## Zakon o radnim odnosima

### NN 19/1990 (3.5.1990.), Zakon o radnim odnosima

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 389. Ustava Socijalističke Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o radnim odnosima Proglašava se Zakon o radnim odnosima koji je

Sabor Socijalističke Republike Hrvatske donio na sjednicama Vijeća udruženog
rada 26. travnja i Društveno-političkog vijeća 26. travnja 1990. godine.

Klasa: 011/01/90-01/41

Urbroj: 71-90-1

Zagreb, 27. travnja 1990.

Predsjednik Predsjedništva SR Hrvatske

**Ivo Latin, v. r.**

---

## ZAKON

### o radnim odnosima

I. OPČE ODREDBE

Član 1.

Odredbe ovog zakona odnose se na radne odnose u poduzeču, u složenim
oblicima poduzeča, u organizaciji društvenih djelatnosti, banci i drugoj
financijskoj organizaciji, organizaciji za osiguranje, zadruzi i drugim
oblicima suradnje i zajedničkog poslovanja sa stranim osobama (u daljnjem
tekstu: organizacija).

Odredbe ovog zakona odnose se i na radne odnose kod radnih ljudi koji
samostalno obavljaju djelatnost osobnim radom odnosno osobnim radom i sredstvima
u vlasništvu građana odnosno kod građansko pravnih i fizičkih osoba, u
poljoprivrednom gospodarstvu, predstavništvu stranih firmi i diplomatskim
konzularnim predstavništvima (u daljnjem tekstu poslodavac).

Odredbe ovog zakona odnose se i na radnike u stručnim službama i radnim
zajednicama organa društveno-političkih zajednica, društvenih i političkih
organizacija, udruženja građana i drugih organizacija i zajednica, kao
i na osobe u službi u Jugoslavenskoj narodnoj armiji ako drugim zakonom
nije drugačije određeno.

Radni odnos radnika, za kojeg je zakonom utvrđeno da se u organizaciji
uređuje opčim aktom, kod poslodavca se uređuje kolektivnim ugovorom odnosno
ugovorom o zapošljavanju.

II. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Način zasnivanja radnog odnosa

Član 2.

Radnik zasniva radni odnos na dan stupanja na rad na temelju odluke
o izboru odnosno ugovoru o zapošljavanju.

Ugovorom o zapošljavanju utvrđuje se radno mjesto, dan stupanja na rad,
trajanje radnog odnosa, pokusni rad, osobni dohodak odnosno plača te naknade
osobnog dohotka odnosno plače radnika, radno vrijeme i odmori, otkazni
rok te druga prava, obaveze i odgovornosti radnika i organizacije odnosno
poslodavca.

Ako radnik ne počne raditi određenog dana, smatra se da nije zasnovao
radni odnos, ako opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom nije drugačije
određeno.

Član 3.

Radni odnos ne može se zasnovati izmedu bračnih drugova za obavljanje
poslova u domačinstvu.

Član 4.

Opčim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju može se utvrditi da radnik
koji u svom poslu koristi podatke koji predstavljaju poslovnu tajnu ili
posebna znanja u području tehničkih i proizvodnih dostignuča u organizaciji
odnosno kod poslodavca za vrijeme trajanja radnog odnosa ne može raditi
u dopunskom radu ili u ugovornom odnosu u drugoj organizaciji ili kod drugog
poslodavca, niti ove podatke i znanja koristiti u vlastitom poduzeču odnosno
radnji, niti kao svoje sporedno zanimanje, ako bi to za organizaciju odnosno
poslodavca predstavljalo nelojalnu konkurenciju.

Uvjeti za zasnivanje radnog odnosa

Član 5.

Ispunjavanje uvjeta za zasnivanje radnog odnosa dokazuje se radnom knjižicom
ili drugom javnom ispravom, a može se dokazivati i na drugi način.

Uvjet opče zdravstvene sposobnosti i uvjet posebne zdravstvene sposobnosti
za obavljanje poslova s posebnim uvjetima rada, dokazuje se uvjerenjem
nadležne organizacije zdravstva.

Uvjerenje o opčoj zdravstvenoj sposobnosti važi šest mjeseci.

Smatra se da opču zdravstvenu sposobnost ima radnik u slučaju kad od
prestanka radnog odnosa do zasnivanja radnog odnosa nije proteklo više
od šest mjeseci.

U slučaju iz stava 4. ovoga člana organizacija odnosno poslodavac mogu
zahtijevati da se radnik podvrgne liječničkom pregledu radi ustanovljenja
opče zdravstvene sposobnosti.

Troškove utvrđivanja opče i posebne zdravstvene sposobnosti snosi organizacija
odnosno poslodavac.

Republički organ uprave nadležan za zdravstvo uz suglasnost republičkog
organa uprave nadležnog za rad propisuje sadržaj i način vršenja pregleda
za utvrđivanje zdravstvene sposobnosti radnika, sadržaj uputnice za pregled,
kao i sadržaj i način izdavanja uvjerenja o rezultatima pregleda.

Član 6.

Natječaj za izbor radnika s posebnim ovlaštenjima i odgovornostima u
društvenom poduzeču i organizaciji društvenih djelatnosti obavezno se ponavlja
svake četiri godine, ako zakonom ili opčim aktom nije odreden krači rok.

Član 7.

Radno iskustvo kao poseban uvjet za zasnivanje rednog odnosa ne može
se odrediti u trajanju dužem od jedne godine a za osobito složena i odgovorna
radna mjesta najviše do pet godina.

Član 8.

Prije zasnivanja radnog odnosa može se obaviti provjeravanje stručnih
i drugih radnih sposobnosti na način utvrđen u opčem aktu odnosno kolektivnom
ugovoru.

Pokusni rad, čije se trajanje utvrđuje općim aktom odnosno kolektivnim
ugovorom, može se produžiti najduže onoliko vremena koliko je radnik bio
opravdano odsutan.

Radnik može otkazati radni odnos za vrijeme pokusnog rada bez otkaznog
roka s time da je dužan obavijestiti organizaciju odnosno poslodavca najmanje
tri dana prije raskida radnog odnosa.

Organizacija odnosno poslodavac dužan je postupak provjere stručnih
i radnih sposobnosti radnika na pokusnom radu urediti opčim aktom, odnosno
ugovorom o zapošljavanju.

Zasnivanje radnog odnosa na određeno vrijeme

Član 9.

Ako se prema objavljenim uvjetima ne prijavi ni jedan kandidat ili se
prijave kandidati koji ne ispunjavanju uvjete, radni odnos može se zasnovati
na određeno vrijeme do šest mjeseci s osobom koja ne ispunjava uvjete.

Radni odnos ne može se zasnovati u skladu sa stavom 1. ovoga člana s
osobom koja ne ispunjava uvjete koji su utvrđeni radi zaštite zdravlja
i života radnika.

Član 10.

Za obavljanje sezonskih poslova radni odnos se može zasnovati na određeno
vrijeme u trajanju do najviše osam mjeseci u jednoj kalendarskoj godini.

Član 11.

Radni odnos može se zasnovati na određeno vrijeme u slučaju privremenog
povečanja opsega rada.

Radni odnos iz stava 1. ovoga člana može trajati samo onoliko vremena
koliko traje privremeno povečanje opsega rada, ali ne duže od godine dana.

Član 12.

Radni odnos zasnovan na određeno vrijeme za rad na određenom projektu
traje do završetka projekta, ali ne duže od pet godina.

Član 13.

Radni odnos na određeno vrijeme može se zasnovati s radnikom na plovnom
objektu u svrhu kompletiranja - popune posade broda.

Radni odnos iz stava 1 ovoga člana može trajati onoliko vremena koliko
traje određeno putovanje ili određeno vrijeme prema odredbama ugovora o
zapošljavanju odnosno opčeg akta, ali ne duže od godine dana.

Član 14.

Radni odnos na određeno vrijeme može se zasnovati radi potrebe zamjene
odsutnog radnika, koji prestaje danom povratka na rad zamjenjivanog radnika.

Radnik iz stava 1. ovoga člana može nastaviti rad u radnom odnosu na
neodređeno vrijeme ako do isteka zamjene prestane radni odnos radniku kojeg
je zamjenjivao, ukoliko ispunjava uvjete i uspješno obavlja poslove radnog
mjesta za čije obavljanje je zasnovao radni odnos na određeno vrijeme.

Član 15.

Radni odnos može se zasnovati bez javnog objavljivanja:

- s učenikom odnosno studentom koji je putem natječaja i na temelju
zaključenog ugovora uspostavio s organizacijom odnosno poslodavcem međusobna
prava i obaveze, ako je u skladu s preuzetim obavezama završio određeni
stupanj obrazovanja i usmjerenja;

- s radnikom koji se preuzima zbog toga što je za njegovim radom prestala
potreba u drugoj organizaciji odnosno kod drugog poslodavca;

- na određeno vrijeme kada obavljanje određenih poslova ne trpi odlaganje,
do zasnivanja radnog odnosa s radnikom na temelju javnog oglašavanja, ali
ne duže od 60 dana;

- na određeno vrijeme kada potreba za obavljanjem poslova ne traje duže
od 60 dana;

- s radnikom koji je u istoj ili prethodnoj kalendarskoj godini obavljao
sezonske poslove u istoj organizaciji ili kod istog poslodavca;

- u drugim slučajevima utvrđenim zakonom.

Pripravnici

Član 16.

Organizacija odnosno poslodavac može zasnovati radni odnos s osobom
koja je završila stručno obrazovanje radi njenog osposobljavanja za samostalni
rad u zanimanju za koje se školovala (radni odnos pripravnika).

Organizacija odnosno poslodavac je dužna uvjete za zasnivanje radnog
odnosa s pripravnikom utvrditi opčim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju.

Radi osposobljavanja za samostalan rad, pripravnik može biti upučen
na praksu i u drugu organizaciju odnosno kod drugog poslodavca.

Pripravnički staž traje najduže godinu dana, ako zakonom nije drugačije
određeno.

Nakon proteka pripravničkog staža, pripravnik polaže stručni ispit ako
je to propisano posebnim zakonom. Provjeravanje znanja pripravnika, koji
po zakonu ne polažu stručni ispit vrši se u slučajevima i na način propisan
opčim aktorm odnosno kolektivnim ugovorom.

Član 17.

Izuzetno osoba koja je završila stručno obrazovanje može se bez zasnivanja
radnog odnosa, radom kod organizacije odnosno poslodavca osposobljavati
za samostalni rad u zanimanju za koje se školovala (volonterski rad) na
radnim mjestima za koja je zakonom utvrđena obaveza polaganja stručnog
ispita.

Ukoliko zakonom nije utvrđena obaveza polaganja stručnog ispita, organizacija
odnosno poslodavac može primiti radi osposobljavanja za samostalni rad
bez zasnivanja radnog odnosa osobe koje su završile najmanje VI stupanj
stručnog obrazovanja.

