## Pravilnik o sigurnosti i zaštiti službenih podataka Ministarstva unutarnjih poslova

### NN 125/2004 (7.9.2004.), Pravilnik o sigurnosti i zaštiti službenih podataka Ministarstva unutarnjih poslova

# MINISTARSTVO UNUTARNJIH POSLOVA

2263

Na
temelju članka 129. stavka 2. podstavka 19. Zakona o policiji (»Narodne novine«
br. 129/2000) i članka 13. i 14. Zakona o zaštiti tajnosti podataka (»Narodne
novine« br. 108/96) ministar unutarnjih poslova donosi

## PRAVILNIK

### O SIGURNOSTI I ZAŠTITI SLUŽBENIH PODATAKA MINISTARSTVA UNUTARNJIH POSLOVA

1.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim
Pravilnikom propisuje se:

–
klasifikacija službenih podataka Ministarstva unutarnjih poslova (u daljnjem
tekstu: Ministarstvo),

– mjere
i postupci za osiguranje i zaštitu službenih podataka,

–
nazivno označavanje službenih podataka,

–
nazivno označavanje službenih podataka u međunarodnoj razmjeni,

– ovlaštenje
za određivanje vrste tajne i naziva tajnosti podataka te za izmjenu ili
uklanjanje svojstva tajnosti,

– tehničko
opremanje prostora za rad s tajnim podacima i

–
obveza izrade Elaborata o sigurnosti i Sigurnosne prosudbe.

Članak
2.

Pojedini
izrazi korišteni u ovom Pravilniku imaju slijedeće značenje:

–
BRZOJAVNA SLUŽBA je stalna sigurnosno-specijali­stička služba ustrojena u svrhu
obavljanja sustavnog kriptološkog osiguranja i zaštite svih službenih podataka
i dokumenata koji se brzojavno razmjenjuju kroz odgovarajuće tehnološke
sustave.

– BRZOJAVNI PROMET je način prometovanja svih služ­benih
podataka i dokumenata iste pravne snage na polaznoj i na odredišnoj strani
brzojavnog sustava, uz zajamčenu razinu sigurnosti, tajnosti i vrijeme dostave
i virtualnu neovisnost o stanju prijenosnih puteva.

– SLUŽBENI PODACI su svi podaci i saznanja koja
djelatnici Ministarstva u okviru službenog i zakonitog djelovanja prikupljaju,
obrađuju, prosljeđuju ili pohranjuju neovisno o izvornom ili trenutno raspoloživom
izražajnom obliku.

– KLASIFIKACIJA PODATAKA je postupak kojim se sva­kom
podatku dodjeljuje odgovarajuće značenje te oznaka osjetljivosti, ugroženosti
ili tajnosti u skladu sa zakonom i drugim propisom, a u cilju jednoznačnog
odabira sustavnog rješenja za osiguranje i zaštitu.

– SLUŽBENI DOKUMENT je izražajni oblik službenog
podatka.

– NAZIVNA SIGURNOSNA RAZINA je očima čitljiva
sigurnosna oznaka pridodana podatku na temelju zakona i drugih propisa, a koja
u postupku nastajanja, pristupa, obrade, primopredaje i prijenosa do pohrane
ili uništenja podataka zahtijeva primjenu konkretnih sigurnosnih mehanizama
odgovarajuće snage; određena je s obvezatnom naznakom vrste podatka (tajne) i
naziva tajnosti.

– DJELATNA SIGURNOSNA RAZINA je mjera i postupak koji
se poduzima radi osiguranja podataka određene nazivne sigurnosne razine.

– NAZIVNO VRIJEME DOSTAVE je očima čitljiva oznaka
kojom se određuje prvenstvo ili prioritet službenog dokumenta u prometovanju
putem brzojavne službe Ministarstva te raspoloživo vrijeme za operativno-izvršno
postupanje ili krajnji rok dostave.

– SIGURNOSNA OZNAKA je očima ili strojno čitljiva
oznaka koju tvore oznaka vrste podatka, naziv tajnosti ili nazivno sigurnosna
razina, naziv sredstva i nazivno vrijeme dostave.

– INFOSEC je sigurnosno sustavno rješenje koje omogućava
ravnopravno povezivanje i rad različitih tehnologija i sustava za potrebe
sjedinjenog sigurnosnog poslovanja s podacima neovisno da li se radi o sustavu
klasičnog i informatiziranog uredskog poslovanja (DATASEC), o informatičkom računalnom
sustavu poslovanja (COMPUSEC) ili o sustavu telekomunikacijskog poslovanja
(COMSEC) s podacima.

– ZBIRKE PODATAKA MINISTARSTVA su sve zbirke koje se
vode u Ministarstvu na temelju zakona i drugih propisa.

2.
KLASIFIKACIJA SLUŽBENIH PODATAKA MINISTARSTVA

Članak
3.

Za
potrebe sigurnosnog poslovanja svi službeni podaci na nazivnoj razini
klasificiraju se na službeno objavljive i službeno neobjavljive.

SLUŽBENO
OBJAVLJIVI PODACI su službeni podaci pripravljeni za objavljivanje u javnim
glasilima, elektroničkim medijima, internet-stranicama i drugdje, a čije priopćavanje
neće narušiti Ustavom i zakonima propisana prava i slobode fizičkih i pravnih
osoba te neće štetno utjecati na uspješnost obavljanja službenih radnji
djelatnika Ministarstva.

SLUŽBENO
NEOBJAVLJIVI PODACI su svi službeni podaci koji nisu nazivno označeni kao
objavljivi.

2.1. SluŽbeno objavljivi podaci

Članak
4.

Službeno
objavljive podatke prikupljaju i dostavljaju javnim glasilima i elektroničkim
medijima ustrojstvene jedinice Ministarstva nadležne za odnose s javnošću ili
službenik nadležan za odnose s javnošću, u suradnji s rukovoditeljem
ustrojstvene jedinice iz čijeg djelokruga rada potječu takvi podaci i uz
suglasnost ministra unutarnjih poslova (u daljnjem tekstu: ministar) ili osobe
koju on za to ovlasti.

U
uredskom poslovanju službeno objavljivi podaci moraju biti očima čitljivo označeni
sigurnosnom oznakom OBJAVLJIVO koju djelatnik Ministarstva prilikom izrade službenog
dokumenta otiskuje u gornjem desnom kutu službenog dokumenta.

U
informatičko-telekomunikacijskom poslovanju službeno objavljivi podaci mogu se
dostavljati putem javnih telekomunikacijskih sustava uporabom službenih
telefaksimilnih uređaja, elektroničke pošte i drugih sredstava uz zadržavanje
oznake OBJAVLJIVO.

2.2. SluŽbeno neobjavljivi podaci

2.2.1.
Tajni podaci

Članak
5.

Tajni
podaci na nazivnoj razini zaštićuju se označavanjem prema pripadnoj vrsti tajne
i to kao:

– DRŽAVNA TAJNA,

– VOJNA TAJNA,

– SLUŽBENA TAJNA,

– POSLOVNA TAJNA i

– PROFESIONALNA TAJNA.

Kada se radi o kombinaciji podataka odlučujuća je
pripadnost i oznaka s najvišom sigurnosnom razinom.

Članak 6.

Tajni podaci određeni kao DRŽAVNA TAJNA moraju nositi
sigurnosnu oznaku istoimenog naziva tajnosti:

– DRŽAVNA TAJNA, čemu odgovara 1. nazivna sigurnosna
razina (1. NSR).

Članak 7.

Tajni podaci određeni kao VOJNA TAJNA moraju nositi
sigurnosnu oznaku istoimenog naziva tajnosti:

– VOJNA TAJNA – VRLO TAJNO, čemu odgovara 1. nazivna
sigurnosna razina (1. NSR),

– VOJNA TAJNA – TAJNO, čemu odgovara 2. nazivna
sigurnosna razina (2. NSR),

– VOJNA
TAJNA – POVJERLJIVO, čemu odgovara 3. nazivna sigurnosna razina (3. NSR).

