## Poslovnik Vlade Republike Hrvatske - pročišćeni tekst

### NN 144/2009 (2.12.2009.), Poslovnik Vlade Republike Hrvatske - pročišćeni tekst

URED ZA ZAKONODAVSTVO VLADE REPUBLIKE HRVATSKE

3517

Na temelju Zaključka Vlade Republike Hrvatske donesenog na sjednici Vlade Republike Hrvatske održanoj 12. studenoga 2009., Ured za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske utvrdio je pročišćeni tekst Poslovnika Vlade Republike Hrvatske.

Pročišćeni tekst Poslovnika Vlade Republike Hrvatske obuhvaća Poslovnik Vlade Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 138/99, 16/00, 36/00 i 105/00), Pročišćeni tekst Poslovnika Vlade Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 107/00) te njegove izmjene i dopune (»Narodne novine« 24/01, 22/05, 68/07, 10/08, 102/09, 107/09 i 140/09), u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 022-03/09-01/08

Urbroj: 50501-09-1057

Zagreb, 1. prosinca 2009.

Predstojnica
Ureda za zakonodavstvo
Vlade Republike Hrvatske
Zdenka Pogarčić, v. r.

POSLOVNIK

VLADE REPUBLIKE HRVATSKE

– pročišćeni tekst -

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Poslovnikom, sukladno Zakonu o Vladi Republike Hvatske, uređuje se ustrojstvo i način rada i odlučivanja Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada).

O primjeni ovog Poslovnika brine se tajnik Vlade, ako ovim Poslovnikom nije drugačije određeno.

Članak 2.

Prvu sjednicu Vlade, u roku od osam dana od dana njenog imenovanja, saziva predsjednik Vlade, ako je nije prethodno sazvao Predsjednik Republike.

Članak 3.

Predsjedniku, potpredsjednicima i ministrima (u daljnjem tekstu: članovi Vlade) izdaje se iskaznica kojom, od dana imenovanja za člana Vlade pa do dana razrješenja ili dana raspuštanja Vlade, dokazuju članstvo u Vladi i prava iz članka 33. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

Nakon razrješenja dužnosti člana Vlade ili nakon raspuštanja Vlade, član Vlade ima pravo zadržati iskaznicu člana Vlade, ali je ne smije koristiti za dokazivanje članstva u Vladi i ostvarivanje bilo kojeg prava koje pripada samo članovima Vlade.

Iskaznica člana Vlade sadrži osobne podatke nužne za dokazivanje istovjetnosti, oznaku dužnosti u Vladi i dan imenovanja za člana Vlade te prikaz prava iz članka 33. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

II. USTROJSTVO

Članak 4.

Vlada, kad je ovlaštena i u granicama svojih ovlasti:

1. donosi uredbe i druge propise;

2. donosi upravne akte;

3. donosi akte u vršenju vlasničkih ovlasti koje ima Republika Hrvatska;

4. donosi akte poslovanja;

5. donosi rješenja o imenovanju i razrješenju dužnosnika i državnih službenika, te članova drugih tijela koje imenuje i razrješava Vlada;

6. daje odgovore na zastupnička pitanja postavljena Vladi;

7. rješava o sukobu nadležnosti između tijela državne uprave;

8. utvrđuje prijedloge zakona i drugih propisa koje donosi Hrvatski sabor i uredbi koje donosi Predsjednik Republike;

9. daje mišljenja na zakone, druge propise i druge akte koje donose druga tijela državne vlasti;

10. donosi ili predlaže propise i druge akte u svezi sklapanja i izvršavanja međunarodnih ugovora;

11. predlaže Hrvatskom saboru davanje vjerodostojnog tumačenja zakona;

12. pokreće postupak pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske i daje, na traženje Ustavnog suda Republike Hrvatske, odgovore u postupcima koji se pred njim vode ako se radi o postupku pokrenutom protiv akta Vlade Republike Hrvatske, a može, na traženje Ustavnog suda, dati i mišljenja u postupcima koji se vode protiv akata drugih tijela državne vlasti;

13. daje upute Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske o pokretanju postupka i postupanju u postupcima pred tijelima sudbene vlasti u kojima je stranka Republika Hrvatska;

14. donosi strategije razvoja gospodarskih ili društvenih djelatnosti kojima utvrđuje stanje i mjere koje treba poduzeti; donosi deklaracije kojima izražava stajališta Vlade Republike Hrvatske o pojedinim pitanjima; daje izvješća u kojima prikazuje stanje u pojedinim područjima; i prijedloge za rješavanje određenih pitanja; donosi rezolucije kojima izražava mišljenja; podnosi prijedloge ili utvrđuje mjere koje treba provoditi; daje preporuke tijelima državne vlasti i tijelima jedinica lokalne samouprave i tijelima jedinica područne (regionalne) samouprave o načinu rješavanja pojedinih pitanja;

15. obavlja i druge poslove iz svog djelokruga sukladno Zakonu i ovom Poslovniku.

Članak 5.

Vlada o pitanjima iz svog djelokruga raspravlja i odlučuje na sjednicama Vlade.

Vlada odlučuje natpolovičnom većinom glasova svih članova Vlade, ako zakonom nije drugačije određeno. U slučaju da su glasovi podijeljeni, odlučuje glas predsjednika Vlade.

a) UŽI KABINET

Članak 6.

Iznimno od odredbe članka 4. ovog Poslovnika, o pitanjima iz djelokruga Vlade može u slučajevima iz članka 17. stavak 1. Zakona o Vladi odlučivati i Uži kabinet Vlade, a njegove odluke potvrđuju se na prvoj sljedećoj sjednici Vlade.

Uži kabinet Vlade obvezno razmatra nacrte sistemskih zakonskih prijedloga i programske materijale, kojima se mijenjaju bitni elementi sustava ili na drugi način utječe na sustav, prije njihovog uvrštavanja u dnevni red sjednice Vlade. Sjednici Užeg kabineta Vlade obvezno je nazočan mjerodavni ministar.

Poticaj za sazivanje sjednice Užeg kabineta iz stavka 2. ovog članka mogu dati resorni potpredsjednik i mjerodavni ministar.

