## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/07-02/12 od 13. listopada 2011.

### NN 34/2012 (21.3.2012.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/07-02/12 od 13. listopada 2011.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

838

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, na temelju članka 13. stavka 1., 2., i 3. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11), u upravnom postupku odobravanja državne potpore za restrukturiranje poduzetnika Brodograđevna industrija 3. Maj d.d., sa sjedištem u Rijeci, Liburnijska 3, pokrenutom na zahtjev Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Mladen Cerovac mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća, te članovi Vijeća Milivoj Maršić, dipl. oec., Vesna Patrlj, dipl. iur. i dr. sc. Mirna Pavletić Župić, sa 86. sjednice održane 13. listopada 2011., donosi

RJEŠENJE

I. Odobrava se državna potpora za restrukturiranje sadržana u Programu restrukturiranja Brodograđevne industrije 3. Maj d.d., sa sjedištem u Rijeci, Liburnijska 3, kojeg je izradio poduzetnik Jadranska ulaganja, d.o.o. sa sjedištem u Zagrebu, Šeferova 6.

II. Državna potpora iz točke I. izreke ovog rješenja iznosi 5.340.822.341,00 kn i obuhvaća razdoblje od 1. ožujka 2006. do kraja procesa restrukturiranja.

III. Program restrukturiranja iz točke I. izreke ovog rješenja provodit će se u razdoblju od pet (5) godina sukladno uvjetima i obvezama koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem hrvatske brodograđevne industrije u pregovorima za stjecanje članstva u Europskoj uniji, sadržanim u Zajedničkom stajalištu Europske unije u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje i u Prilogu VIII. Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji.

IV. Utvrđuje se da vlastiti doprinos u procesu restrukturiranja ukupno iznosi 3.694.343.470,00 kuna, što predstavlja 40,88% ukupnih troškova restrukturiranja i odnosi se na ulaganja poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o. i na naknadu za izvlaštene nekretnine na pomorskom dobru iz Sporazuma o uređenju imovinsko-pravnih pitanja, sklopljenog 11. veljače 2011. između Republike Hrvatske i Brodograđevne industrije 3. Maj d.d., 3. Maj Brodogradilišta d.d., 3. Maj Tvornice industrijske i brodske opreme d.d. i 3. Maj Motori i dizalice d.d.

V. Kompenzacijske mjere za Brodograđevnu industriji 3. Maj d.d. odnose se na sljedeće:

a) Smanjenje proizvodnog kapaciteta za 46.543 cgt-a.

b) Ukupna godišnja proizvodnja ograničava se na 109.570 cgt-a u razdoblju od 10 godina, počevši od 1. siječnja 2011. sukladno Sporazumu o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje od 2011. do 2020. zaključenog 17. svibnja 2011., između Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i sljedećih poduzetnika: Brodograđevna industrija Split d.d., sa sjedištem u Splitu, Brodograđevna industrija 3. Maj d.d., sa sjedištem u Rijeci, Brodotrogir d.d., sa sjedištem u Trogiru i Brodogradilište Kraljevica d.d., sa sjedištem u Kraljevici.

c) Rok za izvršenje kompenzacijske mjere iz točke V.a) izreke ovog rješenja iznosi godinu dana od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

VI. Utvrđuju se sljedeći uvjeti i rokovi koji moraju biti ispunjeni kako bi se ostvarile mjere predviđene Programom restrukturiranja Brodograđevne industrije 3. Maj d.d.:

a) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavit će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dokaz o izvršenju mjere koja se odnosi na vlastiti doprinos iz točke IV. izreke ovog rješenja.

Rok za izvršenje: svake godine za prethodnih 6 mjeseci, za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja, najkasnije do 15. siječnja i 15. srpnja.

b) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavit će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dokaz o izvršenju mjere iz točke V.a) izreke ovog rješenja, najkasnije u roku od godine dana od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

c) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavljat će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja, do kraja procesa restrukturiranja izvješća o provedbi Programa restrukturiranja Brodograđevne industrije 3. Maj d.d.

Rok za izvršenje: svake godine za prethodnih 6 mjeseci, za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja, najkasnije do 15. siječnja i do 15. srpnja.

d) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavljat će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja godišnja financijska izvješća za sve poduzetnike iz Grupe 3 Maj kao i njihove pravne sljednike.

Rok za izvršenje: za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja, najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.

VII. Do dovršetka procesa restrukturiranja kako je određeno u točki III. izreke ovog rješenja, Brodograđevna industrija 3. Maj d.d., odnosno njen pravni sljednik kao i ostali povezani poduzetnici iz Grupe 3 Maj, mogu primati isključivo državne potpore predviđene u Programu restrukturiranja Brodograđevne industrije 3. Maj d.d. iz točke I. izreke ovog rješenja.

VIII. Brodograđevna industrija 3. Maj d.d., odnosno njen pravni sljednik kao i ostali povezani poduzetnici iz Grupe 3 Maj, ne mogu primati nove potpore za restrukturiranje prije isteka razdoblja od deset godina od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

IX. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POKRETANJE POSTUPKA

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je 27. veljače 2007., od Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva (dalje: Ministarstvo), Program restrukturiranja poduzetnika Brodograđevne industrije 3. Maj d.d., sa sjedištem u Rijeci, Liburnijska 3 (u daljnjem tekstu: BI 3. Maj).

Dostavom Programa restrukturiranja BI 3. Maj (dalje: Program restrukturiranja) ispunjena je obveza iz rješenja Agencije od 21. rujna 2006., klasa: UP/I 430-01/2006-02/46, urbroj: 580-06-03-17-19, kojom su poduzetniku 3. Maj Brodogradilište d.d., sa sjedištem u Rijeci, bila odobrena državna jamstva za sanaciju u iznosu od 216.338.237,61 USD, u protuvrijednosti 1.267.879.447,17 kuna i 54.210.000,00 eura, u protuvrijednosti 402.786.425,73 kuna, što je ukupno iznosilo 1.670.665.872,90 kuna i kojim je naloženo, u roku ne duljem od šest (6) mjeseci odnosno najkasnije do 21. ožujka 2007., dostava Agenciji Plana restrukturiranja ili Plana likvidacije poduzetnika 3. Maj Brodogradilište d.d. ili dostava dokaza o tome da su krediti pokriveni državnim jamstvom vraćeni u cijelosti, odnosno da je državno jamstvo prestalo važiti. Rješenje Agencije objavljeno je u cijelosti u »Narodnim novinama«, broj 136/06.

Navedeno rješenje Agencije od 21. rujna 2006. temelji se na Zakonu o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05) i Uredbi o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 121/03), koja u člancima 16. do 19. uređuje uvjete za dodjelu državne potpore za sanaciju i restrukturiranje.

II. PRIMIJENJENI PROPISI

U ovom postupku Agencija je primijenila Zakon o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11; dalje: ZDP), Uredbu o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/06; dalje: Uredba), te na temelju članaka 2., 3. i 4. Uredbe i Odluku Vlade Republike Hrvatske o objavljivanju pravila o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje (»Narodne novine«, broj 20/07; dalje: Odluka o sanaciji i restrukturiranju) koja sadrži Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama (»Službeni list« Europske unije, C 244, od 1. listopada 2004.).

U dijelu koji uređuje postupak u nadležnosti Agencije, primijenjen je Zakon o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91 i 103/06; dalje; ZUP) budući da je odredbom članka 168. Zakona o općem upravom postupku (»Narodne novine«, broj 47/09) propisano da se svi postupci koji su započeti do stupanja na snagu tog Zakona (stupio na snagu 1. siječnja 2010.) moraju nastaviti odnosno dovršiti na temelju Zakona o općem upravnom postupku koji je bio na snazi do 31. prosinca 2009.

Uz primjenu navedenih propisa Agencija je izvršila i uvid u Zakon o uređenju prava i obveza brodogradilišta u postupku restrukturiranja (»Narodne novine«, broj 61/11), Sporazum o uređenju imovinsko pravnih pitanja od 11. veljače 2011. sklopljen između Republike Hrvatske i poduzetnika BI 3. Maj, sa sjedištem u Rijeci, Liburnijska 3, 3. Maj Brodogradilište d.d., sa sjedištem u Rijeci, Liburnijska 3, 3. Maj Tvornica industrijske i brodske opreme d.d., sa sjedištem u Matuljima, Cesta Dalmatinskih brigada 17 i 3. Maj Motori i dizalice d.d., sa sjedištem u Rijeci, Liburnijska 3 te Sporazum o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje 2011.-2020. od 17. svibnja 2011. koje je sklopilo Ministarstvo s Brodograđevnom industrijom Split d.d., BI 3. Maj, Brodotrogirom d.d. te Brodogradilištem Kraljevica d.d.

III. TIJEK POSTUPKA

III.1. Posebni ispitni postupak

Agencija je u smislu članka 142. ZUP-a, provela posebni ispitni postupak radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su značajne za razrješenje ove upravne stvari, odnosno radi davanja strankama mogućnosti da ostvare i zaštite svoja prava i pravne interese. Agencija je, sukladno članku 9. stavku 1. i 2. ZDP-a, od Ministarstva zatražila dostavu cjelokupne dokumentacije i Programa restrukturiranja Brodograđevne industrije 3. Maj d.d. koji su potrebni za donošenje rješenja.

Budući da dostavljena dokumentacija nije bila dostatna za donošenje odluke Agencije, zatražena je, zahtjevom od 3. travnja 2007. od Ministarstva dostava dodatnih podataka i očitovanja koja se odnose na sljedeće: daljnju strategiju gradnje brodova, analizu tržišta, vlasničku strukturu i iznos temeljnog kapitala te vlasničku i organizacijsku strukturu nakon restrukturiranja i međusobne odnose unutar Grupe 3. Maj, pitanje pomorskog dobra, financijske pokazatelje, detaljne podatke o svim kreditnim obvezama na dan 31. prosinca 2006., projekcije financijskih planova za vrijeme restrukturiranja i dvije godine nakon restrukturiranja, podatke o tehnološkoj obnovi i svojstvima, karakteristikama proizvodnih postrojenja i opreme, podatke o procesu restrukturiranja, a naročito podatke o trajanju procesa restrukturiranja, troškove restrukturiranja, podatke o državnim potporama i proizvodnom programu poduzetnika, detaljnu kalkulaciju troškova sa i bez uključenih subvencija i jamstava i ostvarene gubitke/dobitke po svakoj isporučenoj i neisporučenoj novogradnji, te podatke o kompenzacijskim mjerama i vlastitom doprinosu poduzetnika. Agencija je u opisanom zahtjevu od 3. travnja 2007. istaknula kako Program restrukturiranja mora predstavljati jedinstven dokument, te da Ministarstvo mora potvrditi vjerodostojnost svih dostavljenih podataka i dokumentacije, kao i očitovati se o tome je li Program restrukturiranja izrađen sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju.

Budući da je Agencija 29. ožujka 2007. zaprimila zahtjev Ministarstva kojim je zatraženo da se nastavi s isplatom potpora za restrukturiranje kako je to utvrđeno u Državnom proračunu za 2007., za razdoblje do usvajanja Programa restrukturiranja, u opisanom zahtjevu od 3. travnja 2007. Agencija je obavijestila Ministarstvo da će zahtjeve u svezi dodjele potpora biti u mogućnosti rješavati tek nakon što zaprimi cjeloviti Program restrukturiranja i svu zatraženu dokumentaciju na temelju koje će biti u mogućnosti donijeti odluku o dodjeli potpora.

Dana 26. travnja 2007. poduzetnik BI 3. Maj dostavio je Agenciji dodatne podatke koji su se odnosili na financijske izvještaje poduzetnika od 2002. do 2005. i Izvještaje revizije. Također, isti je poduzetnik u dva navrata, 11. i 14. svibnja 2007. dostavio Agenciji sljedeće: dodatne financijske podatke u svezi financiranja poslovanja, podatke o procesu i troškovima restrukturiranja, popis dodijeljenih državnih potpora od 2002. do 2006., poslovne rezultate za isporučene novogradnje od 2002. do 2006., analizu tržišta, podatke o sudskim sporovima, te podatke o tehnološkoj obnovi.

Dana 21. svibnja 2007. Agencija je od Ministarstva zaprimila i podatke vezane uz Program restrukturiranja, dok je 18. lipnja 2007. poduzetnik BI 3. Maj Agenciji dostavio dodatno revidirane podatke iz Programa restrukturiranja, koji su se između ostalog, odnosili i na kompenzacijske mjere. Isti podaci, naknado su dostavljeni i od strane Ministarstva 6. srpnja 2007.

Slijedom navedenog, Agencija je od Ministarstva zahtjevom od 6. srpnja 2007. zatražila potvrdu vjerodostojnosti prethodno dostavljenih podatka od strane BI 3. Maj te očitovanje smatra li Ministarstvo kao davatelj državne potpore za restrukturiranje, da je Program restrukturiranja zajedno sa svim dopunama dostavljenim 21. svibnja, 18. lipnja i 6. srpnja 2007. dugoročno održiv. Rečenim zahtjevom zatraženi su i podaci koji se odnose na vlastiti doprinos poduzetnika procesu restrukturiranja.

Naime, Agencija u postupku ocjene Programa restrukturiranja uzima u obzir i smatra vjerodostojnima samo podatke dostavljene od strane Ministarstva, kao davatelja potpore.

Na temelju navedenog zahtjeva, Ministarstvo je 16. listopada 2007. dostavilo Agenciji dopunjene i revidirane podatke za rujan 2007., a koji se odnose na sanaciju gubitka i obnovu temeljnog kapitala te s tim povezane promjenu vlasničke strukture u poduzetniku, rekapitulaciju potrebnih financijskih sredstava po godinama, obrazloženja pojedinih mjera restrukturiranja koje uključuju i opis vlastitog doprinosa poduzetnika odnosno ponovnu uspostavu dugoročne održivosti.

Također, Agencija je 17. listopada 2007. zaprimila na znanje dopis Ministarstva od 10. listopada 2007., klasa: 310-14/07-01/55, urbroj: 526-03-03/2-07-115, koji je bio upućen svim brodogradilištima koja se nalaze u procesu restrukturiranja, što uključuje i poduzetnika BI 3. Maj, a kojim je Ministarstvo, u bitnome, zatražilo od tih brodogradilišta da u cilju transparentnosti svojih programa restrukturiranja iste noveliraju, kako bi ti programi bili prilagođeni sadašnjem poslovnom stanju, odnosno realnim rokovima za njihovo usvajanje i realizaciju.

Agencija je na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja sa 99. sjednice, održane 14. veljače 2008. dala Mišljenje, klasa: 430-01/2006-63/35, urbroj: 580-01-08-33-10, da dostavljeni programi restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta, uključivo i Program restrukturiranja BI 3. Maj ne sadrže uvjerljive argumente i dokaze na temelju kojih je moguće dati procjenu njihove tržišne održivosti nakon završetka procesa restrukturiranja, odnosno realno procijeniti mogućnost pozitivnog poslovanja brodogradilišta nakon okončanja restrukturiranja, a bez daljnjih operativnih državnih potpora. U navedenom Mišljenju također je zatraženo od Ministarstva da dopuni programe restrukturiranja sukladno navodima Agencije iz danog Mišljenja.

Dopuna je, također, bila potrebna da se ne bi ugrozilo, na jednoj strani ispunjenje ugovornih obveza brodogradilišta prema naručiteljima brodova, a na drugoj strani ispunjavanje zakonskih obveza o državnim potporama, izvršavanje međunarodnih obveza prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju (»Narodne novine«, broj 14/01, 14/02, 1/05 i 7/05; dalje: SSP) te osiguranje potrebne dinamike pregovora s Europskom unijom. Spomenuta ocjena Agencije dana je na temelju podataka dostavljenih od strane brodogradilišta i Ministarstva te analize predloženih programa restrukturiranja koju su na temelju nalaza i konkretnog uvida u poslovanje svakog brodogradilišta zasebno proveli neovisni stručnjaci odnosno konzultanti Ecorysa u sklopu posebnog projekta Europske unije, pod nazivom »Pomoć procesu restrukturiranja brodograđevne industrije u Hrvatskoj«, odabrani putem javnog poziva Europske komisije da izvrše evaluaciju predloženih programa restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta u teškoćama.

Cilj projekta bio je utvrditi vode li programi restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta ka ponovnoj uspostavi dugoročne održivosti svakog brodogradilišta, a to se naročito odnosilo na sljedeće:

– ocjenu realnosti planova restrukturiranja,

– mogućnost održavanja konkurentnosti brodogradilišta na tržištu,

– ocjenu o tome jamče li planovi na kraju razdoblja restrukturiranja efikasnost poslovanja kao kod zapadnoeuropskih brodogradilišta (profitabilnost, proizvodnost, proizvodnja, zaposlenost itd.), te

– utvrđivanje slabosti u planovima restrukturiranja i predlaganje mogućih poboljšanja.

Slijedom navedenog, na temelju utvrđenih činjenica i Mišljenja Vijeća, od Ministarstva je zatraženo da dostavi programe restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta u teškoćama koji će sadržavati sve potrebne elemente za donošenje odluke o odobrenju potpora za restrukturiranje sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju.

