## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu

### NN 79/1993 (30.8.1993.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu,
kojeg je donio Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana
30. srpnja 1993. godine.

Broj : PA4-86/ 1-93.

Zagreb. 18. kolovoza 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

dr. Franjo Tuđman, v. r.

---

## ZAKON

### o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu

Članak 1.

U Zakonu o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine". br.
34/91. i 26/93.) u članku 1. stavku 2. riječ: "i" zamjenjuje
se zarezom, iza riječi: "zaštićuje" dodaju se riječi: "i
njime raspolaže", a riječ "ovim" briše se.

Iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi

"Nositeljima prava vlasništva na zemljištu iz stavka 1. ovoga članka
ne mogu biti strane pravne i fizičke osobe, niti ga mogu steći ulaganjem
kapitala ili kupnjom domaće pravne osobe, osim ako međunarodnim ugovorom
nije drugačije određeno".

Članak 2.

U članku 3. stavak 3. briše se.

Članak 3.

U članku 4. riječi: "općine obavlja općinski organ uprave nadležan
za poljoprivredu" zamjenjuju se riječima "županije. odnosno Grada
Zagreba obavlja nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivrede županije,
odnosno Grada Zagreba (u daljem tekstu: nadležno upravno tijelo za poslove
poljoprivrede) i nadležno upravno tijelo za imovinsko-pravne poslove".

Članak 4.

Iza članka 12. dodaju se novi članci koji glase

"Članak 12a.

Obradivo poljoprivredno zemljište koje nije obrađeno u prethodnom vegetativnom
periodu može se dati na iskorištavanje domaćoj fizičkoj ili pravnoj osobi
na osnovi zakupa uz naknadu tržišne vrijednosti vlasniku zemljišta, najviše
na tri godine.

Odluku o davanju u zakup poljoprivrednog zemljišta iz stavka I. ovoga
članka donosi općinsko vijeće, a za Grad Zagreb gradska skupština, na čijem
području se zemljište nalazi. Odluka se objavljuje na oglasnoj ploči općine,
odnosno grada i dostavlja vlasniku, odnosno posjedniku zemljišta.

Protiv odluke iz stavka 2. ovoga članka vlasnik, odnosno posjednik zemljišta
može staviti prigovor u roku od 8 dana od dana primitka odluke. O prigovoru
rješenjem odlučuje tijelo koje je donijelo odluku.

Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka ne može se uložiti žalba,
ali se može pokrenuti upravni spor.

Ako u roku iz stavka 3. ovoga članka nije istaknut prigovor ili je prigovor
rješenjem nadležnog tijela odbijen ili odbačen, zemljište iz stavka 1.
ovoga članka daje se u zakup pravnoj ili fizičkoj osobi koja je podnijela
zahtjev za iskorištavanje zemljišta, a čija ponuda je ocijenjena kao najpovoljnija,
pri čemu prvenstvo imaju državljani Republike Hrvatske koji su sudjelovali
u domovinskom ratu.

Ugovor o zakupu poljoprivrednog zemljišta sklapa općinski načelnik,
odnosno gradonačelnik.

Članak 12b.

Uvjeti pod kojima se zemljište iz članka 12a. ovoga Zakona daje na iskorištavanje
utvrđuju se odlukom o davanju u zakup i ugovorom o zakupu.

Za vrijeme dok se zemljište iskorištava prema odredbama ovoga članka,
zakupoprimatelj poljoprivrednog zemljišts plaća porez, doprinos i druge
naknade koje se plaćaju na osnovi vlasništva, odnosno korištenja zemljišta.

Poljoprivredno zemljište iz članka 12a. ovoga Zakona dato u zakup ne
može se dati u podzakup ili na korištenje drugoj osobi."

Članak 5.

U članku 21. iza stavka 1. dodaje se novi stavak koji glasi:

"Oslobođeni su plaćanja naknade za promjenu namjene poljoprivrednog
zemljišta za izgradnju stambenih, gospodarskih, poslovnih ili javnih objekata,
i to

- l00% kad zahtjev podnose

1. građani kojima su takvi objekti uništeni, u mjesticna u kojima su
uništeni, ako nisu sudjelovali u neprijateljskoj djelatnosti protiv Republike
Hrvatske,

2. malodobno dijete kao i dijete na redovnom školovanju, čija su oba
roditelja poginula u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili su smrtno
stradali kao žrtve u toj oružanoj agresiji,

3. osoba koja je ratni vojni ili civilni invalid domovinskog rata I,
II. i III. grupe oštećenja organizma,

4. fizičke i pravne osobe kod izgradnje objekata za smještaj prognanika
i izbjeglica.

