## Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem stopostotnog udjela u temeljnom kapitalu Dresdner Bank Croatia d.d., Zagreb od strane Zagrebačke banke d.d., Zagreb

### NN 64/2005 (23.5.2005.), Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem stopostotnog udjela u temeljnom kapitalu Dresdner Bank Croatia d.d., Zagreb od strane Zagrebačke banke d.d., Zagreb

# HRVATSKA NARODNA BANKA

**1224**

Na temelju članka 39. stavka 2. pod i) Zakona o
Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«, br.
36/2001.), a u vezi s člankom 40. Zakona o bankama (»Narodne novine«, br. 84/2002.) i točkom 9.1.1. Odluke o zaštiti tržišnog
natjecanja unutar bankarskog sektora (»Narodne novine«, br.
48/2003.), odlučujući povodom prijave namjere provede koncentracije koju je
podnijela Zagrebačka banka d.d. Zagreb, sa sjedištem u Zagrebu, Paromlinska 2,
guverner Hrvatske narodne banke donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Ocjenjuje se dopuštenom provedba
koncentracije koja će nastati stjecanjem 100% udjela u temeljnom kapitalu Dresdner Bank Croatia d.d.,
Zagreb od strane Zagrebačke banke d.d., Zagreb i pripajanjem Dresdner Bank Croatia d.d.,
Zagreb Zagrebačkoj banci d.d. Zagreb.

II.
Ovo će rješenje biti objavljeno u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

```

```

I. Dana 4. veljače 2005. Hrvatska narodna banka
zaprimila je podnesak Zagrebačke banke d.d., Zagreb, kojim je dostavljena
prijava namjere provedbe koncentracije Zagrebačka banka d.d., Zagreb (u
nastavku teksta: Zagrebačka banka) i Dresdner Bank Croatia d.d., Zagreb (u nastavku teksta: Dresdner Bank) na temelju odredbi
točke 7. Odluke, a u skladu s odredbama točke 8. Odluke o zaštiti tržišnog
natjecanja unutar bankarskog sektora (»Narodne novine«, br.
48/2003., u nastavku teksta: Odluka). Kako predmetna prijava nije bila potpuna,
Hrvatska narodna banka je dopisom od 16. veljače 2005. zatražila nadopunu.
Nadopuna prijave namjere provedbe koncentracije zaprimljena je podneskom
Zagrebačke banke od 18. travnja 2005. 19. travnja 2005. Hrvatska narodna banka
je Zagrebačkoj banci u skladu s odredbama točke 8.4. Odluke izdala Potvrdu
kojom se potvrđuje da je 18. travnja 2005. Hrvatska narodna banka zaprimila
potpunu prijavu namjere provedbe predmetne koncentracije, pa se stoga 18.
travnja 2004. smatra danom podnošenja pred­metne prijave.

II.
Razmatrajući podatke dostavljene u prijavi namjere proved­be koncentracije te druge podatke kojima je raspolagala
Hrvatska narodna banka, u postupku ispitivanja prijave namjere provedbe
koncentracije, utvrđeno je sljedeće:

*1. Sudionici koncentracije*

Sudionici predmetne koncentracije su Zagrebačka
banka, sa sjedištem u Zagrebu, Paromlinska 2 i Dresdner
Bank, sa sjedištem u Zagrebu, Gajeva 1.

a)
Zagrebačka banka

Zagrebačka banka je započela s poslovanjem 1914.
kao Gradska štedionica, a od 1977. posluje kao Zagrebačka banka koja je ujed­no
i matično društvo Grupe Zagrebačke banke. Grupa Zagrebačke banke je grupacija
koja pruža sve vrste financijskih usluga pravnim i fizičkim osobama u Hrvatskoj
i Bosni i Hercegovini. Glavna društva-kćeri u Grupi Zagrebačke banke su Prva
stambena štedionica d.d., Unicredit Zagrebačka banka
d.d. BiH, ZB Invest d.o.o., Zagreb nekretnine d.o.o.,
a od povezanih društava značajnija su Allianz Zagreb
d.d. i Allianz ZB d.o.o.

Od ožujka 2002. Zagrebačka banka članica je
Grupe UniCredit, jedne od najuspješnijih financijskih
grupacija u Europi i vodeća banka u srednjoj i istočnoj Europi.

Vlasnička
struktura Zagrebačke banke na dan 31. prosinca 2004. bila je sljedeća:

–
UniCredit Banca S.p.A. –
81,698% udjela u temeljnom kapitalu;

–
Allianz AG – 13,668% udjela u temeljnom kapitalu;

–
mali dioničari – 4,321% udjela u temeljnom kapitalu;

–
vlastite dionice – 0,313% udjela u temeljnom kapitalu.

b)
Dresdner Bank

Dresdner Bank
je osnovana 1997. pod tvrtkom BNP Dresdner Bank (Croatia) d.d. Osnovana je kao zajedničko ulaganje BNP
PARIBAS S.A. i Dresdner Bank
AG, Frankfurt. Suradnja među njima počela je sedamdesetih godina dvadesetog
stoljeća, dok je krajem osamdesetih osnažena i proširena izgradnjom zajedničke
mreže banaka u zemljama srednje i istočne Europe. Tijekom 2001. godine došlo je
do prijenosa dionica imatelja BNP PARIBAS S.A. na Dresdner
Bank AG, Frankfurt. Isto je bila posljedica internog
sporazuma dioničara o preraspodjeli udjela u zajedničkim joint-venture bankama koje su dioničari osnivali širom svijeta.
Pravna osnova stjecanja dodatnih 50% dionica Dresdner
Bank od strane Dresdner Bank AG, Frankfurt je bio sporazum o prepuštanju udjela u
hrvatskoj jont-venture-banci
Dresdner Bank AG, Frankfurt
od strane BNP PARIBAS S.A.