Osobama iz stava 1. i 2. ovoga člana organizacija odnosno poslodavac
dužni su osigurati prava za slučaj povrede na radu i profesionalnog oboljenja.

Vrijeme provedeno na volonterskom radu priznaje se u pripravnički staž
i radno iskustvo koje je utvrđeno kao uvjet za zasnivanje radnog odnosa.

III. PRAVA, OBAVEZE I ODGOVORNOSTI IZ RADNOG ODNOSA

Raspoređivanje radnika

Član 18.

Radnik može biti privremeno raspoređen, bez svog pristanka na radno
mjesto koje ne odgovara njegovom stupnju stručne spreme u slučajevima privremenog
povečanja odnosno smanjenja opsega posla, zastoja u obavljanju određenih
poslova, iznenadnog kvarenja sirovina, kvara na sredstvima za rad, zamjene
odsutnog radnika, obavljanja poslova za vrijeme remonta ili za vrijeme
prekida u opskrbi energijom i u slučaju drugih izvanrednih okolnosti iz
kojih proizlazi potreba takvog rasporeda, ali ne duže od tri mjeseca.

Radnik iz stava 1. ovog člana ostvaruje pravo na osobni dohodak radnog
mjesta s kojeg je raspoređen, ako je to za njega povoljnije.

Član 19.

Radnika se može bez njegovog pristanka rasporediti iz jednog u drugo
mjesto rada ako je udaljenost manja od pedeset kilometara i ako je osiguran
prijevoz na rad i s rada sredstvima javnog saobračaja ili sredstvima organizacije
odnosno poslodavca.

Ako je udaljenost do mjesta rada veča od pedeset kilometara, radnika
se može raspoređivati u drugo mjesto rada samo u slučaju ako je osiguran
odgovarajuči smještaj za radnika i njegovu porodicu.

Ako je djelatnost poslodavca odnosno organizacije takve prirode da se
poslovi i radni zadaci obavljaju izvan sledišta organizacije odnosno poslodavca
(građevinarstvo, montažerski radovi, saobračaj i veze, istraživanje nafte
i plina, geoistraživanja), radnika se može rasporediti u drugo mjesto rada
bez ograničenja iz stava 1. i 2. ovog člana.

Prava radnika za čijim je radom prestala potreba

Član 20.

Kada zbog tehnoloških, organizacijskih i drugih unapređenja kojima se
pridonosi povečanju proizvodnosti i uvečava uspjeh organizacije odnosno
poslodavca prestane potreba za radom radnika, nadležni organ upravljanja
organizacije odnosno poslodavac dužan je sačiniti program osiguranja prava
radnicima za čijim je radom prestala potreba, o čemu se obavezno obavještava
sindikat.

Program osiguranja prava iz stava 1. ovoga člana obavezno sadrži: popis
radnika za čijim je radom prestala potreba, pravo koje se radniku osigurava,
potrebna sredstva za osiguranje prava i izvore sredstava za ove namjene.

Organizacija odnosno poslodavac dužna je pravovremeno obavijestiti radnika
da je za njegovim radom prestala potreba, a najmanje tri mjeseca prije
realizacije programa iz stava 1. ovoga člana.

Kada prestane potreba za radom određenog broja radnika, a dio radnika
iste stručne spreme određene vrste zanimanja, znanja i sposobnosti može
se zadržati na radu, organizacija odnosno poslodavac dužna je dati prednost
u zaposlenju:

- radnici za vrijeme trudnoče i s djetetom do dvije godine;

- samohranom roditelju odnosno usvojitelju s djetetom do sedam godina;

- roditelju teže hendikepiranog djeteta;

- sindikalnom povjereniku;

- predstavniku radnika u organima upravljanja.

Prestanak potrebe za radom radnika iz stava 4. ovoga člana može se izuzetno
utvrditi na osnovi detaljnog i preciznog obrazloženja razloga koji opravdavaju
donošenje takve odluke, po prethodno pribavljenoj suglasnosti sindikata.

Organizacija odnosno poslodavac može utvrditi dodatne kriterije za odabir
radnika za čijim je radom prestala potreba zbog tehnoloških, organizacijskih
i drugih unapređenja kad se iskazuje višak radnika na radnim mjestima iste
stručne spreme određene vrste zanimanja, znanja i sposobnosti.

Član 21.

U postupku utvrđivanja potrebe prestanka rada radnika zbog tehnoloških,
organizacijskih ili ekonomskih razloga ili mjera društveno-političke zajednice
organizacija, odnosno poslodavac dužni su obavijestiti Zavod za zapošljavanje
i nadležni organ društveno-političke zajednice.

Organizacija odnosno poslodavac dužna je neposredno ili s organizacijom
nadležnom za poslove zapošljavanja tražiti mogučnost zapošljavanja radnika
za čijim je radom prestala potreba zbog tehnoloških, organizacijskih i
drugih unapređenja u radnom odnosu na neodređeno vrijeme u drugoj organizaciji,
odnosno kod drugog poslodavca, na radnom mjestu koje odgovara radnikovom
stupnju stručne spreme određene vrste zanimanja.

Član 22.

Organizacija odnosno poslodavac može osigurati pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju radnika za čijim je radom prestala potreba zbog tehnoloških,
organizacijskih i drugih unapređenja bez prethodne suglasnosti radnika
pod uvjetom da radnik nema više od 50 (muškarac) odnosno 45 (žena) godina
života.

U slučaju iz stava 1. ovoga člana organizacija odnosno poslodavac može
radnika koji je navršio 50 (muškarac) odnosno 45 (žena) godina života uputiti
na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju samo uz njegov pismeni pristanak.

Radnik koji je prekvalificiran ili dokvalificiran raspoređuje se na
odgovarajuče radno mjesto ili zasniva radni odnos u drugoj organizaciji
odnosno kod drugog poslodavca bez javnog oglašavanja.

Za vrijeme prekvalifikacije ili dokvalifikacije radnik ostvaruje pravo
na naknadu osobnog dohotka u visini osobnog dohotka kojeg bi ostvario s
osnova tekučeg rada.

Član 23.

Radniku za čijim je radom prestala potreba zbog tehnoloških, organizacijskih
i drugih unapređenja organizacija odnosno poslodavac može dokupiti staž
ako mu nedostaje do pet godina mirovinskog staža za ostvarivanje prava
na starosnu mirovinu.

Organizacija odnosno poslodavac može radniku za čijim je radom prestala
potreba zbog tehnoloških, organizacijskih i drugih unapređenja, dokupiti
najviše pet godina mirovinskog staža radi ostvarivanja prava na prijevreme
nu starosnu mirovinu, pod uvjetom da radnik na to dade pismenu suglasnost.

Nadležna zajednica mirovinskog i invalidskog osiguranja opčim aktom
utvrđuje uvjete, način i visinu doprinosa za dokup staža osiguranja. Visina
doprinosa za dokup staža osiguranja utvrđuje se tako da se sredstvima ostvarenim
tim doprinosom osigurava izvršavanje obaveza za jednice mirovinskog i invalidskog
osiguranja nastalih priznavanjem toga staža.

U mirovinski staž računa se samo ono vrijeme dokupljenog staža za koje
je doprinos uplačen u cijelosti.

Član 24.

Radnik za čijim je radom prestala potreba zbog tehnoloških, organizacijskih
i drugih unapređenja ima pravo na otpremninu u visini od najmanje 24 prosječna
osobna dohotka radnika u organizaciji odnosno kod poslodavca ostvarenog
u tromjesečju u kojem ostvaruje pravo na otpremninu, pod uvjetom da sredstva
upotrijebi za:

1. obavljanje djelatnosti osobnim radom odnosno osobnim radom sredstvima
u vlasništvu građana odnosno obavljanje djelatnosti u poljoprivrednom domačinstvu
ili za osnivanje poduzeča u privatnom ili mješovitom vlasništvu ili kučne
radinosti;

2. ulaganje sredstava u ugovorno ili drugo poduzeče, zadrugu odnosno
organizaciju na koji način rješava pitanje svog zaposlenja.

Pravo iz stava 1. ovog člana ne može ostvarivati radnik koji je ispunio
uvjete za starosnu mirovinu, izuzimajuči prijevremenu mirovinu.

Član 25.

Radnik za čijim je radom prestala potreba zbog tehnoloških, organizacijskih
i drugih unapređenja, a kojem organizacija odnosno poslodavac nije mogla
osigurati ni jedno od prava u skladu sa zakonom, ima pravo najduže dvije
godine na novčanu naknadu u visini utvrđenoj opčim aktom odnosno kolektivnim
ugovorom, a koja ne može biti manja od zajamčenog osobnog dohotka, pravo
na mirovinsko osiguranje te pravo na zdravstveno osiguranje.

Organizacija odnosno poslodavac ima pravo da radnika iz stava 1. ovog
člana pozove na rad kad se ukaže potreba obavljanja poslova radnog mjesta
koje odgovara njegovom stupnju stručne spreme određene vrste zanimanja.
Nakon prekida ovog rada, pravo radnika na novčanu naknadu produžava se
za onoliko vremena koliko je radio.

Radnik kojemu radni odnos prestane nakon isteka vremena za koje je u
smislu stava 1. ovog člana ostvarivao pravo na novčanu naknadu, ima naredne
dvije godine prednost pri zapošljavanju u organizaciji odnosno kod poslodavca
gdje mu je prestao radni odnos, ukoliko organizacija odnosno poslodavac
u tom periodu iskaže potrebu za radnikom iste stručne spreme određene vrste
zanimanja, znanja i sposobnosti.

Radniku koji se, na poziv organizacije odnosno poslodavca ne odazove
na rad prema stavu 2. ovog člana, prestaje radni odnos.

Član 26.

Prava iz člana 21. do člana 25. pod jednakim uvjetima mogu se osigurati
radnicima kada je pokrenut postupak za sanaciju ili je otvoren postupak
za prestanak organizacije u skladu s kriterijima utvrđenim kolektivnim
ugovorom odnosno opčim aktom.

Radi realizacije prava iz stava 1. organizacija može koristiti sredstva
koja se za te namjene formiraju u društveno-političkoj zajednici.

Rad duži od punog radnog vremena

Član 27.