Akte koje donose ministri iz svoje nadležnosti, a kojima se mijenjaju bitni elementi sustava ili na drugi način utječe na sustav, Uži kabinet Vlade razmatra na inicijativu mjerodavnog ministra.

Uži kabinet Vlade ima i ovlasti iz članka 16. stavak 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

Članak 7.

Uži kabinet Vlade čine predsjednik i potpredsjednici Vlade.

Sjednice Užeg kabineta saziva predsjednik Vlade. Na sjednicu Užeg kabineta predsjednik Vlade može pozvati i druge članove Vlade koji mogu sudjelovati u raspravi bez prava odlučivanja.

Uži kabinet odlučuje većinom glasova svih članova Užeg kabineta. U slučaju podijeljenih glasova odlučuje glas predsjednika Vlade.

b) RADNA TIJELA

Članak 8.

Radi davanja mišljenja, prijedloga i stručnih obrazloženja o pitanjima iz djelokruga Vlade, Vlada ovim Poslovnikom osniva svoja stalna radna tijela, a posebnim odlukama može osnivati i povremena radna tijela.

Članak 9.

Stalna radna tijela Vlade jesu:

1. Koordinacija za unutarnju politiku;

2. Koordinacija za društvene djelatnosti i ljudska prava;

3. Koordinacija za regionalni razvoj;

4. Koordinacija za gospodarstvo;

5. Koordinacija za pregovore o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji;

6. Komisija za odnose s vjerskim zajednicama;

7. Kadrovska komisija;

8. Administrativna komisija.

Članak 10.

Stalna radna tijela Vlade iz članka 9. točaka 1., 2., 3. i 4. ovog Poslovnika imaju svoje stručne radne skupine.

Članak 11.

Za obavljanje stručnih poslova Koordinacije za unutarnju politiku, Koordinacije za društvene djelatnosti i ljudska prava, Koordinacije za regionalni razvoj, Kooordinacije za gospodarstvo, te Kadrovske i Administrativne komisije, osnivaju se uredi tih radnih tijela, kao sastavni dio Tajništva Vlade Republike Hrvatske.

Na čelu ureda iz stavka 1. ovog članka je predstojnik ureda – tajnik radnog tijela, kojeg imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog predsjednika radnog tijela Vlade.

Ured iz stavka 1. ovog članka priprema sjednicu stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika, odnosno sjednicu radnog tijela sukladno odredbama ovog Poslovnika, priprema stajališta i prijedloge stručne radne skupine za sjednicu radnog tijela, te stajališta radnog tijela za sjednicu Vlade Republike Hrvatske, izrađuje i prati izvršavanje zaključaka radnog tijela Vlade i Vlade Republike Hrvatske, te obavlja druge stručne poslove koje mu odredi predsjednik radnog tijela i Vlada Republike Hrvatske.

Ured iz stavka 1. ovog članka, za potrebe predsjednika radnog tijela, prikuplja informacije od resornih ministarstava, državnih upravnih organizacija, fondova i drugih tijela iz djelokruga ureda, te ih analizira i stručno obrađuje.

Ostala radna tijela Vlade Republike Hrvatske imaju tajnika kojeg imenuje Vlada Republike Hrvatske i koji za radno tijelo obavlja poslove iz stavka 3. ovog članka.

1. Koordinacije

Članak 12.

Koordinacija za unutarnju politiku razmatra pitanja iz područja političkog i izbornog sustava, unutarnjih poslova, pravosuđa, uprave, lokalne i područne (regionalne) samouprave, obrane, sustava državnih službenika i namještenika, zaštitu prava i interesa pripadnika hrvatskog naroda u drugim državama; angažman Republike Hrvatske u mirovnim misijama, kao i druga pitanja u ovim oblastima, te sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora iz navedenih područja.

Članak 13.

Koordinacija za društvene djelatnosti i ljudska prava razmatra pitanja iz područja kulture, odgoja i obrazovanja, znanosti, informiranja, športa, tehničke kulture, zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja, mirovinskog osiguranja, radnih odnosa, javnih službi, socijalne skrbi i ostalih područja iz društvenih djelatnosti, zaštite i promicanja ljudskih prava u Republici Hrvatskoj, prikuplja podatke o stanju ljudskih prava i prava nacionalnih manjina, skrbi o osobito osjetljivim društvenim skupinama, ocjenjuje stanje ljudskih prava i prava nacionalnih manjina, razmatra prigovore o stanju ljudskih prava koji su upućeni Republici Hrvatskoj od strane međunarodnih organizacija i uspoređuje ih sa stvarnim stanjem, potiče nadležna tijela državne uprave na rješavanje neposrednih problema u pitanjima ljudskih prava, te predlaže Vladi mjere za rješavanje određenih problema i poboljšanje stanja ljudskih prava, te sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora iz navedenih područja.

Koordinacija posebno skrbi o stvaranju uvjeta za obnovu i održivi razvoj komunalne infrastrukture, obnovu obiteljskih kuća i stambeno zbrinjavanje vezano za povratak izbjeglica.

Članak 14.

Koordinacija za regionalni razvoj razmatra pitanja koja se odnose na planiranje i provođenje regionalne razvojne politike i uspostave cjelovitog sustava planiranja, programiranja, upravljanja i financiranja regionalnog razvoja; aktivnosti vezane uz planiranje, programiranje, provedbu, praćenje provedbe i vrednovanje godišnjih i višegodišnjih regionalnih razvojnih programa i projekata koji su namijenjeni razvoju lokalne i područne (regionalne) samouprave; poticanje razvoja područja koja zaostaju za nacionalnim razvojnim prosjekom; razvoj prekogranične, međuregionalne i transnacionalne suradnje; višegodišnje i godišnje strateške i operativne dokumente za korištenje sredstava pretpristupnih fondova Europske unije i ostalih međunarodnih izvora financiranja namijenjenih regionalnom razvoju; sustav upravljanja regionalnim razvojem; provedbu državnih poticajnih mjera i regionalnih razvojnih programa i projekata, te praćenje njihove provedbe i vrednovanje njihovih učinaka.

