## Pravilnik o postupku homologacije vozila na dva ili tri kotača s obzirom na najveću brzinu, najveći zaokretni moment i najveću snagu motora TPV 211 (Izdanje 00)

### NN 152/2005 (27.12.2005.), Pravilnik o postupku homologacije vozila na dva ili tri kotača s obzirom na najveću brzinu, najveći zaokretni moment i najveću snagu motora TPV 211 (Izdanje 00)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**2958**

Temeljem članka 275. stavak 3. Zakona o
sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine« broj 105/04) ravnatelj Državnog
zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE VOZILANA DVA ILI TRI KOTAČA S OBZIROMNA NAJVEĆU BRZINU, NAJVEĆI ZAKRETNI MOMENT I NAJVEĆU SNAGU MOTORATPV 211 (IZDANJE 00)\*

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom uređuje postupak homologacije vozila na dva ili tri kotača kategorije L(1) s
obzirom na najveću brzinu, najveći zakretni moment i najveću snagu motora.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi u postupku homologacije
navedeni su u prilozima I. i II. ovoga Pravilnika, koji čine njegov sastavni
dio, a postupak homologacije u člancima 7. – 9.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila na dva
ili tri kotača.

Članak 3.

Tijelo nadležno za homologaciju
u smislu odredaba ovoga pravilnika je Državni zavod za mjeriteljstvo (u
daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela za tip motornog vozila
na dva ili tri kotača s obzirom na najveću konstrukcijsku brzinu, najveći
zakretni moment ili najveću nazivnu snagu motora, ako taj tip vozila
zadovoljava zahtjeve iz Priloga II.

Obrasci odgovarajućih certifikata o homologaciji prikazani su u Dodatku 3. Priloga I., odnosno
u dodacima 1, 2 i 3 Priloga

II.

Članak 5.

Vozila na dva ili tri kotača s obzirom na
najveću konstrukcijsku brzinu, najveći zakretni moment ili najveću snagu motora
mogu se homologirati te uvoziti i stavljati na
tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za
obavljanje poslova tehničke službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:

–
da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 o osposobljenosti ispitnih
laboratorija za područje ispitivanja prema zahtjevima ovoga pravilnika

–
da može dokazati poznavanje metoda ispitivanja danih u Prilozima II. i III.

–
da ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme VII/1 strojarskoga smjera.

Članak 7.

Ovaj se Pravilnik objavljuje u »Narodnim
novinama«, a stupa na snagu danom prijema Republike Hrvatske u punopravno
članstvo Europske unije.

Klasa:
011-02/05-03/19

Urbroj: 558-04/12-05-1

Zagreb,
8. prosinca 2005.

Ravnatelj

Državnog zavoda za mjeriteljstvo

**dr****. sc. Marijan Andrašec, dipl. ing**., v. r.

PRILOG I.

ZAHTJEVI KOJI SE ODNOSE
NA POSTUPAK MJERENJA NAJVEĆE KONSTRUKCIJSKE BRZINE

1.
Zahtjevi

1.1.      Najveća
konstrukcijska brzina vozila mjeri se prema zahtjevima propisanim u nastavku.

2.
Priprema vozila.

2.1.      Vozilo mora biti
čisto, a raditi moraju samo oni dodatni uređaji koji su potrebni za odvijanje
ispitivanja.

2.2.      Dovod goriva i
postavke paljenja, viskozitet maziva za dijelove u
gibanju, i tlak u gumama moraju biti podešeni prema zahtjevima proizvođača.

2.3.      Motor, mjenjač i
gume moraju se adekvatno uhodati u skladu sa zahtjevima proizvođača.

2.4.      Prije ispitivanja
svi dijelovi moraju biti u termički stabilnom stanju na njihovoj normalnoj
radnoj temperaturi.

2.5.      Vozilo predano na
ispitivanje mora imati masu neopterećenog vozila spremnog za vožnju.

2.6.      Raspodjela
opterećenja na kotače mora odgovarati namjerama proizvođača.

3.
Vozač

3.1.      Vozila bez kabine.

3.1.1.   Vozač mora imati masu od 75 kg ±5
kg i biti visok 1,75 m ±0,05 m. Međutim, u slučaju mopeda, dopuštena odstupanja
smanjena su na ±2 kg i. ±0,02 m.

3.1.2.   Vozač mora biti odjeven u
prilagođeno jednodijelno odijelo ili neki istovrsni komad odjeće.

3.1.3.   Mora biti posjednut na vozačevo
sjedalo sa stopalima na papučicama ili na odmorištu za nogu, a ruke moraju biti
normalno istegnute. Kod vozila koja postižu najveću brzinu veću od 120 km/h,
vozač mora imati opremu i mora biti postavljen u sjedeći položaj prema
preporukama proizvođača. Međutim taj položaj mora vozaču omogućiti kontinuirano
upravljanje vozilom za vrijeme ispitivanja. Položaj vozača mora biti isti za
vrijeme ispitivanja, a opis tog položaja mora biti priložen u izvještaju o
ispitivanju ili prikazan fotografijama.

3.2.      Vozila s kabinom

3.2.1.   Vozač mora imati masu od 75 kg ±5
kg. Međutim u slučaju mopeda ta dopuštena odstupanja smanjena su na ±2 kg.

4.
Značajke staze za ispitivanje

4.1.      Ispitivanje se
mora obaviti na cesti:

4.1.1.   koja omogućuje da se najveća
brzina održava tijekom mjerne baze definirane u točki 4.2. Staza za ubrzanje
koja prethodi mjernoj bazi mora biti istog tipa (površina u uzdužni profil) i
mora biti dovoljno dugačka da vozilo postigne svoju najveću brzinu;

4.1.2.   koja je čista, glatka, suha,
asfaltirana ili prevučena istovrsnom površinom;

4.1.3.   koja nema uzdužni nagib veći od 1%
i stupanj nagiba zavoja veći od 3%. Visinska razlika između bilo koje dvije
točke na ispitnoj stazi ne smije biti veća od 1 m.

4.2.      Mogući oblici
mjerne baze prikazani su u točkama 4.2.1., 4.2.2. i 4.2.3.

4.2.1.
  Tip 1.

![](dodatni/356325.gif)

4.2.2.

Tip 2.

![](dodatni/356326.gif)

4.2.3.

Tip 3.

![](dodatni/356327.gif)

4.2.3.1.
           Dvije mjerne baze
L moraju biti jednake duljine i gotovo paralelne jedna naspram druge.

4.2.3.2.
           Ukoliko su obje
mjerne baze zakrivljenog oblika, unatoč zahtjevima točke 4.1.3., utjecaj
centrifugalne sile mora biti poništen odgovarajućim poprečnim presjekom zavoja.

4.2.3.3.
           Umjesto dvije baze
L (vidi točku 4.2.3.1.), mjerne baze mogu se podudarati sa sveukupnom duljinom
kružne ispitne staze. U tom slučaju najmanji polumjer zavoja mora biti 200 m a
djelovanje centrifugalne sile poništava se odgovarajućim poprečnim presjekom
zavoja.

4.3.      Duljina mjerne
baze L mora biti odabrana s obzirom na točnost opreme i s obzirom na metode
mjerenja ispitnog vremena t, tako da vrijednost stvarne brzine može biti
iskazana s točnošću od ±1%. Ukoliko je mjerna oprema ručnog tipa, duljina L
mjerne baze ne smije biti manja od 500 m. Ukoliko je odabrana mjerna baza tipa
2, za određivanje vremena t mora se koristiti elektronska mjerna oprema.

5.
Atmosferski uvjeti

Tlak atmosfere: 97 ± 10 kPa.

Temperatura: između 278 i 308 K.

Relativna vlažnost: 30 do 90 %.

nbsp;
Srednja brzina vjetra, mjerena na 1 m iznad tla: < 3 m/s, dozvoljeni naleti
vjetra < 5 m/s.

6.
Postupak ispitivanja

6.1.      Za vrijeme
ispitivanja mora se koristiti prijenosni odnos koji omogućava da vozilo
postigne svoju najveću brzinu na horizontalnoj podlozi. Uređaj za regulaciju
snage mora biti postavljen u položaj najveće snage a uređaji za obogaćivanje
smjese moraju biti isključeni.

6.2.      Vozači vozila bez
kabine moraju održavati svoj vozački položaj definiran u točki 3.1.3.

6.3.      Vozilo na mjernu
bazu mora doći konstantnom brzinom. Preko baze tipa 1 i 2 mora proći u oba
smjera uzastopno.

6.3.1.   Ispitivanje u jednom smjeru smije
se prihvatiti na mjernoj bazi tipa 2 ako, zbog značajki ispitne staze, nije
moguće u oba smjera postići najveću brzinu vozila. U tom slučaju:

6.3.1.1.
           ispitnu vožnju
treba ponoviti pet puta zaredom;

6.3.1.2.
           brzina uzdužne
komponente vjetra ne smije biti veća od 1 m/s.

6.4.      Na mjernoj bazi tipa
3, obje baze L treba prevoziti uzastopno u jednom smjeru bez prekida.

6.4.1.   Ukoliko se mjerna baza poklapa sa
sveukupnom duljinom kruga, mora ju se prijeći u jednom smjeru barem dva puta.
Razlika između krajnjih izmjerenih vrijednosti vremena ne smije biti veća od
3%.

6.5.      Gorivo i mazivo
mora biti ono koje je preporučio proizvođač.

6.6.      Sveukupno vrijeme
t potrebno da se prijeđe preko mjerne baze u oba smjera mora biti utvrđeno s
točnošću od 0.7%.

6.7.      Određivanje
srednje brzine.

Srednja brzina V (km/h) ispitivanja određuje se na sljedeći način:

6.7.1.   Mjerna baza tipa 1 i tipa 2

            ![](dodatni/356328.gif)

gdje su:

L = duljina mjerne baze (m)

t = vrijeme (s) potrebno da se prijeđe mjerna baza L (m).

6.7.2.
Mjerna baza tipa 2, prevezena u jednom smjeru.

            V = Va

gdje je

Va = brzina izmjerena za svaku ispitnu vožnju (km/h) =

            ![](dodatni/356329.gif)

gdje je t = vrijeme (s) potrebno da se prijeđe mjerna baza L (m)

6.7.3.
  Mjerna baza tipa 3.

6.7.3.1.Mjerna
baza koja se sastoji od dva dijela L (vidi točku 4.2.3.1.)

            ![](dodatni/356330.gif)

gdje su:

L = duljina mjerne baze (m)

t = sveukupno vrijeme (s) potrebno da se prijeđe duž obje mjerne baze L (m).

6.7.3.2.Mjerna
baza koja se poklapa s ukupnom duljinom kružne staze za ispitivanje (vidi točku
4.2.3.3.).

            V = Va · k

gdje je:

Va = izmjerena brzina (km/h) =

            ![](dodatni/356331.gif)

            gdje
su:

L = duljina stvarno slijeđene putanje na kružnoj stazi za ispitivanje brzine
(m)

t = vrijeme (s) potrebno da se proveze puni krug.

            ![](dodatni/356332.gif)

            gdje
su:

n = broj krugova

ti = vrijeme (s) potrebno da se proveze svaki krug

k = faktor ispravka (1,00  1,05); ovaj faktor vezan je za kružnu stazu za
ispitivanje i određuje se eksperimentalno u skladu s Dodatkom 1.

6.8.      Prosječna brzina
mora se mjeriti barem dva puta zaredom.

7.
Najveća brzina.

Najveća brzina vozila izražava se u kilometrima na sat s cjelobrojnom
vrijednošću koja je najbliža aritmetičkoj sredini brzina, izmjerenih za vrijeme
dva uzastopna ispitivanja, koje se pak ne smiju razlikovati za više od 3%. Kada
se ta aritmetička sredina nalazi točno na polovini između dva cijela broja,
zaokružuje se na veći broj.

