## Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem kontrole stjecanjem većine dionica i većinskog prava glasa u Glavnoj skupštini Banke Kovanica d.d., sa sjedištem u Varaždinu

### NN 25/2007 (7.3.2007.), Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem kontrole stjecanjem većine dionica i većinskog prava glasa u Glavnoj skupštini Banke Kovanica d.d., sa sjedištem u Varaždinu

# HRVATSKA NARODNA BANKA

**924**

Na temelju članka 39. stavka 2. pod i) Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci
(»Narodne novine«, br. 36/01. i 135./06.), a u vezi s člankom 40. Zakona o
bankama (»Narodne novine«, br. 84/02. i 141/06) i točkom 9.1.1. Odluke o zaštiti
tržišnog natjecanja unutar bankarskog sektora (»Narodne novine«, br. 48/03.),
odlučujući povodom prijave namjere provedbe koncentracije koju je podnijela
Cassa di Risparmio della Repubblica di San Marino S.p.A., sa sjedištem u San
Marinu, Piazzetta del Titano 2, Republika San Marino, guverner Hrvatske narodne
banke donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Ocjenjuje se dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati stjecanjem
kontrole stjecanjem većine dionica i većinskog prava glasa u Glavnoj skupštini
Banke Kovanica d.d., sa sjedištem u Varaždinu, Petra Preradovića 29, od strane
Cassa di Risparmio della Repubblica di San Marino S.p.A., sa sjedištem u San
Marinu, Piazzetta del Titano 2, Republika San Marino.
II. Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku.
III. Ovo će rješenje biti objavljeno u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

I. Dana 27. prosinca 2006. Cassa di Risparmio della Repubblica di San Marino
S.p.A. (u nastavku teksta: Cassa San Marino) podnijela je Hrvatskoj narodnoj
banci (u nastavku teksta: HNB) prijavu namjere provedbe koncentracije Cassa San
Marino, Piazzetta del Titano 2, San Marino, 47890 Republika San Marino i Banke
Kovanica d.d., Petra Preradovića 29, Varaždin (u nastavku teksta: Banka
Kovanica). S obzirom da je Prijava namjere provedbe koncentracije (u nastavku
teksta: Prijava) bila potpuna, HNB je 3. siječnja 2007. pod­nositelju Prijave
izdala potvrdu kojom se potvrđuje da je zaprimila potpunu prijavu namjere
provedbe predmetne koncentracije.
II. Razmatrajući podatke dostavljene u prijavi te druge podatke kojima je
raspolagala Hrvatska narodna banka, utvrđeno je sljedeće:

***1. Sudionici koncentracije***

Kao direktni sudionici predmetne koncentracije pojavljuju se Cassa San Marino
kao stjecatelj udjela i Banka Kovanica čije su dionice predmet kupoprodaje u
navedenoj koncentraciji.

*1.1. Cassa di Risparmio della Repubblica di San Marino S.p.A.*

Cassa San Marino je najstarija kreditna institucija u Republici San Marino, koju
je 1882. godine osnovalo neprofitno udruženje Societa Unione Mutuo Soccorso
(S.U.M.S.). Sukladno kasnije donesenim zakonima navedeno se društvo 2001. godine
transformiralo u fondaciju Fondazione San Marino - Cassa di Risparmio della
Repubblica di San Marino - S.U.M.S. iz koje su onda izdvojene bankarske
aktivnosti u posebno dioničko društvo Cassa di Risparmio della Repubblica di San
Marino S.p.A. kakvo i danas egzistira.
Cassa San Marino kroz svojih 16 podružnica koje se nalaze isključivo na
teritoriju Republike San Marino zapošljava oko 150 zaposlenika. Preko vlasničkih
udjela u drugim društvima banka je neizravno prisutna i na inozemnim tržištima,
u Italiji, Luksemburgu i Švicarskoj. Međutim, na hrvatskom bankovnom tržištu
Cassa San Marino dosad nije bila aktivna niti je držala bilo kakve vlasničke
udjele u društvima koja posluju u Republici Hrvatskoj.

