave rješenja.

Žalba protiv rješenja ne zadržava izvršenje rješenja ako ovirn Zakonom
nije drugačije određeno.

Članak 11.

Protiv zaključka može se podnijeti prigovor u roku od osam dana od dana
objave, a ako zaključak nije objavljen

- od dana dostave pismenog otpravka.

O prigovoru protiv zaključka odlučuje stečajno vijeće zaključkom protiv
kojeg nije dopušten prigovor.

Prigovor ne zadržava izvršenje zaključka.

Članak 12.

U stečajnom postupku odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o parničnom
postupku, ako ovim Zakonom nije drugačije određeno

III. PRISILNA NAGODBA

I. Organi u postupku prisilne nagodbe.

Članak 13.

Postupak prisilne nagodbe provodi sud u vijeću trojice sudaca (u nastavku
teksta "nagodbeno vijeće"), od kojih je jedan predsjednik vijeća.

Predsjednik vijeća, izvan ročišta: brine se sam ili davanjern upravitelju
prisilne nagodbe odgovarajučeg uputstva o ispitivanju stanja sredstava
i poslovanja dužnika, o ispitivanju popisa vjerovnika i popisa dužnika
i ispitivanju vjerodostojnosti prijavljenih potraživanja i postupanju dužnika
u skladu s odredbom članka 28. ovoga Zakona, a obavlja i druge poslove
u vezi s pripremom ročišta odnosno odluka vijeća prisilne nagodbe.

Članak 14.

Kad nagodbeno vijeće utvrdi da je zadovoljeno uvjetima za pokretanje
postupka prisilne nagodbe, zaključkom može odrediti upravitelja prisilne
nagodbe.

Uvjeti za odredivanje upravitelja prisilne nagodbe isti su kao i uvjeti
za odredivanje stečajnog upravitelja.

Upravitelj prisilne nagodbe prestaje obavljati dužnost na dan donošenja
rješenja o odobrenju prisilne nagodbe odnosno na dan otvaranja stečajnog
postupka.

Članak 15.

Upravitelj prisilne nagodbe osobito će:

1) ispitati stanje imovine i poslovanja dužnika;

2) ispitati popis vjerovnika i popis dužnikovih dužnika;

3) ispitati vjerodostojnost prijavljenih potraživanja;

4) osporiti potraživanja ako na temelju priopćenja vjerovnika ili iz
nekog drugog razloga posumnja u njihovu osnovanost;

5) podnijeli prijavu nagodbenom vijeću ako dužnik postupa protivno odredbama
članka 28. ovog Zakona.

Dužnik i vjerovnici mogu protiv postupanja upravitelja prisilne nagodbe
podnijeti prigovor nagodbenom vijeću.

Upravitelj prisilne nagodbe može, po odobrenju predsjednika nagodbenog
vijeća osigurati pomoć vještaka.

Članak 16.

Upravitelj prisilne nagodbe ima pravo na naknadu svih troškova i nagradu
za rad. Naknada troškova i nagrada za rad podmiruju se iz položenog predujma.

O naknadama i nagradama iz stavka 1. ovog članka odlučuje nagodbeno
vijeće.

Upravitelj prisilne nagodbe odgovara za štetu koju je uzrokovao nemarnim
obavljanjem svoje dužnosti.

Članak 17.

Nadzor nad radom upravitelja prisilne nagodbe obavlja se prema odredbama
ovoga Zakona koje se odnose na nadzor nad radom stečajnog upravitelja.

Protiv odluke nagodbenog vijeća donesene u obavljanju nadzora nad radom
upravitelja prisilne nagodbe te protiv rješenja o smjenjivanju upravitelja
prinudne nagodbe žalba nije dopuštena.

2. Pokretanje postupka prisilne nagodbe

Členak 18.

Postupak za prisilnu nagodbu između dužnika i njegovih vjerovnika pokreće
se na prijedlog dužnika kod kojega se stekla zakonska osnova za pokretanje
stečajnog postupka.

Postupak za prisilnu nagodbu može se pokrenuti i na prijedlog vjerovnika
ako se dužnik suglasi.

Članak 19.

U prijedlogu za prisilnu nagodbu predlažu se način i rok isplate potraživanja,
a ako se predlaže isplata potraživanja u smanjenom iznosu, navodi se i
postotak koji se nudi vjerovnicima za isplatu njihovih potraživanja.

Uz prijedlog za prisilnu nagodbu podnose se:

1) izvještaj o ekonomsko-financijsknm stanju dužnika;

2) dokumentacija kojom se čini vjerojatnim postojanje uvjeta za otvaranje
postupka prisilne nagodbe;

3) dokumentacija i analiza kojima se čini vjernjatnim da će dužnik moći
ispuniti obveze na temelju prisilne nagodbe:

4) popis vjerovnika i dužnikovih dužnika s naznakom njihovih tvrtki
i sjedišta i naznakom osnova i visine njihovih potraživanja odnosno dugovanja;

5) popis vjerovnika koji imaju pravo odvojenog namirenja (razlučni vjerovnici)
s naznakom stvari ili prava na kojima postoji razlučno pravo, te popis
vjerovnika koji imaju pravo na izdvajanje stvari ili prava koja ne pripadaju
dužniku (izlučni vjerovnici).

Članak 20.

Uz prijedlog za prisilnu nagodbu može se priložiti izjava o danom jamstvu,
ako prisilna tkagodba bude sklopljena

Članak 21.

Ako se predlaže isplata potraživanja u smanjenom iznosu, postotak što
ga dužnik nudi vjerovnicima za namirenje njihovih potraživanja ne može
biti manji od 50%i - ako se plaćanje nudi u roku od jedne godine, niti
manji od 60% - ako se plaćanje nudi u roku od dvije godine.

Ako se vjerovnicima predlaže isplata potraživanja u punom iznosu, rok
za isplatu ne može biti duži od tri godine.

Članak 22.

Predsjednik nagodbenog vijeća odbacuje prijedlog za prisilnu nagodbu
osobito:

1) ako prijedlog za prisilnu nagodbu nije u skladu s odredbama članaka
19. i 21. ovoga Zakona,

2) ako nije protekao rok za izvršenje obveze iz prethodno sklopljene
prisilrze nagodbe,

3) ako utvrdi, na temelju izvještaja organizacije koja za dužnika obavlja
poslove platnog prometa ili na drugi način da dužnik nije vodio poslovne
knjige ili ih je vodio neuredno ili neažurno, tako da se ne može ocijeniti
njegovo ekonomsko-financijsko stanje.

Prijedlog za prisilnu nagodbu zbog razloga iz točke 1) stavka 1. ovoga
članka predsjednik nagodbenog vijeća odbacit će ako predlagatelj ni u određenom
roku ne otkloni njegove nedostatke.

3. Otvaranje postupka prisilne nagodbe

Članak 23.

Ako predsjednik vijeća ne odbaci prijedlog za prisilnu nagodbu u smislu
članka 22. ovoga Zakona nagodbeno vijeće će, po prethodnom izjašnjavanju
predstavnika dužnika i organizacije koja za dužnika obavlja poslove platnog
prometa, a prema potrebi i drugih osoba, ocijeniti postoje li uvjeti za
otvaranje postupka prisilne nagodbe.

Nagodbeno vijeće odbacit će prijedlog ako utvrdi da je dužnik sposoban
i bez prisilne nagodbe odgovarati svojim obvezama

Ako nagodbom vijeće utvrdi da je udovoljeno uvjetima za pokretanje postupka
prisilne nagodbe, donijet će rješenje o otvaranju ovog postupka i odrediti
ročište za prisilnu nagodbu.

Članak 24.

Kada nagodbeno vijeće donese rješenje o otvaranju postupka prisilne
nagodbe, pozvat će oglasom vjerovnike radi sklapanja prisilne nagodbe i
rješenjem naložiti predlagatelju da položi predujam za pokrivanje troškova
postupka prisilne nagodbe.

Članak 25.

Oglas o pozivanju vjerovnika radi sklapanja nagodbe sadrži:

1) naziv suda pred kojim se vodi postupak za prisilnu nagodbu,

2) tvrtku i sjedište dužnika.

3) izvod iz rješenja o otvaranju postupka prisilne nagodbe,

4) poziv svim vjerovnicima da u roku od 30 dana od dana objave u "Narodnim
novinama" izvoda iz oglasa o pozivu za sklapanje prisilne nagodbe,
podneskom u dva primjerka, s dokazima, prijave nagodbenom vijeću svoja
potraživanja,

5) mjesto, dan i sat održavanja ročišta za prisilnu nagodbu,

6) bitan sadržaj ponude prisilne nagodbe,

7) ime i adresu upravitelja prisilne nagodbe, ako je određen,

8) dan isticanja oglasa na oglasnoj ploči suda.

Oglas se objavljuje isticanjem na oglasnu ploču suda istog dana kada
je nagodbeno vijeće utvrdilo da je udovoIjeno uvjetima za prisilnu nagodbu.
Izvod iz oglasa objavljuje se u "Narodnim novinama".

Ročište za prisilnu nagodbu, u pravilu održat će se u roku od 30 dana
od dana proteka roka iz točke 4. stavka 1. ovokga članka.

Članak 26.

O objavi poziva za sklapanje prisilne nagodbe sud će posebno obavijestiti
dužnika i organizaciju koja za dužnika obavlja poslove platnog prometa.

Članak 27.

Pravne posljedice otvaranja postupka prisilne nagodbe nastaju na dan
kada je oglas o otvaranju postupka prisilne nagodbe istaknut na oglasnoj
ploči suda.

Članak 28.

Nakon podnošenja prijedloga za prisilnu nagodbu pa sve do donošenja
rješenja o otvaranju postupka prisilne nagodbe, dužnik može obavljati tekuće
poslove.

U razdoblju iz stavka 1. ovoga članka dužnik ne može otuđiti niti opterećivati
svoju imovinu niti davati jemstvo ili avale.

Nakork isticanja rješenja o otvaranju postupka prisilne nagodbe na oglasnoj
ploči suda, poslove iz stavka 2. ovoga članka, dužnik može poduzimati samo
po odobrenju pred sjednika vijeća, odnosno upravitelja prisilne nagodbe,
ako je određen.

Pravni poslovi koje je dužnik poduzeo protivno odredbi stavka 3. ovoga
članka nemaju učinak prema vjerovnicima ako je treća osoba znala ili morala
znati da poduzeti posao izlazi iz okvira tekućih poslova dužnika i da on
za te poslove nije dobio odobrenje od predsjednika vijeća odnosno upravitelja
prisilne nagodbe, ako je određen ili da su oni stavili prigovor na izvršavanje
tih poslova.

Iznimno, nagodbeno vijeće može, nakon donošenja rješenja o otvaranju
postupka prisilne nagodbe, odrediti kao privremenu mjeru osiguranja obustavu
isplata s računa dužnika

Članak 29.

Nagodbeno vijeće obustavit će postupak prisilne nagodbe;

1) ako utvrdi da ne postoji razlog za pokretanje postupka prisilne nagodbe,

2) ako predlagatelj ne položi predujam za vođenje postupka (članak 24.),

3) ako predlagatelj povuče prijedlog za prisilnu nagodbu prije nego
što ročište bude održano,

4) ako dužnik u tijeku prisilne nagodbe postupa protivno odredbama članka
28. ovoga Zakona.

Članak 30.

Od dana isticanja rješenja o otvaranju postupka prisilne nagodbe ne
može se protiv dužnika dopustiti izvršenje radi osiguranja niti izvrpenje
radi namiranja potraživanja u pogledu kojih postoji izvršna isprava donesena
do tog dana.

Izvršenja iz stavka 1. ovoga članka koja su u tijeku prekidaju se.

Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na izlučne i razlučne
vjerovnike koji su pravo odvojenog na namirenja stekli izvršenjem i osiguranjem
60 dana prije otvaranja postupka prisilne nagodbe.

Članak 31.