8.
Dopuštena odstupanja pri mjerenju najveće brzine.

8.1.      Najveća brzina
koju odredi tijelo odgovorno za ispitivanje smije se razlikovati od vrijednosti
koju je odredio proizvođač za ±5%.

8.2.      Za vrijeme
provjere sukladnosti proizvodnje najveća brzina smije se razlikovati za ±5% od
vrijednosti određene za vrijeme ispitivanja za homologaciju
tipa sastavnih dijelova. Kod mopeda kod kojih je najveća konstrukcijska
brzina £ 30 km/h ta vrijednost
postaje ±10%.

Dodatak
1.

Postupak
definiranja koeficijenta ispravka za kružnu stazu za ispitivanje brzine

1.
Koeficijent k koji se odnosi na kružnu stazu za ispitivanje brzine mora biti
prikazan sve do najveće dopuštene brzine.

2.
Koeficijent k mora biti prikazan za nekoliko brzina, na način da razlika između
dviju uzastopnih brzina neće biti veća od 30 km/h.

3.         Za
svaku odabranu brzinu ispitivanje se mora provesti u skladu sa zahtjevima ovoga
Pravilnika, na dva moguća načina:

3.1.      Brzina
mjerena na ravnom putu Vd.

3.2.      Brzina mjerena na
kružnoj stazi za ispitivanje Va.

4.         Za
svaku izmjerenu brzinu vrijednosti Va i Vd unose se u
dijagram (slika 1.) a susjedne točke povezuju se ravnim crtama.

            ![](dodatni/356333.gif)

*Slika 1.*

5.
        Koeficijent k izračunava se za svaku
izmjerenu brzinu pomoću sljedeće formule:

            ![](dodatni/356334.gif)

Dodatak
2.

Opisni
dokument koji se odnosi na osnovne značajke tipa vozila, koje utječu na njegovu
najveću konstrukcijsku brzinu

(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se ona podnosi
odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Referentni broj (dostavljen od podnositelja
zahtjeva): ……………..

Zahtjev za homologaciju
tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveću konstrukcijsku brzinu tipa
motornog vozila na dva ili tri kotača mora sadržavati niz informacija navedenih
u Prilogu II Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila na dva ili tri kotača, u Dijelu A, u sljedećim točkama:

0.1.

0.2.

0.4.
do 0.6.

2.1.
do 2.2.1.

3.0.
do 3.1.1.

4.1.
do 4.6.

5.2.

5.2.2.

Dodatak
3.

|  |
| --- |
| Naziv tijela nadležnog za homologaciju |

Certifikat
o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveću konstrukcijsku brzinu
tipa motornog vozila na dva ili tri kotačA

*Obrazac*

Izvještaj
br. …….. od tehničke službe ………… , datum
…………

Homologacija tipa sastavnog dijela br.:  …… izmjena/dopuna br.: …

1.
Trgovačka oznaka ili naziv vozila: ………………………………

2.
Tip vozila: ……………………………………………………..

3.
Ime i adresa proizvođača:  …………………………………….

4.
Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača

    (ako
postoji):  …………………………………………….…..

5.
Datum kada je vozilo podvrgnuto
ispitivanju:

6.
Najveći brzina:
km/h  ………………………………………….

7.
Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena /
odbijena1: ……

8.
Mjesto:  …………………………………………………….…

9.
Datum:  …………………………………………………….…

10.
Potpis: ………………………………………………….……

\_\_\_\_\_\_
1 Obrisati nepotrebno

**PRILOG II**

ZAHTJEVI KOJI SE ODNOSE
NA POSTUPAK MJERENJA NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE MOTORA

1.
OPĆENITO

1.1.      Dodatakotrebljava se za određivanje najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne
snage motora (s vanjskim izvorom paljenja) za mopede.

1.2.      Dodatak 2.
upotrebljava se za određivanje najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne
snage motora (s vanjskim izvorom paljenja) za motocikle i tricikle.

1.3.      Dodatak 3.
upotrebljava se za određivanje najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne
snage motora s kompresijskim paljenjem.

Dodatak
1.

Određivanje
najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage motora s vanjskim izvorom
paljenja za mopede

1.
DEFINICIJE

Za svrhu ovoga pravilnika:

1.1.      Nazivna snaga
znači:

snaga koja na ispitnom uređaju stoji na raspolaganju na kraju koljenastog
vratila ili istovjetnog dijela pri brzini vrtnje koju je odredio proizvođač,
zajedno s pomoćnim uređajima popisanim u tablici 1. Ukoliko se snaga može
mjeriti samo s mjenjačem pričvršćenim na motor, učinkovitost mjenjača uzima se
u obzir;

1.2.      Najveća nazivna
snaga znači:

izlaz najveće nazivne snage izmjerene pri punom opterećenju motora;

1.3.      Zakretni moment
znači:

zakretni moment izmjeren pri uvjetima određenim u točki 1.1.;

1.4.      Najveći zakretni moment
znači:

vrijednost najvećeg zakretnog momenta izmjerena pri punom opterećenju motora;

1.5.      Pomoćni uređaji
znači:

svi uređaji i naprave popisane u tablici 1;

1.6.      Izraz standardna
oprema znači:

sva oprema kojoj je proizvođač namijenio određenu primjenu;

1.7.      Tip motora znači:

motori čije se značajke, definirane prema Poddodatku
1., ne razlikuju niti u jednom bitnom pogledu.

2.
TOČNOST MJERENJA ZAKRETNOG MOMENTA I SNAGE PRI PUNOM OPTEREĆENJU

2.1.      Zakretni moment:

±2% od izmjerenog zakretnog momenta.

2.2.      Brzina vrtnje:
mjerenje mora biti točno unutar ±1%.

2.3.      Potrošnja goriva

±2% za sve upotrijebljene uređaje.

2.4.      Temperatura zraka
koji motor usisava:

±2 K.

2.5.      Barometarski tlak:

±70 Pa.

2.6.      Protutlak na ispuhu i potlak
usisnog zraka:

±25 Pa.

3. &nbp
ISPITIVANJE ZA MJERENJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE
MOTORA.

3.1.      Pomoćni uređaji

3.1.1.   Pomoćni uređaji koje treba
postaviti

Za vrijeme ispitivanja pomoćni uređaji koji su potrebni za rad motora pri
razmatranoj primjeni, (kako je određeno u tablici 1.) moraju biti postavljeni
na ispitnom uređaju, na mjestu koje je što bliže onom koje bi zauzimali pri
razmatranoj primjeni.

3.1.2.   Pomoćni uređaji koje ne treba
postaviti

Neki pomoćni uređaji vozila koji su potrebni samo za rad vozila, ali koji će
vjerojatno biti pričvršćeni na motoru, moraju biti uklonjeni pri ispitivanju.

Snaga koju, pomoćni uređaji koje nije moguće ukloniti, troše pri praznom hodu,
može se izračunati i dodati na izmjerenu snagu.

*Tablica 1*

POMOĆNI UREĐAJI KOJE TREBA
POSTAVITI ZA VRIJEME ISPITIVANJA ZAKRETNOG MOMENTA I NAZIVNE SNAGE MOTORA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Pomoćni uređaji | Postavljeni pri ispitivanju zakretnog momenta i nazivne snage |
| 1 | Usisni sustav | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – usisni vod |
|  | – zračni filtar |
| .0pt'> | – usisni prigušivač |
|  | – dovod plinova iz kućišta |
|  | – uređaj za ograničenje brzine vrtnje |
| 2 | Ispušni sustav | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Sustav pročišćenja ispuha |
|  | – Grana |
|  | – Cijevi1 |
|  | – Prigušivač zvuka1 |
|  | – Ispušna cijev1 |
| 3 | Rasplinjač | Ukoliko je serijski postavljen: da |
| 4 | Sustav ubrizgavanja goriva | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Filtar na početku dovoda |
|  | – Filtar |
|  | – Pumpa |
|  | – Cijevi |
|  | – Brizgaljka |
|  | – Gdje je postavljen, osjetnik tlaka usisavanog zraka2 |
|  | – Regulator (ukoliko je postavljen) |
| 5 | Oprema vodenog hlađenja | Ukoliko su serijski postavljeni: da3 |
|  | – Hladnjak |
|  | – Ventilator4, 5 |
|  | – Vodena pumpa |
|  | – Termostat6 |
| 6 | Zračno hlađenje | Ukoliko su serijski postavljeni: da, ako je potrebno |
|  | – Otvor za usmjeravanje zraka |
|  | – Puhalo4, 5 |
|  | – Regulator temperature |
|  | – Pomoćno pupitnog uređaja |
| 7 | Električna oprema | Ukoliko je serijski postavljena: da7 |
| 8 | Uređaji za pročišćavanje ispušnih plinova | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 9 | Sustav podmazivanja | Ukoliko je serijski postavljen: da |
|  | – Uređaj za doziranje ulja |

1Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka
ventilatora, vodena pumpa i termostat moraju na
ispitnom uređaju zauzimati koliko je god to moguće isti međusoban relativan
položaj kao da se nalaze u vozilu. Ukoliko hladnjak, ventilator, usmjerivač
zraka, vodena pumpa i/ili termostat zauzimaj položaj
na ispitnom uređaju koji je različit od onoga u vozilu, položaj na ispitnom
uređaju bit će opisan i zabilježen u izvještaju o ispitivanju.

2Osjetnik tlaka usisavanog zraka mora
upravljati s regulatorom pneumatske pumpe za ubrizgavanje.

3Tamo gdje ventilator ili puhalo mogu biti
isključeni, nazivna snaga se prvo navodi s isključenim ventilatorom (puhalom), a zatim se nazivna snaga navodi s uključenim
ventilatorom (puhalom).

4U slučaju da se električni ili mehanički
ventilator ne može odvojiti od motora i postaviti na ispitni uređaj, snagu koju
taj ventilator troši treba odrediti pri istim brzinama vrtnje pri kojima se
mjerila snaga motora. Ta snaga oduzima se od ispravljene snage kako bi se
dobila nazivna snaga.

5Termostat smije biti blokiran u potpuno
otvorenom položaju.

6Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka,
vodena pumpa i termostat moraju na ispitnom uređaju
zauzimati isti relativan međusobni položaj kao da se nalaze u vozilu. Rashladna
tekućina mora protjecati isključivo pomoću vodene pumpe motora. Rashladna
tekućina može se hladiti ili pomoću hladnjaka motora ili pomoću vanjskog kruga,
pod uvjetom da pad tlaka u tom krugu bude gotovo isti kao onaj kod rashladnog
sustava motora. Tamo gdje je postavljena, žaluzina hladnjaka motora mora biti
otvorena.

7Najmanji izlaz generatora: generator
opskrbljuje strujom koja je nužno potrebna za rad pomoćnih uređaja koji su
nužni za rad motora. Akumulator se ne smije puniti za vrijeme ispitivanja.

&o:p>

3.2.
     Uvjeti postavki.

Uvjeti koji se primjenjuju na postavke za vrijeme ispitivanja pomoću kojeg se
određuje najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora navedeni su u
tablici 2.

*Tablica 2*

UVJETI POSTAVKI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Podešavanje rasplinjača | Postavke, za potrebe ispitivanja, moraju biti u skladu s uputama proizvođača i odgovaraju onima iz serijske proizvodnje, bez ikakvih promjena |
| 2. | Podešavanje brzine protoka pumpe za ubrizgavanje |
| 3. | Podešavanje točke paljenja ili ubrizgavanja (krivulja pretpaljenja ili predubrizgavanje) |

3.3.      Uvjeti
ispitivanja.

3.3.1.   Ispitivanja namijenjena
određivanju najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage moraju se provesti
pri punoj snazi motora, pri čemu je motor opremljen kako je utvrđeno u tablici
1.

