## Zakon o državnim službenicima i namještenicima i o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti

### NN 74/1994 (18.10.1994.), Zakon o državnim službenicima i namještenicima i o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O DRŽAVNIM SLUŽBENICIMA I NAMJEŠTENICIMA I O PLAĆAMA NOSITELJA PRAVOSUDNIH DUŽNOSTI

Proglašavam Zakon o državnim službenicima i namještenicima i o plaćama
nositelja pravosudnih dužnosti, kojeg je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici dana 4. listopada 1994.

Broj : PA4-88/1 -94

Zagreb,12. listopada 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O DRŽAVNIM SLUŽBENICIMA I NAMJEŠTENICIMA I O PLAĆAMA NOSITELJA PRAVOSUDNIH DUŽNOSTI

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuju se položaj, prava, obveze i odgovornosti državnih
službenika i namještenika u tijelima državne uprave, tijelima sudbene vlasti,
uredima i stručnim službama Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Vlada) i Sabora Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Sabor), te plaće
državnih službenika i namještenika.

Ovim Zakonom uređuju se i plaće sudaca, zamjenika državnih odvjetnika,
zamjenika vojnih odvjetnika, zamjenika državnih pravobranitelja, sudaca
za prekršaje i sudskih savjetnika.

Članak 2.

Državni službenici su djelatnici visoke, više ili srednje stručne spreme
u tijelima državne uprave tijelima sudbene vlasti, uredima i stručnim službama
Vlade i stručnim službama Sabora (u daljnjem tekstu: tijela državne vlasti)
postavljeni u zvanja odnosno imenovani na položaje, a koji kao redovno
zanimanje obavljaju poslove iz Ustavom i zakonom utvrđenoga djelokruga
tih tijela (u daljnjem tekstu. državna služba).

Namještenici su djelatnici više, srednje i niže, kao i s njima izjednačene
stručne spreme koji se u tijelima državne vlasti zapošljavaju za obavljanje
računovodstveno-financijskih poslova, poslova automatske obrade podataka,
administrativnih i pomoćno-tehničkih poslova čije je obavljanje potrebno
za pravodobno i kvalitetno obavljanje poslova iz djelokruga tijela državne
vlasti, a sukladno s propisima kojima se pobliže uređuje njihovo unutarnje
ustrojstvo.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se i na službenike i namještenike u
Ustavnom sudu Republike Hrvatske koji nemaju položaj suca Ustavnoga suda
Hrvatske, te u uredu pučkoga pravobranitelja i Državnom uredu za reviziju.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se na službenike i namještenike u Stručnoj
službi Sabora ako odlukom sa stupničkog doma Sabora nije drukčije određeno.

U odnosu na službenike i namještenike Ureda Predsjednika Republike Hrvatske,
kao i drugih tijela koja osniva Predsjednik Republike Hrvatske, odgovarajuće
se primjenjuju odredbe ovoga Zakona.

Članak 3.

Rad državnih službenika temelji se na Ustavu, Zakonu, drugim propisima
i pravilima o radu, znanstvenim i drugim dostignućima i pravilima struke.

U obavljanju državne službe, državni službenik mora postupati nepristrano
i pravedno, paziti na dobrobit cijele zajednice, te se, ponašanjem u službi
i u svezi sa službom, zalagati za slobodni demokratski poredak i djelovati
s ciljem njegova očuvanja.

Prava, obveze i odgovornosti državnih službenika uređuju se zakonom
i na temelju zakona donesenim propisima.

Na pitanja koja nisu uređena ovim ili drugim zakonom ili na temelju
njih donesenim propisima Vade, primjenjuju se opći propisi u radu i kolektivni
ugovori.

Članak 4.

Državni službenici imajo pravo na sindikalno udruživanje, sukladno općim
propisima o radu, ako posebnim zakonom nije što drugo određeno.

Članak 5.

Državni službenici postavljaju se u zvanja i imenuju na položaje ovisno
o stručnoj spremi, radnoj ocjeni, radnom stažu i godinama službe

Rješenje kojim se odlučuje o svim pitanjima prijama u državnu službu,
prestanka službe, postavljenja, odnosno imenovanja i razrješenja te položaja,
prava, obveza i odgovornosti državnih službenika, upravni je akt, ako ovim
Zakonom za pojedina pitanja nije drukčije određeno.

Članak 6.

U smislu ovoga Zakona smatra se da je:

- stručna sprema - završeno školovanje određene razine o čemu je izdana
javna isprava,

- struka - posjedovanje potrebnih znanja iz pojedinoga znanstvenog ili
stručnoga područja koji su stečeni odgovarajućom stručnom spremom.

- zanimanje - obavljanje srodnih poslova određene struke, kao i drugih
odgovarajućih poslova,

- zvanje - skup uvjeta za obavljanje poslova pojedinog službeničkog
mjesta s obzirom na stručnu spremu, radni staž i godine službe, kao i drugih
posebnih uvjeta utvrđenih zakonom,

- položaj - skup uvjeta potrebnih za stjecanje određenog zvanja te ovlasti
i odgovornosti u upravljanju pojedinom ustrojstvenom jedinicom,

- službeničko mjesto - skup poslova za čije se obavljanje traži određeno
zvanje, odnosno položaj,

- radna ocjena - ocjena stručnosti i učinkovitosti rade državnih službenika
utvrđena na način i po postupku uređenom zakonom,

- radni staž - godine rada koje se državnim službenicima računaju u
mirovinski staž, ne uzimajući u obzir staž mirovinskog osiguranja sa povećanim
trajanjem,

- godine službe - radni staž proveden u svojstvu državnog službenika.

Članak 7.

Zvanja i položaji državnih službenika, kao i uvjeti koje državni službenici
moraju ispunjavati za postavljenje u određeno zvanje, odnosno imenovanje
na položaj utvrđuju se zakonom, na temelju zakona donesenom uredbom Vlade
ili propisom drugoga tijela državne vlasti.

Članak 8.

Državni službenici mogu se primati i postavljati na službenička mjesta
utvrđena pravilnikom o unutarnjem redu tijela državne vlasti.

Pravilnikom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se broj službeničkih
mjesta u tijelima državne vlasti, zvanje koja moraju imati državni službenici
na pojedinim službeničkim mjestima, broj državnih službenika odredenoga
zvanja i druga pitanja sukladno sa zakonom.

Sva tijela državne vlasti, osim Stručne službe Sabora, obvezno dostavljaju
pravilnik iz stavka 1. ovoga članka ministarstvu nadležnom za poslove opće
uprave, a sudbena tijela ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa, ako
uredbom Vlade o unutarnjem ustrojstvu pojedinoga ministarstva nije što
drugo propisano.

Pravilnik o unutarnjem redu Stručne službe Sebora dostavlja se tijelima
domova Sabora nadležnim za izbor i imenovanje.

Članak 9.

Rješenja kojima se odlučuje o prijamu u državnu službu, postavljanju
u zvanja i imenovanju na položaje, prestanku službe i razrješenju državnog
službenika kao i o drugim pravima i obvezama državnih službenika, donosi
ministar ili drugi čelnik tijela drževne vlasti, odnosno osoba koju on
ovlasti.

Rješenja kojima se odlučuje o imenovanju državnih službenika na položaje
tajnika ministarstva, pomoćnika ministra, ravnatelja upravne organizacije
u sastavu ministarstva, pomoćnika ministra, zamjenika ravnatelja državne
upravne organizacije, kao i na druge položaje za koje se to utvrdi zakonom,
donosi Vlada. Imenovanje na pojedine položaje u državnim ministarstvima
može se posebnim zakonom urediti i drukčije.

Rješenja kojima se odlučuje o imenovanju na položaje službenika u Stručnoj
službi Sabora donose se na temelju posebnih propisa Sabora.

Prema državnim službenicima županijskih ureda ovlasti i obveze čelnika
tijela državne vlasti ima župan, odnosno osoba koju on ovlasti.

Članak 10.

Zabranjeno je povlašćivanje ili prikraćivanje državnih službenika u
njihovim pravima, a osobito zbog političke, nacionalne, rasne ili vjerske
pripadnosti, pripadnosti po spolu ili na temelju kojega drugog razloga
suprotnog Ustavom i zakonom utvrđenim pravima i slobodama.

Članak 11.

Povrede službene dužnosti utvrđuju se zakonom ili na temelju zakona
donesenim propisima.

Postupak zbog povrede službene dužnosti i tijela nadležna za postupanje
zbog povrede službene dužnosti, uređuju se zakonom.

Članak 12.

Poslove vođenja središnjeg popisa državnih službenika i namještenika
i druge očevidnike, te zakonom utvrđene poslove koji se tiču državnih službenika
ministarstava i drugih tijela državne vlasti obavlja ministarstvo nadležno
za poslove opće uprave.

Poslove iz stavka 1. ovoga članka za ovlaštene službene osobe u državnim
ministarstvima, za pripadnike pravosudne policije, i za druge ovlaštene
službene osobe u tijelima državne uprave nadležnim za poslove izvršenja
kaznenih i prekršajnih sankcija, kao i za druge službenike državnih ministarstava
i tijela državne uprave nadležnih za poslove izvršenja kaznenih i prekršajnih
sankcija kao I za druge službenike državnih ministarstava I tijela državne
uprave nadležnih za poslove izvršenja kaznenih I prekršajnih sankcija za
koje to propiše Vlada, obavljaju nadležna ministarstva.

Poslove iz stavka 1 ovoga članka za službenike i na mještenike tijela
sudbene vlasti obavlja ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.

Članak 13.

Plaću državnih službenika čini osnovna plaća utvrđena sustavom platnih
razreda.

Državni službenik postavljen ili imenovan na položaje može ostvariti
pravo na položajni dodatak, ovisno o složenosti i značenju poslova ustrojstvene
jedinice kojom upravlja. Položajni dodatak može iznositi do 30% osnovne
plaće pojedinog službeničkog mjesta. Za službenička mjesta u stručnim službama
Sabora, položajni dodatak utvrđuje odlukom nadležno radno tijelo Zastupničkog
doma Sabora, a za ostala službenička mjesta utvrđuje uredbom Vlada.

Plaću namještenika čini plaća utvrđena sustavom platnih razreda, a što
se pobliže uređuje uredbom Vlade.

Za natprosječne rezultate u radu državni službenici i namještenici mogu
ostvariti pravo na dodatak za uspješnost na radu, u skladu s odredbama
ovoga Zakona.

II. PRIJAM U DRŽAVNU SLUŽBU

1. Uvjeti za prijam u državnu službu

Članak 14.

U državnu službu može biti primljena osoba koja ispunjava sljedeće uvjete:

1. punoljetnost,

2. opću zdravstvenu sposobnost potrebnu za obavljanje poslova pojedinog
službeničkog mjesta,

3 .stručnu spremu određene struke potrebnu za obavljanje poslova pojedinog
službeničkog mjesta,

4. državljanstvo Republike Hrvatske.

Osim uvjeta iz stavka 1. ovoga članka, zakonom i drugim propisom kojim
se pobliže uređuje unutarnje ustrojstvo tijela državne vlasti, propisat
će se i posebni uvjeti za postavljanje državnih službenika na pojedino
službeničko mjesto (struka, radno iskustvo, godine službe, posebni zdravstveni
uvjeti, psihofizička sposobnost i dr ).

Strani državljani ili osobe bez državljanstva mogu biti primljeni u
državnu službu uz prethodno odobrenje ministarstva nadležnog za poslove
opće uprave.

Članak 15.

Ne smije se primiti u državnu službu osoba protiv koje se vodi istražni
ili kazneni postupak ili koja je osuđena za kazneno djelo protiv života
i tijela na bezuvjetnu kaznu zatvora od najmanje godinu dana, protiv slobode
i prava čovjeka i građanina, protiv dostojanstva osobe i morala, protiv
braka, obitelji i mladeži, protiv gospodarstva, protiv imovine, protiv
pravosuđa, protiv javnog reda i pravnoga prometa, protiv službene dužnosti
i javnih ovlasti, protiv Republike Hrvatske, kao ni osoba osuđena na bezuvjetnu
kaznu zatvora u trajanju od najmanje tri godine, ako posebnim zakonom nije
drukčije određeno.

Odredbe stavka 1. ovoga članka ne odnose se na osobe kod kojih je proteklo
deset i više godina od izdržane ili oproštene kazne, te od nastupa zastare
izvršenja kazne.

Članak 16.

Ne smije se primiti u državnu službu osoba koja sama ili čiji član uže
obitelji (roditelji, bračni drug ili djeca) obavlja samostalno profesionalnu
djelatnost, odnosno obavlja vlastiti obrt ili ima u vlasništvu trgovačko
društvo, ako raspolaže, sama ili sa članovima uže obitelji, kontrolnim
paketom dionica. pravne osobe, te obavlja druge djelatnosti, ako se prima
na službeničko mjesto za obavljanje inspekcijskog nadzora ili nadzora nad
zakonitošću rada.

O okolnostima iz stavka 1 ovoga članka daje se posebna izjava prilikom
prijama u državnu službu. Obrazac izjave propisat će ministar nadležan
za poslove opće uprave.

Kad se okolnosti iz stavka 1. ovoga članka steknu u tijeku službe, državni
službenik dužan je u roku od 15 dana izjasniti se o tome hoće li otkloniti
razloge zapreke ili napustiti državnu službu.

Članak 17.

O potrebi prijama državnih službenika odlučuje ministar ili drugi čelnik
tijela državne vlasti u okviru utvrđenih službeničkih mjesta. Sve odluke
o raspisivanju natječaja dostavljaju se ministarstvu nadležnom za državni
proračun.

Odluku o raspisivanju natječaja, tijela državne uprave uredi Vlade i
stručne službe Sabora dostavljaju i ministarstvu nadležnom za poslove opće
uprave. Tijela sudbene vlasti, odluku o raspisivanju natječaja dostavljaju
ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.

Zakonom kojim se uređuje pojedino upravno područje odlukom Zastupničkom
doma Sabora kojom se osniva i ustrojava Stručna služba Sabora, uredbom
Vlade, odnosno propisom kojim se uređuje rad pojedinih državnih ministarstava
može se urediti da se svi ili pojedini državni službenici u tijelu državne
vlasti primaju bez natječaja.

Članak 18.

Ministarstvo nadležno za poslove opće uprave, odnosno ministarstvo nadležno
za poslove pravosuđa provjerava postoji li slobodno službeničko mjesto
za koje se traži popuna te ima li na raspolaganju državnih službenika koji
bi is punjavali uvjete natječaja. Ministarstvo nadležno za poslove državnog
proračuna provjerava je li broj službenika pojedinoga tijela državne vlasti
sukladan sa sredstvima osiguranim za te namjene u državnom proračunu.

U slučaju da ima državnih službenika stavljenih na raspolaganje koji
ispunjavaju uvjete za postavljanje na službenička mjesta za koja se traži
popuna, ministarstvo nadležno za poslove opće uprave, odnosno ministarstvo
nadležno za poslove pravosuđa obavijestit će o tome ministra ili drugog
čelnika tijela državne vlasti koji traži popunu službeničkih mjesta.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti poduzet će daljnje radnje
za popunjavanje službeničkih mjesta tek ukoliko ocijeni da slobodno službeničko
mjesto ne može na odgovarajući način popuniti iz redova državnih službenika
koji su stavljeni na raspolaganje, te da za te namjene postoje raspoloživa
sredstva u državnom proračunu.

Članak 19.

Ukoliko ne postoji slobodno službeničko mjesto, ministarstvo nadležno
za poslove opće uprave upozorit će ministra ili drugoga čelnika tijela
državne vlasti koji je donio odluku o popunjavanju službeničkih mjesta.

O ponovljenoj odluci o popunjavanju službeničkih mjesta u slučaju iz
stavka 1. ovoga članka, ministar nadležan za poslove opće uprave izvijestit
će Vladu, odnosno Sabor i predložiti poništenje odluke.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka u odnosu na državne službenike sudbene
vlasti koji nisu nositelji pravosudne dužnosti ministar nadležan za poslove
pravosuđa poništit će odluku o popunjavanju službeničkog mjesta.

2. Natječaj

Članak 20.

Državni službenici primaju se u službu na temelju natječaja.

Natječaj nije obvezan za:

- državne službenike koje se unutar istoga tijela državne uprave postavlja
na slobodna službenička mjesta,

- državne službenike koji se iz jednoga postavljaju u drugo tijelo državne
uprave,

- osobe koje su po ugovoru o školovanju ili stipendiji u obvezi stupiti
u državnu službu, ako posebnim zakonom nije drukčije odredeno.

Odlukom tijela državne vlasti mogu se urediti pitanja iz stavka 2. ovoga
članka u odnosu na prijam državnih službenika u njihove službe ili urede.

Propisom iz stavka 3. ovoga članka uredit će se i način prijama i postavljanja
državnih službenika na službenička mjesta za čiju se popunu ne raspisuje
natječaj.