BI 3. Maj je dana 17. ožujka 2008., Agenciji dostavila podatke o državnim potporama dodijeljenim ovom poduzetniku po pojedinim novogradnjama i podatke o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje. Dana 20. svibnja 2008. Agenciji su dostavljeni podaci kojima se dopunjuju podaci dostavljeni 17. ožujka 2008.

Dana 2. lipnja 2008., Ministarstvo je Agenciji, pored Programa restrukturiranja društava u Grupi 3. Maj, dostavilo i Odluku Vlade Republike Hrvatske, od 21. svibnja 2008., klasa: 310-14/08-01/03, urbroj: 5030105-08-1, o namjeri provedbe privatizacije i načelima privatizacije društava Uljanik d.d., Pula, Brodogradilište Kraljevica d.d., Kraljevica, Brodotrogir d.d., Trogir, BI 3. Maj, Rijeka te Brodosplita d.d., Split (dalje: Odluka Vlade Republike Hrvatske).

Spomenuta Odluka Vlade Republike Hrvatske u točkama I. i II. navodi da Republika Hrvatska namjerava privatizirati hrvatska brodogradilišta, sukladno Zakonu o privatizaciji (»Narodne novine«, broj 21/96, 71/97 i 73/00).

U točki IV. Odluke Vlade Republike Hrvatske navedeno je da se stručne službe Ministarstva i Hrvatskog fonda za privatizaciju zadužuju da osiguraju provedbu restrukturiranja društava u skladu sa planovima restrukturiranja koje će Vlada RH prihvatiti na prijedlog Ministarstva, te da izrade model, pripreme i provedu privatizaciju tih brodogradilišta.

Budući da je tijekom postupka odobravanja potpore za restrukturiranje BI 3. Maj, Vlada Republike Hrvatske donijela Odluku o namjeri provedbe privatizacije i načelima privatizacije, koja uključuje i poduzetnika BI 3. Maj, Agencija je u ovom predmetu 29. srpnja 2008., donijela zaključak klasa: UP/I 430-01/07-02/12, urbroj: 580-03-08-43-30, o prekidu upravnog postupka odobravanja državne potpore za restrukturiranja BI 3. Maj.

Navedeni zaključak o prekidu Agencija je donijela na temelju članka 144. stavka 1. i članka 148. ZUP-a jer se postupak privatizacije poduzetnika BI 3. Maj smatra prethodnim pitanjem, a privatizacija se provodi po posebnom propisu, konkretno Zakonu o privatizaciji (»Narodne novine«, broj 21/96, 71/97 i 73/00), a bez rješavanja ovog pitanja Agencija nije u mogućnosti okončani pokrenuti postupak po propisima o državnim potporama. Također, u zaključku je navedeno kako će se provedba procesa restrukturiranja nastaviti nakon zaprimanja obavijesti o završetku procesa privatizacije i dostave navedene dokumentacije ili kada Agencija ocijeni da su prestale okolnosti zbog kojih je postupak prekinut.

S tim u vezi, Agencija je 16. srpnja 2009., zaprimila Odluku Vlade Republike Hrvatske o raspisivanju Javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 1.051.038 dionica društva BI 3. Maj, pod posebnim uvjetima, klasa: 310-14/09-02/04, urbroj: 5030120-09-1 (dalje: Odluka Vlade Republike Hrvatske od 11. srpnja 2009.). Na temelju navedene Odluke Vlade Republike Hrvatske od 11. srpnja 2009., Hrvatski fond za privatizaciju objavio je 1. kolovoza 2009. Javni poziv za prikupljanje ponuda za kupnju dionica društva BI 3. Maj, pod posebnim uvjetima. Rok za prikupljanje ponuda bio je određen za 30. rujna 2009.

Iako je Javni poziv objavljen i proveden, Vlada Republike Hrvatske nije izabrala niti jednog potencijalnog kupca. Iz tog je razloga, na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske od 28. siječnja 2010. i Odluke Vlade Republike Hrvatske, dostavljene Agenciji 16. veljače 2010., od 11. veljače 2010., o utvrđivanju obveznih uvjeta Javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 1.051.038 dionica društva BI 3. Maj, Rijeka, pod posebnim uvjetima klasa: 310-14/10-02/02, urbroj: 5030120-10-5, dana 13. veljače 2010., objavljen drugi Javni poziv za prikupljanje ponuda za kupnju dionica društva BI 3. Maj. Rok za prikupljanje ponuda bio je određen za 19. travnja 2010. te je naknadno produžen do 19. svibnja 2010. Oba Javna poziva bila su osim, na službenim Internet stranicama Hrvatskog fonda za privatizaciju, objavljena u Vjesniku, Tradewinds-u, Financial Times-u, The Economist-u te Lloyds List-u.

Slijedom navedenog, Ministarstvo je dana 4. kolovoza 2010., Agenciji dostavilo Program restrukturiranja društava Brodograđevna industrija 3. Maj d.d. (dalje: Program restrukturiranja društava BI 3. Maj) kojeg je u sklopu privatizacijskog procesa izradio poduzetnik Crown Investment Gmbh, sa sjedištem u Mönchengladbachu, SR Njemačka, Hugo-Junkers-Strase 12-32, koji je prethodno bio dostavljen Hrvatskom fondu za privatizaciju.

Budući da je Ministarstvo Agenciji dostavilo novi Program restrukturiranja društava BI 3. Maj prestale su i okolnosti zbog kojih je postupak u ovom predmetu bio prekinut zaključkom Agencije od 29. srpnja 2008., pa je postupak u ovom predmetu nastavljen.

Uvidom u dostavljeni Program restrukturiranja društava BI 3. Maj, Agencija je utvrdila da je isti još uvijek nepotpun, pa ga je potrebno dopuniti sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju. Stoga je Agencija zahtjevima od 11. kolovoza i 17. rujna 2010., od Ministarstva zatražila dopunu Program restrukturiranja društava BI 3. Maj, a Ministarstvo je zahtjevima Agencije udovoljilo 5. i 21. listopada 2010.

Međutim, Agencija je u međuvremenu na temelju napisa iz medija, saznala da je poduzetnik Crown Investment GmbH društvo kćer poduzetnika A-Tec Industries AG koji se nalazi u teškoćama, pa je postojala mogućnost da privatizacija BI 3. Maj neće biti provedena na način i u okvirima kako je planirano, o čemu je bilo obaviješteno Ministarstvo dopisom od 2. studenog 2010. Također, istim dopisom Agencija je od Ministarstva zatražila dopunu dostavljenog Program restrukturiranja društava BI 3. Maj.

Nastavno na navedeno, Agencija je 25. siječnja 2011. od Vlade Republike Hrvatske zaprimila Odluku o odbijanju ponude za privatizaciju poduzetnika BI 3. Maj, klasa: 310-14/10-02/02, urbroj: 5030120-11-3, od 20. siječnja 2011., kojom se odbija ponuda poduzetnika Crown Investment GmbH, pristigla na Javni poziv objavljen 13. veljače 2010., jer ne zadovoljava obvezne uvjete iz Javnog poziva.

Dana 25. veljače 2011., Agenciji je također dostavljena Odluka o raspisivanju javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 1.051.038 dionica poduzetnika BI 3. Maj, pod posebnim uvjetima, klasa: 310-14/10-02/02, urboj: 5030120-11-1, koja je donesena 20 siječnja 2011. Na temelju navedene Odluke Vlade Republike Hrvatske, raspisan je 24. siječnja 2011. treći Javni poziv za kojeg je rok za prikupljanje ponuda bio određen za 2. veljače 2011. Javni poziv od 24. siječnja 2011., objavljen je u Jutarnjem listu, Večernjem listu te na službenim Internet stranicama Hrvatskog fonda za privatizaciju.

Svi javni pozivi za kupnju dionica BI 3. Maj sadržavali su uvjet da podnositelj ponude osim podnošenja ponude za kupnju dionica treba izraditi i dostaviti Poslovni plan za razdoblje od najmanje 5 (pet) godina, koji predviđa restrukturiranje u trajanju od najviše 5 (pet) godina u skladu s uvjetima propisanim člankom 70. SSP-a, relevantnim pravilima Europske zajednice o državnim potporama, te Odluci o sanaciji i restrukturiranju, uključujući strukturne i financijske mjere koje ponuditelj smatra potrebnim za provedbu restrukturiranja i osiguravanja dugoročne održivosti, te Plan ulaganja koji navodi osnovu i iznos ulaganja koje ponuditelj smatra potrebnim za provođenje restrukturiranja (uključujući tehnološku obnovu). Ponuditelj mora preuzeti obvezu usuglašavanja i prihvaćanja Programa restrukturiranja (Poslovnog plana i Plana ulaganja) sa Agencijom i Europskom komisijom.

Nakon provedenog trećeg Javnog poziva, u sklopu privatizacijskog procesa za budućeg kupca BI 3. Maj izabran je poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Šeferova 6, te je Ministarstvo 22. veljače 2011., Agenciji dostavilo Program restrukturiranja društva Brodograđevna industrija 3. Maj d.d. Rijeka (dalje: Program restrukturiranja BI 3. Maj), kojeg je izradio poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o., koji je prethodno bio dostavljen Hrvatskom fondu za privatizaciju u sklopu privatizacijskog procesa.

U odnosu na dostavljeni Program restrukturiranja BI 3. Maj, Agencija je utvrdila da nije u potpunosti izrađen sukladno pravilima iz Odluke o sanaciji i restrukturiranju, stoga je zahtjevom od Ministarstva 30. ožujka 2011. zatražena dostava izmjena i dopuna ovog Programa. Agencija je 30. svibnja 2011. zaprimila Sažetak Programa restrukturiranja BI 3. Maj na engleskom jeziku.

Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) na 75 sjednici Vijeća, održanoj 2. lipnja 2011. donijelo je odluku o dostavi Europskoj komisiji prethodnog mišljenja Agencije o Programu restrukturiranja BI 3. Maj, sukladno članku 6. stavku 1. točki i) ZDP-a.

U prethodnom mišljenju Agencija je, u bitnome navela, oslanjajući se na ocjenu dugoročne održivosti poduzetnika sukladno predloženom Programu koju su proveli nezavisni konzultanti Ecorys-a, da su troškovi restrukturiranja, kompenzacijske mjere i vlastiti doprinos iskazani sukladno Zajedničkom stajalištu Europske unije o Poglavlju 8. Tržišno natjecanje.

Također, u prethodnom mišljenju Agencija je navela da Program restrukturiranja BI 3. Maj sadrži novi pristup rješavanju temeljnih uzroka današnjeg položaja BI 3. Maj, te da posebnu pozornost treba posvetiti nadzoru realizacije tog programa i izvršenju preuzetih obveza. S obzirom na činjenicu da je riječ o prethodnom mišljenju, Agencija je posebno naglasila da će svaku točku programa detaljno analizirati u postupku donošenja konačne odluke, odnosno pri izradi rješenja o odobrenju Programa restrukturiranja BI 3. Maj.

Dana 25. srpnja 2011. Agencija je od Ministarstva zaprimila izmijenjeni i dopunjeni Program restrukturiranja BI 3. Maj na hrvatskom jeziku, dok su 1. kolovoza 2011. dostavljeni Sporazum o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ograničenje proizvodnje 2011.-2020., od 17. svibnja 2011., koje je sklopilo Ministarstvo s Brodograđevnom industrijom Split d.d., BI 3. Maj, Brodotrogirom d.d. te Brodogradilištem Kraljevica d.d, te Sporazum o uređenju imovinsko pravnih-pravnih pitanja sklopljen 11. veljače 2011. između Republike Hrvatske i poduzetnika BI 3. Maj, 3. Maj Brodogradilište d.d., 3. Maj Tvornica industrijske i brodske opreme d.d., te 3. Maj Motori i dizalice d.d.

Dana 4. kolovoza 2011. Agencija je od Ministarstva zatražila dostavu očitovanja koja su se odnosila na troškove restrukturiranja, buduća ulaganja, podatke u odnosu na ograničenja u proizvodnji, te sudske sporove koje vodi poduzetnik BI 3. Maj.

Dana 19. rujna 2011. Ministarstvo je dostavilo zatraženo. Međutim, uvidom u zaprimljene podatke, naročito u odnosu na Dodatak 1. Programa restrukturiranja BI 3. Maj, utvrđeno je bitno odstupanje u visini troškova restrukturiranja u odnosu na iznose iz prethodnog mišljenja Agencije dostavljenog Europskoj komisiji.

Slijedom navedenog, Agencija je zahtjevom od 22. rujna 2011., od Ministarstva zatražila dodatno očitovanje. Traženo očitovanje Ministarstva zaprimljeno je 10. listopada 2011.

Zaključno, Program restrukturiranja BI 3. Maj kojeg je Agenciji dostavilo Ministarstvo 22. veljače 2011. i sve njegove izmjene i dopune zaključno s 10. listopadom 2011., te Sporazum o uređenju imovinsko pravnih pitanja od 11. veljače 2011. sklopljen između Republike Hrvatske i BI 3. Maj, 3. Maj Brodogradilište d.d., 3. Maj Tvornica industrijske i brodske opreme d.d. i 3. Maj Motori i dizalice d.d., te Sporazum o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje 2011-2020. od 17. svibnja 2011. koje je sklopilo Ministarstvo s Brodograđevnom industrijom Split d.d., BI 3. Maj, Brodotrogirom d.d. te Brodogradilištem Kraljevica d.d., koji su Agenciji dostavljeni 1. kolovoza 2011., predstavljaju konačnu verziju Programa restrukturiranja na temelju kojeg je doneseno ovo rješenje.

III.2. Restrukturiranje hrvatske brodogradnje i obveze koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem hrvatske brodograđevne industrije u pregovorima za stjecanje članstva u Europsku uniju.

Republika Hrvatska je, sukladno odredbama članka 70. SSP-a
(članak 35. Privremenog sporazuma), preuzela određene obveze u području zaštite tržišnog natjecanja i državnih potpora. Između ostalog, SSP uređuje kako je nespojiva s SSP-om svaka potpora koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja davanjem prednosti nekim poduzetnicima ili nekim proizvodima, u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu između Republike Hrvatske i Europske unije. Pritom se svako postupanje suprotno SSP-u ocjenjuje na temelju kriterija koji proizlazi iz primjene pravila o tržišnom natjecanju Europske unije odnosno članka 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i instrumenata za tumačenje koje su usvojile institucije Unije.

U slučaju državnih potpora pravna stečevina Europske unije (acquis) sadržana u članku 107. spomenutog Ugovora zabranjuje potpore koje narušavaju ili mogu narušiti trgovinu među državama članicama. Pritom, ovaj članak dopušta i moguća izuzeća za dodjelu potpora koja su tamo navedena te su dodatno obrađena u nizu smjernica i odluka Europske komisije. U konkretnom slučaju kada se radi o dodjeli potpora za sanaciju ili restrukturiranje one se mogu dodijeliti samo pod uvjetima sadržanim u Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama (Sl. C 244, 1. listopada 2004.).

Sukladno spomenutim Smjernicama, restrukturiranje poduzetnika u teškoćama se temelji na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu s ciljem ponovne uspostave poduzetnikove dugoročne održivosti (rentabilnosti). Elementi restrukturiranja su reorganizacija i racionalizacija poduzetnikovih djelatnosti na učinkovitoj osnovi, što uključuje napuštanje djelatnosti koja je donosila gubitke, restrukturiranje onih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne, te po mogućnosti, diversifikaciju djelatnosti (razvoj novih ili poboljšanih proizvoda i proizvodnih procesa), koje će biti nove i tržišno održive.

Republika Hrvatska je također, na temelju članka 70. SSP-a, preuzela obvezu usklađenja postojećih programa državnih potpora s pravilima o tržišnom natjecanju u Zajednici u razdoblju ne dužem od četiri godine od stupanja na snagu SSP-a, odnosno Privremenog sporazuma (1. ožujka 2002.) odnosno do 1. ožujka 2006. Spomenuta obveza na području potpora brodograđevnoj industriji zahtijevala je od Republike Hrvatske da u cijelosti izmjeni sustav dodjele potpora svim velikim brodogradilištima i to: BI 3. Maj iz Rijeke, Brodogradilištu Kraljevica d.d. iz Kraljevice, Brodogradilištu Brodotrogir d.d. iz Trogira, Brodograđevnoj industriji Split d.d. iz Splita, Brodosplit – Brodogradilištu specijalnih objekata d.o.o. iz Splita, te Brodogradilištu Uljanik d.d. iz Pule. Naime, potpore koje su se tradicionalno dodjeljivale spomenutim brodogradilištima u vidu subvencija koje su određivane u odnosu na ugovorenu cijenu broda i državnih jamstava za financiranje izgradnje brodova i na primljene avanse, nisu sukladne pravilima o državnim potporama iz članka 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

S druge strane, unatoč tako dodjeljivanim potporama gotovo sva brodogradilišta su poslovala s gubitkom te su se prema kriterijima iz acquis smatrala poduzetnicima u teškoćama kojima se državne potpore mogu dodijeliti samo u obliku potpora za restrukturiranje sukladno – Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje koje uređuju način i uvjete dodjele potpora onim poduzetnicima koji svojim vlastitim sredstvima i aktivnostima nisu u stanju osigurati rentabilno poslovanje. Stoga je restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta bilo jedno od mjerila, kako za otvaranje, tako i za zatvaranje pregovora o članstvu Republike Hrvatske u Europsku Uniju u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje.