3.3.2.   Mjerenja moraju biti provedena pri
normalnim, stabilnim uvjetima rada, a dovod zraka motoru mora biti prikladan.
Motor je trebalo uhodati prema uvjetima koje je preporučio proizvođač. Prostori
izgaranja mogu sadržavati naslage, ali u ograničenim količinama.

Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku 4.2.) kako bi se
smanjio faktor ispravka.

3.3.3.   Temperatura usisavanog zraka
motora (okolni zrak) mora biti mjerena najviše 0,15 m prije ulaza u filtar za
zrak ili, ako nema filtra, 0,15 m od ulaznog otvora usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od toplinskog zračenja te
smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti zaštićen od raspršenog
goriva. Mora se odabrati prikladan broj mjernih položaja kako bi se mogla
odrediti reprezentativna srednja temperatura usisa.

3.3.4.   Niti jedno mjerenje neće se
obaviti dok zakretni moment, brzina vrtnje i temperatura ne budu prilično
konstantni tijekom perioda od najmanje 30 sekundi.

3.3.5.   Nakon što je mjerna brzina vrtnje
odabrana njezina vrijednost ne smije se mijenjati za više od ±2%.

3.3.6.   Opterećenje kočnice i temperatura
usisnog zraka moraju se bilježiti istovremeno, a dobivena vrijednost mora biti
srednja vrijednost dvaju uzastopnih zapisa, kod kojih se opterećenja kočnice ne
smiju razlikovati za više od 2%.

3.3.7.   Pri mjerenju brzine vrtnje i
potrošnje goriva automatskom napravom, mjerenje mora trajati najmanje 10 s, a
ukoliko je mjerni uređaj ručni mjerenje mora trajati najmanje 20 s.

3.3.8.   Temperatura rashladne tekućine
zabilježena na izlazu iz motora mora se održavati na ±5 K od gornje postavke
temperature termostata koje je propje propisao proizvođač.
Ukoliko proizvođač nije propisao nikakvu vrij temperatura iznosi 353 K ±
5 K.

U slučaju zrakom hlađenih motora, temperatura točke određene od proizvođača
mora se održati na +0/-20 K od najveće temperature koju je predvidio proizvođač
pri referentnim uvjetima.

3.3.9.   Temperatura goriva mora se mjeriti
kod rasplinjača ili kod ulaza u sustav za ubrizgavanje, te održati unutar
granica koje je propisao proizvođač.

3.3.10.
            Temperatura
maziva, mjerena u kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka ulja, ukoliko je ugrađen,
mora biti unutar granica koje je propisao proizvođač.

3.3.11.
            Izlazna
temperatura ispušnih plinova mora se mjeriti pod pravim kutom u odnosu na
ispušnu prirubnicu(e) ili sabirnik(e)
ili otvore.

3.3.12.
            Gorivo

Gorivo mora biti tipa koji se može naći u redovnoj prodaji i ne smije mu se
dodavati nikakav dodatak protiv čađe1.

3.4.      Odvijanje ispitivanja

Mjerenja se moraju obaviti pri dovoljnom broju brzina vrtnji kako bi krivulja
snage bila točno definirana u rasponu od najniže do najviše brzine vrtnje koju
je preporučio proizvođač. Raspon brzine vrtnje mora uključiti brzinu vrtnje pri
kojoj motor ostvaruje najveći zakretni moment i najveću snagu. Za svaku brzinu
vrtnje mora se odrediti srednja vrijednost najmanje dvaju stabilnih mjerenja.

3.5.      Bilježe se podaci
određeni u Poddodatku 1.

\_\_\_\_\_
1 Ovo gorivo zamijenit će se referentnim
gorivom definiranim u zahtjevima za usvajanje mjera protiv zagađenja zraka,
kada oni stupe na snagu.

4.
FAKTORI ISPRAVKA ZA SNAGU I ZAKRETNI MOMENT

4.1.      Definicija faktora
a1 i a2

Faktori s kojima se množe izmjereni zakretni moment i snaga kako bi se odredili
zakretni moment i snaga motora koji u obzir uzimaju učinkovitost prijenosa
(faktor a2), korišten pri
ispitivanju, i kako bi se taj zakretni moment i ta snaga sveli na referentne
atmosferske uvjete propisane u točki 4.2.1. (faktor a1).

Jednadžba korekcije snage je:

            P0 = a1 · a2 · P

gdje su:

P0 = ispravljena snaga (tj. snaga pri referentnim uvjetima na kraju koljenastog
vratila)

           a1 = faktor ispravka za
referentne atmosferske uvjete

           a2 = faktor ispravka za
učinkovitost prijenosa

P = izmjerena snaga (zabilježena snaga).

4.2.      Referentni
atmosferski uvjeti

4.2.1.   Temperatura

25°C (298 K)

4.2.2.   Referentni tlak (suhi) (Pso):

99 kPa (990 mbar)

4.3.      Određivanje
faktora ispravaka

4.3.1.   Određivanje faktora a2

– kada je točka mjerenja na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor je
jednak 1.

– kada točka mjerenja nije na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor
izračunava se pomoću jednadžbe:

            ![](dodatni/356335.gif)

gdje je nt učinkovitost prijenosa od koljenastog vratila do točke mjerenja.

Ta učinkovitost prijenosa nt određena je pomoću umnoška (množenje)
učinkovitosti nj svakog pojedinog dijela prijenosa:

            nt = n1
· n2 · ... nj

Učinkovitost nj svakog dijela prijenosa prikazana je sljedećom tablicom:

Učinkovitost nj svakog dijela prijenosa prikazana je sljedećom tablicom:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Tip | Učinkovitost |
| Zupčanik | Ravno ozubljenje | 0,98 |
|
| Vijčano ozubljenje | 0,97 |
| Koso ozubljenje | 0,96 |
| Lanac | Lanac s valjčićima | 0,95 |
| Tihi lanac | 0,98 |
| Remen | Zupčasti remen | 0,95 |
| Klinasti remen | 0,94 |
| Hidraulička spojka ili  pretvarač |  |  |
| Hidraulička spojka1 | 0,92 |
| Hidraulički pretvarač1 | 0,92 |
| 1 Ukoliko nije blokirana | | |

4.3.2.
  Određivanje faktora a11

4.3.2.1.
Definicije fizikalnih veličina T, PS kod faktora ispravka a1

T = apsolutna temperatura usisavanog zraka

PS = atmosferski tlak suhog zraka u kilopaskalima
(kPa) tj. sveukupni
barometarski tlak minus tlak vodene pare

4.3.2.2.
Faktor a1

Faktor ispravka a1 dobije se pomoću
jednadžbe

            ![](dodatni/356336.gif)

Ta jednadžba primjenjuje se samo ako je:

            0,03 £ a1 £
1,07

Ukoliko su granične vrijednosti premašene, dobivena ispravljena vrijednost mora
se navesti u izvještaju o ispitivanju zajedno s točnim uvjetima pri ispitivanju
(temperatura i tlak).

\_\_\_\_\_
1 Ispitivanja se smiju provoditi u
ispitnim komorama s regulacijom temperature gdje se atmosferski uvjeti mogu
regulirati.

5.
Izvještaj o ispitivanju

U izvještaju o ispitivanju moraju se navesti rezultati i svi proračuni koji su
bili potrebni da se dobije najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga
navedena u Poddodatku 2., zajedno sa značajkama
motora navedenim u Poddodatku 1.

Dodatno, izvještaj o ispitivanju mora sadržavati sljedeće podatke:

Uvjeti pri ispitivanju

Tlakovi izmjereni pri najvećoj snazi

Barometarski tlak: ……………………. kPa

Tlak vodene pare: ……………………. kPa

Protutlak na ispuhu2: …………………. kPa

Pad tlaka na usisu1: ……………….….  kPa u
motoru

usisni sustav:  …………………………………………………

Temperature usisnog zraka mjerene pri najvećoj snazi motora:

            ……………………………………………………………..K

rashladne tekućine

na izlazu rashladne tekućine iz motora: …………………….. K3

kod referentne točke u slučaju zrakom hlađenogmotora: …… K1

ulja: ……………………………     K (naznači točku mjerenja)

goriva

kod rasplinjača / ulaza u pumpu za ubrizgavanje1: ………….. K

u uređaju za mjerenje potrošnje
goriva:            K

ispuha, mjereno kod točke uz izlaznu(e) prirubnicu(e),
ispušni(e)

sabirnik(e)4 ………………………………………………...
K

Značajke dinamometra

Marka:

Tip:

Gorivo

Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji rade na tekuće gorivo:

Marka: …………………………………………………………

Tehnički opis: …………………………………………………..

Dodatak protiv detonacije (olovo, itd.)

Tip: …………………………………………………………….

Sadržaj u
mg/litri: ……………………………………………….

Oktanski broj:

RON: …………………………………………………………..

MON: ………………………………………………………….

Relativna gustoća: ……….pri 15°C ………… pri 4°C …………

 &nnbsp
Ogrjevna moć: kJ/…………………………………

Mazivo

Marka: …………………………………………………………

Tehnički opis: …………………………………………………..

SAE klasa viskoziteta: ………………………………………….

            Detaljni
rezultati mjerenja

Značajke motora

\_\_\_\_\_
1 Mjeri se kada se ne koriste originalni
usisni sustavi

2
Obrisati gdje se ne primjenjuje

3
Naznači položaj

4
Naznači položaj

|  |  |
| --- | --- |
| Brzina vrtnje motora, min-1 |  |
| Brzina vrtnje kočnice, min-1 |  |
| Opterećenje kočnice, N |  |
| Izmjereni zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm |  |
| Izmjerena snaga, kW |  |
| Uvjeti pri ispitivanju | Barometarski tlak, kPa |
| Temperatura usisnog zraka, K |
| Tlak vodene pare, kPa |  |
| Atmosferski faktor ispravka, α1 |  |
| Mehanički faktor ispravka, α2 |  |
| Ispravljen zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm |  |
| Ispravljena snaga, kW |  |
| Specifična efektivna potrošnja goriva1, g/kWh |  |
| Temperatura hlađenja motora2, K |  |
| Temperatura ulja kod mjerne točke, K |  |
| Temperatura ispuha, K |  |
| Temperatura zraka iza kompresora, K |  |
| Tlak iza kompresora, kPa |  |
| 1 Bez ispravljanja snage atmosferskim faktorom.  2 Navesti položaj mjerne točke: mjerenje je provedeno (obriši tamo gdje se ne primjenjuje):  a) na izlazu rashladne tekućine;  b) na podložnoj pločici svjećice  c) drugdje, treba navesti gdje. | |

6. DOPUŠTENA ODSTUPANJA PRI MJERENJU NAJVEĆEG
ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE

6.1.      Najveći zakretni
moment i najveća nazivna snaga motora, koje je odredila tehnička služba, smiju
se razlikovati od vrijednosti koje je naveo proizvođač za ±10% ukoliko je
izmjerena snaga £1 kW, a ±5% ukoliko je
izmjerena snaga >1 kW, uz dopušteno odstupanje brzine vrtnje od 3%.

6.2.      Najveći zakretni
moment i najveća nazivna snaga motora izmjerene za vrijeme ispitivanja za
sukladnost proizvodnje smiju se razlikovati za ±20% od vrijednosti određenih
prilikom ispitivanja za homologaciju tipa sastavnih
dijelova ukoliko je izmjerena snaga &popan>1
kW, a ±1 % ukoliko je izmjerena snaga >1 kW.