Potraživanja koja su se na dan otvaranja postupka prisilne nagodbe mogla
prebiti s protupotraživanjem dužnika, smatraju se prebijenim i ne prijavljuju
se u postkrpku prisilne nagodbe.

Prebijaju se i potraživanja koja nisu dospjela na dan otvaranja postupka
prisilne nagodbe, a i potraživanja koja ne glase na novac.

Članak 32.

Otvaranje postupka prisilne nagodbe ne utječe na pravo otkaza ugovora
o zakupu.

Članak 33.

Vjerovnici prijavljuju svoja potraživanja najkasnije pet dana prije
dana održavanjja ročišta.

Prijava sadrži:

1) tvrtltu i sjedište vjerovnika,

2) pravnu osnovu potraživanja i njegovu visinu,

3) dokaze o postojanju potraživanja i njegovoj visini. Vjerovnici koji
imaju potraživanja u stranoj valuti prijavljuju potraživanja u stranoj
valuti preračunata u dinarskom iznosu prema tečaju koji važi na dan otvaranja
postupka prisilne nagodbe.

Vjerovnici koji imaju potraživanja u stranoj valuti prijavljuju potraživanja
u toj valuti. Potraživanja u domaćoj valuti vjerovnici prijavljuju u domaćoj
valuti s iskazanom porutvrijednosti u DEM obračunaloj po srednjem tečaju
Narodne banke Hrvatske na dan otvaranja postupka prisilne nagodbe.

Prijavu potraživanja, u smislu stavka 1. ovoga članka, podnose i vjerovnici
na koje se prisilna nagodba ne odnosi (članak 41).

Članak 34.

Prijavom potraživanja za prisilnu nagodbu prekida se zastara od dana
podnošenja prijave do proteka roka za isplatu koji je određen u odobrenoj
prisilnoj nagodbi, a ako se prisilna nagodba ne sklopi - do pravomočnosti
odluke o obustavi postupka prisilne nagodbe.

4. Ročište za prisilnu nagodbu

Članak 35.

Na ročištu za prisilnu nagodbu predstavnik dužnika izlaže ekonomsko-financijslso
stanje dužnika i obrazlaže prijedlog za prisilnu nagodbu.

Poslovni organ i osoba odgovorna za financijsko poslovanje dužnika daju
izjavu da podaci o ekonomsko financijskorn stanju koji su podneseni uz
prijedlog za prisilnu nagodbu u svemu odgovaraju stvarnom stanju.

Nakon izlaganja predstavnika iz stavka 1. ovoga članka o prijedlogu
za prisilnu nagodbu izjašnjavaju se predstavnik organizacije koja za dužnika
obavlja poslove platnog prometa i upravitelj prisilne nagodbe ako je određea.

Na ovom se ročištu ispituju prijavljena potraživanja. Potraživanja prijavljena
u rokovima propisanim ovim Zakonom smatraju se utvrđenim ako ih nije osporio
dužnilk, upravitelj prisilne nagodbe ako je određen ili koji od prisutnih
vjerovnika čija su potraživanja utvrđena.

Predslavnik dužnika dužan je o svakom prijavljenom potraživanju određeno
se izjasniti da li ga priznaje ili osporava. Upravitelj prisilne nagodbe
ako je određen i vjerovnik mogu osporiti postojanje potraživanja i visinu
potraživanja.

Članak 36.

Vjerovnici odlučuju o predloženoj nagodbi glasovanjem.

Vjerovnici mogu glasovati i pismeno, a ako je vjerovnilk pravna osoba,
uz podnesak kojim glasuje, mora priloižiti dokaz da je podnesak potpisao
zastupnik.

Pravo glasa imaju vjerovnici čija su potraživanja utvrđena, vjerovnici
koji su svoja potraživanja prijavili nakon proteka roka određenog za prijavu
potraživanja i vjerovnici čija su potraživanja osporena, a nagodbeno vijeće
utvrdi da su oni svoja potraživanja učinili u cijelosti ili djelomično
vjerojatnim.

Zajedničko potraživanje te solidarno potraživanje, ako su ih vjerovnici
prijavili pojedinačno, smatraju se jednim potraživanjem.

Vjerovnik s više prijavljenih potraživanja ima jedan glas, a i za svako
ustupljeno potraživanje.

Vjerovnici koji svoja potraživanja nisu prijavili u određenom roku ne
mogu glasovati ako se o postojanju njihova potraživanja dužnik nije mogao
izjasniti bez odgode ročišta.

Potraživanja koja nisu prijavljena u rokovima propisanim ovim Zakonom
ispitat će se samo ako je to moguće.

Članak 37.

Pravo glasa nemaju vjerovnici čija se potraživanja iz diobne mase namiruju
prije drugih potraživanja (članak 140.), razlučni vjerovnici za dio potraživanja
koji je pokriven založnim pravom, osim onih koji su pravo odvojenog namirenja
stekli izvršenjem za posljednjih 60 dana prije donošenja rješenja o otvaranju
postupka prisilne nagodbe te izlučni vjerovnici.

Članak 38.

Prisilna nagodba smatra se prihvaćenom ako za nju glasuju vjerovnici
čija potraživanja iznose više od polovice potraživanja onih vjerovnika
koji imaju pravo glasa i kad prisilnu nagodbu odobri nagodbeno vijeće.

Prisilna nagodba iz stavka 1. ovoga članka ima pravni učinak prema svim
vjerovnicima.

Članak 39.

Ako se na ročištu za prisilnu nagodbu ne postigne većina potrebna za
prihvaćanje prisilne nagodbe, a dužnik u roku što mu ga odredi nagodbeno
vijeće na stavi novu ponudu s povoljnim uvjetima za prisilnu nagodbu, nagodbeno
vijeće odbit će prijedlog za sklapanje prisilne nagodbe i po službenoj
dužnosti otvoriti stečajni postupak.

Dužnik može staviti novu ponudu na ročištu na kojem je odbijen njegov
prijedlog za prisilnu nagodbu ili na naknadnom ročištu što ga nagodbeno
vijeće može odrediti, na prijedlog dužnika, ako utvrdi da postoje izgledi
za podnošenje povoljnije ponude.

Za odlučivanje o naknadnoj ponudi primjenjuju se pravila kao za prvu
ponudu.

5. Odobravanje prisilne nagodbe

Članak 40.

Ako se na ročištu za prisilnu nagodbu postigne potrebna većna, nagodbeno
vijeće rješenjem odobrava sklopljenu prisilnu nagodbu koja sadrži osobito:

1) sadržaj sklopljene prisilne nagodbe (utvrđeni postotak u kojem se
isplaćuju vjerovnici i rokovi plaćanja),

2) popis vjerovnika čija potraživanja nisu osporena, s naznakom utvrđenih
i smanjenih iznosa njihovih potraživanja.

Sklopljena prisilna nagodba ima pravni učinak i prema vjerovnicima koji
nisu sudjelovali u postupku kao i prema vjerovnicima koji su sudjelovali
u postupku, a njihova potraživanja su osporena, ako se naknadno utvrde.

Ako je u postupku prisilne nagodbe dano jamstvo, odluka iz stavka 1.
ovoga članka mora sadržati tvrtku i sjedište osobe ili organa koji su dali
jamstvo s naznakom njihove solidarne odgovornosti svim vjerovnicima dužnika.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se dužniku, predlagatelju
ako on nije dužnik i organizaciji koja za dužnika obavlja poslove platnog
prometa

Pravomoćno rješenje o odobrenju prisilne nagodbe ističe se na oglasnu
ploču suda i u izvodu objavljuje u "Narodnim novinama".

Članak 41.

Odobrena prisilna nagodba nema pravni učinak na potraživanja vjerovnika
prema jamcima slidarnim dužnicima i regresnim obveznicima.

Odobrena prisilna nagodba nema pravi učinak na potraživanja vjerovnika
čija se potraživanja iz diobne mase namiruju prije drugih potraživanja
(članak 140. stavak 2.) na potraživanja razlučnih vjerovnika za dio potraživanja
koja su pokrivena založnim pravom, osim za ona potraživanja za koja su
pravo odvojenog namirenja stekli izvršenjem za posljednjih 60 dana prije
donošenja rješenja o otvaranju postupka prisilne nagodbe te na potraživanja
izlučnih vjerovnika.

Članak 42.

Rješenje o odobrenju prisilne nagodbe ima snagu izvršne isprave za sve
vjerovnike čija su potraživanja utvrđena

Ako dužnik ne ispuni svoju obvezu iz sklopljene prisilne nagodbe, vjerovnik
ima pravo u izvršenom postupku naplatiti smanjeno potraživanje ne samo
od dužnika nego i neposredno od jamca koji je jamčio za dužnika (članak
40. stavak 2.).

Članak 43.

Pod utvrđenim potraživanjem, u smislu ovog Zakona, razumijevaju se glavni
dug i kamate koje su dospjele do dana otvaranja postupka prisilne nagodbe,
a ako se potraživanje temelji na izvršnoj odluci - i troškovi parničnog
i izvršnog postupka.

Ako je prisilnom nagodbom određeno da se potraživanja isplate u smanjenom
iznosu, postotak koji se isplaćuje prema sklopljenoj prisilnoj nagodbi
obračunava se na cijeli iznos utvrđenog potraživanja iz stavka 1. ovoga
članka.

Nakon otvaranja postupka prisilne nagodbe do isplate potraživanja ne
teku kamate.

Članak 44.

Na temelju odobrene prisilne nagodbe dužnik se oslobađa obveze da vjerovniku
isplati iznos koji je veći od postotka prihvaćenog u prisilnoj nagodbi,
a rokovi plaćanja se odgađaju u skladu sa sklopljenom prisilnom nagodbom.
U tom se opsegu dužnik oslobađa obveze prema osobama kojima pripada pravo
na regres (jamci).

Ako dužnik nakon sklopljene prisilne nagodbe vjerovnicima isplati iznos
koji premašuje postotak prihvaćen u prisilnoj nagodbi, nema pravo na povrat
tog iznosa.

Članak 45.

Izvršne isprave koje se odnose na potraživanja utvrđena u rješenju o
odobrenju prisilne nagodbe gube u odnosu na dužnika pravnu snagu.

Izvršne isprave koje se odnose na potraživanja iz članka 40. stavka
ovoga Zakona, mogu se izvršiti prema dužniku prisilne nagodbe samo uz uvjete
iz sklopljene prisilne nagodbe.

U postupku koji se nakon sklopljene prisilne nagodbe vodi protiv dužnika,
radi isplate potraživanja iz članka 40. stavka 3. ovog Zakona, sud će,
a i drugi nadležni organ, po službenoj dužnosti, ako utvrdi da postoji
obveza dužnika, odlukom utvrditi njegovu obvezu i obvezati ga na plaćanje
u skladu s uvjetima iz sklopljene prisilne nagodbe.

Članak 46.

Protiv rješenja o odobrenju prisilne nagodbe odnosno odbijanju prijedloga
za sklapanje prisilne nagodbe žalbu mogu podnositi dužnik, vjerovnici i
druge osobe koje za to imaju pravni interes.

6. Izvršenje prisilne nagodbe

Članak 47.

Ako se prisilna nagodba potpuno ne izvrši, vjerovnici koji su namireni
u prisilnoj nagodbi nisu dužni vratiti ono što su primili.

Potraživanja vjerovnika iz stavka 1. ovoga članka smatrat će se potpuno
namirenim ako su namireni iznosi utvrđeni u prisilnoj nagodbi.

Vjerovnici koji su djelomično namireni u smislu sklopljene prisilne
nagodbe prijavljuju u stečajnom postupku ukupno potraživanje umanjeno za
postotak koji se smatra da su po prisilnoj nagodbi namireni

Vjerovnici koji ni djelomično nisu namireni u smislu sklopljene prisilne
nagodbe prijavljuju potraživanja u stečajnom postupku u punom iznosu na
koji bi izmali pravo da nije sklopljena prisilna nagodba.