*1.2 Banka Kovanica d.d.*

Banka Kovanica, koja se danas ubraja u skupinu malih banaka na bankovnom tržištu
Republike Hrvatske, prvotno je osnovana kao štedionica da bi potom prerasla u
banku. Varaždinska štedionica Kovanica d.d. osnovana je krajem 1997. godine te
je nakon nekoliko dokapitalizacija i pripajanja manjih štedionica stekla
dovoljno kapitala da se transformira u banku. Varaždinska štedionica Kovanica
d.d. odnosno Banka Kovanica d.d. je tijekom 2001. pripojila Štedionicu Zlaticu
d.d. i Štedionicu Zagišted d.d. dok su 2002. godine pripojene Štedionica More
d.d. i Štedionica ViD d.d. Tijekom 2004. godine izvršene su dvije
dokapitalizacije društva. Početkom 2002. štedionica je promijenila tvrtku te se
od tada zove Banka Kovanica d.d.
Banka Kovanica, čije je sjedište u Varaždinu, ima odobrenje za pružanje
bankovnih i ostalih financijskih usluga, a svoje poslovanje obavlja preko 20
poslovnica na gotovo čitavom teritoriju Republike Hrvatske. U 2006. godini banka
je zapošljavala oko 115 zaposlenika.

***2. Pravni oblik koncentracije***

Pravni oblik predmetne koncentracije je stjecanje kontrole od strane Casse San
Marino nad Bankom Kovanica koja će nastati stjecanjem većine redovnih dionica
(77,35%) Banke Kovanica od strane Casse San Marino.

***3. Pravni temelj koncentracije***

Pravni temelj za predmetno stjecanje dionica je Predugovor o kupoprodaji
sklopljen 7. srpnja 2006. između Josipa Samaržije kao prodavatelja i Casse San
Marino, te dodaci navedenom predugovoru sklopljeni 7. srpnja, 26. listopada i
30. listopada 2006.
Predugovorom je utvrđeno da se na dan njegovog sklapanja temeljni kapital Banke
sastojao od...xx (označeno kao poslovna tajna).
Ugovorne strane suglasile su se...xx (označeno kao poslovna tajna).
Ugovorena kupoprodajna cijena dionica je ukupno...xx (označeno kao poslovna
tajna).
S obzirom da je predugovor sklopljen...xx (označeno kao poslovna tajna)..
Cassa San Marino je u Središnjoj Depozitarnoj Agenciji...xx (označeno kao
poslovna tajna).
Cassa San Marino obvezala se da će zadržati tvrtku i sjedište Banke sve dok
postoje ekonomski i personalni razlozi, a najmanje 24 mjeseca od prijenosa
dionica, te da će poštovati sve ugovore sa članovima uprave i zaposlenicima
Banke u skladu sa Zakonom o radu, kolektivnim ugovorom i drugim propisima o
radu.
Predugovorom je predviđeno...xx (označeno kao poslovna tajna).
Sastavni dio Predugovora je...xx (označeno kao poslovna tajna).
Nakon sklapanja Predugovora...xx (označeno kao poslovna tajna).