Poddodatak 1.

Opisni
dokument koji se odnosi na osnovne značajke tipa motora1, koje utječu na njegov
najveći zakretni moment i najveću nazivnu snagu motora

(motor s vanjskim
izvorom paljenja)

(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se ona podnosi
odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Referentni broj (dostavljen od podnositelja
zahtjeva):

Uz zahtjev za homologaciju
tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveći zakretni moment i na najveću
nazivnu snagu motora tipa mopeda, mora se priložiti niz informacija navedenih u
Prilogu II Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila na dva ili tri kotača, u Dijelu A, u sljedećim točkama:

0.1.

0.2.

0.4.
do 0.6.

3.
do 3.2.2.

3.2.4.
do 3.2.4.1.5.

3.2.4.3.
do 3.2.12.2.1.

3.5.
do 3.6.3.1.2.

\_\_\_\_\_\_\_

1 U slučaju nekonvencionalnih motora ili
sustava, proizvođač mora pribaviti ekvivalentne specifične podatke spomenute
dolje.

Poddodatak 2.

|  |
| --- |
| Naziv tijela nadležnog za homologaciju |

Certifikat
o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveći zakretni moment i
najveću nazivnu snagu motora tipa mopeda

*Obrazac*

Izvještaj
br……… od tehničke službe….……. , datum ……………

Homologacija tipa sastavnog dijela br.: ……… Proširenje br.: …….

1.
Trgovačka oznaka ili naziv vozila: ……………………………….

2.
Tip vozila: ………………………………………………………

3.
Ime i adresa proizvođača: ………………………………………

4.
Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača

    (ako
postoji): …………………………………………………..

5.
Datum kada je vozilo podvrgnuto
ispitivanju:

6.
Najveći zakretni moment: ……………Nm pri ………….. min-1

7.
Najveća nazivna snaga: ……………..  kW pri …………..min-1

8.
Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena /
rena /
odbijena1: …….       &nbs

9.
Mjesto: …………………………………………………………

10.
Datum:  ……………………………………………………….

11.
Potpis: ………………………………………………………..

\_\_\_\_\_\_\_
Obrisati nepotrebno

Dodatak
2.

Određivanje
najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage motora s vanjskim izvorom
paljenja za motocikle i tricikle

1.
DEFINICIJE

Za svrhu ovoga Pravilnika:

1.1.      »nazivna
snaga« znači:

snaga koja se dobije na ispitnom uređaju na kraju koljenastog vratila ili
istovjetnog dijela pri brzini vrtnje koju je
odredio proizvođač, s pomoćnim uređajima popisanim u tablici 1. Ukoliko
se snaga može mjeriti samo s mjenjačem pričvršćenim na motor, mora se uzeti u
obzir učinkovitost mjenjača;

1.2.      »najveća
nazivna snaga« znači:

najveći rezultat te snage izmjeren pri punom opterećenju motora;

1.3.      »zakretni moment«
znači:

zakretni moment izmjeren pri uvjetima propisanim u točki 1.1.;

1.4.      »najveći zakretni
moment« znači:

najveća vrijednost zakretnog momenta izmjerena pri punom opterećenju motora;

1.5.      »pomoćni uređaji«:

dijelovi opreme i uređaji navedeni u tablici 1.;

1.6.      »serijski
postavljena oprema«:

sva oprema koja prema proizvođaču ima posebno određenu primjenu;

1.7.      »tip motora«
znači:

motori čije se značajke, definirane prema Poddodatku
1., ne razlikuju niti u jednom bitnom pogledu.

2.
TOČNOST MJERENJA SNAGE I ZAKRETNOG MOMENTA PRI PUNOM OPTEREĆENJU

2.1.      zakretni moment:

±1% od izmjerenog zakretnog momenta1.

2.2.      Brzina vrtnje:

točnost mjerenja mora biti ±1%.

2.3.      Potrošnja goriva:

±1% sveukupno za sve upotrijebljene uređaje.

2.4.      Temperatura
usisnog zraka motora: ± 1 K

2.5.      Barometarski tlak:

±70 Pa

2.6.      Protutlak na ispuhu i podtlak
usisnog zraka:

±25 kPa

3.
ISPITIVANJE ZA MJERENJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE
MOTORA

3.1.      Pomoćni uređaji

3.1.1.   Pomoćni uređaji koje treba
postaviti

Za vrijeme ispitivanja pomoćni uređaji koji su potrebni za rad motora pri
razmatranoj primjeni, (kako je određeno u tablici 1.) moraju biti takvi da ih
se može postaviti na ispitni uređaj, na mjesto koje je što bliže onom koje bi
zauzimali pri razmatranoj primjeni.

3.1.2.   Pomoćni uređaji koje treba
ukloniti

Neki pomoćni uređaji koji su potrebni samo za rad vozila, a mogu biti
pričvršćeni na motoru, moraju biti uklonjeni pri ispitivanju.

Snaga koju, pomoćni uređaji koje nije moguće ukloniti, troše pri praznom hodu,
može se izračunati i dodati na izmjerenu snagu.

\_\_\_\_\_\_
1 Uređaj za mjerenje zakretnog momenta
mora biti umjeren tako da u obzir uzima gubitke trenja. Ta točnost smije biti ±
2 % za mjerenja snage na nivou koji je manji od 50 % najveće vrijednosti.
Točnost mjerenja najvećeg zakretnog momenta bit će u svim slučajevima  ± 1 %.

*Tablica 1.*

POMOĆNI UREĐAJI KOJE
TREBA POSTAVITI ZA VRIJEME ISPITIVANJA ZAKRETNOG MOMENTA I NAZIVNE SNAGE MOTORA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Pomoćni uređaji | Postavljenje pri ispitivanju zakretnog momenta i nazivne snage |
| 1 | Usisni sustav | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Usisni vod |
|  | – Zračni filtar |
|  | – Usisni prigušivač |
|  | – Sustav za odzračivanje kućišta motora |
|  | – Uređaj za ograničenje brzine vrtnje |
|  | – Električni upravljački uređaj (gdje je ugrađen) |
| 2 | Grijač usisnog voda | Ukoliko je serijski postavljen: da (ako je moguće mora biti postavljen u najpovoljniji položaj) |
| 3 | Ispušni sustav | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Ispušna grana |
|  | – Cijevi1 |
|  | – Prigušivač zvuka1 |
|  | – Ispušna cijev1 |
|  | – Uređaj za prednabijanje |
|  | – Električni upravljački uređaj (gdje je ugrađen) |
| 4 | Dobavna pumpa za goriva | Ukoliko je serijski postavljena: da |
| 5 | Rasplinjač | Ukoliko je serijski postavljen: da |
| 6 | Oprema za ubrizgavanje goriva | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Predfiltar |
|  | – Filtar |
|  | – Pumpa |
|  | – Visokotlačni vodovi |
|  | – Brizgaljka za gorivo |
|  | – moguć je osjetnik tlaka usisavanog zraka2, |
| 7 | Oprema vodenog hlađenja | Ukoliko su serijski postavljeni: da3 |
|  | – Poklopac motora |
|  | – Hladnjak |
|  | – Ventilator4, 5 |
|  | – Otvor za usmjeravanje zraka na ventilatoru |
|  | – Vodena pumpa |
|  | – Termostat6 |
| 8 | Zračno hlađenje | Ukoliko su serijski postavljeni: da, ako je potrebno |
|  | – Otvor za usmjeravanje zraka |
|  | – Puhalo4, 5 |
|  | – Regulator temperature |
| 9 | Električka oprema | Ukoliko je serijski postavljena: da7 |
| 10 | Oprema za prednabijanje (ako je ugrađena) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Kompresor kojeg pogoni izravno motor i / ili ispušni plinovi |
|  | – Hladnjak stlačenog zraka |
|  | – Pumpa ili ventilator rashladnoga sredstva (koju pogoni motor) |
|  | – Regulator protoka rashladnog sredstva (gdje je ugrađen) |
| 10 | Uređaji za pročišćavanje ispušnih plinova | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 11 | Sustav podmazivanja | t'> Ukoliko je serijski postavljen: da |
|  | – Uređaj za doziranje ulja |

1
Ukoliko je teško upotrijebiti standardni ispušni sustav, ispušni sustav koji
ostvaruje ekvivalentan pad učinkovitosti može se postaviti za ispitivanje, uz
suglasnost proizvođača. Sustav odvođenja ispušnih plinova iz ispitnog
laboratorija, za vrijeme ispitivanja, ne smije, na mjestu gdje se on spaja s
ispušnim sustavom vozila, uzrokovati razliku tlaka veću od ± 740 Pa (7,40 mbar)
u odnosu na atmosferski tlak, osim ako, prije ispitivanja, proizvođač nije
prihvatio veći protutlak.

2 Zaklopka za zrak na usisu mora
upravljati s regulatorom pneumatske pumpe za ubrizgavanje.

3
Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka ventilatora, vodena pumpa i termostat moraju na ispitnom uređaju zauzimati koliko je
god to moguće isti međusoban relativan položaj kao da se nalaze u vozilu.
Ukoliko hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka, vodena pumpa i/ili termostat zauzimaju položaj na ispitnom uređaju koji je
različit od onoga u vozilu, položaj na ispitnom uređaju biti će opisan i
zabilježen u izvještaju o ispitivanju.

4 Tamo
gdje ventilator ili puhalo mogu biti isključeni, nazivna snaga se prvo navodi s
isključenim ventilatorom (puhalom), a zatim se
nazivna snaga navodi s uključenim ventilatorom (puhalom).

5 U
slučaju da se električni ili mehanički ventilator ne može odvojiti od motora i
postaviti na ispitni uređaj, snagu koju taj ventilator troši treba odrediti pri
istim brzinama vrtnje pri kojima se mjerila snaga motora. Ta snaga oduzima se
od ispravljene snage kako bi se dobila nazivna snaga.

6 Termostat smije biti blokiran u potpuno otvorenom položaju.

7
Najmanji izlaz generatora: generator opskrbljuje strujom koja je nužno potrebna
za rad pomoćnih uređaja nužnih za rad motora. Akumulator se ne smije puniti za
vrijeme ispitivanja.

3.2.
     Uvjeti postavki

Uvjeti postavki za ispitivanje pomoću kojeg se određuje najveći zakretni moment
i najveća nazivna snaga motora navedeni su u tablici 2.

*Tablica 2*

UVJETI POSTAVKI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Podešavanje rasplinjača | Podesiti u skladu s proizvodnom specifikacijom proizvođača i koristiti bez daljnje promjene za vrijeme određene primjene. |
| 2. | Podešavanje brzine protoka pumpe za ubrizgavanje |
| 3. | Podešavanje točke paljenja ili ubrizgavanja (krivulja pretpaljenja ili predubrizgavanja) |

3.3.      Uvjeti
ispitivanja.

3.3.1.   Ispitivanja namijenjena
određivanju najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage moraju se
provesti pri punoj snazi motora, pri čemu je motor opremljen kako je utvrđeno u
tablici 1.

3.3.2.   Mjerenja moraju biti provedena pri
normalnim, stabiliziranim uvjetima rada, uz dovoljan dovod svježeg zraka
motoru. Motor je trebalo uhodati u skladu s uvjetima koje je preporučio
proizvođač. Prostori izgaranja mogu sadržavati naslage, ali u ograničenim
količinama.

Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku 4.2.) kako bi se
smanjila veličina faktora ispravka.

