## Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu

### NN 31/2004 (10.3.2004.), Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu

# Hrvatski sabor

842

Na
temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZVRŠAVANJU DRŽAVNOG PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2004. GODINU

Proglašavam
Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Repub­like Hrvatske za 2004. godinu,
koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 4. ožujka 2004. godine.

Broj:
01-081-04-790/2
Zagreb, 9. ožujka 2004.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O IZVRŠAVANJU DRŽAVNOG PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2004. GODINU

I.
OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju prihodi, primici, rashodi i
izdaci Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu (u dalj­njem
tekstu: Proračun) i njegovo izvršavanje, opseg zaduživanja i jamstava države,
upravljanje javnim dugom te financijskom i nefinancijskom imovinom, poticajne
mjere u gospodarstvu, koriš­te­nje namjenskih prihoda i primitaka, odgoda
primjene propisa, prava i obveze korisnika proračunskih sredstava, pojedine
ovlasti Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada), predsjednika
Vlade, Ministarstva financija (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) i ministra
financija u izvršavanju Proračuna, kazne za neis­punjavanje obveza te druga
pitanja u izvršavanju Proračuna.

II.
IZVRŠAVANJE PRORAČUNA

*1.
Upravljanje prihodima i rashodima*

Članak 2.

Sredstva se u Proračunu osiguravaju proračunskim
korisnicima (u daljnjem tekstu: korisnici), koji su u njegovu Posebnom dijelu
određeni za nositelje sredstava na pojedinim stavkama.

Članak 3.

(1) Financijske planove korisnika utvrđuje Državna
riznica – Sektor za pripremu državnog proračuna i dostavlja ih Državnoj riznici
– Sektoru za izvršavanje državnog proračuna, koji izvršava mjesečnu dodjelu
sredstava.

(2) Mjesečne dodjele izvršavaju se najkasnije deset
rad­nih dana prije početka razdoblja na koje se odnose.

(3) Na temelju mjesečne dodjele korisnik obavlja
korekciju mjesečnoga financijskog plana najkasnije do 20. u mjesecu za sljedeći
mjesec, a Državna riznica – Sektor za izvršavanje državnog proračuna dužan je
plan odobriti do 25. u mjesecu.

(4) Ako korisnik Državnoj riznici ne dostavi mjesečni
financijski plan usklađen s dodjelom, ne smije stvarati i izmirivati obveze za
sljedeći mjesec.

(5) Tijekom mjeseca može se izvršiti naknadna dodjela
samo na temelju posebnog zahtjeva koji odobrava Državna riznica.

(6) Manje dodijeljena sredstva u odnosu na
financijski plan za tekući mjesec korisnik raspoređuje u sredstva dodjele za
sljedeće mjesece.

*2.
Trošenje proračunskih sredstava*

Članak
4.

(1)
Korisnici su dužni izvijestiti Ministarstvo u kojoj su banci otvorili račun iz članka
62. Zakona o proračunu (»Narodne novine«, br. 96/03.).

(2)
Radi održavanja tekuće likvidnosti Ministarstvo može povlačiti raspoloživa
sredstva s računa korisnika.

Članak
5.

(1) U
Proračunu planirana su sredstva Tekuće proračunske zalihe u svoti od
318.086.911,00 kuna.

(2) O
korištenju sredstava proračunske zalihe odlučuje Vlada.

(3)
Predsjednik Vlade može raspolagati sredstvima Tekuće zalihe Proračuna do
pojedinačnog iznosa od 500.000,00 kuna.

(4)
Ministar financija može raspolagati sredstvima Tekuće zalihe Proračuna do
pojedinačnog iznosa od 100.000,00 kuna.

Članak
6.

U
skladu s odredbama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih
upravnih organizacija (»Narodne novine«, br. 199/03.), a u vezi sa člankom 48.
Zakona o proračunu raspoređuju se sredstva na korisnike ili u tekuću zalihu
proračuna, a odluke o raspoređivanju objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Članak
7.

(1)
Devizna sredstva koja ostvare korisnici obavljanjem usluga uplaćuju se na
poseban devizni račun Proračuna.

(2)
Devizni račun iz stavka 1. ovoga članka koristi Ministarstvo, a ostali
korisnici mogu imati devizni račun jedino na temelju prethodne suglasnosti
Ministarstva.

(3)
Sredstva na deviznom računu iz stavka 1. ovoga članka koriste se za plaćanje
planiranih proračunskih rashoda i izdataka.

Članak
8.

Pogrešno
ili više uplaćeni prihodi u Proračun vraćaju se uplatiteljima na teret tih
prihoda. Rješenje o tomu donosi Ministarstvo.

Članak
9.