***4. Obrazloženje o ekonomskoj i financijskoj strukturi koncentracije***

Cassa San Marino je u ekonomskom strukturi koncentracije s Bankom Kovanica
navela nekoliko razloga kojima obrazlaže zašto bi predmetna koncentracija
proizvela pozitivne učinke za sudionike koncentracije, ali i za tržište. Poticaj
za ulaganje poduzetnika Cassa San Marino u Banka Kovanicu jest zemljopisna
blizina dviju država, Republike San Marino i Republike Hrvatske. Sukladno
nedavno donesenom trogodišnjem razvojnom planu poslovanja Banke Kovanica koji je
sastavljen od strane Banke Kovanice, Cassa San Marino planira prilagoditi svoje
strateške ciljeve tim planovima i poduprijeti ih nekim novim idejama. Kako se
navodi u Prijavi, Cassa San Marino planira svoje aktivnosti u Banci Kovanica
usmjeriti na sljedeća područja:
a) povećati distributivnu mrežu banke,
b) proširiti asortiman usluga,
c) povećati tržišni udjel banke,
d) povećati profitabilnost.
Te svoje ciljeve Cassa San Marino planira ostvariti uz pomoć svoje vlastite
financijske snage i iskustva koje ima u poslovanju na području Republike San
Marino. Isto tako, suradnja s poduzetnicima iz Italije, Švicarske i Luksemburga
te s njihovom mrežom komitenata može eventualno pomoći pritjecanju kapitala za
financijska i proizvodna ulaganja u Republici Hrvatskoj.
Strateški plan poslovanja Banke Kovanica predviđa...xx (označeno kao poslovna
tajna).
Cassa San Marino planira...xx (označeno kao poslovna tajna).
Uz financijsku snagu Casse San Marino...xx (označeno kao poslovna tajna).
Financijska struktura predmetne koncentracije uključuje...xx (označeno kao
poslovna tajna).