Članak
8.

Tajni
podaci određeni kao SLUŽBENA TAJNA moraju nositi sigurnosnu oznaku istoimenog
naziva tajnosti:

– SLUŽBENA TAJNA – VRLO TAJNO, čemu odgovara 1.
nazivna sigurnosna razina (1. NSR),

– SLUŽBENA TAJNA – TAJNO, čemu odgovara 2. nazivna
sigurnosna razina (2. NSR),

– SLUŽBENA TAJNA – POVJERLJIVO, čemu odgovara 3.
nazivna sigurnosna razina (3. NSR),

Iznimno, od stavka 1. ovoga članka tajni podaci određeni
kao SLUŽBENA TAJNA – SLUŽBENO, čemu odgovara 4. nazivna sigurnosna razina (4.
NSR) ne nose sigurnosnu oznaku.

Članak 9.

Tajni podaci određeni kao POSLOVNA TAJNA moraju
nositi sigurnosnu oznaku istoimenog naziva tajnosti:

– POSLOVNA TAJNA – VRLO TAJNO, čemu odgovara 1.
nazivna sigurnosna razina (1. NSR),

– POSLOVNA TAJNA – TAJNO, čemu odgovara 2. nazivna
sigurnosna razina (2. NSR),

– POSLOVNA TAJNA – POVJERLJIVO, čemu odgovara 3.
nazivna sigurnosna razina (3. NSR).

Članak 10.

Za podatke označene kao VOJNA TAJNA ili POSLOVNA
TAJNA, s određenim nazivima tajnosti i nazivnim sigurnosnim razinama, u
Ministarstvu se provode sve djelatne mjere i postupci kao da se radi o podacima
s oznakom SLUŽBENA TAJNA istih naziva tajnosti i nazivnih sigurnosnih razina.

Za podatke označene kao PROFESIONALNA TAJNA u
Ministarstvu se provode sve djelatne mjere i postupci kao da se radi o podacima
s oznakom SLUŽBENA TAJNA - VRLO TAJNO.

Članak 11.

Podatak u bilo kojem izražajnom obliku koji je na
temelju zakona ili podzakonskih propisa određen kao tajni podatak mora se označiti
potpunom sigurnosnom oznakom.

Sigurnosnim oznakama označavaju se i svi izvori
tajnog podatka kao što su službeni dokumenti, zbirke podataka, nacrti, crteži,
skice, slike, pokretne slike (filmovi i videozapisi), zvukovni zapisi, izvješća,
obavijesti i identitet osobe koja je dala obavijest, obrade i analize
prikupljenih saznanja, dokumentacija očevida, na­lazi vještaka, zapisnici,
nalozi, planovi za poduzimanje pojedinih mjera i radnji te spisi o poduzetim
mjerama i radnjama, službene zabilješke, izjave, isprave, prijave, planovi
operativnih akcija, sigurnosne procjene i rješenja, pomoćne uredske i poslovne
knjige i drugi izvori podataka, bilo u elektronskom, elektro­mag­netskom, odnosno
netvarnom ili tvarnom obliku.

2.2.1.1.
Državna tajna

Članak
12.

Oznakom
DRŽAVNA TAJNA na način propisan člankom 11. ovoga Pravilnika označavaju se
podaci i svi izvori podataka:

–
navedeni u članku 7. Zakona o zaštiti tajnosti podataka i u poglavlju Državna
tajna u Pravilniku o zaštiti tajnosti podataka obrane,

– koji
su potrebni za otkrivanje kaznenog djela i počinitelja za kaznena djela neovlaštenog
prikupljanja, odavanja ili objavljivanja državne tajne,

– koji
su potrebni za provedbu zaštite svjedoka u kaznenom postupku za kaznena djela
neovlaštenog prikupljanja, odavanja ili objavljivanja državne tajne,

– o
propusnicama službenika za pristup podacima, zbirkama i podatkovnim sustavima
te oznake,

– koji
se odnose na procjenu ugroženosti civilnog stanovništva i materijalnih dobara
od mogućeg nastanka prirodnih i civilizacijskih katastrofa i planove zaštite i
spašavanja,

– koji
se odnose na poslove iz djelokruga rada Ministarstva a od izuzetno su velikog
značaja za sigurnost države.

Oznakom
DRŽAVNA TAJNA označavaju se planovi obrane, svi planovi za izvanredne okolnosti
i djelovanje u posebnim sigurnosno zahtjevnim, osjetljivim ili složenim
prilikama na razini Ministarstva.

Oznakom
DRŽAVNA TAJNA označavaju se svi elaborati, procjene, projekti, planovi, rješenja
optimiranja izvodljivosti i prateća dokumentacija o namjeravanim ili ostvarenim
uredskim, računalnim i telekomunikacijskim sustavima i sredstvima koja će se
koristiti od trenutka nastajanja ili prikupljanja, pristupa, obrade,
primopredaje i prijenosa do pohrane ili uništenja podataka s oznakom DRŽAVNA
TAJNA te mediji za pohranu podataka s istom oznakom.

2.2.1.2.
Službena tajna - vrlo tajno

Članak
13.

Oznakom
SLUŽBENA TAJNA - VRLO TAJNO na način propisan člankom 11. ovoga Pravilnika označavaju
se podaci i svi izvori podataka koji se odnose na:

–
planiranje, pripremanje i provedbu mjera i radnji iz Zakona o kaznenom postupku
(članak 89., 95., 180., 183., 211., 218. i 243.), Zakona o zaštiti svjedoka,
Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (članak
41.) i Pravilnika o načinu policijskog postupanja (članak 98.),

– članak
86. Kaznenog zakona,

–
identitet osobe koja je policiji dala obavijest iz članka 52. i 70. Zakona o
policiji,

–
identitet žrtve iz članka 69. Zakona o policiji,

–
identitet policijskog službenika koji je zakonito uporabio sredstva prisile,

–
zbirke podataka iz članka 72. stavka 1. točke 8. Zakona o policiji,

–
planiranja i provedbe mjera za zaštitu zračnog prometa u skladu sa Zakonom o
zračnom prometu i Nacionalnim programom zaštite zračnog prometa RH,

–
planiranja i provedbe mjera iz Uredbe o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova
i luka otvorenih za međunarodni promet,

– o
propusnicama djelatnika za pristup podacima, zbirkama i podatkovnim sustavima
iste oznake,

–
poslove iz djelokruga rada Ministarstva od vrlo velikog značaja za sigurnost države,

– količinu
i smještaj naoružanja, streljiva i eksploziva Ministarstva,

–
projekte i elaborate tehničkog osiguranja i zaštite otvorenih i zatvorenih
prostora i objekata Ministarstva,

–
ustroj i djelovanje ustrojstvene jedinice Ministarstva nadležne za provedbu
posebnih mjera kojima se ograničavaju ustavne slobode i prava građana te
sustave, planove, sredstva, pravila i postupke provedbe posebnih mjera te
prostore i objekte koji se koriste za obavljanje tih poslova,

–
ustroj i djelovanje ustrojstvene jedinice Ministarstva nadležne za provedbu
osiguranja štićenih osoba, objekata i prostora te sustave, planove, sredstva,
pravila i postupke provedbe osiguranja,

–
ustroj i djelovanje specijalne policije te sustave, planove, sredstva, pravila
i postupke provedbe zadaća specijalne policije,

–
ustroj i djelovanje Jedinice za zaštitu svjedoka, sustave, planove, sredstva,
pravila i postupke provedbe zaštite svjedoka te prostore i objekte koji se
koriste za obavljanje tih poslova.

Oznakom
iz stavka 1. ovoga članka označavaju se podaci i svi izvori podataka o
djelatnicima Ministarstva:

– koji
provode mjere kojima se privremeno ograničavaju ustavne slobode i prava građana,

– koji
obavljaju zadaće prikrivenog istražitelja ili pouzdanika odnosno koji sudjeluju
u simuliranom otkupu predmeta te simuliranim davanjima ili primanjima
otkupnine,

– koji
provode osiguranje štićenih osoba, objekata i prostora,

– koji
su pripadnici specijalne policije,

– koji
provode zaštitu svjedoka.