Radnik je dužan raditi duže od punog radnog vremena u slučaju

- potresa, poplave, odrona zemljišta, suše, erupcije, prirodnih plinova
i tekučina, provale oblaka, snježne lavine i drugih elementarnih nepogoda,

- požara, eksplozije i ionizirajučeg zračenja,

- zaraze i epidemije koje dovode u opasnost živote ili zdravlje ljudi
ili u večem opsegu ugrožavaju stočni ili biljni fond i druga materijalna
dobra,

- zagađivanja vode, namirnica i drugih predmeta za ljudsku i stočnu
ishranu u večem opsegu,

- saobračajnog ili drugog udesa kojima su ugroženi životi ili zdravlje
ljudi ili materijalna dobra večeg opsega, potrebe utovara ili istovara
robe i stvari,

- potrebe da se bez odlaganja izvrše određeni poslovi odnosno radni
zadaci koji se po propisima ili po naredbi organa društveno-političke zajednice
moraju izvršiti u određenom roku,

- da se završi proces rada čije se trajanje nije moglo predvidjeti,
a čije bi obustavljanje ili prekidanje nanijelo značajnu materijalnu štetu
(izvođenje naučnog eksperimenta, analize ili istraživanje u laboratoriju
ili na terenu),

- da se završe određeni neodložni montažerski i remontni radovi, tehnološki
proces i druge složene radnje u građevinarstvu, komunalnim djelatnostima,
saobračaju i vezama, rudarstvu i industriji ili da se završe neodložni
poslovi i mjere na energetskim postrojenjima,

- da se saobračajno sredstvo dovede do mjesta odredišta ili poduzmu
neodložne mjere za sigurnost saobračaja, putnika i robe,

- da se zamijeni iznenadno odsutni radnik u procesu rada u neprekidnom
trajanju (u saobračaju i vezama, radu na visokim pečima, generatorima,
vodenim crpkama, kotlovskim i sličnim postrojenjima, rad nastavnika, odgajatelja
i zdravstvenih radnika, rad stražara, vatrogasaca i drugi slični poslovi
o kojima ovisi sigurnost ljudi i imovine),

- da se spriječi kvarenje sirovina i materijala ili otkloni kvar na
sredstvima za rad ili izvrše drugi neodložni poslovi kad bi njihovo neizvršavanje
nanijelo štetu organizaciji, poslodavcu ili društvenoj zajednici (prerada,
uskladištenje ili otprema robe podložne kvaru, sprečavanje ili otklanjanje
štetnog djelovanja iznenadnih atmosferskih promjena, otklanjanje kvarova
na strojevima i uređajima),

- da se izvrše poslovi za potrebe oružanih snaga, opčenarodne obrane
i društvene samozaštite,

- kad je potrebno bez odlaganja započeti ili završiti bitnu medicinsku
ili veterinarsku intervenciju ili drugu neodložnu zdravstvenu radnju i
mjeru, koja se po propisima ili po naredbi organa društveno-političke zajednice
mora izvršiti.

Uvođenje rada dužeg od punog radnog vremena nije dopušteno ako se posao
može obaviti odgovarajučom organizacijom, podjelom rada, rasporedom radnog
vremena ili zaposlenjem novih radnika.

Član 28.

Izuzetno republički organ uprave nadležan za rad na prijedlog republičkog
organa uprave nadležnog prema djelatnosti organizacije odnosno poslodavca
može odobriti uvođenje rada dužeg od punog radnog vremena radi obavIjanja
poslova čije je hitno izvršenje od posebnag društvenog interesa.

Član 29.

Rad duži od punog radnog vremena uveden u skladu sa članom 27. i 28.
ovog zakona ne podliježe obavezi preraspodjele s tim da ne može trajati
duže od 10 sati tjedno i

obavezno se uzima u obzir pri određivanju radnikovih prava (povečani
udio u sredstvima za osabne dohotke odnosno plaču, godišnji odmor i dr.)
u skladu s opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Dežurstva u pojedinim djelatnostima uređuju se posebnim zakonima odnosno
kolektivnim ugovorima.

Preraspodjela radnog vremena

Član 30.

Kod preraspodjele radnog vremena rad duži od 42 sata u tjednu ne smatra
se posebnim uvjetom rada.

Član 31.

Radniku na kojeg se odnosi preraspodjela radnog vremena isplačuje se
akontacija osobnog dohotka odnosno plača i u razdoblju u kojem neče raditi
u skladu s opčim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju. To razdoblje ne
može biti duže od 60 dana a u pomorskom i riječnom saobračaju najviše 90
radnih dana u toku kalendarske godine.

Ako radniku koji obavlja rad u preraspodjeli radnog vremena prestane
radni odnos prije isteka razdoblja u kojem se vrši preraspodjela radnog
vremena, na njegov zahtjev sati rada mogu se preračunati na puno radno
vrijeme i priznati u staž osiguranja ili mu se računaju kao rad duži od
punog radnog vremena.

Član 32.

Radniku koji provede na sezonskim poslovima neprekidno najmanje dva
mjeseca u godini i pri tome ostvari veči broj sati od punog radnog vremena,
mogu se na njegov zahtjev ovi sati rada preračunati na radne dane s punim
radnim vremenom.

Preračunavanjem sati rada iz stava 1. ovog člana radnik može ostvariti
staž od najviše dvanaest mjeseci u jednoj kalendarskoj godini.

U slučaju preračunavanja sati rada iz stava 1. ovog člana radnik nema
pravo na uvečani osobni dohodak odnosno plaču po osnovi rada dužeg od punog
radnog vremena.

Skračeno radno vrijeme

Član 33.

Kolektivnim ugovorom zaključenim za pojedine djelatnosti, osim za organizacije
od posebnog društvenog interesa, može se utvrditi krače radno vrijeme od
42 sata u tjednu, ali ne krače od 36 sati.

Ukoliko kolektivnim ugovorom nije utvrđeno krače radno vrijeme, organizacija
odnosno poslodavac može uvesti radno vrijeme krače od 42 sata u tjednu
ali ne krače od 36 sati, kada se rad odvija u tri ili četiri smjene po
prethodno pribavljenoj suglasnosti republičkog organa uprave, prema djelatnosti
organizacije odnosno poslodavca.

Organizacije od posebnog društvenog interesa mogu uvesti krače radno
vrijeme od 42 sata u tjednu, ali ne krače od 36 sati ukoliko se time osigurava
efikasnije korištenje sredstava rada i radnog vremena po prethodno pribavljenoj
suglasnosti republičkog organa uprave prema djelatnosti organizacije.

Član 34.

Radniku koji radi na osobito teškim, napornim i za zdravlje štetnim
poslovima radno vrijeme skračuje se razmjerno štetnom utjecaju na njegovo
zdravlje odnosno radnu sposobnost.

Postupak utvrđivanja osobito teških, napornih i za zdravlje štetnih
poslova pokreče se na zahtjev organizacije odnosno poslodavca ili sindikata.

Odobrenje za rad sa skračenim radnim vremenom na određenim radnim mjestima
daje republički organ uprave nadležan za rad, po prethodno pribavljenom
mišljenju organizcije za medicinska istraživanja i medicinu rada i republičkog
inspektorata za rad.

Republički organ uprave nadležan za rad pravilnikom če propisati metodologiju
po kojoj se utvrđuju osobito teški, naporni i po zdravlje štetni poslovi
na kojima radnici rade krače radno vrijerne od punog radnog vremena.

Radnik koji obavlja osobito teške, naporne i za zdravlje štetne poslove
ne može raditi duže od punog radnog vremena niti u dopunskom radu.

Član 35.

Radno vrijeme skračeno u skladu s članom 33. i 34 izjednačava se s punim
radnim vremenom.

Nepuno radno vrijeme

Član 36.

Opčim aktom odredit če se radna mjesta na kojima je radno vrijeme krače
od punog radnog vremena za rad na poslovima manjeg opsega kad se objektivno
ne zahtijeva puno radno vrijeme.

Radni odnos s nepunim radnim vremenom može se zasnovati i na radnim
mjestima na kojima rade radnici s pravom na krače radno vrijeme.

Ukoliko priroda posla i organizacija rada to omogučava, nadležni organ
organizacije odnosno poslodavac može odobriti radniku koji radi s punim
radnim vremenom na njegov zahtjev da radi krače od punog radnog vremena.

Radnik kojemu je u skladu sa stavom 3. ovoga člana odobreno da radi
krače od punog radnog vremena, ima prava i obveze radnika koji radi puno
radno vrijeme i ostvaruje ih u opsegu koji ovisi o dužini radnog vremena,
doprinosu u radu i rezultatima rada, u skladu s opčim aktom odnosno kolektivnim
ugovorom.

Dopunski rad

Član 37.

Radnik u radnom odnosu, koji radi u jednoj organizaciji ili više organizacija
odnosno kod jednog poslodavca ili više poslodavaca s punim radnim vremenom,
može raditi najviše do jedne trečine punoga radnog vremena u drugoj organizaciji
odnosno kod poslodavca pod slijedečim uvjetima:

- da se na oglas odnosno natječaj, koji se ponavlja svakih šest mjeseci,
nije prijavio nezaposleni radnik ili zaposleni radnik s nepunim radnim
vremenom,

- da se dopunski rad ne obavlja za vrijeme utvrđenog dnevnog radnog
vremena radnika koji radi s punim radnim vremenom,

- da je o dopunskom radu radnik obavijestio organizaciju odnosno poslodavca
gdje je radnik u radnom odnosu s punim radnim vremenom.

Poslovi poslovodnog organa ne mogu se obavljati u dopunskom radu.

Ako organizacija odnosno poslodavac ne ponovi oglas odnosno natječaj
u roku iz stava 1. alineja 1. ovoga člana, istekom toga roka prestaje dopunski
rad radnika.

Nočni rad

Član 38.

Rad u vremenu između 22 sata i šest sati idučeg dana a u poljoprivredi
između 22 sata i pet sati idučeg dana smatra se nočnim radom.

Opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom može se utvrditi da se nočnim
radom smatra i rad lzvan vremena utvrđenog u stavu 1. ovog člana.

Ako je rad organiziran u smjenama mora se osigurati periodična izmjena
smjena, tako da pojedini radnik radi noču uzastopno najviše jedan tjedan.

Odmori i dopusti

Član 39.

Radnik ima u svakoj kalendarskoj godini pravo na godišnji odmor u trajanju
od 18 do najviše 30 radnih dana.

Izuzetno godišnji odmor radnika koji rade pod posebnim uvjetima rada.
može trajati i preko 30 ali ne više od 45 radnih dana.

Kao rad pod posebnim uvjetima smatra se rad na poslovima i radnim zadacima
na kojima je zbog njihove težine i štetnosti po zdravlje radnika priznato
pravo na staž osiguranja s povečanim trajanjem ili pravo na rad sa skračenim
radnim vremenom, rad u zemljama s teškim klimatskim uvjetima života i rada
kao i rad na radnim mjestima na kojima se rad obavlja uz izuzetna psihofizička
naprezanja u skladu s opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Član 40.

Godišnji odmor odnosno prvi dio godišnjeg odmora koji je prekinut ili
nije korišten zbog bolesti ili porodiljskog dopusta u kalendarskoj godini
radnik ima pravo iskoristiti do 30. lipnja naredne godine, pod uvjetom
da je radio najmanje šest mjeseci u godini koja prethodi godini u kojoj
se vratio na rad.

Član 41.

Raspored korištenja godišnjeg odmora utvrđuje nadležni organ organizacije
odnosno poslodavac u skladu s opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Radnik mora najmanje trideset dana prije korištenja biti obaviješten
o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora na način propisan opčim aktom odnosno
kolektivnim ugovorom.

Na zahtjev radnika koji ima pravo na godišnji odmor duži od trideset
dana mora se omogučiti korištenje godišnjeg odmora u dva dijela.