(1)
Radi pravodobnog obračunavanja i doznačivanja prora­čunskih sredstava u 2004.
godini za plaće i druge rashode, korisnici koji se financiraju iz Proračuna
obvezni su nadležnom ministarstvu dostaviti rješenje o zasnivanju i o prestanku
radnog odnosa zaposlenika.

(2) Rješenje
iz stavka 1. ovoga članka korisnici su obvezni dostaviti u roku osam dana od
dana zasnivanja ili prestanka radnog odnosa.

Članak
10.

Sredstva
za ostala materijalna prava isplaćivat će se korisnicima prema kolektivnim
ugovorima i sporazumima u visini i opsegu utvrđenima između Vlade i sindikata u
dijelu za koji ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 11.

Ovlašćuje se Vlada da donosi odluke o visini dnevnice
za službena putovanja u zemlji i inozemstvu, o visini naknada za terenski
dodatak i za korištenje osobnog automobila u službene svrhe, te o visini
naknade za odvojeni život od obitelji, i to korisnika i drugih pravnih i fizičkih
osoba kojima se ti izdaci is­plaćuju iz proračunskih sredstava ili sredstava
dobivenih kredita.

Članak 12.

(1) Ovlašćuje se Vlada da može izdati suglasnosti za
zaduživanje jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave koja je u
financijskom izvještaju o prihodima i rashodima, primicima i izdacima za
razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2003. (Obrazac: PR-RAS) iskazala
prihode poslovanja u koloni 7 pod oznakom AOP 001 veće od iznosa rashoda
poslovanja iskazanih u koloni 7 pod oznakom AOP 113.

(2) Ovlašćuje se Vlada da može izdati suglasnosti za
zaduživanje jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, najviše do
3% ukupno ostvarenih prihoda poslovanja svih jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave iskazanih u financijskom izvještaju o prihodima i
rashodima, primicima i izdacima za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca
2003. (Obrazac: PR-RAS u koloni 7 pod oznakom AOP 001).

(3) Odredbe stavka 2. ovoga članka ne odnose se na:

1. jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave kojima je Vlada izdala suglasnosti do 31. prosinca 2003., a nisu
korištene u 2003. godini,

2. jedinice lokalne samouprave na područjima posebne
državne skrbi,

3. jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave koje ostvaruju kreditna sredstva za nabavu nefinancijske imovine iz
sredstava Fonda za regionalni razvoj Republike Hrvatske i Fonda za razvoj i
zapošljavanje.

(4) Jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave iz stavka 3. točke 1. ovoga članka ne mogu povećavati visinu
planiranih primitaka od zaduživanja (račun 84 iz Računskog plana proračuna) već
objavljenu u planu proračuna za 2004. godinu u skladu sa člankom 32. Zakona o
proračunu.

Članak 13.

(1) Doprinosi za mirovinsko i zdravstveno osiguranje
koji su uplaćeni za osiguranike prema članku 23. Zakona o obnovi i razvoju
Grada Vukovara (»Narodne novine«, br. 44/01.), vratit će se poslodavcima sa
sjedištem, odnosno s prebivalištem na području Grada Vukovara, Iloka te Lovasa
i Tovarnika na teret tih doprinosa.

(2) Poslodavci iz stavka 1. ovoga članka zahtjev za
povrat doprinosa podnose Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Hrvatskom
zavodu za zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: zavodi).

(3) Sredstva za povrat posebnog doprinosa za ozljede
na radu i profesionalne bolesti iz članka 71. stavka 3. Zakona o zdravstvenom
osiguranju (»Narodne novine«, br. 94/01., 88/02., 14/02. i 117/03.) vratit će
se obveznicima uplate doprinosa na osnovi rješenja Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje.

Članak 14.

(1) Korisnicima su osigurana sredstva za obvezno
osiguranje iz članka 75. točke 2., 3. i 4. Zakona o osiguranju (»Narod­ne
novine«, br. 90/94., 20/97. i 46/97. – pročišćeni tekst, 116/99. i 111/02.).

(2) U Proračunu su osigurana sredstva za osiguranje
službenika, namještenika i dužnosnika od posljedica nesretnog slučaja.

(3) Sredstva za nadoknadu štete na neosiguranoj
imovini (poslovne zgrade, uređaji, instalacije, oprema i dr.) osigurana su u
Proračunu prema stavku 1. ovoga članka, a doznačivat će se korisnicima na
njihov zahtjev.

Članak 15.