***5. Mjerodavno tržište***

Odredbama točke 1. Odluke o zaštiti tržišnog natjecanja unutar bankarskog
sektora (»Narodne novine« br. 48/03) određeno je da se za potrebe iste na
odgovarajući način primjenjuje definicija pojma mjerodavno tržište iz propisa
koji reguliraju zaštitu tržišnog natjecanja. Sukladno Uredbi o načinu
utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine« br. 51/2004.) mjerodavno
tržište, u smislu članka 7. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne
novine«, br. 122/2003.), određuje se kao tržište određenih proizvoda koji su
predmet obavljanja djelatnosti poduzetnika na određenom zemljopisnom području.
U promatranoj koncentraciji Cassa San Marino stječe vlasnički udio u temeljnom
kapitalu Banke Kovanica pa Cassa San Marino po prvi put ulazi na hrvatsko
bankovno tržište. U navedenom slučaju radi se o tzv. modelu »stupanje u čizme«
gdje Cassa San Marino, koja dosad nije bila prisutna na tom tržištu, stječe
tržišni udio preuzete Banke Kovanica. Time se zapravo ne mijenja niti broj
poduzetnika na promatranom tržištu niti se mijenjaju tržišni udjeli prisutnih
tržišnih takmaca. S obzirom na takvu situaciju u definiranju mjerodavnog tržišta
polazi se od usmjerenosti Banke Kovanica na određenu grupu komitenata odnosno od
usmjerenosti banke na neko geografsko područje. U promatranoj se koncentraciji
mjerodavno tržište s aspekta proizvodne i geografske dimenzije definira kao
tržište bankovnog poslovanja sa stanovništvom na području Središnje Hrvatske.
U obrazloženju proizvodne definicije mjerodavnog tržišta treba poći od proizvoda
i usluga koje banka nudi odnosno od njezine usmjerenosti na pojedinu grupu
komitenata. Iz strukture prikupljenih depozita kao i iz strukture odobrenih
kredita sasvim je jasno uočljivo da banka svoje poslovanje temelji na uskoj vezi
sa sektorom stanovništva. Kad se promatraju oročeni depoziti (budući da oni kod
Banke Kovanica čine 96% ukupnih depozita) vidljiva je izrazita usmjerenost Banke
Kovanica na prikupljanje financijskih sredstava od sektora stanovništva. U
promatrane dvije godine udio sektora stanovništva varirao je između 96% i 99%.
Navedeno je pregledno prikazano u sljedećoj tablici...xx (označeno kao poslovna
tajna).
Kad se promatra ponuda kredita banke uočava se kako je Banka Kovanica u protekle
dvije godine odobravala svega četiri vrste kredita s tim da su krediti
stanovništvu činili otprilike tri četvrtine kreditnog portfelja, dok su
preostali dio uglavnom bili usmjereni za kreditiranje trgovačkih društava. Uz
navedene dvije skupine kredita, Banka Kovanica je odobravala još stambene i
hipotekarne kredite što je prikazano u sljedećoj tablici...xx (označeno kao
poslovna tajna).
U određivanju zemljopisnog okvira mjerodavnog tržišta razmatrana je geografska
usmjerenost banke na pojedina područja. Naime, unatoč tome što je Banka Kovanica
imala raspoređene poslovne jedinice u 16 županija, u određivanju mjerodavnog
tržišta došlo se do zaključka kako je ipak regionalno usmjerena s obzirom da se
najveći dio poslovanja odvija na području regije Središnja Hrvatska. Pod pojmom
regije Središnja Hrvatska u ovoj podjeli se misli na područje osam (8) županija
i to: Grad Zagreb i Zagrebačka županija, Krapinsko-zagorska županija,
Sisačko-moslavačka županija, Karlovačka županija, Varaždinska županija,
Koprivničko-križevačka županija, Bjelovarsko-bilogorska županija i Međimurska
županija.
Budući da se u okviru nadzornih i statističkih izvješća koje HNB periodično
prikuplja od banaka ne nalaze podaci s obzirom na strukturu depozita i strukturu
kredita sektora stanovništva te s obzirom na geografsku podjelu istih bilo je
nužno pristupiti aproksimaciji navedenih podataka iz dostupnih izvješća. Tako su
iz izvješća o geografskoj koncentraciji danih kredita i primljenih depozita
banke (obrazac KKD) korišteni podaci za ukupno prikupljene depozite i izdane
kredite po županijama, a iz statističkih izvješća Bilanca stanja - BS/KRED-7 i
Bilanca stanja - BS/DEP-8 su korišteni podaci o ukupnoj masi depozita i ukupnoj
masi kredita podijeljenoj prema sektorima.
Nakon aproksimacije došlo se do saznanja da je poslovanje Banke Kovanica
regionalno usmjereno i to prvenstveno na područje središnje Hrvatske u već
spomenutim županijama. Naročita koncentracija poslovanja Banke Kovanica i u
segmentu prikupljanja depozita kao i u segmentu odobravanja kredita prisutna je
na području Grada Zagreba i Zagrebačke županije i na području Varaždinske
županije. S obzirom na prostornu blizinu Varaždinske županije, u Međimurskoj je
županiji Banka Kovanica u promatranom razdoblju također ostvarila dobre
rezultate u depozitnom poslovanju sa stanovništvom. U drugim županijama koje
čine regiju Središnja Hrvatska Banka Kovanica je ostvarila nešto manji obujam
svog poslovanja. Generalno gledajući, na području Središnje Hrvatske Banka
Kovanica je ostvarila preko tri četvrtine svog depozitnog poslovanja sa
stanovništvom odnosno oko dvije trećine kreditnog portfelja u okviru sektora
stanovništva. Navedeno je pregledno prikazano u sljedećim tablicama...xx
(označeno kao poslovna tajna).