Već su u svibnju 2006. bili poznati uvjeti (mjerila) za otvaranje pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, koji su od Republike Hrvatske zahtijevali usvajanje pojedinačnih planova restrukturiranja za svako brodogradilište u teškoćama koji bi bili usklađeni s kriterijima iz članka 70. SSP-a i prihvaćeni od strane Europske komisije. Unatoč činjenici da su ti planovi izrađeni i u nekoliko navrata dorađivani te su dostavljeni Europskoj komisiji, oni nisu bili prihvaćeni.

Vlada Republike Hrvatske odlučila je u svibnju 2008. provesti proces restrukturiranja brodogradilišta kroz njihovu privatizaciju što je poduprla i Europska komisija. Nakon što su s Europskom komisijom dogovoreni i usklađeni uvjeti natječaja (usuglašavanje je trajalo u razdoblju od donošenja odluke o privatizaciji 21. svibnja 2008. do srpnja 2009.) za podnošenje ponuda za kupnju dionica i privatizaciju svih velikih brodogradilišta, prvi natječaj je objavljen 1. kolovoza 2009. Međutim, kako nije bilo ponuda koje su zadovoljile uvjete natječaja, a za neka brodogradilišta se nije javio niti jedan ponuditelj, u veljači 2010. objavljen je novi, bitno dorađeniji i konkretniji javni poziv na koji su se, osim u slučaju Uljanika d.d., javili domaći i inozemni investitori zainteresirani za kupnju hrvatskih brodogradilišta, te su u proljeće 2010. za većinu brodogradilišta počeli pregovori oko uvjeta privatizacije. Javni poziv za prodaju dionica Brodogradilišta Kraljevica d.d. ponovljen je. Također, Javni poziv ponovljen je i za BI 3. Maj, radi odustanka investitora.

Polazeći od spomenutog napretka, Europska komisija je Europskom vijeću predložila otvaranje pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje.

Europsko vijeće je 25. lipnja 2010. usvojilo Zajedničko stajalište Europske unije u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, kojim je utvrdilo četiri mjerila za privremeno zatvaranje ovog poglavlja, od kojih je mjerilo za brodogradnju glasilo:

– za svako od brodogradilišta u teškoćama mora biti usvojen Plan restrukturiranja usklađen s pravnom stečevinom Europske unije i prihvaćen od Agencije i Europske komisije;

– niti jedno brodogradilište neće preuzimati nove narudžbe dok planove restrukturiranja ne prihvati Europska komisija;

– ukoliko neko od brodogradilišta ne bude u mogućnosti podnijeti prihvatljiv plan restrukturiranja, Republika Hrvatska morat će za to brodogradilište usvojiti stečajni plan u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, prihvaćen od Agencije i Europske komisije. Takvim brodogradilištima više neće biti dopušteno preuzimati nove narudžbe te će im jedino biti dopušteno primati nove državne potpore strogo ograničene na ono što je nužno za dovršenje postojećih narudžbi.

Pregovori u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje otvoreni su na sjednici Međuvladine konferencije 30. lipnja 2010.

Polazeći od mjerila koji od Republike Hrvatske zahtijeva izradu planova restrukturiranja svih brodogradilišta u teškoćama te odobrenje istih od strane Europske komisije i Agencije, tijekom druge polovine 2010. intenzivirana je aktivnost na izradi, a potom i doradi planova restrukturiranja od strane ponuditelja koji su odabrani kao potencijalni investitori na privatizacijskim natječajima provedenim u veljači 2010. i kasnije. Kako bi se mogla dati objektivna i realna ocjena planova restrukturiranja, kako od strane Agencije, tako i Europske komisije – Opće Uprave za tržišno natjecanje, u uvjetima bitno pogoršanih kretanja na tržištu, Europska komisija i Agencija dogovorile su provedbu projekta čiji je cilj bio uključiti neovisne stručnjake, specijaliste za tržište brodograđevne industrije pri ocjeni dostavljenih planova restrukturiranja. Radi se o projektu koji je financirala Europska komisija, a na temelju kojeg je putem javnog poziva izabrana tvrtka Ecorys, čija je temeljna zadaća bila pomoći Agenciji i Europskoj komisiji u procjeni tržišne prihvatljivosti i održivosti predloženih planova restrukturiranja brodogradilišta u teškoćama.

Naime, okosnicu Projekta stručnjaka iz Ecorys-a činila je analiza pojedinačnih planova restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta s obzirom na sljedeće elemente:

– strategija tržišne orijentacije brodogradilišta, uključujući ocjenu profitabilnosti proizvodnje;

– industrijsko restrukturiranje: proizvodni procesi i postrojenja, planirana ulaganja, produktivnost;

– organizacijsko restrukturiranje: upravljački alati, struktura zaposlenih;

– prodajna strategija (točka pokrića, planirana proizvodnja, metode financiranja proizvodnje);

– rezultati planirani za kraj procesa restrukturiranja (u smislu profitabilnosti, produktivnosti, proizvodnog izlaza, strukture zaposlenih itd).

Analize su trebale dati ocjenu različitih pretpostavki na temelju kojih su programi sastavljeni (jesu li realne i razumne u danom trenutku te održive) te je li moguće očekivati dugoročnu konkurentnost svakog pojedinačnog brodogradilišta na tržištu.

Tijekom rada na dostavljenim planovima restrukturiranja stručnjaci Ecorysa su ukazivali na slabosti i nedostatke programa restrukturiranja, te potencijalnim investitorima i pomagali pri doradi ili pojašnjavanju i većoj transparentnosti pojedinih dijelova tih planova.

U konačnici, ocjene stručnjaka Ecorysa o održivosti svakog od brodogradilišta, odnosno svakog pojedinog programa restrukturiranja za Brodograđevnu industriju Split d.d., BI 3. Maj, Brodotrogir d.d. i Kraljevicu d.d. su (Brodogradilište Uljanik d.d. je s obzirom na rezultate poslovanja u 2009. i u prvom polugodištu 2010., te uzimajući u obzir perspektive daljnjeg rentabilnog poslovanja, uz prethodno pozitivno mišljenje Agencije i pristanak Europske komisije izuzeto iz procesa restrukturiranja uz obvezu povrata nezakonito dodijeljenih potpora u razdoblju od 1. ožujka 2006.), sukladno zadaćama koje je predvidio Projekt, činile okosnicu konačnog utvrđenja Europske komisije i Agencije o prihvatljivosti tih planova. Naime, nakon analize planova koju je sačinio Ecorys (sadržana u Izvješću pod nazivom »Podrška privatizaciji i restrukturiranju brodograđevne industrije u Republici Hrvatskoj«), Agencija je, sukladno zahtjevu iz mjerila za zatvaranje pregovora dala prethodno mišljenje na te planove. Konkretno, u veljači 2011., dano je mišljenje na program restrukturiranja brodogradilišta Brodosplit d.d. uključivo i Brodosplit – Brodogradilište specijalnih objekata d.o.o., a nakon toga, u lipnju 2011. i za ostala brodogradilišta.

Nakon toga i Europska komisija je najprije za Brodosplit d.d., a potom i za ostale planove restrukturiranja brodogradilišta u teškoćama koje su predložili potencijalni investitori dala pozitivnu ocjenu.

Na taj način stvoreni su preduvjeti za zatvaranje Poglavlja 8. Tržišno natjecanje.

Europska unija usvojila je 22. lipnja 2011. Zajedničko stajalište Europske unije za Poglavlje 8. Tržišno natjecanje, kojim je okončan proces pregovora odnosno privremeno zatvoreno ovo pregovaračko područje te su navedeni uvjeti koji se moraju ispuniti u procesu restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta, i to:

– Sve državne potpore koje su brodogradilišta primila od 1. ožujka 2006. smatraju se potporama za restrukturiranje. Poduzetnici daju doprinos programu restrukturiranja iz vlastitih sredstava, koji mora biti stvaran, bez državnih potpora i mora predstavljati najmanje 40% ukupnih troškova restrukturiranja.

– Ukupni proizvodni kapacitet brodogradilišta u procesu restrukturianja smanjuje se, u usporedbi s razinama od 1. lipnja 2011., s 471.324 cgt-a na 372.346 cgt-a odnosno za 21%.

– Za svako brodogradilište utvrđen je iznos smanjenja proizvodnih kapaciteta izražen u cgt-ima, što za BI 3. Maj iznosi 46.543 cgt-a.

– Ukupna godišnja proizvodnja za 5 brodogradilišta u procesu restrukturiranja ograničava se na 323.600 cgt-a za razdoblje od deset godina, počevši od 1. siječnja 2011. Poduzetnici smanjuju svoje proizvodne kapacitete najkasnije dvanaest mjeseci nakon potpisivanja ugovora o privatizaciji. Smanjenje kapaciteta provodi se trajnim zatvaranjem navoza, određivanjem navoza za isključivu vojnu proizvodnju u smislu članka 346. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i/ili smanjivanjem površina. Cgt je mjerna jedinica za proizvodnju koja se izračunava u skladu s važećim pravilima Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD).

– Za svako brodogradilište utvrđena je maksimalna godišnja proizvodnja izražena u cgt-ima, što za BI 3. Maj iznosi 109.570 cgt-a,

– Brodogradilišta ne smiju primiti novu potporu za sanaciju ili restrukturiranje u razdoblju od najmanje deset godina od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji. Nakon pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju, Europska Komisija će Republici Hrvatskoj naložiti da osigura povrat potpora za sanaciju i restrukturiranje koje su dane kršenjem ove odredbe, uvećanih za obračunate kamate.

– Planovi restrukturiranja odobreni od Agencije i Europske Komisije moraju biti uključeni u ugovore o privatizaciji sklopljene između Republike Hrvatske i kupaca poduzetnika. Ugovori o privatizaciji podnose se Europskoj komisiji na prihvaćanje te se potpisuju prije pristupanje Republike Hrvatske u Europsku uniju.

– Sve naknadne izmjene ovih programa moraju biti u skladu s ključnim uvjetima u postupku restrukturiranja te se podnose Europskoj Komisiji na prihvaćanje.

– Predviđen je povrat državne potpore dodijeljene od 1. ožujka 2006. uvećane za propisanu kamatu ako ugovor o privatizaciji još nije potpisan (do članstva u Europsku uniju) ili u njega nisu u cijelosti uvršteni uvjeti utvrđeni u programu restrukturiranja, koje su prihvatili Agencija i Europska komisija, ili poduzetnik nije dao vlastiti doprinos iz vlastitih sredstava koji je stvaran, bez državnih potpora i koji predstavlja najmanje 40% troškova restrukturiranja, ili smanjenje ukupnog kapaciteta nije provedeno unutar dvanaest mjeseci od potpisivanja ugovora o privatizaciji, ili je ukupno ograničenje proizvodnje prekoračeno u bilo kojoj pojedinačnoj kalendarskoj godini između 2011. i 2020.

– Europska komisija nadzire provedbu programa restrukturiranja i poštovanje utvrđenih uvjeta u pogledu razine državnih potpora, vlastitog doprinosa, smanjivanja kapaciteta, ograničenja proizvodnje i mjera poduzetih kako bi se osiguralo vraćanje na održivost.

Spomenuti uvjeti restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta detaljno su opisani u Zajedničkom stajalištu Europske unije koji je Republika Hrvatska prihvatila na Međuvladinoj konferenciji održanoj 30. lipnja 2011. i bit će sadržani i u Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, u posebnom prilogu (Prilog VIII.) Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Dakle, proces vođenja i zatvaranja pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje u dijelu koji se odnosi na restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta u teškoćama tekao je paralelno s postupkom ocjene planova restrukturiranja i odobravanja potpora za restrukturiranje na temelju ZDP-a, koji je vodila Agencija, a tijek kojeg je sadržan u ovom rješenju. Drugim riječima, uvjeti pod kojima se restrukturiraju hrvatska brodogradilišta bili su predmet pregovora Republike Hrvatske o stjecanju članstva u Europskoj uniji i sastavni su dio Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske u ovu integraciju. S obzirom na to, odluke Vijeća Agencije o odobrenju predloženih programa restrukturiranja svakog pojedinačnog brodogradilišta nužno su i izravno vezane uz uvjete i obveze koje je Republika Hrvatska preuzela tijekom pregovora.

IV. UTVRĐIVANJE ČINJENICA

Na temelju dostavljenih podataka u postupku utvrđeno je sljedeće:

IV.1. Opis i djelatnost BI 3. Maj

BI 3. Maj upisana je u registar Trgovačkog suda u Rijeci, pod matičnim brojem subjekta: 040000833, OIB: 86167814130, sa sjedištem u Rijeci, Liburnijska 3.

Grupu 3. Maj čine sljedeća društva: BI 3. Maj koji je jedini osnivač i imatelj 100% udjela u ovisnim društvima, odnosno društvima-kćerima: 3. Maj Brodogradilište d.d., 3. Maj Motori i dizalice d.d. (dalje: 3. Maj MID d.d.), 3. Maj Tvornica industrijske i brodske opreme d.d. (dalje: 3. Maj TIBO d.d.), 3. Maj Ugostiteljstvo d.o.o., 3. Maj STM d.o.o., 3. Maj Održavanje, energetika i konzalting d.o.o. (dalje: 3. Maj OEK d.o.o.) i 3. Maj Servis MDU d.o.o. U smislu poslovnih odnosa svi poduzetnici potpuno su samostalni.

Poduzetnici 3. Maj OEK d.o.o. i 3. Maj Servis MDU d.o.o. nemaju niti jednog zaposlenog i zbog toga nisu niti predmet Programa restrukturiranja BI 3. Maj.

Osnovne djelatnosti poduzetnika iz Grupe 3. Maj su: gradnja i popravak brodova, izrada brodskih motora, brodske opreme i dijelova brodske opreme i pružanja raznih usluga vezanih za brodogradnju i proizvodnju brodske opreme.

Gradnju i popravak brodova obavlja 3. Maj Brodogradilište d.d., a u njih se ugrađuju brodski dizel motori i brodske palubne dizalice koje proizvodi 3. Maj MID d.d., te ostala brodska oprema koju proizvodi 3. Maj TIBO d.d. Temeljni kapital vladajućeg društva BI 3. Maj upisan je u registru Trgovačkog suda u Rijeci u iznosu od 126.140.100 kuna, a podijeljen je na 1.261.401 redovnih dionica od čega objedinjeni državni portfelj iznosi 1.051.038 dionica. Nominalna vrijednost jedne dionice iznosi 100 kuna, a vlasnička struktura BI 3. Maj prikazana je u Tablici 1.

Tablica 1. Vlasnička struktura BI 3. Maj

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Vlasnik/Nositelj računa | Broj dionica | Udjel u % |
| 1. | Republika Hrvatska | 438.959 | 34,80 |
| 2. | Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju | 299.949 | 23,78 |
| 3. | Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje | 178.039 | 14,11 |
| 4. | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje | 112.423 | 8,91 |
| 5. | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 6. | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 7. | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 8. | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 9. | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 10. | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupno | | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: Središnje klirinško depozitarno društvo d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

IV.1.1. Analiza poslovanja BI 3. Maj za razdoblje
2006. – 2010.

U Tablici 2. prikazana je konsolidirana Bilanca BI 3. Maj, Vidljivo je da BI 3. Maj iskazuje gubitak u promatranom razdoblju, te se iz toga može zaključiti da se radi o poduzetniku u teškoćama. Financiranje se najčešće vršilo putem kratkoročnih kredita i uz pomoć državnih potpora u obliku državnih jamstava pri zaduživanju kod poslovnih banaka, te subvencija. No unatoč tome dosegnuta je neodrživa razina, kada poduzetnik ne može više podmirivati visoke kratkoročne i dugoročne obveze, što za posljedicu čini poduzetnika nelikvidnim i insolventnim osobito u razdoblju od 2006. do 2009. Gubitak u poslovanju uglavnom se odnosi na ostvareni gubitak 3. Maj Brodogradilišta d.d.