Ukoliko rashladni sustav ispitnog uređaja zadovoljava najmanje zahtjeve
ispravne ugradnje ali ipak ne omogućava ostvarivanje prikladnih uvjeta hlađenja
i stoga onemogućuje provođenje mjerenja pri normalnim stabilnim radnim
uvjetima, smije se primijeniti postupak opisan u Poddodatku
1.

Najmanji uvjeti koje ispitne naprave moraju zadovoljiti i opseg provođenja
ispitivanja koji je skladu s Poddodatkom 1 definirani
su u nastavku:

V1 je najveća brzina vozila;

V2 je najveăa
brzina struje rashladnog zraka na izlazu iz ventilatora;

Ø je poprečni presjek struje rashladnog zraka

Ako je V2 ³ V1
i Ø < 0,25 m2 najmanji
uvjeti su zadovoljeni. Ako nije moguće stabilizirati radne uvjete primjenjuje
se postupak opisan u Poddodatku 1.

Ako je V2 < V1
i / ili je Ø < 0,25 m2:

(a)        ako je
moguće stabilizirati radne uvjete primjenjuje se postupak opisan u točki 3.3.;

(b)       ako nije
moguće stabilizirati radne uvjete:

(i)
ako je V2 ³120 km/h i
Ø < 0,25 m2, ispitna naprava zadovoljava najmanje uvjete i
postupak opisan u Dodatku 1 smije se primijeniti.

(ii)        ako je
V2 < 120 km/h i / ili Ø <
0,25 m2, ispitna naprava ne zadovoljava najmanje uvjete i rashladni sustav
ispitne opreme mora biti poboljšan.

Ipak, u ovom slučaju, ispitivanje se može provesti postupkom opisanim u Poddodatku 1., ako to odobre proizvođač i nadležno tijelo.

3.3.3.   Temperatura (okolnog) usisavanog
zraka motora mora biti mjerena najviše 0,15 m prije ulaza u filtar za zrak ili,
ako nema filtra, unutar 0,15 m od ulaznog otvora usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od toplinskog zračenja te
smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti zaštićen od povratnog
špricanja goriva.

Mora se odabrati dovoljan broj mjernih položaja kako bi se mogla odrediti
reprezentativna srednja temperatura usisa.

3.3.4.   Niti jedna podatak neće se
zabilježiti dok zakretni moment, brzina vrtnje i temperatura ne budu prilično
konstantni tijekom perioda od najmanje 30 sekundi.

3.3.5.   Brzina vrtnje za vrijeme izvođenja
ili mjerenja ne smije se mijenjati za više od ±1%.

3.3.6.   Opterećenje kočnice i temperatura
usisnog zraka moraju se uzimati istovremeno; prihvaćena vrijednost, za potrebe
mjerenja, je sredina dviju uzastopnih vrijednosti, kod kojih se opterećenje
kočnice razlikuje za manje od 2%.

3.3.7.   Temperatura rashladnog sredstva na
izlazu iz motora mora se održavati unutar ±5 K od gornje termostatski
regulirane temperature koju je propisao proizvođač. Ako proizvođač nije
propisao nikakvu temperaturu tada će ona biti 353 K ±5 K.

U slučaju zrakom hlađenih motora, temperatura točke koju je odredio proizvođač
mora se održavati na +0/-20 K od najveće temperature koju je predvidio
proizvođač pri referentnim uvjetima.

3.3.8.   Temperatura goriva mora se mjeriti
na ulazu u rasplinjač ili u sustav za ubrizgavanje, te održati unutar granica
koju je propisao proizvođač.

3.3.9.   Temperatura maziva, mjerena u
kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka ulja, ukoliko je ugrađen, mora biti unutar
granica koje je propisao proizvođač.

3.3.10. Izlazna temperatura ispušnih plinova mora
se mjeriti pod pravim kutom u odnosu na ispušnu prirubnicu(e),
sabirnik(e) ili otvore.

3.3.11. Pri mjerenju brzine vrtnje motora i
potrošnje goriva automatskom napravom, mjerenje mora trajati najmanje 10 s, a
ukoliko je mjerni uređaj ručni mora se mjeriti najmanje 20 s.

3.3.12. Gorivo

(vidi točku 3.3.12. dodatka 1.)

3.3.13. Ukoliko nije moguće koristiti standardni
prigušivač zvuka ispuha, za ispitivanje će se upotrijebiti uređaj koji je
usklađen s normalnim radnim uvjetima motora i koji je propisao proizvođač.

Za vrijeme ispitivanja u laboratoriju, posebno kada motor radi, uređaj za
odvođenje ispušnih plinova ne smije, na mjestu gdje je ispušni sustav spojen s
ispitnim uređajem, u odvodnom kanalu ispušnih plinova uzrokovati promjenu tlaka
u odnosu na atmosferski za više od ±740 Pa (7,4 mbar) osim ako proizvođač nije
izričito propisao protutlak koji mora postojati prije
ispitivanja; u tom slučaju upotrij­e­biti će se manji
od dva tlaka.

3.4.      Ispitivanja

Mjerenja se moraju obaviti pri dovoljnom broju brzina vrtnji kako bi krivulja
snage bila točno definirana u rasponu od najniže do najviše brzine vrtnje, koje
je preporučio proizvođač. Raspon brzine vrtnje mora uključiti brzinu vrtnje pri
kojoj motor ostvaruje najveću snagu. Za svaku brzinu vrtnje mora se odrediti
srednja vrijednost pomoću najmanje dva stabilna mjerenja.

3.5.      Podaci koji se
bilježe

Bilježe se podaci određeni u Poddodatku 2.

4.
FAKTORI ISPRAVKA ZA SNAGU I ZAKRETNI MOMENT

4.1.      Definicija faktora
a1 i a2

Faktori s kojima se množe izmjereni zakretni moment i snaga kako bi se odredili
zakretni moment i snaga motora koji u obzir uzimaju učinkovitost prijenosa
(faktor 2), korišten pri ispitivanju, i kako bi se taj zakretni moment i ta
snaga sveli na referentne atmosferske uvjete propisane u točki 4.2.1. (faktor
1).

Jednadžba korekcije snage je:

            P0 = a1 · a2 · P

 &nbbsp
gdje su:

P0 = ispravljena snaga (tj. snaga pri referentnim uvjetima na kraju koljenastog
vratila)

           a1 = faktor ispravka za
referentne atmosferske uvjete

           a2 = faktor ispravka za
učinkovitost prijenosa

P = izmjerena snaga (zabilježena snaga).

4.2.      Atmosferski uvjeti

4.2.1.   Referentni atmosferski uvjeti

4.2.1.1. Referentna temperatura (TO)

298 K (25°C).

4.2.1.2. Referentni tlak suhog zraka (PSO)

99 kPa.

4.2.2.   Atmosferski uvjeti pri ispitivanju

Za vrijeme ispitivanja atmosferski uvjeti biti će unutar sljedećih graničnih
vrijednosti.

4.2.2.1.  Temperatura pri ispitivanju (T)

283 K < T < 318 K

4.3.      Određivanje
faktora ispravaka

4.3.1.   Određivanje faktora a2

– Kada je točka mjerenja na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor je
jednak 1.

– Kada točka mjerenja nije na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor
izračunava se pomoću jednadžbe:

![](dodatni/356337.gif)

gdje je nt učinkovitost prijenosa od koljenastog vratila do točke mjerenja.

Ta učinkovitost prijenosa nt određena je pomoću umnoška (množenje)
učinkovitosti nj svakog pojedinog dijela prijenosa:

            nt = n1
× n2 × ... nj

Učinkovitost nj svakog dijela prijenosa prikazana je sljedećom tablicom:

Učinkovitost nj svakog dijela prijenosa prikazana je sljedećom tablicom:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Tip | Učinkovitost |
| Zupčanik | Ravno ozubljenje | 0,98 |
| Vijčano ozubljenje | 0,97 |
| Koso ozubljenje | 0,96 |
| Lanac | Lanac s valjčićima | 0,95 |
| Tihi lanac | 0,98 |
| Remen | Zupčasti remen | 0,95 |
| Klinasti remen | 0,94 |
| Hidraulička spojka ili  pretvarač |  |  |
| Hidraulička spojka1 | 0,92 |
| Hidraulički pretvarač1 | 0,92 |
| 1 Ukoliko nije blokirana | | |

4.3.2.   Određivanje faktora a11

4.3.2.1. Definicije fizikalnih veličina T, PS
kod faktora ispravka á1

T = apsolutna temperatura usisavanog zraka

PS = atmosferski tlak suhog zraka u kilopaskalima
(kPa) tj. sveukupni
barometarski tlak minus tlak vodene pare

4.3.2.2. Faktor a1

Faktor ispravka a1 dobije se pomoću
jednadžbe

            ![](dodatni/356338.gif)

Ta jednadžba primjenjuje se samo ako je:

            0,93 £ a1 £
1,07

   ;
Ukoliko su granične vrijednosti premašeneena ispravljena vrijednost mora
se navesti u izvještaju o ispitivanju zajedno s točnim uvjetima pri ispitivanju
(temperatura i tlak).

5.
Izvještaj o ispitivanju

Izvještaj o ispitivanju mora sadržavati rezultate i sve proračune koji su bili
potrebni da se dobije najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga navedena
u Poddodatku 3., zajedno sa značajkama motora
navedenim u Poddodatku 2.

Dodatno, izvještaj o ispitivanju mora sadržavati sljedeće podatke:

Uvjeti pri ispitivanju

Tlakovi izmjereni pri najvećoj snazi

Barometarski tlak: ………………………………. kPa

Tlak vodene pare: ………………………………. kPa

Protutlak na ispuhu2: …………………………….. kPa

Pad tlaka na usisu3: ……………………………… kPa

Temperature izmjerene pri najvećoj snazi motora

usisavanog zraka: ……………………………….… K

rashladne tekućine

kod izlaza rashladne tekućine iz motora …………… K2

kod referentne točke u slučaju zrakom hlađenog

motora …………………………………………… K2

ulja: ………………………K (naznačiti točku mjerenja)

goriva

kod rasplinjača / ulaza u pumpu za ubrizgavanje2

u uređaju za mjerenje potrošnje goriva: ……………. K

ispuha, mjereno kod točke uz izlaznu(e) prirubnicu(e)

ispušnog(ih) sabirnika4 …………………………….
K

Značajke dinamometra

Marka: ………………………………………………

Tip: ………………………………………………….

Gorivo

Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji rade na tekuće gorivo:

Marka: ……………………………………………..

Tehnički opis: ……………………………………....

Dodatak protiv detonacije (olovo, itd.)

Tip: ………………………………………………...

Sadržaj u
mg/litri: ……………………………………………….…….

Oktanski broj:

RON: ………………………………………….…..

MON: ………………………………………….….

Relativna gustoća: …. pri 15°C ….... pri 4°C …...…

Ogrjevna moć: ……………………………… kJ/kg

Mazivo

Marka: …………………………………………….

Tehnički opis: ………………………………………

SAE klasa viskoziteta: ………………………………

Detaljni rezultati mjerenja

|  |  |
| --- | --- |
| Brzina vrtnje motora, min-1 |  |
| Brzina vrtnje kočnice, min-1 |  |
| Opterećenje kočnice, N |  |
| Izmjereni zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm |  |
| Izmjerena snaga, kW |  |
| Uvjeti pri ispitivanju | Barometarski tlak, kPa |
|pt'> Temperatura usisnog zraka, K |
| Tlak vodene pare, kPa |  |
| Atmosferski faktor ispravka, α1 |  |
| Mehanički faktor ispravka, α2 |  |
| Ispravljen zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm |  |
| Ispravljena snaga, kW |  |
| Specifična efektivna potrošnja goriva1, g/kWh |  |
| Temperatura hlađenja motora2, K |  |
| Temperatura ulja kod mjerne točke, K |  |
| Temperatura ispuha, K |  |
| Temperatura zraka iza kompresora, K |  |
| Tlak iza kompresora, kPa |  |
| 1 Bez ispravljanja snage atmosferskim faktorom.  2 Navesti položaj mjerne točke: mjerenje je provedeno (obriši tamo gdje se ne primjenjuje):  a) na izlazu rashladne tekućine;  b) na podložnoj pločici svjećice  c) drugdje, treba navesti gdje. | |

 \_\_\_\_\_\_
1 Ispitivanja se smiju provoditi u
ispitnim komorama s regulacijom temperature gdje se atmosferski uvjeti mogu
regulirati.