(1) U Proračunu su osigurana sredstva za ostvarivanje
prava iz osnovnoga zdravstvenog osiguranja iz članka 68. stavka 1. Zakona o
zdravstvenom osiguranju, a koja obuhvaćaju:

1. naknadu plaće za vrijeme korištenja rodiljnog
dopusta do jedne godine života djeteta, rodiljnog dopusta do dvije godine života
djeteta za blizance, trojke, četvorke, odnosno više djece jednake dobi,
rodiljnog dopusta iz članka 58. stavka 9. Zakona o radu, posvojiteljskog
dopusta, prava na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne, odnosno dvije godine
života djeteta iz članka 59. stavka 1. Zakona o radu te prava na rad u skraćenom
radnom vremenu do tri godine života djeteta iz članka 59. stavka 3. Zakona o
radu,

2. naknadu plaće za vrijeme korištenja dopusta iz članka
57. Zakona o radu,

3. naknadu plaće za korištenje stanke za dojenje
djeteta iz članka 60. Zakona o radu,

3.a naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti
za rad iz članka 23. točke 12. Zakona o zdravstvenom osiguranju,

4. mjere povećane zdravstvene skrbi o osobama
starijim od 65 godina života te o djeci do navršene 18. godine života,

5. zdravstveno prosvjećivanje,

6. liječenje po posebnim propisima,

7. hitnu pomoć na državnim cestama,

8. razliku u troškovima zdravstvene zaštite izazvane
većim odstupanjem u organiziranju zdravstvene zaštite od propisanih normativa
zbog demografskih karakteristika (otoci, gustoća naseljenosti),

9. osobe čije je prebivalište nepoznato,

10. osigurane osobe iz članka 10. Zakona o
zdravstvenom osiguranju,

11. osigurane osobe iz članka 58. Zakona o
zdravstvenom osiguranju,

12. međunarodne obveze u oblasti zdravstvenog
osiguranja,

13. osiguranike iz članka 5. točke 13. – 22. Zakona o
zdravstvenom osiguranju,

14. osigurane osobe iz članka 12. i 13. Zakona o
zdravstvenom osiguranju.

(2) U Proračunu se osiguravaju sredstva za obveze iz članka
68. stavka 2. Zakona o zdravstvenom osiguranju za razliku do pune vrijednosti
opsega prava na zdravstvenu zaštitu iz osnovnoga zdravstvenog osiguranja iz članka
17. Zakona o zdravstvenom osiguranju, za osigurane osobe iz članka 5. točke 13.
– 22., članka 12., za osigurane osobe iz članka 10. i 58. Zakona o zdravstvenom
osiguranju i za osigurane osobe kojima je priznat status hrvatskoga ratnoga
vojnog invalida prema Zakonu o pravima hrvatskih branite­­­­­­lja iz
Domovinskog rata i članova ­­­­­­njihovih obite­­­­­­lji kao i za osigurane
osobe kojima je priznato svojstvo ratnoga vojnog invalida, mirnodopskoga vojnog
invalida i civilnog invalida rata prema Zakonu o zaštiti vojnih i civilnih
invalida rata.

Članak 16.

U Proračunu su osigurana sredstva za obveze iz članka
3. i 7. Zakona o zdravstvenoj zaštiti stranaca (»Narodne novine«, br. 114/97.)
i iz članka 37. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova
njihovih obitelji (»Narodne novine«, br. 94/01., 122/02. i 17/04.).

Članak 17.

(1) U Proračunu su utvrđena sredstva za naknade i
druga primanja na temelju posebnih propisa.

(2) Osnovica za obračun naknada i drugih primanja iz
stavka 1. ovoga članka iznosi 3.326,00 kuna.

Članak 18.

(1) Naknada plaće za vrijeme korištenja rodiljnog
dopusta od šest mjeseci do jedne godine djetetova života, rodiljnog dopusta do
dvije godine života djeteta za blizance, trojke, četvorke, odnosno više djece
jednake dobi, rodiljnog dopusta iz članka 58. stavka 9. Zakona o radu,
posvojiteljskog dopusta i skraćenog radnog vremena do jedne, odnosno dvije
godine djetetova života iz članka 59. stavka 1. Zakona o radu te skraćenog
radnog vremena do tri godine života djeteta iz članka 59. stavka 3. Zakona o
radu iznosi od 1.600,00 kuna, za rad u punom radnom vremenu.

(2) Osnovica za obračun naknade plaće za vrijeme
stanke za dojenje djeteta iz članka 60. Zakona o radu iznosi 1.600,00 kuna.

(3) Novčana naknada za vrijeme korištenja rodiljnog
dopusta nezaposlene majke, majke na redovnom školovanju, majke korisnice
mirovine, te majke korisnice invalidske mirovine zbog profesionalne
nesposobnosti za rad iznosi 900 kuna.

(4) Naknada za opremu novorođenog djeteta iznosi
1.360,00 kuna.

Članak 19.

(1) Naknada plaće za vrijeme korištenja rodiljnog
dopusta od šest mjeseci do jedne godine djetetova života, posvojiteljskog
dopusta i skraćenoga radnog vremena do jedne godine djetetova života iznosi od
1.600,00 kuna do najviše 2.500,00 kuna, za rad u punom radnom vremenu, ovisno o
visini naknade plaće koja je korisniku u skladu sa člankom 37. Zakona o
zdravstvenom osiguranju utvrđena za vrijeme korištenja obveznoga rodiljnog
dopusta.