Izuzetno, može se opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom odrediti
da član posade broda ili radnik na radu u inozemstvu može godišnji odmor
prenijeti u narednu kalendarsku godinu.

Jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti po želji, uz obavezu
da o tome obavijesti organizaciju odnosno poslodavca u roku određenom opčim
aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Ukoliko je rad organiziran u manje od šest radnih dana u tjednu, u pogledu
određivanja trajanja godišnjeg odmora smatra se da je radno vrijeme raspoređeno
na šest radnih dana.

Član 42.

U slučaju prestanka radnog odnosa, radnik ima pravo koristiti godišnji
odmor na koji je stekao pravo ako organizacija odnosno poslodavac kod kojeg
prelazi na rad ne preuzme obavezu da mu omoguči korištenje odmora osim
ako mu radni odnos prestaje:

- povodom izjave da ne želi raditi i da prekida radni odnos, te prestane
raditi prije isteka vremena u kojem ima pravo i obavezu raditi,

- po njegovu zahtjevu na temelju sporazuma određenog dana zbog čega
nije iskoristio godišnji odmor,

- zbog teže povrede radnih obaveza,

- po sili zakona zbog izrečene zabrane obavljanja određenih poslova
odnosno radnih zadataka, zbog stupanja na izdržavanje kazne zatvora ili
zbog izrečene mjere sigurnosti, odgojne ili zaštitne mjere.

Ne smatra se prekidom rada za stjecanje prava na godišnji odmor ako
se radnik zaposli u roku od osam dana od prestanka prethodnog radnog odnosa.

Vrijeme provedeno na odsluženju odnosno dosluženju vojnog roka ne smatra
se prekidom rada za stjecanje prava na godišnji odmor.

Član 43.

Radnik ima pravo na dopust do sedam radnih dana uz naknadu osobnog dohotka
odnosno plače za osobne potrebe u vezi sa stupanjem radnika u brak, u slučaju
porodaja člana uže porodice, teže bolesti ili smrti člana uže porodice

i u drugim slučajevima utvrđenim opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom može se utvrditi pravo radnika
na više od sedam radnih dana dopusta uz naknadu osobnog dohotka ako se
za istog radnika u toku iste godine izuzetno ponovi slučaj potrebe dopusta
iz stava 1. ovog člana kao i za potrebe u vezi sa stručnim osposobljavanjem,
usavršavanjem ili polaganjem stručnih ispita.

Radnik ima pravo na dopust uz naknadu osobnog dohotka odnosno plače
kada je na temelju odluke organizacije odnosno poslodavca upučen na obrazovanje,
osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizaciju.

U pogledu stjecanja prava iz radnog odnosa vrijeme plačenog dopusta
smatra se vremenom provedenim na radu.

Član 44.

Opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom može se utvrditi pravo radnika
na dopuste bez naknade osobnog dohotka u trajanju do trideset dana u jednoj
kalendarskoj godini.

Radniku se može odobriti dopust bez naknade osobnog dohotka u trajanju
preko trideset dana u jednoj kalendarskoj godini zbog potrebe obrazovanja,
osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije kao i u drugim slučajevima
utvrđenim opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Za vrijeme neplačenog dopusta dužeg od 30 dana, radnikova prava i obaveze
iz radnog odnosa miruju ako zakonom nije drugačije određeno.

Član 45.

Vrijeme korištenja slobodnih dana po osnovi dobrovoljnog davalaštva
krvi utvrđuje poslovodni organ ili radnik s posebnim ovlaštenjima i odgovornostima
odnosno poslodavac.

Član 46.

Za dane praznika Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, praznika
Socijalističke Republike Hrvatske, kao i za druge dane za koje je zakonom
određeno da se ne radi radnik ima pravo na naknadu osobnog dohotka.

Ako zbog prirode posla ili izuzetne potrebe radnik radi na dane praznika
ili na druge dane za koje je zakonom određeno da se ne radi pored naknade
iz stava 1. ovoga člana radnik ima pravo i na osobni dohodak odnosno plaču
uvečanu u skladu s opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Rad na dane praznika ili na druge dane za koje je zakonom određeno da
se ne radi u okviru punog dnevnog radnog vremena ne smatra se radom dužim
od punog radnog vremena.

Zaštita materinstva

Član 47.

Za vrijeme trudnoče, porođaja i njege djeteta radnica obavezno koristi
porodiljski dopust od 180 dana neprekidno (obavezni porodiljski dopust).

Ako je dijete prerano rođeno produžuje se dopust zai toliko vremena
za koliko je dijete prerano rođeno.

Član 48.

Nakon isteka obaveznog porudiljskog dopusta jedan od roditelja djetata
ima pravo da radi polovinu punog radnog vremena do navršene jedne godine
života djeteta ili da koristi dodatni porodiljski dopust do jedne godine
života djeteta.

Dodatni porodiljski dopust ima pravu umjesto majke koristiti otac djeteta
ako njeguje dijete i ako su se roditelji tako sporazumjeli, pod uvjetom
da majka za to vrijeme radi s punim radnim vremenom.

Otac djeteta može koristiti pravo na dodatni porodiljski dopust u slučaju
smrti majke, ako ona napusti dijete ili ako je iz opravdanih razloga spriječena
koristiti se tim pravom neovisno o tome da li je majka u radnom odnosu
ili je zaposlena s radnim vremenom kračim od punog radnog vremena ili samostalno
obavlja djelatnosti usobnim radom odnosno osobnim radom i sredstvima u
vlasništvu građana.

Nakon isteka dodatnog porodiljskog dopusta majka ima pravo da ne radi
dok dijete ne navrši tri godine života, za koje vrijeme joj prava i obveze
koje se stječu na radu i po osnovi rada miruju.

Član 49.

Za vrijeme korištenja porodiljskog dopusta do navršene jedne godine
života djeteta roditelj ima pravo na naknadu osobnog dohotka prema propisima
o zdravstvenom osiguranju.

Za vrijeme rada sa skračenim radnim vremenom do godine dana života djeteta
odnosno dok dijete ne navrši tri godine života, roditelj djeteta ima za
polovinu radnog vremena pravo na osobni dohodak odnosno plaču u skladu
s opčim aktom, kolektivnim ugovorum odnosno ugovorom o zapošljavanju, te
pravo na naknadu osobnog dohotka odnosno plače za preostalo radno vrijeme
po propisima o zdravstvenom osiguranju.

Republički organ uprave nadležan za zdravstvo če propisati potanje kriterije
za stjecanje prava na rad sa skračenim radnim vremenom zbog njege djeteta
do tri godine života kojemu je potrebna pojačana njega.

Član 50.

Jedan od roditelja teže hendikepiranog djeteta ima pravo raditi polovicu
punog radnog vremena sve dok ta potreba postoji.

Roditelj koji radi sa skračenim radnim vremenom u skladu sa stavom 1.
ovoga člana ima pravo na naknadu osobnog dohotka u visini razlike između
osobnog dohotka odnosno plače koju ostvaruje radeči skračeno radno vrijeme
i osobnog dohotka odnosno plače koju bi ostvario radnik u punom radnom
vremenu. Naknada osobnog dohotka osigurava se iz sredstava socijalne zaštite.

Republički organ uprave nadležan za poslove socijalne zaštite propisat
če kriterije, način i postupak za stjecanje prava na rad sa skračenim radnim
vremenom zbog njege teže hendikepiranog djeteta te način i obračun isplate
naknade osobnog dohotka.

Roditelju koji radi skračeno radno vrijeme u skladu sa stavom 1. ovoga
člana ne može se odrediti da radi noču, prekovremeno niti duže od punog
radnog vremena.

Roditelj teže hendikepiranog djeteta dok radi skračeno radno vrijeme
može biti raspoređen iz jednog mjesta u drugo mjesto prema članu 19. ovoga
zakona samo uz vlastiti pristanak.

Po prestanku potrebe rada sa skračenim radnim vremenom roditelj nastavlja
raditi puno radno vrijeme na radnom mjestu kojem je ranije radio, a u slučaju
da je to radno mjesto ukinuto rasporedit če se na radno mjesto koje odgovara
njegovoj stručnoj spremi određene vrste zanimanja.

Član 51.

Pravo iz člana 47. do 50. pod jednakim uvjetima koriste i usvojitelji
djeteta (usvojiteljski dopust) a pravo iz člana 47. do 49. pod jednakim
uvjetima koriste i osobe koje njeguju djete.

Jedan od usvojitelja djeteta mlađeg od sedam godina života ima pravo
na usvojiteljski dopust od 270 dana neprekidno od dana usvojenja djeteta
pod uvjetom da bračni drug usvojitelja nije roditelj djeteta.

Za vrijeme korištenja prava iz stava 2. ovoga člana usvojitelj ostvaruje
naknadu osobnog dohotka po propisima zdravstvenog osiguranja.

Član 52.

Porodiljski dopust, dodatni porodiljski dopust, skračeno radno vrijeme
roditelja odnosno usvojitelja djeteta, te dopust radi usvojenja smatra
se punim radnim vremenom i priznaje u staž osiguranja.

Član 53.

Po isteku porodiljskog i dodatnog porodiljskog dopusta te dopusta radi
usvojenja osoba koja je koristila ova prava raspoređuje se na radno mjesto
na kojem je radila prije korištenja prava, a u slučaju ukidanja takvog
radnog mjesta rasporedit če se na drugo radno mjesto koje odgovara njenoj
stručnoj spremi određene vrste zanimanja.

Član 54.

Radnica za vrijeme trudnoče i dojenja koja radi na radnom mjestu na
koje se u toku trudnoče odnosno dojenja ne smije raspoređivati u smislu
odredaba zakona kojim je regulirana zaštita na radu, privremeno se raspoređuje
na drugo odgovarajuče radno mjesto i za to vrijeme zadržava pravo na osobni
dohodak odnosno plaču radnog mjesta na kojem je radila prije privremenog
rasporeda, ako je to za radnicu povoljnije.

Član 55.

Radnica koja radi u industriji i građevinarstvu može raditi noču uz
prethodnu suglasnost republičkog organa uprave nadležnog za rad, koji prethodno
pribavlja mišljenje republičkog odbora odgovarajučeg sindikata i Privredne
komore Hrvatske.

Zaštita omladine

Član 56.

Radniku mlađem od 18 godina ne može se odrediti da radi na naročito
težim fizičkim poslovima, na poslovima pod zemljom ili pod vodom i na drugim
poslovima koji su u

smislu propisa o zaštiti na radu utvrđeni kao poslovi koji povečanom
opasnošču štetno utječu na zdravlje radnika njegov psihifizički razvoj.

Član 57.

Radniku mlađem od 18 godina može se kao puno radno vrijeme opčim aktom
odnosno kolektivnim ugovororr utvrditi pravo na krače radno vrijeme ali
ne krače od 36 sati tjedno.

Godišnji odmor radnika mlađih od 18 godina ne možE biti krači od 25
radnih dana.

Član 58.