Koordinacija razmatra i pitanja iz područja poljoprivrede, šumarstva, vodnoga gospodarstva i turizma.

Članak 14a.

Koordinacija za gospodarstvo razmatra pitanja iz područja, industrije, energetike, brodogradnje, rudarstva, obrtništva, zadrugarstva, pomorstva, prometa i veza, prostornog uređenja i graditeljstva, zaštite prirode i okoliša, ugostiteljstva, trgovine, monetarnog sustava, carinskog sustava i carinske politike, zapošljavanja, tržišta rada, financiranja javnih potreba, državnog proračuna i izvanproračunskih fondova, te druga pitanja iz područja financija i gospodarstva, vlasničkih i drugih stvarnih prava, zaštite imovine Republike Hrvatske, imovinsko pravnih poslova, te sklapanja i izvršavanja međunarodnih ugovora iz navedenih područja.

Koordinacija obavlja i poslove makroekonomskih analiza koji uključuju analize svih relevantnih pokazatelja bitnih za stanje i kretanje u gospodarstvu, a osobito: strategijsku i operativnu kontrolu poslovanja; praćenje sustava javnih usluga; ocjenu ekonomičnosti poslovanja; ocjenu ustroja djelatnosti i učinkovitosti; ocjenu planova razvoja; ocjenu odluka o raspolaganju kapitalom, odluka o osnivanju drugih društava, statusne promjene; analizu ekonomskih i pravnih elemenata državnih međunarodnih ugovora; pripremu podloga za zaključivanje kolektivnih ugovora Vlade s ostalim partnerima; praćenje i predlaganje mjera za provedbu politike plaća korisnika sredstava državnog proračna i trgovačkih društava u većinskom vlasništvu države.

Članak 14b.

Koordinacija za pregovore o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji razmatra sva pitanja u vezi s pregovorima o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji; razmatra prijedloge pregovaračkih sajališta prije njihovog upućivanja Nacionalnom odboru, odnosno konačne prijedloge pregovaračkih stajališta prije njihovog upućivanja Vladi Republike Hrvatske na usvajanje.

Koordinacija razmatra prijedloge dokumenata koje su joj uputili nositelji pojedinog poglavlja pregovora – pravne stečevine Europske unije, odnosno mjerila za otvaranje i zatvaranje pregovora u pojedinim poglavljima pregovora, a s ciljem ispunjavanja mjerila za otvaranje odnosno zatvaranje pojedinih poglavlja pregovora – pravne stečevine Euroske unije, te ih upućuje Vladi Republike Hrvatske na usvajanje.

Članak 15.

Komisija za odnose s vjerskim zajednicama razmatra pitanja pravnog položaja i zaštite vjerskih zajednica, osobito pravo vjerskih zajednica na javno obavljanje vjerskih obreda, osnivanje škola, učilišta i drugih zavoda, socijalnih i dobrotvornih ustanova, kao i njihovo pravo da upravljaju njima i u tome uživaju zaštitu i pomoć države, pravo na izdavanje knjiga i drugih publikacija koje služe vjerskoj nastavi ili poduci, odnosno obavljanju vjerskih obreda, pravo na okupljanje radi ostvarivanja vjerskih interesa građana, pravo na civilnu službu u oružanim snagama, prava koja imaju vjerski službenici u sustavu mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, prava koja pripadaju vjerskim zajednicama po međunarodnim ugovorima.

Komisija razmatra i pitanja odnosa između vjerskih zajednica i države, posebice pojedinih tijela državne vlasti, sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora koji se odnose na uređivanje položaja i prava vjerskih zajednica, te predlaže Vladi Republike Hrvatske mjere za rješavanje određenih problema i poboljšanje odnosa s vjerskim zajednicama.

Komisija, po potrebi, osniva potkomisije za razmatranje pojedinih pitanja iz svoga djelokruga.

Članak 16.

Članovi koordinacija jesu ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda, ravnatelji državnih upravnih organizacija, koji upravljaju radom središnjih tijela državne uprave čiji su poslovi u djelokrugu određene koordinacije te druge osobe koje odredi Vlada Republike Hrvatske.

Koordinacijama predsjedavaju potpredsjednici Vlade ili ministri koje odredi Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: predsjednik koordinacije).

Sastav koordinacija iz članaka 12., 13., 14., 14a., 14b. i 15., odnosno njihove članove utvrđuje Vlada Republike Hrvatske.

Članovi stručnih radnih skupina iz članka 10. ovog Poslovnika jesu pomoćnici ministara, odnosno pomoćnici ravnatelja državnih upravnih organizacija i drugi državni službenici koje odredi ministar, državni tajnik središnjega državnog ureda, odnosno ravnatelj državne upravne organizacije koji je član koordinacije čija je to stručna radna skupina.

Stručnim radnim skupinama iz stavka 4. ovog članka predsjedava predstojnik Ureda – tajnik radnog tijela.

Članak 17.

Sjednicu koordinacije saziva, predlaže i utvrđuje dnevni red sjednice, njome predsjedava, predlaže i potpisuje zaključke predsjednik koordinacije.

U slučaju spriječenosti predsjednika koordinacije njegove ovlasti ima ministar kojeg odredi predsjednik koordinacije.

O pitanjima koja ne zahtijevaju raspravu odnosno donošenje odluka od strane Vlade, koordinacija donosi zaključke kojima izražava svoja stajališta, upute i prijedloge.

Sjednicu stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika saziva, predlaže i utvrđuje dnevni red sjednice, te predlaže stajališta i prijedloge, predstojnik ureda – tajnik radnog tijela.

Članak 18.

Sjednice koordinacija održavaju se po potrebi, a u pravilu jednom tjedno.

Pisani poziv za sjednicu s prijedlogom dnevnog reda i materijalima za raspravu dostavlja se članovima koordinacije i drugim osobama koje se pozivaju da sudjeluju u radu sjednice, najkasnije pet dana prije održavanja sjednice.

Na dnevni red sjednice koordinacije mogu biti uvršteni materijali koji su pripremljeni za odlučivanje. Pod materijalima pripremljenim za odlučivanje smatraju se materijali dostavljeni i pripremljeni sukladno odredbi članka 28. ovog Poslovnika.

