## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-81/1999 od 13. rujna 2000.

### NN 95/2000 (28.9.2000.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-81/1999 od 13. rujna 2000.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

if !supportEmptyParas endif

1884

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Smi­ljko Sokol, predsjednik
Suda te suci Velimir Belajec, Marijan Hra­njski, Petar Klarić, Ivan Matija,
Ivan Mrko­njić, Jasna Omejec, Emilija Rajić, Vice Vukojević i Milan Vuković, u
povodu prijedloga grupe vijećnika Gradskog vijeća Grada Pože­ge za pokreta­nje
postupka za ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici
održanoj dana 13. rujna 2000. godine, donio je

## ODLUKU

Pokreće se postupak za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom te se
ukida glava V. Statuta Grada Pože­ge (»Službene novine Grada Pože­ge«, broj
5/98 – pročišćeni tekst).

```
Obrazlože­nje
```

I.

1. Podnosite­lji su podnijeli prijedlog za pokreta­nje postupka za
ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom članaka 80. do 88. Statuta Grada Pože­ge
(da­lje: Statut) i pravila o izborima članova Vijeća Mjesnog odbora Grada Pože­ge
(da­lje: pravila) u cijelosti.

Statut je donijelo Gradsko vijeće Grada Pože­ge, a pravila su donijeta
na zborovima građana mjesnih odbora Grada Pože­ge. Podnosite­lji osporavaju
sadržaj pravila, prilažući pri tome, kao primjer, pravila koja se odnose na
izbor članova Vijeća Mjesnog odbora »Garevica«.

2. U obrazlože­nju prijedloga podnosite­lji navode da u osporenim
odredbama Statuta nisu uređeni način izbora i opoziva članova mjesnog odbora,
utvrđiva­nje programa rada mjesnog odbora i osnove pravila mjesnog odbora, što
da je, po ­njihovu miš­lje­nju, suprotno odredbi iz članka 59. Zakona o
lokalnoj samoupravi i upravi (»Narodne novine«, broj 90/92, 94/93, 117/93 i
128/99 – nastavno: Zakon).

Pos­ljedice su, prema miš­lje­nju podnosite­lja, takve da zborovi građana
mjesnih odbora nisu sazvani »na logičan, pravovremen i do­vo­ljno javan način«,
te da nije utvrđena potrebna većina građana za donoše­nje akata vijeća mjesnih
odbora.

Nada­lje, navode da zborovima nije bio prisutan dovo­ljan broj građana, što
da je u suprotnosti s odredbom članka 58. Zakona, te da stoga pravila nisu ni
mogla biti donijeta. Podnosite­lji upozoravaju i da je pravilima, suprotno
tajnosti glasova­nja, zajamčenom člankom 45. stavkom 1. Ustava Republike
Hrvatske i člankom 3. stavkom 2.
Europske pove­lje o lokalnoj samoupravi (»Narodne no­vine« – međunarodni
ugovori – 14/97), utvrđena javnost glasova­nja.

3. Ustavni sud je od
Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave zatražio stručno miš­lje­nje
o prijedlogu. Ministarstvo smatra kako iz članka 59. Zakona nedvojbeno slijedi
da su, među ostalim, način izbora i opoziva organa mjesne samouprave, utvr­điva­nje
programa rada mjesnog odbora i osnove pravila mjesnog odbora, predmet
samostalnog statutarnog uređiva­nja od strane jedinice lokalne samouprave.

Ministarstvo također smatra
da niti jednim aktom, na čije je donoše­nje ovlašteno vijeće mjesnog odbora
(teme­ljem odredbe članka 61. stavka 3. Zakona), nije moguće zahvaćati u područje
isk­ljučivog statutarnog uređe­nja, pa slijedom toga nije bilo mogu­će
osporavanim pravilima propisivati način osniva­nja mjesnog odbora, niti način
izbora tijela mjesnog odbora, već je to bilo mo­guće urediti jedino Statutom
Grada Pože­ge. U miš­lje­nju se zak­lju­č­no ističe da je, prema odredbi članka
65. Zakona, Gradsko poglavarstvo Grada Pože­ge bilo dužno uočene nedostatke
otkloniti.

U odgovoru na navode
prijedloga podnosite­lja, Gradsko poglavarstvo Grada Pože­ge osporilo je u
cijelosti podnosite­ljeve razloge o tome da su predmetne odredbe Statuta
suprotne Ustavu i Zakonu.

Prijedlog je osnovan.

4. Odredbom iz članka 59.
Zakona propisano je da se statutom općine, odnosno grada, uređuje »postupak
osniva­nja, djelokrug i ovlasti organa mjesnog odbora, način izbora i opoziva
organa mjesne samouprave, utvrđiva­nje programa rada mjesnog odbora, osnove
pravila mjesnog odbora, način financira­nja ­njihove dje­lat­nosti, obav­lja­nje
administrativnih i drugih poslova za ­njihove potrebe, obav­lja­nje
administrativnih i drugih poslova za njihove potrebe, te druga pita­nja važna
za ostvariva­nje ­njihovih prava i ob­veza utvrđenih zakonom, statutom općine,
odnosno grada i drugim općim aktom općinskog, odnosno gradskog vijeća.«

Ustavni sud je utvrdio da pita­nje načina izbora članova mjesnog odbora
zaista nije uređeno osporavanim odredbama Statuta (niti ostalim statutarnim
odredbama), već je to pita­nje (ali ne i pita­nje opoziva navedenih članova)
uređeno osporavanim pravilima. Isto tako, Statutom nisu uređene niti osnove
pravila mjesnih odbora.

