## Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

### NN 53/2014 (29.4.2014.), Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

1005

Na temelju članka 8. i članka 31. stavka 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 150/2011) i članka 12. stavka 2. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 24. travnja 2014. godine donijela

ODLUKU

O DONOŠENJU PLANA UPRAVLJANJA IMOVINOM U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2014. GODINU

I.

Donosi se Plan upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za 2014. godinu, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

Obvezuju se nadležna tijela obuhvaćena Planom upravljanja iz točke I. ove Odluke da, prije pristupanja realizaciji mjera i aktivnosti iz Plana upravljanja, prijedlog konkretnih mjera i aktivnosti dostave na prethodnu suglasnost tijelima nadležnim sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske.

III.

Ova Odluka stupa na snagu danom donošenja, a objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/14-04/134

Urbroj: 50301-09/09-14-2

Zagreb, 24. travnja 2014.

Predsjednik

Zoran Milanović, v. r.

PLAN UPRAVLJANJA IMOVINOM U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2014. GODINU

Uvod

Plan upravljanja i raspolaganja imovinom Republike Hrvatske na prijedlog Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom donosi Vlada Republike Hrvatske za razdoblje od jedne godine. S obzirom na to, Plan će se u sljedećim godinama usklađivati sa sadržajem Nacionalnog programa reformi, koji Republika Hrvatska sastavlja za duže razdoblje i dostavlja Europskoj komisiji.

Plan, kao jedan od tri ključna dokumenta upravljanja i raspolaganja državnom imovinom, izrađuje se sukladno članku 10. stavku 1. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013). Njime se određuju kratkoročni ciljevi i smjernice upravljanja državnom imovinom te izvedbene mjere u svrhu provođenja Strategije upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine (»Narodne novine«, broj 76/2013), koju je 14. lipnja 2013. godine donio Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Izvješće o provedbi Plana dostavlja se do 31. ožujka tekuće godine Vladi Republike Hrvatske koja ga dostavlja Hrvatskome saboru na usvajanje.

Namjera je Plana definirati i popisati ciljeve upravljanja i raspolaganja državnom imovinom, čija je održivost važna za život i rad postojećih i budućih naraštaja. Istodobno, cilj je Plana osigurati da imovina Republike Hrvatske bude u službi gospodarskog rasta te zaštite nacionalnih interesa.

Upravljanje imovinom Republike Hrvatske podrazumijeva pronalaženje optimalnih rješenja koja će dugoročno očuvati imovinu, čuvati interese Republike Hrvatske i generirati gospodarski rast. Vlasništvo države osigurava kontrolu, javni interes i pravično raspolaganje nad prirodnim bogatstvima, kulturnom i drugom baštinom, važnim trgovačkim društvima i drugim resursima u vlasništvu Republike Hrvatske, kao i prihode koji se mogu koristiti za opće dobro.

Vlasništvo države važan je instrument postizanja strateških razvojnih ciljeva vezanih za regionalnu prometnu, kulturnu i zdravstvenu politiku, kao i za druge razvojne politike Republike Hrvatske. Učinkovito upravljanje imovinom Republike Hrvatske potiče razvoj gospodarstva i važno je za njegovu stabilnost, a istodobno pridonosi boljoj kvaliteti života svih građana.

Obvezan sadržaj Plana upravljanja, podatke koje mora sadržavati i druga pitanja s tim u vezi, propisuje Uredba o propisanom sadržaju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 24/2014).

Ovaj se Plan, kao operativno-upravljački dokument, izrađuje prvi put do sada i objavljuje se sa zakašnjenjem zbog reorganizacije sustava upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske. Bez obzira na to, smjernice definirane i obrađene u ovom Planu operativno se provode u sektorima, službama i odjelima Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom (DUUDI) i Centru za restrukturiranje i prodaju (CERP) od siječnja 2014. godine.

Vezano uz trgovačka društva od posebnog interesa u kojima Republika Hrvatska ima većinski dio za koja je Strategijom predviđeno restrukturiranje, privatizacija ili prodaja te izlazak na tržište kapitala, predlaže se u svakom pojedinačnom slučaju razmotriti gospodarski učinak ukupnih učinaka za državu ili budućeg vlasnika, čime će se minimizirati moguće distorzije na tržištu u pogledu konkurencije i ravnopravne tržišne utakmice.

Ovaj plan uzima u obzir ciljeve fiskalne politike koje donosi Vlada Republike Hrvatske. U okviru Ministarstva financija postoji jasno uspostavljen način izvještavanja trgovačkih društava koji sadržava i niz informacija bitnih za analizu učinkovitosti poslovanja. On se odnosi na specifičnosti određenja poslovnih politika koje mogu utjecati na nelikvidnost, pa i nesolventnost u plaćanjima, primjerice mogućnost protestiranja državnih jamstava i slično. Ministarstvo financija izrađuje i tzv. ad hoc izvješća.

Izvještaji Europskoj komisiji o transparentnosti utroška sredstava stavljenih na raspolaganje trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama koje obavljaju primjerice usluge od općeg ekonomskog interesa, a što je povezano s državnim potporama, odnosno subvencijama koje imaju fiskalni učinak, samo su neki od pokazatelja prilikom rješavanja uspješnosti trgovačkih društava.

Stoga će DUUDI, pored svojih aktivnosti i mjera analiza te praćenja poslovanja trgovačkih društava, surađivati s Ministarstvom financija.

Tijekom sljedećih godina njegova će se struktura usavršavati, posebno u vidu modela planiranja koji bi bio primjenjiv na metode usporedbe i mjerljivosti rezultata ostvarivanja provedbe Plana. Nedostaci će se svakako pokušati maksimalno ukloniti razvijanjem unificirane metode izvještavanja provedbe Plana i mjerljivosti rezultata rada.