7. Stavljanje izvan snage prisilne nagodbe

Članak 48.

Svaki vjerovnik koji je sudjelovao u prisilnoj nagodbi može u roku od
šest mjeseci nakon isteka roka za izvršenje prisilne nagodbe podnijeti
zahtjev nagodbenom vijeću da stavi izvan snage sklopljenu prisilnu nagodbu.

Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti ako dužnik može
iz svojih sredstava namiriti potraživanja vjerovnika u visini većoj od
iznosa utvrđenog u sklopljenoj prisilnoj nagodbi uz uvjet da se time ne
umanji sposobnost dužnika da uredno ispunjava obveze prema vjerovnicima.

U rješenju o stavljanju izvan snage sklopljene prisilne nagodbe, nagodbeno
vijeće odredit će rok koji ne može biti duži od jedne godine, u kojem je
dužnik dužan vjerovnicima isplatiti dio potraživanja.

Žalba protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka zadržava izvršenje rješenja.

Članak 49.

Svaki vjerovnik čije je potraživanje smanjeno zbog sklopljene prisilne
nagodbe može u roku od dvije godine od dana pravomoćnosti rješenja kojim
je odobrena prisilna nagodba tužbom tražiti da se prisilna nagodba stavi
izvan snage ako je sklopljena prijevarom.

Odluka o stavljanju izvan snage sklopljene prisilne nagodbe nerna pravni
učinak za obveze po preuzetom jamstvu.

8. Upisi u sudski registar

Članak 50.

Nagodbeno vijeće obavijestit će nadležni registarski sud o podnošenju
prijedloga za pokretanje postupka prisilne nagodbe, a dostavil će i rješenje
o otvaranju postupka prisilne nagodbe, rješenje o odbijanju prijedloga
za zaključenje prisilne nagodbe te rješenje o odobrenju prisilne nagodbe.

Registarski sud po službenoj dužnosti upisat će činjenice iz stavka
1. ovoga članka, s tim da pri upisu odbijanja prijedloga ili odobrenja
prisilne nagodbe istovremeno obavi trpis brisanja prethodnog upisa.

9. Troškovi prisilne nagodbe

Članak 51.

Svaki sudionik u prisilnoj nagodbi snosi svoje troškove. Neovisno o
ishodu postupka, sudionik je dužan i drugim sudionicima nadoknaditi troškove
koje im je prouzročio svojom krivnjom ili slučajem koji im se dogodio.

10. Primjena pravila o stečaju

Članak 52.

Na postupak prisilne nagodbe odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga
Zakona o stečaju, osim odredaba o stečajnom sucu i odboru vjerovnika.

IV. STEČAJ

1. Organi stečajnog postupka

Članak 53.

Organi stečajnog postupka jesu: stečajno vijeće, stečajni sudac i stečajni
upravitelj.

U stečajnom postupku, kao savjetodavno tijelo može se osnovati odbor
vjerovnika

Članak 54.

Stečajno vijeće sastavljano je od trojice sudaca, od kojih je jedan
predsjednik vijeća.

Stečajni sudac ne može biti član stečajnog vijeća.

Članak 55.

Stečajno vijeće :

1) odlučuje o pokretanju prethodnog postupka za utvrđivanje postojanja
uvjeta za stečaj i provodi taj postupak,

2) odlučuje o otvaranju stečajnog postupka,

3) odlučuje o prigovorima stečajnog upravitelja protiv zaključka i uputa
stečajnog suca,

4) odlučuje o prigovorima vjerovnika protiv zaključka stečajnog suca,

5) određuje započete poslove koji se moraju završiti u t.oku stečajnog
postupka,

6) odobrava predračun troškova stečajnog postupka i određuje nagradu
stečajnom upravitelju,

7) odlučuje o određivanju i smjenjivanju stečajnog upravitelja,

8) odobrava nacrt za glavnu diobu i donosi rješenje o glavnoj diobi
stečajne mase,

9) donosi rješenje o zaključenju stečajnog postupka,

10) radi i druge poslove predviđene ovim Zakonom. Stečajno vijeće može
po službenoj dužnosti, po prigovoru ili prijedlogu, mijenjati odluke stečajnog
suca ili stečajnog upravitelja ako utvrdi da su nezakonite i nesvrsishodne.

Člalkak 56.

Stečajni sudac nadležan je za sva pitanja u vezi s provedbom stečajnog
postupka ako odredbama ovoga Zakona nije predvidena nadležnost stečajnog
vijeća.

Stečajni sudac nadzire poslovanje stečajnog upravitelja.

Stečajni sudac daje stečajnom upravitelju upute koje su za upravitelja
obavezne.

Članak 57.

Protiv odluke stečajnog suca stečajni upravitelj, odbor vjerovnika odnosno
vjerovnici mogu podnijeti prigovor stečajnom vijeću u roku od tri dana
od dana dostave odluke.

Članak 58.

Stečajni se upravitelj određuje rješenjem o otvaranju stečajnog postupka.

Protiv odluke o odredivanju stečajnog upravitelja može se podnijeti
prigovor.

O prigovoru iz stavka 2. ovoga članka odlučuje stečajno vijeće protiv
čije odluke žalba nije dopuštena.

Pri primanju dužnosti, stečajni upravitelj daje izjavu pred predsjednikom
stečajnog vijeća da će savjesno obavIjati svoju dužnost.

Članak 59.

Za stečajnog upravitelja može biti određena osoba koja je stručna s
obzirom na prirodu i opseg stečajne mase i u čiju se nepristrariost ne
može sumnjati.

Za stečajnog upravitelja ne može biti određena osoba koja ne može biti
imenovana za direktora poduzeća.

Članak 60.

Stečajni upravitelj vrši prava i dužnosti organa upravljanja dužnika
u skladu s potrebama stečajnog postupka, ako ovim Zakonom nije drugačije
određeno.

Stečajni upravitelj rukovodi poslovima dužnika i zastupa dužnika.

Stečajni upravitelj može staviti prigovor stečajnom vijeću na upute
stečajnog suca, a ako nije riječ o osobito hitnoj stvari, može i odgoditi
izvršenje zaključka stečajnog suca do odluke stečajnog vijeća.

Članak 61.

Stečajni upravitelj dužan je osobito:

1) ažurirati knjigovodstvenu evidenciju do dana otvaranja stečajnog
postupka,

2) sastaviti, u suglasnosti sa stečajnim sucem, predračun troškova stečajnog
postupka i podnijeti ga na odobrenje stečajnom vijeću,

3) formirati komisiju za inventuru,

4) sastaviti početnu bilancu stečaja,

5) kao dobar gospodarstvenik brinuti se o okončanju započetih, a neizvršenih
poslova dužnika i poslova potrebnih da bi se spriječilo nastupanje štete
nad sredstvima dužnika,

6) brinuti se o ostvarivanju potraživanja dužnika,

7) unovčiti stvari dužnika koje ulaze u stečajnu masu,

8) sastaviti nacrt za glavnu diobu i nacrt za završnu stečajnu bilancu
u suglasnosti sa stečajnim sucem,

9) sastaviti nacrt odluke o naknadnoj diobi.

Stečajni upravitelj neposredno je odgovoran svakom sudioniku u stečajnom
postupku za štetu koju mu nanese namjerno ili krajnjom nepažnjom. Ako je
šteta nastala zbog radnje slečajnog upravitelja koju je odobrilo stečajno
vijeće ili stečajni sudac, ili zbog postupanja po uputi stečajnog suca
stečajni upravitelj nije odgovoran, osim ako je odobreuje ili uputu isposlovao
na prijevaru.

Članak 62.

Stečajni upravitelj podnosi pisana izvješća o tijeku stečajnog postupka
i o stanju stečajne mase, i to jedanput u tri mjeseca, ili kada to zatraži
stečatjni sudac odnosno stečajno vijeće ili odbor vjerovnika.

Članak 63.

Stečajnog upravilelja, na prijedlog stečajnog suca, odbora vjerovnika,
zainteresiranih osoba ili po službenoj dužnosti, stečajno vijeće može smijeniti
ako svoju dužnost ne obavlja uspješno ili iz drugih opravdanih razloga.

Protiv rješenja o smjenjivanju stečajni upravitelj ima pravo prigovora
o kojem konačno odlučuje stečajno vijeće.

Stečajni upravitelj razrješava se dužnosti i na vlastiti zahtjev

Članak 64.

Stečajni upravitelj ima pravo na nagradu za rad i na naknadu potrebnih
troškova.

Nagradu za rad i naknadu potrebnih troškova stečajnorn upravitelju određuje
stečajno vijeće na prijedlog stečajnog suca pri čemu se uzimaju u obzir
opseg poslova i rad stečajnog upravitelja.

Stečajni upravitelj ne može naplatiti nagradu za rad odnosno naknadu
potrebnih troškova iz stečajne mase bez odobrenja stečajnog suca.

Članak 65.

Radi zaštite interesa vjerovnika u stečajnom postupku, stečajno vijeće
može osnovati odbor vjerovnika.

Na zahtjev vjerovnika čija potraživanja iznose više od 50% od ukupnog
iznosa potraživanja svih vjerovnika, stečajno vijeće je dužno osnovati
odbor vjerovnika, osim ako je stečajna rnasa neznatna ili ako bi to dovelo
do znatnog povećanja troškova stečajnog postupka.

Članak 66.

Broj članova odbora vjerovnika utvrđuje stečajno vijeće i taj broj mora
biti neparan.

Ako je broj vjerovnika manji od pet, ovlaštenja odbora vjerovnika vrše
svi vjerovnici.

Članak 67.

Članovi odbora vjerovnika biraju se, u pravilu, na prvom ročištu za
ispitivanje potraživanja.

Pravo sudjelovanja u izboru članova odbora vjerovnika imaju vjerovnici
čija su potraživanja u cijelosti ili djelomično utvrđena, a i vjerovnici
čija su potraživanja u cijelosti osporena, a stečajno vijeće utvrdi da
su oni svoja potraživanja učinili vjerojatnim.

Vjerovnik čije utvrđeno potraživanje iznosi više od jedne četvrtine
od ukupno utvrđenih potraživanja svih vjerovnika na svoj zahtjev ulazi
u odbor vjerovnika bez izbora.

Člana odbora vjerovnike može u radu odbora zastupati i osoba koja nije
vjerovnik, ali samo na temelju specijalne punomoći.

Članak 68.

Odbor vjerovnika obavlja svoje poslove na sjednicama koje saziva stečajni
sudac po službenoj dužnosti ili na prijedlog stečajnog upravitelja ili
večine članova odbora vjerovnika. Sjednicama rukovodi jedan od članova
udbora vjerovnika kojega izaberu članovi tog odbora.

Sjednicama Odbora vjerovnika prisustvuje stečajni sudac i stečajni upravitetj
bez prava glasa.

Odbor vjerovnika donosi odluku većinom glasova prisutnih članova, a
ako su glasovi podijeljeni - odlučje stečajni sudac.

Članak 69.

Odbor vjerovnika:

1) razrmatra izvješća stečajnog upravitetja o toku stečajnog postupka
i o stanju stečajne mase,

2) ima pravo pregtedati poslovne knjige i cjelokupnu dkumentaciju koju
je preuzeo stečajni upravitetj,

3) ima pravo prigovora stečajnom sucu na rad stečajnog upravitelja,
a i stečajnom vijeću na rad stečajnog suca,

4) može predložiti smjenjivanje stečajnog upravitelja i imenovanje novog
stečajnog upravitelja,

5) daje mišljenje stečajnom vijeću o unovčenju imovine dužnika,

6) daje mišljenje stečajnom vijeću u vezi s nastavljanjem započetih
poslova,

7) daje mišljenje stečajnom sucu o priznavanju opravdanih manjkova utvrđenih
pri inventuri,

8) obavlja i druge postove predviđene ovim Zakonom.