Članak 21

Objava o natječaju mora sadržavati naziv tijela državne vlasti u koji
se primaju službenici, naziv službeničkog mjesta, kratak opis poslova,
opće i posebne uvjete za prijam u državnu službu, rok za podnošenje prijava
i rok u kome će kandidati biti obaviješteni o rezultatima natječaja. Ako
se stručne sposobnosti kandidata utvrđuju putem provjere znanja i sposobnosti
prije izbora ili pokusnim radom nakon izbora kandidata, ovi uvjeti se moraju
navesti u objavi o natječaju.

Rok za podnošenje prijava po natječaju ne može biti kraći od petnaest,
ni duži od trideset dana.

Natječaj se obvezno objavljuje u "Narodnim novinama", a može
se objaviti i u dnevnom tisku.

Članak 22.

O izboru izmedu kandidata koji ispunjavaju uvjete natječaja odlučuje
se na temelju svih činjenica koje se tiču kandidata i njihovih stručnih
uvjeta kao i rezultata provjere znanja i sposobnosti kandidata, ukoliko
je provedena.

O prijamu u državnu službu donosi se rješenje najkasnije u roku mjesec
dana od isteka roka za podnošenje prijava. Rješenjem se utvrđuje i vrijeme
trajanja službe.

Po raspisanom natječaju ne mora se izvršiti izbor. U tom slučaju, kao
i u slučaju da se na natječaj ne javi ni jedan kandidat koji ispunjava
postavljene kevjete, donosi se odluka o poništenju natječaja u roku iz
stavka 2. ovoga članka. Protiv odluke o poništenju natječaja nije dopušteno
ulaganje pravnih sredstava.

Članak 23.

Rješenje o prijamu u državnu službu dostavlja se svim kandidatima u
roku 15 dana od donošenja rješenja, uz pouku o pravnom sredstvu.

Kandidat koji je nezadovoljan rješenjem iz stavka 1. ovoga članka može
podnijeti u roku osam dana od dana primitka rješenja, prigovor ministru
ili drugom čelniku tijela državne vlasti.

Prigovor protiv rješenja o prijamu u službu zadržava izvršenje rješenja.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti dužan je odlučiti po
prigovoru u roku 15 dana od dana isteka roka za podnošenje prigovora.

Rješenje kojim je odlučeno o prigovoru je konačno.

3. Postavljanje, odnosno imenovanje državnih službenika i stupanje na
dužnost

Članak 24.

Za državne službenike primljene u državnu službu donosi se rješenje
o postavljenju u zvanja, a za državne službenike na položajima, i o imenovanju
na položaj. Rješenje o postavljenju, odnosno o imenovanju, donosi se i
za državnog službenika koji mijenja zvanje ili položaj.

Državni službenik koji se prima u državnu službiu može se postaviti
u zvanje, odnosno imenovati na položaj neovisno o uvjetima potrebnima za
promaknuće u to zvanje ili položaj utvrđenim ovim Zakonom ako za to postoje
posebno opravdani razlozi.

Rješenjem o postavljenju utvrđuju se zvanje, platni razred i druga prava
koja je državni službenik do tada ostvario, radni staž, godine službe koje
se priznaju za napredovanje, naziv ustrojstvene jedinice i službeničkog
mjest.ana koje se raspoređuje, te datum stupanja na dužnost.

Rješenjem o imenovanju utvrđuje se položaj, platni razred i druga prava
koja je državni službenik do tada ostvario, radni staž, godine službe koje
se priznaju za napredovanje, naziv ustrojstvene jedinice i službeničkog
mjesta na koje se imenuje, te datum stupanja na dužnost.

Rješenja o postavljenju, odnosno imenovanju državnih službenika u tijelima
državne uprave i stručnim službama Sabora dostavljaju se ministarstvu nadležnom
za poslove opće uprave, a za državne službenike u tijelima sudbene vlasti,
ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.

Članak 25.

Državni službenici primaju se u državnu službu uz obvezni probni rok
od tri mjeseca.

Za državnog službenika koji u probnom roku nije zadovoljio, po proteku
probnog roka ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti, odnosno tijelo
koje je imenovalo državnog službenika donosi rješenje o otpustu iz državne
službe. Protiv rješenja o otpustu iz državne službe protekom probnog roka
mogu se ulagati pravna sredstva.

Članak 26.

Državni službenik stječe svojstvo službenika danom stupanja na dužnost.
Dan stupanja na dužnost utvrđen je rješenjem o postavljenju, odnosno imenovanju,
a može se iz opravdanih razloga odgoditi za određeno vrijeme, o ćemu se
donosi posebno rješenje.

Ako postavljena, odnosno imenovana osoba ne stupi na dužnost u utvrđenom
roku, smatra se da rješenje o postavljenju odnosno imenovanju nije doneseno
i da osoba na koju se rješenje odnosi nije stekla svojstvo državnog službenika
i može se izvršiti izbor između preostalih kandidata koji ispunjavaju uvjete
natječaja ili ponovno raspisatt natječaj.

4. Prijam u državnu službu na određeno vrijeme

Članak 27.

Za obavljanje izvanrednih ili privremenih poslova ili poslova čiji se
opseg privremeno i nepredviđeno povećao, a koji nisu trajnijega karaktera,
kao i radi zamjene duže vrijeme odsutnoga državnog službenika, službenici
se mogu primiti u državnu službu na određeno vrijeme dok traju izvanredni
ili privremeni poslovi, a najduže na šest mjeseci, odnosno do povratka
odsutnoga državnog službenika

Državna služba na određeno vrijeme od šest mjeseci može se produžiti,
ali najduže za još šest mjeseci.

Članak 28.

Na prijam u državnu službu na određeno vrijeme primjenjuju se odredbe
ovoga Zakona kojima se uređuje prijam u državnu službu na neodređeno Vrijeme

III. OBVEZE I PRAVA DRŽAVNIH.SLUŽBENIKA

Članak 29.

Državni službenik mora povjerene poslove obavljati savjesno, pridrž.avajući
se zakona, drugih propisa i pravila struke.

Državni službenik mora u radu koristiti nova saznanja i raditi na usvajanju
i primjeni najnovijih stručnih dostignuća u okviru svoga zanimanja, t.e
se u tu svrhu trajno stručno usavršavati.

Državni službenik mora se pridržavati propisa o službenoj dužnosti i
pravila službe.

Članak 30.

Državni službenici koji upravljaju ustrojstvenim jedinicama tijela državne
vlasti (u daljnjem tekstu: nadređeni službenici), osim odgovornosti za
vlastiti rad, odgovorni su i za rad državnih službenika kojima upravljaju,
bez obzira na njihovu osobnu odgovornost.

Članak 31.

Državni službenik dužan je izvršavati naloge ministra ili drugoga čelnika
tijela državne vlasti, odnosno nadređenog službenika, te postupati po njima,
ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.

Državni službenik ovlašten je staviti pismenu primjedbu onome tko je
izdao nalog, ako smatra da je nalog nezakonit, suprotan pravilima struke
ili ako ocijeni da izvršenje naloga može izazvati veću štetu. Ponovljeni
pismeni nalog državni službenik dužan je izvršiti, te je u tom slučaju
oslobođen od odgovornosti za posljedice njegovog izvršenja.

Izvršenje ponovljenoga pismenog naloga koje bi predstavljalo kazneno
djelo državni službenik ovlašten je zadržati od izvršenja i odmah staviti
primjedbu neposredno nadređenom državnom službeniku koji je nalog potpisao,
odnosno neposredno višem tijelu državne vlasti, ako je nalog potpisao ministar
ili drugi čelnik tijela državne vlasti.

Za izvršenje pismenog naloga čije bi izvršenje predstavljalo kazneno
djelo, državni službenik odgovara zajedno s nadređenim službenikom koji
je nalog izdao.

Državni službenik ne može biti pozvan na odgovornost ili ispriku zbog
primjedbe stavljene prema stavku 2. ovoga članka.

Članak 32.

Državni službenik dužan je čuvati službenu tajnu utvrđenu zakonom ili
uredbom Vlade. Obveza čuvanja službene tajne traje i po prestanku službe,
a najduže pet godina od prestanka službe te samo iznimno i duže, što se
određuje posebnim zakonom.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti može državnog službenika
osloboditi obveze čuvanja službene tajne u sudskom ili upravnom postupku,
ako se radi o podacima bez kojih nije moguće utvrditi činjenično stanje
i donijeti zakonitu odluku.

Članak 33.

Državni službenik može, izvan redovnog radnog vremena i po prethodno
pribavljenom pismenom odobrenju ministra ili drugoga čelnika tijela državne
vlasti, raditi kod druge pravne osobe ili kod fizičke osobe samo ako nad
njom tijelo kod kojeg obnaša državnu službu ne provodi nadzor ili ako takav
rad nije zabranjen posebnim zakonom.

Članak 34.

Državni službenik ne može se udaljavati iz službenih prostorija za vrijeme
radnog vremcna, bez odobrenja nadređenog službenika, a u slučaju hitnog
razloga, svoje udaljavanje mora opravdati odmah po povratku.

U slučaju spriječenosti dolaska na rad državni službenik dužan je obavijestili
nadređenog službenika o razlozi ma spriječenosti najkasnije u roku od 24
sata od njihovog nastanka, osim ako je iz objektivnih razloga to nemoguće
učiniti.

Članak 35.

Državni službenik uživa zaštitu protiv prijetnji, napada ili drugih
oblika ugrožavanja savjesnog obavljanja službe.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti i neposredno nadređeni
službenik dužni su, po prijavi samog državnog službenika, njegovog sindikata
ili nakon saznanja na drugi način o ugrožavanju, poduzeti mjere za zaštitu
državnog službenika u njegovom savjesnom radu.

Na traženje državnog službenika ili njegovog sindikata, ministar ili
drugi čelnik tijela državne vlasti i neposredno nadređeni službenik dužni
su dati im obavijesti o poduzetim mjerama.

IV. VOĐENJE POPISA DRŽAVNIH SLUŽBENIKA I OBAVLJANJE DRUGIH SLUŽBENIČKIH
POSLOVA

Članak 36.

Ministarstvo nadležno za poslove opće uprave obavlja za potrebe tijela
državne vlasti poslove utvrđene ovim Zakonom, uredbom Vlade i drugim propisom.

Uredbom Vlade može se propisati da će za ovlaštene službenike i pojedine
druge kategorije službenika državnih ministarstava poslove iz stavka 1.
ovoga članka obavljati sama državna ministarstva.

Članak 37.

Ministarstvo nadležno za poslove opće uprave, odnosno ministarstvo nadležno
za poslove pravosuđa u okviru svoje nadležnosti, nadzire zakonitost akata
kojima se odlučuje o postavljanju državnih službenika, te o njihovim pravima,
obvezama i odgovornostirna, ako posebnim zakonom ili odlukom Zastupničkog
doma Sabora ovi poslovi nisu povjereni drugom tijelu.

Članak 38.

Kad utvrdi da je rješenjem iz članka 37. ovoga Zakona povrijeđen zakon
ili drugi propis, nadležno ministarstvo, odnosno drugo nadležno tijelo
ovlašteno je zadržati od izvršenja rješenje i upozoriti na nezakonitost.
Ako ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti ne izmijeni rješenje,
ministarstvo nadležno za poslove opće uprave, odnosno drugo nadležno tijelo
izvijestit će Vladu, odnosno drugo nadležno tijelo državne vlasti o nezakonitom
postupanju i predložiti ukidanje rješenja, a ministarstvo nadležno za poslove
pravosuđa ukinut će rješenje.

Članak 39.

Ministarstvo nadležno za poslove opće uprave vodi za potrebe Vlade i
drugih tijela državne vlasti središnji popis državnih službenika prema
zvanjima i platnim razredima, popis namještenika prema stručnoj spremi
i radnim mjestima, kao i druge potrebne očevidnike, za koje to uredbom
propiše Vlada.

Državni službenici i namještenici imaju pravo upoznati se sa svim podacima
u svom očevidniku, te o korištenju podataka iz središnjeg popisa koji se
na njih odnose.

Podatke iz središnjeg popisa državnih službenika mogu zatražili Vlada,
ministarstva, državne upravne organizacije i župani.

Zahtjeve za davanjem podataka iz središnjeg popisa državnih službenika
odobrava ministar nadležan za poslove opće uprave.

Podaci iz središnjeg popisa državnih službenika predstavljaju službenu
tajnu.

Sadržaj i način vođenja središnjeg popisa državnih službenika i namještenika
propisuje uredbom Vlada, a osobnog očevidnika propisuje ministar nadležan
za poslove opće uprave

V. ODGOVORNOST DRŽAVNIH SLUŽBENIKA ZA POVREDE SLUŽBENE DUŽNOSTI

Članak 40.

Državni službenici odgovaraju za povredu službene dužnosti.

Kaznena odgovornost ne isključuje odgovornost za povredu službene dužnosti,
ako djelo koje je predmet kaznenoga postupka ujedno predstavlja i povredu
službene dužnosti.

Oslobođenje od kaznene odgovornosti ne pretpostavlja oslobađanje od
odgovornosti za povredu službene dužnosti, ako je izvršeno djelo propisano
kao povreda službene dužnosti.

1. Vrste povreda službene dužnosti

Članak 41.

Povrede službene dužnosti su lakše i teške.

Teške povrede službene dužnosti utvrđuju se zakonom, a lakše povrede
zakonom, uredbom Vlade ili pravilnikom ministra ili drugog čelnika tijela
državne vlasti.

Članak 42.

Lakše povrede službene dužnosti su:

1. učestalo zakašnjavanje na posao ili raniji odlazak s posla,

2. napuštanje službenih prostorija tijekom radnog vremena bez odobrenja
ili iz neopravdanih razloga,

3. neuredno čuvanje spisa, podataka ili druge povjerene dokumentacije,

4. neopravdan izostanak s posla dva dana uzastopce ili tri dana tijekom
trideset dana,

5. neobavješćivanje nadređenog službenika o spriječenosti dolaska na
rad u roku 24 sata bez opravdanih razloga,

6. druge lakše povrede službene dužnosti koje su kao takve utvrđene
zakonom, uredbom Vlade ili pravilnikom ministra ili drugoga čelnika tijela
državne vlasti.

Članak 43.

Teške povrede službene dužnosti su:

1. neizvršavanje, nesavjesno, nepravodobno ili nemarno izvršavanje službenih
obveza,

2. nezakoniti rad ili propuštanje poduzimanja mjera ili radnje na koje
je državni službenik ovlašten radi sprečavanja nezakonitosti,

3. davanje netočnih podataka kojima se utječe na donošenje odluka nadležnih
tijela ili time nastaju druge štetne posljedice,

4. zloupotreba položaja ili prekoračenje ovlasti u službi,

5. odbijanje izvršenja zadatka ako za to ne postoje opravdani razlozi,

6. neovlaštena posluga sredstvima povjerenima za izvršavanje poslova,

7. neopravdano izostajanje s posla u trajanju od pet radnih dana uzastopce,

8. odavanje službene tajne,

9. obavljanje djelatnosti koja je u suprotnosti s interesima službe
ili bez prethodnog dopuštenja ministra ili drugog čelnika tijela državne
vlasti,

10. onemogućavanje građana ili pravnih osoba u ostvarivanju prava na
podnošenje zahtjeva, žalbi, prigovora i predstavki ili drugih zakonskih
prava,

11. neopravdano odugovlačenje obavljanja službeničkih poslova,

12. nedolično ponašanje u službi ili u svezi sa službom,

13. pravomoćna osuda za kazneno djelo koje predstavlja zapreku za prijam
u službu, kao i kazneno djelo učinjeno u službi ili u svezi sa službom,

14. druge povrede službene dužnosti koje su kao teške propisane posebnim
zakonom.

2. Kazne za povrede službene dužnosti

Članak 44.

Državnim službenicima se izriču kazne za povrede službene dužnosti na
način i po postupku utvrđenom zakonom.

Za jednu povredu službene dužnosti može biti izrečena samo jedna od
kazni propisanih za tu vrstu povrede.

Za više povreda službene dužnosti, zbog kojih se protiv državnog službenika
vodi jedan postupak, može se, uz jednu od ostalih kazni izreći i novčana
kazna; odnosno kazna zaustavljanja u napredovanju.

Kazne za povrede službene dužnosti unose se u osobni očevidnik državnog
službenika.

Članak 45.

Za lakše povrede službene dužnosti mogu se izreći kazne opomene i novčane
kazne u visini do 10% mjesečne plaće isplaćene u mjesecu kada je kazna
izrečena.

Novčane kazne za lakše povrede službene dužnosti izrečene višekratno
unutar jednog mjeseca ne mogu u ukupnom iznosu priječi 15% ukupne plaće
za taj mjesec, te će se ustegnuti od plaće i u narednim mjesecima, do namire
iznosa izrečene novčane kazne.

Članak 46.