Ovaj je Plan i iskorak u smislu transparentnosti i javne objave podataka vezanih za upravljanje i raspolaganje državnom imovinom, što je jedan od osnovnih ciljeva naznačenih u Strategiji. Međutim, neki podaci, ponajprije iz područja upravljanja i provođenja korporativne politike u strateškim trgovačkim društvima, neće biti javno objavljivani zbog mogućeg utjecaja na trgovanje dionicama na burzama, kao i rješavanja pokrenutih postupaka arbitraže u nekim slučajevima (Sunčani Hvar, INA...).

1. Godišnji plan korporativnog upravljanja trgovačkim društvima od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi korporativnog upravljanja trgovačkim društvima od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku:

1. Učinkovito ostvarivanje vlasničkih prava Republike Hrvatske putem Vlade Republike Hrvatske i centraliziranih vlasničkih tijela odgovornih Vladi Republike Hrvatske.

2. Država, kao aktivan vlasnik, provodeći vlasničku politiku, osigurat će da se upravljanje u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske obavlja transparentno i odgovorno, profesionalno i učinkovito u skladu sa Zakonom o trgovačkim društvima i principima korporativnog upravljanja – primjena smjernica OECD-a – Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (The OECD guidlines on Corporate Governance at State – Owned Enterprises, 2005), kao do sada najšire prihvaćene u praksi europskih država.

3. Nastojati da trgovačka društva od strateškog značenja, djelomično ili u cijelosti, uvrste svoje dionice na uređeno tržište kapitala (burze).

4. Privatizirati trgovačka društva, osim dijela trgovačkih društava koja su od strateškog značenja, čime će se dovršiti nedovršeni procesi privatizacije.

Zakonski propisi, akti i dokumenti kojima je uređeno korporativno upravljanje trgovačkim društvima od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku:

1. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013)

2. Strategija upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine (»Narodne novine«, broj 76/2013)

3. Odluka Vlade Republike Hrvatske o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku (»Narodne novine«, broj 120/2013)

4. Zakon o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, br. 111/93, 34/99, 121/99, 52/2000, 118/2003, 107/2007, 146/2008, 137/2009, 125/2011, 152/2011, 111/2012 i 68/2013)

5. Uredba o načinu prodaje dionica i poslovnih udjela (»Narodne novine«, broj 129/2013)

6. Uredba o visini naknade za obavljanje poslova upravljanja dionicama i poslovnim udjelima (»Narodne novine«, broj 130/2013)

7. Odluka Vlade Republike Hrvatske o određivanju uvjeta za kandidate za članove nadzornih, odnosno upravnih odbora, te uprava trgovačkih društava u kojima Republika Hrvatska ima dionice ili udjele (»Narodne novine«, broj 19/2012)

8. Odluka Vlade Republike Hrvatske o utvrđivanju plaća i drugih primanja predsjednika i članova uprava trgovačkih društava (»Narodne novine«, br. 83/2009, 3/2011, 3/2012, 46/2012, 22/2013 i 25/2014)

9. Odluka o prodaji stanova u vlasništvu Republike Hrvatske na području Hrvatskog Podunavlja (»Narodne novine«, broj 1/2014)

10. Uredba o uvjetima za kupnju obiteljske kuće ili stana u državnom vlasništvu na području posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 19/2011, 56/2011 i 3/2013)

11. Zakon o vodama (»Narodne novine«, br. 153/2009, 63/2011, 130/2011, 56/2013 i 14/2014)

12. Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«, br. 174/2004, 92/2005, 2/2007, 107/2007, 65/2009, 137/2009, 146/2010, 55/2011, 140/2012, 33/2013 i 148/2013).

U portfelju Republike Hrvatske koji je u nadležnosti DUUDI-ja nalazi se 59 trgovačkih društva podijeljenih u tri kategorije:

A) Trgovačka društva i druge pravne osobe od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku (27) za kojima postoji dugoročna društvena potreba i za koja Strategija upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine (u daljnjem tekstu: Strategija) ne predviđa privatizaciju.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Trgovačka društva i druge pravne osobe od strateškog i posebnog interesa za RH | Kapital | % vlasništva RH |
|  | TRGOVAČKA DRUŠTVA |  |  |
| 1 | Hrvatske ceste d.o.o., Zagreb | 107.384.800,00 | 100 |
| 2 | Hrvatske autoceste d.o.o., Zagreb | 131.140.100,00 | 100 |
| 3 | Autocesta Zagreb – Macelj d.o.o. | 88.440.400,00 | 49 |
| 4 | Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. | 2.152.000.000,00 | 100 |
| 5 | HŽ Infrastruktura d.o.o., Zagreb | 224.188.000,00 | 100 |
| 6 | Plovput d.o.o., Split | 111.546.200,00 | 100 |
| 7 | Odašiljači i veze d.o.o., Zagreb | 138.568.200,00 | 100 |
| 8 | Hrvatske kontrola zračne plovidbe d.o.o., Zagreb | 352.759.600,00 | 100 |
| 9 | HŽ Putnički prijevoz d.o.o., Zagreb | 569.011.500,00 | 100 |
| 10 | Bina Istra d.d., Lupoglav | 25.641.720,00 | <50 |
| 11 | Agencija za komercijalnu djelatnost d.o.o. | 216.000.000,00 | 100 |
| 12 | Janaf d.d., Zagreb | 2.791.212.660,00 | 52,23 |
| 13 | Podzemno skladište plina d.o.o., Zagreb | 535.020.100,00 | 100 |
| 14 | Hrvatski operator tržišta energije d.o.o., Zagreb | 9.300.000,00 | 100 |
| 15 | Hrvatska elektroprivreda d.d., Zagreb | 19.792.159.200,00 | 100 |
| 16 | Plinacro d.o.o., Zagreb | 841.002.000,00 | 100 |
| 17 | Hrvatske šume d.o.o., Zagreb | 1.171.670.000,00 | 100 |
| 18 | Hrvatska lutrija d.o.o., Zagreb | 50.000.000,00 | 100 |
| 19 | Središnje klirinško depozitarno društvo d.d., Zagreb | 57.000.000,00 | 62,3 |
| 20 | Pomorski centar za elektroniku d.o.o., Split | 14.954.900,00 | 100 |
| 21 | Agencija Alan d.o.o., Zagreb | 1.305.000,00 | 100 |
|  | PRAVNE OSOBE |  |  |
| 22 | Financijska agencija (FINA), Zagreb | Zakon o FINI (NN 117/01) | 100 |
| 23 | Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR), Zagreb | 7.000.000.000,00 | 100 |
| 24 | Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka (DAB), Zagreb | Zakon o DAB-u (NN 44/94) | 100 |
| 25 | Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata (HANDA), Zagreb | Zakon o HAND-i (NN 19/14) | 100 |
| 26 | Hrvatske vode, Zagreb | Zakon o vodama (NN 153/09) | 100 |
| 27 | Centar za restrukturiranje i prodaju | Zakon o CERP-u (NN 94/13) | 100 |