Predsjednik koordinacije, samo iznimno i u osobito opravdanim i hitnim slučajevima, može odlučiti da se sjednica dopuni točkom dnevnog reda i materijalima koji nisu bili dostavljeni sukladno odredbi članka 27. ovog Poslovnika.

Sjednice stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika održavaju se prije sjednice koordinacije čija je to stručna radna skupina.

Pisani poziv na sjednicu stručne radne skupine s prijedlogom dnevnog reda i materijalima za raspravu dostavlja se ministru, državnom tajniku središnjega državnog ureda, odnosno ravnatelju državne upravne organizacije koji je član koordinacije čija je to stručna radna skupina i koji određuje koje će osobe iz ministarstva, odnosno državne upravne organizacije biti nazočne na sjednici stručne radne skupine. Pisani poziv i materijali dostavljaju se najmanje tri dana prije održavanja sjednice stručne radne skupine.

Na dnevni red sjednice stručne radne skupine mogu biti uvršteni materijali koji su pripremljeni za odlučivanje sukladno odredbama članka 27. i 27a. ovog Poslovnika.

Predstojnik ureda – tajnik radnog tijela, samo iznimno i u osobito opravdanim i hitnim slučajevima, te po prethodnom dogovoru s predsjednikom koordinacije, može odlučiti da se sjednica stručne radne skupine dopuni točkom dnevnog reda i materijalima koji nisu bili dostavljeni sukladno odredbi članka 27. ovog Poslovnika.

Članak 19.

Sjednicama koordinacija obvezno prisustvuju ministri koji su članovi koordinacije ili državni tajnik ili pomoćinik ministra kojeg odredi ministar, državni tajnici središnjih državnih ureda ili njihovi zamjenici odnosno ravnatelji državnih upravnih organizacija.

Smatra se da, državni tajnik kojeg odredi ministar, ukoliko je umjesto ministra nazočan sjednici koordinacije, ima sve ovlasti izjašnjavati se i glasati o pitanjima o kojima se raspravlja na sjednici.

U radu koordinacije obavezno sudjeluju predstavnik Ureda za zakonodavstvo i predstavnik Ministarstva financija, ako ministar financija nije član koordinacije prema odredbi članka 16. stavka 1. ovog Poslovnika.

Predsjednik koordinacije odlučuje o pozivanju na sjednicu i predstavnika drugih tijela ili službi Vlade Republike Hrvatske.

Kada koordinacija raspravlja o pitanju od osobitog značaja za interese udruga (sindikata, poslodavaca, gospodarske i druge udruge), pravne osobe s javnim ovlastima, kao i pravne osobe u vlasništvu ili u pretežnom vlasništvu Republike Hrvatske odnosno koje obavljaju poslove od interesa za Republiku Hrvatsku, na sjednici koordinacije mogu se pozvati njihovi predstavnici.

Radi davanja stručnih mišljenja na sjednicu koordinacije mogu se pozvati istaknuti stručnjaci iz određenih područja.

U radu stručnih radnih skupina iz članka 10. ovog Poslovnika obvezno sudjeluje predstavnik Ureda za zakonodavstvo i predstavnik Ministarstva financija.

Članak 20.

Svaka koordinacija može raspravljati i pitanja iz djelokruga druge koordinacije.

Ako su u slučaju iz stavka 1. ovog članka utvrđeni različiti stavovi koordinacija, Uži kabinet će odlučiti koji od prihvaćenih stavova predlaže Vladi.

Članak 21.

Sjednice koordinacije zatvorene su za javnost, osim ako drugačije odluči predsjednik koordinacije.

Sjednice koordinacije ne snimaju se tonski.

O radu sjednice koordinacije vodi se skraćeni zapisnik – zabilješka, a o svakom pitanju iz dnevnog reda koordinacije donosi se zaključak koji sadrži stajališta i prijedloge koordinacije Vladi Republike Hrvatske.

Sjednice stručnih radnih skupina iz članka 10. ovog Poslovnika zatvorene su za javnost i ne snimaju se tonski.

Stručne radne skupine o svakom pitanju iz dnevnog reda sjednice utvrđuju svoje stajalište i prijedlog za onu koordinaciju čija je to stručna radna skupina.

Stajališta i prijedloge stručne radne skupine ured radnog tijela formulira u pisanom obliku kao nacrt zaključka koordinacije iz stavka 3. ovog članka i dostavlja ga za sjednicu koordinacije.

2. Kadrovska komisija

Članak 22.

Kadrovska komisija utvrđuje prijedloge za imenovanje i razrješenje dužnosnika i državnih službenika te članova drugih tijela koje imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske, određuje plaće državnim dužnosnicima kada je zakonom propisano da ih određuje nadležno tijelo Vlade Republike Hrvatske i utvrđuje prijedloge rješenja o plaćama dužnosnika i državnih službenika kojima plaće utvrđuje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 23.

Kadrovsku komisiju čine svi članovi Vlade Republike Hrvatske, a predsjednik Kadrovske komisije je predsjednik Vlade Republike Hrvatske.

Sjednicu Kadrovske komisije saziva, predlaže i utvrđuje dnevni red sjednice, njome predsjeda i predlaže njene zaključke predsjednik Vlade.

Predsjednik Vlade odlučuje da li će na sjednicu pozvati predstavnike drugih tijela državne vlasti i predstavnike stručnih službi Vlade.

3. Administrativna komisija

Članak 24.

Administrativna komisija provodi postupak i rješava o pravima bivših političkih zatvorenika sukladno odredbama Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika, provodi postupak dodjele stalne novčane nadoknade zaslužnim osobama sukladno odredbama Zakona o dodjeljivanju stalnih novčanih naknada zaslužnim osobama, te obavlja druge poslove koji su joj povjereni drugim propisima.

Sastav Administrativne komisije odnosno njene članove utvrđuje Vlada.

Članak 25.

Na sazivanje Kadrovske i Administrativne komisije, utvrđivanje dnevnog reda i prisustvovanje Komisiji odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovog Poslovnika koje se odnose na rad koordinacija.