(2) Naknadu plaće za vrijeme korištenja rodiljnog
dopusta od jedne do tri godine djetetova života, rodiljnog dopusta iz članka
58. stavka 9. Zakona o radu, posvojiteljskog dopusta, skraćenoga radnog vremena
od jedne do tri godine djetetova života iz članka 59. stavka 1. i 3. Zakona o
radu, dopusta iz članka 57. Zakona o radu, te novčana naknada za vrijeme korištenja
rodiljnog dopusta nezaposlene majke, majke na redovnom školovanju, majke
korisnice mirovine, odnosno majke korisnice invalidske mirovine zbog
profesionalne nesposobnosti za rad, iznosi 1.600,00 kuna.

(3) Svota iz stavka 2. ovoga članka je osnovica za
obračun naknade plaće za vrijeme stanke za dojenje djeteta iz članka 60. Zakona
o radu.

(4) Naknada za opremu novorođenog djeteta iznosi
1.360,00 kuna.

Članak 20.

Sredstva koja su Proračunom osigurana za potporu
udrugama čija je djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku raspoređivat će
se u skladu s Odlukom o mjerilima za određivanje udruga čija je djelatnost od
interesa za Republiku Hrvatsku i financijskoj potpori udrugama iz sredstava državnog
proračuna (»Narodne novine«, br. 86/98.).

III. UPRAVLJANJE DRŽAVNOM IMOVINOM
I DUGOVIMA

*1. Upravljanje dr/avnom imovinom*

Članak 21.

(1) Korisnik koji stekne nekretninu obvezan je u roku
30 dana od dana njezina stjecanja podnijeti zahtjev Državnom odvjet­ni­štvu
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Državno odvjet­ni­štvo) da podnese
prijedlog za upis nekretnine u zemljišne knjige, s potrebnom dokumentacijom.

(2) Državno odvjetništvo sastavit će zemljišnoknjižni
prijed­log, koji će podnijeti nadležnom sudu radi upisa nekretnine u zemljišne
knjige.

Članak 22.

Državno odvjetništvo podnosi zemljišnoknjižni
prijedlog za upis nekretnine iz članka 72. stavka 2. Zakona o proračunu ako je
Vlada dala suglasnost u skladu sa člankom 72. stavkom 2. Zakona o proračunu.

Članak 23.

Prihodi od upravljanja slobodnim novčanim sredstvima
s računa Proračuna prihod su Proračuna.

Članak 24.

(1) Kada se sredstva Proračuna koriste za sanaciju,
dokapitalizaciju ili kao udio u sredstvima pravne osobe, Republika Hrvat­ska
postaje vlasnikom u tim pravnim osobama razmjerno ulo­že­nim sredstvima.

(2) Imovinu u vlasništvu Republike Hrvatske iz stavka
1. ovoga članka upisuje njezin korisnik u svoju evidenciju, a pravna osoba
upisuje Republiku Hrvatsku kao vlasnika razmjernog dijela kapitala.

(3) Evidenciju o imovini i vlasničkim dijelovima iz
stavka 1. i 2. ovoga članka vode korisnici Proračuna i Središnji državni ured
za upravljanje državnom imovinom, a podatke o tome dostavljaju Ministarstvu.

*2. Zaduživanje
i tekuće otplate*

Članak 25.

(1) Ovlašćuje se Vlada da može uzeti zajam na
inozemnom
i domaćem tržištu novca i kapitala do ukupne svote 19.146,339.003,00 kuna, koja
je iskazana u računu financiranja Proračuna.

(2) Ovlašćuje se Vlada da može u svoje ime i za svoj
račun uzeti zajam na inozemnom i domaćem tržištu novca i kapitala do ukupne
svote 3.532,665.000,00 kuna, iskazane u financijskom planu Hrvatskih autocesta
d.o.o., Zagreb.

(3) Zaduženje iz stavka 2. Vladi predlaže
Ministarstvo ako procijeni da je njime moguće ostvariti povoljnije uvjete zadu­ži­va­nja
od onih koje bi kao dužnik ostvarile Hrvatske autoceste d.o.o., Zagreb.

(4) Ministarstvo će ugovorom s Hrvatskim autocestama
d.o.o., Zagreb utvrditi korištenje sredstava zajma i međusobna prava i obveze
iz stavka 2. ovoga članka.

(5) Tekuće otplate glavnice državnoga duga, iskazane
u Računu financiranja Proračuna za 2004. godinu u svoti 16.800,786.850,00 kuna,
te pripadajuće kamate imaju u izvr­ša­vanju Proračuna prednost pred svim
ostalim izdacima.

*3.
Upravljanje državnim dugom*

Članak 26.