5. pravne i fizičke osobe za izgradnju javnih objekata (škole, knjižnice,
zdravstvene ustanove, sakralni objekti, objekti kulture i sl.) u mjestima
u kojima su ti objekti uništeni u oružanoj agresiji;

- 75% kad zahtjev podnosi

1. osoba kojoj su poginula dva ili više člana obiteIjskog domaćinstva,

2. osoba čiji supružnik je poginuo u toj oružanoj agresiji, ako živi
u obiteljskom domaćinstvu s predškolskim djetetom (usvojenikom), djetetom
(usvojenikom) na redovnom školovanju ili s djetetom (usvojenikom) nositeljem
obiteljske mirovine,

3. obitelj s četvero ili više djece;

- 50% kad zahtjev podnosi

1. osoba čiji supružnik je poginuo u obrani suvereniteta Republike Hrvatske
ili je smrtno stradao kao žrtva u toj oružanoj agresiji.

2. ratni vojni ili civilni invalid domovinskog rata IV., V. i VI. grupe
oštećenja organizma.

3. roditelj kojemu je dijete s kojim je živio u obiteljskom domaćinstvu
poginulo u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili je smrtno stradalo
kao žrtva u toj oružanoj agresiji,

4. obitelj s troje djece;

- 25% kad zahtjev podnosi

1. ratni vojni ili civilni invalid domovinskog rata VII., VIII.. IX.
i X. grupe oštećenja organizma,

2. obitelj s dvoje djece."

Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.

Članak 6.

Iza članka 21. dodaje se novi članak koji glasi:

"Članak 21a.

Osobe iz članka 21. stavka 2. ovoga Zakona, oslobođene su plaćanja naknade
i kod izdavanja građevinske dozvole za objekte bespravno izgrađene poslije
1. sijećnja 1995. godine."

Članak 7.

U članku 23. stavak 7. i 10. brišu se.

Dosadašnji stavci 8., 9. i 11. postaju stavci 7., 8. i 9.

Članak 8.

Iza članka 24. dodaje se novo poglavlje: "V. RASPOLAGANJE POLJOPRIVREDNIM
ZEMLJIŠTEM U VLASNIŠTVU DRŽAVE" i članci koji glase:

"Članak 24a.

Poljoprivrednim zemljištem čiji je vlasnik, izuzev onoga koje je ranijim
vlasnicima oduzeto nakon 15. svibnja 1945., Republika Hrvatska raspolaže
prema općim propisima o raspolaganju nekretninama, ako ovim Zakonom nije
drugačije određeno.

Prilikom raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države
osigurava se zaštita i unapređenje gospodarskih, ekoloških i drugih interesa
Republike Hrvatske i njezinih građana

Članak 24b.

Koncesija za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države
može se dati domaćoj i stranoj pravnoj i fizičkoj osobi u svrhu, i to:

- biljne i stočarske proizvodnje na vrijeme od 10 do 30 godina,

- za dugogodišnje nasade na vrijeme od 20 do 40

godina,

- lova i ribarstva na vrijeme od 10 do 30 godina.

Vlada Republike Hrvatske može svojom odlukom odrediti pojedine kategorije
poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države koje ne mogu biti objekt
koncesije.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države za čije je korištenje data
koncesija ne može se davati u zakup ili potkoncesiju.

Članak 24c.

Odluka o koncesiji za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu
države donosi se nakon provedenoga javnog natječaja ili javnog prikupljanja
ponuda

Ministar poljoprivrede i šumarstva propisuje oblik i kriterije za utvrđivanje
visine naknade za koncesiju, kao i početni iznos naknade za koncesiju putem
natječaja ili javnog prikupljanja ponuda.

Članak 24d.

Odluku o raspisivanju javnog natječaja odnosno o javnom prikupljanju
ponuda za dodjelu koncesije donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
Ministarstva poljoprivrede i šumarstva.

Postupak natječaja odnosno prikupljanja ponuda, provodi komisija od
5 članova i tajnik koje imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministre
poljoprivrede i šumarstva.

Stručne poslove u svezi s postupkom natječaja, odnosno prikupljanja
ponuda te pripremanjem odluke o koncesiji obavlja Ministarstvo poljoprivrede
i šumarstva.

Prijedlog odluke o izboru najpovoljnije ponude za koncesiju zasniva
se, osim uvjeta propisanih u članku 4. Zakona o koncesijama, i na programu
iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta priloženog ponudi.

Članak 24e.

Na osnovi odluke o koncesiji ministar poljoprivrede i šumarstva i podnositelj
ponude sklapaju ugovor o koncesiji u pisanom obliku.

Ugovor o koncesiji koji nije sklopljen u pisanom obliku nema pravni
učinak.