III. NAČIN RADA I ODLUČIVANJA

1. Priprema materijala

Članak 26.

Ministarstva, središnji državni uredi i državne upravne organizacije (u daljnjem tekstu: središnja tijela državne uprave) moraju, kada u praćenju stanja u okviru svog djelokruga ocijene da je potrebno, predložiti Vladi donošenje zakona, propisa ili drugog akta.

Uredi državne uprave u županijama i upravna tijela Grada Zagreba, u okviru praćenja stanja u upravnim područjima za koja su ustrojeni, mogu kad ocijene da je potrebno predložiti donošenje zakona ili drugog propisa ili drugog akta, o svom stajalištu obavijestiti Vladu i nadležno ministarstvo.

Vlada zaključkom zadužuje ministarstva i druga središnja tijela državne uprave da u pitanjima iz svog djelokruga pripreme prijedloge zakona i drugih propisa te drugih akata, koje Vlada predlaže za donošenje Hrvatskom saboru i Predsjedniku Republike ili ih sama donosi, određujući osnovna pitanja koja se trebaju tim propisima i aktima urediti i rokove za njihovu izradu.

Vlada može zadužiti svoje radno tijelo, Ured za zakonodavstvo ili drugu svoju stručnu službu da pripremi prijedloge zakona i drugih propisa, te drugih akata.

Članak 27.

Prijedlozi uredbi i drugih propisa koje donosi Vlada dostavljaju se u obliku pravnih odredbi, a prijedlozi drugih akata (strategije, deklaracije, izvješća, rezolucije i sl.) moraju sadržavati prikaz svih pitanja potrebnih za raspravu i odlučivanje o njima kao i prijedlog zaključka ili drugog akta čije se donošenje predlaže Vladi.

Uz prijedloge akata iz stavka 1. ovog članka, predlagatelj je dužan dostaviti i kratak sažetak njihovog sadržaja.

Nacrti prijedloga zakona i drugih propisa te akata koje Vlada predlaže za donošenje Hrvatskom saboru moraju sadržavati sve sastojke propisane Poslovnikom Hrvatskog sabora, a prijedlozi uredbi koje Vlada predlaže za donošenje Predsjedniku Republike moraju biti sačinjeni u obliku pravnih odredbi s obrazloženjem.

Uz nacrte prijedloga zakona i drugih propisa moraju biti priložena mišljenja Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva financija i Ministarstva za europske integracije, te drugih središnjih tijela državne uprave u čiji djelokrug ulaze pitanja koja se uređuju ovim prijedlozima. Isto vrijedi i za izvješća, informacije i slične materijale, ako sadrže prijedloge zaključaka kojima se određuju obveze tijelima državne uprave ili stvaraju financijske obveze.

Ministarstva, središnji državni uredi i državne upravne organizacije dužne su, u pravilu, u pripremi prijedloga i mišljenja za Vladu Republike Hrvatske uputiti ih na mišljenje strukovnim udruženjima i udrugama u čiji djelokrug spadaju pitanja koja su predmet tih prijedloga i mišljenja.

Predlagatelj materijala iz stavka 4. ovog članka dužan je Vladi dostaviti materijal usklađen sa svim pribavljenim primjedbama za koje je ocijenio da ih može prihvatiti. Uz osnovni materijal dužan je pribaviti mišljenja Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva financija i Ministarstva za europske integracije, te drugih središnjih tijela državne uprave u čiji djelokrug ulaze pitanja koja se uređuju tim materijalima. Uz to, dužan je, za primjedbe koje nije prihvatio, dostaviti pisano očitovanje o razlozima za to.

Prijedloge, odnosno mišljenja, koja ministarstva, središnji državni uredi ili državne upravne organizacije dostavljaju Vladi Republike Hrvatske, potpisuje ministar ili državni tajnik kojeg odredi ministar, državni tajnik središnjega državnog ureda ili njegov zamjenik odnosno ravnatelj državne upravne organizacije ili njegov zamjenik.

Uz sve materijale koji se dostavljaju Vladi obvezno se dostavlja i elektronski zapis materijala.

Svaki akt i drugi materijal određenog stupnja povjerljivosti mora imati oznaku povjerljivosti, sukladno propisima o zaštiti tajnosti podataka.

Uz materijale koji sadrže tekstove međunarodnih ugovora, ako niti jedan od jezika izvornika nije hrvatski jezik, međunarodni ugovor dostavlja se na jednom od jezika izvornika i u prijevodu na hrvatski jezik.

Članak 27a.

Uz prijedloge uredbi, drugih propisa i akata planiranja (projekata, planova, programa, strategija, politika i sl.) koje donosi Vlada, te uz prijedloge zakona i akata planiranja koje Vlada predlaže na donošenje Hrvatskom saboru, središnja tijela državne uprave i stručne službe Vlade dužni su priložiti Iskaz o okvirnoj procjeni učinka propisa i Iskaz o procjeni fiskalnog učinka.

Iskaz o okvirnoj procjeni učinka propisa središnja tijela državne uprave i stručne službe Vlade obavezno dostavljaju nadležnom tijelu za koordinaciju sustava procjene učinka propisa na mišljenje, prije izrade nacrta prijedloga iz stavka 1. ovoga članka.

Iskaz o procjeni fiskalnog učinka središnja tijela državne uprave i stručne službe Vlade obavezno dostavljaju na mišljenje Ministarstvu financija, prije podnošenja prijedloga iz stavka 1. ovoga članka Vladi.

Ako je potrebno prema mišljenju iz stavka 2. ovoga članka, središnja tijela državne uprave i stručne službe Vlade pripremaju i podnose Vladi, uz prijedloge iz stavka 1. ovoga članka, i sljedeće iskaze: Iskaz o procjeni učinka na gospodarstvo, uključujući, ako je potrebno, procjenu financijskog učinka, Iskaz o procjeni socijalnog učinka, odnosno Iskaz o procjeni ekološkoga učinka.