Dresdner Bank
AG, Frankfurt započela je s radom 1872. kao regionalna banka u Njemačkoj
pokrajini Sachsen. Danas je jedna od vodećih banaka u
Njemačkoj. Grupa Dresdner Bank
AG je aktivna u preko 60 zemalja i jedna je od vodećih bankarskih grupa u
Europi u pogledu vrijednosti imovine i broja klijenata.

Od 23. lipnja 2001. Dresdner
Bank AG, Frankfurt je dio Allianz
grupe. Allianz grupa je već godinama najveća
europska, a i jedna od najvećih svjetskih osiguravateljnih
kuća. Njena brojna supsidijarna društva su vodeći osiguravatelji na svojim
domaćim tržištima. Na globalnoj razini Allianz je
prisutan u gotovo 70 zemalja svijeta sa cca. 182.000
zaposlenika.

Allianz grupa se nalazi među
vodećim dioničarima u Deutsche Bank,
HVB Grupi, te poduzetnicima kao Siemens, Daimler-Benz, BASF, Bayer, Thyssen, RWE, Continental, Viegra, Schering itd.

Na dan 24. studenoga 2004. Dresdner
Bank AG, Frankfurt bio je imateljem 100% udjela u
temeljnom kapitalu Dresdner Bank.

*2. Pravni oblik koncentracije*

Pravni oblik predmetne koncentracije je
stjecanje 100% udjela u temeljnom kapitalu Dresdner Bank od strane Zagrebačke banke i pripajanje Dresdner Bank Zagrebačkoj banci.

*3. Pravni temelj koncentracije*

Pravni temelj predmetne koncentracije je Ugovor
o kupoprodaji dionica zaključen 25. travnja 2005. između Zagrebačke banke, kao
kupca i Dresdner Bank AG,
Frankfurt, kao prodavatelja. Ugovorom o kupoprodaji dionica od 25. travnja
2005. (u nastavku teksta: Ugovor) utvrđeno je da dionički kapital Dresdner Bank iznosi 100.000.000
kn (sto milijuna kuna) i podijeljen je u 4.000 (četiri tisuće) redovnih dio­nica na ime s pojedinačnom nominalnom vrijed­nošću 25.000 kuna (dvadeset pet tisuća kuna). Dionice se
vode pri Središnjoj depozitarnoj agenciji. Dana 17. prosinca 2004. Dresdner Bank AG, Frankfurt, i
Zagrebačka banka su potpisale Sporazum o razumijevanju, kojim su utvrđeni
osnovni uvjeti za stjecanje dionica Dresdner Bank od strane Zagrebačke banke, potrebne suglasnosti,
radnje prije pripajanja i dr. Nakon kupnje dionica Dresdner Bank, Zagrebačka banka
namjerava provesti pripajanje Dresdner Bank i to do 30. lipnja 2005.

Ugovorom je utvrđeno da je najveći dio poslova Dresdner Bank prestao s 31.
prosincem 2004. Od bankovnih poslova koji su još u tijeku su garancije i
licitacijske garancije, drugi otvoreni računi prema prilogu Ugovora, kao i neprihodujući odnosno otpisani krediti koji su također
detaljno opisani u prilozima Ugovora.

U odnosu na prijenos dionica i isplatu
kupoprodajne cijene Ugovorom je određeno da Zagrebačka banka treba do 30. rujna
2005. ispuniti određene uvjete, a to su:

– ishoditi suglasnost Hrvatske narodne banke
kojim se kupcu dopušta stjecanje dionica;

– ishoditi suglasnost centralne banke Italije
dano kupcu, a koju će suglasnost pribaviti UniCredit Banca S.p.A;

– pribaviti odluku Hrvatske narodne banke o
dopuštenosti koncentracije koja nastaje kao posljedica stjecanja 100% udjela u
temeljnom kapitalu Dresdner Bank
od strane kupca i pripajanjem Dresdner Bank kupcu;

U slučaju da se navedeni uvjeti ne ispune, svaka
ugovorna strana ima pravo raskinuti ugovor.

Nadalje, sadašnji članovi Nadzornog odbora i
Uprave Dresdner Bank ostat
će na svojim funkcijama do pripajanja, ali ne dulje od 30. lipnja 2005. Na
skupštini dioničara Dresdner Bank
AG, Frankfurt će tim članovima dati pozitivno mišljenje (tj.
razrješnice).

Ugovorom je utvrđeno da prodaja dionica Dresdner Bank ne podrazumijeva
prodaju imena Dresdner Bank.
Zagrebačka banka ima pravo upotrebljavati ime »Dresdner
Bank Croatia d.d.« samo uz dodatak »članica Grupe
Zagrebačke banke«, do pripajanja. U slučaju da do pripajanja ne dođe do 30.
lipnja 2005., Zagrebačka banka je obvezna promijeniti to ime najkasnije do 31.
srpnja 2005. U slučaju da Zagrebačka banka želi prodati dionice Dresdner Bank bilo kojoj trećoj
strani, obvezna je prije prodaje promijeniti ime Dresdner
Bank.

U pogledu jamstava Dresdner
Bank AG, Frankfurt izjavljuje i jamči da je vlasnik
100% redovnih dionica Dresdner Bank
na ime, te da na dionicama nema nikakvih založnih prava. Svaki dokument koji je
predan tijekom financijske i pravne due diligence analize Dresdner Bank koju je provela Zagrebačka banka u prostorima Dresdner Bank u Zagrebu, Gajeva
1, vjerodostojan je, istinit i potpun u svim bitnim aspektima.

Dresdner Bank
AG, Frankfurt jamči i odgovara Zagrebačkoj banci da su financijski izvještaji Dresdner Bank od zadnje tri
godine (2002., 2003. i 2004.), prema Izvještaju nezavisnog revizora o odnosnim
godišnjim izvještajima, u svim bitnim aspektima istiniti i korektni, te da nema
neiskazanih obveza.

