## Odluka o objavljivanju pravila o potporama za zaštitu okoliša

### NN 98/2007 (26.9.2007.), Odluka o objavljivanju pravila o potporama za zaštitu okoliša

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

**2904**

Na temelju članka 3. Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj
50/2006), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 20. rujna 2007.
godine donijela

## ODLUKU

### O OBJAVLJIVANJU PRAVILA O POTPORAMA ZA ZAŠTITU OKOLIŠA

**I.**

Pravila o potporama za zaštitu okoliša sadržana su u Smjernicama Zajednice o
državnoj potpori za zaštitu okoliša (SL C 37, 3. 2. 2001., str. 3. – 15.)

**II.**

Tekst akta u kojem su sadržana pravila iz točke I. ove Odluke, u prijevodu na
hrvatski jezik, glasi:

A. UVOD

1. Komisija je 1994. usvojila Smjernice Zajednice o državnim potporama za
zaštitu okoliša1 s istekom na datum 31. prosinca 1999. U skladu s točkom 4.3. iz
smjernica Komisija ih je 1996. preispitala i zaključila da se u međuvremenu nije
javila potreba za izmjenama i dopunama. Komisija je 22. prosinca 1999. donijela
odluku o produljenju valjanosti ovih smjernica do 30. lipnja 2000.2. Komisija je
28. lipnja 2000. donijela odluku o produljenju valjanosti ovih smjernica do 31.
prosinca 2000.3.
2. Od 1994. kada su usvojene ove smjernice, djelovanje u području zaštite
okoliša se razvilo na inicijativu država članica i Zajednice te na svjetskoj
razini, posebice nakon usvajanja Protokola iz Kyota. Države članice na primjer
češće dodjeljuju državne potpore u energetskom sektoru, a potpore su često u do
nedavno neuobičajenom obliku kao što je smanjenje i izuzeće od poreza. Također,
sve su češći novi oblici potpora za tekuće poslovanje. Komisija stoga treba
usvojiti nove smjernice kako bi se države članice i poduzetnici upoznali s
kriterijima koje će Komisija primjenjivati kod donošenja odluke o usklađenosti
potpora, planiranih od država članica, sa zajedničkim tržištem.
3. Prema članku 6. Ugovora EZ-a ciljevi politike za zaštitu okoliša trebaju se
uključiti u politiku Komisije za nadzor potpora u sektoru zaštite okoliša, a
posebno u vidu promicanja održivog razvoja. Sukladno tomu, politike tržišnog
natjecanja i zaštite okoliša ne djeluju u suprotnim smjerovima, a zahtjevi za
zaštitu okoliša trebaju se uključiti u definiciju i provedbu politike tržišnog
natjecanja, posebice radi promicanja održivog razvoja4.
4. Međutim, uzimanje u obzir dugoročnih zahtjeva za zaštitu okoliša ne znači da
se sve potpore moraju odobriti. Trebaju se razmotriti mogući učinci potpora u
smislu održivog razvoja i pune primjene načela »onečišćivač plaća«. Neki oblici
potpora sasvim sigurno zadovoljavaju ova mjerila, a posebno u slučaju kada
omogućavaju postizanje visokog stupnja zaštite okoliša bez da istovremeno dođu u
sukob s načelom internalizacije troškova. Drugi pak oblici potpora mogu imati
nepovoljne učinke na trgovinu između država članica i tržišno natjecanje, mogu
biti u suprotnosti s načelom »onečišćivač plaća« i kočiti uspostavu procesa
održivog razvoja. To može biti slučaj, na primjer, kada su potpore isključivo
namijenjene za lakše usklađivanje s novim obvezujućim standardima Zajednice.
5. U ovim se smjernicama pristup Komisije sastoji od određivanja mogu li se i
pod kojim uvjetima državne potpore smatrati nužnima za osiguranje zaštite
okoliša i održivog razvoja, bez da izazovu nesrazmjerne učinke na tržišno
natjecanje i gospodarski rast. Ova se analiza izvodi u svjetlu pouka izvučenih
iz funkcioniranja smjernica iz 1994. i u svjetlu u međuvremenu nastalih promjena
u politici zaštite okoliša.

B. DEFINICIJE I OPSEG

*6. Pojam zaštite okoliša*: u svrhu ovih smjernica Komisija smatra da »zaštita
okoliša« podrazumijeva sve aktivnosti namijenjene ublažavanju ili otklanjanju
štete koja je nanesena našem fizičkom okruženju ili prirodnim izvorima ili
poticanju učinkovite uporabe ovih izvora.
Komisija smatra da mjere štednje energije i korištenje obnovljivih izvora
energije predstavljaju aktivnosti za zaštitu okoliša. Mjere štednje energije se,
između ostalog, trebaju shvatiti kao aktivnosti kojima se poduzetnicima
omogućava da smanje energetsku potrošnju u svom proizvodnom ciklusu.
Projektiranje i izrada strojeva ili prijevoznih sredstava koji zahtijevaju manje
korištenje prirodnih izvora nije obuhvaćeno ovim smjernicama. Akcije poduzete u
okviru postrojenja ili drugih proizvodnih jedinica radi poboljšanja sigurnosti
ili higijene važne su i mogu ispunjavati uvjete za određene vrste potpora, ali
nisu obuhvaćene ovim smjernicama.
*Pojam internalizacije troškova*: u svrhu ovih smjernica »internalizacija
troškova« znači načelo prema kojem se svi troškovi vezani uz zaštitu okoliša
uključuju u proizvodne troškove poduzetnika.
*Načelo »onečišćivač plaća«*: to je načelo prema kojem troškove borbe protiv
zagađenja plaća onečišćivač koji uzrokuje zagađenje.
*Onečišćivač*: onečišćivač je onaj tko izravno ili neizravno šteti okolišu ili
stvara uvjete koji vode do takve štete5.
*Cijene koje odražavaju troškove*: ovo načelo kaže da cijene roba ili usluga
trebaju uključiti vanjske troškove povezane s negativnim učinkom proizvodnje i
trgovine na okoliš.
*Standard Zajednice*: obvezujući standard Zajednice koji određuje stupnjeve
zaštite okoliša i obveze prema zakonima Zajednice za korištenje najboljih
dostupnih tehnika (BAT)6 koje ne izazivaju prekomjerne troškove.
*Obnovljivi izvori energije*: obnovljivi nefosilni izvori energije, energija
vjetra, solarna i geotermalna energija, energija valova, energija plime i oseke,
hidroelektrane kapaciteta ispod 10 MW i energija biomase pri čemu se biomasa
definira kao proizvodi poljoprivrede i šumarstva, biljni otpad od poljoprivrede,
šumarstva ili prehrambene industrije, neobrađeni drveni otpad i otpaci od
pluta7.
*Električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora energije*: električna
energija proizvedena u postrojenju koje koristi isključivo obnovljive izvore
energije, a uključuje i udio električne energije proizvedene iz obnovljivih
izvora energije u kogeneracijskim postrojenjima koja koriste tradicionalne
izvore energije, posebice u svrhu nepredvidivih događaja8.
*Porez za zaštitu okoliša:* »porezom za zaštitu okoliša smatra se onaj porez čija
oporeziva osnovica ima jasni negativni učinak na okoliš. Međutim, porezom za
zaštitu okoliša može se također smatrati porez koji ima manje jasan, ali
svejedno zamjetan pozitivni učinak na okoliš. [...] U načelu, zadaća je svake
države članice da dokaže procijenjeni učinak poreza na okoliš [...].«9.
*7. Opseg*: Ove se smjernice primjenjuju na potpore10 za zaštitu okoliša u svim
sektorima obuhvaćenim u Ugovoru EZ-a, uključujući one koji su predmet posebnih
propisa Zajednice o državnim pot­porama (obrada čelika11, brodogradnja, motorna
vozila, sintetička vlakna, prijevoz i ribarstvo), ali isključujući područje
obuhvaćeno Smjernicama Zajednice o državnim potporama u poljoprivrednom
sektoru12. Ove se smjernice primjenjuju na ribarstvo i akvakulturu ne dovodeći u
pitanje provedbu odredaba iz Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 2792/99 od 17. prosinca
1999. kojom se utvrđuju detaljna pravila i postupci za strukturnu potporu
Zajednice u sektoru ribarstva13 te iz smjernica za ispitivanje državnih potpora
u sektoru ribarstva i akvakulture14. Državne potpore za istraživanje i razvoj u
području zaštite okoliša podliježu propisima iz Okvirnog programa Zajednice za
državne potpore za istraživanje i razvoj15. Slično tomu, Komisija smatra da
obilježja potpora za aktivnosti obuke u području zaštite okoliša ne opravdavaju
zasebno tretiranje spomenute potpore te će je stoga ispitati u skladu s
odredbama iz Uredbe Komisije (EZ-a) br. 68/2001 od 12. siječnja 2001. o provedbi
članaka 87. i 88. Ugovora EZ-a na potpore za obuku16.
Temeljem članka 3. Odluke Komisije br. 2496/96/EZUČ od 18. prosinca 1996. kojom
se utvrđuju propisi Zajednice o državnim potporama za industriju čelika17,
potpore za zaštitu okoliša u industriji čelika se i dalje, do isteka Ugovora EZUČ-a, razmatraju u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama za
zaštitu okoliša koje su objavljene u Službenome listu C 72 od 10. ožujka 1994.