Svi službeni
sustavi i sredstva, planovi, pravila i postupci provedbe zaštite koja se
koriste od trenutka nastajanja, pristupa, obrade, primopredaje i prijenosa do
pohrane ili uništenja podataka s oznakom SLUŽBENA TAJNA - VRLO TAJNO te mediji
za pohranu podataka s istom oznakom obvezno se označavaju sigurnosnom oznakom
SLUŽBENA TAJNA - VRLO TAJNO.

2.2.1.3.
Službena tajna - tajno

Članak
14.

Oznakom
SLUŽBENA TAJNA - TAJNO na način propisan člankom 11. ovoga Pravilnika označavaju
se podaci i svi izvori podataka koji se odnose na:

–
planiranje, pripremanje i provođenje izvida kaznenih djela kao i na osobne
podatke osobe protiv koje je podnesena kaznena prijava,

–
planiranja i provedbe mjera iz članka 7. Zakona o nadzoru državne granice,

– o
propusnicama djelatnika za pristup podacima, zbirkama i podatkovnim sustavima
iste oznake,

– koji
se odnose na poslove iz djelokruga rada Ministarstva od velikog značaja za
sigurnost države.

Oznakom
SLUŽBENA TAJNA - TAJNO označavaju se podaci i svi izvori podataka koji se vode
u zbirkama:

– DNK
uzoraka i daktiloskopskih otisaka te svih drugih specifičnih, prepoznajnih
obilježja kojima se utvrđuje ili je utvrdiva osobnost ili identitet fizičke
osobe i

– iz članka
72. stavka 1. Zakona o policiji, izuzev zbirke podataka iz stavka 1. točke 8.
toga članka i statističkih podataka nastalih obradom tih zbirki.

Oznakom
SLUŽBENA TAJNA - TAJNO označavaju se svi projekti i realizirani službeni
sustavi i sredstva koja se koriste od trenutka nastajanja, pristupa, obrade,
primopredaje i prijenosa do pohrane ili uništenja podataka s oznakom SLUŽBENA
TAJNA - TAJNO te mediji za pohranu podataka s istom oznakom.

2.2.1.4.
Službena tajna - povjerljivo

Članak
15.

Oznakom
SLUŽBENA TAJNA - POVJERLJIVO na način propisan člankom 11. ovoga Pravilnika
označavaju se podaci i svi izvori podataka:

– koje
Ministarstvo prikuplja i posjeduje na temelju odredbi Zakona o strancima i
Zakona o azilu,

– koji
su iz djelokruga rada disciplinskog sudovanja,

– o
ustroju i djelovanju informatičkog i telekomunikacijskog sustava Ministarstva,

– o
prijevozu i provozu eksplozivnih tvari i oružja preko granica Republike
Hrvatske,

– o
propusnicama djelatnika za pristup podacima, zbirkama i podatkovnim sustavima
iste oznake,

– o
svim pozivnim brojevima analognih i digitalnih (A/D) telekomunikacijskih
priključaka u Ministarstvu na kojima su postavljeni modemski uređaji te podaci
i zbirke podataka svih telefonskih brojeva i njihovih korisnika u službenoj
telekomunikacijskoj mreži Ministarstva,

– u
planovima osiguranja javnih okupljanja, prijevoza nov­čanih sredstava,
vrijednosnih pošiljki i prijevoza opasnih tvari,

– koji
se odnose na poslove iz djelokruga rada Ministarstva a od značaja su za
sigurnost države,

– o državnim
službenicima i namještenicima Ministarstva sadržane u kadrovskim i drugim
zbirkama ako nisu označeni višom nazivnom sigurnosnom razinom.

Oznakom
SLUŽBENA TAJNA – POVJERLJIVO označava­ju se službeni sustavi i sredstva koja se
koriste od trenutka nastajanja, pristupa, obrade, primopredaje i prijenosa do
pohrane ili uništenja podataka s oznakom SLUŽBENA TAJNA – POVJERLJIVO te mediji
za pohranu podataka s istom oznakom.

2.2.1.5.
Službena tajna – službeno

Članak
16.

Podaci
iz članka 101. Zakona o policiji, kao i podaci sadržani u zbirkama koje se vode
u Ministrastvu ako nisu označeni 1., 2. ili 3. nazivnom sigurnosnom razinom
smatraju se podacima 4. nazivne sigurnosne razine (SLUŽBENA TAJNA – SLUŽBE­NO).

U
obavljanju poslova iz djelokruga Ministarstva, osobni podaci sadržani u
zbirkama podataka iz stavka 1. ovog članka daju se na zahtjev osobe na koju se
ti podaci odnose i takvo postupanje ne predstavlja odavanje službene tajne.

2.2.2.
Međunarodno razmjenjivi podaci

Članak
17.

Međunarodno
razmjenjivi podaci su službeni podaci koji se na temelju međunarodnog ugovora
dostavljaju međunarodnoj organizaciji, drugoj državi odnosno državnom tijelu
ili se od njih zaprimaju.

Uz podatak iz stavka 1. ovoga članka koji se
dostavlja u inozemstvo mora biti sadržano sljedeće upozorenje:

»Ovaj dokument i svi sadržani prilozi mogu se
koristiti samo u svrhu za koju su dostavljeni. Primatelj dokumenta vodit će
brigu o zaštiti tajnosti podataka sadržanih u dokumentu sukladno vlastitim
propisima o zaštiti tajnosti podataka. Dokument i njegov sadržaj ne smije se
bez odobrenja MUP-a RH objavljivati i davati na korištenje drugoj agenciji ili
trećoj strani. Nakon prestanka potrebe za njegovim korištenjem, a najkasnije do
(navesti vre­men­ski rok) dokument se mora uništiti.«.

Članak 18.

Za međunarodno ugovorene i razmijenjene podatke označene
odgovarajućim sigurnosnim oznakama provode se mjere i postupci u skladu sa
sljedećim klasifikacijama:

– TOP SECRET oznaci odgovara oznaka SLUŽBENA TAJNA –
VRLO TAJNO (1. nazivna sigurnosna razina),

– SECRET oznaci odgovara oznaka SLUŽBENA TAJNA –
TAJNO (2. nazivna sigurnosna razina),

– CONFIDENTIAL oznaci odgovara oznaka SLUŽBENA TAJNA
– POVJERLJIVO (3. nazivna sigurnosna razina),

– RESTRICTED oznaci odgovara oznaka SLUŽBENA TAJNA –
SLUŽBENO (4. nazivna sigurnosna razina).

U slučaju podudarnosti nacionalnih zakona kojima se štite
podaci određeni kao DRŽAVNA TAJNA, po načelu reciprociteta provode se mjere i
postupci u skladu s klasifikacijom:

– STATE SECRET oznaci odgovara oznaka DRŽAVNA TAJNA
(1. nazivna sigurnosna razina).

Službeni dokumenti zaprimljeni od međunarodnih
organizacija i drugih država nazivno se zaštićuju obaveznim otiskivanjem
sigurnosne oznake u ovisnosti o sadržaju zaprimljenog dokumenta, u skladu s
odredbom stavka 1. ovoga članka.

Kada je službeni dokument dostavljen drugoj državi,
na arhiv­ski primjerak otiskuje se sigurnosna oznaka RAZMIJENJEN PODATAK bez
obzira na postojeće sigurnosne oznake na službenom dokumentu.

Iznimno od odredbe članka 8. stavka 2. ovoga
Pravilnika, međunarodno ugovoreni i razmijenjeni podaci nose oznaku SLUŽ­BENA
TAJNA – SLUŽBENO.