Za teške povrede službene dužnosti mogu se izreći kazne:

1. javna opomena,

2. novčana kazns u visini od 20% ukupne plaće isplaćene u mjesecu kada
je kazna izrečena, ali tako da zbroj novčanih kazni u jednom mjesecu ne
može preći iznos od 30% ukupne plaće,

3. zaustavljanje u promicanji u viši platni razred odnosno uskrata periodske
povišice za vrijeme do 1 godine,

4. smjenjivanje s položaja,

5. otpust iz državne službe sa zabranom ponovnoga prijama u državnu
službu na vrijeme od 1-3 godine,

6. otpust iz državne službe s trajnom zabranom prijama u državnu službu.

Članak 47.

Vođenje postupka zbog lakše povrede službene dužnosti zastarijeva u
roku tri mjeseca od dana saznanja za izvršenu povredu i počinitelja, a
najduže u roku šest mjeseci od dana izvršenja povrede.

Vodenje postupka zbog teške povrede službene dužnosti zastarijeva u
roku godine dana od dana saznanja za izvršenu povredu i počinitelja, a
najduže u roku dvije godine od izvršene povrede.

Izvršenje kazne za lakšu povredu službene dužnosti zastarijeva u roku
šest mjeseci, a za tešku povredu službene dužnosti u roku jedne godine,
računajući od pravomoćnosti odluke kojom je kazna izrečena.

U pogledu prekida zastare odgovarajuće se primjenjuju odredbe kaznenoga
zakona.

Članak 48.

Pri izricanju kazne za povrede službene dužnosti ocjenjuju se težina
povrede i njene posljedice, eventualno nastala šteta, kao i sve olakotne
i otegotne okolnosti.

Kod ocjene olakotnih i otegotnih okolnosti odgovarajuće se primjenjuju
odredbe kaznenoga prava.

Članak 49.

Pravomoćna kazna za povredu službene dužnosti može se ublažiti ili se
državni službenik može djelomično ili potpuno osloboditi od izvršenja kazne.

Ublažavanje, odnosno oslobađanje od izvršenja kazne, izriče odlukom
viši službenički sud na prijedlog ministra ili drugoga čelnika tijela državne
vlasti, odnosno po zamolbi državnoga službenika ili sindikata čiji je član,
a po prethodno pribavljenom mišljenju ministra ili drugoga čelnika tijela
državne vlasti.

3. Postupak zbog povrede službene dužnosti

Članak 50.

Pustupak zbog lakših povreda službene dužnosti vodi se sukladno s pravilima
općeg upravnog postupka, ako propisima za pojedine službe nije drukčije
određeno.

U postupku zbog teških povreda službene dužnosti odgovarajuće se primjenjuju
odredbe kaznenoga postupka.

U postupku zbog povrede službene dužnosti ne plaćaju se pristojbe.

Postupak zbog povrede službene dužnosti je hitan.

Članak 51.

Postupak zbog povrede službene dužnosti je javan. Odlukom tijela koje
vodi postupak može se iznimno isključiti javnost, ako to zahtijeva potreba
čuvanja službene ili druge zakonom propisane tajne.

Državni službenik u postupku zbog povrede službene dužnosti ima pravo
na branitelja. Branitelj u postupku zbog povrede službene dužnosti ima
položaj branitelja u kaznenom postupku.

Članak 52.

Postupak zbog lakše povrede službene dužnosti pokreće rješenjem ministar
ili drugi čelnik tijela državne vlasti na vlastiti poticaj ili po pismenom
prijedlogu određenog službenika.

Postupak zbog teške povrede službene dužnosti pokreće rješenjem službenički
sud po pismenom prijedlogu ministra ili drugoga čelnika tijela državne
vlasti.

Prijedlog za pokretanje postupka dostavlja se državnom službeniku koji
može podnijeti odgovor u roku tri dana od dostave prijedloga.

Članak 53.

U odgovoru na prijedlog za pokretanje postupka zbog povrede službene
dužnosti državni službenik, njegov branitelj ili sindikat. ukoliko ga ovlasti
za zastupanje imaju pravo predložiti izvođenje dokaza mjerodavnih za donošenje
odluke (saslušanje svjedoka, uvid u spise kojima potkrijepljuju svoje navode
i dr.).

Članak 54.

O prijedlogu za pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti
odlučuje službenički sud rješenjem kojim prihvaća prijedlog, pokreće postupak
i započinje raspravu, odnosno odbija prijedlog koji nije osnovan na zakonu
i na temelju zakona donesenim propisima.

Protiv rješenja kojim se odlučuje o prijedlogu za pokretanje postupka
nije dopušteno ulagati pravna sredstva

Članak 55.

Tijelo koje vodi postupak zbog povrede službene dužnosti dužno je, na
zahtjev državnog službenika protiv koga se postupak vodi, osigurati sudjelovanje
sindikata čiji je član.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sindikat u postupku zbog povrede
službene dužnosti ima položaj izjednačen položaju branitelja.

Članak 56.

Obrazložena odluka ministra ili drugoga čelnika tijela državne vlasti,
odnosno službeničkog suda dostavlja se državnom službeniku i ministarstvu
nadležnom za poslove opće uprave.

4. Tijela za vodenja postupka i izvršenje kazni zbog povrede službene
dužnosti

Članak 57.

O lakšim povredama službene dužnosti odlučuje ministar ili drugi čelnik
tijela državne vlasti, odnosno državni službenik koga on ovlasti, ako posebnim
zakonom za službenike pojedinih tijela državne vlasti nije drukčije određeno.

Članak 58.

O teškim povredama službene dužnosti odlučuju službenički sudovi.

Službenički sudovi postupaju u svim slučajevima teških povreda službene
dužnosti, ako za službenike pojedinih tijela državne vlasti nije posebnim
zakonom drukčije određeno.

Članak 59.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti, odnosno osoba koju
on ovlasti, izvršava kazne izrečene u postupku zbog povrede službene dužnosti,
odnosno daje nalog za njihovo izvršenje.

Članak 60.

Protiv odluke u postupku zbog lakše povrede službene dužnosti, državni
službenik protiv kojeg se vodi postupak, ima pravo žalbe Višem službeničkom
sudu u roku osam dana od dana primitka prvostupanjske odluke

Protiv odluke službeničkog suda u postupku zbog teške povrede službene
dužnosti, državni službenik protiv kojeg se vodi postupak i ministar ili
drugi čelnik tijela državne vlasti imaju pravo žalbe Višem službeničkom
sudu u roku od osam dana od dana primitka prvostupanjskog rješenja.

Protiv odluke Višeg službeničkog suda može se pokrenuti upravni spor.

Članak 61.

Vlada ustrojava službeničke sudove za pojedino ili za više tijela državne
vlasti, odnosno za područje jedne ili više županija za odlučivanje o teškim
povredama službene dužnosti u prvom stupnju.

Za odlučivanje u drugom stupnju u postupcima zbog povrede službene dužnosti
Vlada ustrojava Viši službenički sud, ako za službenike pojedinih tijela
državne vlasti nije posebnim zakonom drukčije određeno.

Članak 62.

Službenički sud ima predsjednika i šest članova, od kojih se predsjednik
i najmanje jedan član imenuju iz reda sudaca.

Službenički sud odlučuje u vijeću od tri člana koje imenuje predsjednik
za svaki pojedini slučaj. Vijeću uvijek presjeda član imenovan iz reda
sudaca.

Odlukom kojom se ustrojava službenički sud utvrđuje se tijelo državne
uprave koje će za potrebe službeničkog suda obavljati uredske i druge poslove.

Članak 63.

Viši službenički sud ima predsjednika i deset članova, od kojih se predsjednik
i najmanje tri člana imenuju iz reda sudaca.

Viši službenički sud odlučuje u vijeću od tri člana koje imenuje predsjednik
za svaki pojedini slučaj. Vijeću uvijek presjeda član imenovan iz reda
sudaca.

Uredske i druge poslove za Viši službenički sud obavlja ministarstvo
nadležno za poslove opće uprave.

Članak 64.

O lakšim i teškim povredama službene dužnosti državnih službenika koje
na određene položaje imenuje Vlada ili nadležno tijelo doma Sabora odlučuje
u prvom stupnju Viši službenički sud u vijeću od tri člana.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka u drugom stupnju odlučuje Viši službenički
sud u vijeću od pet članova pod predsjedanjem predsjednika Višeg službeničkog
suda. Članovi vijeća koji su odlučivali u prvom stupnju ne mogu biti imenovani
za članove vijeća koje odlučuje u drugom stupnju.

5. Udaljenje iz službe

Članak 65.

Državnog službenika protiv kojeg je pokrenut istražni postupak i određen
pritvor, odnosno koji izdržava kaznu zatvora do 6 mjeseci, udaljit će se
iz službe za vrijeme trajanja pritvora ili za vrijeme izdržavanja kazne
zatvora.

Članak 66.

Državni službenik bit će udaljen iz službe ako je protiv njega pokrenut
kazneni postupak ili postupak zbog teške povrede službene dužnosti, a povreda
je takve prirode da bi ostanak u službi dok traje kazneni postupak ili
postupak zbog teške povrede službene dužnosti mogao štetiti interesima
službe.

Članak 67.

Protiv rješenja o udaljenju državni službenik može uložiti žalbu nadležnom
službeničkom sudu u roku tri dana od primitka rješenja.

Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.

Članak 68.

Službenički sud dužan je odlučiti po žalbi najkasnije u roku sedam dana
od primitka žalbe.

Odluka službeničkog suda po žalbi je konačna.

Članak 69.

Udaljenje iz službe može trajati do okončanja postupka, a u slučaju
iz članka 65. ovoga Zakona, do isteka pritvora, odnosno kazne zatvora do
šest mjeseci.

Rješenje kojim je odlučeno o udaljenju iz službe dostavlja se ministarstvu
nadležnom za poslove opće uprave.

Članak 70.

Za vrijeme udaljenja iz službe državnom službeuiku isplaćuje se naknada
plaće koja iznosi 60%, a ako uzdržava obitelj, 80% osnovne mjesečne plaće.

Puna plaća pripada državnom službeniku od dana vraćanja u službu, odnosno
ako službenički sud uvaži njegovu žalbu protiv rješenja o udaljenju iz
službe, od prvoga dana udaljenja iz službe.

Državnom službeniku vraća se obustavljeni dio plaće i u sljedećim slučajevima:

a) ako je pravomoćnom odlukom kažnjen samo za lakšu povredu službene
dužnosti,

b) ako je pravomoćnim rješenjem obustavljen kazneni, odnosno postupak
zbog teške povrede službene dužnosti,

c) ako je pravomoćnom presudom u kaznenom, odnosno pravomoćnom odlukom
u postupku zbog povrede službene dužnosti, oslobođen od odgovornosti, ili
je optužba odbijena ili odbačena, ali ne iz razloga nenadležnosti.

Članak 71.

Za vrijeme izdržavanja kazne zatvora do šest mjeseci državnom službeniku
ne pripada plaća.

VI. ODGOVORNOST ZA ŠTETU

Članak 72.

Državni službenik dužan je naknaditi štetu koju, u službi ili u svezi
sa službom, namjerno ili krajnjom nepažnjom nanese tijelu državne vlasti.

Štetom iz stavka 1. ovoga članka smatra se i šteta koju je tijelo državne
vlasti imalo naknađujući građanima i pravnim osobama štetu koju su pretrpjeli
namjerom ili krajnjom nepažnjom državnog službenika.

Propisima za pojedine službe mogu se predvidjeti i posebni slučajevi
odgovornosti za štetu nanesenu u službi ili u svezi sa službom, ali se
odgovornost mora temeljiti na namjeri ili krajnjoj nepažnji.

Članak 73.

Nastanak štete, njenu visinu i okolnosti pod kojima je nastala utvrđuje
ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti, odnosno osoba koju on
ovlasti, rješenjem koje nema obilježje upravnog akta.

Prije donošenja rješenja ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti
dužan je saslušati državnog službenika.

Članak 74.

O visini i načinu naknade štete može se postići pismena nagodba.

Rješenje o naknadi štete, odnosno pismena nagodba o visini i načinu
naknade štete, izvršna je isprava.

Rok za naknadu štete ne može istjecati prije dana kad se isplaćuje plaća
za obračunsko razdoblje u kojem je doneseno rješenje. Prema visini štete,
a po zamolbi državnog službenika, može se rješenjem dopustiti i plaćanje
u obrocima.

Protiv rješenja o naknadi štete državni službenik može izjaviti prigovor
ministru ili drugom čelniku tijela državne vlasti. Protiv rješenja o prigovoru
može se pokrenuti postupak pred općinskim sudom.

Članak 75.

Za naknadu štete na stvari može se po zahtjevu državnog službenika dopustiti
uspostavu prijašnjeg stanja o njegovom trošku u primjerenom roku.

Ako državni službenik ne dovede stvar u prijašnje stanje o svom trošku
u roku koji mu je za to ostavljen, donijet će se rješenje o naknadi štete
sukladno odredbama ovoga Zakona.

Članak 76.

U postupku zbog povrede službene dužnosti može se odlučivati i o naknadi
štete nastale povredom službene dužnosti.

Ako se do okončanja postupka ne može utvrditi visina štete, odlučivat
će se samo o odgovornosti zbog povrede službene dužnosti, te će se o naknadi
štete odlučivati u postupku za naknadu štete prema odredbama ovoga Zakona.

Na temelju pravomoćne odluke o naknadi štete može se tražiti donošenje
rješenja o izvršenju pred nadležnim sudom.

Članak 77.

Državnog službenika može se u cijelosti ili dijelom osloboditi od odgovornosti
za štetu.

Ako je do štete došlo postupanjem po nalogu nadležnog nadređenog službenika,
te ako ga je državni službenik prethodno pismeno upozorio da će izvršenjem
naloga nastati ili da bi mogla.nastati šteta, državni službenik oslobodit
će se u cijelostl odgovornosti za štetu.

VII. RADNO VRIJEME, ODMORl I ODSUTNOSTI

Članak 78.

Radno vrijeme, raspored radnog vremena, odmore i odsutnosti s rada državnih
službenika uređuje Vlada uredbom ako kolektivnim ugovorom nije što drugo
određeno.

VIII. STRUČNO OSPOSOBLJAVANJE I USAVRŠAVANJE

Članak 79.

Državni službenici moraju imati stručnu spremu propisanu zakonom ili
drugim propisom i položen državni stručni ispit.

Članak 80.

Vlada i druga tijela državne vlasti mogu, radi osiguravanja potrebnog
broja državnih službenika za potrebe tijela državne vlasti, preuzeti troškove
školovanja ili stipendirati nadarene učenike i studente pojedinih fakulteta
koji pokazuju izuzetne rezultate u tijeku školovanja ili studija.

Učenici i studenti za koje će se preuzeti troškovi školovanja ili stipendiranja
biraju se putem natječaja.

Način raspisivanja natječaja za školovanje i stipendiranje, kriterije
koje moraju udovoljavati kandidati, i postupak odlučivanja po natječaju
pobliže se uređuju uredbom Vlade.

Natječaje iz stavka 2. ovoga članka provodi ministarstvo nadležno za
poslove opće uprave. Natječaj se objavljuje u "Narodnim novinama",
a može se objaviti i u dnevnom tisku.

Članak 81.

Državni službenici osposobljavaju se za državnu službu obavljanjem vježbeničke
prakse.

Državni službenici se stručno usavršavaju školovanjem za postizanje
više stručne spreme od one koju imaju, za postizanje znanstvenih zvanja,
putem tečajeva, seminara i na druge načine.

Vlada će donijeti bliže propise o stručnom osposobljavanju i usavršavanju
državnih službenika.

1. Vježbenici

Članak 82.

Osobe koje nemaju potrebnu praksu u struci i položen državni stručni
ispit, postavljaju se kao vježbenici.

Vježbenici se primaju u državnu službu na određeno vrijeme.

Vježbenik se prima na neodređeno vrijeme samo ako su mu bili preuzeti
troškovi školovanja ili je bio državni stipendist.

Članak 83.

Vježbenici se primaju putem natječaja, ako posebnim zakonom nije drukčije
određeno.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na natječaj za prijam u državnu
službu primjenjuju se i na prijam vježbenika.

Članak 84.

Ministarstvo nadležno za poslove opće uprave, po zahtjevima tijela državne
uprave i ureda Vlade, a na temelju planova potrebnih državnih službenika,
raspisuje natječaj za prijam određenoga broja vježbenika potrebnog zanimanja,
provodi postupak izbora između prijavljenih kandidata i raspoređuje ih
u tijela državne uprave u kojima obavljaju vježbenički staž.

U stručnoj službi Sabora poslove iz stavka 1. ovoga članka obavlja tajnik
Sabora.

Poslove iz stavka I. ovoga članka za tijela sudbene vlasti obavlja tijelo
nadležno prema posebnom zakonu.

Članak 85.

Vježbenik se za vrijeme vježbeničkog staža, kroz praktični rad i učenje
po utvrđenom programu i pod nadzorom, osposobljava za obavljanje poslova
određene službe.

Vježbenički staž za zvanja prve vrste traje dvadeset mjeseci, ako posebnim
zakonom za pojedino upravno područje nije što drugo propisano. Polaganju
državnog stručnog ispita vježbenik pristupa nakon 18 mjeseci vježbeničkog
staža.