Tablica 2. Bilanca BI 3. Maj u kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pozicije u bilanci | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| 1. Dugotrajna imovina | 617.157.484 | 611.706.242 | 439.776.857 | 416.358.952 | 248.403.747 |
| 2. Kratkotrajna imovina | 346.424.959 | 429.241.834 | 501.303.735 | 554.858.771 | 879.166.387 |
| 3. Plaćeni troškovi budućeg razdoblja i nedospjela naplata | 184.505.419 | 286.092.151 | 252.591.183 | 255.960.813 | 713.048.003 |
| 4. Gubitak iznad visine kapitala | 1.463.756.047 | 1.623.517.529 | 1.978.994.895 | 0 | 0 |
| UKUPNA AKTIVA | 2.611.843.909 | 2.950.557.756 | 3.172.666.670 | 1.227.178.536 | 1.840.618.137 |
| 1. Kapital i rezerve | 0 | 0 | 0 | -2.434.012.600 | -2.677.487.505 |
| – Upisani kapital | 126.140.100 | 126.140.100 | 126.140.100 | 126.140.100 | 126.140.100 |
| – Rezerve | 881.163.267 | 881.740.339 | 870.781.550 | 871.508.691 | 871.508.691 |
| – Zadržana dobit | 14.020.206 | 14.048.574 | 15.806.818 | 15.813.745 | 15.813.745 |
| – Preneseni gubitak | 979.718.113 | 862.306.126 | 657.251.102 | 2.992.890.599 | 3.447.475.137 |
| – Gubitak tekuće godine | 41.605.460 | 159.622.887 | 355.477.366 | 454.584.537 | 243.474.904 |
| 2. Dugoročna rezerviranja | 104.087.915 | 5.988.089 | 16.360.314 | 76.682.942 | 63.088.716 |
| 3. Dugoročne obveze | 862.679.320 | 511.025.737 | 268.292.645 | 472.570.756 | 1.326.767.191 |
| 4. Kratkoročne obveze | 1.448.745.706 | 2.273.033.971 | 2.790.665.131 | 3.025.055.324 | 3.088.355.054 |
| 5. Odgođeno plaćanje troškova i prihod budućeg razdoblja | 196.330.968 | 160.509.959 | 97.348.580 | 86.882.114 | 39.894.681 |
| UKUPNA PASIVA | 2.611.843.909 | 2.950.557.756 | 3.172.666.670 | 1.227.178.536 | 1.840.618.137 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz Tablice 2. vidljivo je da je poduzetnik u cjelokupnom razdoblju restrukturiranja ostvarivao gubitak, tako da je preneseni gubitak za 2009. iznosio 2.992.890.599 kuna, a u 2010., 3.447.475.137 kuna. Rezerve, temeljni kapital i zadržana dobit nisu bile dostatne za pokriće gubitaka, stoga je takvo poslovanje uzrokovalo visinu gubitka iznad temeljnog kapitala na kraju 2010. u iznosu od 2.677.487.505 kuna. Ukupni gubitak na kraju 2010. godine iznosi 3.690.950.041 kuna. Uz spomenuti rezultat, vidljivo je također i znatno povećanje obveza, posebice kratkoročnih, koje su na kraju 2010. iznosile preko 3 milijarde kuna, a istovremeno kratkotrajna imovina iznosi svega 879.166.387 kuna iz čega proizlazi da je koeficijent likvidnosti vrlo nizak (0,28), odnosno poduzetnik nije u mogućnosti iz kratkotrajne imovine pokrivati kratkoročne obveze.

Tablica 3. Račun dobiti i gubitka BI 3. Maj d.d. u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Opis | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| 1. | Poslovni prihodi | 1.425.492 | 1.411.516 | 1.358.256 | 831.389 | 1.021.476 |
| 2. | Poslovni rashodi | 1.541.404 | 1.572.120 | 1. 555.747 | 1.120.417 | 1.077.235 |
| 3. | Financijski prihodi | 213.338 | 141.903 | 76.579 | 47.895 | 93.482 |
| 4. | Financijski rashodi | 138.642 | 140.296 | 234.357 | 213.384 | 281.114 |
| 5. | UKUPNI PRIHODI | 1.638.830 | 1.553.419 | 1.434.835 | 879.284 | 1.114.958 |
| 6. | UKUPNI RASHODI | 1.680.046 | 1.712.417 | 1.790.104 | 1.333.801 | 1.358.349 |
| 7. | GUBITAK prije oporezivanja | 41.216 | 158.997 | 355.269 | 454.517 | 243.392 |
| 8. | Porez na dobit | 389 | 626 | 208 | 68 | 83 |
| 9. | GUBITAK nakon oporezivanja | 41.605 | 159.623 | 355.477 | 454.585 | 243.475 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Tablica 3. prikazuje konsolidirani Račun dobiti i gubitka. U svakom izvještajnom razdoblju poduzetnik posluje s gubitkom, koji ima trend povećanja, izuzev u 2010. u kojoj je gubitak manji za 46,44% u odnosu na 2009. Poslovni prihodi bilježe veći pad u odnosu na poslovne rashode, primjerice u 2009. poslovni prihodi su manji u odnosu na godinu ranije za 38,79%, dok su poslovni rashodi u istom usporednom razdoblju manji za 27,99%, što dovodi do daljnjeg povećanja gubitka.

Iskazani podaci ukazuju na činjenicu kako su BI 3. Maj i njena povezana društva u teškoćama kako ih definiraju točke 9., 10.a) i 11. Odluke o sanaciji i restrukturiranju. Naime, sukladno točki 9. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, poduzetnik je u teškoćama ako nije sposoban vlastitim sredstvima ili sredstvima koje može pribaviti od svojih vlasnika/dioničara ili vjerovnika spriječiti gubitke, a koji bi, bez vanjske intervencije države gotovo sigurno kratkoročno ili srednjoročno ugrozili njegov opstanak. Sukladno točki 10.a) Odluke o sanaciji i restrukturiranju, poduzetnik je u teškoćama ako je više od polovice upisanog, odnosno temeljnog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci. Sukladno točki 11. Odluke o sanaciji i restrukturiranju može se smatrati da je poduzetnik u teškoćama ako su prisutni tipični pokazatelji da se radi o poduzetniku u teškoćama, kao što su rast gubitaka, smanjenje ukupnog prihoda, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, porast troškova kamata i pad ili nulta vrijednost neto imovine.

S obzirom na to da su osim 3. Maja Brodogradilišta d.d., poduzetnici 3. Maj MID d.d. i 3. Maj TIBO d.d. najznačajniji poduzetnici u BI 3. Maj, oni su posebno obuhvaćeni u Programu restrukturiranja BI 3. Maj. Stoga se u nastavku obrazloženja ovog rješenja daje se njihov kratki opis i osnovni financijski i poslovni pokazatelji.

U Programu restrukturiranja BI 3. Maj i ostaloj pratećoj dokumentaciji koriste se stručni nazivi i akronimi na engleskom jeziku koji su uobičajeni u brodograđevnoj industriji, a koji se spominju i u ovom rješenju, stoga slijedi kratko pojašnjene najčešće korištenih izraza:

– dwt (engl. Deadweight Tonnage; dalje: dwt) – mjera nosivosti broda, uključujući sve terete,

– Bulk carrier – brod za prijevoz rasutog tereta (ugljen, cement i sl.),

– Stainless steel tankeri (tankeri sa spremnicima od nehrđajućeg čelika),

– Ro-Ro/Ro-pax brodovi (brodovi za kombinirani prijevoz putnika i vozila),

– Reefer brodovi (brodovi za prijevoz roba, najčešće hrane, kojoj je potrebna kontrolirana temperatura),

– Offshore Supply Vessel OSV, Platform Supply Vessels PSV (Brodovi za offshore platforme),

– Multipurpose offshore (višenamjenski brodovi za radove u odobalju, odnosno platformama, za polaganje cijevi u dubokim vodama i sl.),

– cgt (engl. Compensated Gross Tonnage) indikator količine posla koja je potreba da se izgradi brod, a izračunava se množenjem tonaže broda sa određenim koeficijentom koji se određuje prema vrsti i veličini pojedinog broda,

– Product tanker – manji tankeri za prijevoz nafte i naftnih prerađevina od rafinerija do tržišta.

IV.1.2. 3. Maj Brodogradilište d.d.

3. Maj Brodogradilište d.d. upisano je u sudski registar Trgovačkog suda u Rijeci s matičnim brojem subjekta upisa: 040160144, OIB: 75879898371. Temeljni kapital poduzetnika iznosi 26.174.000 kuna. Sjedište poduzetnika je u Rijeci, Liburnijska 3.

Predmet poslovanja poduzetnika je gradnja i popravak brodova, proizvodnja metalnih konstrukcija, proizvodnja cisterni, rezervoara i sličnih proizvoda od metala, te razne poslovne djelatnosti.

U Tablici 4. su prikazani osnovni tehničko-tehnološki kapaciteti 3. Maj Brodogradilišta d.d.

Tablica 4. Tehnički kapaciteti 3. Maj Brodogradilišta d.d.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Naziv sredstva/resursa | Jed. mjere | Opis resursa | Napomena |
| 1. | Navoz 1. – max dimenzije broda | m | 228,2 × 32,2 | u funkciji |
| 2. | Navoz 2. – max dimenzije broda | m | 260 × 50 | u funkciji |
| 3. | Navoz 3. – max dimenzije broda | m | 170 × 28,4 | uklonjen |
| 4. | Dizalice uz: predmontažne površine, navoze i opremnu luku: portalne, portalne okretne | kN | 3000 | kom. 1 |
| kN | 1.600 | kom. 1 |
| kN | 600 | kom. 1 |
| kN | 450-500 | kom. 3 |
| kN | 70-250 | kom. 6 |
| 5. | Dokovi | - | nema |  |
| 6. | Maksimalna veličina broda | tDW | 110.000 |  |
| 7. | Maksimalan obujam – godišnje | cgt | 200.000/150.000 | do 2006./od 2007. |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

3. Maj Brodogradilište d.d. je do 2006. godine imalo mogući godišnji kapacitet proizvodnje brodova od 200.000 cgt, dok od 2007. kapacitet iznosi oko 150.000 cgt. Razlog tomu je uklanjanje Navoza 3. Maksimalna veličina broda koji se može graditi iznosi 110.000 dwt. 3. Maj Brodogradilište d.d. je, također, opremljeno sa 12 velikih portalnih dizalica i sa više raznih građevinskih dizalica.

Tablica 5. Pregled navoza 3. Maj Brodogradilišta d.d.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Navozi | Pretpostavljeni product mix | Kapacitet u cgt-ima |
| 1. | Product/chemical tanker 51.800 | 57.644 |
| 2. | Chemical tanker 116.000 | 60.510 |
| 3. | Product/chemical tanker 33.700 | 42.778 |
|  | Ukupno | 160.932 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U Tablici 5. prikazani su navozi kojima raspolaže brodogradilište. Ukupni kapacitet navoza 1 i 2 iznosi 118.154 cgt-a.

Brodogradilište je posljednjih godina najavilo strategiju gradnje složenijih i specijaliziranih tipova brodova s većom dodanom vrijednošću i prema posebnim zahtjevima kupaca. Pregled isporučenih brodova prikazan je u Tablici 6., a brodovi, koje je brodogradilište gradilo su sljedeći: tankeri za prijevoz naftnih prerađevina i kemikalija (pretežno od 20.000 do 52.000 dwt), brodovi za prijevoz automobila kapaciteta do 7.000 automobila, specijalni brodovi namijenjeni dizanju i prijevozu teških tereta, brodovi za prijevoz putnika i kamiona, brodovi za prijevoz rashlađene hrane (brodovi hladnjače) te ostali nespecifični brodovi po zahtjevu kupca. U razdoblju od 2000. do 2007. proizvodni program činili su tankeri za naftne prerađevine i kemikalije, a od 2005. ugovaraju se i brodovi za prijevoz automobila. Usporedno s postojećim proizvodnim programom brodogradilišta, očekuju se i projekti za složenije brodove za prijevoz teških i rashlađenih tereta, čije se ugovaranje očekuje u 2011. i u narednim godinama.

Tablica 6. Pregled isporučenih brodova 3. Maj Brodogradilišta d.d.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Godina isporuke | Tip broda | Broj isporučenih brodova | Realizirani cgt |
| 2004. | tanker | 5 | 105.230 |
| 2005. | tanker | 5 | 105.230 |
| 2006. | tanker | 4 | 96.308 |
| 2007. | tanker | 4 | 97.444 |
| 2008. | tanker, trajekt za prijevoz vozila | 4 | 98.278 |
| 2009. | tanker, trajekt za prijevoz vozila | 2 | 49.556 |
| 2010. | tanker, trajekt za prijevoz vozila | 2 | 49.556 |
| Prosječno Δ = | | 3,71 | 85.943 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U promatranom razdoblju 2006. – 2010. brodogradilište je u prosjeku godišnje isporučilo 3-4 broda, odnosno prosječno 85.943 cgt-a godišnje. Prema vrsti brodova, gradili su se tankeri za prijevoz nafte i naftnih prerađevina, kemikalija i brodovi za prijevoz vozila, na kojima je u većini slučajeva ostvaren gubitak.

Sljedeća Tablica 7. odnosi se na Račun dobiti i gubitka, iz koje je vidljiv negativan trend poslovanja u razdoblju od 2006. do 2010. godine.

Tablica 7. Račun dobiti i gubitka 3. Maj Brodogradilišta d.d. za razdoblje 2006. – 2010. u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Opis | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| 1. | Poslovni prihodi | 1.244.532 | 1.289.263 | 1.201.884 | 700.438 | 954.586 |
| 2. | Poslovni rashodi | 1.320.781 | 1.433.471 | 1.363.807 | 965.637 | 981.904 |
| 3. | Financijski prihodi | 208.235 | 138.598 | 69.436 | 44.099 | 92.332 |
| 4. | Financijski rashodi | 137.197 | 138.980 | 230.244 | 206.042 | 272.099 |
| 5. | UKUPNI PRIHODI | 1.452.766 | 1.427.861 | 1.271.320 | 744.537 | 1.046.918 |
| 6. | UKUPNI RASHODI | 1.457.978 | 1.572.450 | 1.594.051 | 1.171.680 | 1.254.002 |
| 7. | GUBITAK | (5.212) | (144.589) | (322.731) | (427.143) | (207.085) |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Brodogradilište u promatranom razdoblju ostvaruje gubitak, bez izuzetka, svake godine. U promatranom razdoblju, poslovni rashodi premašuju poslovne prihode, što dovodi do nelikvidnosti i insolventnosti, odnosno poduzetnik nije sposoban podmirivati svoje obveze. Kako je navedeno u Programu restrukturiranja BI 3. Maj, loša politika vođenja društva te loša cjenovna politika i neadekvatna zaštita od rizika, uzrok je stvaranju gubitaka što je vidljivo iz Računa dobiti i gubitka. Gubitak iznad visine kapitala u 2010. godini iznosi 2.837.588 tisuća kuna.

Pad poslovnih prihoda i rashoda naročito je vidljiv u 2009. i 2010. godini u odnosu na razdoblje 2006.-2008. premda u 2010. godini dolazi do stanovitog rasta prihoda koji su povećani za 35% u odnosu na 2009. Iako je u razdoblju od 2005. do 2008. godine bio uzlet brodograđevne industrije, zbog povećanih vozarina i cijena brodova, brodogradilište nije uspjelo iskoristiti svoje komparativne prednosti. U 2008. godini počinje globalna kriza, koja se odrazila i u sektoru brodogradnje, što je dodatno otežalo poslovanje brodogradilišta.

Tablica 8. prikazuje Bilancu 3. Maj Brodogradilišta d.d. iz koje je jasno vidljivo da se radi o poduzetniku u teškoćama, jer gubitak višestruko premašuje iznos temeljnog kapitala. Osim toga, vidljiv je trend kontinuiranog povećanja kratkoročnih i dugoročnih obveza jer se poduzetnik isključivo financira iz tuđih izvora, što za posljedicu, s obzirom na financijske rezultate, ima nemogućnost redovitog podmirivanja obveza. U 2010. godini, ukupne obveze premašuju 4,2 milijarde kuna, dok ukupna imovina kojom poduzetnik raspolaže iznosi oko 1,5 milijardi kuna. Zbog loših poslovnih rezultata brodogradilište nije sposobno samostalno nastupati na financijskom tržištu, tako da poslovne banke ne žele odobravati kredite poduzetniku ukoliko nisu pokriveni državnim jamstvom.

Kumulirani gubitak je čak 129 puta veći od iznosa upisanog temeljnog kapitala 3. Maj Brodogradilišta d.d., što jasno govori da je poduzetnik u teškoćama. Naime, ukupni gubitak u 2010. iznosi 3.379.735.000 kuna, dok je upisani temeljni kapital tek nešto veći od 26 milijuna kuna.

Godišnji gubitak u 2010., iako manji nego u 2008. i 2009., je skoro 40 puta veći nego u 2006. godini, te iznosi oko 207 milijuna kuna.

Tablica 8. Bilanca 3. Maj Brodogradilišta d.d. za razdoblje 2006. – 2010. u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pozicije Bilance na 31. 12. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| 1. Dugotrajna imovina | 233.442 | 239.137 | 203.012 | 181.956 | 166.354 |
| 2. Kratkotrajna imovina | 336.033 | 440.525 | 364.977 | 385.994 | 595.260 |
| 3. Plaćeni troškovi budućeg razdoblja i nedospjela naplata | 167.749 | 253.378 | 223.476 | 243.344 | 705.121 |
| 4. Gubitak iznad visine kapitala\* | 1.736.040 | 1.880.629 | 2.203.360 | 0 | 0 |
| UKUPNA AKTIVA | 2.473.264 | 2.813.669 | 2.994.826 | 811.295 | 1.466.736 |
| 1. Kapital i rezerve | 0 | 0 | 0 | (2.630.503) | (2.837.588) |
| – Upisani kapital | 26.174 | 26.174 | 26.174 | 26.174 | 26.174 |
| – Rezerve | 515.972 | 515.972 | 515.972 | 515.972 | 515.972 |
| – Zadržana dobit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| – Preneseni gubitak | (536.935) | (397.557) | (219.416) | (2.745.507) | (3.172.650) |
| – Gubitak tekuće godine | (5.212) | (144.589) | (322.731) | (427.143) | (207.085) |
| 2. Dugoročna rezerviranja | 104.087 | 5.988 | 9.035 | 70.649 | 47.685 |
| 3. Dugoročne obveze | 862.333 | 510.994 | 266.467 | 469.634 | 1.319.522 |
| 4. Kratkoročne obveze | 1.326.707 | 2.140.769 | 2.624.869 | 2.815.781 | 2.900.735 |
| 5. Odgođeno plaćanje troškova i prihod budućeg razdoblja | 180.137 | 155.919 | 94.454 | 85.735 | 36.382 |
| UKUPNA PASIVA | 2.473.264 | 2.813.669 | 2.994.826 | 811.295 | 1.466.736 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

IV.1.3. 3. Maj MID d.d.