3.
MJERE I POSTUPCI ZA OSIGURANJE I ZAŠTITU SLUŽBENIH PODATAKA U UREDSKOM,
INFORMATIČKOM I TELEKOMUNIKACIJSKOM POSLOVANJU

3.1. Uredsko poslovanje (DATASEC)

3.1.1.
Izrada službenog dokumenta

Članak
19.

Djelatnik
Ministarstva prilikom izrade službenog dokumenta, sukladno odredbama ovoga
Pravilnika, označit će službeni dokument odgovarajućom nazivnom sigurnosnom
razinom.

Službeni dokumenti s tajnim podacima moraju biti
naslov­ljeni na točno određenog primatelja po imenu i prezimenu te nazivu
ustrojstvene jedinice, a samo iznimno na ustrojstvenu jedinicu Ministarstva.

U zaglavlju službenog dokumenta označenog 1., 2. ili
3. nazivnom sigurnosnom razinom uz urudžbeni broj upisuju se strojno ili ručno
inicijali djelatnika koji su sudjelovali u izradi službenog dokumenta.

3.1.2.
Nazivno označavanje službenog dokumenta i drugih predmeta

Članak
20.

Sigurnosne
oznake moraju biti jasno i vidljivo otisnute, strojno ili ručno upisane u slučajevima
pisane dokumentacije, odnosno, pripojene kao privjesak ili naljepnica u slučajevima
kada se radi o predmetima koje se moraju označiti, a nisu pisani dokument.

Uz
sigurnosne oznake opisane u stavku 1. ovog članka mora se omogućiti i učvršćenje
sigurnosne oznake za daljinsko strojno očitavanje u cilju automatiziranog načina
nadzora prometovanja, pohrane ili arhiviranja tajnih podataka.

3.1.3.
Službeni dokument

Članak
21.

Oznaka
vrste tajne i naziv tajnosti otiskuje se ili strojno upisuje u gornji desni kut
svake stranice službenog dokumenta, a na prvoj stranici dokumenta ispod
sigurnosne oznake upisuje se članak i naziv zakona ili podzakonskog propisa na
temelju kojeg je dokument označen nazivnom sigurnosnom razinom.

Službeni dokument pripremljen za dostavu, uz oznaku
iz stav­ka 1. ovoga članka, na prvoj stranici mora imati upisanu odgovarajuću
oznaku sredstva ili sustava (teklićem, telefaksom, brzojavno, e-mail) za
dostavu te oznaku nazivnog vremena dostave.

Nazivno vrijeme dostave iz stavka 2. ovoga članka može
biti:

– 1. NVD – Prvenstveno (prioritetno i neodložno u
odnosu na druge predmete),

– 2.
NVD – dostava u roku 4 sata,

– 3.
NVD – dostava u roku 8 sati

– 4.
NVD – dostava u roku 16 sati,

– 5.
NVD – dostava sljedećeg radnog dana.

3.1.4.
Skice, karte, grafikoni i crteži

Članak
22.

Skice,
karte, grafikoni i crteži moraju sadržavati sigurnosne oznake ispod kazala,
naslova ili oznake mjerila u kojem je izrađena skica, karta, grafikon ili crtež
odnosno na odgovarajućem slobodnom mjestu tako da ne umanjuju svrhovitost i
uporabljivost tih prikaza.

Kada su
skice, karte, grafikoni ili crteži presavinuti ili umotani, sigurnosna oznaka
mora se pridodati i na tako presavinute ili umotane predmete na način da bude
svima jasna i očima čitljiva.

3.1.5.
Fotografije, filmovi i ostali slikovni i zvukovni zapisi

Članak
23.

Fotografije,
filmovi (uključujući i negative) i ostali slikovni i zvukovni zapisi s tajnim
podacima te njihovi zaštitni pokrovi moraju imati jasno i očima čitljive
sigurnosne oznake.

3.1.5.1.
Fotografije

Članak
24.

Fotografije
se označavaju na način da se sigurnosne oznake ispisuju na vrhu i u dnu
fotografije ukoliko se fotografija izrađuje računalnom tehnologijom i to na način
da sigurnosne oznake ne utječu na kvalitetu ili uporabnu vrijednost
fotografije. U slučajevima kada to nije moguće sigurnosne oznake otiskuju se na
poleđini svake fotografije.

Negativi
fotografija označavaju se na način da se sigurnosne oznake utisnute u
plastificiranu markicu pričvrste kao privjesak na negativ. Pričvršćivanje se
mora obaviti na dijelu negativa koji ne sadrži snimljeni materijal.

3.1.5.2.
Folije i slajdovi

Članak
25.

Sigurnosne
oznake moraju biti jasno i očima čitljivo prikazane na svakoj foliji ili slajdu
i to u gornjem desnom kutu svake folije ili slajda.

3.1.5.3.
Filmovi

Članak
26.

Filmovi
i video-trake ili slični nosači slikovnog zapisa koji sadrže službene podatke
moraju sadržavati i sigurnosne oznake i to pridodane na početak i kraj
snimljenog materijala kako bi bile jasne i očima čitljive prilikom svake
projekcije.

Zaštitni
pokrov kao integralni dio filma ili video-zapisa mora imati jasno i očima čitljive
sigurnosne oznake pripojene kao privjesak ili naljepnica.

3.1.5.4.
Zvukovni zapisi

Članak
27.

Zvukovni
zapis, analogni ili digitalni, na početku i na kraju mora sadržavati jasno
snimljenu izjavu o sigurnosnim oznakama koje su dodijeljene snimljenom
materijalu.

Zaštitni
pokrov kao integralni dio medija sa zvukovnim zapisom mora imati jasno i očima čitljive
sigurnosne oznake pripojene kao privjesak ili naljepnica.

3.1.6. Mikrofilm

Članak
28.

Svaki
dokument snimljen na mikrofilm mora imati jasnu i očima čitljivu sigurnosnu
oznaku tako da se u slučajevima prikazivanja ili ispisa dokumenta s mikrofilma
uoči i sigurnosna oznaka.

Zaštitni
pokrov kao integralni dio mikrofilma mora imati jasno i očima čitljive
sigurnosne oznake pripojene kao privjesak ili naljepnica.

3.1.7.
Nastavna pomagala

Članak
29.

Dokumenti
i ostali izvori podataka koji se u tijeku nastave koriste kao pomagalo za uvježbavanje
rukovanja s tajnim podacima moraju biti označeni:

»(sigurnosna
oznaka) – samo za potrebe nastave«.

3.1.8. Očevidnik o nestalim ili otkrivenim tajnim
podacima

Članak
30.

Sve
ustrojstvene jedinice Ministarstva dužne su bez odgode izvijestiti Kabinet
ministra o nestalim ili otkrivenim tajnim podacima.

Očevidnik
iz članka 17. Zakona o zaštiti tajnosti podataka o nestalim ili otkrivenim
tajnim podacima vodi se u Kabinetu ministra.

3.1.9. Umnožavanje službenih dokumenata

Članak
31.

Zabranjeno
je bez odobrenja nadležnog rukovoditelja na bilo koji način umnožavati službene
dokumente u kojima su sadržani podaci označeni 1., 2. i 3. nazivnom sigurnosnom
razinom, u elektronskom ili tvarnom obliku te medije na kojima su ti podaci
pohranjeni.

O umnožavanju
službenih dokumenata koji sadržavaju podatke označene 1., 2. i 3. nazivnom
sigurnosnom razinom vodi se Očevidnik o umnožavanju.

U Očevidnik
iz stavka 2. ovoga članka upisuju se sljedeći podaci:

– urudžbeni
broj i klasa te sigurnosne oznake dokumenta,

– datum
i vrijeme umnožavanja,

– ime i
prezime djelatnika koji je obavio umnožavanje,

–
razlog umnožavanja,

– broj
izrađenih preslika,

–
nazivi primatelja svake pojedine preslike.

Svaka
izrađena preslika mora imati otisnutu oznaku PRESLIKA IZVORNIKA. Oznaka se
otiskuje na svaku umnoženu stranicu službenog dokumenta tako da otisak ne
prekriva sadržaj dokumenta.