5.1. Analiza mjerodavnog tržišta preko tržišnih udjela u izdanim kreditima,
primljenim depozitima i ukupnoj aktivi

Na mjerodavnom tržištu, u spomenutih osam županija Banka Kovanica nije postigla
značajne tržišne udjele. S aspekta prikupljenih depozita od sektora stanovništva
najveći tržišni udio Banka Kovanica je postigla u Varaždinskoj županiji. Osim te
županije relativno značajan tržišni udio Banka Kovanica je još ostvarila u
Bjelovarsko-bilogorskoj i u Međimurskoj županiji. U preostalih pet županija
Banka Kovanica je s obzirom na ostale konkurente u toj županiji ostvarila
relativno male tržišne udjele. Unatoč tome što banka jednu petinu svojih
depozita od stanovništva prikuplja na području Grada Zagreba i Zagrebačke
županije, u ukupnoj sumi depozita na promatranom području Banka Kovanica zauzima
tek 0,25% tržišnog udjela...xx (označeno kao poslovna tajna).
S aspekta odobrenih kredita Banka Kovanica nije nigdje na mjerodavnom tržištu
postigla značajne tržišne udjele. Najbolju tržišnu poziciju Banka Kovanica je
prema odobrenim kreditima stanov­ništvu postigla u Bjelovarsko-bilogorskoj
županiji i u Varaždinskoj županiji. U ostalim županijama tržišni udjeli
promatrane banke su bili znatno manji. Kao i kod depozita, unatoč tome što 20%
kreditnog portfelja od stanovništva Banka Kovanica drži u Gradu Zagrebu i
Zagrebačkoj županiji, tržišni udjel te banke je zanemarivo mali...xx (označeno
kao poslovna tajna).

*5.2. Analiza mjerodavnog tržišta prema prodajnim kanalima Banke Kovanica*

Poslovna mreža Banke Kovanica prema podacima na kraju lipnja 2006. obuhvaća 19
poslovnica raspoređenih u 16 županija Republike Hrvatske. U 14 županija otvorena
je po jedna poslovnica, dok su u Gradu Zagrebu i Zagrebačkoj županiji otvorene 3
poslovnice te u Varaždinskoj županiji 2 poslovnice gdje je ujedno i sjedište
banke. Tijekom trećeg kvartala 2006. otvorena je još jedna poslovnica Banke
Kovanica pa trenutno postoji 20 aktivnih poslovnica koje se ovisno o spektru
usluga koje pružaju nazivaju operativni ili financijski centri.
Na mjerodavnom tržištu koje obuhvaća regiju Središnja Hrvatska Banka Kovanica
prema broju poslovnica u pojedinoj županiji nije postigla značajne tržišne
udjele. Unatoč najvećem broju svojih poslovnica u Gradu Zagrebu i Zagrebačkoj
županiji, Banka Kovanica je među 203 poslovnice postigla tržišni udio od 1,48%.
Nešto veći tržišni udio prema broju poslovnica u pojedinoj županiji ostvaren je
na području Varaždinske županije gdje je Banka Kovanica s dvije poslovnice
zauzela 4,88% udjela na tržištu. Cjelokupna poslovna mreža Banke Kovanica na
teritoriju Republike Hrvatske predočena je u sljedećoj tablici...xx (označeno
kao poslovna tajna).
Osim preko poslovnih jedinica, Banka Kovanica posluje i preko drugih kanala
distribucije, putem bankomata. Na kraju polugodišta 2006. banka je držala četiri
bankomata, dok je s otvaranjem nove poslovnice u Zadru postavljen i novi
bankomat pa je na kraju 9. mjeseca 2006. Banka Kovanica imala pet bankomata kao
dodatne kanale distribucije.
Provedbom ekonomske analize mjerodavnog tržišta razmotreni su učinci provođenja
predmetne koncentracije. Na mjerodavnom tržištu koje se u proizvodnoj dimenziji
definira kao tržište bankovnog poslovanja sa stanovništvom, a u zemljopisnoj
dimenziji zbog regionalne usmjerenosti banke kao područje središnje Hrvatske,
Banka Kovanica ne zauzima značajne tržišne udjele niti će se s provedbom
koncentracije ti tržišni udjeli promijeniti. Stoga se može zaključiti kako za
sada ne postoji niti će provedbom predmetne koncentracije doći do stvaranja
vladajućeg položaja Banke Kovanica na mjerodavnom tržištu.

***6. Udjeli sudionika koncentracije u drugim poduzetnicima***

Analizu kapitalne i personalne povezanosti sudionika koncentracije, Casse San
Marino i Banke Kovanica, međusobno kao i s drugim poduzetnicima potrebno je
provesti kako bi se uočile moguće opasnosti za učinkovito tržišno natjecanje
koje bi nastale provođenjem te koncentracije.