Ove se smjernice ne primjenjuju na naslijeđene troškove o kojima se raspravlja
na drugome mjestu18. Komisija ističe da temeljem Uredbe Komisije (EZ-a) br.
69/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora EZ-a na
potporu male vrijednosti19, potpora u iznosu do 100 000 eura koja se dodjeljuje
poduzetniku za razdoblje od tri godine nije obuhvaćena člankom 87. Ta se Uredba,
međutim, ne primjenjuje na poljoprivredu, ribarstvo i prijevoz niti na sektore
iz Ugovora EZUČ-a.

C. POLITIKA NADZORA DRŽAVNIH POTPORA I POLITIKA ZAŠTITE OKOLIŠA

8. Tijekom 70-ih i 80-ih godina politika Zajednice u pitanju zaštite okoliša je
imala uglavnom korektivni pristup. Naglasak je bio stavljen na norme koje su
trebale odraziti glavne aspekte politike zaštite okoliša.
9. Peti akcijski program za zaštitu okoliša pod nazivom »Prema održivosti«,
objavljen 1993.20, predstavlja neku vrstu raskida sa spomenutim pristupom. Njime
se ističe potreba za provođenjem dugoročne politike u namjeri promicanja
održivog razvoja. Cilj je pomiriti, na dugoročnoj osnovi, razvoj europskog
gospodarstva i potrebu za zaštitom okoliša.
Akcija Zajednice se više ne smije ograničiti na reagiranje na probleme okoliša,
nego se, kako je izričito navedeno u članku 6. Ugovora EZ-a izmijenjenog i
dopunjenog Amsterdamskim ugovorom, zahtjevi za zaštitu okoliša moraju uključiti
u definiciju i provedbu svih politika i aktivnosti Zajednice te poticati aktivno
sudjelovanje društvenih i gospodarskih subjekata.
10. Članak 174. Ugovora također predviđa da se politika Zajednice temelji na
načelu »onečišćivač plaća«. Jednako kao i ostale troškove proizvodnje,
poduzetnici trebaju internalizirati troškove koji se odnose na zaštitu okoliša.
Za provedbu ove politike Zajednica treba upotrijebiti različite instrumente:
propise, a posebno uvođenje normi, ali i dobrovoljne sporazume ili ekonomske
instrumente.
11. 1996. Komisija je sastavila izvješće o napretku petog akcijskog programa za
zaštitu okoliša. U izvješću se navodi kako su opća strategija i ciljevi tog
programa još uvijek valjani. Napredak je nesumnjivo postignut kod uključivanja
aspekata zaštite okoliša i održivosti u ostale politike Zajednice. Međutim, još
uvijek nije došlo do istinske promjene pristupa od strane svih zainteresiranih
strana: političara, poduzetnika i opće javnosti. Važno je razviti pojam
zajedničke odgovornosti za okoliš i podignuti javnu svijest o ovim problemima.
12. 1999. Komisija je usvojila opću ocjenu petog akcijskog programa. U ocjeni se
primijetilo da, iako je program podigao javnu svijest o potrebi da interesne
strane, građani i donositelji odluka u ostalim sektorima aktivno sudjeluju u
postizanju ciljeva zaštite okoliša, općenito se manje pridonijelo promjeni
gospodarskih trendova i ponašanja koje štete okolišu.
13. U ocjeni se također primijetilo da »postaje sve jasnije kako štete nanesene
okolišu predstavljaju troškove za društvo u cjelini te da, suprotno tomu,
zaštita okoliša može donijeti koristi u obliku gospodarskog rasta, zapošljavanja
i konkurentnosti« te da »učinkovita provedba načela »onečišćivač plaća« i puna
internalizacija troškova za zaštitu okoliša na teret onečišćivača ostaje ključni
proces«21.
14. Politika Komisije za nadzor državnih potpora za zaštitu okoliša treba stoga
zadovoljiti dvostruki imperativ:
(a) osigurati konkurentno funkcioniranje tržišta uz istovremeno promicanje
upotpunjavanja jedinstvenog tržišta i veće konkurentnosti poduzetnika;
(b) osigurati uključivanje zahtjeva za zaštitu okoliša u definiciju i provedbu
politike tržišnog natjecanja, a posebno u svrhu promicanja održivog razvoja.
Komisija smatra kako internalizacija troškova predstavlja prioritetni cilj koji
se može ostvariti na razne načine, uključujući uporabom instrumenata koji se
temelje na tržišnim zakonima ili regulatornom pristupu, koji su najučinkovitija
sredstva za postizanje gore opisanih ciljeva.
15. Internalizacija troškova pomaže osigurati da cijene točno odražavaju
troškove u onoj mjeri u kojoj gospodarski subjekti alociraju svoje financijske
izvore na temelju cijena robe i usluga koje žele kupiti. Izvješće o napretku
petog programa ističe kako ovaj cilj nije ostvaren iz razloga što cijene ne
odražavaju troškove zaštite okoliša. Takva neusklađenost otežava podizanje javne
svijesti i promiče prekomjerno iskorištavanje prirodnih izvora.
16. Osigurati da cijene u svim fazama gospodarskog procesa odražavaju troškove
najbolji je način da sve strane postanu svjesne troškova za zaštitu okoliša. Ne
uzimajući u obzir mogući negativni učinak na trgovinu i konkurentnost, državne
potpore općenito narušavaju ovaj cilj jer određenim poduzetnicima omogućavaju da
na umjetan način smanje svoje troškove, a ne da potrošačima otkriju troškove
zaštite okoliša. Iz tog razloga neki oblici državnih potpora dugoročno mogu biti
u suprotnosti s ciljevima održivog razvoja.
17. Smjernice Zajednice o državnim potporama, koje je Komisija usvojila 1994.,
čine sastavni dio ove politike Zajednice. Općenito, načelo »onečišćivač plaća« i
potreba za internalizacijom troškova poduzetnika u vezi sa zaštitom okoliša se
na prvi pogled nalaze u suprotnosti s dodjelom državnih potpora.
18. Unatoč tomu, smjernice navode kako se potpore opravdavaju u dva slučaja:
(a) u određenim posebnim okolnostima kada poduzetnici još nisu u mogućnosti
internalizirati sve troškove i u tome slučaju potpore predstavljaju privremeno
drugo najbolje rješenje, jer se njima poduzetnici potiču na prilagođavanje
standardima;
(b) potpore mogu također djelovati kao poticaj poduzetnicima da zadovolje više
standarde ili da poduzmu daljnja ulaganja namijenjena smanjenju zagađenja koje
uzrokuju njihova postrojenja.
19. U smjernicama Zajednice koje su usvojene 1994., Komisija smatra da u nekim
slučajevima još nije moguće provesti internalizaciju svih troškova te da se može
javiti potreba za privremenim potporama. Od 1994. došlo je do sljedećih izmjena:
(a) od usvajanja petog akcijskog programa za zaštitu okoliša, koji je već bio
utemeljen na načelu »onečišćivač plaća« i internalizaciji troškova, poduzetnici
su imali na raspolaganju razdoblje od sedam godina da se prilagode postupnoj
primjeni tog načela;
(b) izvješće Komisije iz 1996. o napretku petog akcijskog programa i izvješće o
ocjeni iz 1999. ponovno ističu potrebu za internalizacijom troškova i uporabom
tržišnih instrumenata radi ostvarivanja značajnog napretka u poboljšanju
okoliša;
(c) uporaba tržišnih instrumenata i pravilno određivanje cijena zagovara se i u
Protokolu iz Kyota o klimatskim promjenama.
20. Komisija stoga smatra da se potpore više ne bi smjele koristiti kao
nadoknada za neprovedenu internalizaciju troškova. Ako se dugoročno uzmu u obzir
zahtjevi za zaštitu okoliša, cijene moraju točno odražavati troškove, a troškovi
za zaštitu okoliša se moraju u potpunosti internalizirati. Sukladno tomu,
Komisija drži kako potpore nisu opravdane u slučaju ulaganja koje je jasno
namijenjeno usklađivanju poduzetnici s novim ili postojećim tehničkim
standardima Zajednice. Stajalište Komisije je da se ipak radi pomoći malim i
srednjim poduzetnicima u posebnim teškoćama, treba ostaviti mogućnost da se tim
poduzetnicima dodjeli potpora za prilagođavanje novim standardima Zajednice u
razdoblju od tri godine od usvajanja spomenutih standarda. Potpore mogu biti
korisne i u slučajevima kada služe kao poticaj za postizanje višeg stupnja
zaštite nego što to propisuju standardi Zajednice. To je slučaj kada država
članica odluči usvojiti strože standarde od onih u Zajednici, kako bi ostvarila
viši stupanj zaštite okoliša. To također vrijedi i u slučaju kada poduzetnik
ulaže u zaštitu okoliša u većoj mjeri nego što to propisuju najstroži postojeći
standardi Zajednice ili u nedostatku takvih standarda na razini Zajednice.
21. Međutim, nije se pokazalo da potpore koje su namijenjene isključivo kao
pomoć poduzetnicima za usklađivanje s postojećim ili novim standardima
Zajednice, djeluju kao poticaj ove vrste. Spomenuti standardi predstavljaju
uobičajene zakonske odredbe koje poduzetnici moraju provesti i nema potrebe za
dodjelom potpora kako bi ih se potaklo da poštuju zakone22.