Dresdner Bank
AG, Frankfurt odgovarat će Zagrebačkoj banci za sve štete i troškove te
namiriti sve druge obveze koje eventualno proiziđu iz poslovanja Dresdner Bank do zaključenja
ugovora, kao i osloboditi Zagrebačku banku i Dresdner
Bank od svih zahtjeva trećih strana po eventualnim
sudskim postupcima koji proiziđu iz poslova Dresdner Bank prije zaključenja ugovora.

Ustupanje potraživanja, prava ili obveza po
Ugovoru kao niti bilo kakve objave u vezi s predmetom Ugovora bez prethodne
pisane suglasnosti druge ugovorne strane nije dopušteno. Ugovorne strane usko
će surađivati u cilju ispunjavanja svojih obveza, te će osigurati da druga
ugovorna strana bez odlaganja dobije sve bitne informacije i podatke.

*4. Izvješće Zagrebačke banke o gospodarskoj i pravnoj
opravdanosti predmetne koncentracije*

U prijavi namjere provedbe predmetne
koncentracije dostav­ljene
4. veljače 2005. Zagrebačka banka navodi da pripajanjem Dresdner
Bank Zagrebačkoj banci prestaje postojati Dresdner Bank kao pravni i
ekonomski subjekt na tržištu Republike Hrvatske. Na Zagrebačku banku, u odnosu
na treće, prelaze danom pripajanja sve obveze Dresdner
Bank, dok će Dresdner Bank AG, Frankfurt i Zagrebačka banka svoje međusobne
odnose u vezi preuzetih obveza regulirati Ugovorom, temeljenom na Sporazumu o
razumijevanju.

Nadalje, Zagrebačka banka navodi da će se nakon
stjecanja 100% dionica Dresdner Bank
od strane Zagrebačke banke u travnju 2005. godine, provesti pripajanje.

Iz dopisa koji je Zagrebačka banka 23. prosinca
2004. uputila Hrvatskoj narodnoj banci, vidljivo je da će Dresdner
Bank u 2005. godini imati minimalni poslovni odnos s
klijentima obzirom da je najveći broj klijenata pronašao drugu poslovnu banku i
refinancirao svoje obveze, te će riješiti sve ugovorne odnose sklopljene izvan
redovitog kreditnog i depozitnog poslovanja i podmiriti sve obveze iz takvih
ugovora do pripajanja.

Zagrebačka banka navodi da, nakon što budu
gotova i revidirana financijska izvješća Dresdner Bank za 2004. godinu, namjerava provesti transakciju u što
kraćem roku iz razloga što će u Dresdner Bank ostat minimalni broj zaposlenih, a u odnosu na
informatičku podršku poslovanju Dresdner Bank koja je za cijelu Grupu centralizirana u Dresdner Bank AG, Frankfurt
prestat će s 31. ožujkom 2005. godine zbog visokih troškova i minimalnog broja
operacija u 2005. godini.

S obzirom da će Dresdner
Bank u trenutku pripajanja Zagrebač­koj banci imati minimalnu izloženost prema klijentima te da
neće imati depozite klijenata, Zagrebačka banka navodi da će predmetna
transakcija imati zanemariv efekt na bankarskom tržištu Republike Hrvatske.
Naime, cilj ovog pripajanja je prvenstveno zatvaranje poslovanja Dresdner Bank zbog povlačenja Dresdner Bank AG, Frankfurt, a
likvidacija banke nosi reputacijski rizik ne samo za Dresdner
Bank i Dresdner Bank AG Frankfurt, već i za cjelokupni bankarski sektor u
Republici Hrvatskoj.

U nadopuni prijave namjere provedbe
koncentracije od 18. trav­nja
2005. sukladno zahtjevu Hrvatske narodne banke od 16. veljače 2005. Zagrebačka
banka dostavila je nadopunu obrazloženja o ekonomskoj i financijskoj strukturi
predmetne koncentracije.

U navedenoj nadopuni Zagrebačka banka navodi da
razlog stjecanja 100% dionica Dresdner Bank i pripajanje Dresdner Bank Zagrebačkoj banci nije povećanje poslovanja i tržišnog
udjela Zagrebačke banke kao banke preuzimatelja. Naime, jedini dioničar Dresdner Bank, Dresdner Bank AG, Frankfurt
odlučio je zatvoriti poslovanje Dresdner Bank i povući se s tržišta Republike Hrvatske. Stoga su
aktivnosti Dresdner Bank od
trenutka donošenja te odluke išle u pravcu zatvaranja poslovnog odnosa s
klijentima. Klijenti Dresdner Bank
su obaviješteni o tome da će Dresdner Bank zatvoriti poslovanje, te su svoje poslovanje prenijeli
u druge poslovne banke. Neki od klijenata Dresdner Bank odlučili su se za Zagrebačku banku kao poslovnu banku.
Međutim, kako se značajan broj klijenata Dresdner Bank odnosio na društva čiji su vlasnici njemačke
kompanije, dio klijenata prenio je svoje račune u ostale hrvatske banke čiji su
dioničari njemačke ili austrijske banke.

Interes Dresdner Bank odnosno Dresdner Bank AG, Frankfurt kao jedinog dioničara Dresdner Bank, prema navodima
Zagrebačke banke, u ovoj transakciji je kraći i jeftiniji model zatvaranja
poslovanja Dresdner Bank
kroz pripajanje Zagrebačkoj banci u odnosu na postupak likvidacije Dresdner Bank, što je bila druga
moguća opcija.

Razlozi zbog kojih Zagrebačka banka ulazi u ovu
transakciju su zajednički strateški partner Zagrebačkoj banci i Dresdner Bank AG, Frankfurt
odnosno Allianz AG, zbog čega Zagrebačka banka želi
pomoći Dresdner Bank AG,
Frankfurt u zatvaranju poslovanja u Republici Hrvatskoj, kao i naknada koju će
Zagrebačka banka naplatiti za obavljenu transakciju.

*5. Mjerodavno tržište*

Mjerodavno tržište u ovom ispitnom postupku
određeno je kao tržište korporativnog bankarstva na području Republike
Hrvatske.