Ugovor o koncesiji, između ostalih, osobito sadrži odredbe o:

- klasi, veličini i kulturi poljoprivrednog zemljišta,

- vremenu trajanja koncesije,

- načinu i uvjetima korištenja zemljišta

- obliku, visini i dospjelosti naknade za koncesiju,

- mogućnosti i razlozima otkaza ugovora prije isteka vremena koncesije,

- pravu i razlozima jednostranog raskida ugovora,

- dopustivosti postavljanja gospodarskih objekata, pomoćnih uređaja
i objekata za iskorištavanje zemljišta, ako su u skladu s propisima o prostornom
uređenju i graditeljstvu, te njihovoj pripadnosti po isteku vremena koncesije.

Program iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države
prilaže se ugovoru o koncesiji i čini njegov sastavni dio.

Članak 24f.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva dužno je dostaviti, prije njegova
potpisivanja, nacrt ugovora o koncesiji s odlukom o koncesiji na prethodno
mišljenje javnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske u roku od 15 dana
od dana dnošenja odluke o koncesiji.

Javni pravobranitelj dužan je dati svoje mišljenje u roku od 15 dana
od primitka odluke o koncesiji i nacrta ugovora. U protivnom smatra se
da je njegovo mišljenje opravnoj valjanosti nacrta ugovora potvrdno.

O sklopljenom ugovoru o koncesiji Javno pravobraniteljstvo Republike
Hrvatske daje mišljenje.

Članak 24g.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva može i prije isteka vremena koncesije
otkazati ugovor o koncesiji bez otkaznog roka ili uz primjereni otkazni
rok, ako koncesionar i nakon opomene

- koristi poljoprivredno zemljište u vlasništvu države suprotno ugovoru,

- ne primjenjuje mjere i postupke predviđene propisima o zaštiti i korištenju
poljoprivrednog zemljišta.

Članak 24h.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se dati u zakup domaćoj
i stranoj pz-avnoj i fizičkoj osobi na vrijeme od 3 do 10 godina.

U zakup se može dati poljoprivredno zemljište iz članka 3. stavka 2.
ovoga Zakona, ali najdulje do njegovog vračanja prijašnjem vlasniku.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države dato u zakup ne može se
dati u podzakup.

Članak 24i.

Odredbe iz članka 24c. stavka 1 i 2. ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju
i na zakup poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države

Postupak javnog natječaja odnosno prikupljanja ponuda i odluku o izboru
najpovoljnije ponude provodi Komisija koju pri županiji osniva Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, a u čijem
su sastavu: agronom, geometar, pravnik, poljoprivredni proizvođać i župan
kao predsjednik Komisije.

Stručne poslove za komisiju iz stavka 2. ovoga članka obavlja nadležno
upravno tijelo za imovinskopravne poslove.

Najpovoljnijom ponudom smatra se ona koja sadrži najracionalniji gospodarski
program uz najpovoljnije financijske uvjete.

Članak 24j.

Na osnovi odluke o izboru najpovoljnije ponude župan i podnositelj ponude
sklapaju ugovor o zakupu. Ako se poljoprivredno zemljište u vlasništvu
države nalazi na području dviju ili više županija, ugovor o zakupu sklapa
s podnositeljem ponude ministar poljoprivrede i šumarstva u pisanom obliku.

Odredbe iz članka 24e. stavka 2. i članka 24f. ovoga Zakona odgovarajuće
se primjenjuju i na sklapanje ugovora o zakupu.

Glede prijevremenog otkazivanja ugovora o zakupu odgovarajuće se primjenjuju
odredbe iz članka 24g. ovoga Zakona.

Članak 24k.

Zakupnina je prihod proračuna Republike Hrvatske.

Članak 24l.

Na poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu države može se osnovati služnost
plodouživanja bez naknade, na vrijeme do 30 godina.

Služnost iz stavka 1. ovoga članka može se osnovati u korist socijalno
ugroženih sudionika domovinskog rata, pod uvjetom da su državljani Republike
Hrvatske.

Odluku o osnivanju služnosti donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
Ministarstva rada i socijalne skrbi i Ministarstva obrane.

Vlada Republike Hrvatske će na prijedloge Ministarstva rada i socijalne
skrbi te Ministarstva obrane propisati postupak i kriterije, prema elementima
iz stavka 2. ovoga članka, na osnovi kojih će se utvrđivati osobe u korist
kojih se može osnovati služnost plodouživanja.

Osobe kojima je zemljište dano na besplatno plodouživanje obveznici
su poreza i doprinosa koji terete to zemljište.

Članak 24m.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se prodati i darovati
domaćim pravnim i fizičkim osobama kao i zamijeniti za zemljište u vlasništvu
tih osoba.

Na prodaju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države odgovarajuće
se primjenjuju odredbe ovoga zakona koje se odnose na postupak davanja
zemljišta u zakup putem javnog natječaja.