Prije podnošenja Vladi, te ako je njihova priprema potrebna prema mišljenju iz stavka 2. ovoga članka, sljedeći iskazi o procjeni učinka obavezno se dostavljaju na mišljenje sljedećim nadležnim središnjim tijelima državne uprave: Iskaz o procjeni učinka na gospodarstvo – Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva, uključujući, ako je potrebno, procjenu financijskog učinka – Ministarstvu financija, Iskaz o procjeni socijalnoga učinka – Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, te Iskaz o procjeni ekološkoga učinka – Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. Vlada posebnom odlukom propisuje obrazac standardne metodologije na kojem se podnose iskazi iz stavaka 1. i 4. ovoga članka.

Članak 27b.

Središnja tijela državne uprave koja izrađuju prijedloge propisa i akata planiranja dužna su Vladi dostaviti iskaze iz članka 27a. ovoga Poslovnika, usklađene s mišljenjem nadležnog tijela za koordinaciju sustava procjene učinka propisa i nadležnih središnjih tijela državne uprave, iz članka 27a. ovog Poslovnika, za koje ocijene da ih mogu prihvatiti.

U slučaju neslaganja u pogledu bilo kojega dijela Iskaza između središnjeg tijela državne uprave koje izrađuje prijedlog i nadležnog tijela za koordinaciju sustava procjene učinka propisa ili nadležnoga središnjega tijela državne uprave, središnje tijelo državne uprave koje izrađuje prijedlog prilaže uz iskaz očitovanje u kojem navodi područja neslaganja te razloge neslaganja.

Vlada odnosno njezina stalna radna tijela ne razmatraju prijedloge propisa i akata poslovanja iz članka 27a. ovoga Poslovnika uz koje nisu priloženi potrebni iskazi. Iznimno od stavka 3. ovoga članka, Vlada, odnosno stalno radno tijelo Vlade, može na prijedlog predsjednika Vlade, bez priloženih iskaza, odnosno potrebnih iskaza, razmatrati pojedine prijedloge za koje ocijeni da su od takove važnosti i hitnosti da se njihovo razmatranje ne smije odlagati.

Razlozi za hitnost iz stavka 4. ovoga članka moraju biti pisano obrazloženi od strane predlagatelja.

Članak 28.

Po prijemu materijala koji se dostavljaju Vladi radi njihovog raspravljanja ili donošenja na sjednici Vlade, tajnik Vlade ocjenjuje da li se radi o materijalima koji prethodno trebaju biti raspravljeni na sjednicama koordinacija, i da li su, kada se radi o materijalima koje dostavljaju središnja tijela državne uprave, te stručne službe Vlade, sačinjeni sukladno odredbi članaka 27. i 27a. ovog Poslovnika.

Ako tajnik Vlade ocijeni da su prijedlozi zakona i drugih propisa ili drugih akata sačinjeni sukladno odredbi članaka 27.i 27a. ovog Poslovnika ili imaju manje nedostatke koji ne sprječavaju raspravu o njima, dostavit će ih tajnicima koordinacija radi uvrštenja u dnevni red sjednice stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika i sjednice koordinacije.

U slučajevima kada tajnik Vlade ocijeni da prijedlozi zakona i drugih propisa ili drugih akata nisu sačinjeni sukladno odredbi članaka 27. i 27a. ovog Poslovnika, vratit će ih predlagatelju radi dorade s odgovarajućom uputom.

Materijali koji su pripremljeni i dostavljeni za raspravu u skladu s odredbom članaka 27. i 27a. ovog Poslovnika uvrštavaju se u dnevni red prve sjednice stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika, odnosno prve sjednice koordinacije, ako drugačije ne odluči predsjednik koordinacije.

Tajnik Vlade pozvat će nadležna tijela državne uprave da pripreme odgovor na zastupničko pitanje, vodeći računa o roku davanja odgovora prema odredbama Poslovnika Hrvatskog sabora.

2. Sazivanje sjednica

Članak 29.

Sjednice Vlade saziva predsjednik Vlade, predlaže dnevni red, predsjeda sjednicama, te potpisuje akte koje ona donosi.

Predsjednika Vlade Republike Hrvatske u sazivanju sjednica Vlade, predsjedanju sjednicama Vlade i potpisivanju akata koji su doneseni na sjednicama Vlade kojima nije nazočan predsjednik Vlade, zamjenjuje potpredsjednik kojeg ovlasti predsjednik Vlade.

Članak 30.

Pisani poziv za sjednicu Vlade s prijedlogom dnevnog reda i materijalima koji sadrže stajališta i prijedloge koordinacija, tajnik Vlade upućuje članovima Vlade tjedan dana prije održavanja sjednice.

Ako materijal za pojedinu točku dnevnog reda ima više od 15 stranica teksta, članovima Vlade dostavlja se samo sažetak tog materijala koji je predlagatelj pripremio u skladu s odredbom članka 27. stavak 2. ovog Poslovnika, uz napomenu da se cjeloviti materijal može dobiti na uvid u Tajništvu Vlade. Ako se radi o nacrtu prijedloga zakona ili o prijedlogu propisa koji donosi Vlada, članovima Vlade materijal se dostavlja u cijelosti, bez obzira na broj stranica.

Pisani poziv za sjednicu Vlade s prijedlogom dnevnog reda i materijalima iz stavka 1. ovoga članka upućuje se i predstojniku Ureda za zakonodavstvo i predstojniku Ureda za odnose s javnošću.

Pisani poziv za sjednicu Vlade upućuje se čelnicima drugih tijela državne uprave, te im se dostavlja materijal za odgovarajuću točku dnevnog reda radi koje prisustvuju sjednici Vlade.

Pisani poziv za sjednicu Vlade upućuje se i drugim osobama za koje to odredi predsjednik Vlade ili Uži kabinet.

Materijali koji su označeni stupnjem povjerljivosti »državna tajna« dostavljaju se samo članovima Vlade u zatvorenim omotnicama na kojima je označen stupanj povjerljivosti i redni broj materijala. Članovi Vlade po završetku sjednice dužni su materijal vratiti tajniku Vlade.

Članak 31.

U radu sjednice Vlade sudjeluje predstojnik Ureda za zakonodavstvo i predstojnik Ureda za odnose s javnošću.