U 2004. godini ukupan državni dug može iznositi najviše
50% od ukupnog bruto domaćeg proizvoda u 2004. godini.

Članak 27.

Mjenice kojima se na teret Proračuna stvaraju obveze
može izdavati samo ministar financija.

*4.
Državna jamstva*

Članak 28.

(1) Ovlašćuje se Vlada da u
ime Republike Hrvatske može davati financijska i činidbena jamstva na prijedlog
Ministarstva.

(2) Godišnja vrijednost novih
financijskih jamstava za 2004. godinu iznosi 4.900.000.000,00 kuna.

(3) Pri ocjeni zahtjeva za
davanjem državnog jamstva uzimat će se u obzir:

– potpora kapitalnim
ulaganjima u razvitak kojima se po­bolj­šavaju opći uvjeti gospodarskog
djelovanja i koji utječu na izvozni učinak,

– poslovanje bez gubitaka,

– gospodarska stabilnost i važnost
u regionalnom razvitku,

– jamstvo se može dati isključivo
pravnoj osobi.

(4) Davanje jamstva uvjetovat
će se osiguranjem naplate na temelju zaloga imovine tražitelja kredita koje će
u ime Republike Hrvatske izvršiti Državno odvjetništvo, odnosno drugim
instrumentima osiguranja.

(5) Jamstvo koje, sukladno
Zakonu, odobrava Vlada može biti u obliku posebnog dokumenta ili ugovora o
jamstvu.

(6) Jamstvo se može mijenjati
ili dopunjavati samo uz suglasnost Vlade.

(7) Činidbena državna jamstva iz stavka 1. ovoga članka,
koja su u pravilu vezana za okončanje posla, mogu se davati na temelju
primljenih predujmova u novcu ili imovini za gradnju brodova do njihove
isporuke, nabavu zrakoplova na temelju dugo­roč­nog ugovora o zakupu te za
infrastrukturne projekte (promet i ve­ze, energetika, zaštita okoliša) koji se
izvode na osnovi koncesija ili zajedničkih ulaganja.

(8) Tražitelj jamstva i kreditor, putem pisma
namjere, dužni su dobiti prethodnu suglasnost od Ministarstva.

(9) Na temelju suglasnosti tražitelj će dokumentirani
zahtjev uputiti matičnom ministarstvu, koje je dužno ocijeniti:

– razvojni program,

– bonitet tražitelja,

– ocjenu stanja zaduženosti,

– efekte novog zaduženja na mogućnost razvoja i
likvidnosti,

– dati svoje mišljenje i opredjeljenje o jamstvu.

(10) Ministarstva koja su nadležna za tražitelja
jamstva dužna su u roku od trideset dana od dana podnošenja zahtjeva uputiti
prijedlog i svoje mišljenje Ministarstvu.

(11) Ministarstvo, uz procjenu kreditnih uvjeta
banaka davatelja kredita, obvezno je Vladi uputiti svoje mišljenje najkasnije u
roku od četrdeset dana od prijedloga matičnog ministarstva.

(12) Za dana financijska jamstva zaračunava se
provizija od 0,5 posto njegove vrijednosti.

(13) Provizija se naplaćuje prije uručenja jamstva
naslovniku. Provizija je prihod Proračuna.

(14) Za državna jamstva koja se aktiviraju
Ministarstvo može banci ili drugoj financijskoj organizaciji ovlaštenoj za
platni promet dati nalog za blokadu računa dužnika radi izmirenja duga.

(15) Potraživanja Ministarstva, na temelju utvrđenih
obveza dužnika, imaju isti prioritet u izvršavanju kao i nalozi za druge oblike
javnih davanja u odnosu na sve ostale naloge po obvezama dužnika, njegova
pravnog sljednika ili solidarnog jamca.

(16) Radi naplate duga s osnove jamstava,
Ministarstvo može uz suglasnost Vlade s dužnikom sklopiti ugovor o obročnoj
otplati duga.

(17) Vlada može iznimno odobriti jamstvo za zaduže­nje
određenog korisnika vezano za provedbu prioritetnog programa/projekta koji ima
znače­nje za re­gionalnu gospodarsku stabilnost, uz ublažava­nje gospodarske
nerazvijenosti određenog područja, ukla­nja­nje ratnih šteta, obnovu ili hitnu
obnovu od pos­ljedica elementarnih nepogoda.

(18) Jamčevna zaliha za financijska državna jamstva u
Pro­ra­čunu iznosi 313,700.000,00 kuna.

(19) Ako zbog neizvršenja kreditnih obveza jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave bude aktivirano državno jamstvo,
odnosna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave može izvršavati
samo neophodne rashode (minimalne plaće za zaposlene, doprinose, minimalne rashode
za materijal i usluge).

Članak 29.