Vlada Republike Hrvatske može svojom odlukom na prijedlog Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, iznimno u pojedinačnim slučajevima vezanim za
provedbu posebnih zakona (eksproprijaciji, komasaciji i sl.) odobriti zamjenu
poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, kad je Republika Hrvatska
korisnik eksproprijacije, komasacije i sl."

Članak 9.

Dosadašnja poglavlja V., VI. i VII. postaju VI, VII. i VIII.

Članak 10.

U članku 26. stavku 1. točka 6. briše se. Dosadašnje točke 7. i 8 postaju
točke 6. i 7

Članak 11.

U članku 28. stavak 2. briše se. Dosadašnji stavak 3. postaje stavak
2.

Članak 12.

U članku 39. dodaju se stavci 2 i 3 koji glase

"Ministar poljoprivrede i šumarstva donijet će propis iz članka
24c. stavak 2. ovoga Zakona do 30. srpnja 1993. godine.

Vlada Republike Hrvatske propisat će postupak i kriterije iz članka
24. stavak 4 ovoga Zakona do 30. srpnja 1993. godine."

Članak 13.

U članku 42. dodaju se stavci 2. i 3. koji glase

"Pravna osoba nastala pretvorbom društvene pravne osobe iz stavka
1. ovoga članka, dužna je o tome izvijestiti Ministarstvo poljoprivrede
i šumarstva u roku 30 dana od dana obavljene pretvorbe, a radi uređivanja
odnosa u svezi s daljnjim korištenjem poljoprivrednog zemljišta iz stavka
1. ovoga članka po odredbama ovoga Zakona.

Ukoliko pravna osoba nastala pretvorbom društvene pravne osobe iz stavka
1. ovoga članka ne postupi u skladu s odredbom iz stavka 2. ovoga članka
smatra se da protupravno koristi poljoprivredno zemljište."

Članak 14.

U članku 2. stavku 2, članku 13 stavku 1.. članku 15., članku 16. stavku
2. riječi: "skupština općine" i u članku 21. stavku 1. alineja
4. riječi: "općinska skupština" zamjenjuju se riječima: "županijska
skupština odnosno gradska skupština".

U članku 8. stavku 2., Članku 17., članku 18. stavku 1., članku 19.,
članku 21. stavku 2. i u članku 23. stavku 4 riječi: "općinski organ
uprave nadležan za poljoprivredu. Odnosno općinski organ uprave" u
različitim padežima zamjenjuju se riječima: "nadležno upravno tijelo
za poslove poljoprivrede" u odgovarajučim padežima.

U članku 25. stavku 1. riječi: "općinski organ uprave nadležan
za poslove poljoprivredne inspekcije (u daljem tekstu: općinska poljoprivredna
inspekcija)" zamjenjuju se riječima: "nadležno upravno tijelo
za poslove poljoprivredne inspekcije županije odnosno Grada Zagreba (u
daljem tekstu: nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivredne inspekcije)",
a u članku 26. stavku 1. i 2. i članku 27. riječi: "općinska poljoprivredna
inspekcija" zamjenjuju se riječima: "nadležno upravno tijelo
za poslove poljoprivredne inspekcije".

Članak 15.

Odredba članka 1. stavka 3. ovoga Zakona ne odnosi se na strane pravne
i fizičke osobe koje su stekle pravo vlasništva na poljoprivrednom zemljištu
do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Strane fizičke osobe iz neke od država nastalih na teritoriju bivše
SFRJ koje su do dana stupanja na snagu ovoga Zakona stekle u vlasništvo
poljoprivredno zemljište ne mogu tim zemljištem raspolagati i opterečivati
ga.

Vlada Republike Hrvatske na prijedlog zainteresirane osobe može odlučiti
da se određeno poljoprivredno zemljište izuzme od zabrane raspolaganja
i opterečenja.

Pravni posao sklopljen protivno odredbama stavka 2. i 6. ovoga članka
ništav je.

Članak 16.

Do ustroja županijskih upravnih tijela, poslove koje prema odredbama
ovoga Zakona obavljaju ta tijela, obavljat će kao poslove državne uprave
organi uprave iz Članka 86. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi ("Narodne
novine", br. 90/92.) koji su taj posao obavljali prema Zakonu o poljoprivrednom
zemljištu ("Narodne novine", br. 34/91. i 26/93.)

Članak 17.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Uredba o oslobadanju
plaćanja naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta ("Narodne
novine", br. 54/93.) te Odluka o davanju u zakup neobrađenog poljoprivrednog
zemljišta ("Narodne novine", br. 35/93.) .

Članak 18.

Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora Republike
Hrvatske da utvrdi i izda proćišćeni tekst Zakona o poljoprivrednom zemljištu.

Članak 19.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 320-02/93-01/03

Zagreb, 30. srpnja 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 79/1993-1609
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)