Odbor vjerovnika dužan je, na zahljev vjerovnika, obavještavati vjerovnike
o toku stečajnog postupka i stanju stečajne mase.

Članak 70.

O naknadi nužnih troškova članova odbora vjerovnika odlučuje stečajni
sudac.

Naknada iz stavka 1. ovoga članka utazi u troškove stečajnog postupka.

2. Pokretanje stečajnog postupka

Članak 71.

Stečajni postupak pokreće se prijedtogom ovlaštene osobe, odnosno organa
(predlagatelj).

Prijedlog za pokretanje stečajnog postupka može se povući do isticanja
oglasa o otvaranju stečajnog postupka na oglasnu ploču suda. U tom slučaju
troškove stečajnog postupka snosi predlagatelj.

Članak 72.

Predlagatelj je dužan učiniti vjerojatnim postojanje zakonske osnove
za otvaranje stečajnog postupka.

Ako je predlagatelj vjerovnik, dužan je podnijeti dokaze o postojanju
svojega novčanog potraživanja te o tome da ga ni prisilnim izvršenjem nije
mogao naplatiti.

Članak 73.

Predlagatelj je dužan predujmiti iznos što ga odredi stečajno vijeće
za pokrivanje troškova pokretanja stečajnog postupka.

Ako predlagatelj ne predujmi odredeni iznos, sud će prijedlog odbaciti.
Iznimno, sud može odlučili da se postupak nastavi iako predujam nije položen.

Ako stečajni postupak bude otvoren, predujmljeni iznos za pokrivanje
troškova otvaranja stečajnog postupka ulazi u troškove tog postupka.

Ako prijedlog podnese organizacija koja za dužnika obavlja postove platnog
prometa, troškovi stečajnog postupka privremeno se predujmljuju iz sredstava
suda.

3. Prethodni postupak

Članak 74.

Ako predlagatelj pokrene prijedlog za otvaranje stečajnog postupka,
sud će obustaviti postupak.

Na isti će način sud postupiti i tako utvrdi da je dužnik do okončanja
prethodnog postupka postao solventan.

Članak 75.

Na temelju prijedloga za otvaraikjr stečajnog postupka sterčajno vijeće
donosi rješenje o pokretanju prethodnog postkupka za utvrđivanje uvjeta
za otvaranje stečajnog postupka (prethodni postupak) ili taj prijediog
odbacuje rješenjern.

Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka stečajno vijeće određuje i stečajnog
suca.

Prutiv rješenja o pokretanju prethodnog postupka ne rnože se podnijeti
žalba.

Članak 76.

Stečajno vijeće može, nakon donošenja rješenja o provedbi prethodnog
postupka, ograničiti prava ovlaštenih osoba dužnika za obavljanje pravnih
poslova i kao privremenu mjeru osiguranja odrediti obustavu isplata s računa
dužnika, ili svojom prethodnom suglasnošću uvjetovati pravovaljanost odluka
organa dužnika koje se odnose na raspolaganje njegovim sredstvima.

Stečajno vijeće će ograničenja iz stavka 1. ovoga članka oglasiti na
uobičajeni način i odrediti upis u sudski registar i o tim ograničenjima
obavijestiti organizaciju koja za dužnika obavlja poslove platnog prometa

Stečajno vijeće može, ako za to postoje opravdani razlozi, odrediti
mjere iz stavka 1. ovoga članka i prije donošenja rješenja o pokretanju
prethodnog postupka.

Članak 77.

Nakon donošenja odluka iz članka 75. ovoga Zakona, stečajno vijeće odmah
odreduje ročište na koje poziva dužnika predlagatelja i organizaciju koja
za dužnika obavlja poslove platnog prometa.

Na ročištu iz stavka 1. ovoga člana dužnik i predlagatelj koji nije
dužnik izjasnit će se o prijedlogu za otvaranje stečajnog postupka.

Članak 78.

Ako se na ročištu iz članka 77. ovoga Zakona dade izjava o preuzimanju
duga, stečajno vijeće ocijenit će danu izjavu i, prema potrebi, provjeriti
i zatražili odgovarajuće jarnstvo i, ako je potrebno, odgoditi ročište.

Ako je izjava neosnovana, davatelj izjave odgovara za proeizročenu štetu
i troškove pustupka.

Davatelj izjave o preuzimanju duga, a i njegovi jamci, nakon odobrenja
suda i preuzimanju duga, odgovaraju solidarno s du.nikom vjerovnicima stečajnog
du.nika za obveze stečajnog du.nika koje su nastate do dana davanja izjave
o preuzimanju duga.

Rješenjem kojim se odobrava preuzimanje duga stečajno vijeće će obustaviti
stečajni postupak. Protiv ovog rješenja, pravo na žalbu ima predlagatelj
dužnik i organizacija koja za dužnika obavija poslove platnog prometa.

Članak 79.

Na ročištu iz članka 78. ispitat će se mogućnost sklapanja prisilne
nagodbe.

Aku se na ročištu iz. st.avka 1. ovoga člana pokaže da postoji mogućnost
da se sklopi prisilna nagodba, stečajno vijeće odredit će rok dužniku za
podnošenje prijedloga za prisilnu nagodbu.

Članak 80.

Ako se na ročištu iz članka 77. stavka 1. ovoga Zakona pokaže da ne
postoji mogućnost da se sklopi prisilna nagodba, stečajno vijeće odredit
će jednoga ili više vještaka koji će u određenom roku, zajedno sa stečajnim
sucem i po njeguvirn uputama ispitati ekonomsko-financijsko stanje dužnika
ako nije udovoljeno uvjetirna za otvaranje stečajnug pustupka bez prethodnog
ispitivanja ekonurnsko-financijskog stanja dužnika.

Stečajno vijeće može pozvati organizaciju koja za dužnika obavlja poslove
platnog prometa da sudjeluje u ispitivanju ekonomsko-financijskog stanja
dužnika.

Članak 81.

Aku na ročištu iz članka 77. stavka 1. ovoga Zakona bude stavljn prijedlog
za prisilnu nagodbu koja udovoljava uvjetima iz članka 19. i 21. ovoga
Zakona stečajno vijeće postupit će u smislu člana 23. ovuga Zakona, a ako
stavljena ponuda ne udovoljava tim uvjetirna, stečajno vijeće odredit će
primjereni rok za stavljanje uredne ponude.

Aku uredna ponuda ne bude stavljena u roku iz stavka 1. ovoga članka,
stečajno vijeće postupit će po članku 78. stavku 1. ovoga Zakona.

Članak 82.

Dužnik protiv kojega je pokrenut prethodni postupak dužan je stečajnom
sucu staviti na raspotaganje sve potrebne podatke i obavijesti.

Članovi organa upravljanja dužnika, direktor i drugi djetatnici dužnika,
pa i oni kojima je prestata fumcija odnosno rad kod dužnika, dužni su stečajnom
sucu pružiti sve potrebne podatke i obavijesti.

Članak 83.

Kad stečajni sudac ispita ekonornsko-financijsko stanje dužnika, stečajnom
vijeću podnosi izvješće s mišljenjem ima li mjesta otvaranju stečajnog
postupka.

4. Otvaranje stečajnog postupka

Članak 84.

Stečajno vijeće, nakon primitka izvješća stečajnog suca i mišljenja
vještaka o ekonomsko-financijskom stanju dužnika zakazuje ročište radi
rasprave o postojanju uvjeta za otvaranje stečajnog postupka. Na to ročište
stečajno vijeće poziva predlagatelja, dužnika, organizaciju koja za dužnika
obavlja poslove platnog prometa, stečajnog suca, a prema potrebi i vještaka.
Na ovom će se ročištu ispitati mogučnost preuzimanja duga (članak 78.)
i sklapanja prisilne nagodbe (članak 79.).

Stečajno vijeće na ročištu, a najkasnije u roku od tri dana nakon njegova
održavanja donosi rješenje o otvaranju stečajnog postupka nad dužnikom
ili odbijanju prijedloga za otvaranje ovog postupka.

U rješenju o odbijanju prijedloga za otvaranje stečajnog postupka, stečajno
vijeće određuje tko je dužan snositi nastate troškove.

Protiv rješenja kojim je otvoren stečajni postupak, osim osoba ovlaštenih
za zastupanje dužnika, žalbu može podnijeti, u ime dužnika, zastupnik njegova
organa upravljanja.

Žalba iz stavka 4. ovoga člana ne sprečava izvršenje odluke o otvaranju
stečajnog postupka.

Članak 85.

Stečajno vijeće može odgoditi otvaranje stečajnog pustupka, ati ne duže
od tri mjeseca od dana primitka prijedloga za otvaranje stečajnog postupka,
na prijedlog vjerovnika koji je predložio pokretanje stečajnog postupka
čije se potraživanje ni prisilno nije moglo naplatiti na temelju pravnog
akta koji ima svojstvo izvršne isprave.

Članak 86.

Stečajno vijeće može odlućiti da se stečajni postupak otvori bez provedbe
prethodnog postupka i bez ispitivanja ekonomsko-financijskog stanja dužnika
ako prijedlog za otvaranje stečajnog postupka podnese dužnik ili likvidacijski
upravitelj te ako se taj postupak otvara po službenoj dužnosti.

Članak 87.

Stečajni postupak otvorit će se po službenoj dužnosti i bez prethodnog
ispitivanja ekonomsko-financijskog stanja dužnika ako je prije toga bio
otvoren postupak za prisilnu nagodbu koji je bio završen bez uspjeha.

Članak 88.

Stečajno vijeće može donijeti odluku da se stečajni postupak otvori,
ali da se ne provodi ako utvrdi da imovina dužnika koja bi ušla u stečajnu
masu nije dovoljna ni za namirenje troškova tog postupka, ili je neznatne
vrijednosti, i u tom slučaju donijet će rješenje kojim se stečajni postupak
zaključuje.

Ako stečajno vijeće u tijeku stečajnog postupka utvrdi da imovina stečajnog
dužnika koja bi ušla u stečajnu masu nije dovoljna ni za namirenje troškova
stečajnog postupka, ili je neznatne vrijednosti, donijet će rješenje kojim
se stečajni postupak zaključuje.

Rješenje iz stavka 1. i 2. ovoga članka objavljuje se u "Narodnim
novinama".

Protiv rješenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka vjerovnici mogu podnijeti
žalbu u roku od 15 dana od dana objave rješenja u "Narodnim novinama".

Imovina dužnika upotrijebit će se za podmirenje troškova stečajnog postupka,
a neutrošeni dio predat će se Hrvatskom fondu za privatizaciju bez preuzimanja
obveza.

Članak 89.

O otvaranju stečajnog postupka vjerovnici se obavještavaju preko oglasa.

Oglas se objavljuje isticanjem na oglasnoj ptoči suda i objavom u "Narodnim
novinama". Oglas mora biti istaknut na oglasnoj ploči suda istog dana
kada je doneseno rješenje.

Rješenje o otvaranju stečajnog postupka dostavlja se predlagatelju dužniku,
organizaciji koja za dužnika obavlja poslove platnog prometa i nadležnom
državnom odvjetništvu.

Stečajno vijeće će odrediti da se otvaranje stečajnog postupka upiše
u sudski registar i u javne knjige u koje su uknjižena prava na nekretnine
ili na brodovima, a i prava industrijskog vtasništva, i to odmah kada je
doneseno rješenje o otvaranju stečajnog postupka.

Članak 90.

Oglas o otvaranju stečajnog postupka sadrži:

1) naziv suda koji je donio rješenje o otvaranju stečajnog postupka,

2) izvod iz rješenja o otvaranju stečajnog postupka,

3) tvrtku i sjedište dužnika,

4) ime i sjedište stečajnog suca,

5) ime i adresu stečajnog upravitelja,

6) poziv vjerovnicima da prijave svoja potraživanja stečajnom vijeću
podneskom u dva primjerka, s dokazima u roku od 30 dana od dana objave
oglasa o otvaranju stečajnog postupka u "Narodnim novinama",
osim ako svoja potraživanja nisu prijavili u postupku prisilne nagodbe,

7) mjesto, dan i sat ročišta za ispitivanje potraživanja,

8) poziv dužnicima da svoje dugove bez odgode namire,

9) dan isticanja oglasa na ploči suda.