Čelnici drugih tijela državne uprave i druge osobe pozvane na sjednicu Vlade mogu sudjelovati u radu na sjednici Vlade samo u pitanjima radi kojih su pozvani na sjednicu.

Članak 32.

U dnevni red sjednice unose se pitanja koja su raspravile nadležne koordinacije.

Prilikom utvrđivanja dnevnog reda predsjednik i drugi članovi Vlade mogu predložiti izmjene i dopune dnevnog reda.

Predsjednik Vlade može predložiti da se u dnevni red sjednice unese i pitanje koje nije raspravljeno u nadležnim koordinacijama. Predsjednik Vlade može predložiti da se u dnevni red unese i pitanje o kome ne postoje pisani materijali i koje će se raspraviti na osnovi usmenog prikaza nadležnog člana Vlade.

3. Sjednica

Članak 33.

Sjednici Vlade, uz članove Vlade, mogu prisustvovati samo pozvane osobe.

S dijela sjednice koji je zatvoren za javnost, Vlada može isključiti pozvane osobe.

Članak 34.

U radu sjednice Vlade s pravom odlučivanja sudjeluju samo članovi Vlade.

Vlada ne može odlučivati ako na sjednici Vlade nije nazočna većina članova Vlade.

Predsjednik Vlade ili Uži kabinet mogu odlučiti da se sjednica Vlade održi i bez nazočnosti većine članova Vlade s tim da odsutni članovi Vlade glasuju putem telefona ili telefaksom, odnosno elektroničkom poštom.

Odluka Vlade donesena sukladno stavku 3. ovoga članka, potvrđuje se na idućoj sjednici Vlade prilikom usvajanja zapisnika.

Članak 35.

U radu sjednice Vlade, umjesto odsutnog ili spriječenog ministra, može sudjelovati državni tajnik kojeg odredi ministar, a iznimno, uz odobrenje predsjednika Vlade, pomoćnik ministra kojeg odredi ministar.

Članak 36.

Sjednice Vlade održavaju se u pravilu jednom tjedno, na dan koji odredi predsjednik Vlade.

Članovi Vlade koji ne mogu biti nazočni na sjednici, dužni su o tome odmah, a najkasnije po saznanju za dan i vrijeme održavanja sjednice, obavijestiti tajnika Vlade koji o tome obavještava predsjednika Vlade. Predsjednik Vlade ima pravo zahtijevati od člana Vlade da prisustvuje sjednici Vlade, osim ako se radi o osobito opravdanim razlozima, čiju opravdanost on ocjenjuje.

Članak 37.

Sjednice Vlade označavaju se rednim brojem koji označava broj sjednica u mandatu Vlade i rednim brojem koji označava broj sjednica u tekućoj godini.

O radu na sjednici vodi se zapisnik, a sjednice Vlade se i tonski snimaju.

Zapisnik se označava rednim brojevima kao i sjednice Vlade, te sadrži datum održavanja sjednice, oznaku tko je predsjedavao sjednicom, vrijeme kada je sjednica započela i kada je završila, popis nazočnih i odsutnih članova Vlade, popis ostalih osoba nazočnih na sjednici Vlade, dnevni red, popis točaka skinutih s dnevnog reda i akte Vlade donesene po svakoj točki dnevnog reda.

Zapisnik potpisuju predsjednik Vlade i tajnik Vlade.

Zapisnici se uvezuju za tekuću godinu i čuvaju trajno.

Za čuvanje zapisnika i tonskih zapisa sjednica Vlade odgovoran je tajnik Vlade.

Pravo na uvid u zapisnik dijela sjednice koji je održan bez prisustva javnosti i pravo korištenja njegovog sadržaja imaju članovi Vlade, a druge osobe samo ako im to odobri tajnik Vlade.

Članak 38.

Zapisnik sa sjednice Vlade, Vlada usvaja na jednoj od sljedećih sjednica, na zatvorenom dijelu sjednice Vlade. Članovi Vlade imaju pravo stavljanja primjedbi na zapisnik. Ostale osobe koje su sudjelovale u radu sjednice Vlade imaju pravo da im se dostavi izvod iz zapisnika u dijelu koji se odnosi na njihovo sudjelovanje u radu sjednice Vlade i imaju pravo dostaviti pisane primjedbe tajniku Vlade.

O primjedbama stavljenim na zapisnik odlučuje se prilikom usvajanja zapisnika.

Članak 39.

Nakon usvajanja zapisnika prethodne sjednice, predsjednik Vlade stavlja na glasanje dnevni red sjednice Vlade.

Predsjednik Vlade može i tijekom sjednice Vlade predlagati izmjene ili dopune dnevnog reda sjednice.

Članak 40.

O svakom predmetu dnevnog reda sjednice vodi se rasprava i donosi odgovarajući akt.

Raspravu vodi i akt predlaže predsjednik Vlade.

Nakon što predsjednik Vlade zaključi raspravu i predloži akt, ne može se više voditi rasprava, osim ako to, izuzetno, ne dozvoli predsjednik Vlade.

Članak 41.

Na početku rasprave o predmetu dnevnog reda kratko obrazloženje daje član Vlade ili predstavnik tijela koje je stručni nositelj izrade materijala o kome se raspravlja. Nakon ovog obrazloženja predsjednici koordinacija koje su raspravile materijal mogu i usmeno iznijeti stajališta koordinacija, nakon čega se za raspravu mogu javiti članovi Vlade.

Članak 42.

Nakon dovršetka rasprave i donošenja zaključka ili drugog akta o predmetu dnevnog reda, Vlada može ovlastiti Uži kabinet da nakon sjednice Vlade dodatno razmotri predmet rasprave i doneseni zaključak ili drugi akt. Uži kabinet može zatražiti da se o ovakovom predmetu ponovo otvori rasprava na sljedećoj sjednici.

Vlada može ovlastiti Ured za zakonodavstvo i tijelo državne uprave koje je bilo stručni nositelj izrade materijala da pravno uobliče ili izvrše odgovarajuće normativne popravke materijala u skladu sa zaključkom Vlade.