2 Mjeri se kada se ne koriste originalni
usisni sustavi

3 Obrisati gdje se ne primjenjuje

4 Naznači položaj

6.   DOPUŠTENO ODSTUPANJE PRI MJERENJU
NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE

6.1.      Najveći zakretni
moment i najveća nazivna snaga motora, koje je odredila tehnička služba, smiju
se razlikovati od vrijednosti koje je naveo proizvođač za ±5% ukoliko je
izmjerena snaga 11 kW, a ±2% ukoliko je izmjerena snaga >11 kW, uz dopušteno
odstupanje brzine vrtnje od 1,5%.

6.2.      Najveći zakretni
moment i najveća nazivna snaga motora izmjerene za vrijeme ispitivanja na
sukladnost proizvodnje smiju se razlikovati za ±10% od vrijednosti određenih
prilikom ispitivanja za homologaciju tipa sastavnih
dijelova ukoliko je izmjerena snaga 11 kW, a ±5% ukoliko je izmjerena snaga
>11 kW.

Poddodatak
1.

Mjerenje
najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage motora korištenjem metode s
temperaturom motora.

1.
UVJETI PRI ISPITIVANJU

1.1.      Ispitivanja koja
su namijenjena određivanju najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage
motora moraju se provesti s polugom za snagu u položaju koji daje najveću snagu
motora, pri čemu je motor opremljen kako je utvrđeno u tablici 1.

1.2.      Mjerenja moraju
biti provedena pri normalnim uvjetima rada, a dovod svježeg zraka motoru bit će
dovoljan. Motore je trebalo uhodati u skladu s uvjetima koje je preporučio njihov
proizvođač. Prostori izgaranja motora s vanjskim izvorom paljenja smiju
sadržavati naslage, ali u ograničenim količinama.

Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani tako da su što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku
4.2.1.) kako bi se smanjila veličina faktora ispravka.

1.3.  &nbp  Temperatura zraka
usisavanog u motor mora biti mjerena na mjestu koje se nalazi najviše 0,15 m
prije ulaza u filtar za zrak ili, ako nema filtra, 0,15 m od ulaznog otvora
usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od
toplinskog zračenja te smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti
zaštićen od povratnog špricanja goriva. Mora se odabrati dovoljan broj mjernih
položaja kako bi se mogla odrediti reprezentativna srednja temperatura usisa.

1.4.      Brzina vrtnje
motora za vrijeme provođenja mjerenja ne smije odstupati od odabrane brzine
vrtnje prilikom očitavanja za više od ±1%.

1.5.      Očitanja
opterećenja ispitivanog motora vršit će se s kočnice kada temperatura motora
postigne zadanu vrijednost, pri čemu je brzina vrtnje motora gotovo konstantna.

1.6.      Očitanja
opterećenja kočnice, potrošnje goriva i temperature usisnog zraka moraju se
vršiti istovremeno, prihvaćena vrijednost, za potrebe mjerenja, je sredina
dviju stabiliziranih očitanja, kod kojih se očitanja opterećenja kočnice i
potrošnje goriva razlikuju za manje od 2%.

1.7.      Očitavanje
potrošnje goriva počinje kada je sigurno da je motor postigao određenu brzinu
vrtnje.

Pri mjerenju brzine vrtnje i potrošnje goriva automatskom napravom, mjerenje
mora trajati najmanje 10 s, a ukoliko je mjerni uređaj ručni mora se mjeriti
najmanje 20 s.

1.8.      U slučaju da se motor
hladi tekućinom, temperatura rashladnog sredstva na izlazu iz motora mora se
održavati unutar ±5 K od gornje termostatski
regulirane temperature koju je propisao proizvođač. Ako proizvođač nije
propisao nikakvu temperaturu tada zabilježena temperatura mora biti 353 K ±5 K.

U slučaju da se motor hladi zrakom, temperatura zabilježena kod podložne
pločice svjećice jednaka je temperaturi koju je propisao proizvođač ±10 K. Ako
proizvođač nije propisao nikakvu temperaturu tada ona mora biti 483 K ±10 K.

1.9.      Temperatura
podložnih pločica svjećica, zrakom hlađenih motora, mora se mjeriti pomoću
termometra koji sadrži termopar i brtveni
prsten.

1.10.    Temperatura goriva na ulazu u
pumpu za ubrizgavanje ili u rasplinjač mora se održavati unutar granica koje je
propisao proizvođač.

1.11.    Temperatura mazivog ulja, mjerena u kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka
ulja, ukoliko je ugrađen, mora biti unutar granica koje je propisao proizvođač.

1.12.    Temperatura ispušnih plinova
mjeriti će se u točki pod pravim kutom u odnosu na prirubnicu
ispušnog(ih) otvora ili sabirnik(e).

1.13.    Upotrijebljeno gorivo
odgovarat će onom opisanom u točki 3.3.12. Priloga I.

1.14.    Ukoliko nije moguće
upotrijebiti standardni prigušivač ispuha, pri ispitivanju mora se koristiti
uređaj koji je kompatibilan s normalnom brzinom vrtnje motora, kako je propisao
njegov proizvođač. Posebno, kada motor u ispitnom laboratoriju radi, sustav
odvođenja ispušnih plinova neće, u odvodnoj struji na mjestu spoja s ispušnim
sustavom vozila, uzrokovati promjenu tlaka, u odnosu na atmosferski tlak, za
više od ±740 Pa (7,45 mbar), osim ako, prije ispitivanja, proizvođač nije
izričito propisao protutlak koji mora postojati prije
ispitivanja, i u tom slučaju upotrijebit će se manji od dva tlaka.

Poddodatak
2.

Opisni
dokument koji se odnosi na osnovne značajke tipa motora1, koje
utječu na njegov najveći zakretni moment i najveću nazivnu snagu motora

(Motori s vanjskim
izvorom paljenjaza motocikle i tricikle)

(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se ona podnosi
odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Referentni broj (dostavljen od podnositelja
zahtjeva):

Zahtjev za homologaciju
tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveći zakretni moment i na najveću
nazivnu snagu motora tipa motocikla ili tricikla, mora sadržavati niz
informacija navedenih u Prilogu II Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u Dijelu A, u sljedećim točkama:

0.1.

0.2.

0.4.
do 0.6.

3.
do 3.2.2.

3.2.4.
do 3.2.4.1.n>

3.2.4.3.
do 3.2.12.2.1.

3.5.
do 3.6.3.1.2.

\_\_\_\_\_
1 U slučaju nekonvencionalnih motora ili
sustava, proizvođač mora pribaviti ekvivalentne specifične podatke spomenute
dolje.

Poddodatak 3.

|  |
| --- |
| Naziv tijela nadležnog za homologaciju |

Certifikat
o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveći zakretni moment i
najveću nazivnu snagu motora tipa moTOCIKLA ILI TRICIKLA

*Obrazac*

Izvještaj
br. …….. od tehničke službe ………., datum
…………….

Homologacija tipa sastavnog dijela br.: ……..Proširenje br.: ……….

1.
Trgovačka oznaka ili naziv vozila: ……………………………….

2.
Tip vozila: ………………………………………………………

3.
Ime i adresa proizvođača: ………………………………………

4.
Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača

    (ako
postoji): …………………………………………………..

5.
Datum kada je vozilo podvrgnuto
ispitivanju: ……………………

6.
Najveći zakretni moment: …………..  Nm pri ……………min-1

7.
Najveća nazivna snaga: …………….   kW pri …………...min-1

8.
Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena /
odbijena1:
…….

9.
Mjesto: ………………………………………………………..

10.
Datum: ……………………………………………………….

11.
Potpis: ……………………………………………………….

\_\_\_\_\_\_\_

1 Obrisati nepotrebno

Dodatak
3.

Određivanje
najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage motora s kompresijskim
paljenjem ugrađenim u vozila na dva ili tri kotača

1.
DEFINICIJE

Za svrhu ovoga pravilnika:

1.1.  &nbp  »nazivna snaga«
znači:

snaga koja se dobije na ispitnom uređaju na kraju koljenastog vratila ili
istovjetnog dijela pri odgovarajućoj brzini vrtnje, s pomoćnim uređajima
popisanim u tablici 1. Ukoliko se snaga može mjeriti samo s ugrađenim
mjenjačem, učinkovitost mjenjača uzet će se u obzir;

1.2.      »najveća nazivna
snaga« znači:

najveći izlaz nazivne snage izmjeren pri punom opterećenju motora;

1.3.      »zakretni moment«
znači:

zakretni moment izmjeren pri uvjetima propisanim u točki 1.1.;

1.4.      »najveći zakretni moment«
znači:

najveća vrijednost zakretnog momenta izmjerena pri punom opterećenju motora;

1.5.      »pomoćni uređaji«
znači:

dijelovi opreme i uređaji navedeni u tablici 1.;

1.6.      »serijski
postavljena oprema« znači:

sva oprema koja prema proizvođaču ima posebno određenu primjenu;

1.7.      »tip motora«
znači:

motori čije se značajke, definirane prema Poddodatku
1., ne razlikuju niti u jednom bitnom pogledu.

2.
TOČNOST MJERENJA SNAGE I ZAKRETNOG MOMENTA PRI PUNOM OPTEREĆENJU

2.1.      Zakretni moment:

±1% od izmjerenog zakretnog momenta1.

2.2.      Brzina vrtnje

Mjerenje mora biti točno do unutar ± 1%. Poželjno je da se brzina vrtnje motora
mjeri automatski sinkroniziranim brojačem okretaja i kronometrom (ili brojilom
okretaja s mjerilom vremena kojem se može zadati mjerni vremenski razmak)

2.3.      Potrošnja goriva:

±1% od izmjerene potrošnje goriva.

2.4.      Temperatura
goriva:

±2 K.

2.5.      Temperatura
usisavanog zraka motora:

±2 K.

2.6.      Barometarski tlak:

±100 Pa.

2.7.      Tlak u usisnom sabirniku:

±50 Pa (vidi napomenu 1.(a) tablice 1.).

2.8.      Tlak u ispušnoj
cijevi vozila:

200 Pa (vidi napomenu 1.(b) tablice 1.).

3.
ISPITIVANJE ZA MJERENJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE MOTORA S
KOMPRESIJSKIM PALJENJEM

3.1.      Pomoćni uređaji

3.1.1.   Pomoćni uređaji koje treba
postaviti

Za vrijeme ispitivanja pomoćni uređaji koji su potrebni za rad motora pri
namijenjenoj primjeni, (kako je određeno u tablici 1.) bit će postavljeni na
ispitni uređaj, na mjesto koje je što bliže onom koje bi zauzimali pri
namijenjenoj primjeni.

3.1.2.   Pomoćni uređaji koje
ukloniti

Neki pomoćni uređaji koji su potrebni samo za rad vozila, a mogu biti
pričvršćeni na motoru, moraju biti uklonjeni pri ispitivanju.