Pravna osoba u većinskom ili neizravnom državnom
vlasni­štvu sklapa kreditne poslove s inozemstvom ili daje jamstva na osnovi
suglasnosti Vlade, ako vrijednost posla ili jamstvo prelazi iznos od
7.500.000,00 kuna.

IV.
POTICAJNE MJERE U GOSPODARSTVU

Članak
30.

Za
temeljni kapital, subvenciju kamata i udio u kreditima Hrvatske banke za obnovu
i razvitak u 2004. godini osigurava se 567,000.000,00 kuna.

Članak 31.

(1) Nadležna ministarstva
utvrdit će godišnji Akcijski plan korištenja državnih potpora. Planom se usklađuju
planirana sredstva s pravima korisnika na temelju važećih propisa i ugovora.
Plan se utvrđuje najkasnije 30. dan po donošenju Proračuna, a provodi ga nadležno
ministarstvo. Primjerak se dostavlja i Ministarstvu.

(2) Planom se utvrđuju
sredstva, mjere i kriteriji namjene, kao i mjere za nenamjensko korištenje,
odnosno neispunjavanje obveza i ugovora, koje se podupiru potporama.

(3) Akcijski plan razrađuje
se i prema proračunskoj dinamici povlačenja sredstava. U slučaju značajnijih
promjena uvjeta poslovanja, akcijski plan može se promijeniti, te u roku osam
dana do­staviti Ministarstvu.

(4) Nadležno ministarstvo može
obustaviti državne potpore prema pravnim osobama, korisnicima, za koje utvrdi
da nisu ispunjavale obveze za proteklu godinu prema državi, ili su nenamjenski
koristili sredstva potpore.

Članak 32.

(1) Plaćeni porez na dodanu
vrijednost po računima za nabavu opreme u 2004. godini za obavljanje vatrogasne
djelatnosti, vratit će se na teret prihoda poreza na dodanu vrijednost, javnim
vatrogasnim postrojbama, dobrovoljnim vatrogasnim društvima i vatrogasnim
zajednicama.

(2) Sredstva ostvarena od
povrata poreza na dodanu vrijednost mogu se koristiti samo za investicijsku
izgradnju i nabavu opreme za obavljanje vatrogasne djelatnosti.

Članak 33.

(1) Plaćeni porez na dodanu
vrijednost na uvoznu i u tuzemstvu nabavljenu opremu za tehnologijsko-istraživačke
i znanstvenoistraživačke projekte u 2004. godini, vratit će se na teret prihoda
od poreza na dodanu vrijednost, ovlaštenim znanstvenim ustanovama
registriranima po posebnim propisima koje nisu upisane u registar obveznika
poreza na dodanu vrijednost.

(2) Ministarstvo znanosti,
obrazovanja i športa verificirat će projekte i izdati suglasnost za nabavu opreme
koja služi za realizaciju projekata iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Znanstvene ustanove iz
stavka 1. ovoga članka, na temelju suglasnosti iz stavka 2. ovoga članka i računa
o uvezenoj i nabavljenoj opremi, mogu za uvezenu opremu, odnosno opremu
nabavljenu u tuzemstvu ostvariti pravo na povrat plaćenog poreza na dodanu
vrijednost.

(4) Ministarstvo znanosti,
obrazovanja i športa dužno je Vladi tromjesečno dostavljati izvješće o nabavi
opreme i visini utrošenih sredstava iz stavka 1. ovoga članka.

(5) Ministarstvo financija će
u roku 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, u suglasnosti s
Ministarstvom znanosti, obrazovanja i športa, donijeti naputak o uvjetima i načinu
ostvarenja prava na povrat poreza na dodanu vrijednost iz ovoga članka.

Članak 34.

(1) Novčane naknade imovine
esula-optanata tijekom 2004. izvršit će se iz sredstava Tekuće zalihe Proračuna.

(2) Isplata sredstava iz
stavka 1. ovoga članka izvršit će se pod uvjetima i na način utvrđen posebnim
propisima i ugovorima.

Članak 35.

Povrati poreza na dohodak po
godišnjoj prijavi obveznicima poreza s područja posebne državne skrbi (prve,
druge i treće skupine) te brdsko-planinskih područja za 2003. vratit će se na
teret prihoda poreza na dohodak koji pripada državnom proračunu.

Članak 36.

(1) Tekuće pomoći jedinicama
lokalne i područne (regionalne) samouprave u razdjelu 025 – MINISTARSTVO
FINANCIJA odnose se na pomoći županijama te na pomoći općinama i gradovima prve
i druge skupine na područjima posebne državne skrbi. Pomoći se osiguravaju u iznosu
koji odgovara razlici između procijenjenog povrata poreza na dohodak po godišnjoj
prijavi za 2003. godinu iz članka 35. ovoga Zakona koji preuzima državni proračun
i sredstava na temelju kriterija iz ovoga članka Zakona.