Uz otisak PRESLIKA IZVORNIKA službenog dokumenta koji
sadrži tajne podatke označene 1. i 2. nazivnom sigurnosnom razinom, vlastoručno
se upisuje datum umnožavanja, redni broj upisa u Očevidnik, signaturna oznaka
ustrojstvene jedinice djelatnika koji je izvršio umnožavanje te potpis
djelatnika koji je izvršio umnožavanje.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, djelatniku
brzojavne službe dozvoljeno je, bez odobrenja nadležnog rukovoditelja, umnožavanje
službenih dokumenata nastalih u brzojavnoj službi zaprimanjem elektronskog
oblika službenog dokumenta u onoliko primjeraka koliko je na dokumentu naznačenih
primatelja kojima se on mora dostaviti, uz obvezno vođenje Očevidnika iz stavka
2. ovoga članka.

3.1.10.
Pohrana službenih dokumenata

Članak
32.

U
tijeku radnog vremena službeni dokumenti i drugi izvori podataka kao i sredstva
automatske obrade dokumenata ne smiju se ostavljati bez nadzora.

Nakon
završetka radnog vremena svi djelatnici Ministarstva obvezni su službene
dokumente i druge izvore podataka, pečate, žigove i štambilje, prijenosne
informatičke medije (diskete, CD-ROM itd.) držati zaključane u ladicama ili ormarima
u radnim prostorima.

Predmeti
sa sigurnosnim oznakama čuvaju se u sigurnosnim metalnim ormarima odvojeno od
drugih predmeta.

3.1.11.
Uništavanje službenih dokumenata

Članak
33.

Uništavanje
preslika službenih dokumenata i radnih materijala koji sadrže tajne podatke te
radnih indiga, matrica, proračuna, grafikona i ostalih pomoćnih pismena koja su
korištena u izradi takvog službenog dokumenta obavlja se spaljivanjem ili na
drugi siguran način koji jamči provedbu obveze čuvanja i zaštite tajnih podataka
od odavanja.

Nadležni
rukovoditelj ustrojstvene jedinice pisanim nalogom odredit će tročlano
povjerenstvo za uništavanje akata i predmeta iz stavka 1. ovog članka.
Povjerenstvo je o postupku uništavanja dužno sastaviti zapisnik. Kada se radi o
uništavanju akata i materijala različitih nazivnih sigurnosnih razina, zapisnik
mora biti označen s najvišom nazivnom sigurnosnom oznakom koju su nosili uništeni
akti i predmeti.

Uništavanje
službenih dokumenata bez sigurnosnih oznaka te radnih indiga, matrica, proračuna,
grafikona i ostalih pomoćnih pismena koja su korištena u izradi službenih
dokumenata obavlja se uništavačima papira ili na drugi način.

3.2. InformatiČko poslovanje (COMPUSEC)

3.2.1.
Mehanizmi za osiguranje podataka

Članak
34.

Računalne
jedinice i mrežni poslužitelji (serveri) koji se koriste u procesu prikupljanja
i unosa, obrade, uporabe, primopredaje i prijenosa do pohrane ili uništavanja
službenih podataka Ministarstva te prijenosna računala neovisno o svrsi
njihovog korištenja moraju sadržavati:

–
mehanizam za sigurnosno prijavljivanje za rad na računalnim jedinicama i
prijavljivanje administratora za rad na mrežnom poslužitelju (serveru) s mogućnošću
pohrane podataka o prijavljivanju za rad kako bi se pristup računalnim
jedinicama i podacima mogao ograničiti i nadzirati,

–
mehanizam za onemogućavanje neovlaštenog iznosa i unosa podataka uporabom
prijenosnih medija (diskete, ZIP diskete, CD-ROM, DVD-ROM, USB prijenosnik i
dr.), komunikacijskih priključaka i priključaka za ispis podataka,

–
mehanizam kontinuiranog osiguranja i zaštite od djelovanja računalnih virusa i
drugih štetnih programa.

Računalne
jedinice i mrežni poslužitelji (serveri) koji se koriste u procesu prikupljanja
i unosa, obrade, uporabe, primopredaje i prijenosa do pohrane ili uništavanja
tajnih podataka Ministarstva te prijenosna računala neovisno o svrsi njihova
korištenja, uz mehanizme navedene u stavku 1. ovog članka moraju sadržavati i:

– mehanizme osiguranja tajnih podataka na radnim
diskovima jedinica, na medijima za pohranu i u toku razmjene istih podataka na
prijenosnim putevima uporabom propisanih i provjerenih kriptoloških metoda kako
bi se onemogućili svi oblici zlorabe,

– mehanizme očima čitljivog označavanja nazivne
sigurnosne razine podataka prilikom ispisa, prikaza na zaslonu računala,
pohrane te prometovanja podataka Informatičkim sustavom Ministarstva.

Računalne jedinice i sva dodatna oprema (monitor,
pisač, skener i drugo) koja se koristi u procesu prikupljanja i unosa, obrade,
uporabe, primopredaje i prijenosa do pohrane tajnih podataka Ministarstva označenih
kao DRŽAVNA TAJNA moraju biti osigurana od neželjenog odavanja zračenjem
izazvanog radom uređaja ili pobudama izvana.

Članak
35.

Međusobno
povezivanje različitih lokalnih računalnih mreža Ministarstva u veće cjeline
dozvoljeno je samo:

– ako
za to postoji opravdani poslovni razlog,

– ako
postoji pisana suglasnost neposrednih rukovoditelja ustrojstvenih jedinica koje
su korisnici lokalnih računalnih mreža koje će se povezivati,

– ako
su predmetne lokalne računalne mreže za prikupljanje, obradu, prijenos i
pohranu podataka projektirane i ostvarene sukladno odredbama ovog Pravilnika i
istih nazivnih sigurnosnih razina.

Povezivanje
lokalnih računalnih mreža različitih nazivnih sigurnosnih razina dozvoljeno je
samo uz obveznu primjenu sigurnosnog rješenja koje će omogućiti prijenos
podataka niže sigurnosne razine u mrežu s višom sigurnosnom razinom, a
prometovanje podataka u suprotnom smjeru mora biti onemogućeno.

Članak
36.

Za
svaku lokalnu računalnu mrežu Ministarstva, moraju se odrediti prioritetne mrežne
usluge (servisi) te ukloniti nepotrebne s računalnih jedinica ovlaštenih
korisnika, tako da ni u kojem slučaju nije moguće izgubiti ili proslijediti bez
znanja i nadzora isti podatak na tu ili drugu računalnu mrežu.

Članak
37.

Obvezna
je provedba separacije poslova administratora komunikacijskih i sigurnosnih
usluga (servisa) i postavki na dvije osobe bilo u slučaju Informatičkog sustava
Ministarstva bilo u slučaju mrežnog upravitelja (servera) pojedinih lokalnih raču­nal­nih
mreža.

Informatički
sustav Ministarstva i svaki pojedini mrežni poslužitelj (server) u Ministarstvu
mora imati imenom i prezimenom zaduženog administratora u skladu s odredbom
stavka 1. ovog članka koji su odgovorni za pouzdanost i raspoloživost pred­metne
opreme.

Ustrojstvena
jedinica Ministarstva nadležna za informatičke sustave vodi Očevidnik
administratora i mrežnih upravitelja (servera).

3.2.2.
Obveze u radu s informatičkom opremom

Članak
38.

Ovlašteni
korisnik obavezan je izrađivati i provjeravati is­prav­­nost dnevnih
sigurnosnih kopija podataka označenih 1., 2. i 3. nazivnom sigurnosnom razinom
koji su pohranjeni na računalnoj jedinici na svome radnom mjestu za potrebe
obnove rada u slučaju požara, poplave, potresa ili neke druge nesreće u razredu
više sile.