U svojoj proizvodnoj dimenziji mjerodavno
tržište određeno je s obzirom na pretežit predmet poslovanja Dresdner Bank. Naime, u
konkretnom slučaju se radi o koncentraciji dvije (2) banke od kojih je
Zagrebačka banka banka univerzalnog tipa, a Dresdner Bank je svojim poslovnim
aktivnostima usmjerena na korporativne klijente. Budući da se banke – sudionice
koncentracije po pitanju svojih poslovnih aktivnosti preklapaju upravo na
području korporativnog bankarstva, mjerodavno tržište u proizvodnoj dimenziji
određeno je kao tržište korporativnog bankarstva. Zemljopisna dimenzija
mjerodavnog tržišta definirana je kao područje Republike Hrvatske. Prilikom
određivanja mjerodavnog tržišta primijenjena je praksa Europske komisije.
Naime, Europska komisija je u svojoj praksi za područje korporativnog bankarstva
kao zemljopisnu dimenziju određivala nacionalno tržište u slučaju malih i
srednjih korporativnih klijenata, a internacionalno u slučaju velikih
korporativnih klijenata. Imajući na umu da je Dresdner
Bank dio bankarske grupe u kojoj društvo-majka Dresdner Bank AG, Frankfurt ima
sjedište izvan granica Republike Hrvatske, te geostrateški položaj i veličinu
Republike Hrvatske mjerodavno tržište u svojoj zemljopisnoj dimenziji je
određeno kao tržište područja Republike Hrvatske. Ovakvo određenje mjerodavnog
tržišta u zemljopisnoj dimenziji potvrdila je i analiza poslovanja Dresdner Bank, te posebno analiza
klijenata Dresdner Bank.

Obzirom da se radi o tržištu korporativnog
bankarstva, mjerodavno tržište je analizirano prema tržišnim udjelima banaka –
sudionika koncentracije u ukupno izdanim kreditima svih banaka trgovačkim
društvima i u ukupno primljenim depozitima svih banaka od trgovačkih društava.

a) Analiza mjerodavnog tržišta

preko
tržišnih udjela

Ugovor, koji je pravni temelj predmetne
koncentracije, potpisan je 25. travnja 2005., pa bi, slijedom toga, a u skladu
s pravilima struke, tržišne udjele trebalo analizirati prema podacima za prethod­no razdoblje, odnosno za 2004. godinu. U analizi
tržišnih udjela sudionika koncentracije korišteni su podaci iz statističkih
izvješća banaka koji se odnose na poslovanje s korporativnim klijentima sa
stanjem na kraju svakog kvartala tijekom 2004. godine odnosno 31. ožujka, 30.
lipnja, 30. rujna i 31. prosinca 2004. godine.

Tržišni udjeli na mjerodavnom tržištu su analizirani
uzimajući u obzir postojanje grupa banaka, pa su tako u slučaju postojanja
bankarske grupe tržišni udjeli društva-kćeri dodani tržišnim udjelima
društava-majki.

*aa**)Tržišni
udjel banaka na mjerodavnom tržištu prema primljenim depozitima od korporativnih
klijenata*

Iz statističkih izvješća banaka analizirani su
podaci o prikup­ljenim
depozitima od korporativnih klijenata tijekom 2004. godine. Analizirajući
podatke po kvartalima može se uočiti da je udio depozita u području
korporativnog bankarstva kod Dresdner Bank znatno pao i na kraju 2004. godine po svim
pokazateljima iznosi 0,00%. Razlog tome je to što su klijenti Dresdner Bank svoje poslovanje
uglavnom već prenijeli u drugu poslovnu banku. Istodobno je uočeno povećanje
depozita u području korporativnog bankarstva kod drugog sudionika
koncentracije, Zagrebačke banke. Depoziti od korporativnih klijenata su
analizirani prema kategorijama depozita (depoziti žiro i tekućih računa, štedni
depoziti, oročeni depoziti), te prema kategoriji korporativnih klijenata
(ostala trgovačka društva i državna trgovačka društva).

Tržišni udio Dresdner Bank u ukupnim depozita žiro i tekućih računa ostalih
trgovačkih društava tijekom 2004. godine bio je manji od 0,5% a na kraju godine
0,00%, dok se kod Zagrebačke banke na kraju godine zadržao na visini od preko
25%. Najbliži konkurenti Zagrebačkoj banci na ovom tržištu bile su dvije banke
s tržišnim udjelima između 14% i 18% na kraju 2004. godine.

U segmentu štednih depozita ostalih trgovačkih
društava Dresdner Bank je
na tržištu krajem trećeg kvartala zauzimala 2,33% tržiš­nog
udjela dok je Zagrebačka banka u tom području imala između 25% i 32% tržišnog
udjela. Najbliži konkurenti Zagrebačkoj banci na kraju 2004. godine bile su
dvije banke s tržišnim udjelima između 14% i 16%.

Kod oročenih depozita ostalih trgovačkih
društava Dresdner Bank je
najveći tržišni udio postigla na kraju drugog kvartala 2004. godine i taj udio
iznosio je 1,01%, dok je Zagrebačka banka kao i u prethodnom slučaju imala
tržišne udjele između 25% i 32%. Prva dva (2) konkurenta Zagrebačkoj banci
imala su tržišne udjele između 16% i 19%.

Kod depozita žiro i tekućih računa državnih
trgovačkih društava tržišni udjel Zagrebačke banke je od prvog do trećeg
kvartala imao trend pada (sa 30,68% na 13,12%) da bi potom počeo rasti, pa je
razdoblje završeno s tržišnim udjelom Zagrebačke banke od 23,25%.