(2) Pomoći županijama iz
stavka 1. ovoga članka odnose se na korekciju fiskalnog kapaciteta proračuna i
ulaganja u razvojne programe županija, općina i gradova na njihovu području.

(3) Kriteriji za izračun i
raspodjelu pomoći županijama jesu: broj stanovnika prema popisu iz 2001.
godine, prosjek prihoda županijskog proračuna za 2002. godinu po stanovniku na
razini države (državni prosjek) i prihodi županijskog proračuna za 2002. godinu
po stanovniku županije, te prosjek rashoda za kapitalne programe iz županijskog
proračuna za 2002. godinu po stanovniku na razini države (državni prosjek) i
rashod za kapitalne programe iz županijskog proračuna za 2002. godinu po
stanovniku županije.

(4) Najmanje 50% tekućih pomoći
iz stavka 2. ovoga članka županije raspodjeljuju na općine i gradove s njihova
područja koji nisu izravno korisnici pomoći iz ovoga članka.

(5) Županija propisuje
kriterije za raspodjelu dijela pomoći iz stavka 2. ovoga članka.

(6) Županijsko poglavarstvo
dužno je do 30. lipnja 2004. donijeti raspored sredstava na općine i gradove iz
stavka 4. ovoga članka te ga u roku 15 dana nakon donošenja dostaviti
Ministarstvu.

(7) Pomoći općinama i
gradovima iz stavka 1. ovoga članka odnose se na korekciju fiskalnog
kapaciteta, poticanje ulaganja u razvojne programe i racionalnost izvršenja
funkcija općina i gradova.

(8) Kriteriji za izračun i
raspodjelu pomoći općinama i gradovima iz stavka 1. ovoga članka jesu: broj
stanovnika prema popisu iz 2001. godine, prosjek prihoda po stanovniku općina i
gradova na razini države (državni prosjek) za 2002. godinu, prosjek prihoda po
stanovniku skupine (članak 4. i 5. Zakona o područjima posebne državne skrbi),
odnosno pojedine općine i grada, udio rashoda za kapitalne programe za 2002.
godinu u ukupnim rashodima, uravnoteženje materijalnih rashoda (broj stanovnika
i ras­hod po stanovniku) u 2002. godini, racionalnost izvršenja funkcija
sustava (broj zaposlenih, rashod po zaposlenom) i rashodi za funkcije grada
(ispod 30.000 stanovnika) u 2002. godini, te faktor korekcije za postupan prijelaz
na novi model izračuna pomoći.

(9) Županije, općine i
gradovi iz stavka 1. ovoga članka mogu koristiti pomoći samo za financiranje
obveznih rashoda propisanih zakonom.

(10) Na korisnike pomoći iz
stavka 1. ovoga članka primjenjuju se i odredbe o rashodima za zaposlene i o
ostalim rashodima i naknadi troškova zaposlenima koje se odnose na korisnike
Proračuna, a prema Zakonu o državnim službenicima i namješte­ni­cima i članku
10. ovoga Zakona.

(11) Županije, općine i
gradovi koji su izravni korisnici pomoći ovoga članka dužni su tromjesečno
izvještavati Ministarstvo o korištenju pomoći.

(12) Općine i gradovi koji su
korisnici pomoći iz stavka 4. ovoga članka dužni su tromjesečno izvještavati županiju
o korište­nju pomoći.

(13) Ako županija ne donese
raspored sredstava iz stavka 4. ovoga članka, Ministarstvo će obustaviti
doznaku pomoći.

(14) Ako županije, općine i
gradovi ne obavještavaju u propisanom roku i/ili ne koriste namjenski odobrena
sredstva pomoći, Ministarstvo će im obustaviti doznaku pomoći.

V. KORIŠTENJE NAMJENSKIH PRIHODA, PRIMITAKA I
DONACIJA

Članak 37.

(1) Obveze uplate namjenskih prihoda, primitaka i
donacija ne odnose se na znanost, visoko obrazovanje, zdravstvene ustanove,
sustav izvršenja sankcija, na ustanove socijalne skrbi, ustanove kulture, na
diplomatsko-konzularna predstavništva i robne zalihe.

(2) Nadležna ministarstva nadziru ostvarenje i trošenje
prihoda iz stavka 3. ovoga članka.

(3) Uplaćene, a manje planirane donacije mogu se izvršavati
po aktivnostima i/ili projektima za koje su namijenjene, iznad iznosa utvrđenih
Proračunom.

(4) Donacije koje nisu iskorištene u tekućoj proračunskoj
godini prenose se u sljedeću proračunsku godinu i koriste za iste namjene.

Članak 38.

(1) Prihodi od igara na sreću su namjenski prihodi
Proračuna.