Članak 43.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ od predsjednika Vlade. Predsjednik Vlade riječ daje prema redoslijedu prijavljivanja za raspravu, o čemu ga obavještava tajnik Vlade.

Predsjednik Vlade ne može odbiti dati riječ članu Vlade, osim ako je član Vlade već raspravljao a predsjednik Vlade ocijeni da nema potrebe za ponovnim raspravljanjem, osim ako član Vlade želi odgovoriti na raspravu nekog drugog člana Vlade. Predsjednik Vlade može člana Vlade ili drugu osobu kojoj je dao riječ, opomenuti ili prekinuti u govoru, pa i oduzeti riječ, ukoliko svojom raspravom značajnije izlazi iz predmeta o kome se raspravlja.

Članak 44.

Predstojnik Ureda za zakonodavstvo može se prijaviti za sudjelovanje u raspravi ako iz materijala ili iz rasprave ocijeni da je prijedlog predloženog akta u suprotnosti s Ustavom Republike Hrvatske ili zakonom, a ima pravo upozoriti i na odnos nekog pitanja prema pravnom sustavu Republike Hrvatske. Druge osobe koje prisustvuju sjednici Vlade mogu sudjelovati u raspravi kad im to dozvoli predsjednik Vlade.

Članak 45.

Nakon dovršetka rasprave po dnevnom redu, predsjednik Vlade može otvoriti točku dnevnog reda u kojoj članovi Vlade mogu iznositi informacije, stavljati prijedloge ili postavljati pitanja u stvarima koje nisu bile predmet dnevnog reda.

4. Objava propisa i drugih akata Vlade

Članak 46.

Uredbe i druge akte koji se objavljuju temeljem propisa ili temeljem zaključka Vlade, nakon potpisa od strane predsjednika Vlade, tajnik Vlade dostavlja glavnom uredniku službenog lista Republike Hrvatske »Narodne novine«, radi njihove objave.

Tajnik Vlade je ovlašten dati ispravke uredbi i drugih akata objavljenih u »Narodnim novinama«, ako se radi o pogrešci u objavljenom tekstu u odnosu na izvorni tekst. Ispravak tiskarskih pogrešaka daje glavni urednik »Narodnih novina«.

5. Predstavljanje Vlade u radu drugih tijela

Članak 47.

Kada Vlada utvrđuje prijedlog zakona ili drugog propisa ili drugog akta kojeg predlaže za donošenje Hrvatskom saboru, određuje svog predstavnika koji će u Hrvatskom saboru i njegovim radnim tijelima sudjelovati u raspravi o prijedlogu zakona ili drugog propisa ili drugog akta.

Vlada određuje i svoje predstavnike koji će u Hrvatskom saboru i njegovim radnim tijelima sudjelovati u raspravi o prijedlogu zakona ili drugog propisa ili drugog akta kada ovlašteni predlagač nije Vlada Republike Hrvatske, odnosno koji će sudjelovati u raspravi o bilo kom drugom pitanju u ime Vlade Republike Hrvatske.

Kada u raspravi u Hrvatskom saboru i njegovim radnim tijelima sudjeluje predsjednik Vlade ili potpredsjednici Vlade, drugi ovlašteni predstavnici Vlade ne mogu sudjelovati u raspravi bez izričitog odobrenja predsjednika Vlade odnosno potpredsjednika Vlade, niti mogu iznositi drugačija shvaćanja nego što su ih iznijeli predsjednik Vlade ili potpredsjednici Vlade.

Vlada određuje i svoje predstavnike koji će sudjelovati u radu političkih, sindikalnih, znanstvenih, stručnih i sličnih skupova. Ovu ovlast u dane kada se ne održava sjednica Vlade imaju predsjednik Vlade ili Uži kabinet.

IV. JAVNOST RADA

Članak 48.

Sjednici Vlade otvorenoj za javnost mogu prisustvovati predstavnici sredstava javnog priopćavanja koji su dobili odobrenje (akreditaciju) koju izdaje Ured za odnose s javnošću. Njima se dostavlja i dnevni red dijela sjednice otvorenog za javnost s materijalima.

Vlada može i tijekom sjednice otvorene za javnost odlučiti da se s rasprave o pojedinim pitanjima iz dnevnog reda isključi prisustvo predstavnika sredstava javnog priopćavanja.

O radu sjednice zatvorene za javnost Ured za odnose s javnošću izdaje priopćenje predstavnicima sredstava javnog priopćavanja najkasnije u roku od sat vremena nakon završetka sjednice, osim ako Vlada odluči da se o nekom pitanju ne obavještava javnost.

Ured za odnose s javnošću izdaje predstavnicima sredstava javnog priopćavanja priopćenja i o drugim pitanjima iz rada Vlade Republike Hrvatske, kada tako odluči Vlada ili Uži kabinet Vlade.

Članak 49.

Tajnik Vlade osigurava uvjete (prostorne i druge) radi omogućavanja rada predstavnika sredstava javnog priopćavanja.

Ured za odnose s javnošću može oduzeti odobrenje (akreditaciju) predstavniku sredstva javnog priopćavanja, koji svojim ponašanjem remeti rad Vlade ili netočno i neistinito prikazuje podatke iz materijala za sjednice Vlade ili raspravu na sjednicama Vlade.

Članak 50.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju se oni materijali koji su u skladu s posebnim propisima označeni kao službena, vojna, ili državna tajna.

V. ODNOSI VLADE

a) Odnosi s Hrvatskim saborom

Članak 51.

Vlada odnose s Hrvatskim saborom uspostavlja i provodi sukladno Ustavu Republike Hrvatske, Zakonu o Vladi Republike Hrvatske i Poslovniku Hrvatskog sabora.

b) Odnosi s drugim tijelima i osobama

Članak 52.

Vlada odnose s drugim tijelima državne vlasti, tijelima jedinica područne (regionalne) samouprave, tijelima jedinica lokalne samouprave, političkim strankama, sindikatima i drugim udrugama, i drugim osobama uspostavlja i provodi u pravilu preko nadležnih ministarstava ili na način propisan posebnim zakonima.

Ostalo, NN 144/2009-3517