Kao primjer dan je sljedeći popis, koji nije sveobuhvatan:

– kompresor zraka za kočnice,

– kompresor servoupravljača,

– kompresor ovjesa,

– sustav klima uređaja.

Snagu koju pomoćni uređaji koji se ne mogu ukloniti troše, treba odrediti u
neopterećenom stanju te je dodati na izmjerenu snagu motora.

3.1.3.   Pomoćni uređaji za start motora s
kompresijskim paljenjem

Kod pomoćnih uređaja koji se koriste za startanje motora s kompresijskim
paljenjem, moraju se razmotriti dva slučaja:

(a)
električni start: ugrađen je generator koji, po potrebi, i opskrbljuje pomoćne
uređaje nužne za rad motora;

(b)       start koji
nije električni: ako postoje električki pomoćni uređaji neophodni za rad
motora, generator se postavlja kako bi ih opskrbio strujom. Inače se uklanja.

U svakom slučaju, sustav za proizvodnju i pohranjivanje energije potrebne za
start postavlja se i radi bez opterećenja.

\_\_\_\_\_\_
1 Uređaj za mjerenje zakretnog momenta
mora biti umjeren tako da u obzir uzima gubitke trenja. Točnost ispitnog
uređaja u donjoj polovici raspona mjerenja smije biti ± 2 % od izmjerenog
zakretnog momenta.

*Tablica 1.*

Pomoćni
uređaji koje treba postaviti za vrijeme ispitivanja zakretnog momenta i nazivne
snage motora s kompresijskim paljenjem

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Pomoćni uređaji | Postavljenje pri ispitivanju zakretnog momenta i nazivne snage |
| 1 | Usisni sustav | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Usisni vod |
|  | – Zračni filtar1a |
|  | – Usisni prigušivač1a |
|  | – Sustav za odzračivanja kućišta motora |
|  | – Uređaj za ograničenje brzine vrtnje motora |
| 2 | Oprema uređaja za grijanje usisa | Ukoliko je serijski postavljen: da (ako je moguće mora biti postavljen u najpovoljniji položaj) |
|  | – Usisni vod |
| 3 | Ispušni sustav | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Uređaj za pročišćavanje ispušnih plinova |
|  | – Ispušna grana |
|  | – Ispušne cijevi1b |
|  | – Prigušivač zvuka1b |
|  | – Krajnja cijev1b |
|  | – Motorna kočnica2 |
|  | – Uređaj za prednabijanje |
| 4 | Dobavna pumpa za gorivo3 | Ukoliko je serijski postavljena: da |
| 5 | Oprema za ubrizgavanja goriva | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Predfiltar |
|  | – Filtar |
|  | – Pumpa |
|  | – Visokotlačni vod |
|  | – Brizgaljka za gorivo |
|  | – Osjetnik tlaka usisavanog zraka, ako je postavljen4 |
|  | – Elektronski regulacijski sustav, mjerač protoka zraka, zrak, … (ako je postavljen) |
| 6 | Oprema vodenog hlađenja | Ukoliko su serijski postavljeni: da5 |
|  | – Poklopac motora |
|  | – Otvor za zrak na poklopcu motora |
|  | – Hladnjak |
|  | – Ventiator5, 6 |
|  | – Otvor za usmjeravanje zraka na ventilatoru |
|  | – Vodena pumpa |
|  | – Termostat7 |
| 7 | Zračno hlađenje | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Otvor za usmjeravanje zraka |
|  | – Puhalo5, 6 |
|  | – Regulator temperature |
| 8 | Električka oprema | Ukoliko je serijski postavljena: da8 |
| 9 | Uređaji za nabijanje (gdje su postavljeni) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
|  | – Kompresor kojega pogoni izravno motor i/ili ispušni plinovi |
|  | – Hladnjak stlačenog zraka9 |
|  | – Pumpa ili ventilator rashladnoga sredstva (pogonjeni motoro motorom) |
|

 – Regulator protoka rashladnoga sredstva (gdje je ugrađen) |
| 10 | Dodatni ventilator na ispitnom uređaju | Ako je potreban: da |
| 11 | Uređaj za pročišćavanje ispušnih plinova10 | Ukoliko su serijski postavljeni: da |

1a Cijeli usisni sustav mora biti
postavljen u skladu s predviđenom primjenom:

–
gdje postoji rizik značajnog utjecaja na snagu motora

–
u slučaju dvotaktnih motora

–
kada proizvođač zahtjeva da se to napravi

U
ostalim slučajevima može se koristiti istovjetan sustav, ali potrebno je napraviti
provjeru kako bi se utvrdilo da se tlak na usisu ne
razlikuje za više od 100 Pa od graničnog tlaka koji je propisao proizvođač za
čisti filtar za zrak.

1b
Cijeli ispušni sustav mora biti postavljen u skladu s predviđenom primjenom:

–
gdje postoji rizik značajnog utjecaja na snagu motora

–
u slučaju dvotaktnih motora

–
kada proizvođač zahtjeva da se to napravi

U
ostalim slučajevima može se koristiti istovjetan sustav, s time da se tlak
izmjeren na izlazu iz ispušnog sustava motora ne razlikuje za više od 1000 Pa
od onog propisanog od proizvođača. Izlaz ispušnog sustava motora definiran je
kao točka koja se nalazi na 150 mm iza kraja dijela ispušnog sustava
postavljenog na motoru.

2
Ukoliko je ugrađena motorna kočnica, zaklopka kočnice
u ispuhu mora se držati u potpuno otvorenom položaju.

3
Tlak dovoda goriva smije se podešavati kako bi se uspostavili tlakovi koji
postoje pri određenoj primjeni motora (posebno kada se koristi sustav povrata
goriva).

4
Ventil usisnog zraka je regulacijski ventil za pneumatsku regulaciju pumpe za
ubrizgavanje. Regulator ili oprema za ubrizgavanje goriva smiju sadržavati
uređaje koji mogu utjecati na količinu ubrizganog goriva.

5
Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka ventilatora, vodena pumpa i termostat moraju na ispitnom uređaju zauzimati koliko je
god to moguće isti međusoban relativan položaj kao da se nalaze na vozilu.
Ukoliko hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka, vodena pumpa i/ili termostat zauzimaj položaj na ispitnom uređaju koji je
različit od onoga na vozilu, položaj na ispitnom uređaju bit će opisan i
zabilježen u izvještaju o ispitivanju. Optok rashladne tekućine mora biti
omogućen isključivo vodenom pumpom motora. Hlađenje tekućine može se odvijati u
hladnjaku motora ili u nekom vanjskom krugu, s time da pad tlaka u tom krugu i
tlak na ulazu u pumpu ostane prilično isti kao i kod rashladnog sustava motora.
Zatvarač hladnjaka, ako je ugrađen, mora biti u otvorenotvorenom položaju. Kada se
ventilator, hladnjak i sustav pokrova ne mogu prikladno smjestiti na mnaga
koju ventilator troši, kada je zasebno postavljen u ispravan položaj u odnosu
na hladnjak i pokrov (ako je upotrijebljen), mora biti određena, pri brzinama
vrtnje koje odgovaraju brzinama vrtnje motora pri kojima se vršilo ispitivanje
snage motora, pomoću proračuna iz standardnih karakteristika ili pomoću
ispitivanja. Ta snaga, ispravljena na stanje standardne atmosfere definirane u
točki 4.2., mora biti oduzeta od ispravljene snage.

6
Tamo gdje je ugrađen ventilator ili puhalo koji se može isključiti ili ima
progresivnu značajku, ispitivanje se mora provesti s isključenim ventilatorom
(ili puhalom) ili pak, za slučaj progresivne
karakteristike, s radom ventilatora ili puhala s najvećim klizanjem.

7 Termostat smije biti u potpuno otvorenom položaju.

8 Najmanja
snaga generatora: snaga generatora mora biti ograničena na onu koja je potrebna
za rad pomoćnih uređaja koji su neophodni za rad motora. Ukoliko je spoj s
akumulatorom nužan, mora se koristiti potpuno napunjen akumulator u dobrom
stanju.

9
Nabijeni motori s hladnjakom zraka moraju se ispitivati s hladnjakom zraka,
bilo tekućinom ili zrakom, no ako proizvođaču više odgovara, sustav na ispitnom
uređaju može zamijeniti zrakom hlađeni hladnjak. U svakom slučaju, mjerenje
snage, pri svakoj brzini vrtnje, mora se odvijati pri padu tlaka na prolazu
kroz hladnjak nabijenog zraka sustava ispitnog uređaja koji odgovara padu tlaka
propisanom od proizvođača za sustav na cjelovitom vozilu.

10
Mjere protiv zagađenja smiju uključivati, npr.,
povrat ispušnih plinova (EGR sustav), katalizator, toplinski reaktor, sustav
dovoda dodatnog zraka i sustav smanjenja isparavanja goriva.

3.2.
     Uvjeti postavki

Uvjeti postavki za ispitivanje pomoću kojeg se određuje najveći zakretni moment
i najveća nazivna snaga motora navedeni su u tablici 2.

*Tablica 2*

Uvjeti
postavki

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1 | Podešavanje kapaciteta pumpe za ubrizgavanje | Podesiti u skladu s proizvodnom specifikacijom proizvođača i koristiti bez daljnje promjene za vrijeme određene primjene. |
| 2 | Točka paljenja ili ubrizgavanja (krivulja ubrizgavanja) |
| 3. | Podešavanje regulatora |
| 4. | Uređaji za smanjivanje onečišćenja |

3.3.      Uvjeti
ispitivanja.

3.3.1.   Ispitivanja namijenjena određivanju
najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage moraju se provesti s
regulatorom količine ubrizganog goriva podešenim za puno opterećenje, pri čemu
je motor opremljen kako je utvrđeno u tablici 1.

3.3.2.   Podaci o radnim parametrima motora
moraju se očitati pri stabiliziranim radnim uvjetima, s dovoljnim dovodom
svježeg zraka motoru. Motor je trebalo uhodati u skladu s preporukama
proizvođača. Prostori izgaranja mogu sadržavati naslage, ali u ograničenim
količinama.

Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku 4.2.) kako bi se
smanjila veličina faktora ispravka.

3.3.3.   Temperatura usisa u motor (okolnog
zraka) mora biti mjerena unutar 0,15 m prije točke ulaza u filtar za zrak, ili,
ako nema filtra, unutar 0,15 m od ulaznog otvora usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od toplinskog zračenja te
smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti zaštićen od povratnog
špricanja goriva. Mora se odabrati dovoljan broj mjernih položaja kako bi se
mogla odrediti reprezentativna srednja temperatura usisa.

3.3.4.   Niti jedan podatak neće se
zabilježiti dok zakretni moment, brzina vrtnje i temperatura ne budu prilično
konstantni tijekom perioda od najmanje 30 sekundi.

3.3.5.   Brzina vrtnje za vrijeme izvođenja
ili mjerenja ne smije odstupati od odabrane brzine vrtnje za više od ±1% ili 10
min-1, zavisno koja vrijednost je veća.

3.3.6.   Očitano opterećenje kočnice i temperatura
usisnog zraka moraju se uzimati istovremeno i moraju biti prosjek dviju
uzastopnih vrijednosti, kod kojih se opterećenje kočnice razlikuje za manje od
2%.

3.3.7.   Temperatura rashladnog sredstva na
izlazu iz motora mora se održavati unutar ±5 K od gornje termostatski
regulirane temperature propisane od proizvođača. Ako proizvođač nije propisao
nikakvu temperaturu tada ona mora biti 353 K ± 5 K.

U slučaju zrakom hlađenih motora, temperatura točke određene od proizvođača
mora se održavati na +0/-20 K od najveće temperature koju je predvidio
proizvođač pri referentnim uvjetima.