Propisom kojim su u pojedinom području uvedena zvanja koja nisu utvrđena
ovim Zakonom uređuje se i trajanje vježbeničkog staža za vježbenike u tim
zvanjima.

Vježbenik može pristupiti polaganju stručnog ispita najranije nakon
šesnaest mjeseci vježbeničkog staža, a dužan je položiti ga do isteka vježbeničkog
staža.

Članak 86.

Državni stručni ispit polaže se pred Državnom ispitnom komisijom koja
se ustrojava pri ministarstvu nadležnom za poslove opće uprave.

Članove Državne ispitne komisije koji ispituju opći dio državnog stručnog
ispita imenuje ministar nadležan za poslove opće uprave, a članove ispitne
komisije koji ispituju posebni dio ministar ili drugi čelnik tijela državne
uprave nadležan za pojedino upravno područje.

Članak 87.

Državni stručni ispit sastoji se od općeg i posebnog dijela. Opći dio
zajednički je za sve vježbenike bez obzira na zanimanje, a posebni dio
ispita sastoji se od provjere posebnih znanja potrebnih za obavljanje pojedine
državne službe.

Program općeg dijela stručnog ispita propisuje ministar nadležan za
poslove opće uprave, a program posebnog dijela stručnog ispita propisuje
ministar ili drugi čelnik tijela državne uprave nadležan za pojedino upravno
podrućje.

Članak 88.

Vježbeniku koji u roku ne položi državni stručni ispit prestaje služba
istekom tog roka.

Ako vježbenik iz opravdanih razloga u roku ne položi državni stručni
ispit, može ga se i dalje zadržati u istom svojstvu dok ne položi ispit.
ali najduže do tri mjeseca.

Vježbenik koji ne položi najviše dva predmeta, pristupa u roku mjesec
dana ponovnom polaganju tih predmeta. Vježbenik koji ne položi tri ili
više predmeta, ponavlja najkasnije u roku dva mjeseca cijeli ispit.

Vježbenik može ponavljati ispit iz pojedinih predmeta najviše dva puta.
Vježbenik koji ni nakon dva ponavljanja ispita iz pojedinih predmeta ili
nakon jednog ponavljanja cijelog ispita ne položi, gubi pravo ponovnog
polaganja stručnog ispita u svojstvu vježbenika.

Članak 89.

Troškovi polaganja državnog stručnog ispita vježbenika terete tijelo
državne vlasti koje ga upućuje na polaganje ispita.

Odredbe o državnim stručnim ispitima primjenjuju se i na državne službenike
kojima je postavljanje uvjetovano polaganjem državnog stručnog ispita.

Članak 90.

Za vrijeme trajanja vježbeničkog staža vježbeniku pripada osnovna plaća
najnižega platnog razreda odgovarajuće vrste zvanja.

Bliže propise o vježbenićkom stažu i o stručnoj izobrazbi državnih službenika
donosi Vlada.

Propise o općem dijelu državnog stručnog ispita donosi ministar nadležan
za poslove opće uprave.

Propise o posebnom dijelu državnog stručnog ispita donosi nadležni ministar
ili drugi čelnik tijela državne vlasti, uz prethodno pribavljenu suglasnost
ministra nadležnog za poslove opće uprave.

Članak 91.

Na osobu koja u vrijeme prijama u državnu službu ima u odgovarajućoj
struci radni staž duži od vremena određenog za vježbenički staž, ali nema
položen državni stručni ispit, ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona koje
se odnose na vježbenike, ako posebnim zakonom nije drukčije određeno, ali
mora u roku godine dana od prijama u službu položiti državni stručni ispit.

Članak 92.

Državnom službeniku koji ne položi državni stručni ispit u roku iz članka
91. ovoga Zakona, prestaje državna služba istekom posljednjeg dana roka
za polaganje ispita.

Članak 93.

Oslobodit će se od obveze polaganja državnog stručnog ispita državnog
službenika koji ima položen pravosudni ispit ili znanstveno zvanje magistra
ili doktora znanosti.

Državnog službenika može se osloboditi obveze polaganja državnog stručnog
ispita, ako u odgovarajućoj struci ima najmanje 10 godina radnoga staža,
ako posebnim zakonom nije što drugo određeno.

Rješenje o oslobađanju od obveze polaganja državnog stručnog ispita
donosi ministar nadležan za poslove opće uprave.

Državni službenik koji je oslobođen od obveze polaganja državnog stručnog
ispita izjednačen je s državnim službenicima koji imaju položen državni
stručni ispit.

2. Stručno usavršavanje

Članak 94.

Državni službenici dužni su stručno se usavršavati za obavljanje poslova
u službi.

Plan stručnog usavršavanja državnih službenika donosi Vlada na prijedlog
ministarstva nadležnog za poslove opće uprave, a po prethodno pribavljenim
prijedlozima ministarstava i drugih tijela državne vlasti nadležnih za
pojedino područje, ako posebnim zakonom nije za pojedino područje što drugo
uređeno.

Ministarstva i druga tijela državne vlasti dužna su kod predlaganja
provedbe plana stručnog usavršavanja, surađivati međusobno, kao i sa odgovarajućim
znanstvenim i obrazovnim ustanovama.

Za provedbu planova stručnog usavršavanja državnih službenika neposredno
je odgovoran ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti.

Članak 95.

Sredstva za stručno usavršavanje državnih službenika osiguravaju se
državnim proračunom za pojedino ministarstvo ili drugo tijelo državne vlasti
čiji se službenici upućuju na stručno usavršavanje.

Članak 96.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti dužan je pratiti rad
državnih službenika i omogućiti državnim službenicima koji svojom stručnošću
i odnosom prema radu postižu zapažene rezultate, daljnje usavršavanje,
školovanje i specijalizaciju, sukladno s potrebama ministarstava i drugih
tijela državne vlasti.

Državnom službeniku koji je upućen na usavršavanje, školovanje ili specijalizaciju
osiguravaju se i ostale pogodnosti (plaćeni dopust za pripremu i polaganje
ispita, plaćanje troškova i sl.), sukladno s kolektivnim ugovorom.

Rješenjem kojim se državni službenik upućuje na stručno usavršavanje,
školovanje ili specijalizaciju, utvrđuje se, osim pogodnosti iz stavka
2. ovoga članka, obveza ostajanja u državnoj službi najmanje u trajanju
usavršavanja, školovanja ili specijalizacije, a najduže u dvostrukom trajanju,
odnosno obveza naknade štete ukoliko državni službenik ne ostane u državnoj
službi u vremenu za koje je preuzeo obvezu.

IX. PROMJENA STRUKE I POVRATAK U SLUŽBU

Članak 97.

Državni službenik koji mijenja struku ima obvezu polaganja posebnog
dijela državnog stručnog ispita pod istim uvjetima kao da se prima u službu.

Članak 98.

Državni službenik kome je prestala služba ne može, u slučaju povratka
u službu uz iste uvjete pod kojima, je prvi put primljen u službu, dobiti
više zvanje niti viši platni razred od onoga koji bi dobio da do prekida
službe nije došlo.

Državni službenik može se postaviti u više zvanje ili viši platni razred,
ako se radi o postavljanju na mjesta službenika ovlaštenih za upravljanje
ustrojstvenim jedinicama u ministarstvima i drugim tijelima državne vlasti.

X. PREMJEŠTAJl

Članak 99.

Državnog službenika može se po potrebi službe premjestiti na drugo službeničko
mjesto u istim ili drugom tijelu državne vlasti, u istom ili drugom mjestu
rada ali samo u njegovom zanimanju, u istom zvanju i istom platnom razredu.

Državnog službenika ne može se premjestiti iz jednog u drugo mjesto
rada bez njegove suglasnosti, ako ima dvadeset godina radnog staža ili
ako bi se premještajem bitno pogoršale njegove obiteljske prilike.

Članak 100.

Državnom službeniku koji se premješta u tijelo državne vlasti čije je
sjedište udaljeno više od pedeset kilometara od mjesta njegovog stanovanja
mora se, najduže u roku šest mjeseci, osigurati uvjete za odgovarajući
smještaj za njega ili njegovu obitelj, ako posebnim zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 101.

Do osiguravanja uvjeta za smještaj njega ili obitelji, državni službenik
ima pravo na naknadu povečanih troškova zbog odvojenog života od obitelji,
kao i na naknadu troškova putovanja u mjesto stanovanja obitelji u vrijeme
tjednog odmora, državnih blagdana i neradnih dana, sukladno sa zakonom
i uredbom Vlade.

Članak 102.

Rješenje o premještaju iz jednog u drugo tijelo državne vlasti donosi,
uz prethodni sporazum sa ministrom ili drugim čelnikom tijela državne vlasti
u koje se državni službenik premješta. ministar ili drugi čelnik onoga
tijela državne vlasti iz kojeg se državni službenik premješta.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti u koje je državni službenik
premješten donosi rješenje o postavljanju sljedećeg dana po pravomoćnosti
rješenja o premještaju. Ako se rješenje o postavljenju ne donese u navedenom
roku, smatra se da rješenje o premještaju nije donijeto.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka državni službenik ima pravo na naknadu
stvarnih troškova koje je imao postupajući po rješenju o premještaju.

Članak 103.

Protiv rješenja o premještaju državni službenik može u roku 48 sati
od primitka rješenja podnijeti prigovor ministru ili drugom čelniku tijela
državne vlasti iz kojeg se premješta.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti dužan je odlučiti o
prigovoru u roku tri dana od dana primitka istog. Prigovor ne zaustavlja
izvršenje rješenja.

Članak 104.

Protiv rješenja kojim je odlučeno po prigovoru državni službenik može
pokrenuti upravni spor, u roku od petnaest dana od primitka toga rješenja.

Postupak po tužbi iz stavka 1. ovoga članka smatra se hitnim.

Članak 105.

Ako državni službenik odbije postupiti po rješenju o premještaju, smatra
se da je otkazao službu danom konačnosti rješenja o postavljenju.

Članak 106.

Državni službenik mora se javiti na novu dužnost sljedećeg dana, ako
je premješten u istom mjestu, odnosno u roku tri dana, ako se premješta
u drugo mjesto, ne računajući vrijeme potrebno za putovanje. Rokovi ne
teku u dane tjednog odmora, državnih blagdana, neradnih dana i u dane kad
po posebnim propisima ne radi tijelo državne vlasti u koje je državni službenik
premješten.

U opravdanim slučajevima, a naročilo kad se radi o državnim službenicima
koji predaju inventar ili polažu račune, rok iz stavka 1. ovoga članka
može se produžiti najduže do 30 dana.

Članak 107.

Premješteni državni službenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova
preseljenja.

Državnom službeniku koji se premješta po potrebi službe, pripada naknada
putnih i drugih troškova, prema uredbi Vlade.

XI. STAVLJANJE SLUŽBENIKA NA RASPOLAGANJE

Članak 108.

Kad se ukine tijelo državne vlasti ili pojedina službenička mjesta u
tijelu državne vlasti, državni službenici se postavljaju odnosno imenuju
na druga službenička mjesta u istom ili drugom tijelu državne vlasti, odnosno
u onom tijelu državne vlasti koje je preuzelo obavljanje poslova ukinutoga
tijela.

Službenici koji ne budu postavljeni odnosno imenovani na način iz stavka
1. ovoga članka, stavljaju se na raspolaganje Vladi:

- na vrijeme od 1 godine, ako imaju do navršenih petnaest godina radnog
staža - muškarci, odnosno deset godina radnog staža - žene,

- na vrijeme od 2 godine, ako imaju do navršenih dvadeset pet godina
radnog staža - muškarci, odnosno dvadeset godina radnog staža - žene,

- na vrijeme od 3 godine, ako imaju do navršenih trideset pet godina
radnog staža - muškarci, odnosno trideset godina radnog staža - žene.

Rješenje o stavljanju na raspolaganje državnih službenika dostavlja
se ministarstvu nadležnom za poslove opće uprave.

Članak 109.

Za vrijeme raspolaganja državni službenik ostvaruje pravo na naknadu
plaće i to:

- u prvoj godini trajanja raspolaganja, u visini 90% osnovne plaće njegovoga
zvanja i platnog razreda,

- u drugoj godini trajanja raspolaganja, 80% osnovne plaće njegovoga
zvanja i platnog razreda,

- u trećoj godini trajanja raspolaganja, 70% osnovne plaće njegovoga
zvanja i platnog razreda.

Članak 110.

Za vrijeme raspolaganja državni službenici mogu se privremeno postaviti
u bilo koje tijelo državne vlasti na službenička mjesta koja odgovaraju
njihovoj stručnoj spremi i radnom stažu, bez obzira na zvanje, do isteka
roka iz članka 108. ovoga Zakona.

Članak 111.

O privremenom postavljenju državnog službenika iz članka 110. ovoga
članka rješenje donosi ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti
u koji je službenik privremeno postavljen.

Ako državni službenik odbije privremeno postavljenje, smatra se da je
otkazao službu.

Članak 112.

Državni službenik koji je privremeno postavljen ima za vrijeme privremenoga
postavljenja pravo na plaću kao da je trajno postavljen ako je to za njega
povoljnije.

XII. OCJENA OPĆE SPOSOBNOSTI DRŽAVNIH SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 113.

Opću zdravstvenu sposobnost potrebnu za obavljanje poslova pojedinog
službeničkog mjesta ili radnog mjesta namještenika ocjenjuje posebna stručna
komisija koju suglasno imenuju ministar nadležan za poslove opće uprave
i ministar nadležan za poslove zdravstva. O načinu rada komisije za ocjenu
zdravstvenih sposobnosti ministar nadležan za poslove opće uprave i ministar
nadležan za poslove zdravstva donose pravilnik.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti može državnog službenika
ili namještenika u tijeku službe, odnosno trajanja radnog odnosa, uputiti
na ponovnu ocjenu zdravstvenih sposobnosti. O upućivanju na ponovnu ocjenu
zdravstvenih sposobnosti donosi se rješenje.

Komisija iz stavka 1. ovoga članka može predložiti postavljanje državnog
službenika na drugo službeničko mjesto, odnosno raspoređivanje namještenika
na druge poslove ili ga uputiti nadležnom tijelu mirovinsko-invalidskog
osiguranja na ocjenu radne sposobnosti.

Ako komisija iz stavka 1. ovog članka odbije rješenje ministra ili drugog
čelnika tijela državne vlasti o upućivanju državnog službenika na ponovnu
ocjenu zdravstvene sposobnosti državni službenik ne može biti upućen na
ponovnu ocjenu zdravstvene sposobnosti prije isteka godine dana od prethodnog
utvrđivanja opće zdravstvene sposobnosti.

Ako državni službenik ili namještenik odbije podvrći se ocjeni zdravstvene
i psihofizičke sposobnosti, smatra se da je otkazao službu danom koji je
rješenjem iz stavka 2. ovog članka utvrđen kao dan kada mora pristupiti
ocjeni zdravstvenih sposobnosti.

Posebnim zakonom za službenike i namještenike pojedinih tijela državne
vlasti pitanja ocjene zdravstvene sposobnosti mogu se i drukčije urediti.

XII. PRESTANAK SLUŽBE

Članak 114.

Državna služba prestaje: 1. sporazumom,

2. protekom roka,

3. otkazom, 4. otpustom,

5. po sili zakona

1. Prestanak službe sporazumom

Članak 115.

Državna služba može prestati na temelju pismenog sporazuma državnog
službenika i ministra ili drugog čelnika tijela državne vlasti, odnosno
nadležnog tijela koje je imenovalo državnog službenika.

Sporazumom se utvrđuje prestanak službe i dan razrješenja od službe.

2. Prestanak službe protekom roka

Članak 116.

Državna služba na određeno vrijeme prestaje istekom roka na koji je
državni službenik primljen, odnosno izvršenjem posla, ukoliko se o ranijem
prestanku ne postigne pismeni sporazum.

3. Prestanak službe otkazom

Članak 117.

Državni službenik ima pravo otkazati službu, osim u vrijeme trajanja
udaljenja iz službe, odnosno do okončanja postupka zbog povrede službene
dužnosti.

Otkaz se daje u pismenom obliku.

Članak 118.

Povodom otkaza državne službe donosi se rješenje kojim se utvrđuje otkazni
rok i datum razrješenja od službe.

Državni službenik dužan je ostati u službi do isteka otkaznog roka.
U suprotnom odgovara tijelu državne vlasti za štetu.

4. Prestanak službe otpustom

Članak 119.

Državnim službenicima koji po proteku probnog roka nisu bili trajno
postavljeni ili koji do isteka trajanja raspolaganja nisu mogli biti postavljeni
na druga službenička mjesta, prestaje državna služba protekom otkaznog
roka računajući od zadnjega dana trajanja raspolaganja, osim u slučaju
iz članka 110. ovoga Zakona.

Opći propisi o zabrani prestanka službe pojedinim kategorijama djelatnika
primjenjuju se i na državne službenike, osim ako im služba prestaje protekom
probnog roka.