Radnicima mlađim od 18 godina koji rade na području industrije građevinarstva
ili prometa može se odrediti da rade noču po postupku utvrđenom za odobravanje
nočnog rada radnice.

Zaštita invalidnih osoba i radnika s umanjenom zdravstvenom i radnom
sposobnošču

Član 59.

Radnik kod kojeg nastupi smanjenje zdravstvene sposobnosti ima pravo
raditi na svojem ili drugom odgovarajučem radnom mjestu ako prema preostaloj
radnoj sposobnosti može poslove tog radnog mjesta obavljati bez profesionalne
rehabilitacije.

Radnik kome je smanjena zdravstvena ili radna sposobnost, smatra se
sposobnim za obavljanje poslova radnog mjesta za koje je rehabilitacijom
osposobljen.

Radniku iz stava 1. i 2. ovog člana te radniku kod kojeg postoji opasnost
od nastupanja invalidnosti organizacija odnosno poslodavac je dužan osigurati
raspored na odgovarajuče radno mjesto ili prelazak na rad u drugu organizaciju
na takvo radno mjesto u okviru složenih oblika udruživanja organizacija
odnosno poslodavca.

Član 60.

Radniku kojem je zbog invalidnosti nadležni organ odredio vrijeme krače
od punog radnog vremena ne može se tako određeno radno vrijeme povečati.

Osobni dohodak i naknade

Član 61.

Radnik ima pravo na osobni dohodak odnosno plaču u visini utvrđenoj
opčim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju u skladu sa zakonom, društvenim
dogovorom odnosno kolektivnim ugovorom.

Član 62.

Radnici imaju pravo na zajamčeni osobni dohodak kad organizacija odnosno
poslodavac nije u mogučnosti svojim poslovanjem radnicima osigurati osobni
dohodak u visini utvrđenoj opčim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju.

Zajamčeni osobni dohodak pripada radniku razmjerno vremenu provedenom
na radu.

Kao vrijeme provedeno na radu smatra se također i vrijeme odmora i drugi
slučajevi odsustvovanja s rada kad radnik ima pravo na naknadu osobnog
dohotka odnosno plaču iz sredstava organizacije odnosno poslodavca kao
i prekid rada zbog nestanka pogonske energije i sl.

Član 63.

Svota zajamčenog osobnog dohotka utvrđuje se svaka tri mjeseca u iznosu
od najmanje 60 posto prosječnog mjesečnog čistog osobnog dohotka radnika
u Republici u pretposljednjem tromjesečju.

Svotu zajamčenog osobnog dohotka iz stava 1. ovog člana utvrđuje Izvršno
viječe Sabora na temelju statističkih podataka i objavljuje u "Narodnim
novinama".

Član 64.

Radnik ima pravo na naknadu osobnog dohotka odnosno plače za vrijeme
prekida rada do kojeg je došlo bez njegove krivnje ako nije moguče da se
radom u slobodne dane ili dane tjednog odmora u narednih trideset dana
nadoknadi izgubljeno radno vrijeme.

Ako radnik nije prethodnog dana ili ranije obaviješten da se određenog
dana neče raditi a to je obzirom na razlog prekida rada bilo moguče pripada
mu naknada osobnog dohotka odnosno plača za vrijeme prekida rada i nije
dužan da radom u slobodne dane ili dane tjednog odmora nadoknadi izgubljeno
radno vrijeme. Visina naknade određuje se opčim aktom odnosno kolektivnim
ugovorom.

Radnik koji odbije raditi jer nisu provedene propisane mjere zaštite
na radu uslijed čega mu prijeti neposredna opasnost po život ili zdravlje,
ima pravo na naknadu osobnog dohotka odnosno plača u skladu sa opčim aktom
odnosno kolektivnim ugovorom za vrijeme dok se ne provedu propisane mjere
zaštite na radu, ako za to vrijeme nije raspoređen na drugo odgovarajuče
radno mjesto. Ako ovakvim ili drugim zakonom, opčim aktom, kolektivnim
ugovorom ili ugovorom o zapošljavanju nije drugačije određeno radnik ima
pravo na naknadu u vezi s korištenjem pojedinih prava iz radnog odnosa
u visini prosječnog osobnog dohotka odnosno plače isplačene mu u ptethodna
tri mjeseca.

IV. ODGOVORNOST RADNIKA

Disciplinska odgovornost

Član 65.

Radnik odgovora samo za one povrede radne obaveze koje su prije nego
što ih je učinio bile zakonom, opčim aktom ili kolektivnim ugovorom, predviđene
i za koje je bila predviđena disciplinska mjera.

Član 66.

Disciplinski postupak je hitan.

Disciplinski organ dužan je zahtjev za pokretanje postupka razmotriti
i uzeti u postupak u roku od 15 dana od dana kad je zahtjev podnijet.

Član 67.

Disciplinske mjere primjenjuju se uzimajuči u obzir stupanj odgovornosti
radnika, uvjete pod kojima je radnik počinio povredu radne obaveze, prijašnji
rad i ponašanje odnosno izvršenje radnih obveza radnika, težinu povrede
i njezine posljedice, značenje djelatnosti u kojoj radnik radi, materijalne
i socijalne prilike radnika i druge okolnosti kojima se osigurava prvenstveno
odgojni utjecaj na radnika naročito mlađeg.

Član 68.

Izvršenje mjere prestanka radnog odnosa može se odgoditi za vrijeme
koje ne može biti krače od šest mjeseci ni duže od jedne godine.

Udaljenje radnika

Član 69.

Radnik može biti privremeno udaljen sa radnog mjesta pod slijedečim
uvjetima:

1. ako je zatečen u vršenju teže povrede radne obveze,

2. ako je protiv njega pokrenut postupak zbog toga što je neispunjenjem
svojih radnih obveza poremetio proces rada,

3. ako je izvršenom težom povredom radne obveze poremetio međusobne
odnose radnika.

Radnik iz stava 1 ovog člana raspoređuje se na drugo radno mjesto bez
obzira na njegov stupanj stručne spreme. Za vrijeme udaljenja s radnog
mjesta odnosno poslova i radnih zadataka radnik ostvaruje osobni dohodak
odnosno plaču u skladu s radnim mjestom odnosno poslovima i radnim zadacima
koje obavlja.

Član 70.

Radnik može biti privremeno udaljen iz organizacije i s rada kod poslodavca
u slijedečim slučajevima:

1. ako je protiv njega pokrenut postupak zbog toga što je neispunjenjem
svojih radnih obveza teže povrijedio zajedničke interese drugih radnika
organizacije odnosno poslodavca,

2. ako je protiv njega podnesena krivična prijava zbog krivičnog djela
učinjenog na radu ili u vezi s radom,

3. ako ugrožava svoj ili život drugih radnika ili osoba na radu ili
društvenu imovinu veče vrijednosti odnosno imovinu poslodavca,

4. ako sovjim ponašanjem ugrožava osobni integritet poslodavca odnosno
članova njegove uže porodice,

5. kada je zatečen pod utjecajem alkohola ili opojnih droga.

Za vrijeme privremenog udaljenja iz organizacije odnosno s rada kod
poslodavca radniku se može zabraniti ulazak u krug organizacije odnosno
na mjesta rada organizacije odnosno poslodavca izuzev u slučajevima vođenja
disicplinskog postupka.

Za vrijeme privremenog udaljenja iz organizacije odnosno s rada kod
poslodavca radniku pripada naknada osobnog dohotka odnosno plače u visini
određenoj opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom ali ne manje od jedne
trečine odnosno ako radnik uzdržava porodicu najmanje od jedne polovine
osobnog dohotka radnika iz prethodnog tromjesečja ako opčim aktom odnosno
kolektivnim ugovorom nije drukčije određeno.

Član 71.

Privremeno udaljenje iz člana 69. i 70. ovog zakona može trajati najduže
do donošenja konačne odluke o radnikovoj odgovornosti za povredu radne
obveze zbog koje je udaljen odnosno do isteka roka zastare za pokretanje
i vođenje disciplinskog postupka.

Smatra se da je radnik privremeno udaljen iz organizacije odnosno od
poslodavca kad se nalazi u pritvoru.

Član 72.

Ako radnik bude oslobođen od odgovornosti pripada mu razlika između
naknade osobnog dohotka odnosno plače za vrijeme privremenog udaljenja
iz organizacije i prosječnog osobnog dohotka odnosno plače koju je ostvario
u prethodnom tromjesečju prije udaljenja a u slučaju privremenog udaljenja
od obavljanja poslova i radnih zadataka odnosno sa radnog mjesta pripada
mu razlika između osobnog dohotka odnosno plače koju je ostvario za vrijeme
udaljenja i prosječnog osobnog dohotka kojeg je ostvario u protekla tri
mjeseca prije udaljenja.

Član 73.

Ako je radnik u pritvoru organ koji je odredio pritvor dužan je o tome
obavijestiti njegovu organizaciju odnosno poslodavca u roku od tri dana.

Za vrijeme pritvora radnik ima pravo na naknadu osobnog dohotka odnosno
plače u visini jedne trečine odnosno ako uzdržava porodicu jedne polovine
mjesečnog osobnog dohotka odnosno plače iz prethodnog tromjesečja.

Radniku pripada razlika od punog iznosa osobnog dohotka odnosno plače
i ostala prava koja se ostvaruju na temelju rada a ako je krivični postupak
pravomočnom odlukom obustavljen ili ako je radnik pravomočnom presudom
oslobođen optužbe ili je optužba odbijena ali ne zbog nenadležnosti suda.

Naknadu iz stava 2. i 3. ovog člana prima radnik od organizacije odnosno
poslodavca na teret republike.

Republički organ uprave nadležan za rad propisat če način isplate i
refundacije naknade iz stava 2. i 3. ovog člana.

V. PRESTANAK RADNOG ODNOSA

Član 74.

U slučaju da organizacija odnosno poslodavac otkazuju radni odnos radnik
ima pravo i dužnost ostati na radu do isteka otkaznog roka, koji ne može
biti duži od šest mjeseci.

Dužina otkaznog roka utvrđuje se opčim aktom, kolektivnim ugovorom odnosno
ugovorom o zapošljavanju.

Ako opčim aktom, kolektivnim ugovorom odnosno ugovorom o zapošljavanju
nije drugačije određeno ili ako se ne postigne sporazum između radnika
i organizacije odnosno poslodavca otkazni rok je 30 dana.

Član 75.

Otkazni rok je obavezan u slijedečim slučajevima:

1. kada radnik pismeno izjavi da želi raskinuti radni odnos,

2. kad nadležni organ utvrdi u roku od jedne godine od dana zasnivanja
radnog odnosa da je radnik zasnovao radni odnos suprotno odredbi zakona,
opčeg akta odnosno kolektivnog ugovora,

3. kad radniku prestaje radni odnos zbog trajnijeg i večeg smanjenja
opsega posla kod poslodavca,

4. kad radnik odbije prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju za obavljanje
poslova drugog radnog mjesta.

