## Odluka i Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2274/2005 od 13. rujna 2007.

### NN 105/2007 (15.10.2007.), Odluka i Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2274/2005 od 13. rujna 2007.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**3082**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Željko Potočnjak, predsjednik Vijeća, te suci Davor
Krapac, Ivan Matija, Agata Račan, Smiljko Sokol i Nevenka Šernhorst, članovi
Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio M. V. iz R., zastupan po T.
S., odvjetniku u R., na sjednici održanoj 13. rujna 2007. godine, jednoglasno je
donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.
II. Županijski sud u Rijeci dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi
pred tim sudom, pod brojem: Gž-1925/06 (predmet Općinskog suda u Rijeci, broj:
P-3391/94) u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci,
računajući od prvoga idućeg dana nakon dana objave ove odluke u »Narodnim
novinama«.
III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustav­nom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju, M. V.
iz R., određuje se primjerena naknada zbog povrede ustavnog prava iz članka 29.
stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 41/01. – pročišćeni
tekst) u iznosu od 11.900,00 kn.
IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćene iz Državnog
proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja
Ministarstvu financija Republike Hrvatske za isplatu.

## i RJEŠENJE

Ustavna tužba u odnosu na nerazumnu duljinu kaznenog postupka broj: K-875/94,
koji se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci, se odbacuje.
Ova odluka i rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

I.

1. Podnositelj ustavne tužbe je, na temelju članka 63. Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/99. i 49/02.
– pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) 20. svibnja 2005. podnio
ustavnu tužbu smatrajući da mu je nerazumno dugim trajanjem parničnog postupka
pred Općinskim sudom u Rijeci povrijeđeno ustavno pravo zajamčeno člankom 29.
stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

ČINJENICE VAŽNE ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

2. Parnični postupak pokrenut je 4. listopada 1994. pred Općinskim sudom u
Rijeci tužbom podnositelja protiv S. L. iz R., radi naknade štete.
U razdoblju do 5. studenoga 1997. sud je održao tri (3) ročišta za glavnu
raspravu, odredio je i proveo dokaz saslušanjem stranaka, te je od »N. I.« d.d.
R. zatražio određene podatke.
U razdoblju od 5. studenoga 1997. u postupku su poduzete sljedeće radnje,
relevantne za odlučivanje o pravima i obvezama podnositelja:
– na ročištu održanom 9. lipnja 1998. glavna rasprava je odgođena zbog neuredne
dostave poziva za tuženika;
– na ročištu održanom 14. listopada 1998. sud je odredio provođenje dokaza
saslušanjem svjedoka;
– podneskom od 22. ožujka 1999. podnositelj je sudu predložio zakazivanje
ročišta za glavnu raspravu;
– na ročištu održanom 21. svibnja 1999. sud je odredio pribaviti kazneni spis
tog suda broj: K-875/94, zatim da će se od »N. l.« d.d. R. zatražiti određeni
podaci te je odredio provođenje dokaza saslušanjem svjedoka;
– dopisom od 21. svibnja 1999. sud je od »N. I.« d.d. R. zatražio određene
podatke;
– na ročištu održanom 13. srpnja 1999. glavna rasprava je odgođena, a sud je
odredio da će se ponovno zatražiti na uvid kazneni spis broj: K-875/94, zatim da
će se ponovno zatražiti podaci od »N. I.« d.d. R. te je određeno saslušanje
svjedoka;
– dopisom od 13. srpnja 1999. sud je »N. l.« d.d. R. požurio na dostavu podataka
zatraženih dopisom od 21. svibnja 1999.;
– dopisom zaprimljenim kod suda 17. kolovoza 1999. »N. I.« d.d. R. dostavio je
zatražene podatke;
– na ročištu održanom 8. listopada 1999. sud je saslušao pristigle svjedoke;
– podneskom od 11. listopada 2000. podnositelj je predložio sudu zakazivanje
ročišta;
– na ročištu održanom 26. lipnja 2001. sud je odredio dokaz saslušanjem
svjedoka;
– na ročištu održanom 21. rujna 2001. glavna rasprava je odgođena zbog
nepristupa uredno pozvanog svjedoka;
– rješenjem od 21. rujna 2001. sud je odredio prisilno dovođenje svjedoka;
– na ročištu održanom 29. studenoga 2001. glavna rasprava je odgođena zbog
nepristupa svjedoka;
– na ročištu održanom 25. siječnja 2002. sud je saslušao svjedoka, te je
zaključio glavnu raspravu;
– protiv odluke suda broj: P-3391/94 od 25. siječnja 2002. tuženik je 27.
veljače 2002. izjavio žalbu;
– podneskom od 30. srpnja 2004. podnositelj je predložio sudu donošenje odluke
po žalbi;
– rješenjem broj: Gž-879/02 od 2. ožujka 2005. Županijski sud u Rijeci usvojio
je žalbu tuženika, ukinuo je prvostupanjsku odluku te je predmet vratio sudu
prvog stupnja na ponovno suđenje;
– na ročištu održanom 6. lipnja 2005. sud je odredio provođenje dokaza
saslušanjem svjedoka;
– na ročištu održanom 20. rujna 2005. saslušani su pristigli svjedoci, te je sud
odredio dokaz daljnjim saslušanjem svjedoka;
– na ročištu održanom 25. studenog 2005. saslušani su svjedoci te je sud
zaključio glavnu raspravu;
– ročište za objavu odluke suda održano je 9. prosinca 2005.;
– protiv odluke suda broj: P-1593/05 od 9. prosinca 2005. podnositelj je 12.
siječnja 2006., a tuženik 19. siječnja 2006. izjavio žalbu;
– predmet je dostavljen Županijskom sudu u Rijeci na odlučivanje, gdje se vodi
pod brojem: Gž-1925/06.

