## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-3255/2004, U-II-3257/2004 i dr. od 10. studenoga 2004.

### NN 167/2004 (30.11.2004.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-3255/2004, U-II-3257/2004 i dr. od 10. studenoga 2004.

# Ustavni sud Republike Hrvatske

2948

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, pred­sjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Vice Vukojević i Milan
Vuković, u povodu prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti
propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici održanoj 10. studenoga 2004. godine,
donio je

## RJEŠENJE

I. Ne
prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
i zakonom članka 3. stavka 2. točke 3. Pravilnika o redu prvenstva stambenog
zbrinjavanja na područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, broj
116/02).

II. Ovo
rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1.
Predlagatelji Rade Mirić, Mile Dukić, Milivoj Šarić, Janja Milić, Dragica Rapaić,
Nedeljko Blaženović, Milka Komazec, Dušan Komazec, Milorad Lalić, svi s boravištem
u Srbiji i Crnoj Gori, te Ljubica Končar i Milan Končar iz Korenice, podnijeli
su Ustavnom sudu Republike Hrvatske prijedloge kojima traže da Ustavni sud
pokrene postupak, te utvrdi protuustavnim i ukine članak 3. stavak 2. točku 3.
Pravilnika o redu prvenstva stambenog zbrinjavanja na područjima posebne državne
skrbi (»Narodne novine«, broj 116/02, u daljnjem tekstu: Pravilnik).

2. Predlagatelji ističu da je Republika Hrvatska,
zloupotreb­ljavajući svoje pravo da pravno uredi određenu materiju, kao i
koristeći nepovoljan položaj jednog dijela državljana Republike Hrvatske, koji
su živjeli na područjima pod upravom i zaštitom Ujedinjenih naroda, a koja su
vojno-redarstvenom akcijom u kolovozu 1995. u potpunosti ispražnjena od
stanovništva, u namjeri da se domogne njihovih stanova na kojima su postojala
stanarska prava, donijela Zakon o davanju u najam stanova na oslobođenom
teritoriju (»Narodne novine«, broj 73/95).

Tim
Zakonom propisan je, kao uvjet za zadržavanje stanarskog prava, povratak
nositelja tih prava u stanove do 26. prosinca 1995. godine.

Po
stajalištu podnositelja, Republika Hrvatska umišljajno, sporim i neučinkovitim
postupanjem u svezi s izdavanjem potrebnih osobnih isprava, onemogućila je
povratak u Republiku Hrvat­sku osobama koje su imale stanarska prava na
stanovima na oslobođenom području, odnosno spriječila njihov povratak u Zakonom
određenom roku. Pored toga, prije negoli je praktično omogućila povratak
navedenih osoba, Republika Hrvatska je donijela Zakon o prestanku važenja
Zakona o davanju u najam stanova na oslobođenom teritoriju (»Narodne novine«,
broj 101/98), kojim je ukinula Zakon o davanju u najam stanova na oslobođenom
teritoriju, ali ne i pravne posljedice koje je primjena tog Zakona proizvela.

Nakon toga, 2002. godine, donesen je Zakon o
izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne
novine«, broj 88/02), kojim se stanovi na kojima je postojalo stanarsko pravo –
sada stanovi u državnom vlasništvu – dodjeljuju drugim osobama, a prema redu
prvenstva koji je uređen Pravilnikom o redu prvenstva stambenog zbrinjavanja na
po­dručjima posebne državne skrbi, kojeg je donijelo Ministarstvo za javne
radove, obnovu i graditeljstvo Republike Hrvatske. Tim su Pravilnikom bivši
nositelji stanarskih prava na stanovima svrstani u posljednju, treću
kategoriju.

Predlagatelji ističu da je Republika Hrvatska u
potpunosti onemogućila pokretanje i vođenje bilo kakvih sudskih i drugih
postupaka pred nadležnim tijelima Republike Hrvatske putem kojih bi takvi građani
Republike Hrvatske bili u prilici vratiti svoja stečena imovinska prava.

Predlagatelji nadalje smatraju da su na navedeni način
povri­jeđene ustavne odredbe o pravu na pristup sudu (članak 29. stavak 1.
Ustava), na jednakost pred sudovima i drugim državnim i inim tijelima koja
imaju javne ovlasti (članak 26. Ustava), o pravu na nepovredivost doma (članak
34. stavak 1. Ustava), kao i odredbe članka 6. (pravo na pošteno suđenje), članka
13. (pravo na djelotvoran pravni lijek), članka 14. (zabrana diskriminacije)
Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni
ugovori«, broj 18/97, 6/99 – pro­čiš­ćeni tekst i 8/99 – ispravak, u daljnjem
tekstu: Europska konvencija), te članka 1. Protokola I. uz Konvenciju (pravo na
mirno uživanje imovine). Pritom, pozivajući se na stajališta i pravnu praksu
Europskog suda za ljudska prava, ističu da su među­narodni ugovori, koji su
sklopljeni, potvrđeni u skladu s Ustavom i na snazi, temeljem članka 140.
Ustava, po pravnoj snazi iznad zakona.

Predlažu ukidanje osporenog Pravilnika.

3. Ustavni sud napominje da su prijedlozi predlagatelja,
u dijelovima koji se odnose na osporavanje Zakona o davanju u najam stanova na
oslobođenom teritoriju, Zakona o prestanku važenja Zakona o davanju u najam
stanova na oslobođenom teritoriju i članka 5. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o područjima posebne državne skrbi, izdvojeni, te će se o njima odlučivati
u zasebnim ustavnosudskim postupcima.