*Posebni slučaj energetskog sektora i smanjenja poreza*

22. Od usvajanja smjernica 1994. energetski je sektor prošao kroz važne promjene
koje se trebaju uzeti u obzir.
23. Određene države članice su usvojile, u fazi su usvajanja ili bi mogle
usvojiti poreze koji bi mogli imati povoljne učinke na zaštitu okoliša. U nekim
se slučajevima poduzetnicima iz posebnih kategorija odobravaju izuzeća ili
smanjenje poreza, kako bi se izbjeglo njihovo dovođenje u nepovoljni konkurentni
položaj. Komisija smatra da spomenute mjere mogu predstavljati državne potpore u
smislu članka 87. Ugovora. Međutim, nepovoljni učinci ovakvih potpora mogu se
nadoknaditi pozitivnim učincima uvođenja poreza. Sukladno tomu, ako su spomenuta
izuzeća potrebna za usvajanje ili trajnu primjenu poreza koji se primjenjuju na
sve proizvode, Komisija smatra da su ona prihvatljiva pod određenim uvjetima i
za ograničeno vremensko razdoblje. Ovo razdoblje može trajati i do deset godina
ukoliko su ispunjeni potrebni uvjeti.
Nakon toga države članice slobodne su ponovo obavijestiti Komisiju o mjerama u
pitanju, koja u svojoj analizi može upotrijebiti isti pristup uzimajući u obzir
pozitivne rezultate u području zaštite okoliša.
24. Države članice su posljednjih godina poduzele akciju promicanja uporabe
obnovljivih izvora energije i zajedničke proizvodnje toplinske i električne
energije, uz potporu Komisije s obzirom na velike prednosti za okoliš. Komisija
stoga smatra da ako mjere promicanja uporabe obnovljivih izvora energije i
zajedničke proizvodnje toplinske i električne energije predstavljaju državne
potpore, one su prihvatljive pod određenim uvjetima. Mora se, međutim, sa
sigurnošću utvrditi da spomenute potpore nisu u suprotnosti s ostalim odredbama
Ugovora ili sekundarnim zakonodavstvom.

D. RAZMJERNA VAŽNOST POTPORA ZA ZAŠTITU OKOLIŠA

25. Podaci iz osmog pregleda državnih potpora u Europskoj uniji u proizvodnim i
određenim ostalim sektorima23 pokazuju da su između 1996. i 1998. potpore za
zaštitu okoliša iznosile u prosjeku samo 1,85% ukupnih potpora koje su
dodijeljene u proizvodnim i uslužnim sektorima.
26. U razdoblju od 1994. do 1999. potpore za zaštitu okoliša odobrene su
uglavnom u obliku subvencija. Razmjerno gledajući, drugi oblici potpore su slabo
iskorišteni: zajmovi s niskim kamatama, državna jamstva, itd.
27. Što se tiče sektora koji primaju potporu, u razdoblju od 1998. do 1999.
zamijetilo se povećanje potpora za mjere u energetskom sektoru, bilo kao potpora
za štednju energije ili radi promicanja korištenja novih ili obnovljivih izvora
energije, posebno u obliku eko poreza.

E. OPĆI UVJETI ZA ODOBRAVANJE POTPORA ZA ZAŠTITU OKOLIŠA

E.1. POTPORE ZA ULAGANJA

*E.1.1. Prijelazne potpore za ulaganja kako bi se malim i srednjim poduzetnicima
pomoglo u prilagođavanju novim standardima Zajednice*

28. Potpore za ulaganja koje se malim i srednjim poduzetnicima dodjeljuju kako
bi im se pomoglo u prilagođavanju novim standardima Zajednice, odobravaju se u
visini do najviše 15% bruto opravdanih troškova za razdoblje od tri godine od
usvajanja novih obvezujućih standarda Zajednice.

*E.1.2. Opći uvjeti za odobravanje potpora za ulaganja poduzetnicima koji
premašuju standarde Zajednice*

29. Potpore za ulaganja kojima se poduzetnicima omogućava da postignu više
standarde od onih koji se primjenjuju u Zajednici, odobravaju se u visini do
najviše 30% bruto opravdanih troškova kako je definirano u točki 37. Ovi se
uvjeti također primjenjuju na potpore poduzetnicima koji vrše ulaganja u
nedostatku obvezujućih standarda Zajednice ili koji moraju izvršiti određena
ulaganja radi usklađivanja s nacionalnim standardima koji su stroži od onih koji
se primjenjuju u Zajednici.

*E.1.3. Ulaganje u energiju*

30. Ulaganja u štednju energije prema definiciji iz točke 6. smatraju se
istovjetnima ulaganjima za promicanje zaštite okoliša. Spomenuta ulaganja imaju
vrlo važnu ulogu u postizanju, u ekonomskome smislu, ciljeva Zajednice koji se
odnose na okoliš24. Ona stoga ispunjavaju uvjete za dobivanje potpora po
temeljnoj stopi od 40% opravdanih troškova.
31. Ulaganja u zajedničku proizvodnju toplinske i električne energije mogu
također ući u opseg ovih smjernica, ukoliko se dokaže da su ove mjere korisne u
smislu zaštite okoliša jer imaju visok stupanj učinkovitosti pretvorbe25, s
obzirom da ove mjere omogućuju smanjenje energetske potrošnje ili s obzirom da
proizvodni proces ima manje štetni utjecaj na okoliš. U skladu s navedenim,
Komisija posebno uzima u obzir vrstu primarne energije koja se koristi u
proizvodnom procesu. Treba također imati na umu da povećanje uporabe energije iz
zajedničke proizvodnje toplinske i električne energije predstavlja prioritet
Zajednice u području zaštite okoliša26. Za spomenuto ulaganje se stoga mogu
odobriti potpore po temeljnoj stopi od 40% opravdanih troškova.
32. Ulaganja u promicanje obnovljivih izvora energije smatraju se istovjetnima
ulaganjima za zaštitu okoliša poduzetim u nedostatku obvezujućih standarda
Zajednice. Treba također imati na umu da mjere u korist obnovljivih izvora
energije predstavljaju jedan od prioriteta Zajednice u području zaštite
okoliša27 i jedan od dugoročnih ciljeva koji zahtijevaju najveće potpore. Stopa
potpore za ulaganja u ove oblike energije iznose 40% opravdanih troškova.
Komisija smatra da postrojenja za obnovljivu energiju, koja zadovoljavaju sve
potrebe cjelokupne Zajednice kao što je otok ili stambeno područje, trebaju
uživati određene povlastice. Ulaganja u ovome smjeru mogu ostvariti pravo na
bonus od 10 postotnih bodova povrh temeljne stope od 40% opravdanih troškova.
Komisija smatra da, ako se pokaže nužnim, države članice mogu odobriti potpore
za ulaganja u korist obnovljive energije u visini do 100% opravdanih troškova.
Pripadajuća postrojenja nemaju pravo na primanje bilo koje dodatne potpore.

*E.1.4. Bonus za poduzetnike koji se nalaze u regijama primateljicama pomoći*

33. U regijama koje ostvaruju pravo na nacionalne regionalne potpore,
poduzetnici mogu primiti potporu za poticanje regionalnog razvoja. Za poticanje
daljnjeg ulaganja u zaštitu okoliša mogu se, po potrebi, predvidjeti dodatne
potpore za sva ulaganja u zaštitu okoliša izvedena u skladu s točkom 2928.
34. Sukladno tomu, u regijama koje ostvaruju pravo na regionalne potpore,
maksimalna stopa potpora za zaštitu okoliša koja se primjenjuje na opravdane
troškove prema definiciji iz točke 37. određuje se kako slijedi.
U regijama primateljicama pomoći, kao maksimalna stopa potpora primjenjuje se
viša od sljedećih dviju opcija:
(a) temeljna stopa potpora za ulaganja u zaštitu okoliša, tj. 30% bruto
(standardni sustav), 40% bruto (ulaganja u štednju energije, obnovljive izvore
energije ili za promicanje zajedničke proizvodnje električne i toplinske
energije) ili 50% bruto (ulaganja u obnovljive izvore energije koji opskrbljuju
određenu cjelokupnu zajednicu), uvećana za 5 bruto postotnih bodova u regijama
iz članka 87. stavka 3. točke (c) i 10 postotnih bodova u regijama iz članka 87.
stavka 3. točke (a)29;
(b) stopa regionalnih potpora uvećana za 10 bruto postotnih bodova.