Član 76.

Za vrijeme otkaznog roka organizacija odnosno poslodavac je dužan omogučiti
radniku da radi traženja novog zaposlenja odsustvuje s rada najmanje četiri
sata tjedno.

Za vrijeme odsustvovanja s rada iz stava 1. ovog člana radnik ima pravo
na naknadu osobnog dohotka odnosno plače.

Ako radnik po odluci organizacije odnosno poslodavca prestane s radom
prije isteka otkaznog roka organizacija odnosno poslodavac mu je dužan
isplatiti naknadu osobnog dohotka odnosno plače za razdoblje do isteka
otkaznog roka.

Ako je radnik u toku otkaznog roka pozvan na vojnu vježbu ili na dosluženje
vojnog roka otkazni rok se zaustavlja uz radnikov pristanak danom primitka
poziva i nastavlja se po povratku radnika s vježbe odnosno dosluženja vojnog
roka. U tom slučaju radniku ne može prestati radni odnos prije isteka 14
dana od dana povratka radnika s vježbe odnosno dosluženja vojnog roka.

Član 77.

Nadležni organ organizacije odnosno poslodavac može odlučiti da radnik
koji je navršio 40 godina staža osiguranja ili 65 godina života ostane
u radnom odnosu pod slijedečim uvjetima:

- ako se objavom potrebe za radnikom odnosno natječajem ne može osigurati
radnik koji ispunjava tražene uvjete;

- ako je radnik započeo određeni projekt ili obavlja posebne poslove
koje je potrebno dovršiti, a angažiranjem novog izvršioca bi se nepotrebno
produžilo izvršavanje poslova odnosno projekta, ali ne duže od jedne godine;

- ako je radnik navršio 65 godina života, a nema 15 godina mirovinskog
staža može ostati u radnom odnosu dok ne navrši 15 godina mirovinskog staža.

U slučaju iz stava 1. alineja 1. ovoga člana organizacija odnosno poslodavac
dužni su prijaviti potrebu za radnikom odnosno objaviti natječaj svakih
šest mjeseci.

Radniku iz stava 1. alineje 1. ovoga člana prestaje radni odnos ako
se po objavi potrebe za radnikom odnosno na raspisani natječaj javi kandidat
koji ispunjava uvjete za rad na tom radnom mjestu, neovisno o tome da li
je prijavljeni kandidat izabran, kao i ako organizacija odnosno poslodavac
ne prijavi potrebu za radnikom odnosno ne raspiše natječaj prema stavu
2. ovog člana.

Član 78.

Poslodavac može randiku otkazti radni odnos:

1. u slučaju trajnijeg i večeg smanjenja opsega posla uslijed kojeg
je objektivno prestala potreba za njegovim radom,

2. zbog postupka radnika kojim se izaziva netrpeljiv odnos između radnika
i poslodavca ili se poslodavcu nanosi materijalna šteta odnosno šteta njegovu
ugledu.

VI. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Član 79.

Sve odluke o ostvarivanju prava, obaveza i odgovornosti radnika obavezno
se u pismenom obliku dostavljaju radniku s poukom o pravnom lijeku.

Član 60.

Podnošenje zahtjeva za zaštitu prava radnika ne zadržava izvršenje odluke
o privremenom rasporedu radnika na drugo radno mjesto ili u drugu radnu
organizaciju odnosno drugom poslodavcu, radu dužem od punog radnog vremena,
o privremenom udaljenju, o prestanku radnog odnosa ako radnik ne udovolji
na probnom radu, ako je izostao s posla pet radnih dana uzastopce i odluke
kojom se utvrđuje osobni dohodak odnosno plača.

Član 61.

Ako povodom zahtjeva za zaštitu prava nadležnom sudu odluka o izboru
bude poništena radni odnos radnika koji je po konačnoj odluci stupio na
rad prestaje danom dostavljanja pravomočne odluke organizaciji odnosno
poslodavcu.

Ako je odluka o izboru i zasnivanju radnog odnosa, poništena jer izabrani
radnik ne ispunjava uvjete za zasnivanje radnog odnosa, nadležni organ
odnosno poslodavac dužan je ponoviti postupak odlučivanja o izboru između
ostalih kandidata koji ispunjavaju uvjete.

Član 82.

Radnik i organizacija odnosno poslodavac mogu sporazumno povjeriti odlučivanje
u sporu o pravu, obavezi ili odgovornosti iz radnog odnosa arbitru ili
arbitražnom viječu.

Odluka arbitra ili arbitražnog viječa je konačna i ima snagu izvršne
isprave.

Sporazumom o iznošenju spora arbitra ili arbitražno viječe iz stava
1 ovog člana utvrđuje se arbitar odnosno sastav arbitražnog viječa, postupak
i ostala pitanja mjerodavna za donošenje odluke.

Kolektivnim ugovorom može se osnovati stalna arbitraža koja če na osnovi
sporazuma stranaka u sporu odlučivati o ostvarivanju pojedinačnih prava,
i odgovornosti iz radnog odnosa.

Član 83.

Poslovodni organ u društvenom poduzeču i organizaciji društvenih djelatnosti
dužan je jednom godišnje podnijeti nadležnom organu upravljanja izvještaj
o stanju na području ostvarivanja i zaštite prava radnika.

Sindikat ima pravo, ukoliko ocijeni da je poslovodni organ prekoračio
ili zloupotrebio ovlaštenja, čime je počinio težu povredu radne dužnosti,
da pred nadležnim organom upravljanja inicira pokretanja disciplinskog
postupka.

VII. DJELOVANJE SINDIKATA I SINDIKALNIH POVJERENIKA

Član 84.

Ako opčim aktom odnosno kolektivnim ugovarom nije drugačije određeno
u slučaju organiziranja dva ili više sindikata pravo da zastupa radnike
u kolektivnim pregovorima i kolektivnim sporovima ima onaj sindikat kojem
pripadaju ili za kojeg se izjasni največi broj radnika.

Radnik ne smije biti doveden u nepovoljniji položaj radi pripadanja
ili nepripadanja sindikatu ili radi sudjelovanja u aktivnostima sindikata.

Član 85.

Organizacija odnosno poslodavac dužna je sindikalnom povjereniku staviti
na raspolaganje informacije koje mogu biti potrebne za vršenje njihovih
funkcija, te omogučiti uvid u isprave u vezi s ostvarivanjem i zaštitom
prava iz radnog odnosa.

Organizacija odnosno poslodavac dužna je omogučiti sindikalnom povjereniku
pristup svim radnim mjestima u organizaciji odnosno kod poslodavca kada
je taj pristup potreban da bi mogao obavljati svoje sindikalne funkcije.

Sindikalni povjerenik ima pravo prisustvovati raspravama u disciplinskom
postupku i sjednicama organa upravljanja na kojima se odlučuje o ostvarivanju
i zaštiti prava iz radnog odnosa.

Član 86.

Sindikalnom povjereniku organizacija odnosno poslodavac mora osigurati
uvjete za nesmetano obavljanje aktivnosti, koje se odnose na prava i interese
radnika. Sindikalni povjerenik dužan je svoju aktivnost obavljati tako
da ne utječe na umanjivanje ukupnog poslovanja organizacije, odnosno poslodavca.

Sindikalnom povjereniku treba omogučiti da aktivnosti iz stava 1. ovoga
člana obavlja u radnom vremenu u opsegu koji zavisi od veličine i načina
organiziranja organizacije i od broja radnika, a naknadu osobnog dohotka,
kako je to utvrdeno kolektivnim ugovorom.

Sindikalnog povjerenika za vrijeme obavljanja njegove funkcije, kao
i po njezinom prestanku, u roku utvrđenom kolektivnim ugovorom zbog sindikalne
aktivnosti, a bez suglasnosti sindikata nije moguče:

- rasporediti na drugo radno mjesto, u drugu organizaciju ili k drugom
poslodavcu,

- uvrstiti među višak radnika,

- ili na drugi način postavljati u manje povoljan ili podređen položaj.

Sindikalnom povjereniku zbog sindikalne aktivnosti ne smije se snižavati
osobni dohodak, niti protiv njega povesti disciplinski postupak ili postupak
za naknadu štete.

Član 87.

Organizacija odnosno poslodavac dužna je omogučiti odsustvovanje s rada
sindikalnom povjereniku koje mu je potrebno radi pohađanja sindikalnih
sastanaka, tečajeva, osposobljavanja, seminara, kongresa i konferencija.

VIII. KOLEKTIVNI UGOVORI

Član 88.

O uređenju pitanja za koja je zakonom određeno da ih treba urediti kolektivnim
ugovorom sindikat, komora, savezi, udruženja i organizacije odnosno poslodavac
dužni su savjesno pregovarati.

Kolektivni ugovor se može zaključiti za uređenje radnog odnosa u jednoj
organizaciji ili više povezanih organizacija ili za određeno područje radi
uređenja prava, obveza i odgovornosti iz radnog odnosa radnika zaposlenih
kod poslodavaca.

Kolektivni ugovor u organizaciji zaključuje nadležni organ upravljanja
organizacije i sindikat.

Kolektivni ugovor primjenjuje se neposredno i obavezuju sindikat i organizaciju
odnosno poslodavca ili njihove komore, saveze i udruženja, koji su ga zaključili,
te radnike organizacije i poslodavce u čije ime su zaključeni.

Kolektivni ugovor ne može sadržavati odredbe kojima se radnicima daju
manja prava ili utvrđuju nepovoljni uvjeti rada od prava i uvjeta što su
utvrđeni zakonom, a ako takve odredbe sadrže, umjesto njih se primjenjuju
odgovarajuče odredbe zakona.

Opči akt koji donosi organizacija odnosno poslodavac, ugovor o zapošljavanju,
odluke i akti kojima se odlučuje o pravu, obvezi ili odgovornosti radnika
ne smiju biti u suprotnosti s kolektivnim ugovorom, osim ako su povoljniji
za radnike.

Član 89.

Ako organizacija odnosno poslodavac obavlja više djelatnosti, u nedostatku
preciznijih odredaba kolektivnog ugovora, na njega se primjenjuju odredbe
kolektivnog ugovora one djelatnosti u kojoj je radno angažirana večina
zapsoslenih radnika.

Kolektivni ugovori zaključeni na nivou republike odnosno za određene
djelatnosti, te kolektivni ugovori zaključeni u skladu s odredbom člana
88. stava 2. ovoga zakona registriraju se u republičkom organu uprave nadležnom
za rad. Ovaj organ propisat če uputstvo o načinu i postupku registracije
i objave kolektivnih ugovora.

IX. NADZOR NAD OSTVARIVANJEM PRAVA RADNIKA

Član 90.

Nadzor nad primjenom ovog i drugih zakona i propisa o radnim odnosima,
opčih akata i kolektivnih ugovora kojima se uređuju prava, obveze i odgovornosti
iz radnog odnosa obavlja inspekcija rada.

Radnik ima pravo da se radi ostvarivanja i zaštite svojih prava obrati
nadležnom organu inspekcije rada.