*6.1. Kapitalna povezanost*

Kapitalna povezanost sudionika koncentracije razmotrena je s aspekta vlasničkih
udjela sudionika koncentracije u drugim društvima i s aspekta vlasničke
strukture samih sudionika koncentracije. Budući da jedan od sudionika
koncentracije, Cassa San Marino sa sjedištem u Republici San Marino, dosad nije
bio prisutan na hrvatskom bankovnom tržištu zatraženo je očitovanje o vlasničkim
udjelima u drugim društvima koja su kapitalno ili personalno povezana s
društvima u Republici Hrvatskoj. Zbog prostorne blizine San Marina s Italijom
postojala je potencijalna opasnost od povezanosti Casse San Marino s talijanskim
bankama koje su vlasnički povezane s bankama u Republici Hrvatskoj. Stoga je
Cassa San Marino u prilogu Prijavi dostavila izjavu kojom potvrđuje da nije
kapitalno i personalno povezana s bilo kojom talijanskom bankom koja je prisutna
na hrvatskom bankarskom tržištu.
Kao što je već prije rečeno, Cassa San Marino je kao dioničko društvo osnovana
2001. godine, a njezin osnivač kao i jedini dioničar banke bila je Fondazione
San Marino - Cassa di Risparmio della Repubblica di San Marino - S.U.M.S. Banka
je i dalje u vlasništvu istog dioničara koji raspolaže sa svih 7.000.000 komada
dionica banke.
S aspekta vlasničkog udjela u temeljnom kapitalu Cassa San Marino kao društvo
majka sudjeluje u nekoliko društava sa 100%-tnim vlasništvom dok je u nekoliko
društava prisutna s određenim vlasničkim udjelom. Sva društva koja su direktno
kapitalno povezana s Cassom San Marino obavljaju poslove u sektoru financija i
posredništva te na području pružanja usluga. Navedena kapitalna povezanost s
drugim društvima prikazana je u sljedećoj tablici.

|  |  |
| --- | --- |
| Društvo | Vlasnički udio |
| Carifin S.A. (San Marino) | 99,98% |
| Fingroup S.A. (San Marino) | 100,00% |
| Centro Servizi S.r.l. (San Marino) | 99,00% |
| S.S.I.S. S.p.A. (San Marino) | 50,00% |
| Towers Fid S.A. (Švicarska) | 99,40% |
| S.I.E. S.r.l. (Italija) | 100,00% |
| Agata Fid S.r.l. (Italija) | 100,00% |
| Magnetica S.p.A. (Italija) | 80,00% |
| Delta S.p.A. (Italija) | 21,00% |
| New Equity S.p.A. (Italija) | 100,00% |
| Onda S.r.l. (Italija) | 26,47% |
| San Marino Advisory S.A. (Luksemburg) | 99,00% |

Vlasnička struktura drugog sudionika koncentracije je nešto
složenija nego kod Casse San Marino. Većinski vlasnik banke koji je ujedno i
predsjednik nadzornog odbora banke drži 81,92% vlasničkog udjela u temeljnom
kapitalu, dok sljedeća tri poduzetnika drže više od 1% udjela u temeljnom
kapitalu. Prema podacima iz Središnje depozitarne agencije na kraju trećeg
kvartala 2006. vlasničke udjele Banke Kovanica (420.420 redovnih dionica) držalo
je oko 130 dioničara...xx (označeno kao poslovna tajna).
Odlukom Glavne skupštine banke...xx (označeno kao poslovna tajna).
Prema podacima dostavljenim iz Prijave Banka Kovanica drži vlasnički udio od 1%
u Hrvatskom registru obveza po kreditima (HROK), a osim toga ni sa kojim drugim
društvom nije kapitalno povezana.