*E.1.5. Bonus za male i srednje poduzetnike*

35. Za ulaganja navedena u točkama 29. do 32. koja izvode mali ili srednji
poduzetnici, odobrava se povećanje za 10 bruto postotnih bodova30. U svrhu ovih
smjernica koristi se definicija malih i srednjih poduzetnika iz relevantnih
tekstova Zajednice31.
Gore spomenuti bonusi za regije primateljice pomoći te male i srednje
poduzetnike mogu se kombinirati, ali maksimalna stopa potpora za zaštitu okoliša
ne smije premašiti 100% bruto opravdanih troškova. Mali i srednji poduzetnici ne
ispunjavaju uvjete za dvostruki bonus niti prema odredbama koje se primjenjuju
na regionalne potpore niti onima koje se primjenjuju u području zaštite
okoliša.32

*E.1.6. Predmetna ulaganja*

36. Predmetna ulaganja su ulaganja u zemljište koja su nužno potrebna za
postizanje ciljeva zaštite okoliša, ulaganja u zgrade, postrojenja i opremu koja
je namijenjena smanjenju ili otklanjanju zagađenja i onečišćenosti i ulaganja za
prilagođavanje proizvodnih metoda u svrhu zaštite okoliša.
Mogu se također uzeti u obzir troškovi transfera tehnologije u obliku stjecanja
operativnih licenci ili patentiranih ili nepatentiranih know-how-a. Međutim,
svaka takva nematerijalna imovina mora zadovoljavati sljedeće uvjete:
(a) mora se smatrati imovinom s mogućnošću otpisa;
(b) mora biti kupljena pod tržišnim uvjetima, od poduzetnika u kojem kupac nema
neposrednu niti posrednu kontrolu;
(c) mora biti uključena u imovinu društva, ostati u društvu korisnika potpore i
tamo biti korištena najmanje pet godina. Ovaj se uvjet ne primjenjuje na
nematerijalnu imovinu koja je tehnički zastarjela. U slučaju prodaje tijekom
spomenutih pet godina, prihod od prodaje se odbija od opravdanih troškova, a
cjelokupni ili dio iznosa potpora se po potrebi vraća.

*E.1.7. Opravdani troškovi*

37. Opravdani troškovi se strogo ograničavaju na dodatne troškove ulaganja koji
su potrebni za postizanje ciljeva zaštite okoliša.
To ima sljedeće posljedice: ako se troškovi ulaganja u zaštitu okoliša ne mogu
jasno prepoznati među ukupnim troškovima, Komisija uzima u obzir cilj i
transparentne metode izračuna, npr. troškova tehnički usporedivog ulaganja koje
ipak ne osigurava isti stupanj zaštite okoliša.
U svakome slučaju, opravdani se troškovi izračunavaju bez dobiti koja proizlazi
iz svakog povećanja kapaciteta, uštede troškova ostvarene tijekom prvih pet
godina ulaganja i dodatne pomoćne proizvodnje tijekom istog petogodišnjeg
razdoblja33.
Opravdani troškovi ulaganja u obnovljivu energiju su obično redovni dodatni
troškovi na teret poduzetnika u usporedbi s klasičnom elektranom istog
kapaciteta s obzirom na učinkovitu proizvodnju energije.
Kod prilagođavanja malih i srednjih poduzetnika novim standardima Zajednice,
opravdani troškovi uključuju dodatna ulaganja potrebna za postizanje
odgovarajućeg stupnja zaštite okoliša u skladu s propisanim standardima.
Kod prilagođavanja poduzetnika nacionalnim standardima koji su usvojeni u
nedostatku standarda na razini Zajednice, opravdani troškovi se sastoje od
dodatnih troškova ulaganja koji su potrebni za postizanje odgovarajućeg stupnja
zaštite okoliša u skladu s nacionalnim standardima.
Kod prilagođavanja poduzetnika nacionalnim standardima koji su stroži od onih na
razini Zajednice ili dobrovoljnog postizanja višeg stupnja zaštite okoliša od
onog iz standarda Zajednice, opravdani troškovi se sastoje od dodatnih troškova
ulaganja koji su potrebni za postizanje višeg stupnja zaštite okoliša nego što
je to propisano standardima Zajednice. Troškovi ulaganja potrebnog za postizanje
stupnja zaštite okoliša koji je propisan standardima Zajednice ne smatraju se
opravdanima.
U nedostatku standarda, opravdani troškovi sastoje se od troškova ulaganja
potrebnih za postizanje višeg stupnja zaštite okoliša od onog koji bi poduzetnik
ili poduzetnici u pitanju postigli u odsustvu svake potpore za zaštitu okoliša.

*E.1.8. Sanacija zagađenih industrijskih lokacija*

38. U opseg ovih smjernica ulaze intervencije poduzetnika u svrhu ublažavanja
ekološke štete sanacijom zagađenih industrijskih lokacija34. Ekološka šteta se
odnosi na kakvoću tla, površinskih ili podzemnih voda35.
Kada se može jasno odrediti osoba koja je odgovorna za zagađenje, spomenuta
osoba je dužna financirati sanaciju u skladu s načelom »onečišćivač plaća« i ne
smije se dodijeliti nikakva državna potpora. »Osobom odgovornom za zagađenje« se
smatra osoba koja podliježe zakonima koji se primjenjuju u svakoj državi članici
ne dovodeći u pitanje usvajanje pravila po tom pitanju na razini Zajednice.
Kada se ne može odrediti osoba koja je odgovorna za zagađenje ili kada se ona ne
može pozvati na odgovornost, osoba odgovorna za izvršenje radova ima pravo na
potpore36.
Potpore za sanaciju zagađenih industrijskih lokacija mogu biti u iznosu do 100%
opravdanih troškova, uvećane za 15% troškova za izvršenje radova. Opravdani
troškovi su jednaki troškovima radova umanjenim za povećanje vrijednosti
zemljišta.
Ukupni iznos potpora ne smije ni u kojem slučaju premašiti stvarne izdatke
poduzetnika.

*E.1.9. Premještanje poduzetnika*

39. Komisija smatra da premještanje poduzetnika na novu lokaciju u pravilu ne
predstavlja zaštitu okoliša te stoga nije razlog za dodjelu potpora u okviru
ovih smjernica.
Međutim, potpore mogu biti opravdane u slučaju kada poduzetnik s poslovnim
nastanom u gradskome području ili na području koje je određeno kao Natura 2000.
zakonito izvodi svoju djelatnost koja uzrokuje veliko zagađenje te je prisiljen,
upravo zbog ove lokacije, preseliti se na prikladnije područje.
Istovremeno se moraju zadovoljiti svi sljedeći kriteriji:
(a) promjena lokacije mora biti uvjetovana razlozima zaštite okoliša i biti
posljedica upravne ili sudske odluke;
(b) poduzetnik mora zadovoljavati najstrože standarde za zaštitu okoliša koji se
primjenjuju u novoj regiji nastana.
Poduzetnik koji ispunjava gore spomenute uvjete može primiti potpore za ulaganje
sukladno točki 29. Primjenjuju se odredbe iz točke 35. o dodjeli bonusa malim i
srednjim poduzetnicima.
Za određivanje iznosa opravdanih troškova u slučaju potpora za premještaj,
Komisija uzima u obzir prihod od prodaje ili najma napuštenog postrojenja ili
zemljišta, kompenzaciju plaćenu u slučaju izvlaštenja i troškove vezane uz
kupnju zemljišta, izgradnju ili kupnju novih postrojenja istog kapaciteta kao i
napušteno postrojenje. U obzir se uzimaju i svi ostali dobici vezani uz
premještaj postrojenja, a posebno dobici koji su posljedica unapređivanja,
prilikom premještaja, tehnologije te računovodstveni dobici vezani uz bolje
korištenje postrojenja. Ulaganja koja se odnose na povećanje kapaciteta ne mogu
se uzeti u obzir prilikom izračuna opravdanih troškova na temelju kojih se
ostvaruje pravo na potpore za zaštitu okoliša.
Ako upravna ili sudska odluka kojom se naređuje promjena lokacije rezultira
ranijim raskidom ugovora o najmu zemljišta ili zgrade, prilikom izračuna
opravdanih troškova mogu se uzeti u obzir sve kazne na teret poduzetnika.

*E.1.10. Zajednička pravila*

40. Potpore za ulaganje radi postizanja viših standarda od onih na razini
Zajednice ili za ulaganja poduzeta u nedostatku standarda Zajednice, ne smiju se
dodijeliti ukoliko spomenuta poboljšanja predstavljaju usklađivanje sa
standardima Zajednice koji su već usvojeni, ali još nisu stupili na snagu.
Poduzetnik može dobiti potporu za usklađivanje s nacionalnim standardima koji su
stroži od onih na razini Zajednice ili u nedostatku standarda Zajednice, jedino
pod uvjetom da se uskladi s nacionalnim standardima u roku koji je utvrđen u tim
državnim mjerama. Ulaganja provedena nakon tog datuma ne uzimaju se u obzir37.