3. Maj MID d.d. je upisan je u sudski registar Trgovačkog suda u Rijeci, s matičnim brojem subjekta upisa: 040160152, OIB: 29217701185. Temeljni kapital poduzetnika iznosi 13.334.000 kuna, a sjedište je u Rijeci, Liburnijska 3.

Djelatnost 3. Maj MID d.d. odnosi se na: proizvodnju motora i dizalica, te se godišnje proizvede i isporuči do 10 motora i 9 dizalica. Pružanje usluga 3. Maj Brodogradilištu d.d. u izradi i obradi raznih brodograđevnih pozicija, pružanje proizvodne usluge trećim pravnim osobama, te proizvodnja rezervnih dijelova za motore i dizalice također su djelatnosti 3. Maj MID-a d.d. Zbog globalne krize i nekoliko značajnijih raskida ugovora, zaposlenost kapaciteta je pala i iznosi oko 50% ukupnih kapaciteta. U svojoj organizacijskoj strukturi 3. Maj MID d.d. raspolaže sa varionicom, ljevaonicom, kovačnicom, strojnom obradom, montažom motora i dizalica i alatnicom, te više skladišta. Također, 3. Maj MID d.d. je licenciran za proizvodnju, sastavljanje i testiranje Wärtsilä – Sulzer linije brodskih sporohodnih dizel motora jedinične snage do 30.000 kW, te MacGREGOR – Hägglunds palubnih dizalica jedinične nosivosti do 40 t. Svi proizvodi ovog poduzetnika se izvoze inozemnim kupcima izravno te kao dijelovi koji se ugrađuju u brodove namijenjene izvozu.

Tablica 9. Račun dobiti i gubitka 3. Maj MID d.d. u kn

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| R.  br. | Opis | 2009. | 2010. |
| 1. | Poslovni prihodi | 160.509.563 | 82.662.028 |
| 2. | Poslovni rashodi | 178.639.233 | 97.930.375 |
| 3. | Financijski prihodi | 2.245.141 | 658.866 |
| 4. | Financijski rashodi | 6.111.486 | 7.430.627 |
| 5. | UKUPNI PRIHODI | 162.754.704 | 83.320.894 |
| 6. | UKUPNI RASHODI | 184.750.719 | 105.361.002 |
| 7. | GUBITAK | (21.996.015) | (22.040.108) |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U 2010. u odnosu na 2009. godinu ukupni prihod je manji za 49%, a na to je između ostalog, utjecalo i otkazivanje nekoliko značajnijih ugovora. Smanjenje prihoda od 48% nije pratilo i odgovarajuće smanjenje rashoda koji bilježe pad od 43%, što se izravno odrazilo na daljnje povećanje gubitka. Ukupni kumulirani gubitak u 2010. iznosi 231.272.108 kuna, tako da je gubitak oko 18 puta veći od upisanog temeljnog kapitala.

Tablica 10. Bilanca 3. Maj MID d.d. u kn

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pozicije Bilance na 31. 12. | 2009. | 2010. |
| 1. Dugotrajna imovina | 8.435.656 | 7.437.585 |
| 2. Kratkotrajna imovina | 61.718.507 | 55.779.146 |
| 3. Plaćeni troškovi budućeg razdoblja i nedospjela naplata | 6.381.615 | 11.318 |
| UKUPNA AKTIVA | 76.535.778 | 63.228.049 |
| 1. Kapital i rezerve | -195.898.000 | -217.938.108 |
| – Upisani kapital | 13.334.000 | 13.334.000 |
| – Preneseni gubitak | 187.235.985 | 209.232.000 |
| – Gubitak tekuće godine | -21.996.015 | -22.040.108 |
| 2. Dugoročna rezerviranja | 737.746 | 1.924.188 |
| 3. Dugoročne obveze | 10.147.705 | 11.059.109 |
| 4. Kratkoročne obveze | 260.625.845 | 264.904.871 |
| 5. Odgođeno plaćanje troškova i prihod budućeg razdoblja | 922.482 | 3.278.079 |
| UKUPNA PASIVA | 76.535.778 | 63.228.049 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

IV.1.4. 3. Maj TIBO d.d.

3. Maj TIBO d.d. upisan je u sudski registar Trgovačkog suda u Rijeci s matičnim brojem subjekta upisa: 040160169, OIB: 59992797221. Temeljni kapital poduzetnika iznosi 1.216.000 kuna, a sjedište je u Matuljima, Cesta dalmatinskih brigada 17.

3. Maj TIBO d.d. proizvodi spaljivače otpada, elektro-rasklope, panele i stropove, brodska vrata i kabine, brodske sanitarne kabine, metalne konstrukcije i građevinske sanitarne kabine. Više od 90% proizvoda se izvozi kroz zajednički proizvod – brod, preostali dio realizira se na domaćem tržištu.

Poduzetnik je do 2009. pozitivno poslovao. Međutim, u 2009. i 2010. rashodi poduzetnika premašuju ukupne prihode, tako da kumulirani gubitak u 2010. godini iznosi 7.690.697 kuna.

Tablica 11. Račun dobiti i gubitka 3. Maj TIBO d.d. u kn

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Opis | 2009. | 2010. |
| 1. | Poslovni prihodi | 38.496.449 | 35.438.858 |
| 2. | Poslovni rashodi | 43.297.360 | 37.733.474 |
| 3. | Financijski prihodi | 783.384 | 226.936 |
| 4. | Financijski rashodi | 1.057.991 | 547.499 |
| 5. | UKUPNI PRIHODI | 39.279.833 | 35.665.794 |
| 6. | UKUPNI RASHODI | 44.355.351 | 38.280.973 |
| 7. | GUBITAK | (5.075.518) | (2.615.179) |
| 8. | GUBITAK | (5.075.518) | (2.615.179) |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Tablica 12. Bilanca 3. Maj TIBO d.d. u kn

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pozicije Bilance na 31.12. | 2009. | 2010. |
| 1. Dugotrajna imovina | 8.391.074 | 5.954.834 |
| 2. Kratkotrajna imovina | 22.251.253 | 22.431.865 |
| 3. Plaćeni troškovi budućeg razdoblja i nedospjela naplata | 0 | 0 |
| UKUPNA AKTIVA | 30.642.327 | 28.386.699 |
| 1. Kapital i rezerve | 18.538.911 | 15.923.732 |
| – Upisani kapital | 1.216.000 | 1.216.000 |
| – Rezerve | 6.774.191 | 6.774.191 |
| – Zadržana dobit | 15.624.238 | 10.548.720 |
| – Preneseni gubitak |  | 5.075.518 |
| – Gubitak tekuće godine | (5.075.518) | (2.615.179) |
| 2. Dugoročna rezerviranja | 0 | 0 |
| 3. Dugoročne obveze | 2.937.180 | 1.259.706 |
| 4. Kratkoročne obveze | 9.166.236 | 11.203.261 |
| 5. Odgođeno plaćanje troškova i prihod budućeg razdoblja | 0 | 0 |
| UKUPNA PASIVA | 30.642.327 | 28.386.699 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Za razliku od 3. Maj Brodogradilišta d.d. i poduzetnika 3. Maj MID d.d., rezerve 3. Maja TIBO d.d. su dostatne za pokriće gubitka, tako da nije iskazan gubitak iznad visine kapitala.

IV.1.5. Državne potpore

Primatelj državnih potpora u okviru BI 3. Maj je 3. Maj Brodogradilište d.d. Državne potpore odnose se na: subvencije dodijeljene za razdoblje od 1. ožujka 2006. do 31. prosinca 2009., protestirana državna jamstva i ukupne obveze po kreditima pokrivenim državnim jamstvom, državna jamstva za avanse, te ostale obveze prema Republici Hrvatskoj koje nisu pokrivene državnim jamstvima, a koje će preuzeti Republika Hrvatska. Navedene državne potpore iznose 4.780.321.484 kuna i odnose se na sljedeće:

Subvencije

Vlada Republike Hrvatske je Zaključkom od 22. kolovoza 2002. odlučila da će subvencionirati gradnju brodova s oko 10% iznosa na realiziranu prodajnu cijenu broda. U Tablici 13. prikazane se subvencije od 1. ožujka 2006. odnosno od početka razdoblja restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta. Nakon 31. prosinca 2009. potpore za novogradnje u obliku subvencija više se nisu dodjeljivale.

Tablica 13. Subvencije po gradnjama u razdoblju od 1. ožujka 2006. do 31. prosinca 2009. u kn

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006. | | 2007. | | 2008. | | 2009. | | Sveukupno |
| Gradnja | kn | Gradnja | kn | Gradnja | kn | Gradnja | kn |  |
| br. 693 | 19.751.046 | br. 698 | 18.421.097 | br. 702 | 14.193.766 | br. 708 | 17.433.000 |  |
| br. 695 | 19.799.398 | br. 699 | 18.302.414 | br. 705 | 23.339.798 | br. 707 | 19.990.226 |
| br. 696 | 19.546.892 | br. 700 | 20.860.659 | br. 703 | 14.216.992 | br. 709 | 31.639.115 |
| br. 697 | 19.034.556 | br. 701 | 19.226.413 | br. 706 | 23.274.176 |  |  |
|  |  |  |  | br. 704 | 14.129.696 |  |  |
| Ukupno | 78.131.892 |  | 76.810.583 |  | 89.154.428 |  | 69.062.341 | 313.159.244 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Preuzeti krediti pokriveni državnim jamstvom (protestirana državna jamstva)

Nadalje, državne potpore 3. Maj Brodogradilištu d.d. dodjeljivane su i putem državnih jamstava. Iznos državnih potpora sadržan u protestiranim jamstvima iznosi 1.382.781.535,88 kuna, što je prikazano u Tablici 14.

Tablica 14. Plaćene obveze od strane države po izdanim jamstvima u kn

|  |  |
| --- | --- |
| Ukupni iznos plaćenih obveza (glavnica i kamate) | 1.101.071.035,88 |
| Zatezna kamata 17% za izvršena plaćanja po protestiranim jamstvima | 281.710.500,00 |
| Ukupno | 1.382.781.535,88 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Obveze po kreditima pokrivenim državnim jamstvima

Ukupne obveze poduzetnika po kreditima na dan 31. ožujka 2011. pokrivenim državnim jamstvima iznose 2.916.906.159,40 kako je to prikazano u Tablici 15.

Tablica 15. Obveze po kreditima pokrivenim državnim jamstvom u kn

|  |  |
| --- | --- |
| Sveukupno stanje glavnice u kunama | 2.740.041.251,34 |
| Obračunata kamata i trošak kredita | 33.178.633,88 |
| Ukupno kreditne obveze s obračunatom kamatom i troškom kredita na dan 31.03.2011. | 2.773.219.885,22 |
| Iznos avansne garancije za Novogradnju 707 | 143.686.274,18 |
| Ukupno | 2.916.906.159,40 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Državna jamstva za avanse

Neto iznos (ekvivalent) državne potpore sadržan u državnim jamstvima za avansna plaćanja kupaca iznosi 137.462.138 kuna.

Ostale obveze

Također, postoje i ostala dugovanja prema državi, koja se odnose na obveze za porez na dodanu vrijednost po uvoznim uslugama, zatezne kamate, obveze za porez na dobit, porez na dohodak, dugovanja za doprinose za mirovinsko i zdravstveno osiguranje te doprinose za zapošljavanje, obveze prema Hrvatskoj gospodarskoj komori i Hrvatskim šumama te obveze po ostalim neplaćenim pristojbama. Ukupan iznos navedenih obveza je 30.012.407 kuna.

Subvencije, preuzeti krediti pokriveni državnim jamstvom (protestirano jamstvo), obveze po kreditima pokrivenim državnim jamstvima i ostale obveze predstavljaju državnu potporu u 100%-tnom iznosu. Državna potpora sadržana u državnim jamstvima za avansna plaćanja kupaca ne čini potporu u 100%-tnom iznosu već je u tom slučaju izračunat samo postotak državne potpore (ekvivalent), s obzirom da navedena jamstva prestaju biti obveza državne nakon isporuke novogradnje kupcu.

Na temelju navedenog, ukupni iznos dodijeljene državne potpore, počevši od 1. ožujka 2006. do 31. ožujka 2011. iznosi 4.780.321.484 kuna, a što je prikazano u Tablici 16.

Tablica 16. Ukupne državne potpore u kn

|  |  |
| --- | --- |
| Subvencije | 313.159.244 |
| Jamstva za avanse kupcima | 137.462.138 |
| Krediti preuzeti od strane države | 1.382.781.536 |
| Krediti pokriveni državnim jamstvom | 2.916.906.159 |
| Ostale obveze | 30.012.407 |
| Ukupno | 4.780.321.484 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

IV.2. Opis tržišta brodogradnje

Iz Programa restrukturiranja BI 3. Maj proizlazi da 3. Maj Brodogradilište d.d. s obzirom na nisku produktivnost i način gradnje brodova, ne može konkurirati brodogradilištima s Dalekog Istoka, koja su preuzela primat u svjetskoj brodogradnji.

U drugoj polovici 2008. godine koja se smatra početkom globalne financijske, a potom i gospodarske krize, započeli su problemi i u brodograđevnoj industriji. Najviše su se na udaru našla brodogradilišta koja u proizvodnom programu imaju standardne tipove brodova, kao što su brodovi za prijevoz rasutog tereta, tankeri i kontejnerski brodovi. Gradnja tih brodova u razdoblju 2008.-2010., smanjena je za 15%, s tim da je pad potražnje najviše pogodio brodogradilišta s višim troškovima proizvodnje koja nisu imala mogućnosti brzih prilagodbi pogoršanim tržišnim uvjetima.

Stoga je razvidno kako 3. Maj Brodogradilište d.d. može opstati na svjetskom tržištu, samo ukoliko se specijalizira za izgradnju brodova visoke dodane vrijednosti, odnosno za nestandardne tipove brodova koji ne predstavljaju primarni proizvodni program u azijskim brodogradilištima.

U Tablici 17. prikazan je udjel hrvatskih brodogradilišta u knjizi narudžbi na svjetskoj razini.

Tablica 17. Udjel 3. Maj Brodogradilišta d.d. u knjizi narudžbi 30. 9. 2010. godine

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Knjiga narudžbi | | |
| cgt | Udio (%) u svijetu | Udio (%) u Europi |
| 3. Maj Brodogradilište d.d. | 174.186 | 0,12 | 1,98 |
| Hrvatska | 597.428 | 0,42 | 6,79 |
| Europa | 8.800.000 | 6,18 |  |
| Svijet | 142.500.000 |  |  |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

3. Maj Brodogradilište d.d. ima gotovo zanemariv udjel na svjetskoj razini, no u odnosu na stanje u brodograđevnoj industriji u Republici Hrvatskoj, 3. Maj Brodogradilište d.d. je u relativno povoljnoj poziciji, jer se od ukupno 34 naručena broda svih hrvatskih brodogradilišta, u knjizi narudžbi 3. Maj Brodogradilišta d.d. na dan 30. rujna 2010. nalazilo 10 brodova, što predstavlja 29,16% narudžbi hrvatskih brodogradilišta.

IV.3. Jadranska ulaganja d.o.o.

U Odluci Vlade Republike Hrvatske o raspisivanju uvjeta Javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 1.051.038 dionica BI 3. Maj Rijeka pod posebnim uvjetima, od 20. siječnja 2011., klasa: 310-14/10-02/02, urbroj: 5030120-11-2, propisani su obvezni uvjeti javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju državnog portfelja od 1.051.038 dionica. Obvezni uvjet osim podnošenja ponude predstavlja izrada programa restrukturiranja. Uvjeti iz Javnog poziva opisani su u točki III.1. izreke ovog rješenja.

Odabrani kupac BI 3. Maj su Jadranska ulaganja d.o.o. upisana u registar Trgovačkog suda u Zagrebu pod matičnim brojem 080558167, OIB: 28614121134, kao društvo s ograničenom odgovornošću, sa sjedištem u Zagrebu, Šeferova 6. Temeljni kapital iznosi 80.000,00 kuna.

Jadranska ulaganja d.o.o. također su izabrana kao potencijalni kupac za Brodotrogir d.d. i Brodogradilište Kraljevica d.d.

IV.4. Program restrukturiranja BI 3. Maj

Obveza izrade Programa restrukturiranja BI 3. Maj proizlazi iz odredbi Odluke o utvrđenju obveznih uvjeta Javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 1.051.038 dionica poduzetnika BI 3. Maj, Rijeka, pod posebnim uvjetima, koju je donijela Vlada Republike Hrvatske.

