## Pravilnik o polaganju stručnih ispita u bibliotekarskoj struci

### NN 1/1992 (14.1.1992.), Pravilnik o polaganju stručnih ispita u bibliotekarskoj struci

# SAVJET ZA BIBLIOTEKE HRVATSKE

Na osnovi članka 44. i 46. stavak 3. Zakona o bibliotečnoj djelatnosti
i bibliotekama ("Narodne novine", br. 25/73. i 47/86) Savjet
za biblioteke Hrvatske, donio je

## PRAVILNIK

### o polaganju stručnih ispita u bibliotekarskoj struci

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Odredbe ovog pravilnika odnose se na bibliotečne djelatnike navedene
u članku 41. stavak 2, 3. i 4. Zakona o bibliotečnoj djelatnosti i bibliotekama,
i to: knjižničara, višeg knjižničara i bibliotekara.

Članak 2.

Od odredaba ovog pravilnika izuzimaju se: bibliotečni djelatnici-pripravnici
za zvanje bibliotekara, koji su za trajanja pripravničkog staža obavljali
stručne bibliotekarske poslove, a prethodno ili tijekom zaposlenja završili
studij bibliotekarstva na fakultetskom stupnju i postigli zvanje bibliotekara.
Od odredaba ovog pravilnika izuzimaju se također bibliotečni djelatnici-pripravnici
za zvanje knjižničara odnosno višeg knjižničara, koji su za trajanja pripravničkog
staža obavljali stručne bibliotekarske poslove, a prethodno završili srednju
školu s knjižničarskim usmjerenjem, odnosno studij bibliotekarstva na višoj
školi kao zaseban predmet.

II. STRUČNI ISPIT

Članak 3.

Djelatnicima iz članka 1. ovog pravilnika ustanova, organ ili druga
organizacija dužna je za vrijeme njihova pripremanja za polaganje stručnog
ispita, u kojem stječu praktično znanje, omogućiti da se upoznaju s bibliotečnim
poslovima na kojima će prema svojoj školskoj i stručnoj spremi raditi,
a prema planu pripremanja djelatnika za polaganje stručnog ispita. Plan
pripremanja djelatnika za polaganje stručnog ispita obuhvaća osobito: poslove
koje djelatnik treba obavljati na određenim radnim mjestima, vrijeme što
ga treb provesti na tim poslovima i njegov raspored, te način obavljanja
poslova. Ako je planom predviđena praksa i u drugim ustanovama, organima
i drugim organizacijama, plan se sastavlja u sporazumu s njima O provođenju
plana pripremanja djelatnika za polaganje stručnog ispita brine se odgovorni
rukovoditelj ustanove, organa ili druge organizacije, u kojoj je djelatnik
zaposlen, a koji može odrediti drugog djelatnika da brine o provođenju
plana i pruža djelatniku potrebnu stručnu pomoć.

Članak 4.

Stručni ispit za knjižničara, višeg knjižničara i bibliotekara polaže
se po Programu stručnog ispita, koji obuhvaća predmete:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,

2. Osnovno poznavanje jednog svjetskog jezika (engleski, francuski,
njemački, ruski,španjolski ili talijanski) prema izboru,

3. Povijest pisma, knjige i knjižnica;

4. Bibliotečno poslovanje i ustrojstvo knjižnica,

5. Bibliografija,

6. Katalogizacija i formalni katalozi,

7. Stvarni bibliotečni katalozi, stručni i predmetni,

8. Informacijska služba u knjižnicama,

9. Informatizacija bibliotečne djelatnosti,

10. Zaštita bibliotečne građe i mikrografske i reprografske tehnike.

Članak 5.

Sadržaj i opseg gradiva za pojedini predmet u sklopu Programa iz članka
4. ovog Pravilnika propisuje Savjet za knjižnice Hrvatske. Program stručnog
ispita objavljuje se u "Glasniku" Ministarstva prosvjete, kulture
i športa.