*Prijedlozi
nisu osnovani.*

4.
Prijedlozima se osporava odredba članka 3. stavka 2. točke 3. Pravilnika o redu
prvenstva stambenog zbrinjavanja na područjima posebne državne skrbi.

U
cjelini, odredba članka 3. Pravilnika glasi:

»(1)
Osobe iz članka 2. ovog Pravilnika ostvaruju pravo na stambeno zbrinjavanje na
temelju reda prvenstva za jednu ili više jedinica lokalne samouprave područja
posebne državne skrbi, ovisno o raspoloživom fondu nekretnina u državnom vlasništvu,
sredstvima državnog proračuna i drugim izvorima.

(2) Red
prvenstva osoba iz stavka 1. ovog članka utvrđuje se:

1. za
osobe smještene u prognaničkim naseljima i drugim objektima organiziranog smještaja,
prema sljedećim mjerilima:

–
imovinski (socijalni) status obitelji (prihod po članu domaćinstva)

– broj članova
obitelji

–
vrijeme provedeno u organiziranom smještaju

–
vrijeme podnošenja i kompletiranja zahtjeva

2. za
osobe koje se vraćaju u svoje ranije prebivalište ili se nastanjuju na područjima
posebne državne skrbi, prema sljedećim mjerilima:

–
imovinski (socijalni) status obitelji (prihod po članu doma­ćinstva)

– broj članova
obitelji

– stambeni status (podstanar, podstanar kod roditelja,
neadekvatan stan s obzirom na pripadajuću površinu prema zakonu)

– vrijeme podnošenja i kompletiranja zahtjeva

3. za korisnike stanova na kojima je prestalo
stanarsko pravo na temelju Zakona iz članka 2. ovog Pravilnika (Zakona o
davanju u najam stanova na oslobođenom teritoriju – op. Ust. suda), prema
sljedećim mjerilima:

– vrijeme provedeno u stanu na kojem je prestalo
stanarsko pravo

– vrijeme izbivanja iz stana na kojem je prestalo
stanarsko pravo

– imovinski (socijalni) status obitelji (prihod po članu
do­maćinstva)

– broj članova obitelji

– vrijeme podnošenja i kompletiranja zahtjeva

(3) U postupku utvrđivanja reda prvenstva provest će
se bodovanje temeljem mjerila iz točaka 1., 2. i 3. stavka 2. ovog članka.«

5. Citirana odredba Pravilnika vezana je uz odredbu članka
5. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi
(»Narodne novine«, broj 88/02), kojim je izmijenjen članak 8. stavak 2. alineja
1. Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, broj 44/96,
57/96, 124/97, 73/00, 87/00, 94/01 i 88/02), te glasi:

»Članak 8. mijenja se i glasi: (...) (2) Povratak i
ostanak te naseljavanje stanovništva na područje posebne državne skrbi poticat će
se i stambenim zbrinjavanjem na jedan od sljedećih načina: – davanjem u najam
obiteljske kuće ili stana u državnom vlasništvu, (...).«

Prema tome, osporena odredba Pravilnika, kao i
Pravilnik u cjelini, u odnosu na citirani Zakon, ima značaj provedbenog
propisa.

6.
Predlagatelji ističu da su oni, kao bivši korisnici stanova na kojima je
prestalo stanarsko pravo, pri stambenom zbrinjavanju, tj. pri davanju u najam
obiteljskih kuća odnosno stanova u državnom vlasništvu, stavljeni u posljednju,
treću kategoriju, prema osporenom članku 3. stavku 2. točki 3. Pravilnika.

Smatraju,
dakle, da osobe navedene pod točkama 1. i 2. iste odredbe Pravilnika imaju
prednost pri davanju u najam kuća i stanova u državnom vlasništvu.

7.
Stajalište predlagatelja nije utemeljeno i proizlazi iz po­greš­nog tumačenja
odredaba članka 3. osporenog Pravilnika.

Pravilnim
tumačenjem navedenih odredaba razvidno je da skupine osoba, navedene pod točkama
1., 2. i 3. stavka 2. članka 3. Pravilnika, ne konkuriraju pri dodjeli raspoloživog
stambenog fonda međusobno – kao skupine, već isključivo međusobno konkuriraju
osobe istog statusa, unutar iste skupine, a prema kriteriju udovoljavanja
mjerilima utvrđenim za određivanje reda prvenstva unutar te konkretne skupine.
Okolnost da su mjerila reda prvenstva za kategoriju bivših korisnika stanova na
kojima je prestalo stanarsko pravo uređena pod posljednjom, 3. točkom, stoga
nema značenje koje joj podnositelji prijedloga pridaju.

8. S
obzirom na navedeno, Ustavni sud nije našao ustavnopravno relevantnih razloga,
a napose razloga kojima se obrazlažu podneseni prijedlozi, za ocjenu da odredbe
članka 3. stavka 2. točke 3. Pravilnika o redu prvenstva stambenog zbrinjavanja
na područjima posebne državne skrbi nisu u suglasju s Ustavom odnosno zakonom.

Zbog
toga je, a na temelju odredbe članka 43. stavka 1. Ustavnog zakona, doneseno
rješenje kao u točki I. izreke.

9. Rješenje
o objavi temelji se na odredbi članka 29. stavka 1. Ustavnog zakona.

Broj:           U-II-3255/2004

        U-II-3257/2004

        U-II-3259/2004

        U-II-3261/2004

        U-II-3263/2004

        U-II-3265/2004

        U-II-3267/2004

        U-II-3269/2004

        U-II-3355/2004

Zagreb,
10. studenoga 2004.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Suda
**dr. sc. Petar Klarić,** v. r.

Rješenje, NN 167/2004-2948