Programom restrukturiranja BI 3. Maj predviđa se vlastiti doprinos od najmanje 40% ukupnih troškova restrukturiranja, ispunjenje svih obveznih uvjeta navedenih u spomenutoj Odluci Vlade Republike Hrvatske i ponudbenoj dokumentaciji, kao i obveza usuglašavanja i prihvaćanja Programa restrukturiranja BI 3. Maj od strane Agencije i Europske komisije.

Program restrukturiranja BI 3. Maj predviđa sljedeće:

– mjere financijskog restrukturiranja i konsolidacije u iznosu od 4.329.700.102 kune, kojima se omogućuje provođenje ostalih mjera i izlaz poduzetnika iz teškoća,

– otklanjanje teškoća u proizvodnji i tehnološka obnova novim investicijama,

– primjenu mjera za efikasnije korištenje ljudskih i tehnoloških resursa.

Sukladno Programu restrukturiranja BI 3. Maj, strateški ciljevi su financijski oporavak, tehnološko restrukturiranje, organizacijsko i kadrovsko restrukturiranje, diverzifikacija i promjene proizvodnog programa (gradnja složenijih brodova, kao što su: tankeri sa spremnicima od nehrđajućeg čelika, brodovi za kombinirani prijevoz putnika i osobnih i teretnih vozila, brodovi s rashladnim spremnicima, plovila za opskrbu platformi i odobalja, višenamjenski opskrbni brodovi, ratni brodovi te brodovi za arktička područja) i financiranje procesa proizvodnje iz vlastitih izvora.

Program restrukturiranja BI 3. Maj predviđa sveobuhvatne promjene unutar poduzetnika iz Grupe 3. Maj koje uključuju financijsko restrukturiranje, tehničko – tehnološko restrukturiranje brodogradilišta (funkcijsko i prostorno preoblikovanje proizvodnje brodova) s ciljem povećanja efikasnosti proizvodnje na razinu vodećih svjetskih brodogradilišta, te organizacijsko restrukturiranje, kao i uvođenje novih inovativnih djelatnosti unutar Grupe.

Program restrukturiranja BI 3. Maj obuhvaća 3. Maj Brodogradilište d.d., 3. Maj MID d.d. i 3. Maj TIBO d.d., kao najznačajnija društva kćeri.

Budući da iz točke IV.1.1. obrazloženja ovog rješenja proizlazi da su BI 3. Maj te društva kćeri 3. Maj Brodogradilište d.d., 3. Maj TIBO d.d. i 3. Maj MID d.d. poduzetnici u teškoćama, na poduzetnike u teškoćama primjenjuju se uvjeti za odobravanje državne potpore za restrukturiranje iz točke 17. i odjeljka 3.3.2. Odluke o sanaciji i restrukturiranju.

Riječ je o sljedećim uvjetima:

– pravo na državnu potporu za restrukturiranje ima samo poduzetnik u teškoćama, kako to proizlazi iz točke 33. Odluke o sanaciji i restrukturiranju,

– ponovna uspostava dugoročne održivosti (rentabilnosti) (točke 17. i 34. – 37. Odluke o sanaciji i restrukturiranju), je uvjet za dodjelu potpore za restrukturiranje,

– kompenzacijske mjere (točke 38. do 42. Odluke o sanaciji i restrukturiranju), kao »obeštećenje« konkurentima, moraju biti navedene u programu restrukturiranja,

– državna potpora za restrukturiranje mora biti ograničena na najmanju neophodnu razinu, što uključuje stvaran doprinos bez elemenata potpore (vlastiti doprinos) koji ne smije biti manji od 50% troškova restrukturiranja (točke 43. do 45. Odluke o sanaciji i restrukturiranju) za velike poduzetnike. U određenim slučajevima taj doprinos može biti i niži. U konkretnom slučaju iznosi 40% a određen je Zajedničkim stajalištem Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje.

IV.4.1. Poduzetnik u teškoćama i opis okolnosti koje su dovele do teškoća

Sukladno točki 36. Odluke o sanaciji i restrukturiranju plan restrukturiranja mora sadržavati opis okolnosti koje su dovele do teškoća poduzetnika, koji je temelj za donošenje ocjene jesu li predložene mjere restrukturiranja odgovarajuće za otklanjanje teškoća.

Na temelju izvršene analize poslovanja BI 3. Maj, uključujući i tri najvažnija društva kćeri: 3. Maj Brodogradilište d.d., 3. Maj MID d.d. i 3. Maj TIBO d.d., kako je to opisano u točkama IV.1.1. – IV.1.4. obrazloženja ovog rješenja, smatra se da se poduzetnik nalazi u teškoćama, te je nužno provesti restrukturiranje kako bi se mogla osigurati dugoročna održivost poslovanja bez državnih potpora.

Jadranska ulaganja d.o.o. su u Programu restrukturiranja BI 3. Maj navela uzroke teškoća, koje se dijele na vanjske i unutarnje. Vanjski uzroci su uzroci na koje poduzetnik ima malo ili nema uopće nikakvog utjecaja, dok su unutrašnji uzroci oni na koje je poduzetnik u potpunosti mogao utjecati.

Vanjski uzroci teškoća, kako ih navodi Program restrukturiranja BI 3. Maj, odnose se na Domovinski rat i poslijeratno razdoblje oporavka, tržišne cijene brodova, promjenu tečaja američkog dolara, rast cijena ulaznog materijala i usluga, nerazvijenost prateće industrije i opću razinu konkurentnosti.

Sukladno Programu restrukturiranja BI 3. Maj, unutarnji uzroci teškoća koji su doprinijeli lošem poslovanju odnose se na diskontinuitet u radu uprave, prodajnu strategiju koja nije dobro vođena jer je proizvodni program temeljen na standardnim tipovima brodova, a proizvodnja se financirala isključivo iz vanjskih izvora, tehnološki razvoj je zaostajao što se odrazilo na nisku proizvodnost i na kašnjenje s isporukama brodova te nezadovoljavajuća struktura zaposlenih. Prilikom gradnje brodova unutarnji uzroci teškoća imali su znatnog utjecaja na troškove izgradnje brodova, koji su u cijelom razdoblju bili viši od ugovorene cijene pojedinog broda.

Rezultati ovakvog stanja ogledaju se u sljedećem:

– iz konsolidiranih Bilanci BI 3. Maj za prethodno razdoblje (od 2006. do 2010.), evidentan je gubitak, a struktura aktive i pasive je nepovoljna. Navedena bilančna struktura ukazuje na probleme insolventnosti i nelikvidnosti. Ukupni gubitak prema bilanci BI 3. Maj na dan 31. prosinca 2010. iznosi 3.690.950.041 kuna,

– poduzetnik svojom kratkotrajnom imovinom ne može pokriti kratkoročne obveze što stvara probleme u likvidnosti: poduzetnik se financirao isključivo iz vanjskih izvora i državnim potporama,

– iz Računa dobiti i gubitka vidljivi su stalni gubici u poslovanju.

IV.4.2. Ponovna uspostava dugoročne održivosti (rentabilnosti)

Sukladno točki 17. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, restrukturiranje se temelji na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu s ciljem ponovne uspostave dugoročne održivosti (rentabilnosti). Restrukturiranje obično uključuje jedan ili više sljedećih elemenata: reorganizaciju i racionalizaciju poduzetnikovih djelatnosti na učinkovitijoj osnovi, što obično uključuje napuštanje djelatnosti koja je donosila gubitke, restrukturiranje postojećih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne, te po mogućnosti, diversifikaciju djelatnosti (razvoj novih ili poboljšanih proizvoda i proizvodnih procesa) koje će biti održive. Sve prethodno navedeno smatra se tzv. poslovnim restrukturiranjem.

Financijsko restrukturiranje, poput dovođenja svježeg kapitala, smanjenja duga, obično mora pratiti restrukturiranje poduzetnika, kao što se navodi u točki 17. Odluke o sanaciji i restrukturiranju. Međutim, aktivnosti vezane za restrukturiranje ne mogu biti ograničene na financijske potpore koje su usmjerene na otklanjanje ranijih gubitaka bez rješavanja uzroka nastanka tih gubitaka. Očekivani povrat ulaganja mora biti dostatan kako bi omogućio restrukturiranom poduzetniku da se oslanjajući na vlastite snage natječe na tržištu, kako je navedeno u točki 37. Odluke o sanaciji i restrukturiranju.

Nadalje, točka 34. Odluke o sanaciji i restrukturiranju utvrđuje kako plan restrukturiranja, čije trajanje mora biti što je kraće moguće, mora ponovno uspostaviti dugoročnu održivost (rentabilnost) poduzetnika tijekom nekog razumnog vremenskog razdoblja i to na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja.

Poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o. planira provesti poslovno i financijsko restrukturiranje, kao što je navedeno u Programu restrukturiranja BI 3. Maj. Cilj provedbe Programa restrukturiranja BI 3. Maj je ponovno uspostava dugoročne održivosti. Program restrukturiranja BI 3. Maj obrazlaže i mjere koje investitor namjerava poduzeti kako bi osigurao rentabilnost poslovanja BI 3. Maj.

Prije svega, s obzirom da ukupni gubitak BI 3. Maj prikazan u konsolidiranim izvješćima iznosi 3,691 milijardi kuna, a gubitak iznad visine kapitala iznosi 2,677 milijardi kuna, uvjet za provedbu Programa restrukturiranja BI 3. Maj je financijsko i poslovno restrukturiranje. Nakon financijskog restrukturiranja, koje se uglavnom odnosi na preuzimanje obveza poduzetnika od strane Republike Hrvatske, u narednom petogodišnjem razdoblju slijedi poslovno restrukturiranje, koje će provesti poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o.

IV.4.2.1. Financijsko restrukturiranje

Financijsko restrukturiranje BI 3. Maj obuhvaća sljedeće:

a) Radi rješavanja imovinsko-pravnih pitanja između Republike Hrvatske i poduzetnika BI 3. Maj, na temelju Odluke Vlade RH, klasa: 310-14/10-02/02, urbroj: 5030120-11-5, od 8. veljače 2011., potpisan je Sporazum o uređenju imovinsko-pravnih pitanja između Republike Hrvatske i BI 3. Maj, 3. Maj Brodogradilišta d.d., 3. Maj TIBO d.d., te 3. Maj MID d.d., a kojim se utvrđuje da će Republika Hrvatska odobriti naknadu za oduzetu imovinu na pomorskom dobru u iznosu od 3.219.435.997,00 kuna, u smislu konačnog rješenja imovinsko-pravnih pitanja. Dakle, navedeni iznos predstavlja naknadu koju Republika daje poduzetniku za imovinu (zemljište i nekretnine) koja je proglašena pomorskim dobrom, a što se prebija s potraživanjima Republike Hrvatske prema navedenim poduzetnicima.

b) Nakon provedbe prijeboja međusobnih obveza i potraživanja, ostatak kreditnih obveza poduzetnika osiguranih državnim jamstvima i ostalih obveza prema Republici Hrvatskoj, riješit će se sukladno posebnom Zakonu.

Provođenje predviđenih mjera financijskog restrukturiranja omogućit će poduzetniku dobivanje sredstava na financijskim tržištima za provedbu mjera poslovnog restrukturiranja.

IV.4.2.2. Poslovno restrukturiranje

Aktivnosti i mjere koje su predviđene Programom restrukturiranja BI 3. Maj su financijske, tehničko-tehnološke i organizacijske mjere restrukturiranja. Navedene mjere trebaju rezultirati pozitivnim učincima već tijekom procesa restrukturiranja, a konačni učinci očekuju se u 2016., kada bi Grupa 3. Maj, a naročito brodogradilište trebalo postati rentabilno i poslovati s dobiti.

Planirani početak poslovnog restrukturiranja predviđen u Programu restrukturiranja BI 3. Maj je odmah nakon potpisivanja ugovora o privatizaciji, a restrukturiranje će trajati pet godina.

Ukupno procijenjeno ulaganje u tehnološku obnovu iznosi \*\*\* milijuna kuna, odnosno \*\*\*\* eura. Sredstva će se uložiti u proizvodne kapacitete kako bi se dosegla potrebna razina konkurentnosti prilikom gradnje brodova veće dodane vrijednosti, u sanaciju opreme te u informacijsku tehnologiju. Kako bi se predložene mjere uspješno provele, od velike je važnosti i stručno osposobljavanje menadžmenta na svim razinama, u cilju što efikasnijeg upravljanja svim poslovnim procesima.

Ulaganja u tehnološku obnovu naročito se odnose na:

• stvaranje tehnoloških uvjeta za prelazak na gradnju brodova veće dodane vrijednosti,

• ulaganja u informacijske tehnologije,

• ulaganja u proizvodno-procesnu tehnologiju.

U Programu restrukturiranja BI 3. Maj navodi se kako je tehnološka obnova jedan od preduvjeta za podizanje konkurentnosti 3. Maj Brodogradilišta d.d. Stoga su značajna sredstva predviđena upravo za unapređenje tehnoloških procesa u brodogradilištu.

Iz Programa restrukturiranja BI 3. Maj proizlazi i da će se novim ulaganjima povećati produktivnost i efikasnost izgradnje brodova, a proizvodni troškovi će se smanjiti. Isplativost takvih ulaganja postići će se u relativno kratkom vremenu. Tablica 18. prikazuje plan ulaganja u tehnološku obnovu 3. Maj brodogradilišta d.d.

Tablica 18. Ulaganje u tehnološku obnovu 3. Maj Brodogradilišta d.d.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ulaganje | Realizacija | Planirano (u eurima) |
| Predobrada i obrada elemenata brodskog trupa – projekt, građevinski radovi,nabavka i instalacija: stroj za rezanje plazmom; savijačica profila; dizalica na skladištu CM – skl. profila; dizalice u brodograđevnoj hali | 2011. do 2014. | \*\*\* |
| Ostala oprema za transport, obradu i izradu konstrukcije od nehrđajućeg čelika | 2010. do 2012. | \*\*\* |
| Predmontaža brodskog trupa – opremanje Platforme P3: nadstrešnice (pomične) kom. 3; pomoćne dizalice (stupne ili mosne) – kom. 3 | 2011. do 2013. | \*\*\* |
| Tehnologija zavarivanja – nabavka novih + zamjena dotrajalih uređaja za zavarivanje; oprema za kontrolu | 2011. do 2015. | \*\*\* |
| Korozijska zaštita: sustavi za pripremu i zbrinjavanje boje i otapala | 2011. do 2012. | \*\*\* |
| Sredstva horizontalnog transporta: auto dizalica | 2012. do 2013. | \*\*\* |
| Zaštita okoliša i infrastruktura – dokumentacija, sređivanje procesa, i uređenje objekata: uvođenje sustava ISO 14 000; razdjelna kanalizacija; prometnice; željeznički kolosijek | 2011. do 2013. | \*\*\* |
| Sanacija kapitalnih objekata: sanacija oštećenja obalnog ruba; staza dizalice 300 Mp – građevinski dio | 2011. do 2012. | \*\*\* |
| Informatička tehnologija – optimizacija poslovnih procesa uz primjenu suvremenih ICT: hardver, softver, osoblje + edukacija + konzultant | 2011. do 2014. | \*\*\* |
| Osuvremenjivanje proizvodne linije cjevarije | 2011. do 2014. | \*\*\* |
| UKUPNO 3. Maj Brodogradilište d.d. | | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Osim zamjene starih i dotrajalih strojeva, veća ulaganja u skupu opremu u 3. Maj MID d.d. se ne planiraju. Također, planira se izvršiti generalni remont najvažnijih strojeva kako bi se podigla njihova iskorištenost.

Tablica 19. Ulaganja u 3. Maj MID d.d.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ulaganje | Realizacija | Planirano eur |
| Remont portalne glodalice Waldrich | 2011. | \*\*\* |
| Novi tokarski CNC stroj za obradu košuljica | 2011. | \*\*\* |
| Horizontalni tokarski stroj – CNC obradni centar | 2012. – 2013. | \*\*\* |
| Vertikalni okretni obradni centar | 2012. – 2013. | \*\*\* |
| Remont postojećih uređaja (tokarilica Škoda, tokarilica Waldrich i horizontalna vrtaljka Frorip) | 2012. – 2013. | \*\*\* |
| Ljevaonica – filtarski sustav | 2011.- 2012. | \*\*\* |
| Oprema za zavarivanje i rezanje | 2011. – 2014. | \*\*\* |
| Ukupno | | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Jadranska ulaganja d.o.o. planiraju, također, uložiti i u unapređenje tehnologije poduzetnika 3. Maj TIBO d.d., kako bi poduzetnik bio što konkurentniji na domaćem i inozemnom tržištu, posebice ruskom. Planirano ulaganje odnosi se na nove strojeve za valjanje profila brodskih panela, za ravnanje, te za proizvodnju popratne opreme. Planirano ulaganje iznosi \*\*\* eura.

Osobit naglasak poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o. daje provedbi organizacijskog i kadrovskog restrukturiranja, koje se posebice odnosi na 3. Maj Brodogradilište d.d. Namjera je osnovati novog poduzetnika pod nazivom Novo društvo 3. Maj Brodogradilište d.d. (dalje: Novo 3. Maj Brodogradilište d.d.), koje će nastati pripajanjem 3. Maj Brodogradilišta d.d. poduzetniku BI 3. Maj, dok će ostala društva ostati i dalje poslovno samostalna. Proizvodni program Novog 3. Maj Brodogradilišta d.d. identičan je proizvodnom programu pripojenog društva, a cilj ovog pripajanja je povećanje produktivnosti i smanjenje troškova.