III. POLAGANJE STRUČNOG ISPITA

Članak 6.

Usmeni ispit za sve kandidate organizira se u dva dijela. U prvom dijelu
ispituju se predmeti iz članka 4. pod brojevima 1 do 5, a u drugom predmeti
pod brojevima 6 do 10. Kandidat koji položi prvi dio ispita u jednom ispitnom
roku, za polaganje drugog dijela obavezno se treba javiti u slijedećem
ispitnom roku.

Članak 7.

Kandidati koji polažu stručni ispit za zvanje knjižničara i višeg knjižničara
polažu samo usmeni dio ispita.

Članak 8.

Kandidati koji polažu stručni ispit za zvanje bibliotekara pored usmenog
dijela ispita izrađuju i domaći pismeni rad. Temu za domaći pismeni rad
predlaže kandidat. Tema za domaći pismeni rad u pravilu je iz područja
stručnih bibliotečnih poslova na kojima kandidat radi, odnosno iz gradiva
predmeta navedenih u članku 4. ovog pravilnika pod brojevima 3 do 10 Domaći
pismeni rad obuhvaća obradu jednog ili više pitanja u okviru stručnih bibliotekarskih
predmeta. Kandidati za zvanje bibliotekara predaju domaći pismeni rad nakon
što su položili sve predmete iz usmenog dijela ispita, a najkasnije u roku
od dva mjeseca od tada.

Članak 9.

Kandidat predlaže temu za domaći pismeni rad nakon što je uspješno položio
prvi dio usmenog ispita. Kandidat daje prijedlog teme u obliku sinopsisa
ili kratkih teza, i uz to navodi literaturu kojom će se služiti pri obradi
teme. Komisija odobrava temu imajući u vidu užu specijalizaciju kandidata
Komisija iz članka 11. ovog Pravilnika dužna je odobriti temu i odrediti
mentora u roku od mjesec dana od primitka prijedloga. Ako Komisija ne prihvati
predloženu temu dogovorit će s kandidatom, tijekom narednih mjesec dana,
drugu temu.

Članak 10.

Kandidat je dužan podnijeti prijavu za polaganje stručnog ispita devet
mjeseci prije isteka roka u kojem je obvezan položiti stručni ispit. Kandidat
ne može polagati stručni ispit prije nego što je po Zakonu o bibliotečnoj
djelatnosti i bibliotekama (članak 42. stavak 1.) ispunio traženi uvjet
o stažu u bibliotekarskoj struci, uz pozitivnu ocjenu nakon obavljenog
staža.

Članak 11.

Kandidat podnosi prijavu za polaganje stručnog ispita Komisiji za polaganje
stručnih ispita u bibliotekarskoj struci pri Nacionalnoj i sveueilišnoj
biblioteci u Zagrebu (u daljnjem tekstu Komisija) U prijavi kandidat navodi
potrebne podatke i uz nju prilaže isprave i dokumente kojima dokazuje pravo
na polaganje ispita. Pod ispravama i dokumentima podrazumijevaju se: svjedodžba
o završenoj školskoj spremi, rješenje o raspoređivanju kandidata na poslove
bibliotekarske struke, te opis poslova što ih kandidat obavlja, što ga
izdaje ustanova, organ ili druga organizacija u kojoj je kandidat zaposlen

Članak 12.

Za polaganje ispita kandidatima stoje na raspolaganju dva ispitna roka
godišnje, u pravilu u lipnju i prosincu, a po potrebi mogu se odrediti
i izvanredni rokovi. U svakom ispitnom roku ispituju se svi predmeti iz
članka 4. ovog pravilnika, pa kandidati u svakom ispitnom roku mogu pristupiti
polaganju ispita. Ako je kandidat na vrijeme predao prijavu Komisija mu
je dužna omogućiti polaganje ispita do roka u kojemu ga je, prema Zakonu
o bibliotečnoj djelatnosti i bibliotekama, obvezan položiti.