Svaki
ovlašteni administrator sigurnosnih servisa i postavki obavezan je izrađivati i
provjeravati ispravnost dnevnih sigurnosnih kopija podataka označenih 1., 2. i
3. nazivnom sigurnosnom razinom koji su pohranjeni na mrežnom poslužitelju
(serveru) njegove lokalne računalne mreže te tjednih cjelovitih sigurnosnih
kopija mrežnog poslužitelja (servera) i svih računalnih jedinica unutar mreže
za potrebe obnove rada u slučaju požara, poplave, potresa ili neke druge nesreće
u razredu više sile.

Članak 39.

Djelatnik je odgovoran za sve aktivnosti izvršene na
raču­naloj jedinici na njegovom radnom mjestu, u lokalnim računalnim mrežama i
središnjem informacijskom sustavu Ministarstva uporabom njegovog korisničkog
imena i propusnice.

Djelatnici su obvezni:

– svoje propusnice zadržati u tajnosti,

– mijenjati propusnice najmanje jednom u 30 dana,

– odmah promijeniti propusnicu ukoliko postoji sumnja
da je njihova propusnica poznata drugim osobama,

–
koristiti propusnice ili pristupna pomagala koji su generirani od nadležne službe
upravo za potrebe određene djelatne jedinice i čiji se sigurnosni primjerci i
upute o korištenju nalaze pohranjeni kod administratora jedinice,

– izvršiti
odjavu na računalu ukoliko prestaju s radom bilo na duže ili na kraće vrijeme.

Djelatnicima
je zabranjeno koristiti tuđe propusnice.

Članak
40.

Djelatnici
ne smiju koristiti informatičku opremu i Infor­ma­tički sustav Ministarstva za
obavljanje radnji koje nisu službene, a poglavito:

–
nezakonitih radnji,

–
radnji protivnih moralu i društvenim normama,

–
radnji koje mogu izazvati štetu drugim korisnicima mreže,

–
osobnih poslova za vlastite ili potrebe drugih osoba.

Djelatnici
koji koriste informatičku opremu ili Informatički sustav Ministarstva obvezni
su:

– svaki
pristup obavljati iz službenih razloga, bez negativnog utjecaja na službenu
produktivnost u tijeku radnog vremena i uz obvezatno evidentiranje korištenja i
zatečenog stanja,

–
odgovorno i uredovno obavljati svaku dokumentiranu raz­mje­nu tekstova, zvučnih
i slikovnih zapisa, zbirki podataka te računalnih programa posredstvom
Informatičkog sustava Ministarstva,

–
aktivirati sigurnosno-zaštitne mehanizme računalne jedinice od mogućeg
djelovanja računalnih virusa prilikom predaje ili prijema bilo kojeg spisa.

Članak
41.

Djelatnicima
je zabranjena uporaba privatnih fotografskih uređaja te uređaja za audio ili
video snimanje kao i privatne informatičke i telekomunikacijske opreme te
prijenosnih medija u prostorima Ministarstva u kojima se koriste podaci 1., 2.
ili 3. nazivne sigurnosne razine.

Uporaba
službenih fotografskih uređaja te uređaja za audio ili video snimanje u
prostorima Ministarstva dozvoljena je samo uz pisani nalog neposrednog
rukovoditelja ustrojstvene jedinice u čijim se prostorima žele koristiti
navedeni uređaji.

 Članak 42.

Neposredni rukovoditelj dužan je odmah pisanim putem
obavijestiti ustrojstvenu jedinicu Ministarstva nadležnu za infor­matičke
sustave u slučaju kada djelatniku prestaje radni odnos, kada se premješta na
rad u drugu ustrojstvenu jedinicu Ministarstva ili je privremeno udaljen iz službe,
kako bi se njegova ovlaštenja u Informatičkom sustavu Ministarstva mogla
ukinuti ili promijeniti u skladu s potrebama novog radnog mjesta ili novog
stanja.

Članak 43.

Pristup Internetu zabranjen je na računalnim
jedinicama i mrežnim poslužiteljima (serverima) koji se koriste za
prikupljanje, unos, obrade, uporabu do pohrane i uništavanje službenih podataka
1., 2. i 3. nazivne sigurnosne razine.

Pristup Internetu dozvoljen je na računalnim
jedinicama koje u trenutku konekcije na Internet nemaju i istovremenu konekciju
s Informatičkim sustavom Ministarstva niti bilo kojim njegovim dijelom.

Za pristup Internetu za sve korisnike Ministarstva s
raču­nalnim jedinicama iz stavka 2. nužno je ustrojiti jedinstvenu informatičku
infrastrukturu (računalnu mrežu) sa središnjim uređajem za nadzor i upravljanje
prometom izgrađenoj na temelju odobrenog projekta u potpunom skladu s Hrvatskim
normama ili s međunarodnim standardima i preporukama (ISO, NIST) za isto
tehnološko područje. Sustav za pristup Internetu mora biti bez logičkih
dodirnih točaka s informatičkom infrastrukturom za potrebe službenih lokalnih
računalnih mreža ili službenog pristupa središnjem Informacijskom sustavu
Ministarstva (ISO 17799).

Zabranjeno
je uporabom računalnog modema uspostavljati izravnu telekomunikacijsku vezu s
javnim pružateljima usluge pris­tupa Internetu izbjegavajući uporabu središnjeg
uređaja za nadzor i upravljanje internetskim prometom Ministarstva iz stav­ka
3. ovoga članka, izuzev za potrebe obrade kaznenih djela kompjutorskog odnosno
kibernetičkog kriminaliteta.

Pristup
Internetu dozvoljen je djelatnicima Ministarstva uz pisanu suglasnost
neposrednog rukovoditelja kao pomagalo u obavljanju službenih zadaća.

Službeni
informatičko-telekomunikacijski sustavi i jedinice (računala, komunikacijska,
mjerna i slična oprema) mogu koristiti internetski prijenosni sustav kao i
svaki drugi javni otvoreni sustav za međusobno povezivanje i umrežavanja samo
uz obveznu primjenu sigurnosno-zaštitnih sustavnih rješenja koja će u cijelosti
jamčiti sigurnost i tajnost podataka u skladu s njihovim značenjem, sigurnosnim
oznakama i djelatnom sigurnosnom razinom te odredbama ovoga Pravilnika.

Članak
44.

Djelatnicima
je zabranjeno korištenje Interneta za obav­ljanje:

–
radnji protivnih moralu i društvenim normama,

–
nezakonitih radnji koje mogu izazvati štetu Ministarstvu ili drugim korisnicima
Interneta,

–
osobnih poslova za vlastite ili potrebe drugih osoba.

Djelatnici
koji se koriste internetskim uslugama obvezni su postupati sukladno odredbi članka
40. stavka 2. ovoga Pravilnika.

Članak
45.

Elektroničkom
poštom dozvoljeno je razmjenjivati službene dopise, radno gradivo, proračune,
grafikone i drugo pomoćno gradivo potrebno za izradu službenih dokumenata,
nacrta, crteža, skica, slika, pokretnih slika (filmovi i videozapisi) i zvučnih
zapisa.

Elektroničkom
poštom dozvoljeno je dostavljati tajne podatke označene 2. i 3. nazivnom
sigurnosnom razinom ukoliko je sustav u cijelosti projektiran i ostavaren tako
da jamči sigurnost i tajnost, cjelovitost, izvornost, raspoloživost i
pouzdanost te provjerljivost podataka u skladu s njihovom oznakom i odredbama
ovoga Pravilnika.

3.2.3.
Nazivno označavanje informatičkih medija

Članak
46.

Informatički
mediji za pohranu tajnih podataka (diskovi, diskete, CD-ROM, data-tape i drugo)
moraju na sebi imati jasnu i očima čitljivu sigurnosnu oznaku otisnutu, strojno
ili ručno ispisanu ili pridodanu kao naljepnicu.

Zaštitni
pokrov kao integralni dio medija za pohranu tajnih podataka mora biti označen
sukladno odredbi stavka 1. ovog članka.

3.2.4.
Umnožavanje i pohrana informatičkih medija

Članak
47.