E.2. POTPORE MALIM I SREDNJIM PODUZETNICIMA ZA SAVJETODAVNE I KONZULTANTSKE
USLUGE U PODRUČJU ZAŠTITE OKOLIŠA

41. Savjetodavne i konzultantske usluge imaju važnu ulogu za male i srednje
poduzetnike kojima pomažu da ostvare napredak u zaštiti okoliša. Komisija stoga
smatra da se mogu dodijeliti potpore u skladu s odredbama iz Uredbe (EZ-a) br.
70/200138.

E.3. POTPORE ZA TEKUĆE POSLOVANJE (OPERATIVNE POTPORE)

*E.3.1. Pravila koja se primjenjuju na sve operativne potpore za promicanje
gospodarenja otpadom i štednje energije*

42. Sljedeća se pravila primjenjuju na dvije vrste operativnih potpora, točnije
na:
(a) potpore za gospodarenje otpadom ukoliko je spomenuto gospodarenje u skladu s
hijerarhijskom klasifikacijom načela gospodarenja otpadom39:
(b) potpore u području štednje energije.
43. Ako se ove potpore pokaže nužno potrebnima, one se strogo ograničavaju na
nadoknadu dodatnih troškova proizvodnje u usporedbi s tržišnim cijenama
predmetnih proizvoda ili usluga40. Takve potpore moraju biti privremene i u
pravilu se postupno smanjuju kako bi se potaklo da cijene počnu razumno
odražavati troškove u što kraćem vremenskom roku.
44. Komisija smatra da poduzetnici obično trebaju podnijeti troškove
zbrinjavanja industrijskog otpada u skladu s načelom »onečišćivač plaća«.
Međutim, operativne potpore mogu biti potrebne u slučaju uvođenja strožih
nacionalnih standarda nego što to propisuju pravila Zajednice, ili kada se
nacionalni standardi uvode u nedostatku pravila na razini Zajednice, tako da
poduzetnici privremeno gube na međunarodnoj konkurentnosti.
Poduzetnici koji primaju operativne potpore za zbrinjavanje industrijskog i
neindustrijskog otpada financiraju pruženu uslugu razmjerno količini
proizvedenog otpada i/ili troškovima zbrinjavanja.
45. Trajanje svih ovih operativnih potpora ograničeno je na razdoblje od pet
godina i potpore se postupno smanjuju. Njihov intenzitet može iznositi do 100%
dodatnih troškova u prvoj godini, ali mora pravilno opadati do nule do kraja
pete godine.
46. Trajanje potpora koje se ne smanjuju ograničeno je na razdoblje od pet
godina, a intenzitet potpora ne smije premašiti 50% dodatnih troškova.

*E.3.2. Pravila koja se primjenjuju na sve operativne potpore u obliku smanjenja
ili izuzeća od poreza*

47. Prilikom usvajanja poreza koji će se ubirati od određenih djelatnosti iz
razloga zaštite okoliša, države članice mogu smatrati potrebnim odrediti izuzeća
za određene poduzetnike, posebice iz razloga jer se nije provelo usklađivanje na
europskoj razini ili zbog privremenog rizika od gubitka međunarodne
konkurentnosti. U pravilu, ova izuzeća predstavljaju operativne potpore
obuhvaćenu člankom 87. Ugovora EZ-a. Prilikom analize ovih mjera potrebno je,
između ostalog, utvrditi je li ovaj porez uveden odlukom Zajednice ili
samostalnom odlukom države članice.
48. Ako se porez temelji na samostalnoj odluci države članice, pogođeni
poduzetnici mogu naići na određene poteškoće u brzom prilagođavanju na novo
porezno opterećenje. U tom se slučaju može opravdati privremeno izuzeće koje
određenim poduzetnicima omogućava da se prilagode novonastaloj situaciji.
49. Ako se porez temelji na direktivi Zajednice, tada postoje dvije mogućnosti:
(a) država članica uvodi porez na određene proizvode po stopi koja je viša od
minimalne stope utvrđene u direktivi Zajednice, i predviđa izuzeće za određene
poduzetnike koji, sukladno tomu, plaćaju porez po nižoj stopi, ali koja je
svejedno u najmanju ruku jednaka minimalnoj stopi iz direktive. Komisija smatra
da je u ovome slučaju privremeno izuzeće opravdano jer poduzetnicima omogućava
da se prilagode višoj poreznoj stopi i daje im poticaj da djeluju na ekološki
prihvatljiv način;
(b) država članica uvodi porez na određene proizvode po minimalnoj stopi koja je
utvrđena u direktivi Zajednice, i predviđa izuzeće za određene poduzetnike koji
plaćaju porez po stopi nižoj od minimalne. Ako spomenuto izuzeće nije odobreno
direktivom u pitanju, ono predstavlja potpore koje nisu usklađene s člankom 87.
Ugovora. Ako je izuzeće odobreno ovom direktivom, Komisija smatra da je
usklađeno s člankom 87. u onoj mjeri u kojoj je ono nužno i nije nerazmjerno u
svjetlu postavljenih ciljeva Zajednice. Komisija smatra kako je posebno važno
osigurati da svako takvo izuzeće podliježe strogom vremenskom ograničenju.
50. Ove porezne mjere bi, u načelu, trebale znatno pridonijeti zaštiti okoliša.
Treba voditi računa o tome da izuzeća po svojoj prirodi ne ugroze postizanje
općih ciljeva.
51. Ova izuzeća mogu predstavljati operativne potpore koje se odobravaju pod
sljedećim uvjetima:
1. ako iz razloga zaštite okoliša država članica uvede novi porez u nekom
sektoru djelatnosti ili na proizvode za koje nisu usklađeni porezni propisi na
razini Zajednice, ili kada je porez koji je predvidjela država članica veći od
onog utvrđenog u zakonodavstvu Zajednice, Komisija smatra da su odluke o
izuzećima koja obuhvaćaju razdoblje od 10 godina i koja se ne smanjuju,
opravdane u dva slučaja:
(a) izuzeća ovise o zaključivanju sporazuma između dotične države članice i
poduzetnika korisnika, pri čemu se poduzetnici ili skupine poduzetnika obvezuju
na postizanje ciljeva zaštite okoliša u razdoblju na koje se primjenjuje izuzeće
ili kada poduzetnici sklope dobrovoljni sporazum koji ima isti učinak.
Takvi sporazumi ili obveze se, između ostalog, odnose na smanjenje energetske
potrošnje, smanjenje emisija ili druge mjere zaštite okoliša. O sadržaju
sporazuma moraju pregovarati sve države članice, a ocjenjuje ga Komisija nakon
što joj se dostave obavijesti o projektima potpora. Države članice su dužne
osigurati strogo praćenje ispunjavanja preuzetih obveza od strane poduzetnika
ili skupina poduzetnika. Zaključeni sporazumi između države članice i dotičnih
poduzetnika moraju predvidjeti kaznene mjere u slučaju neispunjavanja obveza.

Ove se odredbe primjenjuju i kada država članica odredi da smanjenje poreza
podliježe uvjetima koji imaju isti učinak kao i gore spomenuti sporazumi ili
obveze;
(b) izuzeća ne ovise o zaključivanju sporazuma između dotične države članice i
poduzetnika korisnika, ukoliko se zadovolji jedan od sljedećih uvjeta:
– ako se smanjenje odnosi na porez Zajednice, stvarni iznos koji su poduzetnici
platili nakon smanjenja mora biti viši od minimuma Zajednice kako bi se potaklo
poduzetnike da poboljšaju mjere zaštite okoliša,
– ako se smanjenje odnosi na domaći porez koji je nametnut u nedostatku poreza
Zajednice, poduzetnici koji imaju pravo na smanjenje moraju ipak platiti
značajni dio nacionalnog poreza.
2. Odredbe iz točke 51.1. primjenjuju se na postojeće poreze ako se istovremeno
zadovolje sljedeća dva uvjeta:
(a) porez u pitanju ima značajni pozitivni učinak na zaštitu okoliša;
(b) o izuzećima za dotične poduzetnike odlučilo se u trenutku usvajanja poreza
ili su ona postala nužna uslijed značajne promjene gospodarskih uvjeta koji su
poduzetnike doveli u vrlo teško stanje s obzirom na konkurentnost. U ovom drugom
slučaju, iznos smanjenja ne smije premašiti povećanje troškova nastalih zbog
promjene gospodarskih uvjeta. Smanjenje se prestaje primjenjivati kada više nema
povećanja troškova.
3. Države članice mogu također poticati razvoj proizvodnje električne energije
iz konvencionalnih energetskih izvora, kao što je plin, čija je energetska
učinkovitost mnogo veća od energetske učinkovitosti uobičajenih proizvodnih
procesa. U tim slučajevima, s obzirom na važnost ovih tehnika za zaštitu okoliša
i pod uvjetom da korištena primarna energija značajno smanji negativne učinke u
smislu zaštite okoliša, Komisija smatra da se može odobriti potpuno izuzeće od
poreza za razdoblje od pet godina i potporu koja se ne smanjuje. U skladu s
uvjetima iz točaka 51.1. i 51.2. mogu se odobriti desetogodišnja izuzeća.
52. U slučaju značajnog povećanja postojećeg poreza i kada dotična država
članica smatra da je za određene poduzetnike potrebno odobriti izuzeća,
primjenjuju se uvjeti sukladni onima iz točke 51.1. za nove poreze.
53. Kada se smanjenje odnosi na porez koji još nije usklađen na razini Zajednice
i kada je domaći porez niži ili jednak minimumu Zajednice, Komisija smatra da
nema temelja za dugoročno izuzeće. U tom slučaju sva odobrena izuzeća moraju
zadovoljiti uvjete iz točaka 45. i 46. i moraju biti izričito odobrena za
odstupanje od minimuma Zajednice.
Država članica može za svaki slučaj smanjenja poreza odobriti operativne potpore
u skladu s točkama 45. i 46.