PRAVO VAŽNO ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

3. Za ovaj ustavnosudski postupak mjerodavne su odredbe članka 29. stavka 1.
Ustava Republike Hrvatske i članka 63. Ustav­nog zakona.

*Ustavna tužba je osnovana.*
4. Svoju odluku Ustavni sud obrazlaže sljedećim utvrđenjima:

4.1. DULJINA SUDSKOG POSTUPKA

Parnični postupak pokrenut je 4. listopada 1994. pred Općinskim sudom u Rijeci
tužbom podnositelja.
Duljina postupka uzima se u obzir od 5. studenoga 1997. kad je Zakonom o
potvrđivanju stupila na snagu, u odnosu na Republiku Hrvatsku, Konvencija za
zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i protokoli broj 1, 4, 6, 7 i 11 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine –
Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak; u
daljnjem tekstu: Konvencija). Protokol broj 12 na snazi je u odnosu na Republiku
Hrvatsku od 1. travnja 2005. (Zakon o potvrđivanju Protokola br. 12 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola br. 12
uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 9/05.), a Protokol broj 13 od 1. srpnja 2003. (Zakon
o potvrđivanju Protokola br. 13 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i
temeljnih sloboda, o ukidanju smrtne kazne u svim okolnostima, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola br. 13
uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 13/03.).
U članku 6. stavku 1. Konvencije jamči se svakome pravo da radi utvrđivanja
njegovih prava i obveza građanske naravi ili u slučaju podizanja optužnice za
kazneno djelo protiv njega zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u
razumnom roku ispita njegov slučaj.
Ustavna tužba podnesena je 20. svibnja 2005. a do tog dana postupak nije
pravomoćno okončan, pa Ustavni sud utvrđuje da je do dana podnošenja ustavne
tužbe postupak trajao ukupno deset (10) godina, sedam (7) mjeseci i petnaest
(15) dana, a od dana stupanja na snagu Konvencije do dana podnošenja ustavne
tužbe postupak je trajao sedam (7) godina, šest (6) mjeseci i četrnaest (14)
dana.

4.2. POSTUPANJE NADLEŽNIH SUDOVA

U pravno relevantnom razdoblju postupak se najprije vodio pred Općinskim sudom u
Rijeci, koji je, od radnji relevantnih za odlučivanje o pravima i obvezama
podnositelja, održao više ročišta za glavnu raspravu, odredio je i proveo dokaz
saslušanjem više svjedoka, zatim je od »N. I.« d.d. R. zatražio određene
podatke, te je zaključio glavnu raspravu i odlučio o tužbenom zahtjevu
podnositelja.
U povodu žalbe tuženika, predmet je dostavljen Županijskom sudu u Rijeci na
odlučivanje, koji je rješenjem ukinuo prvostupanjsku odluku i predmet vratio
sudu prvog stupnja na ponovno suđenje.
Nakon podnošenja ustavne tužbe sud je održao tri (3) ročišta, zaključio je
glavnu raspravu te je ponovno odlučio o zahtjevu podnositelja.
U povodu žalbi stranaka, predmet je ponovno dostavljen Županijskom sudu u Rijeci
na odlučivanje.