Pravne posljedice otvaranja stečajnog postupka

Vrijeme nastupanja pravnih posljedica

Članak 91.

Pravne posljedice otvaranja stečajnog postupka nastaju početkom dana
kada je oglas o otvaranju stečajnog postupka istaknut na oglasnoj ploči
suda.

Ako je rješenje o otvaranju stečajnog postupka po žalbi ukinuto, a u
ponovnom postupku stečajni postupak ponovno otvoren, pravne posljedice
stečajnog postupka nastaju početkom dana kada je prvo rješenje istaknuto
na ogtasnoj ploči suda.

Prenošenje funkcija organa upravljanja na

stečajnog upravitelja

Članak 92.

Na dan otvaranja stečajnog postupka prestaju prava poslovodnog organa,
zastupnika i organa upravljanja dužnika i te funkcije prelaze na stečajnog
upravitelja.

Radni odnosi

Članak 93.

Na dan otvaranja stečajnog postupka stečajni upravitelj otkazat će radni
odnos svim djetatnicima dužnika s otkaznim rokom od 30 dana, bez obzira
na dužinu radnog staža Protiv otkaza radnog odnosa ne može se voditi radni
spor.

Nakon isteka otkaznog roka iz stavka 1. ovoga člana stečajni upravitelj,
po odobrenju stečajnog vijeća, može zasnovati radni odnos na određeno vrijeme
s potrebniin brojem djelatnika radi dovršenja započetih poslova i otktanjanja
moguće štete.

Stečajni upravitelj dužan je o prestanku radnog odnosa djetatnika dužnika
obavijestiti, radi ostvarivanja prava djetatnika, nadležni zavod za zapošljavanje
i jedinice lokalne samouprave i uprave na čijem je području sjedište dužnika,
odnosno na čijem su području nalazi dio dužnika (pogon i sl.).

Članak 94.

Djetatnici koji su dok traje stečajni postupak ostali na radu imaju
pravo na plaću čiju visinu, na prijedlog stečajnog upravitelja, određuje
stečajno vijeće.

Izdaci za plaće ulaze u troškove stečajnog postupka.

Stečajna masa

Članak 95.

Na dan otvaranja postupka stečaja formira se stečajna masa.

U stečajnu masu ulazi sva imovina dužnika, ako zakonom nije drugačije
određeno.

Uvođenje stečajnog upravitelja u dužnost

Članak 96.

Nakon otvaranja stečajnog postupka obavlja se, u najkraćem roku, uvođenje
u dužnost stečajnog upravitelja.

Nakon uvođenja u dužnost stečajni upravitelj ažurira knjigovodstvenu
evidenciju do otvaranja stečajnog postupka i sastavlja početnu stečajnu
bilancu na temelju inventure prema stanju na dan otvaranja tog postupka.

Ako se pri sastavljanju početne stečajne bilance utvrdi da je stvarna
vrijednost imovine dužnika manja od vrijednosti iskazane u knjigovodstvu,
stečajno vijeće može, na prijedlog stečajnog upravitelja, donijeti rješenje
o otpisu razlike u vrijednostima prema stanju na dan otvaranja stečajnog
postupka i o otpisu nenaplativih potraživanja.

O otpisima iz stavka a ovoga člana zatražit će se mišljenje odbora vjerovnika,
ako je taj odbor osnovan.

Računi dužnika

Članak 97.

Na dan otvaranja stečajnog postupka gase se računi dužnika i prestaju
prava osoba koje su bile ovlaštene raspotagati imovinom dužnika.

Organizacija koja za dužnika obavlja poslove platnog prometa, na zahljev
stečajnog upravitelja, otvara nov račun preko kojeg će se obavljati poslovanje
dužnika.

Novčana sredstva s ugašenih računa dužnika prenose se na novi račun.

Tvrtka dužnika

Članak 98.

Uz tvrtku dužnika dodaje se pri potpisivanju oznaka "u stečaju",
s naznakom novog broja računa preko kojega se obavlja poslovanje dužnika.

Izvršenja i osiguranja

Članak 99.

Od dana otvaranja stečajnog postupka ne može se protiv dužnika dopustiti
mjera osiguranja niti prisilnog izvršenja radi namirenja potraživanja u
vezi s kojima postoji izvršna isprava.

Postupci radi osiguranja i izvršenja iz stavka 1. ovoga članka koji
su u tijeku prekidaju se.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na izlučne i razlučne
vjerovnike koji su pravo odvojenog namirenja stekli 60 dana prije dana
otvaranja stečajnog postupka.

Upisi u javne knjige mogu se dopustiti i izvršiti i nakon dana otvaranja
stečajnog postupka ako su uvjeti za upis ostvareni prlje dana otvaranja
stečajnog postupka.

Odredba stavka 1. ovoga člana ne primjenjuje se na izvršne isprave koje
se odnose na troškove stečajnog postupka ni na obveze plaćanja takse za
radnje dužnika u tijeku tog postupka.

Novčana i nenovčana potraživanja

Članak 100.

Na dan otvaranja stečajnog postupka potraživanja vjerovnika prema dužniku
koja nisu dospjela smatraju se dospjelim:

Nenovčana potraživanja dužnika koja nisu dospjela unose se u stečajnu
masu u novčanoj vrijednosti.

Potraživanja u stranoj valuti prijavljuju se u toj valuti. Potraživanja
u domaćoj vatuti prijavljuju se u domaćoj valuti s iskazanom protuvrijednosti
u DEM obračunatoj po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan otvaranja
stečajnog postupka.

Povremena davanja

Članak 101.

Novčana i nenovčana potraživanja prema dužniku koja imaju za predmet
povremena davanja pretvaraju se u jednokratna novčana potraživanja.

Kamate

Članak 102.

Na dan otvaranja stečajnog postupka prestaju teći kamate na potraživanja
od dužnika što se namiruju iz stečajne mase.

Zastara potraživanja

Članak 103.

Prijavljivanjem potraživanja u stečajnu masu prekida se zastara potraživanja
od dužnika.

Zastara potraživanja dužnika prema njegovim dužnicima ne teče godinu
dana od dana otvaranja stečajnog postupka.

Uvjetna potraživanja

Članak 104.

Vjerovniku čije je potraživanje vezano za odgodni uvjet osiguravaju
se odgovarajuća sredstva iz stečajne mase.

Ako odgodni uvjet ne nastupi do konačne diobe stečajne mase, takvo potraživanje
se gasi, a osigurana sredstva raspoređuju se na ostate vjerovnike.

Potraživanja vezana za raskidni uvjet uzimaju se u obzir pri diobi stečajne
mase ako vjerovnik pruži osiguranje da će vratiti ono što je primio iz
stečajne mase kada taj uvjet nastupi.

Prijeboj potraživanja

Članak 105.

U stečajnom postupku dopušten je prijeboj potraživanja vjerovnika s
protupotraživanjem dužnika.

Potraživanja koja su se do dana otvaranja stečajnog postupka mogta prebiti
smatraju se prebijenima i ne prijavljuju se u stečajnu masu.

Prebijaju se i potraživanja odnosno protupotraživanja koja nisu dospjeta
na dan otvaranja stečajnog postupka, a i potraživanja ili protupotraživanja
koja ne glase na novčani iznos.

Prebiti se mogu i uvjetna potraživanja ako to odobri stečajno vijeće.
Stečajno vijeće može prijeboj ovih potraživanja uvjetovati time da vjerovnik
položi osiguranje.

Vjerovraici čija se potraživanja prebijaju dužni su o prijeboju izvijestiti
stečajnog upravttelja. Ako vjerovnik ne izvijesti stečajnog upravitelja,
odgovoran je za štetu i troškove.

Članak 106.

Prijeboj nije dopušten ako je potraživanje ustupljeno (cedirano) vjerovniku
za posljednjih šest mjeseci prije dana otvaranja stečajnog postupka, a
vjerovnik je znao ili je morao znati da je dužnik postao nesposoban za
plaćanje ili da je protiv njega podnesen prijedlog za otvaranje stečajnog
postupka.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga člana, prijeboj potraživanja dopušten
je ako je riječ o potraživanjima u vezi s izvršenjem neizvršenih ugovora
ili potraživanjima koja su oživjeta uspješnim pobijanjem pravnog posla
dužnika.

Članak 107.

Potraživanja od dužnika koja su nastata prije dana otvaranja stečajnog
postupka ne mogu se prebiti s potraživanjem stečajne mase koje je nastato
nakon dana otvaranja tog postupka.

Dvostrano teretni ugovori skIopljeni prije otvaranja stečajnog postupka.

Članak 108.

Dvostrano teretni ugovori sklopljeni s dužnikom prije dana otvaranja
stečajnog postupka ostaju na snazi, s tim što stečajni upravitelj, uz odobrenje
stečajnog suca, može odustati od ugovora.

Druga ugovorna strana može tražiti da se stečajni upravitelj u primjerenom
roku izjasni da li ugovor održava na snazi ili od njega odustaje. Aku stečajni
upravitelj to ne učini, smatrat će se da je udustao od ugovora.

Ako stečajni upravitelj odustane od ugovora, druga ugovorna strana može
tražiti naknadu štete kao stečajni vjerovnik.

Ako je druga ugovorna strana dužna prva ispuniti ugovor može odbiti
ispunjenje ugovora dok ugovor ne ispuni dužnik ili na njezin zahtjev, ne
pruži osiguranje.

Druga ugovorna strana ne može tražiti izvršenje fiksnih ugovora ako
je rok isporuke nakon dana otvaranja stečajnog postupka, ali može tražit
naknadu štete kao stečajni vjerovnik.

Iznos štete koju treba nadoknaditi u smislu stavka 5. ovoga članka jednak
je razlici između ugovorene kupoprodajne cijene robe i srednje tržišne
cijene koju bi takva roba imala na dan koji je ugovorom određen kao dan
isporuke robe u mjestu ispunjenja ugovora.

Članak 109.

Ugovore o zakupu stečajni upravitelj može otkazati neovisno o zakonskim
ili ugovornim rokovima, i to svakoga prvog dana u mjesecu s otkaznim rokom
od 30 dana.

Otkazom ugovora o zakupu, u smislu stavka 1. ovoga članka, ne dira se
u pravo druge ugovorne strane na naknadu štete koju ta strana ostvaruje
kao stečajni vjerovnik.

Nalozi i ponude

Članak 110.

Nalog što ga je izdao dužnik gubi valjanost na dan otvaranja stečajnog
postupka.

Ponude učinjene dužniku ili ponude koje je učinio dužnik prestaju vrijediti
na dan otvaranja stečajnog postupka ako do dana otvaranja tog postupka
nisu prihvaćene.

Pravo na potragu stvari

Članak 111.

Prodavatelj kojem kupovna cijena nije isplaćena u cijetosti može tražiti
da mu se vrati roba koja je iz drugog mjesta poslana dužniku prije dana
otvaranja stečajnog postupka a do dana otvaranja tog postupka nije prispjeta
u odredišno mjesto odnosno ako je do tog dana dužnik nije preuzeo (u nastavku
teksta "pravo na potragu").

Pravo na potragu ima i komisionar za kupnju robe. Ako je dužnik preuzeo
samo na čuvanje robu koja je stigta u odredišno mjesto prije dana otvaranja
stečajnog postupka prodavatelj nema pravo na potragu, ali ima pravo redovnim
putem ostvariti svoja prava u vezi s tom robom kao izlučni vjerovnik.

Pobijanje pravnih radnji

Članak 112.

Vjerovnici te stečajni upravitelj, u ime stečajnog dužnika, imaju pravo
pobijanja pravnih radnji koje je dužnik učinio posljednje godine prije
dana otvaranja stečajnog postupka.