(2) Aktivnosti iz Uredbe o kriterijima za utvrđivanje
korisnika i načinu raspodjele dijela prihoda od igara na sreću (»Narod­ne
novine«, br. 68/03. – u daljnjem tekstu: Uredba) mogu se izvršavati iznad
iznosa utvrđenih Proračunom za 2004. godinu, do iznosa ostvarenih prihoda od
igara na sreću utvrđenih Uredbom.

VI. ODGODA PRIMJENE ODREĐENIH ODREDABA ZAKONA O
PRORAČUNU

Članak 39.

Kod planiranja Proračuna nisu se primijenile odredbe
Zakona o proračunu (»Narodne novine«, br. 96/03.), i to:

– članka 9. stavci 1. i 4. u dijelu koje se odnose na
plan raz­vojnih programa,

– članka 10. stavak 2. u dijelu koji se odnosi na
posebni dio financijskog plana izvanproračunskih korisnika i plana razvojnih
programa,

– članka 19. stavak 1. točke
1. i 2. u dijelu koje se odnose na projekciju proračuna sljedeće dvije godine,
izvršenje proračuna za prethodnu proračunsku godinu i procjenu proračuna tekuće
prora­čunske godine, te financijske planove izvanproračunskih korisnika s
obrazloženjem i

– članaka 26., 28. i 29. u
cijelosti.

VII. ODGODA NAPLATE POREZA I DOPRINOSA

Članak 40.

(1) Uz suglasnost Vlade
ministar financija može na zahtjev obveznika javnih davanja odgoditi plaćanje
ili odobriti obročnu otplatu dospjelih nenaplaćenih javnih davanja.

(2) Rok plaćanja može se
odgoditi za jedan mjesec, a plaćanje u jednakim mjesečnim obrocima može se
odobriti na rok od najduže deset mjeseci.

(3) Dužnik je obvezan
redovito podmirivati tekuće obveze i za vrijeme odobrene odgode roka plaćanja
ili plaćanja u obrocima.

(4) Ako se dužnik ne pridržava
utvrđenih obveza, pokrenut će se ovršni postupak.

(5) Vlada će uz polugodišnje
i godišnje izvješće o izvršenju Proračuna izvijestiti Hrvatski sabor o radnjama
iz ovoga članka.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 41.

Novčanom kaznom od 10.000,00
do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba korisnika Proračuna:

1) ako u propisanom roku ne
dostavi Državnoj riznici financijski plan, s razrađenim mjesečnim planom (članak
3.),

2) ako ne izvijesti
Ministarstvo o otvaranju računa (članak 4. stavak 1.),

3) ako devizna sredstva ne
uplati na poseban račun banke koju odredi Ministarstvo (članak 7.),

4) ako u roku ne dostavi rješenje
o zasnivanju ili prestanku radnog odnosa zaposlenika (članak 9.),

5) ako sredstva isplati
suprotno članku 10. ovoga Zakona,

6) ako invalidnine, naknade,
socijalna davanja i druga osobna primanja poveća suprotno osnovici iz članka
17. ovoga Zakona,

7) ako prihode od upravljanja
slobodnim novčanim sredstvima ne uplaćuje u Proračun (članak 23.),

8) ako neophodne rashode
isplaćuje iznad razine utvrđene člankom 28. stavkom 19. ovoga Zakona,

9) ako isplaćuje plaće i
ostala materijalna prava suprotno članku 36. stavku 10. ovoga Zakona.

Članak 42.

Uz novčanu kaznu iz članka
41. ovoga Zakona izreći će se i zaštitna mjera obustave daljnjih mjesečnih
dodjela u slučajevima korištenja sredstava Proračuna protivno zakonu.

Članak 43.

(1) Ako ovlaštena osoba proračunskog
nadzora u postupku provjere utvrdi radnje koje imaju obilježje prekršaja,
podnosi zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka nadležnom po­druč­nom uredu
Porezne uprave.

(2) Ovlašteni službenik
Porezne uprave vodi prvostupanjski postupak i donosi rješenje o prekršaju iz članka
42. i članka 43. ovoga Zakona.

(3) Protiv rješenja iz stavka
2. ovoga članka može se izjaviti žalba Samostalnoj službi za drugostupanjski
upravni postupak Ministarstva, u skladu s odredbama Općega poreznog zakona.

Članak 44.

Glede žalbenog postupka,
obnove postupka, zastare, pla­ćanja, prisilne naplate i odgode plaćanja novčane
kazne te vo­đenja pre­kršajnog postupka primjenjuju se odredbe Općega poreznog
zakona.

IX.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 45.

Odredbe članka 18. ovoga Zakona primjenjivat će se do
30. lipnja 2004., a odredbe članka 19. ovoga Zakona primjenjivat će se od 1.
srpnja 2004.

Članak 46.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 400-06/04-01/03
Zagreb, 4. ožujka 2004.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Zakon, NN 31/2004-842