Članak 13.

Prijavu za usmeni ispit kandidat je dužan poslati tri mjeseca prije
ispitnog roka. Kandidat ima pravo tražiti da mu se odobri polaganje usmenog
ispita u dva ispitna roka.

Članak 14.

Komisija utvrđuje ispunjava li kandidat uvjete za polaganje stručnog
ispita i o tome obavještava kandidata u roku od mjesec dana od dana podnošenja
prijave. Kandidate koji ispunjavaju uvjete Komisija obavještava o mjestu,
vremenu i rasporedu polaganja stručnog ispita najkasnije dva mjeseca prije
ispitnog roka. Kandidati se također obavještavaju o planiranim seminarima.

Članak 15.

Kandidat može odustati od polaganja ispita, ali je dužan o tome obavijestiti
Komisiju, i to najkasnije tri dana prije polaganja stručnog ispita. Ako
je kandidat uredno pozvan na ispit, a ne pristupi mu, niti pravodobno otkaže
polaganje ispita, Komisija može odlučiti da se namire eventualni troškovi
koji su time prouzročeni. Polaganje stručnog ispita može se odgoditi ako
je kandidat zbog bolesti ili iz drugih opravdanih razloga spriječen pristupiti
ispitu ili nastaviti polaganje započetog ispita, o čemu je dužan obavijestiti
Komisiju, koja će mu odobriti polaganje ispita u prvom idućem ispitnom
roku. Ne postupi li kandidat prema stavku 3. ovog članka, smatra se da
nije položio stručni ispit, te će ga morati ponoviti u cijelosti.

Članak 16.

Usmenom ispitivanju prisustvuju svi članovi Komisije i tajnik odnosno
zapisničar komisije. Komisija može imati i dodatnog ispitivača, koji je
nazočan samo dok ispituje. Svaki član Komisije ima pravo postavljati pitanja
kandidatu. U toku ispita vodi se zapisnik, koji potpisuju predsjednik i
ostali članovi Komisije, te tajnik Komisije, odnosno zapisničar.

Članak 17.

Ocjenjivanje se obavlja komisijski. Uspjeh kandidata na usmenom dijelu
ispita ocjenjuje se zapisnički za svaki predmet posebno. Komisija završno
ocjenjuje i cjelokupni uspjeh kandidata na temelju prosjeka ocjena na usmenom
ispitu. Domaći pismeni rad Komisija ocjenjuje na prijedlog predmetnog ispitivača
ili drugog stručnjaka ako je taj izabran izvan redova stalnih ispitivača.
Ocjena se posebno unosi u potvrdu o položenom stručnom ispitu. Konačna
ocjena općeg uspjeha kandidata je: "položio s odličnim uspjehom",
"položio s vrlo dobrim uspjehom", "položio s dobrim uspjehom"
ili "nije položio". Ocjene se utvrđuju većinom glasova. Ispitivač
sudjeluje u ocjenjivanju uspjeha kandidata samo za predmet koji je ispitivao.
U slučaju ravnomjerne podjele glasova odlučuje strana kojoj glas prikloni
predsjednik Komisije.

Članak 18.

Nakon završenog usmenog ispita predsjednik Komisije u nazočnosti članova
komisije obavješćuje kandidata o uspjehu pokazanom na ispitu prvog ili
drugog dijela. O pozitivno ocijenjenom pismenom radu i konačnoj ocjeni,
kandidat za zvanje bibliotekara obavješćuje se pojedinačno pismenim putem.

Članak 19.