Slično kretanje tržišnog udjela Zagrebačke banke
prisutno je i u segmentu štednih depozita državnih trgovačkih društava – oštar
pad tržišnog udjela do trećeg kvartala, a zatim porast, te završetak razdoblja
s udjelom od 31,24%. S preko 30% tržišta Zagrebačka banka je imala najveći
tržišni udjel u ovom segmentu na dan 31. ožujka 2004. i 31. prosinca 2004.
Najbliži konkurenti Zagrebačkoj banci su na dan 30. lipnja i 30. rujna 2004. u
ovom tržišnom segmentu imale najveći tržišni udjel s iznosom od 34,69% odnosno
35,49%.

Što se tiče oročenih depozita državnih
trgovačkih društava tržišni udjel Zagrebačke banke ima drastičan pad s preko
58% u prvom kvartalu na približno 1% na dan 31. prosinca 2004.

*ab**)Tržišni
udjel banaka na mjerodavnom tržištu prema iz­danim kreditima korporativnim
klijentima*

Iz prethodne analize primljenih depozita
vidljivo je kako je tržišni udio Dresdner banke do
kraja 2004. godine pao na nulu. Sličan trend može se uočiti i kod analize
tržišnih udjela prema izdanim kreditima korporativnim klijentima.

Tržišni udio Dresdner Bank u izdanim kreditima državnim trgovačkim društvima na
početku 2004. godine iznosio je oko 1%, a na kraju razdoblja 0,00%. Zagrebačka
banka je ovdje zabilježila pad tržišnog udjela s 22,89% na 20,78%. Prema
kreditima državnim trgovačkim društvima vodeću poziciju zauzima banka xx s tržišnim udjelom od 30,49%, dok je Zagrebačka banka na
drugom mjestu, a vrlo blizu Zagrebačkoj banci je banka yy
s 20,51% tržišnog udjela na kraju 2004. godine.

U kreditima ostalim trgovačkim društvima Dresdner Bank je ostvarivala
slabije tržišne udjele, a na kraju godine je zadržan minorni tržišni udio od
0,01%. Zagrebačka banka je kao i u prethodnom slučaju imala tržišni udio od
preko 20%. U ovom segmentu poslovanja Zagrebačka banka ima najveći tržišni
udio, a prvi konkurent iza nje imao je tržišni udjel od 15,50%. Slijede dvije
(2) druge banke s tržišnim udjelima od 12,69% odnosno 12,65%.

Zaključno se može konstatirati da je prema
podacima na dan 31. prosinca 2004. tržišni udjel Zagrebačke banke i Dresdner Bank u kreditima
trgovačkim društvima iznosio približno 21%, što je ujedno i tržišni udjel
Zagrebačke banke, budući da Dresdner Bank tada već uglavnom nije imala aktivnosti. Na isti dan Dresdner Bank gotovo da niti nije
imala depozita, pa tržišni udjel bankarske grupe koja će nastati provedbom
predmetne koncentracije odgovara tržišnom udjelu Zagrebačke banke koji se kreće
između približno 23% i 26% kod depozita žiro i tekućih računa trgovačkih
društava, 29% i 31% kod štednih depozita, te oko 32% kod oročenih depozita
ostalih trgovačkih društava. Po promatranim segmentima tržišta korporativnog
bankarstva Republike Hrvatske Zagrebačka banka je u većini slučajeva imala
najveći tržišni udjel.

*ac) Analiza mjerodavnog tržišta preko kanala distribucije*

Prema podacima Hrvatske narodne banke na dan 31.
prosinca 2004. Zagrebačka banka je imala 131 poslovnu jedinicu na području
Republike Hrvatske, te je tako prema broju poslovnih jedinica imala 12,63%
cjelokupne distributivne mreže hrvatskoga bankarskog sustava. Međutim, prema
podacima dostavljenim u nadopuni prijave namjere provedbe koncentracije od 18.
travnja 2005. navodi se da se poslovna mreža Zagrebačke banke na dan 31.
siječnja 2005. sastoji od 130 poslovnih jedinica na području Republike
Hrvatske. Analiziranjem podataka zaključuje se kako je tijekom siječnja 2005.
godine došlo do zatvaranja dviju (2) poslovnica na području Grada Zagreba i
Zagrebačke županije, odnosno na području Zadarske županije, a istodobno je
otvorena nova poslovnica na području Splitsko-dalmatinske županije. Od tuda
proizlazi razlika u broju poslovnih jedinica na kraju prosinca 2004. i na kraju
siječnja 2005. godine.

Dresdner Bank
na području Republike Hrvatske nema niti podružnica niti poslovnica, a
cjelokupno poslovanje se obavljalo iz sjedišta Dresdner
Bank u Zagrebu, Gajeva 1.

Nadalje, u nadopuni prijave namjere provedbe
predmetne koncentracije od 18. travnja 2005. dostavljen je i popis
alternativnih kanala distribucije. Na dan 31. siječnja 2005. Zagrebačka banka
je imala 469 bankomata na području Republike Hrvatske. Također, na raspolaganju
komitentima Zagrebačke banke u obliku alternativnih kanala distribucije stoje i
EFT POS uređaji, Internet bankarstvo, telefonsko bankarstvo, SMS usluge i
elektronske poslovnice.

Dresdner Bank
nema niti jedan od oblika alternativnih kanala distribucije.

b) Analiza tržišnog udjela sudionika koncentracije na tržištu univerzalnog
bankarstva Republike HrvatskE

Prema podacima Hrvatske narodne banke na dan 31.
prosinca 2004. Zagrebačka banka je na tržištu univerzalnog bankarstva Republike
Hrvatske (nacionalni nivo) imala tržišni udio od 25,018% prema ukupnoj aktivi,
28,331% prema ukupno prikupljenim depozitima, te 23,918% prema ukupno izdanim
kreditima.

Na dan 31. prosinca 2004. godine tržišni udjeli Dresdner Bank na nacionalnom
nivou bili su: 0,050% prema ukupnoj aktivi, 0,001% prema ukupno prikupljenim
depozitima, te 0,004% prema ukupno izdanim kreditima.