Pod pravnim radnjama, u smislu stavka 1. ovoga člana, razumijeva se
i propuštanje obavljanja tih radnji.

Vjerovnici i stečajni upravitelj mogu pobijati:

1) pravne radnje kojima se remeti ujednačeno namirenje vjerovnika (oštečenje
vjerovnika) odnosno kojima se pojedini vjerovnici stavljaju u povoljniji
položaj (pogodovanje vjerovnika) ako je druga strana prema kojoj su te
radnje poduzete znala ili je morata znati za nepovoljno ekonomsko-financijsko
stanje dužnika,

2) pravne radnje kojima se bez naknade ili uz neznatnu naknadu raspolaže
imovinom dužnika.

Članak 113.

Pretpostavlja se da je vjerovnik znao ili je morao znati za nepovoljno
ekonomsko-firtancijsko stanje dužnika:

1) ako je naplatio svoje potraživanje koje nije dospjeto ili je to učinio
u obliku i na način što nisu uobičajeni,

2) ako je pravna radnja koja je predmet pobijanja učinjena neposredno
prije dana otvaranja stečajnog postupka osobito za vrijeme trajanja prethodnog
postupka odrtosno postupka prisilne nagodbe što je prethodio stečajnom
postupku.

Članak 114.

Ne mogu se pobijati:

1) pravne radnje iz članka 28. ovoga Zakona koje je izvršio dužnik u
okviru tekućeg poslovanja i poslovi koje obavi na temelju odobrenja upravitelja
prisilne nagodbe,

2) pravne radnje koje dužnik obavi radi izvršenja sklopljene prisilne
nagodbe,

3) pravne radnje iz tekućeg poslovanja koje dužnik obavi nakon sklopljene
prisilne nagodbe, osim pravnih poslova kojima se mogu oštetiti vjerovnici,

4) isplate po mjenicama i čekovima ako je druga strana morala primiti
isplatu da ne bi izgubila pravo na regres protiv ostalih mjeničnih odnosno
čekovnih obveznika.

Članak 115.

Pobijati se mogu i pravne radnje za koje već postoji izvršna isprava
ili koje su izvršene u postupku prisilnog izvršenja.

Ako se zahljev za pobijanje pravnih radnji usvoji, prestaje učinak izvršne
isprave prema vjerovnicima.

Članak 116.

Tužba za pobijanje pravnih radnji može se podnijeti u roku od šest mjeseci
od dana otvaranja stečajnog postupka, a najkasnije do ročišta za glavnu
diobu.

Tužba iz stavka 1. ovoga članka podnosi se protiv osobe prema kojoj
je pobijena radnja poduzeta, a i protiv du.nika ako on nije tužitelj.

Stečajni upravitelj može podnijeti tužbu za pobijanje pravnih radnji
samo na temelju odobrenja stečajnog suca.

Ako se zahljev za pobijanje pravnih radnji usvoji, pobijena pravna radnja
je bez pravnog učinka prema stečajnoj masi i protivna je strana dužna vratiti
u stečajnu masu sve imovinske koristi stečene na osnovi pobijene radnje.

Pravne radnje iz članka 112. ovoga Zakona vjerovnici mogu pobijati i
isticanjem prigovora u parnici bez vremenskog ograničenja iz stavka 1.
ovoga članka.

Razlučna i izlučna prava

Članak 117.

Otvaranje stečajnog postupka ne utječe na prava odvojenog namirenja
iz određenih stvari odnosno iz imovine dužnika (založno pravo, pravo namirenja,
pravo retencije i druga razlučna prava) te na prava izdvajanja stvari koja
ne pripadaju dužniku (izlučna prava).

Razlučna prava stečena izvršenjem i osiguranjem za posljednjih 60 dana
prije dana otvaranja stečajnog postupka radi namirenja ili osiguranja prestaju
važiti.

Razlučna prava ostaju na snazi ako se stečajni postupak ne provodi zbog
razloga navedenih u članku 88. ovoga Zakona.

Ako je razlučno pravo koje je stečeno izvršenjem ostato na snazi u smislu
stavaka 1. i 3. ovoga članka, stečajno vijeće, na prijedlog vjerovnika,
dopustit će nastavljanje izvršnog postupka i o tome će izvijestiti sud
pred kojim se vodi izvršni postupak.

Članak 118.

Ako dio imovine dužnika na koji je stečeno razlučno pravo (posebna stečajna
masa) nije dovoljan da se iz njega namiri potraživanje razlučnog vjerovnika
u cijetosti, razlučni vjerovnik ima pravo nenamireni dio svojeg potraživanja
ostvariti kao stečajni vjerovnik.

Višak koji ostane nakon namirenja potraživanja razlučnog vjerovnika
iz posebne stečajne mase unosi se u diobnu masu.

Okonsnje započetih poslova

Članak 119.

U tijeku stečajnog postupka okončat će se samo oni započeti poslovi
čije je izvršenje prijeko potrebno da bi se spriječilo nastupanje štete
na imovini dužnika.

Koji se poslovi smatraju prijeko potrebnim u smislu stavka 1. ovoga
članka odlučuje stečajno vijeće.

Članak 120.

U tijeku stečajnog postupka mogu se sklopiti novi ugovori samo radi
unovčenja imovine dužnika i radi završetka započetih poslova i poslova
koji su prijeko potrebni da bi se spriječilo nastupanje štete na imovini
dužnika.

Sklapanje ugovora iz stavka 1. ovoga člana stečajno vijeće može uvjetovati
svojom suglasnošću.

6. Prijava potraživanja

Članak 121.

Vjerovnici prijavljuju svoja potraživanja pismeno s time da iznos potraživanja
u domačoj vatuti iskazuju u DEM, obračunat po srednjem tečaju Narodne banke
Hrvatske na dan otvaranja stečajnog postupka.

U prijavi se mora navesti:

1. Tvrtka i sjedište, odnosno ime i prebivatište ili boravište vjerovnika,

2. pravna osnova i iznos potraživanja,

3. broj žiro-računa ili drugog računa vjerovnika ako ga ima.

Vjerovnici koji imaju potraživanje u stranoj vatuti prijavljuju ih u
toj vatuti.

Ako se prijavljuju potraživanja o kojima je parnični postupak u tijeku,
u prijavi se navodi sud pred kojim se vodi postupak s naznakom spisa.

Razlučni vjerovnici označuju u prijavi dio imovine dužnika na koji se
njihov zahtjev odnosi i iznos do kojega njihova potraživanja neće biti
pokrivena razlučnim pravom.

Izlučni vjerovnici označuju u prijavi dio imovine (predmet) na koji
se njihov zahljev odnosi.

Članak 122.

Potraživanja prijavljena u povodu oglasa za sklapanje prisilne nagodbe
smatrat će se prijavljenim i u stečajnom postupku.

Članak 123.

Solidarni sudužnici i jamci dužnika mogu kao stečajni vjerovnici tražiti
da im se vrati ono što su za dužnika platili prije ili nakon dana otvaranja
stečajnog postupka, ako im pripada pravo na regres prema dužniku.

Solidarni sudužnici i jamci mogu podnijeti i zahljev da im se osigura
i iznos što će ga platiti za dužnika razmjerno iznosu koji bi im pripadao
kao stečajnim vjerovnicima.

Ispitivanje prijavljenih potraživanja

Članak 124.

Prijavljena potraživanja vjerovnika ispituje stečajno vijeće na ročištu
za ispitivanje potraživanja.

Na ročištu za ispitivanje potraživanja ispituju se potraživanja prijavljena
u roku određenom za prijavu potraživanja. Potraživanja prijavljena nakon
proteka roka određenog za prijavu potraživanja do zaključenja ročišta za
ispitivanje potraživanja mogu se ispitati ako se stečajni upravitelj može
izjasniti o tim potraživanjima.

Na ročištu za ispitivanje potraživanja sudjeluje stečajni sudac, stečajni
upravitelj, vjerovnici koji su prijavili svoja potraživanja te druge osobe
koje s obzirom na poslove što su ih obavljale kod dužnika mogu pružiti
podatke u poslovanju i visini prijavljenih potraživanja.

Ročište za ispitivanje potraživanja održat će se i ako mu ne prisustvuju
svi vjerovnici koji su prijavili svoja potraživanja, a uredno su pozvani.

Članak 125.

Stečajni upravitelj dužan je o svakome prijavljenom potraživanju određeno
se izjasniti priznaje li ga ili ga osporava.

Vjerokvnici mogu osporavati prijavljena potraživanja.

Prijavljeno potraživanje smatra se utvrđenim ako ga prizna stečajni
upravitelj i ako ne ospori nijedan od vjerovnika prisutnih na ročištu za
ispitivanje potraživanja.

Članak 126.

Prijave potraživanja što sudu koji provodi stečajni postupak stignu
nakon zaključenja ročišta za raspravu o nacrtu glavne diobe, odbacit će
stečajno vijeće.

Potraživanja prijavljena nakon proteka roka određenog za prijavu potraživanja
koja se nisu mogla ispitati u smislu članka 129. stavka 2. ovoga Zakona,
ispitat će se na naknadnom ročištu za ispitivanje potraživanja što će ga
odrediti stečajno vijeće.

Vjerovnici potraživanja iz stavka 2. ovoga članka ne mogu na naknadnom
ročištu za ispitivanje potraživanja osporavati potraživanja priznata na
prijašnjem ročištu.

Ako su potraživanja prijavljena u smislu stavka 2. ovoga članka osporena,
neće se uzeti u obzir pri glavnoj diobi, osim ako su pravomoćno utvrđena
do zaključenja ročišta za glavnu diobu.

Članak 127.

Stečajno vijeće će rješenjem uputiti vjerokvnika čije je potraživanje
osporeno da u roku od osam dana od dana dostave rješenja pokrene postupak
pred sudom ili drugim organom radi utvrđivanja osporenog potraživanja.

Ako se osporava potraživanje vjerovnika koji je za to potraživanje već
stekao izvršnu ispravu, stečajno vijeće uputit će vjerovnika odnosno stečajnog
dužnika, ovisno o tome tko je od njih osporio potraživanje, na pokretanje
parničnog odnosno upravnog ili drugog postupka u smislu stavka 1. ovoga
članka.

Vjerovnik koji je pokrenuo parnični ili upravni ili drugi posebni postupak,
u smislu stavka 1. i 2. ovoga članka, dužan je o tome izvijestiti stečajno
vijeće. Ako to ne učini, vjerovnik je odgovoran za štetu uzrokovanu propuštanjem.

Ako su vjerovnici iz stavka 1. ovoga članka pokrenuli parnični ili upravni
ili drugi posebni postupak nakon proteka propisanog roka, njihova potraživanja
stečajno vijeće neće uzeti u obzir pri diobi stečajne mase, osim ako su
do tog vremena pravomoćno utvrđena.

Odluke o osporenim potraživanjima imaju učinak prema svim vjerovnicima
dužnika.

Članak 128.

Troškovi postupka iz članka 127. stavka 1. ovoga Zakona smatraju se
troškovima stečajne mase ako je stečajni upravitelj neosnovano osporio
potraživanje.

Stečajno vijeće može odrediti da troškove iz stavka 1. ovoga člana snosi
stečajni upravitelj ako je on iz obijesti osporio potraživanje ili je na
takav način vodio postupak.

7. Prodaja dužnika

Članak 129.

Stečajno vijeće može, nakon što pribavi mišljenje vjerovnika i stečajnog
upravitelja na osnovi procjene odnosno provedenog vještačenja, odlučiti
da se dužnik kao pravna osoba izloži prodaji.

Prodaja dužnika kao pravne osobe obavlja se javnim nadmetanjem ili neposrednom
pogodbom.

Prodaja dužnika kao pravne osobe može se odrediti samo uz uvjet da se
na taj način postignu povoljniji uvjeti za namirenje vjerovnika.

Članak 130.