4.3. PONAŠANJE PODNOSITELJA USTAVNE TUŽBE
(TUŽITELJA U SUDSKOM POSTUPKU)

Podnositelj ustavne tužbe, kao tužitelj u parničnom postupku, prema utvrđenju
Ustavnog suda, nije pridonio duljini sudskog postupka. Naprotiv, u više je
navrata podnescima požurivao rad redov­nih sudova.

4.4. SLOŽENOST SUDSKOG PREDMETA

Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnoj pravnoj stvari ne radi o složenom
predmetu.

OCJENA USTAVNOG SUDA

5. Ustavni sud utvrđuje da se postupak u ovom predmetu vodi u ukupnom trajanju
preko dvanaest (12) godina, što ne udovoljava zahtjevu suđenja u razumnom roku.
Imajući u vidu ukupnu duljinu postupka, okolnost da podnositelj nije pridonio
duljini postupka, kao i činjenicu da je sud prvog stupnja bio potpuno neaktivan
u razdoblju od 8. listopada 1999. do 26. lipnja 2001., Ustavni sud je utvrdio da
je dugim trajanjem i neučinkovitim provođenjem parničnog postupka, u kojem nije
donesena pravomoćna odluka suda, podnositelju povrijeđeno ustavno pravo da
zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u razumnom roku odluči o
njegovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava
Republike Hrvatske.
6. Imajući u vidu sve navedene činjenice i okolnosti, u smislu odredbe članka
63. stavka 2. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao pod točkama I. i II.
izreke ove odluke.
7. Visinu naknade zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava
Ustavni sud utvrđuje uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog slučaja, uz
istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici
Hrvatskoj.
Sukladno odredbi članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u točkama
III. i IV. izreke ove odluke.
8. Predsjednik Županijskog suda u Rijeci dužan je dostaviti Ustavnom sudu pisanu
obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana
njene otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II.
izreke ove odluke. Ovaj nalog temelji se na članku 31. stavcima 4. i 5. Ustavnog
zakona.
II.
9. U ustavnoj tužbi podnositelj ukazuje i na nerazumno dugo vođenje kaznenog
postupka koji se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci pod brojem: K-875/94.
Ne postoje pretpostavke za postupanje Ustavnog suda u smislu odredbe članka 63.
Ustavnog zakona.
10. Prema odredbi članka 63. stavka 1. Ustavnog zakona, Ustavni sud će pokrenuti
postupak po ustavnoj tužbi i prije nego što je iscrpljen pravni put u slučaju
kad o pravima i obvezama stranke ili o sumnji ili optužbi zbog kažnjivog djela
nije u razumnom roku odlučio sud (...).
Prema stavku 2. članka 63. Ustavnog zakona, u odluci kojom usvaja ustavnu tužbu
zbog nedonošenja akta u razumnom roku iz stavka 1. tog članka, Ustavni sud će
nadležnom sudu odrediti rok za donošenje akta kojim će taj sud meritorno
odlučiti o pravima i obvezama podnositelja.
Sukladno stajalištu Suda izraženom u odluci, broj: U-IIIA-905/2003 od 5. svibnja
2004., »Narodne novine«, broj 58 od 7. svibnja 2004. godine, Ustavni sud
ispituje eventualnu povredu ustavnog prava na donošenje sudske odluke u razumnom
roku, neovisno o tome je li sudska odluka ipak donesena nakon podnošenja ustavne
tužbe, a prije okončanja samog ustavnosudskog postupka.
Iz preslike konkretnog kaznenog spisa razvidno je da je kazneni postupak
pravomoćno okončan rješenjem Županijskog suda u Rijeci broj: Kž-396/00 od 13.
prosinca 2000., a koje je rješenje podnositelj uredno zaprimio putem punomoćnika
16. svibnja 2001. godine.
Polazeći od činjenice da je ustavna tužba podnesena nakon pravomoćno okončanog
postupka (20. svibnja 2005.), Ustavni sud utvrdio je da ne postoje pretpostavke
za postupanje Ustavnog suda u smislu odredbe članka 63. Ustavnog zakona.
11. Slijedom iznijetog, na temelju odredbe članka 32., u svezi s odredbom članka
63. Ustavnog zakona, riješeno je kao u izreci rješenja.
12. Objava ove odluke i rješenja temelji se na odredbi članka 29. Ustavnog
zakona.

Broj: U-IIIA-2274/2005
Zagreb, 13. rujna 2007.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Odluka, NN 105/2007-3082
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)