Članak 120.

Državni službenik koji je dvije godine uzastopce ocijenjen ocjenom "ne
zadovoljava" otpustit će se iz dr-žavne službe danom konačnosti rješenja
o ocjenjivanju. U slučaju otpusta državnog službenika zbog negativne ocjene,
ne primjenjuju se opći propisi o radu u dijelu koji se odnosi na zabranu
otpuštanja određenih kategorija djelatnika.

5. Prestanak službe po sili zakona

Članak 121.

Državnom službeniku prestaje služba po sili zakona:

a) kad bude izabran ili imenovan na dužnost koja prema posebnim propisima
nije spojiva sa državnom službom

b) kad nadležno tijelo mirovinsko-invalidskog osiguranja utvrdi da je
trajno i potpuno nesposoban za službu.

c) kad ostvari uvjete za stjecanje prava na mirovinu sa 40 godina mirovinskog
staža,

d) kad je osuđen na kaznu zatvora u trajanju dužem od 6 mjeseci,

e) kad se sazna da je za vrijeme prijama u državnu službu postojala
zapreka iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona,

f) kad se steknu okolnosti koje predstavljaju zapreku za prijam u državnu
službu iz članka 16. stavka 1. ovoga Zakona,

g) kad se neopravdano ne javi na dužnost u roku pet radnih dana uzastopce.

Članak 122.

Kad državni službenik ostvari uvjete za stjecanje prava na mirovinu
sa 40 godina mirovinskog staža može se, radi dovršenja neophodnih poslova
ili iz drugih opravdanih razloga, donijeti rješenje o zadržavanju državnog
službenika na radu za određeno vrijeme koje se utvrđuje posebnim rješenjem.

6. Otkazni i otpusni rokovi

Članak 123.

Državni službenik koji otkazuje službu ili se otpušta iz državne službe
ima pravo i dužnost ostati u službi do isteka otpusnog, odnosno otkaznog
roka, ako zakonom nije drukčije uređeno.

Državni službenik kome je izrečena kazna otpusta iz državne službe zbog
teške povrede službene dužnosti, otpušta se iz državne službe bez otpusnog
roka.

Vlada će urediti uredbom trajanje otpusnog, odnosno otkaznog roka za
državne službenike pojedinih zvanja ovisno o godinama rada i godinama službe,
sukladno s općim propisima o radu i kolektivnim ugovorom.

7. Donošenje rješenja o prestanku službe i razrješenje od službe

Članak 124.

O prestanku državne službe donosi se rješenje.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka mora se donijeti u roku sedam dana
od nastupa okolnosti koje su razlog za prestanak državne službe.

Članak 125.

Državnom službeniku prestaje služba danom razrješenja utvrđenim sporazumom
ili rješenjem o prestanku službe.

Državni službenik će se razriješiti danom utvrđenim sporazumom ili rješenjem
o prestanku državne službe.

Iznimno od stavka 2. ovoga članka, državni službenik se razrješuje službe:

a) kad bude izabran ili imenovan na dužnost koja prema posebnim propisima
nije spojiva s obavljanjem državne službe, danom stupanja na dužnost,

b) kad nadležno tijelo mirovinsko-invalidskog osiguranja utvrdi da je
trajno i potpuno nesposoban za službu, danom dostave pravomoćnog rješenja
kojim se utvrđuje nesposobnost za službu,

c) kad je osuđen na kaznu zatvora u trajanju dužem od 6 mjeseci, danom
dostave pravomoćne presude,

d) kad se sazna da je u vrijeme prijama u državnu službu postojala zapreka
iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona, danom saznanja za zapreku,

e) kad se steknu okolnosti koje predstavljaju zapreku za prijam u državnu
službu iz članka 16. stavka 1. ovoga Zakona, protekom zadnjega dana roka
koji mu je ostavljen za izjašnjenje,

f) kad samovlasno napusti službu i ne javi se na dužnost u roku pet
dana, danom napuštanja službe,

g) kad mu je izrečena kazna otpusta iz državne službe u postupku zbog
teške povrede službene dužnosti, danom konačnosti odluke.

Rok iz stavka 2. ovoga članka može se produžiti državnom službeniku
koji je bio računopolagač ili predaje inventar ili opremu, ali najduže
do mjesec dana, osim u slučaju iz članka 121. točke g. ovoga Zakona.

Članak 126.

Državnog službenika može se razriješiti od službe po pismenoj zamolbi
i prije isteka otpusnog, odnosno otkaznog roka.

Članak 127.

Državni službenik ima pravo na plaću do dana koji je rješenjem o prestanku
službe utvrđen kao dan razrješenja od službe.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kad je državnom službeniku prestala
služba na temelju odluke u postupku zbog teške povrede službene dužnosti,
zbog odlaska na izdržavanje kazne zatvora duže od 6 mjeseci ili zbog napuštanja
službe duže od pet dana, pripada mu plaća do dana koji je utvrđen kao dan
razrješenja od službe.

XIV. ZVANJA DRŽAVNIH SLUŽBENIKA

Članak 128.

Državni službenici postavljaju se, odnosno imenuju i unapređuju u zvanja
i na položaje na način i pod uvjetima utvrđenim zakonom ili na temelju
zakona donesenim propisom.

Zvanja državnih službenika mogu biti:

- zvanja I. vrste za koja je opći uvjet visoka stručna sprema,

- zvanja II. vrste za koja je opći uvjet viša stručna sprema,

- zvanja III. vrste za koja je opći uvjet srednja stručna sprema.

Kao zvanja razvrstavaju se i položaji državnih službenika utvrđeni zakonom
ili na temelju zakona donesenim propisom.

Članak 129.

U pojedinim tijelima državne uprave, kao i u drugim ti jelima državne
vlasti, osim zvanja i položaja utvrđenih ovim Zakonom, posebnim zakonom,
na temelju zakona donesenom uredbom Vlade ili propisom o ustrojavanju pojedine
službe mogu se utvrditi i druga zvanja i položaji.

Članak 130.

Zvanja i položaji državnih službenika u ministarstvima, državnim upravnim
organizacijama i županijskim uredima, s obzirom na vrstu poslova koje obavljaju
su:

a) u I. vrsti zvanja:

- tajnik ministarstva,

- pomoćnik ministra,

- državni savjetnik,

- zamjenik ravnatelja državne upravne organizacije,

- pomoćnik ravnatelja državne upravne organizacije,

- pročelnik županijskog ureda,

- stariji pristav I. vrste zvanja,

- načelnik odjela,

- donačelnik odsjeka - viši savjetnik,

- tajnik kabineta ministra,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda - stariji pristav I. vrste zvanja,

- viši savjetnik,

- viši inspektor,

- donačelnik odsjeka - savjetnik,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda - pristav I vrste zvanja,

- voditelj pododsjeka - savjetnik,

- predstojnik pododsjeka - pristav I. vrste zvanja,

- stariji pristav I. vrste zvanja,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda \_ pristav I. vrste zvanja,

- savjetnik,

- inspektor,

- voditelj odjeljka u županijskom uredu - pristav I. vrste zvanja,

- pristav I. vrste zvanja,

- mlađi pristav I. vrste zvanja,

b) u II vrsti zvanja:

- stariji pristav II. vrste zvanja,

- predstojnik pododsjeka - pristav II. vrste zvanja,

- voditelj odjeljka - pristav II. vrste zvanja,

- pristav II. vrste zvanja,

- mlađi pristav II. vrste zvanja,

c) u III. vrsti zvanja:

- predstojnik pododsjeka - pristav III. vrste zvanja,

- voditelj odjeljka - pristav III. vrste zvanja,

- stariji pristav III. vrste zvanja,

- pristav III. vrste zvanja,

- mladi pristav III. vrste zvanja.

Članak 131.

Državni službenici u ministarstvima i drugim tijelima državne vlasti
su:

a) u I. vrsti zvanja:

- tajnik ministarstva,

- pomoćnik ministra,

- zamjenik ravnatelja državne upravne organizacije,

- pomoćnik ravnatelja državne upravne organizacije,

- načelnik odjela,

- donačelnik odsjeka - viši savjetnik,

- tajnik kabineta ministra,

- viši savjetnik,

- viši inspektor,

- donačelnik odsjeka - savjetnik,

- voditelj pododsjeka - savjetnik,

- savjetnik,

- inspektor,

- mlađi pristav I. vrste zvanja,

b) u II. vrsti zvanja:

- donačelnik odsjeka - stariji pristav II. vrste zvanja,

- voditelj odjeljka - stariji pristav II. vrste zvanja,

- stariji pristav II. vrste zvanja,

- stariji matičar II. vrste zvanja,

- stariji inspektor II. vrste zvanja,

- pristav II. vrste zvanja,

- matičar II. vrste zvanja,

- inspektor II. vrste zvanja,

- mlađi pristav II. vrste zvanja,

- mlađi matičar II. vrste zvanja,

- mlađi inspektor II. vrste zvanja,

c) u III. vrsti zvanja

- donačelnik odsjeka - stariji pristav II. vrste zvanja,

- voditelj odjeljka - stariji pristav II. vrste zvanja,

- stariji pristav III. vrste zvanja,

- stariji matičar III. vrste zvanja,

- stariji inspektor III. vrste zvanja,

- pristav III. vrste zvanja,

- matičar III. vrste zvanja,

- inspektor III. vrste zvanja,

- mlađi pristav III. vrste zvanja,

- mladi matičar III. vrste zvanja,

- mlađi inspektor III. vrste zvanja.

Državni službenici imenovani na položaje u ministarstvu i drugim tijelima
državne uprave su:

a) u I. vrsti zvanja:

- tajnik rninistarstva,

- pomoćnik ministra,

- zamjenik ravnatelja državne upravne organizacije,

- pomoćnik ravnatelja državne upravne organizacije,

- načelnik odjela,

- donačelnik odsjeka - viši savjetnik,

- tajnik kabineta ministra,

- donačelnik odsjeka - savjetnik,

- voditelj pododsjeka - savjetnik

Članak 132.

Državni službenici županijskih ureda su:

a) u I. vrsti zvanja:

- pročelnik županijskog ureda,

- stariji pristav I. vrste zvanja,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda - stariji pristav I. vrste zvanja,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda - pristav I. vrste zvanja,

- predstojnik pododsjeka - pristav I. vrste zvanja,

- stariji pristav I. vrste zvanja,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda - pristav I. vrste zvanja,

- inspektor,

- voditelj odjeljka u županijskom uredu - pristav I. vrste zvanj,

- pristav I. vrste zvanja,

- mlađi pristav I. vrste zvanja,

b) u II. vrsti zvanja:

- stariji pristav II. vrste zvanja,

- stariji matičar II. vrste zvanja,

- stariji inspektor II. vrste zvanja,

- pristav II. vrste zvanja,

- matičar II. vrste zvanja,

- inspektor II. vrste zvanja,

- mlađi pristav II. vrste zvanja,

- mlađi matičar II. vrste zvanja,

- mlađi inspektor II. vrste zvanja,

c) u III. vrsti zvanja

- stariji pristav III. vrste zvanja,

- stariji matičar III. vrste zvanja,

- stariji inspektor III. vrste zvanja,

- pristav III. vrste zvanja,

- matičar III. vrste zvanja,

- inspektor III. vrste zvanja,

- mlađi pristav III. vrste zvanja,

- mladi matičar III. vrste zvanja,

- mladi inspektor III. vrste zvanja.

Državni službenici imenovani na položaje u županijskom uredu su·

a) u I. vrsti zvanja:

- pročelnik županijskog ureda,

- stariji pristav I. vrste zvanja,

- pomoćnik pročelnika županijsokg ureda - stariji pristav I. vrste zvanja,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda - pristav I. vrste zvanja,

- predstojnik pododsjeka - pristav I. vrste zvanja,

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda - pristav I. vrste zvanja,

- voditelj odjeljka u županijskom uredu - pristav I. vrste zvanja,

b) u II. vrsti zvanja:

- predstojnik pododsjeka - stariji pristav, inspektor ili matičar II.
vrste zvanja,

- voditelj odjeljka - pristav, matičar ili inspektor II. vrste zvanja,

c) u III. vrsti zvanja:

- predstojnik pododsjeka - stariji pristav, matičar ili inspektor III.
vrste zvanja,

- voditelj odjeljka - pristav, matičar ili inspektor III. vrste zvanja.

Članak 133.

Državni službenik imenovan na položaj u tijelu državne vlasti koji bude
razriješen dužnosti postavlja se u tijelu državne vlasti prema zvanju,
radnom stažu i godinama službe. Ukoliko ne prihvati postavljenje, prestaje
mu državna služba prema odredbama ovoga Zakona danom konačnosti rješenja
o postavljenju.

Članak 134.

U ministarstvima i drugim tijelima državne vlasti, u zvanje državnog
savjetnika imenuju se redovni profesori sveučilišta i visokih učilišta
i drugi posebno istaknuti stručnjaci u pojedinom području, bez prijama
u državnu službu.

Članak 135.

U zvanje mlađeg pristava odgovarajuće vrste zvanja postavlja se državni
službenik odgovarajuće stručne spreme i zanimanja koja ima položen državni
stručni ispit.

U zvanje pristava odgovarajuće vrste zvanja može se postaviti državni
službenik odgovarajuće stručne spreme i zanimanja koji ima položen državni
stručni ispit i pet godina radnog staža nakon položenoga stručnog ispita
od kojih je posljednje dvije godine ocijenjen najmanje ocjenom "zadovoljava",
osim ako ne bude izvanredno unaprijeđen.

U zvanje starijeg pristava odgovarajuće vrste zvanja može se postaviti
državni službenik koji ima položen državni stručni ispit i najmanje deset
godina radnog staža nakon položenog državnog stručnog ispita od kojih je
posljednje dvije godine ocijenjen najmanje ocjenom "zadovoljava",
osim ako ne bude izvanredno unaprijeđen.

U zvanje savjetnika i inspektora može se postaviti državni službenik
visoke stručne spreme odgovarajućeg zanimanja koji ima položen državni
stručni ispit i najmanje pet godina radnog staža nakon položenoga državnoga
stručnog ispita od kojih je posljednje dvije godine ocijenjen najmanje
ocjenom "zadovoljava", osim ako ne bude izvanredno unaprijeđen.

U zvanje višeg savjetnika i višeg inspektora može se postaviti državni
službenik visoke stručne spreme odgovarajućeg zanimanja koji ima položen
državni stručni ispit i najmanje deset godina radnog staža nakon položenog
državnog stručnog ispita od kojih je posljednje dvije godine ocijenjen
najmanje ocjenom "zadovoljava", osim ako ne bude izvanredno unaprijeđen.

Članak 136.

Na položaje tajnika kabineta predsjednika Zastupničkoga doma Sabora,
tajnika kabineta predsjednika Župnijskoga doma Sabora, prestojnika Vladinog
ureda, zamjenika predstojnika Vladinog ureda, tajnika kabineta potpredsjednika
zastupničkoga doma Sabora, tajnika kabineta potpredsjednika Županijskoga
doma Sabora, tajnika kabineta potpredsjednika Vlade, pomoćnika tajnika
predsjednika Vlade, pomoćnika tajnika Zastupničkoga doma Sabora, pomoćnika
tajnika Županijskoga doma.Sabora, pomoćnika tajnika Vlade, tajnika radnoga
tijela saborskog doma, tajnika radnoga tijela Vlade, samostalnog savjetnika
u Stručnoj službi Sabora, savjetnika predsjednika Vlade, savjetnika potpredsjednika
Vlade, savjetnika u Vladi, tajnika ministarstva, zamjenika ravnatelja državne
upravne organizacije, ravnatelja upravne organizacije u sastavu ministarstva,
pomoćnika ministra, pomoćnika ravnatelja državne upravne organizacije i
načelnika udjela može se imenovati državni službenik koji je postavljen
ili je ostvario uvjete za postavljanje u zvanje višeg savjetnika.

Na položaj donačelnika odsjeka u ministarstvima i drugim tijelima državne
vlasti može se imenovati državni službenik koji je postavljen ili je ispunio
uvjete za postavljenje u zvanje savjetnika ili višeg savjetnika, a što
se pobliže uređuje pravilnikom o unutarnjem redu.

Na položaj predstojnika pododsjeka u ministarstvima i drugim tijelima
državne vlasti može se imenovati državni službenik koji je postavljen ili
je ispunio uvjete za postavljenje u zvanje savjetnika

Na položaj pročelnika županijskog ureda može se imenovati državni službenik
koji je postavljen ili je ispunio uvjete za postavljenje u zvanje starijeg
pristava I. vrste zvanja.

Na položaj pomoćnika pročelnika odsjeka u županijskom uredu može se
imenovati državni službenik koji je postavljen ili je ispunio uvjete za
postavljenje u zvanje starijeg pristava I. vrste zvanja, odnosno starijeg
pristava, starijeg matičara ili starijeg inspektora II. vrste zvanja, a
što se pobliže uređuje pravilnikom o unutarnjem redu.