Nakon prodaje dužnika kao pravne osobe, u smislu članka 129. ovoga Zakona,
stečajni se postupak u odnosu na dužnika obustavlja, ali se postupak nastavlja
protiv stečajne mase, koju zastupa stečajni upravitelj, radi namirenja
vjerovnika.

Sredstva dobivena prodajom dužnika ulaze u stečajnu masu.

Za potraživanja prema dužniku koja su nastala do obustave stečajnog
postupka ni dužnik ni njegov kupac ne odgovaraju vjerovnicima.

Prodaja dužnika kao pravne osobe ne utječe na izlučna prava.

Razlučna prava ostaju na snazi nakon prodaje dužnika kao pravne osobe.
Ta će prava prestati u onoj mjeri u kojoj će biti ostvarena u nastavljenome
stečajnom postupku u smislu stavka 1. ovoga članka.

Odluke o prestanku radnog odnosa djelatnika ostaju na snazi (članak
93. stavak 1.).

8. Unovčenje imovine dužnika

Članak 131.

Imovina dužnika koja ulazi u stečajnu masu prodaje se, u pravilu, javnim
nadmetanjem.

Stečajno vijeće, nakon pribavljenog mišljenja odbora vjerovnika, ako
je osnovan, može odrediti i drugi način prodaje (prikupljanjem ponuda i
neposrednom pogodbom) ako zakonom nije drugačije određeno.

O prodaji imovine dužnika obavještavaju se osobe koje imaju pravo prvokupa.

Članak 132.

Imovina odnosno dio imovine koja čini funkcionalnu cjelinu u procesu
proizvodnje (postrojenje, uređaji i sl.), prodaje se u pravilu, javnim
nadmetanjem, i to prvenstveno kao cjelina sa zgradom i zemljištem, a ako
to nije moguće - prodaje se bez zgrade i zemljišta.

Pravo prvokupa zgrade namijenjene obrazovanju, nauci, kulturi, zdravstvu
i socijalnoj zaštiti i stvari ugrađene u te zgrade te stvari koje neposredno
služe obrazovanju, nauci, kulturi, zdravstvu i socijatnoj zaštiti imaju
osobe koje udovoljavaju uvjetima za obavljanje takve djetatnosti.

Članak 133.

Prije dana određivanja javne prodaje, sudskim se vještačenjem procjenjuje
stvarna vrijednost postrojenja ili uređaja, a i pojedinih stvari koje čine
postrojenja i uređaje, koje su takve prirode da se mogu prodavati pojedinačno.

Početnu prodajnu cijenu određuje stečajno vijeće, na osnovi mišljenja
stečajnog suca, nakon saslušanja stečajnog suca i odbora vjerovnika, ako
je osnovan.

Početna prodajna cijena ne može biti niža od polovice procijenjene vrijednosti.

Ako se prodaja ne može obaviti ni po određenoj prodajnoj cijeni, stečajno
vijeće može odobriti prodaju i po nižoj cijeni.

Ako se od vremena kada je obavljena procjena vrijednosti stvari do vremena
njihove prodaje vrijednost stvari znatnije izmijeni, odredit će se njihova
nova procjena.

Članak 134.

Imovinu prodaje stečani upravitelj po uputarna i pod nadzorom stečajnog
suca.

Javna prodaja se oglašava na oglasnoj ploči suda, a kad je riječ o stvarima
veće vrijednosti, nekretninama i uređajima - i u dnevnom tisku.

Oglas iz stavka 2. ovog članka sadrži osobito popis stvari koje se prodaju,
početnu vrijednost tih stvari, vrijeme u koje ih je moguće razgledati te
vrijerne i mjesto prodaje

Članak 135.

Ako imovina iz članka 132. ovoga Zakona ne bude prodana, predaje se
vjerovnicima ako je prihvate vodeći računa o visini njihovih potraživanja.

Imovina koja se nije mogla predati vjerovnicima u smislu odredbe stavka
1. ovoga članka predaje se Hrvatskom fondu za privatizaciju.

Članak 136.

Vjerovnik i dužnik mogu u roku od tri mjeseca od dana prodaje stvari
dužnika zahtijevati poništaj prodaje ako su prodajom oštećeni interesi
vjerovnika.

O zehljevu za poništaj prodaje rješava sud koji provodi stečajni postupak.

U slučaju poništaja prodaje u smislu stavka 1. ovoga članka, kupac ima
pravo na naknadu štete kao vjerovnik stečajne mase.

9. Namirenje vjerovnika

Članak 137.

Stečajnu masu za podjelu vjerovnicima (u nakstavku teksta "diobna
masa") čine, osim novčanih sredstava dužnika na dan otvaranja stečajnog
postupka i novčana sredstva ostvarena prodajom imovine te potraživanja
naplaćena u tom postupku.

Članak 138.

Prije nego što se pristupi namirenju vjerovnika, iz diobne će se mase
izdvojiti iznos potreban za isplatu troškova stečajnog postupka i za namirenje
vjerovnika stečajne mase.

Članak 139.

Za osiguranje isplate osporenih potraživanja izdvojit će se iz diobne
mase razmjerni dio sredstava za vjerovnike koji su radi ostvarivanja svojeg
potraživanja pravovremeno pokrenuli posebni postupak, i o tome izvijestili
stečajno vijeće.

Ako vjerovnik ne uspije u posebnom potupku pokrenutom radi utvrđivanja
svojega osporenog potraživanja, izdvojena sredstva će se podijetiti na
druge vjerovnike.

Članak 140.

Dugovi dužnika isplaćuju se razmjernu iz diobne mase prema svakom isplatnom
redu u dornaćoj valuti iskazanoj u protuvrijednosti DEM prema srednjem
tečaju Narodne banke Hrvatske na dan otvaranja stečajnog postupka.

Prvi isplatni red čine potraživanja koja su prihod državnog proračuna
Republike Hrvatske, potraživanja fondova koja se na temelju zakona obvezno
izdvajaju iz prihoda, odnosno plaća djetatnika stečajnog dužnika.

Drugi isplatni red čine ostala potraživanja stečajnih vjerovnika za
koja nije ovim Zakonorn drukčije uredeno. Iznirnno od stavka 2. i 3. ovoga
članka, plaće djetatnika dužnika u visini minimalnih plaća do dana isteka
otkaznog roka iz članka 93. stavka 1. ovoga Zakona i naknade štete za povrede
na radu koju je djetatnik pretrpio kod dužnika prije dana otvaranja stečajnog
postupka, namiruju se kao troškov stečajnog postupka.

Neisplaćene plaće djetatnika preko minimalnih plaća namiruju se ravnopravno
s potraživanjima ostatih vjerovnika iz stavka 3. ovoga članka.

Dugovi diobne mase ne čine novčane kazne zbog privrednh prijestupa ili
prekršaja.

Članak 141.

Ako je vjerovniku priznato potraživanje s raskidnim uvjetom, stečajno
vijeće uzet će u obzir to potraživanje pri diobi ako vjerovnik priloži
osiguranje da će ono što je prirnio vratiti ako se ispuni raskidni uvjet.

Ako je vjerovniku priznato potraživanje s odgodnim uvjetom, isplatit
će mu se razmjerni dio njegova potraživanja ako odgodni uvjet nastupi do
ročišta za glavnu diobu.

Članak 142.

Diobi se pristupa kada znatni dio imovine bude unovčen.

Članak 143.

Stečajno vijeće, na temelju prijedloga stečajnog upravitelja i primjedaba
stečajnog suca, odobrava nacrt za gtavnu diobu.

Nacrt za gtavnu diobu sadrži popis potraživanja s podacina o vjerovnicima,
visini potraživanja i visini novčanih sredstava namijenjenih za diobu te
kvotu i iznos za isplatu potraživanja koja se namiruju iz diobne mase.

Članak 144.

Stečajno vijeće dostavlja nacrt za glavnu diobu, s pozivom za ročište
za raspravu o tom nacrtu, stečajnom sucu, stečajnom upravitelju, vjerovnicima
čija su potraživanja utvrđivana i vjerovnicima čija su potraživanja osporena,
a pravovremeno su pokrenuti posebni postupak.

Nacrt za glavnu diobu ne dostavlja se vjerovnicima kada se vjerovnici
prema tom nacrtu isplaćuju u cijetosti.

Članak 145.

Na ročištu za raspravu o nacrtu za glavnu diobu vjerovnici mogu podnositi
prigovore na taj nacrt.

Rješenje o glavnoj diobi donosi stečajno vijeće nakon rasprave za glavnu
diobu.

O podnesenim prigovorima stečajno vijeće odlučuje u rješenju o glavnoj
diobi.

Članak 146.

Na temelju pravomočnog rješenja o glavnoj diobi, stečajni će upravitelj
isplatiti potraživanja vjerovnicima u roku od 15 dana od dana pravomočnosti
tog rješenja.

Vjerovnik koji je prema dužniku imao potraživanje u stranoj vatuti,
može kod ovlaštene banke pretvoriti (kupiti) odgovarajuću vatutu u skladu
s važečim propisima.

Članak 147.

Naknadna dioba provodi se prema pritjecanju sredstava dužnika.

Odluku o naknadnoj diobi donosi stečajni sudac.

Članak 148.

Ako nakon isplate vjerovnika ostanu neraspoređena društvena sredstva
ta se sredstva predaju Hrvatskom fondu za razvoj.

Ako ostanu neraspoređena sredstva u zadružnom vlasništvu ta se sredstva
predaju odgovarajućem zadružnom savezu, a ako ostanu sredstva u privatnom
vtasništvu

predaju se vtasniku.

10. Zaključenje stečajnog postupka

Članak 149.

Kad od stečajnog upravitelja primi izvještaj da su svi poslovi iz stečajnog
postupka okončani, stečajni sudac podnkosi stečajnom vijeću prijedlog za
zaključenje stečajnog postupka.

Odluku o zaključenju stečajnog postupka stečajno vijeće objavljuje u
"Narodnim novinama".

Nakon zaključenja stečajnog postupka, stečajni upravitelj podnosi stečajnom
vijeću završno izvješće o svojem poslovanju, s mišljenjem stečajnog suca.

Nakon što razmotri izvješće stečajno vijeće razrješava stečajnog upravitelja,
a ako u njegovu poslovanju postoje nepravitnosti - poduzima protiv njega
odgovarajuće mjere.

Članak 150.

Ako stečajno vijeće nakon otvaranja stečajnog postupka utvrdi da bi
daljnje vođenje postupka uzrokovalo nerazmjerne troškove, obustavit će
daljnje unovčenje diobne mase i zaključiti taj postupak.

Postupci koji su u tijeku, a u vezi su sa stečajnim postupkom, obustavljaju
se.

Stečajno vijeće može, u slučaju iz stavka 1. ovoga člana, odlučiti da
se pojedine stvari iz diobne mase ili pojedina potraživanja prenesu na
pojedine vjerovnike, vodeći računa o visini njihovih utvrđenih potraživanja.

11. Upis u sudski registar

Članak 151.

U sudski registar i druge stužbene evidencije upisuje se po službenoj
dužnosti prijedlog za otvaranje stečajnog postupka, rješenja o provedbi
prethodnog postupka, rješenja o određivanju ograničenja prava dužnika u
tijeku prethodnog postupka i pravomoćno rješenje o zaključenju odnosno
obustavi stečajnog postupka.

Na dan upisa u sudski registar rješenja o zaključenju stečajnog postupka
dužnik prestaje postojati i brišu se upisi iz stavka 1. ovoga člana.

U slučaju prodaje dužnika, obavljeni upisi u sudski registar u vezi
sa stečajnim postupkom brišu se.

12. Prisitna nagodba u stečaju

Članak 152.

Do ročišta za raspravu po nacrtu za glavnu diobu vjerovnici ili sam
dužnik mogu predložili zaključenje prisilne nagodbe.

Prije podnošenja prijedloga iz stavka 1. ovoga člana stečajno vijeće
može odlučiti da se zastane s unovčenjem imovine dužnika.