Novom sistematizacijom smanjit će se broj radnih mjesta, te će se time odrediti okvir za rješavanje organizacijskog i tehnološkog viška radnika. Za ostvarenje plana smanjenja broja zaposlenih, Republika Hrvatska će osigurati sredstva za otpremnine radnika u iznosu od 32.397.000 kuna, koja predstavljaju državnu potporu.

Optimalizacija broja radnika u Grupi 3. Maj provodit će se na nekoliko načina, i to: prekvalifikacijom za deficitarna zanimanja, rasporedom na druge poslove, umirovljenjem, te ostalim mjerama, sukladno Kolektivnom ugovoru. Tablica 20. prikazuje kretanje broja radnika u razdoblju 2010. – 2015.

Tablica 20. Broj radnika u Grupi 3. Maj

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Broj radnika | | | | | |
| 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. |
| Novo 3. Maj Brodogradilište d.d. | 2012 | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. Maj MID d.d. | 405 | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. Maj TIBO d.d. | 151 | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. Maj STM d.o.o. | 28 | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. Maj Ugostiteljstvo d.o.o. | 32 | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupno – Grupa 3. Maj | 3628 | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Nakon smanjenja, s obzirom na budući proizvodni program, Jadranska ulaganja d.o.o. smatraju da će broj radnika biti na optimalnoj razini.

IV.4.2.3. Budući proizvodni program Novog 3. Maj Brodogradilišta d.d.

Okosnicu dosadašnjeg proizvodnog programa 3. Maj Brodogradilišta d.d. činili su brodovi za prijevoz naftnih prerađevina i kemikalija od 52.000 dwt, te brodovi za prijevoz automobila. Međutim, konkurencija iz Azije je proizvodnjom velikih serija standardnih brodova snižavala cijenu tih brodova, a 3. Maj Brodogradilište d.d. to nije moglo pratiti.

Stoga će Novo 3. Maj Brodogradilište d.d. prestati s proizvodnjom standardnih brodova i orijentirat će se prema izgradnji složenih brodova i objekata. Novim proizvodnim programom predviđena je gradnja složenijih, a time i brodova s većom dodanom vrijednošću, odnosno, većom cijenom kao što su: stainless steel tankeri, Ro-Ro / Ro-pax brodovi, reefer brodovi Offshore Supply Vessels OSV, Platform Supply Vessels PSV, multipurpose offshore brodovi, ratni brodovi (Jadranska ulaganja d.o.o. vide budućnost u toj niši jer je Republika Hrvatska članica NATO-a), te brodovi za arktička područja (malo je specijaliziranih brodogradilišta koja grade takve brodove, a zemlje koje se bave prijevozom u tim područjima iskazuju značajni interes za izgradnju brodova sa specifičnim zahtjevima).

Tablica 21. Planirani proizvodni program Novog 3. Maj Brodogradilišta d.d.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina isporuke | Broj gradnje | Vrsta broda | Prodajna cijena u USD | cgt |
| 2011. | 711 | Manji tanker za prijevoz nafte | \*\*\* | 24.361 |
| 714 | Tanker s tankovima od nehrđajućeg čelika za prijevoz nafte i kemikalija | \*\*\* | 3.954 |
| 715 | Tanker s tankovima od nehrđajućeg čelika za prijevoz nafte i kemikalija | \*\*\* | 5.910 |
| 712 | Manji tanker za prijevoz nafte | \*\*\* | 24.361 |
| 713 | Manji tanker za prijevoz nafte | \*\*\* | 24.361 |
| 13800 | Ponton | \*\*\* | 4.000 |
| 2012. | 716 | Brod za prijevoz asfalta | \*\*\* | 14.000 |
| 717 | Brod za prijevoz asfalta | \*\*\* | 14.000 |
| 718 | Brod za prijevoz asfalta | \*\*\* | 14.000 |
| 719 | Brod za prijevoz asfalta | \*\*\* | 14.000 |
| 2013. | SST-1 | Tanker | \*\*\* | 21.000 |
| AC-1 | Brod za prijevoz asfalta | \*\*\* | 14.000 |
| SST-2 | Tanker s tankovima od nehrđajućeg čelika | \*\*\* | 21.000 |
| AC-2 | Brod za prijevoz asfalta | \*\*\* | 14.000 |
| 2014. | SST-3 | Tanker s tankovima od nehrđajućeg čelika | \*\*\* | 21.000 |
| RP-1 | Brod za prijevoz vozila i putnika | \*\*\* | 28.000 |
| SST-4 | Tanker s tankovima od nehrđajućeg čelika | \*\*\* | 21.000 |
| RP-2 | Brod za prijevoz vozila i putnika | \*\*\* | 28.000 |
| SST-5 | Tanker s tankovima od nehrđajućeg čelika | \*\*\* | 21.000 |
| 2015. | RP-3 | Brod za prijevoz vozila i putnika | \*\*\* | 28.000 |
| SST-6 | Tanker s tankovima od nehrđajućeg čelika | \*\*\* | 21.000 |
| RF-1 | Brod za prijevoz hrane s rashladnim tankovima | \*\*\* | 19.500 |
| RP-4 | Brod za prijevoz vozila i putnika | \*\*\* | 25.000 |
| 2016. | RF-2 | Brod za prijevoz hrane s rashladnim tankovima | \*\*\* | 19.500 |
| SV-1 | Brod za opskrbu platformi i brodova | \*\*\* | 10.000 |
| RF-3 | Brod za prijevoz hrane s rashladnim tankovima | \*\*\* | 19.500 |
| SV-2 | Brod za opskrbu platformi i brodova | \*\*\* | 10.000 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Proizvodni program 3. Maj MID d.d. neće se u suštini mijenjati, već će se sukladno Programu restrukturiranja BI 3. Maj d.d. smanjiti njegov proizvodni kapacitet, te će iznositi 230.000 efektivnih sati proizvodnje, tako što će se eliminirati kooperacija i uvesti zabrana prekovremenog rada.

Proizvodni program 3. Maj TIBO d.d. će se proširiti, te će se razvijati novi modeli postojećih proizvoda, poput brodskih vrata, ali i sama djelatnost će se proširiti, primjerice na stupove za vjetroelektrane.

Zaključno, Program restrukturiranja BI 3. Maj temelji održivost poslovanja na novom proizvodnom programu, sukladno kojem će se Grupa 3. Maj usmjeriti prema gradnji brodova s većom dodanom vrijednošću, odnosno brodova za koje se može ostvariti viša prodajna cijena.

IV.5. Izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja (kompenzacijske mjere)

Točka 38. Odluke o sanaciji i restrukturiranju nalaže da se, u cilju minimiziranja negativnih učinaka potpore na trgovinu između država članica, odnosno RH i država članica EU te radi potrebe prevladavanja pozitivnih učinaka restrukturiranja kod odobrenja potpore za restrukturiranje moraju usvojiti određene kompenzacijske mjere, koje će »obeštetiti« konkurente koji ne dobivaju potpore.

Kompenzacijske mjere mogu se sastojati od prodaje ili prijenosa imovine, smanjenja kapaciteta ili smanjenja zastupljenosti na tržištu, te smanjenja zapreka pristupu tržištu.

Nadalje, sukladno točki 40. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, mjere moraju biti razmjerne ograničavajućem učinku potpore na tržištu, a osobito veličini i položaju poduzetnika na njegovom tržištu ili tržištima. Mjere treba naročito provesti na tržištu ili tržištima na kojem ili na kojima će poduzetnik nakon restrukturiranja imati značajan tržišni položaj.

Smanjenje kapaciteta mora biti sastavni dio restrukturiranja. Otpis dugova i zatvaranje djelatnosti koje posluju s gubicima, koji su u svakom slučaju potrebni za ponovno uspostavljanje rentabilnosti, neće se smatrati smanjenjem kapaciteta ili tržišne zastupljenosti. Takva ocjena uzima u obzir i prethodno dodijeljene potpore za sanaciju.

Budući da je restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta jedno od mjerila za zatvaranje pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, Republika Hrvatska preuzela je obvezu smanjenja proizvodnog kapaciteta u hrvatskim brodogradilištima, te je u tom smislu, dana 17. svibnja 2011., Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, s Brodograđevnom industrijom Split d.d., BI 3. Maj, Brodotrogirom d.d. i Brodogradilištem Kraljevica d.d., sklopilo Sporazum o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje 2011.-2020. Prema Sporazumu, ukupno godišnje ograničenje proizvodnje za sva obuhvaćena brodogradilišta iznosi 323.600 cgt u 10-godišnjem periodu (2011.-2020.). Ukupno ograničenje dijeli se na ograničenja proizvodnje za pojedino brodogradilište, a za BI 3. Maj iznosi 109.570 cgt/godišnje. Predviđeno ograničenje proizvodnje odnosi se na razdoblje od 10 godina, počevši od 1. siječnja 2011.

Sukladno Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje i Sporazumu o ograničenju proizvodnje, godišnja proizvodnja brodogradilišta moći će biti i veća od 109.570 cgt-a ukoliko BI 3. Maj postigne dogovor s ostalim hrvatskim brodogradilištima o ustupanju dijela neiskorištene proizvodne kvote. Naime, ukoliko neko od drugih brodogradilišta ne ostvari svoju godišnju proizvodnu kvotu cgt-a, moći će ustupiti taj neiskorišteni dio proizvodne kvote BI 3. Maj. Navedeno će biti moguće isključivo pod uvjetom da ukupna godišnja proizvodnja cgt-a hrvatskih brodogradilišta u razdoblju 2011.-2020. ne premaši ograničenje od 323.600 cgt-a.

U Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje, predviđena je kao kompenzacijska mjera i smanjivanje kapaciteta brodogradilišta.

3. Maj Brodogradilište d.d. raspolaže sa 3 navoza, a navoz br. 3 uklonjen je sukladno potrebama restrukturiranja, čime je ukupna površina navoza (14.461 m²) smanjena za 28,7%. Zatvaranjem navoza br. 3 smanjuje se proizvodni kapacitet za 42.778 cgt-a.

Predmontažne površine također će biti smanjene, kao dio kompenzacijskih mjera. Ukupna površina na kojoj se predmontiraju sekcije iznosi 22.200 m², te će se ona smanjiti na 19.600 m², na način da će 2.600 m² prostora biti prenamijenjeno za druge svrhe.

U opremnoj luci opremanje se može odvijati na 3 veza, ukupne dužine 679,5 metara. Vez br.1 bit će isključen iz procesa opremanja, te će se koristiti za privremeno vezanje brodova, bez mogućnosti radova na brodu. Isključenje veza br.1 predstavlja smanjenje ukupne duljine vezova za 186,5 metara, odnosno za 27,4%.

Kompenzacijska mjera u smanjenju predmontažne površine i površine u opremnoj luci iznosi 3.765 cgt-a.

Prema tome, ukupno smanjenje proizvodnih kapaciteta iznosi 46.543 cgt-a i prikazano je u Tablici 22., što odgovara smanjenju kapaciteta kako je definirano u Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje.

Tablica 22. Smanjenje proizvodnih kapaciteta

|  |  |
| --- | --- |
| Opis | cgt |
| Zatvaranje navoza (navoz br. 3) | 42.778 |
| Smanjenje radne površine | 3.765 |
| Ukupno | 46.543 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

IV.6. Državna potpora koja je ograničena na najmanju neophodnu razinu

Sukladno točki 43. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, iznos i intenzitet potpore moraju biti strogo ograničeni na najmanju neophodnu razinu troškova restrukturiranja potrebnih za provođenje mjera restrukturiranja u okviru postojećih izvora financiranja poduzetnika, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada.

Prema točki 45. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, u cilju ograničenja negativnih učinaka narušavanja tržišnog natjecanja, iznos potpore ili oblik u kojem se ona dodjeljuje mora biti takav da ne daje poduzetniku viškove gotovine koji bi se mogli koristiti za agresivne, ograničavajuće aktivnosti na tržištu koje nisu povezane s postupkom restrukturiranja.

Prema Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8., Tržišno natjecanje, poduzetnik mora osigurati najmanje 40% vlastitog doprinosa od ukupnih troškova restrukturiranja, a vlastiti doprinos odnosi se na vlastita sredstva poduzetnika i/ili vanjske izvore financiranja po tržišnim uvjetima. Takav vlastiti doprinos mora biti stvaran, konkretan, isključujući svaku očekivanu buduću dobit, primjerice buduće novčane tokove, a iznos doprinosa mora biti što je moguće viši.

Ukupni troškovi restrukturiranja iznose 9.035.165.811 kuna, a uključuju državne potpore i ulaganja koja predstavljaju vlastiti doprinos, kako je to predviđeno Programom restrukturiranja BI 3. Maj. Državna potpora sastoji se od troškova financijskog restrukturiranja (ukupne obveze prema Republici Hrvatskoj), subvencija (za razdoblje od 1. ožujka 2006. do 31. prosinca 2009.) i državnih jamstava za avanse u kojima iznos potpore predstavlja ekvivalent potpore te državne potpore koje će biti odobrene u razdoblju restrukturiranja. Navedene državne potpore iznose 5.340.822.341. Vlastiti doprinos poduzetnika iznosi 3.694.343.470 kuna, što čini 40,88% ukupnih troškova restrukturiranja. S obzirom na navedeno, ispunjen je uvjet da vlastiti doprinos ne smije biti manji od 40%.

Tablica 23. Ukupan trošak restrukturiranja

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Iznos u kn | % |
| A. Državna sredstva | 5.340.822.341 | 59,12 |
| 1. Primljene subvencije | 313.159.244 |  |
| 2. Ekvivalent državne potpore | 137.462.138 |  |
| 3. Obveze plaćene po izdanim jamstvima | 1.382.781.536 |  |
| 4. Preuzeti krediti | 2.916.906.159 |  |
| 5. Ostale obveze | 30.012.407 |  |
| 6. Otpremnine radnicima | 32.397.000 |  |
| 7. Budući gubici (2010./2011./2012.)\* | 500.000.000 |  |
| 8. Inovacije | 20.000.000 |  |
| 9. Državna potpora sadržana u državnim jamstvima za avanse | 8.103.857 |  |
| B. Vlastiti doprinos | 3.694.343.470 | 40,88 |
| 10. Investicije u tehnološku obnovu | \*\*\* |  |
| 11. Investicije u obrtni kapital | \*\*\* |  |
| 12. Komercijalni krediti | \*\*\* |  |
| 13. Naknada za izvlaštene nekretnine (pomorsko dobro) | 3.219.435.997 |  |
| C. Ukupan trošak restrukturiranja (A+B) | 9.035.165.811 | 100,00 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Pod točkom A. »Državna sredstva« iskazan je ukupan iznos državne potpore od 5.340.822.341 kune, a sastoji se od:

– pod rednim brojem 1. »Primljene subvencije« navedene su sve subvencije za novogradnje u razdoblju od 1. ožujka 2006. do kraja 2009., kako je to prikazano u Tablici 13.,

– pod rednim brojem 2. »Ekvivalent državne potpore« – naveden je obračun neto iznosa državne potpore sadržan u danim jamstvima za osiguranje avansnih uplata kupaca,

– pod rednim brojem 3. »Obveze plaćene po izdanim jamstvima« – naveden je iznos koji se odnosi na obveze plaćene od strane države po izdanim jamstvima, kako je prikazano u Tablici 14.,

– pod rednim brojem 4. »Preuzeti krediti« – naveden je iznos obveza pokrivenih državnim jamstvima koje će preuzeti Republika Hrvatska, kako je prikazano u Tablici 15.,

– pod rednim brojem 5. »Ostale obveze« – naveden je iznos koji predstavlja obveze poduzetnika za doprinose, porez na dodanu vrijednost po uvoznim uslugama te ostale neplaćene pristojbe,

– pod rednim brojem 6. »Otpremnine radnicima« – naveden je iznos koji predstavlja trošak Republike Hrvatske za zbrinjavanje radnika do kraja 2013., a prikaz rasporeda sredstava dan je u Tablici 24.,

Tablica 24. Troškovi zbrinjavanja radnika u kn

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. godina | 2012. godina | 2013. godina | Ukupno |
| 9.719.100 | 16.198.500 | 6.479.400 | 32.397.000 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

– pod rednim brojem 7. »Budući gubici« – naveden je iznos koji predstavlja gubitke nastale zbog neiskorištenih kapaciteta u 2010., 2011. i 2012.,

– pod rednim brojem 8. »Inovacije« – naveden je iznos sredstava za planirane inovacije, što se odnosi na gradnju 4 prototipa broda koji udovoljavaju zahtjevima Operativnog programa potpora inovacijama u brodogradnji,

– pod rednim brojem 9. »Državna potpora sadržana u državnim jamstvima za avanse« – naveden je iznos sredstava koji predstavlja maksimalno mogući iznos državne potpore sadržan u jamstvu za osiguranje avansnih uplata kupaca kako bi se osigurao kontinuitet ugovaranja novih brodova. Izračun iznosa državne potpore temelji se na važećoj referentnoj stopi u trenutku odobrenja državnog jamstva.