U
postupku umnožavanja i pohrane informatičkih medija na odgovarajući način
primjenjuju se odredbe članaka 31. i 32. ovoga Pravilnika.

3.2.5.
Uklanjanje podataka i uništavanje informatičkih medija

Članak
48.

Uklanjanje
tajnih podataka te svih prijašnjih aktivnosti i pohrana podataka s informatičkih
medija koji će se koristiti u druge svrhe, obavlja se odgovarajućim računalnim
programima.

Fizičko
uništavanje informatičkih medija za pohranu podataka (disk, CD-ROM, diskete i
drugo) obavlja se zbog njihove neispravnosti.

Uništavanje čvrstih diskova obavlja se na središnjem
mjestu za cijelo Ministarstvo i to drobljenjem ili na drugi siguran način. Uništavanje
obavlja ustrojstvena jedinica Ministarstva nadležna za kriptološku sigurnost i
zaštitu podataka.

Uništavanje ostalih informatičkih medija obavljaju
ustrojstvene jedinice Ministarstva uništavačima odgovarajuće sigurnosne razine
ili na drugi siguran način.

Prije dostave na uništavanje s informatičkih medija
moraju biti uklonjeni svi informatički tragovi prijašnjih aktivnosti i prijaš­njih
pohrana podataka.

Ukoliko je za pohranu tajnih podataka korišten
magnetski medij tada se moraju svi tragovi ukloniti razmagnetiziranjem, a ako
su na taj medij pohranjene druge vrste podataka dozvoljena je uporaba
odgovarajućeg računalnog programa. Za uklanjanje informatičkih tragova zadužena
je ustrojstvena jedinica Ministarstva koja je bila korisnik informatičkog
medija predviđenog za uništavanje.

Na uništavanje
informatičkih medija na odgovarajući način primjenjuju se odredbe članka 33.
stavka 2. ovoga Pravilnika.

3.3.
Telekomunikacijsko poslovanje (COMSEC)

Članak
49.

Svi žični
i bežični telekomunikacijski sustavi Ministarstva koji se koriste za prijenos
službenih podataka moraju biti osigurani uređajima za naknadno kriptološko
osiguranje i zaštitu podataka i signala ili podatkovnih sustava.

Članak 50.

Telefaksimilnim uređajima dozvoljeno je slanje službenih
podataka 4. nazivne sigurnosne razine.

Slanje službenih podataka označenih 2. i 3. nazivnom
sigurnosnom razinom telefaksimilnim uređajima dozvoljeno je ako su uređaji izvorno
projektirani ili naknadno dovoljno osnaženi kriptološkim metodama i rješenjima
s odgovarajućom sigurnosnom razinom.

Na prijedlog nadležne ustrojstvene jedinice
Ministarstva, ministar odlučuje o uključenju drugih tijela državne uprave u
sustav kriptološke sigurnosti i zaštite podataka Ministarstva.

Članak 51.

Nije dozvoljeno postavljanje i uporaba modemskih uređaja
u radnim prostorima Ministarstva ukoliko postoji mogućnost proslijeđivanja
podataka pohranjenih na računalnoj jedinici bez znanja i nadzora.

Rukovoditelj određene ustrojstvene jedinice dostavlja
zahtjev za korištenje modemskog uređaja u radnim prostorima Ministarstva iz
stavka 1. ovog članka u pisanom obliku ustrojstvenoj jedinici nadležnoj za
telekomunikacijske sustave.

Za računalne
jedinice s modemskim uređajem zabranjena je istovremena konekcija s nekom od
lokalnih računalnih mreža ili s Informatičkim sustavom Ministarstva.

Ustrojstvena jedinica Ministarstva nadležna za
telekomunikacije vodi očevidnik modemskih uređaja na korištenju u ustrojstvenim
jedinicama Ministarstva.

Uporaba modemskog uređaja za potrebe udaljenog
nadzora ili upravljanja komunikacijskom ili nekom drugom opremom dozvoljena je
samo uz obvezno kriptološko osiguranje takvih veza kako bi se onemogućila
zloporaba modemskih ulaza.

Članak 52.

Tijekom telefonskog razgovora zabranjeno je
razmjenjivati tajne podatke sa sugovornikom ukoliko govorna komunikacija nije
zaštićena kriptološko-sigurnosnim sustavom. Za potrebe kriptološki osigurane
govorne komunikacije koriste se posebno sigurnosno pripremljeni telefoni u
okviru postojeće telefonske mreže Ministarstva.

Ukoliko se telefonskim razgovorom razmjenjuju tajni
podaci zabranjeno je uključivanje razglasa na telefonu.

Zabranjeno je na uređajima za automatsko primanje
govornih poruka ostavljati govorne poruke koje sadrže tajne podatke.

4. OSOBE OVLAŠTENE ZA ODREĐIVANJE VRSTE TAJNE I
NAZIVA TAJNOSTI SLUŽBENIH PODATAKA TE ZA UKLANJANJE SVOJSTVA TAJNOSTI

4.1.
Osobe ovlaŠtene za odreĐivanje vrste
tajne i naziva tajnosti podataka

Članak
53.

Vrstu
tajne i naziv tajnosti podataka određuje rukovoditelj ustrojstvene jedinice u
kojoj tajni podatak nastaje, koristi se ili čuva.

4.2.
Osobe ovlaŠtene za uklanjanje ili sniŽavanje
sigurnosnih oznaka s podataka

Članak
54.

Ministar
i državni tajnik ovlašteni su sa službenog podatka ukloniti ili sniziti oznaku
1. nazivne sigurnosne razine.

Pomoćnici ministra, načelnik Kabineta ministra, načelnici
uprava u sjedištu Ministarstva i načelnici policijskih uprava ovlašteni su
ukloniti ili sniziti oznaku 2., 3. i 4. nazivne sigurnosne razine sa podataka
iz svoga djelokruga rada.

Zahtjev za uklanjanje ili snižavanje oznake nazivne
sigurnosne razine mora biti postavljen u pisanom obliku i obrazložen.

Osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka donose odluku o
uklanjanju ili snižavanju oznake nazivne sigurnosne razine sa službenog podatka
ili o odbijanju zahtjeva.

Odluka iz stavka 4. ovoga članka dostavlja se
podnositelju zahtjeva u roku od 30 dana od podnošenja zahtjeva.

Članak 55.

Neće se ukloniti oznaka nazivne sigurnosne razine sa
službenog podatka ako bi to:

– bilo štetno
za djelovanje posebnih sigurnosno-tehnoloških sustava Ministarstva,

– bilo štetno za obavljanje službenih radnji ili
provedbu sud­skog postupka,

– izložilo opasnosti po život, zdravlje, tjelesnu
nepovredivost, slobodu ili imovinu zaposlenika Ministarstva ili drugih osoba.

Sigurnosna oznaka DRŽAVNA TAJNA nije podložna
zahtjevima za uklanjanje osim u slučajevima kada je sigurnosna oznaka
uporabljena za označavanje podataka koji nisu na temelju zakona, drugog propisa
ili ovoga Pravilnika određeni kao državna tajna.

5.
TEHNIČKO OPREMANJE PROSTORA ZA RAD S TAJNIM PODACIMA

Članak
56.

Kod
izgradnje i uređenja objekata Ministarstva, mora se voditi računa da prostori u
kojima će se koristiti, obrađivati, pohranjivati ili uništavati službeni podaci
označeni 1. nazivnom sigurnosnom razinom budu na 1. katu ili višim katovima građe­vinskog
objekta sa neprozirnim zavjesama na prozorima koje onemogućuju pogled u unutrašnjost
prostora te sa sigurnosnim zvučno izoliranim ulaznim vratima s mehanizmom za
samozatvaranje, bez ostakljenja iznad vrata.

Iznimno, ako građevinski objekt nema više katova ili
iskoristiv prostor na višim katovima, prostori u kojima će se koristiti, obrađivati,
pohranjivati ili uništavati službeni podaci označeni 1. nazivnom sigurnosnom
razinom mogu biti u prizemlju. Navedeni prostori moraju ispunjavati sve uvjete
navedene u stavku 1. ovog članka te imati postavljene sigurnosne metalne rešetke
na prozorima.