Postupak prisilne nagodbe provodi i nagodbu odobrava stečajno vijeće.

Ako se odobri prisilna nagodba stečajni postupak obustavlja se.

Obustavom stečajnog postupka iz stavka 4. ovoga članka prestaju pravne
posljedice otvaranja stečajnog postupka.

U slučaju obustave stečajnog postupka iz stavka 4. ovo ga člana, odluke
o prestanku radnog odnosa djetatnika ostaju na snazi (članak 93. stavak
1).

Članak 153.

Likvidacijski postupak provodi se:

1) kada je izrečena mjera zabrane obavljanja djelatnosti zbog neudovoljenja
uvjetima za obavljanje djetatnosti, a u roku određenom za izricanje mjere
nije udovoljeno uvjetima za obavljanje te djetatnosti odnosno nije promijenjena
njezina djetatnost,

2) ako su prestati postojati prirodni i drugi uvjeti za obavljanje gospodarske
djetatnosti koja je predmet poslovanja,

3) ako je pravomoćnom odlukom suda utvrđena ništavost upisa u sudski
registar,

4) ako je protekao rok za koji je subjekt osnovan ili ako je postignuta
svrha radi koje je subjekt osnovan,

5) ako subjekt nije organiziran u skladu sa zakonom,

6) u drugim slučajevima određenim zakonom.

Članak 154.

Prijedlog za pokretanje likvidacijskog postupka mogu podnijeti: osnivač,
vtasnik odnosno dužnik, sud koji vodi sudski registar i nadležni državni
organ odnosno organ jedinica lokalne samouprave i uprave.

Članak 155.

Likvidacijski postupak ne provodi se ako postoje uvjeti za provedbu
stečajnog postupka.

Članak 156.

Likvidacijski postupak otvara i provodi redovni sud na čijem je području
sjedište dužnika.

Organi provedbe likvidacijskog postupka jesu: likvidacijsko vijeće i
likvidacijski upravitelj.

U provedbi likvidacijskog postupka sud određuje likvidacijsko vijeće
i imenuje likvidacijskog upravitelja.

Članak 157.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na stečajni postupak odgovarajuće
se primjenjuju i na likvidacijski postupak, ako ovim Zakonom nije drugačije
određeno

U likvidacijskom postupku neće se primjenjivati odredbe stečajnog postupka
kojima se uređuje prisilna nagodba, odbor vjerovnika, razlučni vjerovnici,
pobijanje pravnih radnji i ročište za glavnu diobu.

Članak 158.

Ako se pri zaključenju likvidacijske bilance utvrdi da je udovoljeno
uvjetima za otvaranje stečajnog postupka, likvidacijski upravitelj je dužan
takav prijedlog podnijeti sudu za provedbu tog postupka.

U slučaju iz stavka 1. ovoga člana, radnje provedene u likvidacijskom
postupku vrijede i u stečajnom postupku.

Članak 159.

Potraživanja vjerovnika koja nisu prijavljena do dana rasprave o glavnoj
diobi likvidacijske mase namirit će, nakon okončanja likvidacijskog postupka,
osoba u čiju je korist uplaćen ostatak imovine likvidacijske mase nakon
glavne diobe, i to samo do visine vrijednosti i preuzete imovine.

Tužbu radi ostvarivanja prava iz stavka 1. ovoga člana vjerovnici mogu
podnijeti u roku od jedne godine od dana objave oglasa o zaključenju likvidacijskog
postupka.

Članak 160.

Postupak stečaja nad bankom pokreće se kad se utvrdi da banka trajno
nije u mogućnosti izvršavati svoje obveze, a Narodna banka Hrvatske u zakonom
propisanom postupku ocijeni da sanacija banke nije moguća ni ekonomski
opravdana

Članak 161.

Postupak likvidacije nad bankom provodi se

- ako je banci oduzeto odobrenje za rad pravomoćnorn odlukom Narodne
banke Hrvatske,

- ako su osnivači banke donijeti odluku o prestamu rada banke,

- u ostatim slučajevima iz člana 153. ovoga Zakona.

Članak 162.

Prijedlog za pokretanje stečajnog postupka nad bankom mogu podnijeti:
Narodna banka Hrvatske, vjerovnici banke, Zavod za platni promet i sama
banka.

Prijedlog za pokretanje stečajnog postupka nad bankom osim u slučaju
kad je predlagatelj Narodna banka Hrvatske, sud će bez odlaganja dostaviti
Narodnoj banci Hr-vatske radi provedbe postupka za ocjenu mogućnosti i
ekonomske opravdanosti sanacije banke.

Članak 163.

Narodna banka Hrvatske dužna je u roku od 60 dana od dana kad joj je
sud prema članku 162. stavku 2. ovoga Zakona dostavio prijedlog za otvaranje
stečajnog postupka nad bankom, obavijestiti sud o rezultatima postupka
za ocjenu mogućnosti i ekonomske opravdanosti sanacije banke.

Sud će obustaviti postupak ako primi obavijest Narodne banke Hrvatske
da je sanacija banke moguća i ekonomski opravdana.

Članak 164.

Rješenje o otvaranju stečajnog i likvidacijskog postupka nad bankom
sud dostavlja Narodnoj banci Hrvatske.

Članak 165.

Na dan otvaranja stečajnog postupka prestaju potraživanja građana prema
banci u stečaju po osnovi deviznih depozita, koji su po posebnim propisima
pretvoreni u javni dug Republike Hrvatske, a građanima se u skladu s tim
propisima izdaju obveznice Republike Hrvatske u zamjenu za devizne depozite.

Članak 166.

U slučaju stečaja nad bankom, pored izdvajanja sredstava iz diobene
mase, koja se vrši prije nego se pristupi namirenju vjerovnika, a radi
namirenja potraživanja određenih u članku 138. ovoga Zakona, izdvojit će
se i sredstva potrebna za namirenje potraživanja Narodne banke Hrvatske.

Članak 167.

Nakon što se izdvoje iz diobene mase sredstva prema odredbi članka 138,
članka 140. stavka 2, osim prihoda državnog proračuna, članka 140. stavka
4. i članka 166. ovoga Zakona, dugovi banke u stečaju namiruju se po ovom
redosljedu:

1. potraživanja prema gradanima po osnovi štednih uloga, tekućih računa
i depozita na deviznim računima,

2. Prihodi državnog proračuna,

3. potraživanja osoba koje nisu vtasnici, odnosno dioničari banke u
stečaju,

4. potraživanja vlasnika, odnosno dioničara banke u stečaju.

Članak 168.

Akn nakon okončanja stečajnog ili likvidacijskog postupka nad bankom
preostanu sredstva, ta sredstva se dijele osnivačima banke u skladu s odlukom
o osnivanju banke i drugim aktima banke.

Članak 169.

Na stečajni i likvidacijski postupak nad bankom na odgovarajući se naičin
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o stečaju i likvidaciji, ako nisu suprotne
odredbama članka 160. do 160. ovoga Zakona.

Članak 170.

Odredbe ovoga Zakona o stečaju i likvidaciji banaka na odgovarajući
način se primjenjuju na stečaj i likvidaciju štedionice osim članka 160,
članka 162. stavka 2., članka 163 i članka 165.

Odredba članka 167. primjenjuje se i na stečaj štedno-kreditnih organizacija.

VII. SUKOB ZAKONA O NADLEŽNOSTI

Članak 171.

Sud u Republici Hrvatskoj isključivo je nadležan za provedbu postupka
prisilne nagodbe, stečaja i likvidacije protiv dužnika koji ima sjedište
odnosno prebivatište na području Republike Hrvatske.

Odluke suda donesene u postupcima iz stavka 1. ovoga članka odnose se
na cjelokupnu imovinu dužnika.

Članak 172.

Odluke stranih sudova donesene u postupku prisilne nagodbe ili stečaja
protiv dužnika koji ima sjedište odnosno prebivatište na području stranog
suda, priznaju se u Republici Hrvatskoj uz uvjete predviđene za priznanje
stranih sudskih odluka po pravu Republike Hrvatske.

Rješenje o priznanju odluke strane osobe iz stavka 1. ovoga članka,
objavljuje se u "Narodnim novinam", na način predviđen ovim Zakonom
za objavu rješenja o otvaranju postupka prisilne nagodbe odnosno stečaja.

Članak 173.

Na pravni položaj stranog dužnika i stranog stečtejnog upravitelja iz
članka 172. ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona.

U postupku za priznanje strane sudske odluke iz stavka 1. ovoga članka,
u Republici Hrvatskoj neće se određivati novi stečajni upravitelj ni odbor
vjerovnika.

Rokovi predviđeni pravom Republike Hrvatske počinju teći od objave odluke
o priznanju.

Članak 174.

Strana sudska odluka priznata u smislu članka 172. ovoga Zakona, u vezi
s imovinom dužnika koja se nalazi u Republici Hrvatskoj, ima pravni učinak
što ga predviđa pravo Repubtike Hrvatske za odluke odgovarajućeg sadržaja.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 175.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće vatute u iznosu od 650 DEM
do 2.500 DEM kaznit će se za prekršaj stečajni upravitelj ako ne ažurira
knjigovodstvenu evidenciju do dana otvaranja stečajnog postupka, ne osnuje
komisiju za inventuru, ne sastavi početnu bilancu stečaja, ne brine se
o ostvarivanju potraživanja dužnika, ne poduzima mjere da unovči imovinu
dužnika ili ne sastavi nacrt za glavnu diobu ili nacrt za završnu stečajnu
bilancu u suglasnosti sa stečajnim sucem (članak 61. stavak 1.)

Članak 176.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute u iznosu od 650 DEM
do 2.500 DEM kaznit će se za prekršaj likvidacijski upravitelj ako ne podnese
prijedlog nadležnom sudu za provedbu stečajnog postupka kada je za to udovoljeno
uvjetima (članak 158. stavak 1.).

Članak 177.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute u iznosu od 200 DEM
do 350 DEM kaznit će se za prekršaj dužnik protiv kojeg je pokrenut stečajni
postupak ako stečajnom sucu ne stavi na raspotaganje potrebne podatke i
obavijesti (članak 82. stavak 1.).

Članak 178.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute u iznosu od 200 DEM
do 350 DEM kaznit će se za prekršaj direktor ili drugi radnik s posebnim
ovlaštenjima dužnika koji stečajnom sucu ne pruži potrebne podatke koji
su mu poznati, bez obzira na to da li mu je preslata fumcija odnosno radni
odnos kod dužnika (članak 82. stavak 2).

Članak 179.

Novčani iznosi u člancima 175. do 178. ovoga Zakona revaloriziraju se
po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan naplate novčane kazne.

IX PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 180.

Postupak prisilne nagodbe stečaja odnosno redovne likvidacije počet
prije 8. tistopada 1991. godine, ako je donesena odluka o otvaranju postupka
prisilne nagodbe, stečaja odnosno likvidacije, završit će se po propisima
koji su važili do 1. siječnja 1987. godine.

Iznimno od odredbe stavka 1., ovoga članka, prodaja dužnika može se
izvršiti i u postupku koji je u toku.

Postupci koji nisu dovršeni po odredbama ovoga Zakona do 8. tistopada
1991. godine, dovršit će se po odredbanka Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju
i likvidaciji ("Narodne novine", br. 53/91.).

Postupci u kojima nisu održana ročišta za glavnu diobu po odredbanka
Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne novine",
br. 53/91), dovršit će se po odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona
o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne novine",
br. 9/94.).

Članak 181.

Danom stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prisilnoj
nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne novine", br. 9/94.)
prestaje važiti Zakon o stečaju i likvidaciji banaka i drugih financijskih
organizacija ("Narodne novine", br. 53/91.).

Članak 182.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o sanaciji i prestanku
organizacija udruženog rada ("Službeni list SFRJ", br. 72/86,
42/87, 75/87 i 69/88).

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Pročišćeni tekst, NN 54/1994-981