Na položaj predstojnika pododsjeka u županijskom uredu može se imenovati
državni službenik koji je postavljen ili je ispunio uvjete za postavljenje
u zvanje starijeg pristava I. vrste zvanja, odnosno starijeg pristava,
starijeg matičara ili starijeg inspektora II. vrste zvanja, a što se pobliže
uređuje pravilnikom o unutarnjem redu.

Na položaj voditelja odjeljka u županijskom uredu može se imenovati
državni službenik koji je postavljen ili je ispunio uvjete za postavljenje
u zvanje pristava, matičara ili inspektora II. vrste zvanja, odnosno pristava,
matičara ili inspektora III. vrste zvanja, a što se pobliže uređuje pravilnikom
o unutarnjem redu

XV. PROMICANJE DRŽAVNIH SLUŽBENIKA

1. Ocjenjivanje

Članak 137.

Državni službenici ocjenjuju se svake godine najkasnije do 30. rujna
za prethodnih 12 mjeseci.

Ne ocjenjuju se državni službenici koji su u kalendarskoj godini radili
manje od šest mjeseci, bez obzira na razloge.

Konačna ocjena dostavlja se ministarstvu nadležnom za poslove opće uprave
i unosi u osobni očevidnik.

Članak 138.

Državne službenike ocjenjuje ministar ili drugi čelnik tijela državne
vlasti, na prijedlog neposredno nadređenog službenika.

Mišljenje nadređenog službenika temelji se na podacima o stručnom znanju,
učinkovitosti rada i poštivanju službene dužnosti, a prema posebnom obrascu
koji će propisati ministar nadležan za poslove opće uprave.

Ocjene su "ne zadovoljava", "zadovoljava", "uspješan"
i "naročito uspješan".

Članak 139.

O ocjeni se donosi rješenje.

Državni službenik koji nije zadovoljan ocjenom može, u roku osam dana
od dana kad mu je ocjena dostavljena, podnijeti prigovor ministru ili drugom
čelniku tijela državne vlasti.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti dužan je odlučiti po
prigovoru u roku 15 dana od dana primitka prigovora .Ocjena državnog službenika
može se po prigovoru izmijeniti.

Protiv rješenja po prigovoru državni službenik može, u roku petnaest
dana od dana dostave rješenja, pokrenuti postupak pred Upravnim sudom Republike
Hrvatske radi utvrđivanja činjeničnog stanja i naknade štete.

2. Redovno promaknuće

Članak 140.

Državni službenici promiču se prema stručnoj sposobnosti, uspjehu u
radu, radnom stažu i godinama službe.

Državni službenici promiču se postavljenjem u viši platni razred, odnosno
utvrđivanjem prava na periodske povišice, postavljenjem u više zvanje,
imenovanjem na viši položaj ili dobivanjem veće položajne plaće.

Državni službenik u tijeku službe ne može biti vraćen u niže zvanje
od onog kojeg je stekao.

Članak 141.

U istom zvanju državni službenik redovno se promiče u viši platni razred
svakih pet godina.

Godina u kojoj službenik je ocijenjen ocjenom "ne zadovoljava"
ne priznaje se za promaknuće u viši platni razred.

Državni službenik protiv kojeg je pokrenut postupak zbog teške povrede
službene dužnosti ili je udaljen s dužnosti, zaustavlja se u promicanju
za vrijeme trajanja postupka. Bude li u postupku zbog teške povrede službene
dužnosti oslobođen od odgovornosti ili povreda bude prekvalificirana u
lakšu povredu službene dužnosti, vrijeme zaustavljanja računa se za promicanje.

Članak 142.

Državni službenik promiče se u neposredno više zvanje ako je proveo
najmanje tri godine u završnom platnom razredu svoga zvanja i ako je posljednje
dvije godine ocijenjen najmanje ocjenom "zadovoljava".

Za promicanje državnog službenika u zvanje višeg savjetnika, višeg inspektora
i starijeg pristava I. vrste zvanja potrebno je pribaviti prethodno mišljenje
ministarstva nadležnog za poslove opće uprave.

Članak 143.

Državni službenik koji ne bude promaknut u više zvanje, u završnom platnom
razredu svoga zvanja dobiva periodske povišice.

Članak 144.

Državnom službeniku promaknutom u više zvanje, a koji bi dobio osnovnu
plaću manju od one koju bi dobio sa periodskim povišicama u završnom platnom
razredu ranijega zvanja, pripada plaća sa periodskim povišicama ranijega
zvanja

Članak 145.

Za promaknuće u službi priznaju se godine službe i to kao jedna godina
službe svaka godina ostvarena kao radni staž na poslovima za koje se traži
stručna sprema istog stupnja kao i za zvanje u koje se postavlja, ako posebnim
zakonom nije drukčije određeno.

U potrebni staž za promaknuće u službi priznaju se i dvije trećine staža
ostvarenog u za jedan stupanj nižoj stručnoj spremi iste vrste zanimanja,
odnosno jedna trećina staža ostvarenog u za dva stupnja nižoj stručnoj
spremi bez obzira na to radi li se o radnom stažu ili godinama službe,
ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.

Za promaknuće u službi priznaje se, pod uvjetima iz stavka 1. i 2. ovoga
članka i vrijeme koje je državni službenik proveo u obavljanju samostalne
djelatnosti, ako je radio na poslovima iste struke u koju se prima.

3. Izvanredno promaknuće

Članak 146.

Državni službenik koji je tri godine uzastopce ocijenjen najmanje ocjenom
"uspješan" može se promaknuti u neposredno više zvanje neovisno
o uvjetima potrebnim za redovno promaknuće, ako ima najmanje polovinu radnog
staža potrebnog za postizanje najvišeg platnog razreda u svom zvanju.

Članak 147.

Državni službenik koji je ocijenjen tri godine uzastopce ocjenom "naročito
uspješan" može se promaknuti u neposredno više zvanje neovisno o uvjetima
potrebnim za redovno napredovanje, ako ima najmanje jednu trećinu staža
potrebnog za postizanje najvišega platnog razreda u svojem zvanju.

4. Posljedice negativne ocjene

Članak 148.

Državni službenik koji je ocijenjen ocjenom "ne zadovoljava"
zaustavlja se u promicanju za vrijeme od jedne godine.

Državni službenik koji je dva puta uzastopce ocijenjen ocjenom "ne
zadovoljava" otpušta se iz državne službe na način uređen ovim Zakonom.

XVI. PLAĆE DRŽAVNIH SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 149.

Plaće državnih službenika i namještenika utvrđuju se razvrstavanjem
u platne razrede grupa položaja, zvanja i radnih mjesta.

Vlada može uvećati koeficijent platnog razreda za pojedina zvanja i
položaje državnih službenika, te radna mjesta namještenika u pojedinim
službama za najviše 20%, u odnosu na koeficijent grupe u koju su razvrstani.

Zastupnički dom može uvećati koeficijent platnog razreda za pojedina
zvanja i položaje državnih službenika te radna mjesta namještenika u pojedinim
ustrojstvenim jedinicama Stručnih službi Sabora za najviše 20% u odnosu
na, koeficijent grupe u koje su razvrstani.

Plaća se isplaćuje unatrag jedan puta mjesečno, ako posebnim propisom
nije drukčije određeno.

Na pitanja plaća i drugih primanja i naknada na temelju rada, a koja
nisu uređena ovim Zakonom, primjenjuju se opći propisi o radu i kolektivni
ugovori.

Članak 150.

Plaću državnog službenika čini umnožak vrijednosti platnog razreda u
koji je razvrstano zvanje u koje je službenik postavljen, odnosno položaj
na koji je imenovan, a koja je izražena koeficijentom i osnovicom koju
utvrđuje Vlada.

Položajni dodatak je dio plaće koji pripada državnom službeniku ovisno
o složenosti i značenju poslova pojedinog položaja, kao i o odgovornosti,
odnosno posebnim ovlastima u njihovom obavljanju.

Položajni dodatak može iznositi do 30% iznosa osnovne plaće pojedinog
položaja ali tako da osnovna plaća i položajni dodatak nižeg zvanja ne
mogu priječi iznos osnovne plaće višeg zvanja u istom platnom razredu.

Položajni dodatak državnog službenika utvrđuje uredbom Vlada.

Položajni dodatak službenika u Stručnoj službi Sabora utvrđuje nadležno
radno tijelo Zastupničkog doma Sabora.

Članak 151.

Masu sredstava za dodatke za uspješnost u radu pojedinog tijela državne
vlasti utvrđuju suglasno ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti
i ministar financija.

Ukoliko o pitanjima iz stavka 1. ovoga članka ne bude postignuta suglasnost,
masu sredstava za dodatak za uspješnost u radu iz stavka 1. ovoga članka
utvrdit će Vlada, a za Stručnu službu Sabora, nadležno radno tijelo Zastupničkog
doma Sabora.

Članak 152.

Plaću namještenika čini umnožak vrijednosti platnog razreda u koji je
razvrstano radno mjesto na koje je namještenik raspoređen, izražene koeficijentom,
i osnovice koju utvrđuje Vlada, ako kolektivnim ugovorom nije drukčije
uređeno.

Za natprosječne radne rezultate namješteniku se može isplaćivati nagrada
najviše u iznosu 20% njegove plaće.

Članak 153.

Plaće i druga primanja djelatnika u Ministarstvu obrane i Ministarstvu
unutarnjih poslova čija zvanja i položaji nisu obuhvačeni ovim Zakonom,
kao i plaće državnih službenika i namještenika u inozemstvu uređuje Vlada
na prijedlog nadležnog ministra.

Članak 154.

Pravo na plaću državni službenici ostvaruju od dana postavljenja, a
namještenici od dana kada su započeli s radom, ako posebnim propisom nije
drukčije uređeno.

Pravo na povećanje plaće državni službenici i namještenici ostvaruju
od prvoga dana narednoga obračunskog razdoblja, računajući od dana kad
su ostvarili pravo na povećanje plaće.

1. Naknade i posebna davanja

Članak 155.

Za državne službenike i namještenike koji rade na poslovima kud kojih
postoje posebni uvjeti rada sukladno s posebnim propisima, Vlada će utvrditi
uredbom pravo na posebne dodatke.

Uredbom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se poslovi s posebnim uvjetima
rada i visina posebnih dodataka, ako kolektivnim ugovorom nije drukčije
određeno.

Članak 156.

Državnim savjetnicima naknadu za rad utvrđuje Vlada.

Članak 157.

Državnim službenicima i namještenicima pripada naknada troškova u svezi
sa službom kao i druge naknade i materijalna prava utvrđena kolektivnim
ugovorom.

Uvjete iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje Vlada uredbom.

Članak 158.

Za naročite uspjehe u radu državni službenici i namještenici mogu se
posebno nagrađivati.

Vlada propisuje način dodjele posebnih nagrada državnim službenicima
i namještenicima.

2. Razvrstavanje državnih službenika I namještenika

Članak 159.

Sva zvanja državnih službenika i radna mjesta namještenika razvrstavaju
se u platne razrede ovisno o stručnoj spremi i godinama radnog staža. Zvanja
službenika razvrstavaju se zakonom, a radna mjesta namještenika uredbom
Vlade.

U platne razrede razvrstavaju se i položaji državnih službenika za koje
je to utvrđeno zakonom kojim se utvrđuju njihova zvanja.

Kad se zakonom ili drugim propisom ustrojava obavljanje poslova u kojima
zvanja i položaji nisu razvrstani u platne razrede ovim Zakonom, istim
će se zakonom ili drugim propisom kojim se utvrđuju nova zvanja državnih
službenika urediti i njihovo razvrstavanje u platne razrede.

Članak 160.

Zvanja i položaji državnih službenika i radna mjesta namještenika su:

1. zvanja i položaji, te radna mjesta I. vrste

1 a. zvanja i položaji I. vrste za koja je opći uvjet visoka školska
sprema,

1 b. radna mjesta I. vrste za koja je opći uvjet visoka školska sprema;

2. zvanja i položaji, te radna mjesta II. vrste:

2 a. zvanja II. vrste za koja je opći uvjet viša stručna sprema,

2 b. radna mjesta II. vrste za koja je opći uvjet viša stručna sprema;

3. zvanja i položaji, te radna mjesta III. vrste:

3 a. zvanja III. vrste za koja je opći uvjet srednja stručna sprema,

3 b. radna mjesta III. vrste za koja je opći uvjet VKV,

3 c. radna mjesta III. vrste za koja je opći uvjet KV;

4. radna mjesta IV. vrste:

4 a. radna mjesta IV. vrste za koja je opći uvjet PKV i NSS,

4 b. radna mjesta IV. vrste za koja je opći uvjet NKV.

Članak 161.

Početni platni razred pojedinoga zvanja, položaja, odnosno radnog mjesta
je najniži platni razred u koji se, ovisno o stručnoj spremi i drugim propisanim
uvjetima, postavljaju državni službenici i raspoređuju namještenici koji
imaju minimum radnog staža potrebnoga za stjecanje pojedinoga zvanja ili
položaja, odnosno za raspoređivanje na radno mjesto.

Završni platni razred je najviši platni razred do koje se razvrstava
pojedino zvanje ili položaj državnog službenika, odnosno radno mjesto namještenika,
ovisno o stručnoj spremi, radnom stažu i drugim propisanim uvjetima.

Članak 162.

Za svako zvanje ili položaj, odnosno radno mjesto utvrđuje se raspon
platnih razreda kroz koje se državni službenik, odnosno namještenik kreće
u tijeku službe. Svaki platni razred obuhvaća pet godina radnog staža.

Rasponom platnih razreda za svako pojedino zvanje ili položaj, odnosno
radno mjesto, osigurava se da državni službenik i namještenik u tom zvanju
ili položaju, odnosno na pojedinom radnom mjestu, mogu ostvariti mirovinski
staž sa 35 (žena) i 40 (muškarac) godina.

U slučaju da se mirovinski staž iz stavka 1. ovoga članka ne može osigurati
kretanjem državnog službenika, odnosno namještenika kroz platne razrede,
u završnom platnom razredu pojedinoga zvanja ili položaja, odnosno radnog
mjesta, državnom službeniku, odnosno namješteniku, pripadaju periodske
povišice za svakih pet navršenih godina radnog staža.

Članak 163.

Periodskih povišica ne može biti više od četiri.

Visina periodskih povišica iznosi polovinu razlike između iznosa novčane
vrijednosti koeficijenta platnog razreda u kome je periodska povišica predviđena
i novčane vrijednosti koeficijenta neposredno višega platnog razreda.

U I. i II. platnom razredu periodska povišica je jednaka.

Članak 164.

Vrijednost pojedinog platnog razreda izražava se koe ficijantima:

platni razred vrijednost platnog razreda

I. 5,85

II. 5,70

III. 5,60

IV. 5,40

V. 5,10

VI. 4,80

VII. 4,45

VIII. 4,20

IX. 4,00

X. 3,80

XI. 3,55

XII. 3,38

XIII. 3,21

XIV. 3,04

XV. 2,87

XVI. 2,70

XVII. 2,53

XVIII. 2,36

XIX. 2,19

XX. 2,02

XXI. 1,85

XXII. 1,68

XXIII. 1,51

XXIV. 1,34

XXV. 1,17

XXVI. 1,00

Vrijednost pojedinoga platnog razreda povećava se za 8% onim državnim
službenicima koji su u svojoj struci postigli znanstveno zvanje magistra,
a za 15% ukoliko su postigli zvanje doktora znanosti.

Članak 165.

Zvanja i položaji državnih službenika i radna mjesta namještenika, prema
vrstama, raspoređuju se u platne razrede :

a) zvanja, položaji i radna

mjesta I. vrste - od XV. do I. platnoga razreda,

b) zvanja, položaji i radna

mjesta II. vrste - od XVIII. do X. platnoga razreda,

c) zvanja, položaji i radna

mjesta III. vrste - od XXI do XI. platnoga razreda,

d) radna mjesta IV. vrste - od XXVI. do XVII. platnoga razreda

Članak 166.

Zvanja i položaji upravnih službenika raspoređuju se u platne razrede:

red. zvanja i položaji platni razredi

br. od do

1. - tajnik ministarstva III. I.

- predstojnik Vladinog Ureda

- zamjenik državnog revizora

2.- tajnik kabineta predsjednika Sabora IV. II.

- pomoćnik tajnika Zastupničkog doma

- pomoćnik ministra (ravnatelj upravne organizacije u sastavu ministarstva:
ravnatelj Carinske uprave, ravnatelj Porezne uprave, glavni devizni inspektor,
glavni inspektor Financijske policije, ravnatelj Zavoda za zapošljavanje
i dr.)

- tajnik kabineta predsjednika Vlade

- pomoćnik tajnika Vlade

- veleposlanik

- veleposlanik u MVP-u

- glavni pravni savjetnik u MVP-u

- glavni inspektor u MVP-u

- zamjenik predstojnika ureda Vlade

- pomoćnik glavnog državnog revizora

- sudac Vrhovnog suda Republike Hrvatske

3. - savjetnik predsjednika Sabora V. III.