Pod točkom B. Vlastiti doprinos – navedena su sredstva koja predstavljaju vlastiti doprinos u iznosu od 3.694.343.470 kuna. Vlastiti doprinos čine:

– pod rednim brojem 10. »Investicije u tehnološku obnovu« – naveden je iznos sredstava koji će Jadranska ulaganja d.o.o. uložiti u opremu, kako je navedeno u točki IV.4.2.2. obrazloženja ovog rješenja,

– pod rednim brojem 11. »Investicije u obrtni kapital« – naveden je iznos sredstava koji će Jadranska ulaganja d.o.o. uložiti u financiranje proizvodnog procesa,

– pod rednim brojem 12. »Komercijalni krediti« – naveden je iznos kredita koje će osigurati Jadranska ulaganja d.o.o. i koji bi se koristili u 2013. godini za financiranje novogradnji u tijeku, sukladno planu proizvodnje,

– pod rednim brojem 13. »Naknada za izvlaštene nekretnine (pomorsko dobro)« – naveden je iznos koji predstavlja naknadu za izvlaštene nekretnine na pomorskom dobru, što predstavlja potraživanje poduzetnika iz Grupe 3. Maj od Republike Hrvatske i dio ukupnog vlastitog doprinosa, a riječ je o iznosu od 3.219.435.997 kuna. U sljedećoj Tablici prikazana je struktura obveza poduzetnika koje će se prebiti s navedenim iznosom potraživanja.

Tablica 25. Obveze poduzetnika koje se prebijaju s naknadom za pomorsko dobro u kn

|  |  |
| --- | --- |
| I. Podmirenje obveza prema Ministarstvu financija za izvršena plaćanja po protestiranim jamstvima do 11. 2. 2011 | 1.095.971.263,64 |
| II. Zatezna kamata 17% za izvršena plaćanja po protestiranim jamstvima | 281.710.499,59 |
| III. Iznos kredita (Credit Suisse London, Erste Group Austria, HYPO ALPE ADRIA BANK d.d., Erste Bank d.d., HPB d.d., HBOR, ZABA d.d.) s državnim jamstvom koje preuzima RH na temelju Sporazuma o uređenju imovinsko-pravnih pitanja-stanje 31. 7. 2011. | 1.841.754.233,77 |
| IV. Ukupno | 3.219.435.997,00 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Pod točkom C. »Ukupan trošak restrukturiranja« prikazan je trošak restrukturiranja koji uključuje državne potpore i vlastiti doprinos.

IV.7. Projekcije poslovnih rezultata

Jadranska ulaganja d.o.o. u Programu restrukturiranja BI 3. Maj prikazalo je plan poslovnih rezultata u razdoblju restrukturiranja za Novo 3. Maj Brodogradilište d.d.

U narednoj Tablici 26. prikazana je Bilanca Novog 3. Maj Brodogradilišta d.d., za razdoblje 2011. – 2015.

Tablica 26. Bilanca Novog 3. Maj Brodogradilišta d.d. u kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AKTIVA | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. |
| Dugotrajna imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Kratkotrajna imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Plaćeni troškovi budućeg razdoblja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupno AKTIVA | 1.190.016.743 | 1.140.931.051 | 1.276.244.780 | 1.548.429.335 | 1.468.424.620 |
| PASIVA |  | | | | |
| Kapital i rezerve | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Temeljni kapital | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Rezerve | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Zadržana dobit | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Preneseni gubitak | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dobit poslovne godine | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Rezerviranja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dugoročne obveze | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Kratkoročne obveze | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Odgođeno plaćanja troškova | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupno PASIVA | 1.190.016.743 | 1.140.931.051 | 1.276.244.780 | 1.548.429.335 | 1.468.424.620 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U danom prikazu Bilance, prikazana je dobit u 2011. godini u iznosu od \*\*\*kune. No, ovdje se ne radi o dobiti iz osnovne djelatnosti, već je dobit ostvarena na temelju knjigovodstvenog iskazivanja vrijednosti, nastale provedbom Sporazuma o uređenju imovinsko-pravnih pitanja od 11. veljače 2011. Sukladno Zakonu o uređenju prava i obveza brodogradilišta u postupku restrukturiranja, porezni dug nastao prijebojem obveza i potraživanja, te zatim otpisom ostatka dugova, prebija se s poreznim gubitkom brodogradilišta, a preostali dug se otpisuje. Na taj način, poduzetnik neće morati platiti porez na dobit koja je ostvarena u prvoj godini provedbe restrukturiranja. U Tablici 26. prikazano je stanje iz kojeg je vidljivo da će se isknjiženjem obveza koje preuzima država i imovine na pomorskom dobru te otpisom ostatka obveza poduzetnika prema Republici Hrvatskoj po preuzetim kreditima i protestiranim jamstvima, prije svega poništiti kumulirani gubici i restituirati temeljni kapital poduzetnika. Poduzetnik, nakon isknjiženja obveza, neće više biti opterećen dugoročnim i velikim dijelom kratkoročnih obveza, te će samostalno moći sudjelovati na financijskom tržištu i time samostalno financirati proizvodnju, bez pomoći države.

Tablica 27. Račun dobiti i gubitka Novog 3. Maj Brodogradilišta d.d. u 000 kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. |
| Poslovni prihodi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Poslovni rashodi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Financijski prihodi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Financijski rashodi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupni prihodi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Ukupni rashodi | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dobit/(Gubitak) | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U Tablici 27. koja prikazuje Račun dobiti i gubitka, prikazani podaci odnose se na Novo 3. Maj Brodogradilište d.d.

V. ODLUKA VIJEĆA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

Vijeće je na temelju utvrđenog činjeničnog stanja u ovoj upravnoj stvari na 86. sjednici, održanoj 13. listopada 2011., odobrilo državnu potporu za restrukturiranje budući da je Program restrukturiranja BI 3. Maj, kojeg je Agenciji dostavilo Ministarstvo 22. veljače 2011., uključujući sve izmjene i dopune zaključno s 10. listopadom 2011., izrađen sukladno propisima o državnim potporama.

Istodobno Vijeće je prilikom donošenja odluke vodilo računa i o rezultatima pregovora s Europskom unijom u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, odnosno o obvezama i uvjetima koje je Vlada RH u pregovorima o stjecanju članstva Republike Hrvatske prihvatila u sektoru brodogradnje.

Vijeće svoju odluku obrazlaže na sljedeći način.

Člankom 3. stavkom 1. ZDP-a propisano je da su državne potpore, u smislu ovog Zakona, svi stvarni i potencijalni rashodi ili umanjeni prihodi države dodijeljeni od davatelja državne potpore koji narušavaju ili bi mogli narušiti tržišno natjecanje davanjem prednosti na tržištu korisniku državne potpore, bez obzira na oblik državne potpore, u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske iz SSP-a.

Člankom 4. ZDP-a uređena je opća zabrana i izuzeće od opće zabrane dodjele državnih potpora iz članka 3. stavka 1. ZDP-a. Tako je člankom 4. stavkom 1. ZDP-a, uređeno da nisu sukladne ZDP-u one državne potpore koje, bez obzira na njihov oblik, narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje davanjem povlastice na tržištu korisniku državne potpore, osobito u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno obveza Republike Hrvatske preuzetih SSP-om. Člankom 4. stavcima 2. i 3. ZDP-a propisana su izuzeća od opće zabrane ako državne potpore ispunjavaju propisane uvjete za izuzeće i u tom slučaju smatraju se sukladnim ZDP-u.

Državna potpora za restrukturiranje namijenjena je poduzetnicima u teškoćama i na istu se može primijeniti izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, od opće zabrane uređene člankom 4. stavkom 1. ZDP-a, a to izuzeće od opće zabrane odnosi se na državne potpore namijenjene poticanju određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja.

Da bi se na državnu potporu za restrukturiranje moglo primijeniti izuzeće od opće zabrane iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, Vijeće je trebalo ocijeniti ispunjavaju li državne potpore uvjete za izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, odnosno Odluke o sanaciji i restrukturiranju u dijelu koji se odnosi na restrukturiranje poduzetnika u teškoćama koje sadržavaju uvjete za odobrenje državne potpore za restrukturiranje poduzetnicima u teškoćama koji su detaljno obrazloženi u točkama IV.4. do IV.7. obrazloženja ovog rješenja.

Naime, poduzetniku u teškoćama, a Vijeće je odlučilo da se BI 3. Maj nedvojbeno smatra poduzetnikom u teškoćama u smislu točke 9., 10.a) i 11. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, kao što je to utvrđeno u točki IV.1.1. obrazloženja ovog rješenja, može se dodijeliti državna potpora za restrukturiranje ukoliko je Program restrukturiranja BI 3. Maj izrađen sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju.

U odnosu na Program restrukturiranja BI 3. Maj, a na temelju činjenica opisanih u točki IV.4. obrazloženja ovog rješenja Vijeće je stajališta da Program restrukturiranja BI 3. Maj obuhvaća sve uvjete određene Odlukom o sanaciji i restrukturiranju, a koji se odnose na uzroke teškoća, ponovnu uspostavu dugoročne održivosti, izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja te na vlastiti doprinos (potpora koja je ograničena najmanju neophodnu razinu, stvaran doprinos bez elementa potpore).

Vijeće je utvrdilo, kako je to opisano u točki IV.4.1. obrazloženja ovog rješenja da su u Programu restrukturiranja BI 3. Maj dobro opisani uzroci teškoća.

U odnosu na ponovnu uspostavu dugoročne održivosti, Vijeće je utvrdilo da je Programom restrukturiranja BI 3. Maj predviđeno i financijsko i poslovno restrukturiranje čiji je cilj ponovna uspostava dugoročne održivosti, kako je to opisano u točki IV.4.2. obrazloženja ovoga rješenja.

Vijeće je pri tome koristilo i stručnu pomoć konzultanata iz Ecorys-a koji su kroz analize i ekspertize kao i kroz poznavanje mjerodavnog tržišta pomogli u sagledavanju i procjeni svih elemenata Programa restrukturiranja BI 3. Maj.

Buduća održivost BI 3. Maj temelji se na organizacijskom i upravljačkom restrukturiranju s ciljem povećanja produktivnosti i efikasnosti poslovanja te na preustroju prema izgradnji brodova veće dodane vrijednosti, poput tankera sa spremnicima od nehrđajućeg čelika, brodova za prijevoz vozila i putnika, brodova hladnjača i opskrbnih brodova. Tehničke sposobnosti BI 3. Maj u konstruiranju takvih brodova nisu upitne, te prema mišljenju konzultanata Ecorysa postoji izniman potencijal za gradnju brodova s visokom dodanom vrijednošću. Potencijalni novi vlasnik, poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o. težište aktivnosti usmjerava ka jačanju onih ključnih čimbenika koji izravno određuju poslovnu politiku brodogradilišta, a to su planiranje gradnje sofisticiranih brodova, upravljanje poslovnim sustavom, te nije fokusiran samo na financijsko restrukturiranje, već na restrukturiranje svih dijelova poslovanja zbog kojih je BI 3. Maj na osnovu konsolidiranih izvješća zapao u teškoće. S obzirom da su Jadranska ulaganja d.o.o. potencijalni kupac Brodogradilišta Kraljevica d.d. i Brodotrogira d.d. prema mišljenu konzultanata Ecorysa, eventualno spajanje tri navedena brodogradilišta dodatno bi poboljšalo produktivnost i smanjilo troškove poslovanja.

Nadalje, Vijeće je utvrdilo da državne potpore za restrukturiranje, a koje su prikazane u Tablici 23. obrazloženja ovog rješenja ukupno iznose 5.340.822.341,00 kn i odnose se na razdoblje od 1. ožujka 2006. do kraja procesa restrukturiranja. Također, Vijeće je u odnosu na navedeno razdoblje utvrdilo da je razdoblje na koje se odnose državne potpore određene i Zajedničkim stajalištem Europske unije o Poglavlju 8., Tržišno natjecanje, od 22. lipnja 2011.

U odnosu na vlastiti doprinos u iznosu 3.694.343.470,00 kune prikazan u Tablici 23. obrazloženja ovog rješenja, Vijeće je utvrdilo da je isti predviđen u iznosu od 40,88% od ukupnih troškova restrukturiranja, što je više od 40%, odnosno postotka određenog u Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje. Iznos od 3.694.343.470,00 kuna odnosi se na ulaganja poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o. u iznosu od 474.907.473 kuna, a ostatak na doprinos samog poduzetnika na temelju Sporazuma o uređenju imovinsko-pravnih pitanja, sklopljenog 11. veljače 2011. između Republike Hrvatske i BI 3. Maj, 3. Maj Brodogradilišta d.d., 3. Maj TIBO d.d. i 3. Maj MID d.d., u iznosu od 3.219.435.997 kuna.

U odnosu na izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja (kompenzacijske mjere) Vijeće je utvrdilo da su iste predviđene u Programu restrukturiranja BI 3. Maj, kako je to opisano u točki IV.5. obrazloženja ovog rješenja, sukladno Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje i Sporazumu o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje 2011. – 2020.

U točki IV.5. obrazloženja ovog rješenja navedeno je da kompenzacijska mjera smanjenja proizvodnog kapaciteta iznosi 46.543 cgt-a, što je jednako iznosu navedenom u Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje. Vijeće smatra da je time zadovoljen uvjet smanjenja proizvodnog kapaciteta.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točkama I., II., III., IV. i V. izreke ovog rješenja.

Odobrenje državne potpore, kako je to predviđeno člankom 13. stavkom 3. ZDP-a, može se donijeti uz navođenje posebnih uvjeta i rokova za provedbu državne potpore.

S obzirom da vlastiti doprinos, koji se sastoji od ulaganja poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o. i naknade za izvlaštenje nekretnine na pomorskom dobru koja je određena Sporazumom o uređenju imovinsko pravnih pitanja sklopljenim 11. veljače 2011. između Republike Hrvatske i poduzetnika iz grupe BI 3. Maj, mora iznositi 40 posto od ukupnih troškova restrukturiranja, a koji u konkretnom slučaju iznosu 40,88%, Ministarstvo će Agenciji dostavljati polugodišnja izvješća o izvršavanju ove mjere.

Stoga je Agencija, na temelju odluke vijeća, odlučila kao u točki VI.a) izreke ovog rješenja.

Nadalje, Agencija je obvezala Ministarstvo da dokaz o izvršenju kompenzacijske mjere u obliku smanjenja proizvodnih kapaciteta dostavi Agenciji najkasnije u roku od godine dana od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji. Stoga je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VI.b) izreke ovog rješenja.

Na temelju točaka 49. i 50. Odluke o sanaciji i restrukturiranju predviđena je redovita dostava izvješća, na određeni datum, o izvršavanju svih mjera iz Programa restrukturiranja kako bi bilo vidljivo da se Program restrukturiranja BI 3. Maj ispravno provodi. S obzirom da je u točkama VI.a) i VI.b) izreke ovog rješenja predviđena dostava posebnih izvješća o izvršavanju vlastitog doprinosa i smanjenja proizvodnih kapaciteta, potrebno je da Ministarstvo dostavlja i redovna izvješća o provođenju svih ostalih mjera predviđenih u Programu restrukturiranja BI 3. Maj, a koja se naročito odnose na: izvršavanje svake stavke o državnim potporama iz Tablice 23. iz obrazloženja ovog rješenja, dokaz da ukupna godišnja proizvodnja ne prelazi 109.570 cgt-a, izvršavanje proizvodnog programa, kretanje broja zaposlenika, poduzete organizacijske promjene i izvršavanje dinamike mjera poslovnog restrukturiranja.

Stoga je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VI.c) izreke ovog rješenja.

Vijeće je također odlučilo da je Ministarstvo u obvezi dostaviti Agenciji godišnja financijska izvješća za sve poduzetnike iz Grupe 3 Maj kao i njihove pravne sljednike, najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.

Stoga je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VI. d) izreke ovog rješenja.

Nadalje, budući da je dodjela državne potpore poduzetniku koji se nalazi u teškoćama i provodi proces restrukturiranja, uvjetovana provedbom plana restrukturiranja, kako to proizlazi iz točke 35. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, za vrijeme trajanja restrukturiranja poduzetnik u teškoćama nije u mogućnosti dobivati državne potpore koje nisu obuhvaćene Programom restrukturiranja BI 3 Maj.

Stoga je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila da BI 3. Maj, odnosno njen pravni sljednik kao i ostali povezani poduzetnici iz Grupe 3 Maj, do dovršetka procesa restrukturiranja, mogu primati isključivo državne potpore predviđene Programom restrukturiranja BI 3. Maj te je odlučeno kao u točki VII. izreke ovog rješenja.

Sukladno točki 73. Odluke o sanaciji i restrukturiranju BI 3. Maj d.d., njen pravni sljednik kao i ostali poduzetnici iz Grupe 3. Maj ne mogu primati nove državne potpore za restrukturiranje nakon proteka barem deset (10) godina od dana dodjele državne potpore za restrukturiranje, a u konkretnom slučaju smatra se da je državna potpora dodijeljena na dan potpisivanja ugovora o privatizaciji.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki VIII. izreke ovog rješenja.

Rješenja Agencije iz članka 13. ZDP-a, objavljuju se u »Narodnim novinama«, stoga je odlučeno kao u točki IX. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/07-02/12
Urbroj: 580-03-2011-17-68
Zagreb, 13. listopada 2011.

Predsjednica Vijeća
za zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

Rješenje, NN 34/2012-838