Komisija izdaje kandidatu uvjerenje o položenom ispitu. Uvjerenje potpisuju
predsjednik i tajnik Komisije. Jedan primjerak uvjerenja dostavlja se ustanovi,
organu ili drugoj organizaciji u kojoj je kandidat zaposlen. Ako je kandidat
ocijenjen ocjenom "nije položio" ili se u smislu članka 15. stavak
4. smatra da nije položio stručni ispit, o tome se obavješćuje ustanova,
organ ili druga organizacija u kojoj je kandidat zaposlen. Ako je kandidat
upućen na polaganje popravnog ili popravnih ispita, kao i na doradu pismenog
rada, smatra se da nije položio ispit i o tome se također obavješćuje organizacija
u kojoj je zaposlen.

Članak 20.

Kandidatima se može priznati poznavanje svjetskih jezika, ako su ih
položili u srednjoj školi, na višoj školi ili na fakultetu i ako uz prijevu
za ispit dostave svjedodžbu ili potvrdu škole ili fakulteta.

Članak 21.

Kandidati koji imaju objavljene samostalne stručne radove iz bibliotekarske
struke mogu biti oslobođeni domaćeg pismenog rada. Tiskane ili objavljene
bibliografije ne mogu se priznati kao domaći pismeni rad, ali mogu poslužiti
kao prilog radu.

Članak 22.

Kandidat koji u prvom dijelu usmenog ispita ne zadovolji iz jednog ili
najviše dva predmeta može ponovo polagati te predmete u slijedećem ispitnom
roku (popravni ispit). Drugom dijelu ispita u istom ispitnom roku kandidat
će moći pristupiti nakon što je položio popravni ili popravne ispite iz
prvog dijela. Kandidat koji u drugom dijelu ispita ne zadovolji iz najviše
dva predmeta može te predmete polagati u cijelosti u slijedećem ispitnom
roku. Ne položi li kandidat te predmete ni tada nije položio stručni ispit.
Kandidat koji u prvom ili drugom dijelu ispita ne zadovolji iz tri ili
više predmeta nije položio stručni ispit, pa se upućuje na ponovno polaganje
ispita u cijelosti. Bibliotekar koji u drugom dijelu usmenog ispita ne
zadovolji iz jednog ili dva predmeta, predat će domaći pismeni rad nakon
što u slijedećem ispitnom roku položi popravni ili popravne ispite. Ako
po mišljenju Komisije dostavljeni pismeni rad ne zadovoljava, vraća se
kandidatu na doradu. Kandidat ga u dorađenom obliku treba predati u roku
od najviše dva mjeseca nakon što mu je vraćen na doradu.

Članak 23.

Kandidat koji nije prvi puta položio stručni ispit, može ga polagati
još dva puta. Prijavu za ponavljanje stručnog ispita kandidat može podnijeti
i nakon prestanka radnog odnosa u bibliotekarskoj struci.

Članak 24.

Kandideti se pripremaju za stručni ispit ns temelju stručne literature
navedene uz sadržaj svakog predmeta. Radi pomoći kandidatima u svladavanju
ispitnog gradiva, Nacionalna i sveučilišna biblioteka organizira dva puta
godišnje, tri do četiri tjedna prije održavanja ispita, dvotjedni seminar
za kandidate koji su prijavili polaganje ispita u tom roku. Broj i raspored
sati seminara po predmetima, te udio predavanja i vježbi, utvrđuju članovi
ispitne komisfje s ostalim ispitivačima. Kandidat pohađa seminar prije
polaganja prvog dijela ispita. Ustanova, organ ili druga organizacija je
dužna zaposlenom koji je prijavio polaganje stručnog ispita omogućiti prisustvovanje
seminaru. Nacionalna i sveučilišna biblioteka imenovat će predavače na
seminaru u dogovoru s Komisijom, u pravilu iz redova predmetnih ispitivača.

Članak 25.