*6.2. Personalna povezanost*

Sukladno podacima koji su dostavljeni u Prijavi, struktura rukovodstva Casse San
Marino je sljedeća:
Uprava
Gilberto Ghiotti             predsjednik uprave
Giuseppe Lonfernini      zamjenik predsjednika uprave
Mario Fantini glavni       izvršni direktor
Vincenzo Busignani       član uprave
Luigi Fattori                  član uprave
Cesare Menghini          član uprave
Gian Carlo Berardi       član uprave
Andrea Albertini           član uprave
Paola Stanzani              član uprave
Antonella Cecchetti       član uprave
Marco Nonni                član uprave
Nadzorni odbor
Franco Norri                predsjednik nadzornog odbora
Marco Cevoli               član nadzornog odbora
Annalisa Poggiali           član nadzornog odbora
Personalna povezanost članova uprave i nadzornog odbora...xx (označeno kao
poslovna tajna).
U Banci Kovanica upravu i nadzorni odbor čine sljedeće osobe:
Uprava
Lidija Hočurščak          predsjednik uprave
Ratko Špirelja              član uprave
Nadzorni odbor
Josip Samaržija             predsjednik nadzornog odbora
Darko Horvatin             član nadzornog odbora
Ivan Majdak                 član nadzornog odbora
Božica Samaržija           član nadzornog odbora
Milan Štimac                 član nadzornog odbora
Prema podacima dostavljenim u Prijavi...xx (označeno kao poslovna tajna).
Na temelju izloženih podataka o kapitalnoj i personalnoj povezanosti sudionika
koncentracije s drugim poduzetnicima može se zaključiti da provedbom predmetne
koncentracije neće nastati štetni učinci za tržišno natjecanje na mjerodavnom
tržištu.