Slijedom iznijetoga, provedbom predmetne
koncentracije Zagrebačke banke i Dresdner Bank prema podacima na dan 31. prosinca 2004. doći će do
porasta tržišnog udjela Zagrebačke banke na iznos od 25,068% prema aktivi,
28,332% prema depozitima, te 23,922% prema kreditima. Očigledno je da su isti
porasti zanemarivi budući da je Dresdner Bank prestala sa svojim poslovnim aktivnostima, odnosno
ista se povlači s tržišta.

Provedbom ove koncentracije doći će do neznatne
promjene omjera tržišne koncentracije, odnosno do promjene pokazatelja CR2 i CR5, te do promjene Herfindahl-Hirschmanovog indeksa (dalje: HHI). Uslijed ove
koncentracije CR2 će se povećati sa 43,201% na
43,251% što znači da dolazi do promjene od 0,050%, (tržišni udjel Dresdner Bank prema aktivi), a CR5 će se povećati za istu vrijednost i to sa 74,329% na
74,379%. Također, dolazi i do promjene vrijednosti HHI sa 1366,59 prije
provedbe koncentracije na 1369,09 nakon koncentracije pa promjena iznosi
neznatnih 2,50 jedinica.

*6. Udjeli sudionika koncentracije u drugim poduzetnicima*

Hrvatska
narodna banka je istražila kapitalnu i personalnu povezanost sudionika
predmetne koncentracije, te je utvrđeno sljedeće:

a) Kapitalna povezanost

Sa
Zagrebačkom bankom izravno su povezani sljedeći poduzetnici:

1.
UniCredit Zagrebačka banka d.d., BiH – 93,95% udjela

2.
Prva stambena štedionica d.d. – 100% udjela

3.
Marketing Zagrebačke banke d.o.o. – 100% udjela; istraživanje tržišta i javnog
mnijenja

4.
Zagrebačke nekretnine d.o.o. – 100% udjela; savjetovanje i poslovanje s
nekretninama

5.
Centar Gradski podrum d.o.o. – 100% udjela; stvaranje novih i prodaja
nekretnina

6.
ZB Invest d.o.o. – 100% udjela; financijsko
posredovanje

7.
Istraturist d.d. – 71,80% udjela; hoteli, moteli s
restoranom

8.
Pominvest d.d. – 88,66% udjela; iznajmljivanje
vlastitih nekretnina

9.
Centar Kaptol d.o.o. – 100% udjela; podizanje zgrada

10.
ZABA Turizam d.o.o. – 100% udjela; upravljanje holding društvima

11.
Allianz Zagreb d.d. – 19,90% udjela; osiguranje

12.
Allianz ZB d.o.o., društvo za upravljanje obveznim
mirovinskim fondom – 49% udjela; obvezno mirovinsko osiguranje

13. Allianz ZB d.o.o.,
društvo za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondom – 49% udjela; mirovinski
fondovi

14. Turistinvest
d.o.o. – u likvidaciji – 100% udjela; usluge u turizmu

15. Manda Invest d.o.o. – u likvidaciji – 50% udjela.

Sa Zagrebačkom bankom neizravno su povezani
sljedeći poduzetnici:

1. UPI poslovni sistem d.d., BiH – imatelj
48,79% udjela je UniCredit Zagrebačka banka d.d.;
poslovne usluge i servisi);

2. ZANE BH d.o.o. Sarajevo, FBiH
– 100% udjela u vlasništvu Zagrebačke nekretnine d.o.o.; savjetovanje i
poslovanje s nekretninama

3. Istra Golf d.o.o. – 100% udjela u vlasništvu Istraturist d.d.; građevinski radovi i trgovina

4. Gradski podrum d.d. – u likvidaciji – 54,76%
udjela u vlas­ništvu ZABA Turizam d.o.o.;
ugostiteljstvo i trgovina na malo.

Dresdner Bank
u Republici Hrvatskoj nema izravno ili neizravno povezanih poduzetnika, odnosno
nema izravnih ili neizravnih udjela u temeljnom kapitalu drugih poduzetnika na
području Republike Hrvatske.

Navedene kapitalne veze s obzirom na
karakteristike predmetne koncentracije trenutno ne otvaraju pitanje mogućih
negativnih učinaka predmetne transakcije na tržišno natjecanje na mjerodav­nom tržištu.

b) Personalna povezanost

Članovi Uprave Dresdner
Bank nisu članovi nadzornog odbora drugog poduzetnika
u Republici Hrvatskoj niti u inozemstvu. Dr. Erich Brogl, koji je član Nadzornog odbora Dresdner
Bank ujedno je i član Nadzornog odbora BNP-AK Dresdner Bank, Istanbul.

Sa strane Zagrebačke banke postoji vrlo
razgranata i sveobuhvatna personalna povezanost. Franjo Luković,
predsjednik Uprave Zagrebačke banke ujedno je i član Nadzornog odbora
poduzetnika Pliva d.d., Zagreb i Locat Leasing d.o.o., Zagreb. Nikola Kalinić,
zamjenik predsjednika Uprave Zagrebačke banke, ujedno je i član Nadzornog
odbora poduzetnika Zagrebačka pivovara d.d., Zagreb i Istraturist
d.d., Umag. Zvonimir Jurjević, član Uprave Zagrebačke
banke ujedno je i član Nadzornog odbora poduzetnika Unicredit
Zagrebačka banka d.d., Mostar, Prva stambena štedionica d.d., Zagreb, Zagreb
nekretnine d.o.o., Zagreb, ZB Invest d.o.o., Zagreb i
Allianz Zagreb d.d. Tea Martinčić,
član Uprave Zagrebačke banke ujedno je i član Nadzornog odbora poduzetnika Medika d.d., Zagreb, te Zagreb Nekretnine d.o.o., Zagreb. Tomica Pustišek, član Uprave
Zagrebačke banke ujedno je i član Nadzornog odbora poduzetnika Prva stambena
štedionica d.d., Zagreb, Zagreb nekretnine d.o.o., Zagreb, ZB Invest d.o.o., Zagreb i Allianz
Zagreb d.d. Alois Steinbichler,
zamjenik predsjednika Uprave Zagrebačke banke ujedno je i član Nadzornog odbora
poduzetnika Unicredit Zagrebačka banka d.d., Mostar.
Članovi Uprave Zagrebačke banke Milivoj Goldštajn i
Sanja Rendulić prema navodima u dopisu Zagrebačke
banke nisu članovi uprave ili nadzornog odbora drugih trgovačkih društava.