*E.3.3. Pravila koja se primjenjuju na operativne potpore za obnovljive izvore
energije*

54. Što se tiče proizvodnje obnovljive energije, operativne potpore se obično
odobravaju u skladu s ovim smjernicama.
55. Komisija smatra da ove potpore ispunjavaju uvjete za posebni tretman zbog
teškoća koje ovim izvorima energije ponekad onemogućuju učinkovito tržišno
natjecanje s tradicionalnim izvorima. Treba također imati na umu da politika
Zajednice potiče razvoj ovih izvora energije, posebno iz razloga zaštite
okoliša. Potpore mogu biti nužne u slučajevima kada raspoloživi tehnički procesi
onemogućavaju proizvodnju energije s jediničnim troškovima koji su usporedivi s
troškovima uobičajenih izvora.
56. Ove se operativne potpore mogu opravdati u svrhu nadoknade razlike između
troškova proizvodnje energije iz obnovljivih energetskih izvora i tržišne cijene
takve energije. Oblik ovih pot­pora ovisi o vrsti dotične energije i mehanizmima
potpora koje je odredila država članica. U tom smislu, prilikom analize
pojedinih slučajeva, Komisija uzima u obzir konkurentni položaj svake vrste
energije u pitanju.
57. Države članice odobravaju potpore za obnovljive izvore energije kako
slijedi:

E.3.3.1. Slučaj 1.

58. U području obnovljive energije jedinični troškovi ulaganja su izrazito
visoki i obično predstavljaju značajni udio u troškovima poduzetnika koji stoga
ne mogu zaračunati konkurentne cijene na tržištima na kojima prodaju energiju.
59. Kako bi se u većoj mjeri uzela u obzir ova prepreka za pristup tržištu
obnovljive energije, države članice mogu odobriti potpore za nadoknadu razlike
između troškova proizvodnje obnovljive energije i tržišne cijene dotičnog oblika
energije. U tom se slučaju operativne potpore dodjeljuju jedino za amortizaciju
postrojenja. Sva dodatna energija proizvedena u tom postrojenju ne može biti
predmet nikakve pomoći. Međutim, potpore se mogu također odnositi na pravedni
prinos na kapital, ukoliko država članica dokaže da su potpore neophodne s
obzirom na slabu konkurentnost određenih obnovljivih izvora energije.
Prilikom izračuna iznosa operativnih potpora treba uzeti u obzir svaku potporu
koja je dotičnom poduzetniku dodijeljena za ulaganje u novo postrojenje.
Prilikom obavješćivanja Komisije o programima pomoći države članice navode točne
mehanizme potpora, a posebno metode za izračun iznosa potpora. Kada Komisija
odobri određeni program, država članica je dužna primijeniti navedene mehanizme
i metode izračuna za potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima.
60. Za razliku od većine drugih obnovljivih izvora energije, biomasa zahtijeva
relativno manja ulaganja, ali donosi veće operativne troškove. Komisija stoga
može odobriti operativne potpore koje premašuju iznose ulaganja, ukoliko države
članice dokažu da su ukupni troškovi na teret poduzetnika nakon amortizacije
postrojenja još uvijek veći od tržišnih cijena energije.

E.3.3.2. Slučaj 2.

61. Države članice mogu odobriti potpore za obnovljive izvore energije koristeći
se tržišnim mehanizmima kao što su zelene potvrde ili natječaji. Ovi sustavi
omogućavaju da svi proizvođači obnovljive energije imaju neposrednu korist od
zajamčene potražnje za njihovom energijom, po cijeni koja je viša od tržišne
cijene za tradicionalnu energiju. Cijena zelenih potvrda nije unaprijed
određena, nego ovisi o ponudi i potražnji.
62. Kada oni predstavljaju državne potpore, ove sustave može odobriti Komisija
ukoliko države članice dokažu da su spomenute potpore nužne za osiguranje
održivosti obnovljivih izvora energije u pitanju, da one u konačnici ne dovode
do prekomjerne kompenzacije za obnovljivu energiju i da ne odgovaraju
proizvođače obnovljive energije od povećanja njihove konkurentnosti. U svrhu
provjere ispunjavanja ovih kriterija, Komisija namjerava odobriti ove sustave
potpora za razdoblje od deset godina, nakon čega se donosi ocjena o mogućem
nastavku ovih mjera potpora.

E.3.3.3. Slučaj 3.

63. Države članice odobravaju operativne potpore za nova postrojenja koja
proizvode obnovljivu energiju, koja se izračunava na temelju izbjegnutih
vanjskih troškova. To su troškovi zaštite okoliša koje bi društvo moralo
podnijeti u slučaju da se ista količina energije proizvede u proizvodnom
postrojenju koje koristi uobičajene oblike energije. Oni se izračunavaju na
temelju razlike između vanjskih troškova koje su proizveli ali ih nisu platili
proizvođači obnovljive energije i vanjskih troškova koje su proizveli ali ih
nisu platili proizvođači neobnovljive energije. Za ove izračune države članice
trebaju koristiti neku od međunarodno priznatih metoda i o tome trebaju
obavijestiti Komisiju. Država članica mora, između ostalog, dostaviti razumnu i
kvantificiranu usporednu analizu troškova zajedno s procjenom vanjskih troškova
konkurentnih proizvođača energije, kako bi dokazala da potpore uistinu
predstavljaju nadoknadu nepokrivenih vanjskih troškova.
U svakome slučaju, iznos potpore koji se dodjeljuje proizvođaču obnovljive
energije ne smije biti veći od 0,05 eura/kWh.
Iznos potpore, dodijeljen proizvođaču, koji je veći od iznosa potpore prema
slučaju 1., poduzetnici moraju reinvestirati u obnovljive izvore energije.
Komisija uzima u obzir spomenuti iznos u slučaju ako ova djelatnost ispunjava
uvjete za državne potpore.
64. Kako bi se slučaj 3. uskladio s općim pravilima o tržišnom natjecanju,
Komisija mora sa sigurnošću utvrditi da potpore ne dovode do narušavanja
tržišnog natjecanja, što je u suprotnosti s javnim interesom. Drugim riječima,
Komisija mora biti sigurna da će potpore dovesti do općeg povećanja uporabe
obnovljivih izvora energije u odnosu na tradicionalne izvore energije, a ne do
jednostavnog premještanja tržišnih udjela između različitih obnovljivih izvora
energije. Iz tog se razloga trebaju zadovoljiti sljedeći uvjeti:
– potpora dodijeljena u skladu s ovim slučajem je dio programa koji ravnopravno
tretira poduzetnike u sektoru obnovljive energije;
– program predviđa nediskriminirajuću dodjelu potpore kao između poduzetnika
koji proizvode istu obnovljivu energiju;
– Komisija preispituje program svakih pet godina.

E.3.3.4. Slučaj 4.

65. Države članice mogu i dalje odobravati operativne potpore u skladu s općim
pravilima za takve potpore iz točaka 45. i 46.
E.3.4. Pravila koja se primjenjuju na operativne potpore za zajedničku
proizvodnju električne i toplinske energije
66. Komisija smatra da su operativne potpore za zajedničku proizvodnju
električne i toplinske energije opravdane pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti
iz točke 31. Ove se potpore dodjeljuju poduzetnicima koji se bave javnom
distribucijom električne i toplinske energije, kada troškovi proizvodnje ovakve
električne ili toplinske energije premašuju njenu tržišnu vrijednost. U sličnim
okolnostima operativne potpore se dodjeljuju u skladu s pravilima iz točaka 58.
do 65. Prilikom odlučivanja o nužnosti potpora uzimaju se u obzir troškovi i
prihod od proizvodnje i prodaje električne energije ili topline.
67. Operativne potpore se, pod istim uvjetima, mogu dodijeliti za industrijsku
uporabu zajedničke proizvodnje električne i toplinske energije, ukoliko se
dokaže da su troškovi proizvodnje jedne energetske jedinice uporabom ove
tehnologije veći od tržišne cijene jedne jedinice uobičajene energije. Troškovi
proizvodnje mogu uključivati redovni prinos na kapital postrojenja, ali se
moraju odbiti svi dobici u smislu proizvodnje topline.