B) Trgovačka društva od posebnog interesa u kojima Republika Hrvatska ima većinski udio (26) za koja je Strategijom predviđeno restrukturiranje, privatizacija ili prodaja te izlazak na tržište kapitala.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Trgovačka društva od razvojnog značenja u kojima RH ima većinski udio | Kapital | % vlasništva RH |
| 28 | ACI d.d., Opatija | 399.816.000,00 | 78,91 |
| 29 | Croatia Airlines d.d., Zagreb | 277.879.530,00 | 96,84 |
| 30 | Jadrolinija Rijeka (do 2017. g.) | 209.054.147,81 | 100 |
| 31 | Luka Rijeka d.d., Rijeka | 598.047.500,00 | 83,09 |
| 32 | Zračna luka Osijek d.o.o., Klisa | 26.208.000,00 | 55 |
| 33 | Zračna luka Pula d.o.o., Pula | 81.400.000,00 | 55 |
| 34 | Zračna luka Rijeka d.o.o., Omišalj | 144.203.100,00 | 55 |
| 35 | Zračna luka Zadar d.o.o., Zadar | 96.820.000,00 | 55 |
| 36 | Zračna luka Split d.o.o., Kaštel Štafilić | 275.500.000,00 | 55 |
| 37 | Zračna luka Dubrovnik d.o.o., Ćilipi | 347.050.000,00 | 55 |
| 38 | HŽ Cargo | 531.006.500,00 | 100 |
| 39 | Zračna luka Zagreb d.o.o., Zagreb | 804.429.600,00 | 55 |
| 40 | HP – Hrvatska pošta d.d., Zagreb | 952.636.100,00 | 100 |
| 41 | Luka Vukovar d.o.o., Vukovar | 44.800.000,00 | 100 |
| 42 | Brodarski institut d.o.o., Zagreb | 74.265.200,00 | 100 |
| 43 | Croatia banka d.d., Zagreb | 474.600.000,00 | DAB 100,00 |
| 44 | Hrvatska poštanska banka d.d., Zagreb | 966.640.400,00 | 71,81 |
| 45 | Croatia osiguranje d.d., Zagreb | 442.887.200,00 | 80,24 |
| 46 | APIS IT d.o.o., Zagreb | 238.800.000,00 | 51,49 |
| 47 | Zrakoplovno-tehnički centar d.d., Velika Gorica | 274.962.000,00 | 100 |
| 48 | Narodne novine d.d., Zagreb | 289.519.000,00 | 100 |
| 49 | Hrvatska brodogradnja – Jadranbrod d.d., Zagreb | 598.700,00 | 100 |
| 50 | Imunološki zavod d.d., Zagreb | 85.607.920,00 | 73,41 |
| 51 | Club Adriatic d.o.o., Zagreb | 120.947.400,00 | 100 |
| 52 | Brijuni Rivijera d.o.o., Pula | 4.500.000,00 | 66,67 |
| 53 | Park Prevlaka d.o.o., Gruda (Rješenjem Trgovačkog suda u Splitu, Stalna služba Dubrovnik, 11.2.2014. otvoren stečajni postupak) | 5.900.000,00 | 51 |

C) Trgovačka društva od posebnog interesa u kojima Republika Hrvatska ima vlasništvo manje od 50% i čije dionice kotiraju na uređenom tržištu kapitala (6) za koja je Strategijom predviđena moguća i daljnja prodaja, ali i eventualno kupnja od trećih.

U ovoj skupini nalazi se 6 trgovačkih društava u kojima Republika Hrvatska ima manje od 50% vlasništva, a čije dionice kotiraju na uređenom tržištu kapitala. Republika Hrvatska pokušava doseći primarno gospodarske ciljeve, i to najčešće s drugim investitorima u vlasništvu, pod istim uvjetima kao i ostali investitori, vodeći se istim interesom (dobit).

S obzirom na to da je udio Republike Hrvatske u temeljnom kapitalu ovih društava manjinski, to bitno utječe na mogućnost provedbe odluka vezanih za upravljanje društvom kroz tijela društva: skupštinu, nadzorni odbor i upravu društva, a odluke se donose razmjerno vlasničkom udjelu Republike Hrvatske.