Nadalje, prof. Jakša Barbić, zamjenik
predsjednika Nadzornog odbora Zagrebačke banke ujedno je i član Nadzornog
odbora poduzetnika Coca-Cola Beverages
Hrvatska d.d., Zagreb, Vetropack Straža tvornica
stakla d.d., Hum na Sutli, Elektro-kontakt d.d., Zagreb, Ingra
d.d., Zagreb, Sunčani Hvar d.d., Hvar, Puris d.d.,
Pazin, Holcim (Hrvatska) d.o.o., Koromačno.
Dr. Klaus Junker, član
Nadzornog odbora Zagrebačke banke ujedno je i član Nadzornog odbora poduzetnika
Allianz Zagreb d.d. i predsjednik Board
of Administration društva Allianz
Tiriac Asigurari S.A. Torsten Leue, član Nadzornog
odbora Zagrebačke banke ujedno je i član Nadzornog odbora poduzetnika Allianz Zagreb d.d. Predsjednik Nadzornog odbora Andrea
Moneta i članovi Nadzornog odbora Zagrebačke banke Marina Monassi,
Giuseppe Vovk i Ranieri de Marchis prema navodima
u dopisu Zagrebačke banke nisu članovi uprave ili nadzornog odbora drugih
trgovačkih društava.

S obzirom na postojanje povezanih društava
Zagrebačke banke, o personalnoj povezanosti Zagrebačka banka se očitovala u
prijavi namjere provedbe predmetne koncentracije od 31. siječnja 2005. kako
slijedi:

– Berislav Kutle, član
Uprave UniCredit Zagrebačke banke d.d., BiH, ujedno
je i član Nadzornog odbora Zagrebačke nekretnine d.o.o. i ZANE BH d.o.o.
Sarajevo, FBiH;

– Mirta Ceranac
Poljak, članica Uprave Zagrebačke nekretnine d.o.o., ujedno je članica Uprave
Centar Gradskog podruma d.o.o. te članica Nadzornog odbora Centar Kaptol
d.o.o.;

– Petar-Pierre Matek, član Uprave ZB Invest
d.o.o., ujedno je i član Nadzornog odbora Allianz ZB
d.o.o., društva za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondom;

– Neven Tišma, član Uprave Allianz
Zagreb d.d., ujedno je i član Nadzornog odbora Allianz
ZB d.o.o., društva za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondom;

– Boris Galić, član
Uprave Allianz Zagreb d.d., ujedno je i član
Nadzornog odbora Allianz ZB d.o.o., društva za
upravljanje obveznim mirovinskim fondom;

– Gordana Radić, članica Uprave Allianz Zagreb d.d., ujedno je i članica Nadzornog odbora Allianz ZB d.o.o., društva za upravljanje obveznim
mirovinskim fondom;

– Anđelka Saik je
članica Uprave u ZABA Turizam d.o.o., Turistinvest
d.o.o. – u likvidaciji te u Gradskom podrumu d.d. – u likvidaciji.

Iz navedenog proizlazi da sa strane Zagrebačke
banke po personalnoj osnovi postoje brojne veze ne samo s poduzetnicima koji su
i kapitalno povezani sa Zagrebačkom bankom, kao društvom-majkom Grupe
Zagrebačke banke, ili s UniCredit Grupom, već i s
drugim poduzetnicima koji posluju kako unutar financijskog sektora, tako i u
raznim drugim sektorima. U tom smislu očigledno je da se u velikom broju
slučaja radi o poduzetnicima koji su vodeći na svojim tržištima, odnosno u
svojim industrijama na području Hrvatske (npr. Pliva
d.d., Zagrebačka pivovara d.d., Medika d.d., Vetropack Straža tvornica stakla d.d.). No ove personalne
povezanosti se javljaju sa strane Zagrebačke banke, pa iste u kontekstu
predmetne koncentracije trenutno ne otvaraju pitanje mogućih negativnih učinaka
predmetne transakcije na tržišno natjecanje na mjerodavnom tržištu.

*7. Opis i obrazloženje očekivanih pogodnosti predmetne
koncentracije za potrošače*

Što se tiče očekivanih pogodnosti za potrošače,
Zagrebačka banka navodi da predmetna koncentracija neće imati nikakav utjecaj
na interese potrošača, na razvoj tehnike i tehnologije, kao ni na gospodarski
napredak.

U nadopuni prijave namjere provedbe
koncentracije od 18. travnja 2005. Zagrebačka banka je, sukladno traženju
Hrvatske narodne banke, dostavila nadopunu opisa i obrazloženja očekivanih
pogodnosti predmetne koncentracije za potrošače.

U navedenoj nadopuni Zagrebačka banka navodi da
pripajanjem i stjecanjem 100% udjela u temeljnom kapitalu Dresdner
Bank od strane Zagrebačke banke, Dresdner
Bank neće imati niti jednog klijenta obzirom da su
računi koje su klijenti imali u Dresdner Bank zatvoreni, osim računa klijenata koji su blokirani,
odnosno ne mogu biti zatvoreni zbog zakonskih propisa, pa će ih kod pripajanja
preuzeti Zagrebačka banka.

U odnosu na bilancu Dresdner
Bank, Zagrebačka banka navodi da će jedino ostati
potraživanja prema dva (2) ili tri (3) klijenta koji nisu sposobni servisirati
svoja dugovanja, niti se mogu zbog financijske situacije u kojoj se nalaze
refinancirati kod drugih banaka. Zagrebačka banka navodi da će pripajanjem
preuzeti ove kredite prema uvjetima koji su navedeni u Ugovoru.