F. POLITIKE, MJERE I INSTRUMENTI ZA SMANJENJE STAKLENIČKIH PLINOVA

68. Protokol iz Kyota, koji su potpisale države članice i Zajednica, predviđa
obvezu potpisnika da ograniče ili smanje emisije plinova u razdoblju od 2008. do
2012. Cilj cjelokupne Zajednice jest smanjiti emisije stakleničkih plinova za 8%
u odnosu na njihovu razinu iz 1990.
69. Države članice i Zajednica će, kao potpisnice Protokola, postići smanjenje
stakleničkih plinova koristeći sredstva zajedničkih usklađenih politika i
mjera41, uključujući ekonomske instrumente i instrumente ustanovljene samim
Protokolom iz Kyota, točnije međunarodnu trgovinu emisijama, zajedničku provedbu
i mehanizam čistog razvoja.
70. Kako na razini Zajednice ne postoje odredbe o ovome području i ne dovodeći u
pitanje pravo Komisije na inicijativu za predlaganje takvih odredaba, svaka
država članica mora sama formulirati politike, mjere i instrumente koje želi
usvojiti radi usklađivanja s ciljevima iz Protokola iz Kyota.
71. Komisija smatra da neka sredstva koja su države članice usvojile radi
usklađivanja s ciljevima iz Protokola, mogu predstavljati državne potpore, ali
je još uvijek prerano da bi se utvrdili uvjeti za odobravanje takvih potpora.

G. TEMELJ IZUZEĆA ZA SVE PROJEKTE KOJE JE ISPITALA KOMISIJA

72. U okviru granica i uvjeta određenih u ovim smjernicama, Komisija odobrava
potpore za zaštitu okoliša sukladno članku 87. stavku 3. točki (c) Ugovora EZ-a
u smislu »potpora za lakši razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili
određenih gospodarskih područja, ukoliko spomenute potpore nemaju negativni
utjecaj na trgovinske uvjete u onoj mjeri koja je u suprotnosti sa zajedničkim
interesom«.
73. Sukladno izuzeću predviđenom u članku 87. stavku 3. točki (b) Ugovora EZ-a
mogu se odobriti potpore za promicanje izvedbe važnih projekata od zajedničkog
europskog interesa koji su prioritet u području zaštite okoliša i koji često
imaju povoljne učinke koji prelaze granice dotičnih država članica. Međutim,
potpore moraju biti nužno potrebne za nastavak projekta koji mora biti
konkretan, jasno definiran te mora uzorno i jasno pridonijeti zajedničkom
europskom interesu. Kod primjene ovog izuzeća Komisija može odobriti potpore po
višoj stopi u odnosu na ograničenja utvrđena za odobrene potpore u članku 87.
stavku 3. točki (c).

H. PREKLAPANJE POTPORA IZ RAZLIČITIH IZVORA

74. Gornje granice određene u ovim smjernicama primjenjuju se bez obzira na
činjenicu financira li se dotična potpora u potpunosti ili djelomično iz
državnih izvora ili izvora Zajednice. Potpore odobrene u skladu s ovim
smjernicama ne smiju se kombinirati s ostalim oblicima državnih potpora u smislu
članka 87. stavka 1. Ugovora ili s ostalim oblicima financiranja iz fondova
Zajednice, ukoliko je zbog ovakvog preklapanja intenzitet potpora veći od onog
utvrđenog u smjernicama.
Za potpore koje služe u različite svrhe, a uključuju iste opravdane troškove,
primjenjuje se najpovoljnija gornja granica.
I. »Odgovarajuće mjere« u smislu članka 88. stavka 1. ugovora EZ-a
75. Djelujući u skladu s člankom 88. stavkom 1. Ugovora, Komisija državama
članicama predlaže sljedeće odgovarajuće mjere koje se odnose na njihove
postojeće sustave potpora.
76. Kako bi se Komisiji omogućilo da donese ocjenu o svim značajnim iznosima
potpora koje su dodijeljene u okviru odobrenih programa i odluči o usklađenosti
ovih potpora sa zajedničkim tržištem, Komisija predlaže, kao odgovarajuću mjeru
iz članka 88. stavka 1. Ugovora, da je države članice prethodno obavijeste o
svim pojedinačnim slučajevima dodjele potpora za ulaganja u okviru odobrenih
programa, kada opravdani troškovi prelaze 25 milijuna eura i kada potpora
prelazi bruto ekvivalent potpore od 5 milijuna eura. Obavijest se dostavlja na
obrascu čiji se primjerak prikazuje u Prilogu.
77. Komisija također predlaže kao odgovarajuću mjeru iz članka 88. stavka 1.
Ugovora da države članice usklade svoje postojeće programe potpora za zaštitu
okoliša s ovim smjernicama prije 1. siječnja 2002.
78. Komisija poziva države članice da u roku od mjesec dana od primitka
prijedloga mjera iz točaka 75. do 77. potvrde svoju suglasnost s tim
prijedlozima. U nedostatku odgovora Komisija će smatrati da dotična država
članica nije suglasna.
79. Komisija ističe kako, osim potpora koje su klasificirane kao potpore male
vrijednosti sukladno Uredbi (EZ-a) br. 69/200142, ove smjernice ne utječu na
obvezu država članica prema članku 88. stavku 3. Ugovora EZ-a, da dostave
obavijesti o svim programima potpora, svim izmjenama tih programa i svim
pojedinačnim potporama koje su dodijeljene poduzetnicima van odobrenih programa.

80. Komisija namjerava osigurati da svako odobrenje budućeg programa bude u
skladu s ovim smjernicama.

J. PROVEDBA SMJERNICA

81. Ove se smjernice primjenjuju od trenutka njihove objave u Službenome listu
Europskih zajednica. Prestaju se primjenjivati 31. prosinca 2007. Prije tog
datuma, nakon savjetovanja s državama članicama, Komisija može izmijeniti i
dopuniti ove smjernice na temelju važnih razmatranja politike tržišnog
natjecanja ili politike zaštite okoliša, ili kako bi se uzele u obzir druge
politike Zajednice ili međunarodne obveze.
82. Komisija primjenjuje ove smjernice na sve prijavljene projekte potpora o
kojima treba donijeti odluku nakon objave smjernica u Službenome listu, čak i
ako su projekti prijavljeni prije njihove objave.
Na neprijavljene potpore Komisije primjenjuje:
(a) ove smjernice ako je potpora dodijeljena nakon njihove objave u Službenome
listu Europskih zajednica;
(b) u svim ostalim slučajevima, smjernice koje su na snazi u trenutku dodjele
potpore.
K. Uključivanje politike zaštite okoliša u druge smjernice o državnim potporama
83. Članak 6. Ugovora navodi da:
»Zahtjevi za zaštitu okoliša moraju se uključiti u definiciju i provedbu
politika i aktivnosti Zajednice iz članka 3., a posebice radi promicanja
održivog razvoja«.
Prilikom usvajanja ili preispitivanja ostalih smjernica ili okvirnih programa
Zajednice za državne potpore, Komisija će razmotriti načine na koji se ovi
zahtjevi mogu najbolje uzeti u obzir. Ona će također ispitati prikladnost
zahtjeva da države članice uz obavijest o važnom projektu potpora, bez obzira na
sektor, dostave studiju o učinku na okoliš.

PRILOG

DODATNI PODACI KOJI SE OBIČNO DOSTAVLJAJU UZ OBAVIJEST O DRŽAVNIM POTPORAMA ZA
ZAŠTITU OKOLIŠA SUKLADNO ČLANKU 88. STAVKU 3. UGOVORA

*(Programi, potpore dodijeljene u okviru odobrenog programa i jednokratne mjere
potpora)*

Podaci koji se prilažu uz opći upitnik iz Odjeljka A Priloga II. u pismu od 2.
kolovoza 1995. koje je Komisija uputila državama članicama o obavijestima i
standardiziranim godišnjim izvješćima:

1. Ciljevi

Detaljni opis ciljeva mjere i vrste zaštite okoliša koju se namjerava poticati.

2. Opis mjere

Detaljni opis mjere i korisnika.
Opis ukupnih troškova dotičnih ulaganja i opravdanih troškova.
Ako je mjera već bila primijenjena u prošlosti, koji su rezultati postignuti u
području zaštite okoliša?
Ako se radi o novoj mjeri, koji se rezultati predviđaju u području zaštite
okoliša i u kojem razdoblju?
Ako se potpore dodjeljuju za postizanje viših standarda, koji se standardi
primjenjuju i na koji način ova mjera omogućava postizanje zamjetno višeg
stupnja zaštite okoliša?
Ako se potpore dodjeljuju u nedostatku obvezujućih standarda, navodi se detaljni
opis metode.

**III.**

Dopuštenost dodijele potpora za zaštitu okoliša ocjenjuje se sukladno članku 9.
Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/2006) temeljem
materijalnih pravila iz točke I. ove Odluke sadržanih u tekstu akta iz točke II.
ove Odluke.