- savjetnik predsjednika Vlade

- tajnik kabineta predsjednika Županijskog doma Sabora

- tajnik kabineta potpredsjednika Zastupničkog doma

- pročelnik službe domova Sabora

- načelnik uprave MORH-a

- načelnik policijske uprave

- načelnik odjela u MVP-u

- načelnik centra SZUP-a

- načelnik sektora u MUP-u

- pomoćnik ravnatelja Carinske uprave

- pomoćnik ravnatelja Porezne uprave

- pomoćnik ravnatelja Uprave kontrole leta

- pomoćnik glavnog inspeklora Financijske policije

- načelnik odjela u Državnom uredu za reviziju

- pročelnik područnog ureda u Državnom uredu za reviziju

- glavni inspektor

- zamjenik ravnatelja državne upravne organizacije

- sudac Upravnog suda RH

- sudac Visokog trgovačkog suda

- zamjenik Državnog odvjetnika RH

- zamjenik javnog pravobranitelja RH

- ravnatelj kaznenoga zavoda

4. - tajnik kabineta potpredsjednika VI. III.

Županijskog doma

- pomoćnik tajnika Županijskog doma

- savjetnik potpredsjednika domova Sabora

- savjetnik potpredsjednika Vlade

- tajnik radnoga tijela saborskog doma

- zamjenik predstojnika vladinog ureda

- tajnik kabineta potpredsjednika Vlade

- tajnik radnog tijela Vlade

- pomoćnik ravnatelja državnog zavoda

- ministar savjetnik u MVP

- pomoćnik predstojnika vladinog ureda

- pomoćnik glavnog deviznog inspektora

- pomoćnik glavnog inspektora Financijske policije

- načelnik odjela centralne službe Financijske policije

- glavni inspektor u ministarstvu

- zamjenik načelnika u MVP-u

- načelnik odjela u MUP-u

- pročelnik carinarnice

- zamjerlik načelnika uprave MORH-a

- zamjenik načelnika policijske uprave

- sudac županijskog suda

- sudac republičkog vijeća za prekršaje

- viši savjetnik u Vrhovnom sudu RH

- pomoćnik ravnatelja kaznenoga zavoda

- upravitelj okružnoga zatvora

- načelnik nautičkog odsjeka

- načelnik hidrografskog odsjeka

- načelnik oceanološkog odsjeka

- načelnik kartografskog odsjeka

- načelnik reprodukcijskog odsjeka

- načelnik informatičkog odsjeka

- glavni instruktor KL

- šef Službe zrakoplovnih obavješćivanja

- glavni tehnolog KL

- koordinator centara OKL-AKL

- šef Centra oblasne KL.

- zrakoplovno-tehnički koordinator

- viši savjetnik

- šef službe pravnih i gospodarskih poslova

5. - samostalni savjetnik u stručnim službama domova Sabora VII. IV.

- pomoćnik tajnika kabineta predsjednika Vlade

- pomoćnik glavnog inspektora u ministarstvu

- načelnik odjela u ministarstvu I državnoj upravnoj organizaciji

- tajnik kabineta ministra

- diplomatski savjetnik u MVP-u

- glavni inspektor u MUP-u

- pomoćnik pročelnika carinarnice

- viši revizor u Državnoj reviziji

- glavni inspektor

- načelnik Uprave za obranu u MORH-u

- načelnik odjela u Carinskoj upravi

- pročelnik područnog ureda Porezne uprave

- načelnik u središnjem uredu Porezne uprave

- lučki kapetan

- sudac vojnog suda

- sudac trgovačkog suda

- zamjenik županijskoga državnog odvjetnika

- zamjenik županijskoga javnog pravobranitelja

- savjetnik u Vrhovnom sudu RH

- viši savjetnik u Visokom trgovačkom sudu

- viši savjetnik u Upravnom sudu RH

- viši savjetnik u Državnom odvjetništvu RH

- viši savjetnik u Javnom pravobraniteljstvu RH

- pomoćnik upravitelja okružnoga z.atvora

- instruktor Oblasne KL, šef Centra AKL

- tehnolog za postupke vojnog letenja

- tehnolog OKL, tehnolog AKL

- zrakoplov.-teh. savjet. - načel. odjela

- organizator protoka prometa

- voditelj smjene OKL, nadzornik smjene

6 - savjetnik u Vladi ili savjetnik u pojedinim vladinim uredima VIII.
V.

- donačelnik odsjeka u ministarstvu i državnoj upravnoj organizaciji
-viši savjetnik

- donačelnik u središnjem uredu Porezne uprave

- I. tajnik u MVP-u

- pročelnik županijskoga ureda

- načelnik postaje Financijske policije

- donačelnik odsjeka u MUP-u

- revizor u Državnoj reviziji

- zamjenik vojnoga državnog odvjetnika

- savjetnik u Upravnom sudu

- savjetnik u Visokom trgovačkom sudu

- savjetnik u Javnom pravobraniteljstvu RH

- savjetnik u Državnom odvjetništvu RH

- viši savjetnik u županijskom sudu

- viši savjetnik u Carinskoj upravi

- načelnik odjela u carinarnici

- stručni suradnik u županijskom sudu

- načelnik odjela u kaznenim tijelima

- nautičar za sigurnost plovidbe i navigacijska obavještenja

- oceanolog fizičar

- fizičar meteorolog

- oceanolog kemičar

- oceanolog geolog

- glavni redaktor pomorskih karata

- instruktor za izradu postupaka KL

- suradnik traganja i spašavanja

- nadzornik protoka prometa

- oblasni radarski KL s posebnim ovlaštenjem

- oblasni radarski KL

7 - zamjenik načelnika postaje Financijske policije IX. VI.

- načelnik postaje Deviznog inspektorata

- II. tajnik u MVP-u

- donačelnik odsjeka u ministarstvu i državnoj upravnoj organizaciji
-savjetnik

- voditelj ispostave Porezne uprave

- viši inspektor u Deviznom inspektoratu

- viši inspektor I. klase u MUP-u

- predstojnik carinske ispostave

- pomoćni revizor u Državnom uredu za reviziju

- predstojnik ureda za obranu MORH-a

- sudac općinskog suda

- viši savjetnik u Republičkom vijeću za prekršaje

- savjetnik u županijskom sudu

- viši savjetnik u županijskom državnom odvjetništvu

- viši savjetnik u županijskom javnom pravobraniteljstvu

- liječnik specijalista u Bolnici za osobe lišene slobode

- nautičar za publikacije i priručnike

- hidrograf - geodeta

- hidrograf - elektroničar

- hidrograf - nautičar

- redaktor pomorskih karata

- voditelj kartografsko-hidrografsko-informacijskog sustava

- voditelj kartografsko-hidrografske baze podataka

- programer kartograf-hidrograf

- projektant kartografsko-hidrografsko-informacijskog sustava

- bibliotekar-lektor

- savjetnik za međunarodnu suradnju

- nastavnik engleskog jezika i frazeologije

- instruktor kabinetske nastave KL

- instruktor AKL

- zrakoplovno-tehnički suradnik -instruktor

- oblasni sinoptičar

8. - donačelnik odsjeka Financijske policije X. VII.

- zamjenik načelnika odsjeka Deviznog inspektorata

- III.tajnik u MVP-u

- viši savjetnik

- viši inspektor

- viši inspektor u MUP-u

- viši carinski inspektor

- inspektor u Deviznom inspektoratu

- inspektor-koordinator u Središnjem uredu Porezne uprave

- zamjenik predstojnika carinske ispostave

- voditelj inspekcije i sigurnosti plovidbe u lučkoj kapetaniji

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda

- voditelj pododsjeka u ministarstvu i državnoj upravnoj organizaciji
-savjetnik

- predstojnik pododsjeka u županijskom uredu

- zamjenik općinskog državnog odvjetnika

- zamjenik općinskog javnoga pravobranitelja

- viši savjetnik u općinskom sudu

- stručni suradnik u općinskom sudu

- savjetnik u županijskom državnom odvjetništvu

- savjetnik u županijskom javnom pravobraniteljstvu

- savjetnik u Republičkom vijeću za prekršaje

- zapovjednik pravosudne policije

- urednik zrakoplovnih glasila KL

- voditelj smjene Centra AKL

- prilazni radarski KL

- zrakoplovno-tehnički suradnik

- zrakoplovno-tehnički instruktor

- savjetnik-sinoptičar

- stručni suradnik za pravne poslove u UKL

- savjetnik u UKL

- šef računovodstva u UKL

9. - stariji pristav I.vrste zvanja XI. VIII.

- samostalni inspektor u MUP-u

- savjetnik u MUP-u

- voditelj ispostave lučke kapetanije I.vrste zvanja

- sudac za prekršaje

- savjetnik u općinskom sudu

- inspektor-suradnik u Deviznom inspektoratu

- inspektor Financijske policije

- načelnik u područnom uredu Porezrie uprave

- voditelj odsjeka u ispostavi Porezne uprave

- instruktor župnih obavijesti KLNOTAM

- oblasni neradarski KL

- voditelj Odsjeka za obradu plana leta

- geodet-kartograf

- šef radarske postaje

- voditelj Odjela za obračun i naplatu u UKL

10. - savjetnik XIII IX.

- inspektor

- atasche u MVP-u

- voditelj odjeljka u županijskom uredu I. vrste zvanja

- voditelj odjeljka carinske ispostave

- voditelj odjeljka u ispostavi Porezne uprave I. vrste zvanja

- voditelj pododsjeka u ispostavi Porezne uprave

- inspektor I. klase u MUP-u

- kartograf I. vrste zvanja

- nautičar za tehničku pripremu publikacija I. vrste zvanja

- samostalni nadzornik pravosudne policije

- voditelj pododsjeka u kaznenim tijelima

- liječnik, stomatolog, farmaceut, veterinar i biokemičar u kaznenim
tijelima

- instruktor AFTN

- kontrolor leta za obavješćivanje zrakoplova u letu

- instruktor za obradu planova leta

- prilazni neradarski KL

11. - pristav I. vrste zvanja XIV. X.

- inspektor u MUP-u

- inspektor u ispostavi Porezne uprave I. vrste zvanja

- pomoćnik pročelnika županijskog ureda II. vrste zvanja

- voditelj ispostave lučke kapetanije II. vrste zvanja

- stariji nadzornik pravosudne policije

- zrakoplovni meteokoordinator

12. - mlađi pristav I. vrste zvanja XV. XI.

- voditelj odjeljka u ispostavi Porezne uprave II. vrste zvanja

- mlađi inspektor u MUP-u

- predstojnik pododsjeka u županijskom uredu II. vrste zvanja

- zapovjednik hidrografskog broda

- suradnik instruktora KL

- suradnik u izradi zrakoplovnih glasila

- toranjski KL

- viši zrakoplovno-tehnički specijalist

- zrakoplovno-tehnički područni specijalist

- viši referent graditeljske operative

13. - stariji pristav II.vrste zvanja XVI. XII.

- stariji matičar II.vrste zvanja

- stariji inspektor II.vrste zvanja

- inspektor u ispostavi Porezne uprave II.vrste zvanja

- viši policajac u MUP-u

- carinik - voditelj smjene

- voditelj odjeljka u županijskom uredu II.vrste zvanja

- nadzornik pravosudne policije

- viši medicinski tehničar,viša medicinska sestra,ing.medicinske radiologije
u kaznenim tijelima

- upravitelj brodskog postrojenja

- voditelj pododsjeka II.vrste zvanja

- voditelj motriteljske referade

14. - pristav II.vrste zvanja XVI. XIII.

- matičar II.vrste zvanja

- inspektor II.vrste zvanja

- carinik II.vrste zvanja - pristav

- stariji policajac I.klase u MUP-u

- voditelj pododsjeka u županijskom uredu III.vrste zvanja

- nautičar za tehničku pripremu publikacija II.vrste zvanja

- kartograf II.vrste zvanja

- operator za obradu planova leta

- voditelj Ureda predpoletnog obavješćivanja

- zrakoplovno-tehnički aerodromski specijalist

- zrakoplovno-tehnički referent

- zrakoploviki inetentehničar

15. - mlađi pristav II.vrste zvanja XVIII. XV.

- mlađi matičar II.vrste zvanja

- mlađi inspektor II.vrste zvanja

- stariji policajac u MUP-u

- voditelj odjeljka u županijskom uredu III.vrste zvanja

- mlađi nadzornik pravosudne policije

- nautičar II.vrste zvanja

- hidrograf-geodet II.vrste zvanja

- hidrograf-elektroničar II. vrste zvanja

- hidrograf-nautičar II vrste zvanja

- oceanolog-laborant II. vrste zvanja

- oceanolog-kemijski laborant II. vrste zvanja

- kartografski crtač II. vrste zvanja

- kartografski crtač-dizajner II. vrste zvanja

- operator NOTAM-a

- kartograf

- operator AFTN-voditelj smjene

16. - stariji pristav III. vrste zvanja XVIII. XVI.

- stariji matičar III. vrste zvanja

- stariji inspektor III. vrste zvanja

- policajac I. klase u MUP-u

- carinik - stariji pristav III. vrste zvanja

- stariji pravosudni policajac

- nautičar III. vrste zvanja

- hidrograf-geodet III. vrste zvanja

- hidrograf-elektroničar III. vrste zvanja

- hidrograf-nautičar III. vrste zvanja

- oceanolog-laborant III. vrste zvanja

- oceanolog-kemijski laborant III. vrste zvanja

- kartografski crtač III. vrste zvanja

- kartografski crtač-dizajner III. vrste zvanja

- offset strojar - DHI

- kormilar

- operator AFTN

- korektor AFTN

17. - pristav III. vrste zvanja XX XVI.

- matičar III. vrste zvanja

- inspektor III. vrste zvanja

- policajac u MUP-u

- carinik III. vrste zvanja - pristav

- pravosudni policajac

- medicinski tehničar, medicinska sestra, laborant u kaznenim tijelima

- reprofotograf - DHI

- slovoslagar - DHI

- knjigovezac - DHI

18. - mlađi pristav III. vrste zvanja XXI. XVII

- mlađi matičar III. vrste zvanja

- mlađi inspektor III. vrste zvsnja

- mlađi policajac u MUP-u

- mlađi pravosudni policajac

- mornar na hidrografskom brodu

- operator na fotoslogu - DHI

- kopirer - DHI

Članak 167.

Upravni službenici iz članka 166. ovoga Zakona postavljaju se u najniži
platni razred svog zvanja:

- u skupinama pod rednim brojevima 1., 2., 3., 4., 5, 6, 7., 8., 13.
i 16. ako imaju do 10 godina radnog staža,

- u skupinama pod rednim brojevima 9., 10., 11., 14. i 17. ako imaju
najmanje 5 godina radnog staža, osim ako nisu izvanredno unaprijeđeni,

- u skupinama pod rednim brojevima 12., 15. i 18. ako imaju do pet godina
radnog staža.

XVII. POSEBNE ODREDBE O NAMJEŠTENICIMA

Članak 168.

Radna mjesta namještenika u tijelu državne vlasti propisuju se pravilnikom
o unutarnjem redu. U tijelima državne vlasti namještenici rade na radnim
mjestima na kojima se obavljaju :

a) računovodstveni poslovi:

- poslovi financijskoga knjigovodstva,

- poslovi materijalnoga knjigovodstva,

- poslovi saldakonta,

- poslovi likvidature,

- blagajnički poslovi,

- poslovi obračuna plaća,

- poslovi ekonomata,

b) uredski poslovi:

- poslovi prijepisa,

- tajnički poslovi,

- stenodaktilografski poslovi,

- primitak i otprema pošte,

- poslovi arhiva.

c) poslovi obrade podataka

- ustrojavanje informacijskih sustava,

- analiza funkcioniranja obrade podataka,

- poslovi sistemske programske podrške,

- programiranje obrade podataka,

- poslovi datotekara,

- poslovi pripreme obrade i distribucije podataka,

- nadzor dokumentacije i unosa podataka,

- upravljanje radom elektroničkog računala;

d) tehnički poslovi:

- poslovi vozača,

- poslovi održavanja vozila i opreme,

- poslovi osiguranja objekata,

- poslovi telefonista,

e) pomoćni poslovi:

- poslovi dostave,

- poslovi održavanja čistoće.

Pravilnik o unutarnjem redu, sukladno s aktom kojim se uređuje unutarnje
ustrojstvo tijela državne vlasti, mogu se utvrditi i drugi poslovi na kojima
rade namještenici.

Namještenici se raspoređuju na radna mjesta i položaje ovisno o stručnosti,
sposobnosti, uspjehu u radu i radnom stažu.

Članak 169.

Radna mjesta namještenika su, prema stručnoj spremi potrebnoj za obavljanje
pojedinih poslova:

1. radna mjesta II. vrste za koja je opći uvjet viša ili s njom izjednačena
sručna sprema,

2. radna mjesta III. vrste za koja je opći uvjet srednja ili s njom
izjednačena stručna sprema,

3. radna mjesta IV. vrste za koja je opći uvjet niža i s njom izjednačene
stručna sprema.