***7. Opis i obrazloženje očekivanih pogodnosti predmetne koncentracije za
potrošače***

Osim obrazloženja koja su već iznesena u sklopu ekonomske strukture predmetne
koncentracije, stjecanjem vlasničkog udjela u Banci Kovanica Cassa San Marino će
pridonijeti i stvaranju određenih pogodnosti za potrošače. S obzirom da Cassa
San Marino svoje aktivnosti u Banci Kovanica planira usmjeriti između ostalog na
povećanje distributivne mreže banke i na proširenje asortimana usluga to će
direktno utjecati i na pogodnosti koje će uživati potrošači bančinih usluga.
Povećanje broja poslovnica banke i razvoj alternativnih kanala distribucije
omogućit će bančinim komitentima lakši pristup proizvodima i uslugama koje banka
nudi.
S aspekta povećanja asortimana planira se komitentima banke ponuditi široki
spektar proizvoda i usluga kako investicijskih tako i financijskih. Raznovrsnost
ponude bit će obogaćena novom tehnikom rada uz jačanje određenih kreditnih
proizvoda kao i uvođenje novih proizvoda i usluga. Komitentima banke, posebno
skupini pravnih osoba, planira se ponuditi proizvode koji će biti konkurentniji
od proizvoda koje je dosad na tržištu nudila Banka Kovanica.
Prema iznesenim planovima Cassa San Marino će potrošačima ponuditi nove
proizvode koje Banka Kovanica dosad nije nudila, ti proizvodi će biti
konkurentniji, a osim toga će postati i više dostupni jer će ih se koristiti u
većem broju bančinih poslovnica odnosno bankomata. Iz tih razloga predmetna bi
koncentracija trebala rezultirati pozitivnim učincima za potrošače.
III. Razmatranjem navedenih činjenica vezanih uz analizu predmetne koncentracije
utvrđeno je sljedeće:
Provedbom koncentracije između Casse San Marino i Banke Kovanica, Cassa San
Marino će steći...xx (označeno kao poslovna tajna). Cassa San Marino je banka sa
sjedištem u San Marinu čiji se izravni djelokrug poslovanja odnosi samo na
teritorij Republike San Marino. Banka drži određene vlasničke udjele i u drugim
društvima na području San Marina te u Italiji, Luksemburgu i Švicarskoj čiji se
poslovi ubrajaju u sektor financija i posredništva te u područje pružanja
usluga. Stjecanjem udjela u temeljnom kapitalu Banke Kovanica Cassa San Marino
će po prvi puta ući na hrvatsko bankarsko tržište.
Ulaskom u vlasničku strukturu Banke Kovanica Cassa San Marino će se prilagoditi
razvojnom planu poslovanja Banke Kovanica, ali će istodobno pružiti i potporu
banci s obzirom na svoju financijsku snagu i s obzirom na iskustvo koje ima u
dosadašnjem bankarskom poslovanju. Najveći dio aktivnosti bit će usmjeren na
povećanje distributivne mreže banke, zatim na proširenje asortimana usluga što
bi onda zajedno trebalo rezultirati povećanjem tržišnog udjela banke kao i
povećanom profitabilnošću banke. Uz spomenute aktivnosti veže se i povećanje
broja zaposlenika banke. S aspekta potrošača uvođenje novih proizvoda i
modernizacija postojećih proizvoda učinit će banku konkurentnijom na tržištu pa
se mogu očekivati i niži troškovi proizvoda i usluga za potrošače. Osim toga,
otvaranje novih poslovnica i ponuda drugih kanala distribucije omogućit će
potrošačima brži pristup proizvodima i uslugama banke.
U promatranoj koncentraciji Cassa San Marino, koja dosad nije bila prisutna na
hrvatskom bankovnom tržištu, stječe tržišni udio Banke Kovanica. U tzv. modelu
»stupanje u čizme« nakon provedbe koncentracije ne mijenja se niti broj
poduzetnika na tržištu niti se mijenjaju tržišni udjeli prisutnih poduzetnika.
Budući da je poslovanje Banke Kovanica izrazito usmjereno na sektor stanovništva
te budući da se radi o regionalno usmjerenoj banci onda se mjerodavno tržište
definira kao tržište bankovnog poslovanja sa stanovništvom na području Središnje
Hrvatske. Na tako definiranom mjerodavnom tržištu koje u zemljopisnoj dimenziji
obuhvaća područje osam županija središnje Hrvatske Banka Kovanica je ostvarila
vrlo male tržišne udjele po županijama. Najveći dio kako depozitnog tako i
kreditnog poslovanja Banke Kovanica usmjeren je na Grad Zagreb i Zagrebačku
županiju i na Varaždinsku županiju. Prema tržišnim udjelima po županijama na
kraju trećeg kvartala 2006. najveći tržišni udjel od 11,73% prema prikupljenim
depozitima ostvaren je u Varaždinskoj županiji i 3,05% prema odobrenim kreditima
u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. U drugim županijama koje su obuhvaćene
mjerodavnim tržištem, tržišni udjeli su bili manji pa je analizom mjerodavnog
tržišta u promatranoj koncentraciji zaključeno da provedba predmetne
koncentracije neće prouzročiti negativne učinke za slobodno tržišno natjecanje
na bankarskom tržištu.
S aspekta kapitalne i personalne povezanosti Cassa San Marino je potvrdila da
nije kapitalno i personalno povezana s bilo kojom talijanskom bankom koja je
prisutna na hrvatskom bankarskom tržištu. Osim toga, druge kapitalne i
personalne povezanosti Casse San Marino s drugim poduzetnicima kao i kapitalne i
personalne povezanosti Banke Kovanica s drugim poduzetnicima ne pokazuju da
postoji ikakva opasnost za tržišno natjecanje.
Slijedom iznesenoga, Hrvatska narodna banka je predmetnu koncentraciju ocijenila
dopuštenom, kako je odlučeno u točki I. izreke ovog rješenja.

POUKA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku i protiv njega nije dopuštena žalba,
već se može pokrenuti upravni spor tužbom neposredno kod Upravnog suda Republike
Hrvatske u roku od 30 dana od dana dostave ovog rješenja.

O. br. 95-020/01-07/ŽR
Zagreb, 25. siječnja 2007.

Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. sc. Željko Rohatinski,** v. r.

Rješenje, NN 25/2007-924
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)