**IV.**

Državnim potporama za zaštitu okoliša upravlja središnje državno tijelo nadležno
za zaštitu okoliša i središnje državno tijelo nadležno za energetiku, kao i
druga tijela, odnosno pravne osobe koje su za to ovlaštene posebnim propisom.

**V.**

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 351-01/07-01/09
Urbroj: 5030120-07-1
Zagreb, 20. rujna 2007.

Potpredsjednica Vlade
i ministrica obitelji, branitelja
i međugeneracijske
solidarnosti
**Jadranka Kosor, dipl. iur**., v. r.

\_\_\_\_\_\_\_\_
1 SL C 72, 10.3.1994., str. 3.
2 SL C 14, 19.1.2000., str. 8.
3 SL C 184, 1.7.2000., str. 25.
4 Komisija je u svojoj radnoj knjizi od 26. svibnja 1999. pod nazivom
»Uključivanje aspekata zaštite okoliša u sve relevantne politike« te u svome
izvješću Helsinškom Europskom vijeću o uključivanju problema zaštite okoliša i
održivog razvoja u politike Zajednice (SEC(1999) 1941 konačno) izrazila svoju
privrženost uključivanju politike zaštite okoliša u ostala politička područja.
5 Preporuka Vijeća od 3. ožujka 1975. o alokaciji troškova i
djelovanju javnih tijela u pitanjima zaštite okoliša (SL L 194, 25. 7. 1975.,
str. 1).
6 Načelo najboljih dostupnih tehnika je uvedeno u zakonodavstvo
Zajednice Direktivom Vijeća 76/464/EEZ od 4. svibnja 1976. o zagađenju
uzrokovanom određenim opasnim tvarima koje se ispuštaju u vodeni okoliš
Zajednice (SL L 129, 18. 5. 1976., str. 23) i ponovo se pojavilo, s malim
izmjenama i dopunama, u Direktivi Vijeća 84/360/EEZ od 28. lipnja 1984. o borbi
protiv zagađenja zraka iz industrijskih postrojenja (SL L 188, 16.7.1984., str.
20). Direktiva Vijeća 96/61/EEZ od 24. rujna 1996. o integriranom sprečavanju i
nadzoru zagađenja (SL L 257, 10. 10. 1996., str. 26.; »Direktiva IPPC«) razvila
je i potvrdila ovo načelo. Opseg Direktive IPPC obuhvaća industrijska
postrojenja s velikim rizikom od zagađenja. Ova se Direktiva od studenoga 1999.
primjenjuje na nova ili postojeća postrojenja koja su bila podvrgnuta značajnim
izmjenama. Postojeća postrojenja se do listopada 2007. moraju uskladiti s
propisima iz Direktive IPPC. Do tog se datuma primjenjuju odredbe iz dviju gore
spomenutih direktiva koje se odnose na načelo BAT. Konkretne standarde – tj.
granične vrijednosti za emisije ili potrošnju na temelju korištenja najboljih
dostupnih tehnika – u pravilu ne određuje Zajednica, nego državna tijela.
7 Ova se definicija nalazi u prijedlogu Komisije za Direktivu
Parlamenta i Vijeća o promicanju električne energije iz obnovljivih izvora na
unutarnjem elektroenergetskom tržištu (SL C 311 E, 31.10.2000., str. 320). Kada
Parlament i Vijeće usvoje ovu Direktivu, Komisija će koristiti definiciju iz
konačnog teksta.
8 Isto kao u bilješci 7.
9 Porezi i pristojbe za zaštitu okoliša na jedinstvenom tržištu (COM(97)
9 konačno, 26.3.1997.).
10 Svrha ovih smjernica nije rasprava o načelu državnih potpora, koje
proizlazi iz članka 87. stavka 1. Ugovora EZ-a i iz sudske prakse Suda EZ-a i
Prvostupanjskog suda.
11 U granicama utvrđenim u drugom stavku točke 7.
12 SL C 28, 1. 2. 2000., str. 2.
13 SL L 337, 30. 12. 1999., str. 10.
14 Komisija ističe da se ove smjernice odnose jedino na potpore za
zaštitu okoliša, ne dovodeći u pitanje primjenjivost ostalih odredaba o državnim
potporama, u granicama propisa o kombiniranju potpora iz točke 74. u nastavku.

15 SL C 45, 17. 2. 1996., str. 5.
16 SL L 10, 13. 1. 2001., str. 20.
17 SL L 338, 28. 12. 1996., str. 42.
18 Naslijeđeni troškovi su troškovi koje snose poduzetnici na temelju
preuzetih obveza i koje više nisu u stanju poštovati kao posljedica
liberalizacije sektora u pitanju.
19 SL L 10, 13. 1. 2001., str. 30.
20 SL C 138, 17. 5. 1993., str. 1.
21 Europski okoliš: u kojem smjeru u budućnosti? Opća ocjena Programa
Europske zajednice za politiku i djelovanje u vezi s okolišem i održivim
razvojem, »Prema održivosti« (COM(1999) 543 konačno od 24. 11. 1999.).
22 Osim malih i srednjih poduzetnika, kako je predviđeno u točki 20.
23 COM(2000) 205 konačno, 11.4.2000.
24 Akcijski plan za poboljšanje energetske učinkovitosti u Europskoj
zajednici (COM(2000) 247 konačno, 26. 4. 2000.).
25 »Učinkovitost pretvorbe« je odnos između količine primarne
energije, koja je upotrijebljena za proizvodnju sekundarnog oblika energije, i
stvarno proizvedene količine sekundarne energije. Izračunava se kako slijedi:
proizvedena električna energija + proizvedena toplinska energija/ upotrijebljena
energija.
26 Rezolucija Vijeća od 18. prosinca 1997. o strategiji Zajednice za
promicanje kombinirane topline i energije (SL C 4, 8. 1. 1998., str. 1).
27 Rezolucija Vijeća od 8. lipnja 1998. o obnovljivim izvorima
energije (SL C 198, 24. 6. 1998., str. 1).
28 Ovi bonusi nisu dostupni ako država članica dodjeljuje potporu za
ulaganje u skladu s trećim stavkom u točki 32. (potpora u visini do 100%
opravdanih troškova).
29 Ulaganja u regijama primateljicama pomoći ostvaruju pravo na
potporu za ulaganja ukoliko zadovoljavaju uvjete iz smjernica za regionalne
državne potpore (SL C 74, 10. 3. 1998., str. 9).
30 Ovaj bonus nije dostupan ako država članica dodjeljuje potporu za
ulaganja u skladu s trećim stavkom u točki 32. (potpora u visini do 100%
opravdanih troškova).
31 Preporuka Komisije 96/280/EZ od 3. travnja 1996. o definiciji
malih i srednjih poduzetnika (SL L 107, 30. 4. 1996., str. 4).
32 Ulaganja malih i srednjih poduzetnika ostvaruju pravo na potporu
ulaganja prema odredbama Uredbe Komisije (EZ-a) br. 70/2001 od 12. siječnja
2001. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora EZ-a na državne potpore za male i
srednje poduzetnike (SL L 10, 13. 1. 2001., str. 33).
33 Ako se ulaganja odnose jedino na zaštitu okoliša bez ikakvih
drugih ekonomskih dobiti, kod izračuna opravdanih troškova ne primjenjuje se
nikakvo dodatno smanjenje.
34 Komisija ističe kako sanacija izvršena od strane javnih tijela ne
ulazi u opseg članka 87. Ugovora. Problemi vezani uz državne potpore se mogu,
međutim, javiti u slučaju prodaje saniranog zemljišta po cijeni koja je manja od
njegove tržišne vrijednosti.
35 Svi izdaci poduzetnika za sanaciju zemljišta, bez obzira na
činjenicu mogu li se spomenuti izdaci prikazati u bilanci kao dugotrajna
materijalna imovina, tretiraju se kao opravdana ulaganja u slučaju sanacije
zagađenih lokacija.
36 Osoba odgovorna za izvršenje radova ne mora nužno biti osoba koja
je odgovorna za zagađenje u smislu ovoga teksta.
37 Pravila u ovoj točki ne dovode u pitanje pravila iz točke 28. o
potporama za male i srednje poduzetnike.
38 Uputa iz bilješke 32.
39 Klasifikcija iz Strategije Zajednice za gospodarenje otpadom (COM(96)
konačno od 30. 7. 1996.). U ovome priopćenju Komisija podsjeća da je
gospodarenje otpadom prioritetni cilj Zajednice u smislu smanjivanja rizika za
okoliš. Načelo zbrinjavanja otpada se mora sagledati sa tri strane: ponovna
uporaba, recikliranje i oporaba. Otpad čija je proizvodnja neizbježna mora se
zbrinuti i ukloniti bez opasnosti.
40 Načelo proizvodnih troškova se mora shvatiti kao neto svake
potpore, ali ono uključuje uobičajeni stupanj dobiti.
41 Za detalje o zajedničkim usklađenim politikama i mjerama vidi
»Pripremu provedbe Protokola iz Kyota« (COM(1999) 230 od 19. 5. 1999.).
42 SL L 10, 13. 1. 2001., str. 30.

Odluka, NN 98/2007-2904
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)