5. Osporavanom odredbom članka 81. Statuta predviđeno je da su tijela
mjesnog odbora vijeće mjesnog odbora i predsjednik tog vijeća, te da aktivno i
pasivno biračko pravo u odnosu na izbor članova vijeća mjesnog odbora imaju građani
odnosnog područja, upisani u popis birača.

Nada­lje je propisano da se vijeće mjesnog odbora bira na 4 godine i da
ono na konstituirajućoj sjednici bira predsjednika, zamjenika predsjednika,
tajnika i rizničara iz svojih redova, time da predsjednik predstav­lja mjesni
odbor i predsjedava sjednicama vijeća.

Iz takovog sadržaja članka 81. Statuta slijedi da ­njime nije uređeno i
pita­nje načina izbora  te opoziva
tijela mjesne samouprave (vijeća mjesnog odbora i predsjednika vijeća).

Naime, Sud je utvrdio da odredbama iz glave V. Statuta (članci 77. do
91.), kojom je uređena mjesna samouprava u Gradu Pože­gi, nisu uređena pita­nja
koja su Zakonom prepuštena Statutu, već je doslovno prepisan sadržaj odredaba
Zakona, koje ne mogu biti statutarna materija i u čijim se okvirima donosite­lj
Statuta trebao kretati.

Zakon je propisao tko ima biračko pravo, propisao je traja­nje mandata
izabranih članova te tko bira predsjednika vijeća mjesnog odbora.

Prema tome, Statutom je trebalo urediti način glasova­nja (tajno ili
javno), postupak kandidira­nja, postupak izbora, postupak opoziva i većinu
kojom će članovi Vijeća Mjesnog odbora donositi svoje odluke. Osporavanim
Statutom to, međutim, nije uči­njeno.

6. Člankom 61. stavkom 2. Zakona propisano je da »vijeće mjesnog odbora
biraju građani s područja mjesnog odbora, koji imaju biračko pravo, dok mandat članova
vijeća mjesnog odbora traje 4 godine«, a člankom 62. Zakona određeno je da
»vijeće mjesnog odbora bira predsjednika na vrijeme od 4 godine«.

Nada­lje, članak 61. stavak 3. Zakona otvorio je mogućnost da vijeće
mjesnog odbora jednom konstituirano, donosi između ostalog, program rada
mjesnog odbora, pravila mjesnog odbora i poslovnik o svom radu, te obav­lja
druge poslove utvrđene zakonom i statutom grada, odnosno općine.

Iz navedenog proizlazi da vrsta i opse­g poslova vijeća mjesnog odbora
moraju biti u skladu sa statutom grada, odnosno općine.

7. Prema odredbi članka 59. Zakona, Gradsko vijeće Grada Pože­ge bilo je
obvezno Statutom urediti pravila izbora i opoziva članova vijeća mjesnih
odbora, te osnove pravila mjesnog odbora koja će vrijediti za cijeli Grad Pože­gu.

Budući da ta pita­nja Gradsko vijeće Grada Pože­ge svojim Statutom nije
uredilo, povrijedilo je odredbu iz članka 5. stavka 1. Ustava, prema kojoj
propisi moraju biti u skladu s Ustavom i zakonom.

Prema miš­lje­nju Ustavnog suda, u ovom ustavnosudskom predmetu ne radi
se o problemu pravnih praznina, ne­go je riječ o nepoštiva­nju zakonske obveze
Gradskog vijeća Grada Pože­ge, odnosno o propustu tijela lokalne samouprave da
uredi mjesnu samoupravu, kojim propustom je povrijeđen Ustav Republike Hrvatske
i Zakon o lokalnoj samoupravi i upravi. Ustavni sud, ocje­njujući suglasnost
drugih propisa, u ovom slučaju Statuta, s Ustavom i zakonom, polazi od sadržaja
odredaba drugog propisa, pa ga, utvrdi li ­nje­govu neustavnost s Ustavom i
zakonom, ukida ili poništava, dijelom ili u cijelosti. Ustavni  sud ne može ispitivati ustavnost i
zakonitost, pa s­ljedstveno tome, ni ukinuti ili poništiti odredbe drugog
propisa kojih u nje­govu sadržaju nema. No, kad zakon izrijekom obvezuje
donosite­lja drugog propisa da ­njime uredi određena pita­nja, pa ovaj to ne učini,
tada je riječ o nezakonitosti i neustavnosti toga propisa i Ustavni sud, u tom
slučaju, donosi odluku o ­nje­govu ukida­nju ili ponište­nju.

Donoseći ovakvu odluku Sud je postupao teme­ljem ovlašte­nja određenog člankom
36. stavkom 2. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 99/99, da­lje: Ustavni zakon), prema kojem Ustavni sud može i sam
pokrenuti postupak za ocjenu suglasnosti drugih propisa s Ustavom i zakonom.

II.

8. Iz odluke Ustavnog suda o ukida­nju glave V. Statuta, koja je bila
okvir i pravna osnova za donoše­nje pravila mjesne samouprave u Gradu Pože­gi,
slijedi kako su i sva pravila o izborima članova Vijeća Mjesnog odbora Grada Pože­ge
u suprotnosti s Ustavom i Zakonom, te stoga i ta pravila prestaju važiti.

Prema stajalištu Suda, osporavanim pravilima mjesne samouprave nije dopušteno
uređivati ono područje koje je moralo biti uređeno Statutom, a to su pravila o
izboru članova vijeća mjesnog odbora.

U skladu s iznijetim, teme­ljem članka 54. stavka 1. Ustavnog zakona Sud
je odlučio kao u izreci odluke.

Broj: U-II-81/1999
Zagreb, 13. rujna 2000.

USTAVNI SUD
REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
dr. sc. Smi­ljko Sokol, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 95/2000-1884