Financijska izvješća i relevantne informacije objavljuju se na Zagrebačkoj burzi, sukladno Pravilima Burze, te na internetskim stranicama strateškog trgovačkog društva.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Trgovačka društva čije dionice kotiraju na uređenom tržištu kapitala u kojima RH ima vlasništvo manje od 50% – burza | Kapital | % vlasništva RH |
|  | TRGOVAČKO DRUŠTVO |  |  |
| 54 | Petrokemija d.d., Kutina | 567.989.890,00 | 43,83 |
| 55 | INA – Industrija nafte d.d., Zagreb | 9.000.000.000,00 | 44,84 |
| 56 | Đuro Đaković Holding d.d., Slavonski Brod | 258.965.440,00 | 44,08 |
| 57 | Končar elektroindustrija d.d., Zagreb | 1.028.847.600,00 | 25,09 |
| 58 | Podravka d.d., Koprivnica | 1.084.000.600,00 | 20,51 |
| 59 | Sunčani Hvar d.d., Zagreb | 333.651.520,00 | 32,36 |

Operativne mjere korporativnog upravljanja

Tijekom 2014. godine DUUDI će u okviru upravljanja strateškim trgovačkim društvima obavljati sljedeće poslove:

• Kontinuirano prikupljati dokumentaciju od strateških trgovačkih društava i resornih ministarstava o strateškim trgovačkim društvima koja se odnosi na godišnja izvješća poslovanja te izraditi Uputu za izradu i dostavu izvješća o poslovanju trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, u suradnji s Ministarstvom financija. Uputa se odnosi na kvartalnu dostavu svih financijskih pokazatelja koji sadrže:

1. Bilancu

2. Račun dobiti/gubitka

3. Ostvarene financijske rezultate u zadanom razdoblju u odnosu na isto razdoblje prošle godine i u odnosu na plan

4. Ostvarene financijske rezultate po djelatnostima/sektorima

5. Ostvarene troškove rada za razdoblje

6. Ostvarenje proizvodnje – naturalne pokazatelje

7. Opseg i strukturu zaliha (ako je primjenjivo i ima veći utjecaj na poslovanje)

8. Investicije za tekuće razdoblje (ostvareno i planirano)

9. Plan restrukturiranja (plan i ostvarenje)

10. Planirane projekte za poslovnu godinu i ostvarenje

11. Ostvarene rezultate poslovanja za trogodišnje razdoblje, usporedbu s planom i ostvarenja (napomena: u godišnjem izvješću)

12. Broj zaposlenih.

• Aktivno sudjelovati u radu skupština i nadzornih odbora trgovačkih društava čijim dionicama i poslovnim udjelima DUUDI upravlja kroz zakonske alate (Vlada Republike Hrvatske odredit će predstavnike u skupštini trgovačkog društva, kao i predlagati članove uprava i nadzornih odbora društava – ako zakonom nije određeno).

• Davati mišljenja Povjerenstvu Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima, a na inicijativu resornog ministarstva za imenovanje članova nadzornih odbora i predsjednike nadzornih odbora, sukladno odredbama članka 17. stavka 3. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske. Do 31. ožujka 2014. izdano je 114 suglasnosti za društva od strateškog interesa, 93 suglasnosti za društva koja nisu od posebnog interesa i odbijeno je izdavanje 21 suglasnosti.

• Upravama strateških trgovačkih društava iskazivati interese i smjernice za budući razvoj trgovačkog društva.

• Odlukom Vlade Republike Hrvatske raspodijeliti dobit trgovačkih društava. Plan raspodjele dobiti strateških trgovačkih društava za 2013. godinu. Prijedlog je napravljen na temelju preliminarnih podataka o rezultatima poslovanja društava i ostvarenoj dobiti za 2013. godinu, te se za dio društava može promijeniti do konačne predaje financijskih izvješća i konačnog obračuna poreza na dobit. Plan raspodjele koji je usvojila Vlada Republike Hrvatske predstavlja smjernicu za odlučivanje predstavnika države na godišnjim skupštinama društava prilikom odlučivanja o raspodjeli dobiti.