3.3.8.   Temperatura goriva mora se mjeriti
na ulazu u rasplinjač ili u sustav za ubrizgavanje, te održati unutar granica
utvrđenih od proizvođača.

3.3.9.   Temperatura maziva ulja, mjerena u
kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka ulja ukoliko je ugrađen, mora biti unutar
granica utvrđenih od proizvođača.

3.3.10. Pomoćni regulacijski sustav smije se
upotrijebiti, ako je to potrebno za održavanje temperature unutra granica
propisanih u točkama 3.3.7., 3.3.8. i 3.3.9.

3.3.11. Gorivo

(vidi točku 3.3.12. Priloga II)

3.4.      Postupak
ispitivanja

Mjerenja se moraju obaviti pri dovoljnom broju brzina vrtnji kako bi cijela krivulja
snage bila točno definirana u rasponu od najniže do najviše brzine vrtnje koju
je preporučio proizvođač. Taj raspon brzine vrtnje mora uključiti brzinu vrtnje
pri kojoj motor ostvaruje najveću snagu. Za svaku brzinu vrtnje mora se
odrediti srednja vrijednost pomoću najmanje dva stabilna mjerenja.

3.5.      Mjerenje indeksa
čađe

Za slučaj motora s kompresijskim paljenjem, za vrijeme ispitivanja, ispušni
plinovi moraju biti ispitani na sukladnost sa zahtjevima za ugradnju mjera
zaštite zraka od zagađenja, kad one jednom stupe na snagu.

4.
FAKTORI ISPRAVKA ZA SNAGU I ZAKRETNI MOMENT

4.1.  &bsp  Definicija faktora
ad i a2

Faktori s kojima se množe izmjereni zakretni moment i snaga kako bi se odredili
zakretni moment i snaga motora koji u obzir uzimaju učinkovitost prijenosa
(faktor á2), korišten pri ispitivanju, i kako bi se
taj zakretni moment i ta snaga sveli na referentne atmosferske uvjete propisane
u točki 4.2.1. (faktor ád).

Jednadžba korekcije snage je:

            P0 = ad · a2 · P

gdje su:

P0 = ispravljena snaga (tj. snaga pri referentnim uvjetima na kraju koljenastog
vratila)

           ad = faktor ispravka za
referentne atmosferske uvjete

           a2 = faktor ispravka za
učinkovitost prijenosa (vidi Dodatak 2., točku 4.3.1.)

P = izmjerena snaga (zabilježena snaga).

4.2.      Referentni
atmosferski uvjeti

4.2.1.   Temperatura (TO)

298 K (25°C)

4.2.2.   Tlak suhog zraka (PSO)

99 kPa

Napomena: Tlak suhog zraka temelji se na sveukupnom tlaku od 100 kPa i tlaku vodene pare od 1 kPa.

4.3.      Atmosferski uvjeti
pri ispitivanju

Atmosferski uvjeti pri ispitivanju moraju biti:

4.3.1.   Temperatura (T)

283 K£  T £ 313 K

4.3.2'>4.3.2.   Tlak (PS)

80 kPa £
PS £ 110 kPa

4.4.      Određivanje
faktora ispravka ad1

Faktor ispravka za snagu ád motora s kompresijskim
paljenjem pri konstantnom protoku goriva može se izračunati primjenom
jednadžbe:

            ad = (fa)
fm

gdje su:

fa = atmosferski faktor

fm = utjecajni parametar za svaki tip motora i podešavanja.

4.4.1.   Atmosferski faktor fa

Ovaj faktor pokazuje utjecaj okolišnih uvjeta (tlak, temperatura i vlaga) na
zrak kojeg motor usisava. Jednadžba za atmosferski faktor razlikuje se kod
različitih tipova motora.

4.4.1.1. Nenabijani
motori i motori s mehaničkim pogonom kompresora

![](dodatni/356339.gif)

4.4.1.2. Nabijani motori s pogonom kompresora
turbinom na ispušne plinove sa ili bez hladnjaka nabijenog zraka

![](dodatni/356340.gif)

4.4.2.   Faktor motora fm

fm je funkcija od qc
(ispravljenog protoka goriva) koja glasi:

            fm
= 0,036 · qc - 1,14

gdje je:

qc = qr

gdje su

q = protok goriva u miligramima po ciklusu po litri sveukupnog radnog volumena
[mg/(litra · ciklus)]

r = omjer tlakova iza i ispred kompresora (r = 1 za nenabijene motora)

Ova jednadžba vrijedi kada je qc unutar
područja od 40 mg/(litra · ciklus) do 65 mg/(litra · ciklus).

Kada je qc manji od 40 mg/(litra ·
ciklus), za fm se uzima konstantna vrijednost od 0,3 (fm
= 0,3).

Kada je qc veći od 65 mg/(litra · ciklus),
za fm se uzima konstantna vrijednost od 1,2 (fm = 1,2)
(vidi sliku).

            ![](dodatni/356341.gif)

4.4.3.   Uvjeti koji moraju biti
zadovoljeni u laboratoriju

Da bi ispitivanje bilo važeće, faktor ispravka ád
mora biti takav da je zadovoljeno

            0,9
ad £ 1,1

Ukoliko su ove granične vrijednosti premašene, dobivena ispravljena vrijednost
mora se navesti u izvještaju o ispitivanju zajedno s precizno navedenim
uvjetima pri ispitivanju (temperatura i tlak).

\_\_\_\_\_
1 Ispitivanja se mogu provesti u komorama
s klimatizacijskim sustavom u kojima se atmosferski uvjeti mogu regulirati.

5.
IZVJEŠTAJ O ISPITIVANJU

Izvještaj o ispitivanju mora sadržavati rezultate i sve proračune koji su bili
potrebni da se dobije najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga, navedena
u Poddodatku 2., zajedno sa značajkama motora
navedenim u Poddodatku 1.

Dodatno, izvještaj o ispitivanju mora sadržavati sljedeće podatke:

Uvjeti pri ispitivanju

Tlakovi izmjereni pri najvećoj snazi

Barometarski tlak: ……………………………………… kPa

Protutlak na ispuhu: …………………………………….. kPa

Pad tlaka na usisu: …………………………..... kPa u motoru

usisni sustav  …………………………………………………

Temperature usisavanog zraka izmjerene pri najvećoj snazi

motora: …………………………………………………...°C

rashladne tekućine

kod izlaza rashladne tekućine iz motora ………………….. °C1

kod referentne točke u slučaju zrakom hlađenogmotora …..
°C1

ulja: ……………………………..°C (naznačiti točku mjerenja)

goriva

kod rasplinjača / ulaza u pumpu za ubrizgavanje1 ………….
°C

u uređaju za mjerenje potrošnje goriva: ……………………°C

ispuha, mjereno kod točke uz izlaznu(e) prirubnicu(e)
ispušnog(ih)

            sabirnika …………………………………………………
°C

Značajke dinamometra

Marka: ………………………………………………………

Tip: ………………………………………………………….

     &bsp
Gorivo

Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji rade na tekuće gorivo:

Marka: ………………………………………………………

Tehnički opis: ………………………………………………..

Dodatak protiv detonacije (olovo, itd.)

Tip: ………………………………………………………….

Sadržaj u
mg/litri: …………………………………………….

Oktanski broj:

RON: ……………………………………………………….

MON: ………………………………………………………

Relativna gustoća: ……….. pri 15°C  ………. pri 4°C ……..

Ogrjevna moć: kJ/kg ………………………………………..

Mazivo

Marka: ………………………………………………………

Tehnički opis: ………………………………………………..

SAE klasa viskoziteta: ……………………………………….

            Detaljni rezultati mjerenja

Značajke motora

|  |  |
| --- | --- |
| Brzina vrtnje motora, min-1 |  |
| Brzina vrtnje kočnice, min-1 |  |
| Opterećenje kočnice, N |  |
| Izmjereni zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm |  |
| Izmjerena snaga, Kw |  |
| Uvjeti pri ispitivanju | Barometarski tlak, kPa |
| Temperatura usisnog zraka, K |
| Faktor ispravka |  |
| Ispravljen zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm | |
| Ispravljena snaga, kW |  |
| Specifična efektivna potrošnja goriva1<1, g/kWh | |
| Temperatura hlađenja motora, K2 |  |
| Temperatura ulja kod mjerne točke, K | |
| Temperatura ispuha, K |  |
| Temperatura zraka iza kompresora, K | |
| Tlak iza kompresora, kPa |  |
| 1 Bez ispravljanja snage.  2 Navesti položaj mjerne točke: mjerenje je provedeno (obriši ono što se ne primjenjuje):  a) na izlazu rashladne tekućine;  b) na podložnoj pločici svjećice  c) drugdje, treba navesti gdje. | |

6. DOPUŠTENO ODSTUPANJE PRI MJERENJU NAJVEĆEG
ZAKRETNOG MOTNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE

6.1.      Najveći zakretni
moment i najveća nazivna snaga motora, koje je odredila tehnička služba, smiju
se razlikovati od vrijednosti koje je naveo proizvođač za ±5% ukoliko je
izmjerena snaga £ 11 kW, a ±2% ukoliko je
izmjerena snaga >11 kW, uz dopušteno odstupanje brzine vrtnje od 1,5%.

6.2.      Najveći zakretni
moment i najveća nazivna snaga motora izmjerene za vrijeme ispitivanja na
sukladnost proizvodnje smiju se razlikovati za ±10% od vrijednosti određenih
prilikom ispitivanja za homologaciju tipa sastavnih
dijelova ukoliko je izmjerena snaga £
11 kW, a ±5% ukoliko je izmjerena snaga >11 kW.

Poddodatak
1.

Opisni
dokument koji se odnosi na osnovne značajke tipa motora1, koje
utječu na njegov najveći zakretni moment i najveću nazivnu snagu motora

(motori s kompresijskim
paljenjem za vozila na dva ili tri kotača)

(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se ona podnosi
odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Referentni broj (dostavljen od podnositelja
zahtjeva): ………………………

Zahtjev za homologaciju
tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveći zakretni moment i na najveću
nazivnu snagu motora tipa motornog vozila na dva ili tri kotača, mora
sadržavati niz informacija navedenih u Prilogu II Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u
Dijelu A, u sljedećim točkama:

0.1.

0.2.

0.4.
do 0.6.

3.
do 3.2.1.5.

3.2.2.

3.2.4.2.
do 3.2.4.2.8.3.

3.2.5.
do 3.2.12.2.1.

3.5.
do 3.6.3.1.2.

Poddodatak
2.

|  |
| --- |
| Naziv tijela nadležnog za homologaciju |

Certifikat
o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveći zakretni moment i
najveću nazivnu snagu motora tipa moTOrnog vozila na dva ili tri kotača

Obrazac

Izvještaj
br. …………..od tehničke službe………….. , datum ……….

Homologacija tipa sastavnog dijela br.: ………Proširenje br.:
………..

1.
Trgovačka oznaka ili naziv vozila: ………………………………….

2.
Tip vozila: …………………………………………………………

3.
Ime i adresa prča:  …………………………………………

4.
Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača

    (ako
postoji): ………………………………………………………

5.
Datum kada je vozilo podvrgnuto
ispitivanju:  ………………………

6.
Najveći zakretni moment: ……………….. Nm pri ………….. min-1

7.
Najveća nazivna snaga: …………………. kW pri ………….. min-1

8.
Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena /
odbijena1: ………..

9.
Mjesto: ……………………………………………………………

10.
Datum: …………………………………………………………..

11. Potpis: …………………………………………………………..

\_\_\_\_\_\_
1
Obrisati nepotrebno

Pravilnik, NN 152/2005-2958
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)