Član 91.

Na zahtjev radnika koji smatra da je povrijeđeno neko njegovo pravo
iz radnog odnosa, nadležni organ inspekcije rada posredovat če kod organizacije
odnosno poslodavca.

Ako organ inspekcije rada ocijeni da je povrijeđeno neko pravo radnika,
te da iz te povrede može nastati nenadoknadiva šteta za radnika, donijet
če rješenje kojim se privremeno odgađa izvršenje odluke organizacije odnosno
poslodavca ili se organizaciji odnosno poslodavcu naređuje izvršenje određene
obveze u pogledu ostvarivanja povrijedenog ili uskračenog prava radnika.

Pri donošenju rješenja iz stava 2. ovog člana organ inspekcije rada
po službenoj dužnosti pazi na prekluziju prava radnika.

U rješenju iz stava 2. ovog člana organ inspekcije rada upozorit če
radnika da je rješenje privremenog karaktera i da prestaje važiti ako radnik
u zakonskom roku ne pokrene spor pred nadležnim organom odnosno sudom.

Žalba protiv rješenja nadležnog organa inspekcije rada ne zadržava izvršenje
rješenja.

Protiv konačnog rješenja organa inspekcije rada nemože se pokrenuti
upravni spor.

Rješenje iz stava 2. ovog člana prestaje važiti donošenjem pravomočne
odluke po zahtjevu radnika.

X. POSEBNE ODREDBE

Radna knjižica

Član 92.

Radna knjižica je javna isprava.

U radnu knjižicu se upisuju slijedeči podaci:

- o organu koji je izdao radnu knjižicu, mjesto i datum izdavatelja,
te serijski i registarski broj radne knjižice

- osobni podaci radnika

- o radnikovoj stručnoj spremi i vrsti zanimanja te dodatnim znanjima
i sposobnostima

- o kretanju radnika u radnom odnosu

- o privremenoj nezaposlenosti radnika

- o radu radnika u inozemstvu

- o posebnim oblicima radnog odnosa

- o dokupu staža osiguranja

- o isplačenoj otpremnini

- drugi podaci određeni propisima.

Član 93.

Prilikom zasnivanja radnog odnosa radnik predaje organizaciji odnosno
poslodavcu radnu knjižicu.

O preuzimanju radne knjižice iz prethodnog stava ovog člana organizacija
odnosno poslodavae izdaju radniku potvrđu.

Prilikom prestanka radnog odnosa organizacija odnosno poslodavac dužni
su radniku vratiti radnu knjižicu.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su predati radniku radnu knjižicu
i prije prestanka radnog odnosa na njegov pismeni zahtjev.

Ako je radniku prestao radni odnos a organizacija odnosno poslodavac
nisu u mogučnosti da mu vrate radnu knjižicu dužni su dostaviti radnu knjižicu
organu opčinske uprave nadležnom za rad prema mjestu prebivališta radnika,
a ako je ono nepoznato organu opčinske uprave nadležnom za rad prema mjestu
izdavanja radne knjižice.

Član 94.

Radniku se izdaje nova radna knjižica ako u prethodno izdanoj radnoj
knjižici nema mjesta za unošenje novih podataka, ako je ona izgubljena
ili tako oštečena da upisani podaci nisu jasno vidljivi.

Troškove izdavanja nove radne knjižice snosi radnik, a ako je radna
knjižica izgubljena, oštečena ili pogrešno ispunjena krivnjom organizacije
odnosno poslodavca troškove izdavanja nove radne knjižice snosi organizacija
odnosno poslodavac.

Član 95.

Radnu knjižicu izdaje organ opčinske uprave nadležan za rad prema sjedištu
organizacije odnosno poslodavca s kojim radnik zasniva radni odnos ili
organ opčinske uprave nadležan za rad prema mjestu prebivališta radnika.

Radna knjižica izdaje se na pismeni zahtjev osobe koja je navršila četrnaest
godina života.

Organ republičke uprave nadležan za rad propisat če postupak izdavanja
radnih knjižica, način upisivanja podataka u radnu knjižicu evidenciju
izdanih radnih knjižica, postupak zamjene i izdavanje nove radne knjižice,
sadržaj, format i način izrade radne knjižice te način prodaje i određivanje
cijene radne knjižice i odrediti organizaciju ovlaštenu za štampanje radnih
knjižica.

Radni odnos pomoraca

Član 96.

Ugovor o zaposlenju pomorca odnosno odluka o izboru radnika-pomorca
za obavljanje poslova u svojstvu člana posade broda u pomorskom saobračaju
i pomorskom ribarstvu i njegova pismena izjava o prihvačanju prava i obaveza
u radnom odnosu, podnosi se na registraciju opčinskom organu uprave nadležnom
za rad i radne odnose prema sjedištu organizacije odnosno poslodavca u
roku od osam dana nakon stupanja radnika na rad.

Republički organ uprave nadležan za rad propisivat če sadržaj i način
registracije iz stava 1. ovoga člana.

Rad na izdvojenim mjestima rada

Član 97.

Organizacija odnosno poslodavac može s radnikom zasnovati radni odnos
za obavljanje poslova u njegovim prostorijama ili na drugom mjestu koje
se nalazi van prostorija organizacija odnosno poslodavaca, u skladu s opčim
aktom odnosno kolektivnim ugovorom.

Opčim aktom utvrđuje se naročito organizacija i uvjeti rada na tim radnim
mjestima, raspored radnog vremena, najmanja količina rada radnika, način
vrednovanja rada, slučajevi u kojima radnici koji rade na izdvojenim mjestima
rada mogu upotrebljavati vlastita sredstva kao i način plačanja naknade
za korištenje tih sredstava.

Rad van prostorija organizacije odnosno poslodavca ne može se organizirati
ukoliko se radi o poslovima koji su opasni po život ili štetni po zdravlje
radnika i drugih osoba iz njegove okoline.

Radni odnos s temelja udruživanja rada poljoprivrednika.

Član 98.

Radni odnos poljoprivrednika koji je svoj rad, zemljište i sredstva
rada udružio u zadruzi ili drugim oblicima udruživanja, ili se neposredno
ili preko zadruge povezuje u proizvodnju ili prometu s organizacijom odnosno
poslodavcem i s njim trajnije surađuje, zasniva se u skladu sa opčim aktom
odnosno kolektivnim ugovorom kojim se određuje naročito:

1. uvjete za zasnivanje radnog odnosa ovisno o planovima proizvodnje
i poslovanja u koje je uključena i proizvodnja na temelju udruživanja zemljišta
i drugih sredstava rada poljoprivrednika i udruživanja njegova osobnog
rada,

2. uvjete u pogledu stupnja udruženosti rada i sredstava poljoprivrednika
(vrijeme udruživanja rada, vrijeme udruživanja zemljišta, sredstava rada,
odnosno drugih sredstava, količina odnosno vrsta sredstava koja se udružuju,
imovinsko-pravni odnosi i dr.)

3. uvjete u pogledu doprinosa ostvarivanju i povečavanju dohotka s tim
da u radnom odnosu poljoprivrednik ostvaruje dohodak najmanje u visini
kojom osigurava zajamčeni dohodak određen zakonom,

4. posebni način ostvarivanja pojedinih prava, obaveza i odgovornosti,
bez obaveza primjene odredaba ovoga zakona o rasporedu radnog vremena,
o odmorima i dopustima, o uvjetima i postupku prekidanja radnog odnosa
o pravima u vezi s prestankom radnog odnosa i dr.

Radni odnos u smislu odredaba ovog člana može se zasnivati bez objavljivanja
oglasa odnosno natječaja.

Član 99.

Pod uvjetima iz opčeg akta odnosno kolektivnog ugovora može se radni
odnos s temelja udruživanja rada i sredstava rada poljoprivrednika, zasnovati
s jednim ili više članova istog poljoprivrednog domačinstva.

Radni odnos s temelja udruživanja rada i sredstava rada poljoprivrednika
može se zasnivati na određeno vrijeme bez obzira na odredbe zakona kojima
je zasnivanje takvog radnog odnosa ograničeno na određene slučajeve.

Član 100.

Radni odnos ne smije se zasnovati s poljoprivrednikom za obavljanje
poslova kojl su opasni po život ili zdravlje radnika i njegove porodice
ili okoline, osim ako se opasnost pri radu može otkloniti upotrebom zaštitnih
sredstava. U tom slučaju radniku se mora staviti na raspolaganje zaštitna
sredstva u skladu s propisima o zaštiti na radu.

Rad po ugovoru

Član 101.

Organizacija odnosno poslodavac mogu za obavljanje privremenih i povremenih
poslova koji ne traju duže od četrdeset dana u jednoj kalendarskoj godini
zaključiti ugovor.

Ugovor za obavljanje povremenih ili privremenih poslova ne može se zaključiti
s osobom koja ima manje od 15 godina života.

Ugovor o obavljanju privremenih i povremenih poslova zaključuje se u
pismenom obliku a obavezno sadrži naznaku privremenih i povremenih poslova,
način i rok izvršenja privremenih i povremenih poslova, te visinu novčane
naknade za obavljanje privremenih i povremenih poslova.

Član 102.

Osoba koja je zaključila ugovor o obavljanju privremenih i povremenih
poslova dužna je ugovorene poslove obaviti osobno ili sa članovima svoje
obitelji prema uputama i nalozima nadležnog organa organizacija odnosno
poslodavca.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su osigurati potrebnu zaštitu
na radu pri obavljanju privremenih i povremenih poslova.

Osoba iz stava 1. ovog člana ima pravo na osiguranje za slučaj nesreče
na poslu i profesionalnog oboljenja po propisima o mirovinskom i invalidskom
odnosno zdravstvenom osiguranju.

Obveznik uplate doprinosa iz stava 3. ovoga člana je organizacija odnosno
poslodavac.

Prava radnika izabranih na funkcije ili upučenih na određene poslove

Član 103.

Radnik izabran odnosno imenovan na samoupravnu, javnu ili drugu društvenu
funkciju, čije obavljanje zahtijeva da privremeno prestane raditi u organizaciji
odnosno kod poslodavca sva prava, obaveze i odgovornosti iz radnih odnosa
ostvaruje u organu odnosno organizaciji u kojoj obavlja funkciju.

Po prestanku obavljanja funkcije iz stava 1. ovoga člana radnik ima
pravo da se vrati u istu organizaciju odnosno kod poslodavca u roku 30
dana na radno mjesto koje odgovara njegovoj stručnoj spremi određene vrste
zanimanja.

Do povratka u organizaciju odnosno k poslodavcu kod kojeg je ranije
radio, radnik sva prava, obveze i odgovornosti iz radnog odnosa ostvaruje
u organu odnosno organizaciji u kojoj je obavljao funkciju.

Član 104.

Radnik kojemu po prestanku samoupravne, javne ili druge društvene funkcije
nedostaje do 6 mjeseci staža osiguranja za stjecanje prava na starosnu
mirovinu može nastaviti ostvarivati prava iz radnog odnosa u organu odnosno
organizaciji u kojoj je obavljao funkciju dok ne ispni jedan od uvjeta
za starosnu mirovinu prema propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju.