Plan raspodjele dobiti strateških trgovačkih društava za 2013. godinu

Raspodjela dobiti trgovačkih društava ostvaruje se prema ovoj tablici. U posebnim slučajevima na prijedlog resornog ministarstva i mišljenja Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske može donijeti i drugačiju odluku.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Trgovačka društva i druge pravne osobe od strateškog i posebnog interesa za RH | Dobit 2013. | Gubitak 2013. | Za proračun 60% | Ostaje njima 40% |
| 1 | Hrvatske ceste d.o.o., Zagreb | 0,00 |  |  |  |
| 2 | Hrvatske autoceste d.o.o., Zagreb | 0,00 |  |  |  |
| 3 | Autocesta Zagreb – Macelj d.o.o. (RH 49%) | 7.203.389,00 |  | 4.322.033,40 | 2.881.355,60 |
| 4 | Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. |  | 65.612.000,00 |  |  |
| 5 | HŽ Infrastruktura d.o.o., Zagreb | 0,00 |  |  |  |
| 6 | Plovput d.o.o., Split | 6.837.000,00 |  | 4.102.200,00 | 2.734.800,00 |
| 7 | Odašiljači i veze d.o.o., Zagreb | 15.710.000,00 |  | 9.426.000,00 | 6.284.000,00 |
| 8 | Hrvatske kontrola zračne plovidbe d.o.o., Zagreb | 1.486.000,00 |  | 891.600,00 | 594.400,00 |
| 9 | HŽ Putnički prijevoz d.o.o., Zagreb |  | 373.309.000,00 |  |  |
| 10 | Bina Istra d.d. |  |  |  |  |
| 11 | Agencija za komercijalnu djelatnost d.o.o. | 37.166.000,00 |  | 22.299.600,00 | 14.866.400,00 |
| 12 | Janaf d.d., Zagreb (RH 52,23%) | 54.684.810,00 |  | 32.810.886,00 | 21.873.924,00 |
| 13 | Podzemno skladište plina d.o.o., Zagreb | 41.178.000,00 |  | 24.706.800,00 | 16.471.200,00 |
| 14 | Hrvatski operator tržišta energije d.o.o., Zagreb |  | 4.836.000,00 |  |  |
| 15 | Hrvatska elektroprivreda d.d., Zagreb | 891.739.000,00 |  | 535.043.400,00 | 356.695.600,00 |
| 16 | Plinacro d.o.o., Zagreb | 142.138.000,00 |  | 85.282.800,00 | 56.855.200,00 |
| 17 | Hrvatske šume d.o.o., Zagreb | 74.098.000,00 |  | 44.458.800,00 | 29.639.200,00 |
| 18 | Hrvatske lutrija d.o.o., Zagreb | 15.945.000,00 |  | 9.567.000,00 | 6.378.000,00 |
| 19 | Središnje klirinško depozitarno društvo d.d., Zagreb (62,30) | 4.408.201,00 |  | 2.644.920,60 | 1.763.280,40 |
| 20 | Pomorski centar za elektroniku d.o.o., Split |  | 4.579.000,00 |  |  |
| 21 | Agencija Alan d.o.o., Zagreb | 80.000.000,00 |  | 80.000.000,00 |  |
| 22 | Financijska agencija (FINA), Zagreb | 78.000.000,00 |  | 39.000.000,00 | 39.000.000,00 |
| 23 | Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR), Zagreb | 189.300.000,00 |  | 189.300.000,00 |  |
| 24 | Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka (DAB), Zagreb | 58.868.509,00 |  | 17.190.064,00 | 50.742.870,00 |
| 25 | Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata (HANDA), Zagreb |  |  |  |  |
| 26 | Hrvatske vode, Zagreb |  |  |  |  |
| 27 | ACI d.d., Opatija (RH 78,91) | 8.952.340,00 |  | 5.371.404,00 | 3.580.936,00 |
| 28 | Croatia Airlines d.d., Zagreb | 669.000,00 |  |  | 669.000,00 |
| 29 | Jadrolinija Rijeka (do 2017. g.) | 1.092.000,00 |  | 655.200,00 | 436.800,00 |
| 30 | Luka Rijeka d.d., Rijeka (RH 83,09%) | 4.240.914,00 |  | 2.544.548,40 | 1.696.365,60 |
| 31 | Zračna luka Osijek d.o.o. Klisa (RH 55%) | 13.750,00 |  | 8.250,00 | 5.500,00 |
| 32 | Zračna luka Pula d.o.o., Pula (RH 55%) |  | 1.262.250,00 |  |  |
| 33 | Zračna luka Rijeka d.o.o., Omišalj (RH 55%) |  | 381.150,00 |  |  |
| 34 | Zračna luka Zadar d.o.o., Zadar (RH 55%) | 5.041.580,00 |  | 3.024.948,00 | 2.016.632,00 |
| 35 | Zračna luka Split d.o.o., Kaštel Štafilić (RH 55%) | 25.444.100,00 |  | 15.266.460,00 | 10.177.640,00 |
| 36 | Zračna luka Dubrovnik d.o.o., Ćilipi (RH 55%) | 13.958.318,00 |  | 8.374.990,80 | 5.583.327,20 |
| 37 | HŽ Cargo |  | 178.066.595,00 |  |  |
| 38 | Zračna luka Zagreb d.o.o., Zagreb (RH 55%) | 11.235.950,00 |  | 6.741.570,00 | 4.494.380,00 |
| 39 | HP – Hrvatska pošta d.d., Zagreb | 582.668,00 |  | 349.600,80 | 233.067,20 |
| 40 | Luka Vukovar d.o.o. | 97.000,00 |  | 58.200,00 | 38.800,00 |
| 41 | Brodarski institut d.o.o., Zagreb | 115.000,00 |  | 69.000,00 | 46.000,00 |
| 42 | Croatia banka d.d., Zagreb |  | 24.644.000,00 |  |  |
| 43 | Hrvatska poštanska banka d.d., Zagreb (RH 71,81) | 29.768.692,00 |  | 17.861.215,20 | 11.907.476,80 |
| 44 | Croatia osiguranje d.d., Zagreb (RH 80,24) | 13.856.160,00 |  | 8.313.696,00 | 5.542.464,00 |
| 45 | APIS IT d.o.o. (RH 51,49) | 2.147.488,00 |  | 1.288.492,80 | 858.995,20 |
| 46 | Zrakoplovno-tehnički centar d.d., Velika Gorica | 371.812,00 |  | 223.087,20 | 148.724,80 |
| 47 | Narodne novine d.d., Zagreb | 16.547.000,00 |  | 9.928.200,00 | 6.618.800,00 |
| 48 | Hrvatska brodogradnja – Jadranbrod d.d., Zagreb | 4.435.000,00 |  | 2.661.000,00 | 1.774.000,00 |
| 49 | Imunološki zavod d.d., Zagreb (RH 73,41%) |  |  |  |  |
| 50 | Club Adriatic d.o.o., Zagreb | 100.000,00 |  | 60.000,00 | 40.000,00 |
| 51 | Brijuni Rivijera d.o.o., Pula (RH 66,67%) | 1.533.410,00 |  | 920.046,00 | 613.364,00 |
| 52 | Park Prevlaka d.o.o., Gruda |  |  |  |  |
| 53 | Petrokemija d.d., Kutina |  |  |  |  |
| 54 | INA – Industrija nafte d.d., Zagreb |  |  |  |  |
| 55 | Đuro Đaković Holding d.d., Slavonski Brod |  |  |  |  |
| 56 | Končar elektroindustrija d.d., Zagreb (RH 25%) | 40.642.035,00 |  | 40.642.035,00 |  |
| 57 | Podravka d.d., Koprivnica (RH 20,51%) | 7.946.589,00 |  | 7.946.589,00 |  |
| 58 | Sunčani Hvar d.d., Zagreb |  |  |  |  |
| 59 | CERP |  |  |  |  |
|  | NETO-DOBIT: | 1.887.552.715,00 | 861.176.595,00 | 1.233.354.637,20 | 663.262.502,80 |

Unapređenje korporativnog upravljanja

1. Nakon analize stanja po završetku glavnih godišnjih skupština trgovačkih društava, DUUDI će u suradnji s Ministarstvom financija kao prioritetan zadatak izraditi prijedlog Odluke o načinu i obimu prikupljanja podataka za potrebe korporativnog upravljanja.

2. Organizirati praćenje, objavu i sudjelovanja na skupštinama trgovačkih društava iz portfelja DUUDI-ja i CERP-a. Osigurati praćenje realizacije odluka skupština (kroz Sudski registar, Središnje klirinško depozitarno društvo, samo poduzeće...).