Članak 170.

Namještenici koji se primaju na rad kod tijela državne vlasti, osim
uvjeta propisanih općim propisima o radu i kolektivnim ugovorima, moraju
ispunjavati i uvjete iz članaka 14., 15. i 16. ovoga Zakona, te stručne
i druge uvjete propisane pravilnikom o unutarnjem redu tijela državne vlasti.

Članak 171.

Namještenici se na radna rnjesta II., III. i IV vrste primaju putem
oglasa, ako posebnim zakonom nije što drugo propisano.

Na zapošljavanje namještenika u tijela državne vlasti te obveze i prava
namještenika, osim općih propisa o radu i kolektivnih ugovora, primjenjuju
se i odredbe članka 14., 15., 16. i 17. stavci 1. i 2. članka 21., 23.,
27., 28., 29. i 31. ovoga Zakona.

Članak 172.

Ugovorom o radu, a sukladno s pravilnikom o unutarnjem redu tijela državne
vlasti utvrđuje se radno mjesto na koje se namještenik prima, dan stupanja
na rad, te druga prava, obveze i odgovornosti namještenika, sukladno s
općim propisima o radu i odredbama ovoga Zakona koje se odnose na namještenike.

Članak 173.

Za namještenike u tijelima državne vlasti vode se osobni očevidnici
i središnji popis, sukladno odredbama članka 37. stavka 1., članka 38.,
39 i 40. ovoga Zakona.

Članak 174.

Namještenici odgovaraju za povrede radne dužnosti ministru ili drugom
čelniku tijela državne vlasti, odnosno osobi koju on ovlasti, ako posebnim
zakonom ili propisom donesenim na temelju zakona nije drukčije određeno.

Na odgovornost namještenika zbog povrede radne dužnosti, osim općih
propisa o radu, primjenjuju se odredbe članka 40., 41., 42., 43. točke
1., 3., 4., 5., 6., 7., 8.,1 1., 12., l 3. i 14, članka 44., 45., 46. točke
1., 2., 4. i 6, članka 47., 48., 49. i 50. ovoga Zakona.

Postupak zbog povrede radne dužnosti rješenjem pokreće i vodi ministar
ili drugi čelnik tijela državne vlasti, odnosno osoba koju on ovlasti.

Članak 175.

Namještenik odgovara za štetu koju obavljanjem poslova svog radnog mjesta
nanese tijelu državne vlasti, sukladno s odredbama članka 73., 74., 75.,
76. i 77. ovoga Zakona.

Članak 176.

Na radno vrijeme, odmore i odsutnost namještenika primjenjuju se odredbe
članka 78. ovoga Zakona.

Članak 177.

Namještenici su dužni stručno se usavršavati za obavljanje poslova svog
radnog mjesta.

Na donošenje plana i programa stručnog usavršavanja namještenika i njegovu
provedbu primjenjuju se odredbe članka 94., 95. i 96. ovoga Zakona.

Članak 178.

Namještenici mogu po potrebi službe biti premješteni na drugo radno
mjesto u istom ili drugom tijelu državne vlasti.

Na premještaj namještenika primjenjuju se odredbe članka 99., 100.,
101., 102., 103., 104., 105., 106. i 107. ovoga Zakona.

Članak 179.

Namješteniku prestaje rad:

- istekom ugovora o zapošljavanju, odnosno protekom roka,

\_ otkazom,

- otpustom,

- po sili zakona.

Na prestanak rada namještenika primjenjuju se odredbe članka 115, 116.,
117., 118., 121. točke b), c), d), e), f) i g), članka 123. stavka 1. i
2., te članka 124., 125., 126. i 127. ovoga Zakona.

Članak 180.

Narnještenike ocjenjaje ministar ili drugi čelnik tijela državne vlasti
na prijedlog njihovog neposredno nadređenog, a na temelju podataka o stručnosti,
učinkovitosti rada i poštivanju radne dužnosti, prema obrascu koji potpisuje
ministar nadležan za poslove opće uprave.

Ocjene rada namještenika su: "ne zadovoljava", "zadovoljava"
I "uspješan".

Za ocjenjivanje namještenika važe odredbe članka 137. i 139 ovoga Zakona.

Namješteniku ocijenjenom ocjenom "ne zadovoljava" može prestati
rad danom konačnosti akta o ocjenjivanju, a ako je dvije godine uzastopce
ocijenjen negativnom ocjenom, prestaje mu rad danom konačnosti akta o ocjenjivanju

Članak 181.

Plaće namještenika uređuju se uredbom Vlade sukladno odredbama ovoga
Zakona.

XVIII. NADZOR NAD PROVEDBOM ZAKONA

Članak 182.

Upravni nadzor nad primjenom ovoga Zakona kao i propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona provodi ministarstvo nadležno za poslove opće uprave
putem upravne inspekcije i drugih službenika ovlaštenih za provedbu nadzora,
ako posebnim zakonom ili drugim propisom donesenim na temelju zakona nije
drukčije određeno.

Nadzor nad provedbom ovoga Zakona kao i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona u Stručnoj službi Sabora provodi nadležno radno tijelo Zastupničkog
doma Sabora.

Ministarstva u okviru svoga djelokruga provode nadzor nad provedbom
posebnih propisa kojima su uređena pitanja značajna za državne službenike
i njihovo osposobljavanje u pojedinim upravnim područjima.

Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa provodi nadzor nad primjenom
odredaba ovoga Zakona u tijelima sudbene vlasti.

Članak 183.

U obavljanju nadzora iz članka 182. ovoga Zakona nadležna ministarstva
imaju prava, obveze i odgovornosti utvrđene Zakonom o sustavu državne uprave,
posebnim zakonima kojima se uređuje pojedino upravno područje, odnosno
propisima donesenih na temelju tih zakona.

Članak 184.

Nadzor nad provedbom ovoga Zakona u dijelu koji se odnosi na razvrstavanje
državnih upravnih službenika provodi ministarstvo nadležno za poslove opće
uprave.

Članak 185.

Nadzor nad primjenom ovoga Zakona u dijelu koji se odnosi na plaće državnih
službenika i namještenika provodi Ministarstvo financija.

XIX PRIJELAZNE I ZAKLIUČNE ODREDBE

Članak 186.

Vlada će donijeti propise iz svoje nadležnosti u roku dva rnjeseca od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak l 87.

Ministar nadležan za poslove opće uprave donijet će akte i potrebne
upute za primjenu ovoga Zakona u roku tri mjeseca od njegovog stupanja
na snagu.

Članak 188.

Do donošenja propisa i akata iz članka 186 i 187., ovoga Zakona, primjenjivat
će se Uredba o jedinstvenim nazivima zadataka i poslova te o stručnom osposobljavanju
i usavršavanju radnika u organima uprave ("Narodne novine" br
12/84.) kao i drugi propisi kojima se uređuju prava i obveze državnih službenika
i namještenika na temelju Zakona o sustavu državne uprave.

Postupci za utvrđivanje prava obveza i odgovornosti državnih službenika
i namještenika koji nisu dovršeni do stupanja na snagu ovoga Zakona, dovršit
će se po odredbama Zakona o upravi ("Narodne novine", br. 16/78.,
50/78, 29/85., 48/85., 17/86., 41/90., 47/90. i 53A/91.) koje su na snazi
na temelju Zakona o sustavu državne uprave, kao i na ternelju njega donesenim
propisima.

Članak 189.

Tijela državne uprave i nadležne službe Sabora i Vlade i župani, te
čelnici tijela sudbene vlasti donijet će rješenja o prevođenju državnih
službenika u zvanja i položaje u roku šest mjeseci od stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Državni službenici prevode se u zvanja koja odgovaraju zvanjima za koja
su ostvarili uvjete prema odredbama zakona i drugih propisa koji su bili
na snazi do donošenja ovoga Zakona.

Pomoćnici ministara i ravnatelji upravnih organizacija u sastavu ministarstava
prevode se na položaj pomoćnika ministra, odnosno ravnatelja upravne organizacije
u sastavu ministarstva, u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama
radnog staža i godinama službe.

Načelnici odjela prevode se na položaj načelnika odjela u odgovarajućem
platnom razredu prema godinama radnog staža i godinama službe.

Šefovi odsjeka prevode se na položaj donačelnika odsjeka u odgovarajućem
platnom razredu prema vrsti zvanja, godinama radnog staža i godinama službe.

Voditelji referada ili službi prevode se u zvanje voditelja pododsjeka
u odgovarajućem platnom razredu; prema vrsti zvanja, godinama radnog staža
i godinama službe.

Pročelnici županijskih ureda prevode se u zvanje pročelnika županijskog
ureda u odgovarajućem platnom razredu, prema vrsti zvanja, godinama radnog
staža i godinama službe.

Pomoćnici pročelnika županijskih ureda prevode se u zvanje pomoćnika
pročelnika županijskog ureda u odgovarajućem platnom razredu, prema vrsti
zvanja, godinama radnog staža i godinama službe.

Predstojnici pododsjeka u županijskim uredima prevode se u zvanje predstojnika
pododsjeka u odgovarajućem platnom razredu, prema vrsti zvanja, godinama
radnog staža i godinama službe.

Voditelji odjeljaka u županijskim uredima prevode se u zvanje voditelja
odjeljka u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama radnog staža i
godinama službe.

Viši savjetnici prevode se u zvanje viših savjetnika u odgovarajućem
platnom razredu, prema godinama radnog staža i godinama službe.

Inspektori koji imaju zvanje višeg savjetnika prevode se u zvanje višeg
inspektora u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama radnog staža
i godinama službe.

Inspektori koji imaju zvanje savjetnika prevode se u zvanje inspektora
u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama radnog staža i godinama
službe, ako ne budu postavljeni u zvanje višeg savjetnika.

Savjetnici u ministarstvima i državnim upravnim organizacijama prevode
se u zvanje savjetnika u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama
radnog staža i godinama službe, ako ne budu postavljeni u zvanje višeg
savjetnika.

Samostalni upravni i stručni referenti i samostalni stručni referenti
u ministarstvima i državnim upravnim organizacijama prevode se u zvanje
pristava I. vrste zvanja u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama
radnog staža i godinama službe, do ispunjavanja uvjeta za postavljanje
u zvanje savjetnika.

Stručni suradnici u ministarstvima i državnim upravnim organizacijama
prevode se u zvanje mlađeg pristava. I. vrste zvanja u odgovarajućem platnom
razredu, prema godinama radnog staža i godinama službe, do ispunjavanja
uvjeta za postavljanje u zvanje savjetnika.

Viši upravni i stručni referenti u ministarstvima i državnim upravnim
organizacijama prevode se u zvanje pristava II. vrste zvanja, ako se ne
postave u zvanje starijeg pristava II. vrste zvanja, u odgovarajućem platnom
razredu prema godinama radnog staža i godinama službe, sukladno s uredbom
Vlade, osim ako ne budu raspoređeni na radna mjesta kao namještenici.

Upravni i stručni referenti u ministarstvima i državnim upravnim organizacijama
prevode se u zvanje pristava III. vrste zvanja, ako se ne postave u zvanje
starijeg pristava III. vrste zvanja, u odgovarajućem platnom razredu, prema
godinama radnog staža i godinama službe, sukladno s uredbom Vlade, osim
ako ne budu raspoređeni na radna mjesta kao namještenici.

Stručni suradnici u županijskim uredima prevode se u zvanje mlađeg pristava
I. vrste zvanja, ako ne ostvare uvjete da budu prevedeni u zvanje pristava
I. vrste zvanja, u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama radnog
staža i godinama službe.

Savjetnici u županijskim uredima prevode se u zvanje starijeg pristava
I. vrste zvanja, u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama radnog
staža i godinama službe.

Samostalni upravni i stručni referenti u županijskim uredima prevode
se u zvanje pristava I. vrste zvanja, ako se ne postave u zvanje starijeg
pristava I. vrste zvanja u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama
radnog staža i godinama službe.

Viši upravni i stručni referenti u županijskim uredima prevode se u
zvanje pristava II. vrste zvanja, ako se ne postave u zvanje starijeg pristava
II. vrste zvanja, u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama radnog
staža i godinama službe.

Upravni i stručni referenti u županijskim uredima prevode se u zvanje
pristava III. vrste zvanja, ako se ne postave u zvanje starijeg pristava
III. vrste zvanja u odgovarajućem platnom razredu, prema godinama radnog
staža i godinama službe.

Državni službenici čija su zvanja i položaji uređeni posebnim zakonom
zadržavaju svoja zvanja i položaje, ako ne budu prevedeni u zvanja i položaje
utvrdene ovim Zakonom.

Državni službenici koji su do stupanja na snagu ovoga Zakona imali zvanja
ili položaje za koje prema odredbam ovoga Zakona nemaju odgovarajuću stručnu
spremu prevode se u zvanja ili položaje koji odgovaraju zvanju ili položaju
koji su do sada imali, ali bez mogućnosti napredovanja u više zvanje.

Državni službenici postavljeni u zvanja ili položaje za koje nemaju
potrebnu stručnu spremu moraju imati položen državni stručni ispit za zvanje,
odnosno položaj u koji su postavljeni, odnosno moraju ga položiti u roku
godine dana od dana postavljenja odnosno imenovanja bez mogućnosti oslobađanja
od polaganja državnog stručnog ispita. U suprotnom moraju se postaviti
u zvanje ili na položaj koji odgovara Stručnoj spremi koju imaju.

Članak 190.

Namještenici zadržavaju sadašnja zvanja kao nazive radnih mjesta, do
donošenja propisa kojim će se urediti zvanja namještenika i izvršiti njihovo
razvrstavanje u platne razrede Do donošenja spomenutoga propisa Vlada će
donijeti odluku o plaćama namještenika.

Članak 191.

Položeni ili priznati stručni ispiti za određeno zvanje na temelju propisa
koji su se primjenjivali do stupanja na snagu ovoga Zakona smatraju se
položenim ili priznatim državnim stručnim ispitima za zvanje, odnosno položaj
u koji se prevode državni službenici prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 192.

Početkom primjene ovoga Zakona u odnosu na državne službenike i namještenike
prestaju vrijediti odredbe Zakona o upravi ("Narodne novine",
br. 16/78., 50/78., 29/85. 48/85.,17/86., 41/90., 47/90. i 53A/91.), kojima
se uređuju radni odnosi u organima uprave i na temelju njih donijeti propisi

Članak 193.

Početkom primjene ovoga Zakona prestaju važiti: Odluka o koeficijentima
za utvrdivanje plaća djelatnika zaposlenih u organima i tijelima kojima
se sredstva za rad osiguravaju u državnom proračunu ("Narodne novine",
br 52/93., 5/94. i 6/94.), Odluka o utvrđivanju plaće predsjednika Vlade,
potpredsjednika Vlade, ministra, drugih članova Vlade te dužnosnika koje
imenuje i razrješava Vlada ("Narodne novine", br. 72/92., 79/92.
i 6/94.) u dijelu koji je uređen ovim Zakonom, Odluka o utvrđivanju kalkulativnih
prosjeka osobnih dohodaka inspektora Financijske policije i drugih djelatnika
Financijske policije Ministarstva finan cija ("Narodne novine",
br. 20/93.) Odluka o utvrđivanju kalkulativnih prosjeka osobnih dohodaka
radnika zaposlenih u Upravi kontrole letenja Ministarstva pomorstva, prometa
i veza. Odluka o mjerilima za određivanje plaće i drugih primanja sudaca
i drugih nositelja pravosudnih dužnosti ("Narodne novine", br
3/93., 10/93., i 28/94.) u dijelu koji je uređen ovim Zakonom, Odlukom
o mjerilima za određivanje plaće i drugih primanja dužnosniika i djelatnika
koje imenuje i razrješava Sabor i njegovo radno lijelo ("Narodne novine",
br 91/92. i 50/94.) u dijelu koji je uređen ovim Zakonom, Odluka o kriterijima
za utvrđivanje koeficijenata za utvrđivanje plaće sucima i drugim nositeljima
pravosudnih dužnosti kojima je koeficijent utvrđen u rasonu ("Narodne
novine", br. 10/93.) u dijelu koji je uređen ovim Zakonom, kao i na
temelju njih donijeti opći akti.

Odredbe ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju na zaposlene u uredima
i službama Grada Zagreba do donošenja posebnoga zakona.

Članak 194.

Namještenicima pravnih osoba iz članka 1. ovoga Zakona koji budu razvrstani
od XXVI. do zaključno XXII. platnog razreda, a kojima su plaće utvrđene
prema odredbama ovoga Zakona manje od do sada isplaćivanih plaća, isplaćivat
će se plaće u do sada utvrđenoj visini.

Članak 195.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na plaće državnih službenika i namještenika
primjenjivat će se od 1. listopada 1994. godine. a dodaci za uspješnost
u radu od 1. siječnja 1996. godine.

Članak 196.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 023-01/94-01/07

Zagreb, 4. listopada 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović, v. r.**

Zakon, NN 74/1994-1285
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)