Ako su prostori iz stavka 1. ovog članka u potkrovlju
građevine, ne smiju imati krovne prozore.

Članak 57.

Prostori u koje se postavljaju telefonske centrale i
druga telekomunikacijska oprema za objedinjavanje sveukupnog
telekomunikacijsko-informatičkog prometa kao i prostori u kojima se postavljaju
središnji poslužitelji informatičkih sustava (serveri) moraju biti u prizemlju
bez prozora ili sa sigurnosnim metalnim rešetkama na prozorima i bez mogućnosti
otvaranja prozora te s potpuno zatamnjenim staklima koja onemogućavaju pogled u
unutrašnjost prostora.

Iznimno, ako građevinski objekt nema iskoristiv
prostor u prizemlju, može se koristiti i prostor na višim katovima ako
ispunjava sve uvjete navedene u stavku 1. ovog članka.

Ako su prostori iz stavka 1. ovoga članka u
potkrovlju građevine, ne smiju imati krovne prozore.

Članak 58.

Prostori iz članka 56. i 57. ovoga Pravilnika u svim
građevinskim objektima Ministarstva moraju biti opremljeni:

– jednim od pristupnih sigurnosno-zaštitnih
mehanizama na ulaznim vratima, s mogućnošću pohrane podataka o ulasku u prostor
(pristupna tipkovnica, biometrični sustav itd.) kako bi se pristup takvim
prostorijama mogao ograničiti i nadzirati,

– opremom za sigurnu pohranu i čuvanje predmeta i
dokumenata,

–
energetskim priključkom na središnje neprekidno i agre­gat­sko napajanje.

– sigurnosnim mehaničkim sustavom za zaključavanje s
ograničenim brojem ključeva bez mogućnosti umnožavanja ili tome odgovarajuća
udvojena automatizirana i manualna rješenja.

Ako se prostori iz članka 56. i 57. ovoga Pravilnika
nalaze u prizemlju građevine moraju biti opremljeni stalnim video nadzorom, s
mogućnošću pohrane snimljenog materijala, kako bi se onemogućio neprimjetni
pristup, promatranje i snimanje.

Članak 59.

Prostori u kojima će se koristiti, obrađivati,
pohranjivati ili uništavati službeni podaci označeni kao DRŽAVNA TAJNA u svim
građevinskim objektima Ministarstva moraju biti opremljeni sukladno odredbama članka
58. ovoga Pravilnika s obvezno dodanim sustavima za osiguranje i zaštitu od neželjenog
odavanja zračenjem izazvanog radom uređaja ili opreme u prostoriji ili pobudama
izvana (Faradayeve kabine, EM sigurnosno oklopljeni uređaji, detektori i
blokatori neželjenih zračenja itd.).

Ispitivanje stanja u akustičkom i EM spektru obvezno
se provodi u svim prostorima Ministarstva u kojima će se:

– obavljati poslovi prikupljanja, obrade, korištenja,
prijenosa, pohrane ili uništenja podataka označenih kao DRŽAVNA TAJNA,

– postavljati oprema označena kao DRŽAVNA TAJNA.

Ispitivanja je nužno provoditi tijekom uporabe
prostorija u određenim vremenskim razmacima.

6. ELABORAT O SIGURNOSTI I SIGURNOSNA PROSUDBA

Članak
60.

Za
telekomunikacijske i informatičke sustave Ministarstva koji se koriste za
prijenos, pristup, obradu, pohranu ili uništenje tajnih podataka, izrađuje se
Elaborat o sigurnosti.

Elaborat o sigurnosti izrađuje se u fazi planiranja
telekomunikacijskog ili informatičkog sustava te se dopunjava u svakoj fazi
razvoja projekta, a poglavito tijekom:

– planiranja sustava,

– razvoja ili nabave sustava,

– implementacije sustava,

– operativne uporabe ili eksploatacije sustava,

– naknadne nadogradnje sustava,

– povlačenja sustava iz uporabe.

Elaborat o sigurnosti izrađuje ustrojstvena jedinica
Ministarstva nadležna za tehnološke sustave.

Za telekomunikacijske i informatičke sustave koji se
na dan stupanja na snagu ovoga Pravilnika nalaze u operativnoj uporabi,
Elaborat o sigurnosti izradit će se naknadno.

Članak 61.

Prije operativne uporabe telekomunikacijskog i
informatičkog sustava Ministarstva izrađuje se Sigurnosna prosudba koja se ažurira
u skladu sa svim promjenama u sustavu, a obuhvaća:

–
procjenu o vrsti ugroza i razmjere očekivane štete po svakoj vrsti ugroze,

–
procjenu uspješnosti implementacije sigurnosno-zaštitnih mehanizama i mjera
tehničke sigurnosti,

– procjenu uspješnosti implementacije sigurnosno-zaštitnih
mehanizama i mjera za područje uredskog poslovanja,

– procjenu uspješnosti implementacije sigurnosno-zaštitnih
mehanizama i mjera za područje informatičkog poslovanja i

– procjenu uspješnosti implementacije sigurnosno-zaštitnih
mehanizama i mjera za područje telekomunikacijskog poslovanja.

Sigurnosnu prosudbu izrađuje Povjerenstvo za
sigurnost IT tehnologija, kojega imenuje ministar.

Članak 62.

Nije dozvoljena nabava, unošenje, držanje i korištenje
sustavnih tehničko-tehnoloških rješenja u Ministarstvu, bilo u sklopovnoj bilo
u programskoj izvedbi, samostalno ili integrirano uz neke druge uređaje,
programe ili podatkovne zapise, sa svojstvima analizatorskog, sintetizirajućeg,
registrirajućeg, blokirajućeg, ometajućeg, uništavajućeg, odavajućeg ili sličnog
štetnog i neželjenog učina na rad uređaja i opreme iz sustava za sigurnost i zaštitu
podataka i informatičko-telekomunikacijskih sustava te na signale, podatke i
promet podataka iz tih sustava.

Uporaba raspoloživih tehničkih rješenja (analizatora,
registratora, mjerne opreme, vještačenje ili ekspertiza mreža, utvrđivanje i
lociranje neregistriranih uređaja i programa, demonstracija novih tehnika i
tehnologija iz područja EW, ECM, prikrivenog djelovanja itd.) s naznačenim
svojstvima iz stavka 1. ovog članka mora se pravovremeno najaviti i onemogućiti
nastajanje štetnih posljedica u radu sigurnosno-zaštitnih i informatičko-telekomunikacijskih
sustava Ministarstva.

Članak 63.

Na temelju pisanog i obrazloženog prijedloga nadležne
ustrojstvene jedinice Ministarstva, ministar donosi odluku o ukidanju rada određenog
telekomunikacijskog i informatičkog sustava.

8.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
64.

Ustrojstvene
jedinice Ministarstva nadležne za telekomunikacijske i informatičke sustave
Ministarstva te kriptološku sigurnost i zaštitu podataka dužne su izvršiti sve
potrebne prilagodbe radi usklađivanja poslovanja Ministarstva s odredbama ovoga
Pravilnika u roku od 2 godine od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika.

Ustrojstvene
jedinice Ministarstva nadležne za materijalno i uredsko poslovanje dužne su u
roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika pripremiti sve
potrebne štambilje i izvršiti ostale prilagodbe za poslovanje Ministarstva
sukladno odredbama ovoga Pravilnika.

Članak 65.

Stupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaje važiti
Naredba o načinu korištenja usluge Interneta i Intraneta u Ministarstvu
unutarnjih poslova, broj: 511-01-52-2979/1-2002 od 21. siječnja 2002. godine.

Članak
66.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Broj:
511-01-52-33795-2004.

Zagreb,
26. kolovoza 2004.

Ministar
**Marijan Mlinarić, dr. med**., v. r.

Pravilnik, NN 125/2004-2263