3. Tijekom 2014. g. potrebno je operativno razraditi i uskladiti uloge resornih ministarstava bitnih za djelatnost kojoj društvo pripada te koordinirajuće uloge DUUDI-ja.

Sukladno Strategiji, resorno ministarstvo predlaže razvojne smjernice ovih društava te ih donosi Vlada u okviru Plana upravljanja. Važna podloga za usmjeravanje poslovne politike navedenih društava jest i postojanje dugoročnih planova razvoja, kao i sektorskih strategija (npr. industrijska strategija), da bi se mogle ugraditi u godišnji Plan upravljanja.

4. Dorađivati kriterije za procjenjivanje efikasnosti trgovačkih društava te kao osnovni pokazatelj uspješnosti implementirati učinkovitost. Naime, s obzirom na to da je država specifičan vlasnik koji mora voditi računa o širem kontekstu i javnom interesu, kriterij dobit/gubitak nije dovoljan ni kod postavljanja planova ni kod procjene njihova ostvarenja ni kod ocjenjivanja uprava i nadzornih odbora. S tim je povezano i pitanje pravila izbora te nagrađivanja uprava i nadzornih odbora.

5. Mjere za smanjenje troškova u strateških trgovačkim društvima u 2014. godini:

• smanjivati prekovremeni rad

• prestati s praksom regresa, božićnica i sličnih isplata te u tom smislu mijenjati kolektivne ugovore

• smanjivati reprezentacije

• korištenje službenim automobilima svesti na minimum

• ukidati dodatke na plaću (npr. u slučajevima u kojima su zaposlenici u državnim službama za 20 godina rada imali 4% veću plaću, 25 godina veću za 8% i 30 godina veću za 10%), te u tom smislu mijenjati kolektivne ugovore

• smanjivati dužnosničke plaće za 6% (u TD-u to bi bili menadžerski ugovori), donesena je odluka Vlade

• smanjivati troškove plaća i materijalne troškove za otprilike 2% – uskladiti između resornog Ministarstva i DUUDI-ja za svako društvo pojedinačno

• NEMA zapošljavanja iznad zatečenog stanja, osim Odlukom Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske

• primanja u naravi članovima uprave ili zaposlenika regulirat će NO, sukladno Odluci Vlade Republike Hrvatske.

Navedene mjere operativno će se provoditi kroz smjernice nadzornim odborima i upravama trgovačkih društava.

6. Sukladno Odluci Vlade Republike Hrvatske o izmjenama Odluke o utvrđivanju plaća i drugih primanja predsjednika i članova uprava trgovačkih društava (»Narodne novine«, broj 25/2014), nadzorni odbor, odnosno druga nadležna tijela trgovačkog društva mogu za predsjednika i članove uprave ugovoriti godišnju nagradu – varijabilni dio plaće (stimulativnu nagradu):

1. u trgovačkim društvima koja su poslovala s dobiti u 2013. godini i u kojima je nadzorni odbor pozitivno ocijenio realizaciju plana restrukturiranja trgovačkog društva;

2. u trgovačkim društvima koja nisu poslovala s dobiti u 2013. godini, pod uvjetom da je došlo do smanjenja gubitaka u poslovanju trgovačkog društva, da je nadzorni odbor ocijenio da je poslovanje u skladu s poslovnim planom društva za 2013. godinu i da je pozitivno ocijenio realizaciju plana restrukturiranja trgovačkog društva.

Kriterije za stimulativno nagrađivanje predsjednika i članova uprava trgovačkih društava iz točke 1. utvrđuje nadzorni odbor.

Kriteriji iz točke 2. moraju biti mjerljivi i usporedivi s poslovnim rezultatima društva u prethodnoj godini te sadržavati i druge pokazatelje pogodne za ocjenjivanje učinkovitosti obavljanja osnovne djelatnosti pojedinog trgovačkog društva, njegova razvoja i restrukturiranja, kao i povećanog doprinosa državnom proračunu Republike Hrvatske.

Stimulativna nagrada može se isplatiti jednokratno, nakon usvajanja financijskog izvješća za prethodnu godinu.

Provedbene mjere vezane za smjernice određene strategijom, a koje se odnose na strateška trgovačka društva

■ Privatizirati sva trgovačka društva, osim dijela trgovačkih društava koja su od strateškog značenja, čime će se dovršiti nedovršeni procesi privatizacije:

Croatia osiguranje d.d. – dovršetak procesa, brisanje s popisa strateških društava, uvrštenje u popis trgovačkih društava na burzi

Hrvatska poštanska banka d.d. – dovršetak procesa restrukturiranja

HŽ Cargo d.d. – dovršetak procesa restrukturiranja

Croatia Airlines d.d. – nastavak procesa privatizacije i dokapitalizacije

Petrokemija d.d. – nastavak procesa restrukturiranja i prodaja

Narodne novine d.d. – priprema i realizacija procesa djelomične prodaje

Club Adriatic d.o.o. (pojedinačna prodaja hotela) – oglašene prodaje, nastaviti proces

APIS IT d.o.o. – proces kupnje udjela od grada Zagreba, definirati

ACI d.d. – restrukturiranje, dokapitalizacija društva

Imunološki zavod d.d. – restrukturiranje društva

Park Prevlaka d.o.o. – stečaj u tijeku

Luka Vukovar d.o.o. – prodaja društva

Luka Rijeka d.d. – restrukturiranje i dokapitalizacija društva

Agencija za komercijalnu djelatnost d.o.o. – restrukturiranje, izdvajanje djelatnosti zaštite

FINA – restrukturiranje, izdvajanje djelatnosti zaštite

ZAŠTITA (radni naziv) – osnivanje novog društva u vlasništvu Republike Hrvatske.