Ispitna komisija sastoji se od predsjednika i dva člana koji su u pravilu
i ispitivači za određene predmete. Predsjedniku i članovima Komisije određuju
se zamjenici. Za ispitivanje pojedinih predmeta u Komisiju se imenuju i
posebni ispitivači. Predsjednik, članovi Komisije i njihovi zamjenici,
te posebni ispitivači imenuju se iz redova stručnjaka za pojedina predmetna
područja a to mogu biti stručnjaci najmanje u zvanju višeg bibliotekara,
magistra bibliotekarstva ili stručnjaci u zvanju znanstvenog asistenta.
Za predmet "Zaštita bibliotečne građe i mikrografske i reprografske
tehnike" ispitivači se imenuju iz redova stručnjaka u zvanju konzervatora
iz muzejsko-konzervatorske struke.

Članak 26.

Predsjednika i članove Komisije, njihove zamjenike i ispitivače imenuje
Savjet za knjižnice Hrvatske. Rješenjem o imenovanju Komisije određuje
se i koje će predmete ispitivati predsjednik, članovi Komisije i ispitivači.
Administrativne poslove Komisije obavlja tajnik Komisije kojega imenuje
Savjet za knjižnice Hrvstske. Za pojedini ispit može se odrediti i posebni
zapisničar, kojega imenuje Savjet za knjižnice Hrvatske. Rad Komisije je
javan.

Članak 27.

Predsjednik, članovi i tajnik Komisije, kao i ispitivači imaju pravo
na naknadu za rad u Komisiji. Naknada se određuje po kandidatu za predsjednika,
članove Komisije, ispitivače i za tajnika. Posebna naknada određuje se
članu Komisije ili ispitivaču na pregled i ocjenu domaćeg pismenog rada.

Članak 28.

Naknada za rad u Komisiji određuje se u jednakom iznosu prema broju
kandidata. Visinu naknade odlukom utvrđuje Savjet za knjižnice Hrvatske,
a pojedinačna rješenja donosi predsjednik Savjeta. Sredstva potrebna za
isplatu naknada za rad u Komisiji osiguravaju ustanove, organi i druge
organizacije u kojima je kandidat zaposlen.

Članak 29.

Komisija je dužna voditi posebnu dokumentaciju i evidenciju u svezi
sa stručnim ispitima i trajno je čuvati. Za vođenje evideticije, zapisnika
o toku ispita i za uvjerenja o položenom stručnom ispitu upotrebljavaju
se prikladni obrasci što ih odobrava Savjet za knjižnice Hrvatske.

IV. POLAGANJE DOPUNSKOG STRUČNOG ISPITA

Članak 30.

Dopunski stručni ispit može polagati djelatnik koji je već položio stručni
ispit u bibliotekarskoj struci za srednju, odnosno višu školsku spremu,
pa radi naknadnog stjecanja višeg stupnja školske spreme i obavljanja tome
odgovarajućih stručnih poslova želi polagati stručni ispit za višeg knjižničara,
odnosno bibliotekara.

Članak 31.

Uz ostale isprave i dokumente, kandidat za polaganje dopunskog stručnog
ispita treba, uz zahtjev za polaganje ispita, Komisiji priložiti dokaz
o već položenim ispitima. Na kandidatovo traženje Komisija određuje koje
će ispitno gradivo kandidat polagati u dopunskom stručnom ispitu, imajući
u vidu program i sadižaj već položenog stručnog ispita.

Članak 32.

Kandidat je dužan prijaviti polaganje dopunskog stručnog ispita najkasnije
tri mjeseca prije isteka roka u kojem je dužan položiti ispit.

Članak 33.

Odredbe ovog pravilnika koje se odnose na stručni ispit, shodno se primjenjuju
i na dopunski stručni ispit.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 34.

Stupanjem na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o polaganju
stručnih ispita u bibliotekarskoj struci ("Narodne novine". br.
19/81).

Članak 35.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana nakon objave u "Narodnim
novinama"

Klasa: 133-02/91-01-10

Broj: 532-03-3/1-91-01

Zagreb, 4 studenoga 1991.

Predsjednik Savjeta za biblioteke Hrvatske

**prof. dr. Đuro Deželić, v. r.**

Pravilnik, NN 1/1992-16