Član 105.

Radnik koji se po prestanku samoupravne, javne ili druge društvene funkcije
ne može vratiti u organizaciju odnosno kod poslodavca jer oni više ne postoje
i nemaju pravnog slijednika može nastaviti ostvarivati prava iz radnog
odnosa u organu u kojemu je obavljao funkciju najviše do 6 mjeseci od dana
prestanka funkcije.

Član 106.

Pravo da se vrati na rad na radno mjesto koje odgovara njegovu stupnju
stručne spreme određene vrste zanimanja ima radnik kojeg je nadležni organ
uputio na rad u inozemstvo sa slijedečim slučajevima:

- u vlastito ili mještovito poduzeče

- u jugoslavensko diplomatsko ili konzularno predstavništvo ili međunarodnu
organizaciju

- radi obavljanja poslova za potrebe jugoslavenskih radnika zaposlenih
u inozemstvu i njihovih obitelji

- u predstavništva Privredne komore Jugoslavije.

Pravo da se vrati na rad ima i bračni drug radnika upučenog u inozemstvo
u slučajevima iz stava 1. ovoga člana ako je potrebno da privremeno prestane
raditi zbog boravka u inozemstvu s bračnim drugom.

XI. KAZNENE ODREDBE

Član 107.

Novčanom kaznom od 1.000,00 do 10.000,00 dinara kaznit če se za prekršaj
organizacija i društveno pravna osoba ili poslodavac:

1. ako zasnuje radni odnos na određeno vrijeme suprotno članu 9. stav
2,

2. ako zasnuje radni odnos na određeno vrijeme u trajanju dužem od zakonom
utvrđenog (član 9. do 14.),

3. ako pripravnički staž utvrdi u trajanju dužem od godinu dana odnosno
vremena utvrđenog zakonom (član 16. stav 4.),

4. ako primi na osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa osobe za
koje nije utvrđena obaveza polaganja stručnog ispita ili osobe koje imaju
stručnu spremu nižu od VI stupnja (član 17.),

5. ako u slučaju prestanka potrebe za radom radniku ne osigurava prednost
u zaposlenju određenim kategorijama osoba (član 20. stav 4. i član 25,
stav 3.),

6. ako radnik radi duže od punog radnog vremena suprotno propisanim
uvjetima i slučajevima (član 27. i 28.),

7. ako rad duži od punog radnog vremena ne uzme u obzir prilikom određivanja
radnikovih prava (član 29.),

8. ako radniku koji radi u preraspodjeli radnog vremena ne isplati akontaciju
osobnog dohotka ili mu na njegov zahtjev u slučaju prestanka radnog odnosa
ne preračuna to vrijeme na puno radno vrijeme (član

31. i član 32. stav 1. i 2.),

9. ako započne raditi skračeno radno vrijeme ili odredi radniku da radi
skračeno radno vrijeme bez suglasnosti nadležnog republičkog organa (član
33. i 34.),

10. ako radniku kojem je skračeno radno vrijeme zbog obavljanja osobito
teških, napornih i za zdravlje štetnih poslova odredi da radi duže od punog
radnog vremena, ili ga primi u dopunski rad (član 34. stav 5.),

11. ako primi u dopunski rad radnika suprotno utvrđenim uvjetima (član
37.),

12. ako ne osigura periodičnu izmjenu smjena tako da radnik može raditi
uzastopno noču najviše jedan tjedan (član 38.),

13. ako ne osigura radniku korištenje godišnjeg odmora u skladu s odredbama
ovog zakona (član 42.),

14. ako radniku ne isplati naknadu osobnog dohotka u slučajevima kada
mu ta naknada pripada po odredbama ovog zakona,

15. ako radnici za vrijeme trudnoče ili dok doji dijete ne osigura raspored
na odgovarajuče poslove (član 54.),

16. ako se roditelju teže hendikepiranog djeteta koji radi skračeno
radno vrijeme odredi da radi noču, prekovremeno, duže od toga vremena ili
ga rasporedi u drugo mjesto rada (član 50. st. 4. i 5.),

17. ako roditelj teže hendikepiranog djeteta po prestanku rada sa skračenim
radnim vremenom ne osigura raspored na odgovarajuče poslove s punim radnim
vremenom (čl. 50. stav 6.),

18. ako ne postupi po rješenju nadležnog organa i ne osigura roditelju
teže hendikepiranog djeteta rad sa skračenim radnim vremenom (član 50.
stav 1. i 3.),

19. ako radniku koji zbog invalidnosti radi krače radno vrijeme odredi
da radi duže od tog vremena (član 60.),

20. ako radniku ne isplati propisani zajamčeni osobni dohodak (član
62. i 63.),

21. ako ne postupi po rješenju nadležnog organa inspekcije rada (član
93. stav 2.),

22. ako radniku prilikom prestanka radnog odnosa ili na njegov zahtjev
ne preda radnu knjižicu (član 93. stav 3. i 4.).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit če se odgovorna osoba u organizaciji
i drugoj društveno pravnoj i građansko pravnoj osobi s novčanom kaznom
od 500,00 do 1500,00 dinara.

Član 108.

Novčanom kaznom od 800,00 do 8.000,00 dinara kaznit če se za prekršaj
organizacija i društveno pravna osoba ili poslodavac:

1. ako natječaj za izbor radnika s posebnim ovlaštenjima i odgovornostima
u društvenom poduzeču i organizaciji društvenih djelatnosti ne ponovi u
roku određenom zakonom ili opčim aktom (član 6.),

2. ako radno iskustvo odredi u trajanju dužem od jedne, godine a za
osobito složena i odgovorna radna mjesta u trajanju dužem od pet godina
(član 7.),

3. ako radniku uskrati dopust uz naknadu osobnog dohotka odnosno bez
naknade u slučajevima utvrđenim opčim aktom odnosno kolektivnim ugovorom
(član 43. i 44.),

4. ako radniku ne omoguči da ostane na radu do isteka otkaznog roka
(član 74., 75. i 76. st. 4.),

5. ako ne omoguči radniku za vrijeme otkaznog roka odsustvovanje s rada
zbog traženja novog zaposlenja (član 76.),

6. ako zadrži radnika na radu nakon što je navršio 40 godina staža ili
65 godina života suprotno slučajevima utvrđenim članom 77 ovoga zakona,

7. ako ne objavi potrebu za radnikom svakih šest mjeseci (član 77 stav
2.),

8. ako radniku ne dostavi odluku kojom mu se utvrđuje ostvarivanje prava,
obveza i odgovornosti (član

79),

9. ako dovodi u nepovoljniji položaj radnika zbog pripadanja ili nepripadanja
sindikatu ili radi sudjelovanja u aktivnostima sindikata (član 84. stav
2.),

10. ako sindikalnom povjereniku ne omoguči vršenje sindikalnih funkcija
(član 85. i 87.),

11. ako ne zaključi ugovor o obavljanju privremenih ili povremenih poslova
ili ga zaključi suprotno zakonu i opčem aktu (član 101. i 102.).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit če se i odgovorna osoba u
organizaciji i drugoj društveno pravnoj i građansko pravnoj osobi novčanom
kaznom od 300,00 do 1.200,00 dinara.

XII. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 109.

Organizacija je dužna opče akte uskladiti s odredbama ovoga zakona u
roku tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Član 110.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o radnim
odnosima radnika u udruženom radu ("Narodne novine", br. 11/78,
32/82, 49/85, 27 /87 i 27/88) i Zakon o radnim odnosima radnika zaposlenih
kod radnih ljudi koji samostalno obavljaju djelatnost osobnim radom sredstvima
u vlasništvu građana te kod građanskih pravnih i fizičkih osoba ("Narodne
novine", br. 20/77, 25/79 i 10/83).

Član 111.

Kolektivni ugovor o radnim odnosima radnika zaposlenih kod radnih ljudi
koji samostalno obavljaju djelatnost osobnim radom sredstvima u vlasništvu
građana, kod građanskih pravnih i fizičkih osoba, poljoprivrednika odnosno
poljoprivrednih domačinstava i u predstavništvima stranih tvrtki ("Narodne
novine", br. 21/65) primjenjuje se do zaključenja kolektivnih ugovora
prema Zakonu o osnovnim pravima iz radnog odnosa (Službeni list SFRJ, br
60/89) i odredbama ovoga zakona.

Ukoliko se u smislu stava 1. ovoga člana ne zaključe kolektivni ugovori,
do tada važeći kolektivni ugovor mora se uskladiti s odredbama ovog zakona
u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Član 112.

Do donošenja odgovarajućih propisa po odredbama ovoga zakona primjenjivat
će se:

1. Uputstvo o radnoj knjižici ("Narodne novine", broj 12/83),

2. Uputstvo o načinu isplate i refundacije osobnog dohotka za vrijeme
pritvora ("Narodne novine", br.

47/78),

3. Uputstvo o načinu registracije kolektivnih ugovora i načinu vođenja
registra ugovora o zapošljavanju

("Narodne novine", br. 11/85),

4. Pravilnik o utvrđivanju opće i posebne zdravstvene sposobnosti radnika
i sposobnosti radnika za obavljanje poslova s posebnim uvjetima rada ("Narodne
novine", br. 3/84 i 55/85),

5. Pravilnik o metodologiji po kojoj če radnici utvrđivati osobito teške,
naporne i po zdravlje štetne poslove odnosno radne zadatke ("Narodne
novine", br. 32/86),

6. Pravilnik o kriterijima za utvrđivanje neophodne pojačane majčine
njege djeteta do tri godine života ("Narodne novine", br. 4/81),

7. Pravilnik o sadržaju i načinu registracije odluke o izboru radnika
- pomorca za člana posade broda i njegove pismene izjave o prihvaćanju
prava i obaveza u radnom

odnosu ("Narodne novine", br. 35/79).

Član 113.

Suglasnosti izdane u smislu člana 41a. Zakon o radnim odnosima radnika
u udruženom radu ("Narodne novine", br. 32/82) radi provedbe
eksperimentalnog radnog vremena važe do 31. 12. 1990.

Član 114.

Nadležna zajednica mirovinskog i invalidskog osiguranja radnika Hrvatske,
dužna je opći akt iz člana 23. ovoga zakona donijeti u roku 30 dana od
dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Član 115.

Kriterije i postupak i način stjecanja prava na rad sa skraćenim radnim
vremenom zbog njege teže hendikepiranog djeteta republički organ uprave
nadležan za poslove socijalne zaštite dužan je propisati u roku od 30 dana
od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Član 116.

Ovaj zakon stupa na snagu osmoga dana nakon objave u "Narodnim
novinama".

Broj: 110-01/89-01/04

Zagreb, 26. travnja 1990.

SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Milan Janus, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr Anđelko Runjić, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**mr Zvonimir Novak, v. r.**

Zakon, NN 19/1990-377