Pri tome se mora računati i na to da postoje poduzeća koja se nalaze u procesima restrukturiranja, financijske konsolidacije ili su u procesu usvajanja programa restrukturiranja čija provedba ovisi i o notifikaciji EK. Time su obuhvaćena trgovačka društva poput HŽ Carga, HŽ Putničkog prijevoza, Croatia Airlinesa, HEP-a i drugih, koji će zasigurno tijekom 2014. godine provoditi određene faze programa restrukturiranja, koji mora biti jasno usmjeren prema povećanju učinkovitosti poslovanja u budućnosti. Država kao vlasnik može prije same privatizacije provesti restrukturiranje ako se pokaže da su troškovi restrukturiranja manji od potencijalnih prihoda privatizacije te je potrebno razmotriti i razvoj mogućih modela koncesioniranja određenih područja. Smatramo da modele JPP-a koji su sastavni dio ovog predmetnog plana treba razvijati u što većoj mjeri.

■ Za svako trgovačko društvo od strateškog interesa, u okviru ovog Plana, objavljuju se ciljevi poslovanja i razvoja trgovačkog društva. Definirati očekivanja države kao vlasnika trgovačkih društava te njihovu obvezu davanja očekivanog doprinosa društvenom razvoju.

Pripremati Povjerenstvu kvartalnu analizu poslovanja strateških trgovačkih društava.

■ Država, kao aktivan vlasnik, provodeći vlasničku politiku, osigurat će da se upravljanje u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske obavlja transparentno i odgovorno, profesionalno i učinkovito u skladu sa Zakonom o trgovačkim društvima i principima korporativnog upravljanja zemalja OECD-a, što će se osiguravati kroz (rad i kontrolu) predstavnika vlasnika (tj. Republike Hrvatske) u nadzornim odborima i skupštinama trgovačkih društava te uspostavom unutarnjih revizija i nadzora.

■ Zatražiti od uprava strateških trgovačkih društava da djelomično ili u cijelosti uvrste svoje dionice na uređeno tržište kapitala (burze), sukladno uvjetima propisanima Zakonom o tržištu kapitala i drugim propisima propisanima Pravilima i drugim aktima Zagrebačke burze.

■ Restrukturiranje poslovanja trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske s ciljem povećanja njihove učinkovitosti i kvalitete javnih usluga, kao i osiguranja neto-doprinosa državnom proračunu, mora se odvijati u skladu s pravilima EU-a i dobrom praksom. Pratiti smjernice Europske komisije u skladu s pravilima EU-a i dobrom praksom.

■ Kod trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske, država će svoju vlasničku funkciju provoditi uglavnom putem Vlade i centraliziranih vlasničkih tijela odgovornih Vladi. DUUDI će u suradnji s resornim ministarstvima pripremati dokumentaciju Povjerenstvu Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima koje donosi Zaključke i predlaže ih Vladi Republike Hrvatske na donošenje.

■ U okviru CERP-a organizirati trajno čuvanje dokumentacije o pretvorbi i privatizaciji trgovačkih društava.

■ Vlada Republike Hrvatske i ministarstva trebaju jasno odvojiti vlasničke i regulatorne funkcije države ostvarivanjem vlasničkih prava, kao i ostali vlasnici sukladno odredbama Zakona o trgovačkim društvima.

■ Vlada Republike Hrvatske i ministarstva trebaju osigurati uvjete na tržištu za razvoj konkurencije privatnih trgovačkih društava i trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske kroz dublju suradnju s Agencijom za konkurentnost.

■ Uprave trgovačkih društava, a posebno onih koja imaju javne ovlasti, s posebnom pažnjom moraju se odnositi prema građanima i povjerenoj im imovini u vlasništvu Republike Hrvatske. Potrebno je pripremiti etički kodeks za uprave strateških trgovačkih društava kroz provedbu Kodeksa korporativnog upravljanja trgovačkim društvima u kojima Republika Hrvatska ima dionice i/ili udjele (»Narodne novine«, broj 112/2010).

■ Istražiti mogućnosti i donijeti propise da zaposleni u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske koja ostvaruju prihod u uvjetima konkurencije, sudjeluju u podjeli dijela ostvarene dobiti.

SAŽETAK KORPORATIVNOG UPRAVLJANJA TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA OD STRATEŠKOG I POSEBNOG INTERESA ZA REPUBLIKU HRVATSKU

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | • Kroz dostavljene planove strateških trgovačkih društava, a po provedenim skupštinama i revidiranim financijskim izvješćima. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • Ako se uoče nedostaci, DUUDI će inicirati pokretanje izmjene ili predložiti novo pravno uređenje. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Što aktivnije sudjelovanje DUUDI-ja u koordinaciji s resornim ministarstvima, u cilju ostvarivanja provedbenih mjera utvrđenih Strategijom upravljanja državnom imovinom. |

OSNOVNE INFORMACIJE O TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA

HRVATSKE CESTE d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Edo Kos, predsjednik; Jurica Krleža i Nenad Maljković, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Irena Miličević, predsjednica; Ivica Martinić, zamjenik predsjednice; Ingo Kamenar, Tihomir Barišić i Zlatko Rugan, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 187.803 | 181.279 | 97 |
| UKUPNI RASHODI | 187.803 | 181.279 | 97 |
| DOBIT/GUBITAK | – | – |  |
| BROJ ZAPOSLENIH | 412 | 437 | 106 |

Napomena:

HC zbog kapitalnog pristupa prema Zakonu o cestama u računu dobiti i gubitka i bilanci ne iskazuju ni dobit ni gubitak, već se razlika između vlastitih prihoda i rashoda ostvarenih u poslovnoj godini nadoknađuje na teret javnog kapitala.