U izvanbilanci koju će
Zagrebačka banka preuzeti, navodi se da će ostati garancije izdane po nalogu
pet (5) klijenta od kojih zadnja dospijeva u lipnju 2006.g.

Pozitivan utjecaj ove koncentracije na interes
potrošača očituje se u činjenici da klijenti Dresdner
Bank (pravne osobe) koji su u međuvremenu otvorili
račun u Zagrebačkoj banci imaju pristup širokoj paleti proizvoda i usluga
Zagrebačke banke, koji kao klijenti Dresdner Bank nisu imali.

Dresdner Bank
nema klijenata građana te u tom segmentu potrošača odnosno klijenata
koncentracija nema nikakvog utjecaja.

Zagrebačka banka nadalje, navodi da je iz svega
naprijed navedenog vidljivo da, što se tiče tržišnog natjecanja, učinak
predmetne koncentracije, kao i likvidacija Dresdner Bank, što je bila druga moguća opcija, imaju jednake efekte
na interes potrošača. Krajnji efekt obje opcije je nestanak jednoga tržišnog
subjekta s bankovnog tržišta Republike Hrvatske.

Nadalje, obzirom da su klijenti Dresdner Bank nastavili
poslovanje u bankama, između ostalih i u Zagrebačkoj banci, koja prema
njihovima navodima mogu najbolje zadovoljiti njihove poslovne potrebe, provedba
predmetne koncentracije odnosno stjecanje 100% udjela i pripajanje Dresdner Bank od strane
Zagrebačke banke neće imati posebnog utjecaja na interes potrošača.

III. Razmatranjem navedenih činjenica vezanih uz
analizu predmetne koncentracije utvrđeno je sljedeće:

Provedbom predmetne koncentracije Zagrebačka
banka postaje imateljem 100% udjela u temeljnom kapitalu Dresdner
Bank, nakon čega Zagrebačka banka planira pripojiti Dresdner Bank.

Razlog ove koncentracije je povlačenje Dresdner Bank AG, Frankfurt s
hrvatskog tržišta. Prema očitovanju Zagrebačke banke, upravo radi tog razloga
su Dresdner Bank AG,
Frankfurt i Zagrebačka banka zaključili Sporazum o razumijevanju kojime su
određeni preduvjeti prestanka postojanja Dresdner Bank kao pravnog i ekonomskog subjekta na tržištu Republike
Hrvatske na način da Zagrebačka banka stekne 100% dionica Dresdner
Bank i nakon toga pripoji Dresdner
Bank Zagrebačkoj banci budući da prethodno stjecanje
100% dionica omogućuje pojednostavljeni postupak pripajanja sukladno odredbama
Zakona o trgovačkim društvima.

Mjerodavno tržište u ovom postupku određeno je
kao tržište korporativnog bankarstva na području Republike Hrvatske. Analizom
mjerodavnog tržišta po njegovim segmentima, a s obzirom na raspoložive podatke,
utvrđeno je da u većini segmenata Zagrebačka banka ima najveći pojedinačni
tržišni udjel. Tržišni udjeli Dresdner Bank po svim segmentima su zanemarivi. Kako je do trenutka
prijave namjere provedbe koncentracije Dresdner Bank nastojala zatvorite svoje poslovne odnose s
klijentima, te kako su njihove aktivnosti uglavnom prenesene u neku drugu
poslovnu banku, dio toga i u Zagrebačku banku, iako beznačajni, ali ipak
porasti tržišnih udjela Zagrebačke banke po nekim segmentima mjerodavnog
tržišta zbog tržišnih udjela Dresdner Bank ne mogu se smatrati stvaranjem novog ili jačanjem
postojećeg vladajućeg položaja Zagrebačke banke.

Nadalje, provedba predmetne koncentracije neće
uzrokovati sprječavanje, ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja na
mjerodavnom tržištu. Naime, činjenica je da Zagrebačka banka provedbom
predmetne koncentracije stječe zanemarive tržišne udjele Dresdner
Bank na određenim segmentima mjerodavnog tržišta, ali
treba imati na umu da Dresdner Bank
zapravo više niti nema poslovnih aktivnosti, te da banka kao takva u pravnom
prometu prestaje postojati. Također, činjenica je da provedbom ove
koncentracije Dresdner Bank
u konačnici nestaje s tržišta, čime se smanjuje broj tržišnih konkurenata, a
samim time i slabi tržišno natjecanje. Međutim, isto je rezultat poslovne
strategije Dresdner Bank
AG, Frankfurt. Druga opcija je bila jedino likvidacija Dresdner
Bank, što u ovom slučaju treba promatrati kao manje
privlačnu opciju stoga što isto nosi reputacijski rizik i za Dresdner Bank AG, Frankfurt i za
bankarski sustav Republike Hrvatske. Slijedom iznijetoga, iako jedan konkurent
nestaje s tržišta, ova koncentracija nikako neće uzrokovati sprječavanje,
ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu.

Nadalje, ova koncentracija ipak rezultira i
određenim koristima za nekadašnje klijente pravne osobe Dresdner
Bank, koje su u međuvremenu prenijele poslovanje u
Zagrebačku banku, pa sada imaju pristup širokoj paleti proizvoda i usluga koje
Zagrebačka banka nudi svim svojim klijentima.

Slijedom iznesenoga, Hrvatska narodna banka
donijela je odluku kao u točki I. izreke ovog rješenja.

POUKA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku i
protiv njega nije dopuštena žalba, već se može pokrenuti upravni spor tužbom
neposredno kod Upravnog suda Republike Hrvatske u roku od 30 dana od dana
dostave ovog rješenja.

Urbroj: 209-020/05-05/ŽR

Zagreb,
13. svibnja 2005.

Guverner

Hrvatske narodne banke

**dr****. sc. Željko Rohatinski**, v. r.

Rješenje, NN 64/2005-1224