RESTRUKTURIRANJE:

S obzirom na ciljeve organizacije, najvažnije planirane aktivnosti:

• uvođenje ISO standarda kao temelja za uspostavu i održavanje sustava upravljanja kvalitetom, odnosno uspješno vođenje i rad organizacije

• provođenje centralizacije informacijskog sustava tvrtke, kako bi se lakše planiralo, pratilo i normiralo sve poslovne procese

• definiranje pojedinačne odgovornosti, a time i adekvatni motivacijski sustav kako bi se povećala efikasnost rada i kompetitivnost zaposlenika

• uspostavljanje Sektora za EU fondove

• uspostavljanje teritorijalnih poslovnih jedinica koje sudjeluju u poslovanju cijelog Društva, umjesto dosadašnjih ispostava.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 1.564.464.000 kn, što je za 33% više od investicija u 2013. godini, a odnosi se na investicije u državne ceste (spojeve na autoceste, program gradnje i rekonstrukciju brzih cesta, rekonstrukcije i uređenje cesta na otocima, rekonstrukcije i uređenje cesta i mostova uz granicu, program denivelacije i osiguranja cestovno-željezničkih prijelaza), investicije u betterment, investicijski ciklus ŽUC-eva i investicije u dugotrajnu imovinu.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Investicije će se financirati iz tuđih izvora.

ZADUŽENOST:

Zaduženost u 2013. godini iznosila je 8.727.132.000 kuna, a za 2014. godinu planirana je u iznosu od 10.319.609.000 kuna.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Državna jamstva u 2013. godini iznosila su 10.833.335.000 kuna, a za 2014. godinu planirana su u iznosu od 13.192.312.000 kuna.

SUBVENCIJE:

Kapitalna pomoć iz proračuna po osnovi naknade iz goriva 2013. godine iznosila je 1.369.929.000 kuna, a u 2014. godini planirana je u iznosu od 1.760.000.000 kuna.

Napominjemo da su subvencije i kapitalna pomoć dvije različite kategorije.

HRVATSKE AUTOCESTE d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Davor Mihovilić, predsjednik; Marijan Sente, član |
| NADZORNI ODBOR | Igor Cigula, predsjednik; mr. sc. Darko Liović, zamjenik; Anđelko Kasunić, prof. dr. sc. Ivan Dadić i Nataša Munitić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 1.454.647 | 1.489.341 | 102 |
| UKUPNI RASHODI | 1.454.647 | 1.489.341 | 102 |
| DOBIT/GUBITAK | – | – |  |
| BROJ ZAPOSLENIH | 2.503 | 2.498 | 99 |

Napomena:

HAC zbog kapitalnog pristupa prema Zakonu o cestama u računu dobiti i gubitka i bilanci ne iskazuju ni dobit ni gubitak, već se razlika između vlastitih prihoda i rashoda ostvarenih u poslovnoj godini nadoknađuje na teret javnog kapitala.

RESTRUKTURIRANJE:

Povećanje učinkovitosti kroz uštede materijalnih troškova sklapanjem novih povoljnijih ugovora i smanjenje troškova osoblja kroz smanjenje broja radnika, preraspodjelu na druga radna mjesta te smanjenje određenih materijalnih prava.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 1.297.000.000 kn, što je za 23% manje od investicija u 2013. godini, a odnosi se na investicijska ulaganja u izgradnju i održavanje autoceste te ulaganja u osnovna sredstva za redovito održavanje i upravljanje.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

|  |  |
| --- | --- |
| – krediti | 403.229.000 kuna – 31% |
| – naknada u cijeni goriva | 440.000.000 kuna – 34% |
| – vlastita sredstava | 453.771.000 kuna – 35% |

ZADUŽENOST:

Planirano stanje na dan 31. 12. 2014. godine iznosi 23.826.875.550 kuna.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Planirano stanje na dan 31. 12. 2014. godine iznosi 23.826.875.550 kuna.

AUTOCESTA ZAGREB – MACELJ d.o.o., Lepajci

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Miloš Savić, predsjednik; Dominik Sugnetić, član |
| NADZORNI ODBOR | Tomas Werner Hofner, predsjednik; Ivan Sadaić, Dražen Antolović, Wolgang Sommerbauer, Goran Korolija, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar, RH ima 49% glasova |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 374.149 | 253.215 | 68 |
| UKUPNI RASHODI | 338.522 | 272.059 | 80 |
| DOBIT/GUBITAK | 35.627 | - 18.844 | -53 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 10 | 10 | 100 |

Napomena:

Sukladno ugovoru o koncesiji, većina navedenih podataka klasificirana je u kategoriju poslovne tajne, te objava na internetu, forumima, konferencijama, medijima itd. te njihova daljnja distribucija nije dopuštena.

RESTRUKTURIRANJE:

Nije u planu.

PLAN INVESTICIJA:

Za 2014. godinu 30.141 kunu.

IZVORI SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Na dan 31. 12. 2013. godine iznosi 2.685.289.000 kn.

AUTOCESTA RIJEKA – ZAGREB d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Josip Šala, direktor |
| NADZORNI ODBOR | Melita Raukar, predsjednica; Krunoslav Šams, zamjenik; Mladen Efendić, član |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 725.876 | 661.968 | 91 |
| UKUPNI RASHODI | 791.488 | 689.714 | 87 |
| DOBIT/GUBITAK | 65.612 | 27.745 | 42 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 39 | 38 | 97 |

RESTRUKTURIRANJE:

Analiza restrukturiranja od 2011. do 2013. godine s procjenom za 2014. godinu

– Tijekom posljednjeg kvartala 2013. godine izdvojili su se poslovi održavanja autoceste i naplate cestarine u tvrtku kćer ARZ-ON d.o.o., s ciljem smanjenja troškova poslovanja i racionalizacije broja zaposlenih radnika, 2,7 po kilometru autoceste.

– 654 djelatnika ARZ-a sklopilo je nove ugovore o radu s tvrtkom kćeri.

– Krajem studenog 2013. godine započeo je proces restrukturiranja ARZ-ON-a

– Usvajanjem novog organizacijskog ustroja koji je usklađen s tvrtkom HAC-ONC kao priprema za spajanje s istom u veljači 2014. godine.

Obavljene aktivnosti

– Radno pravo – raskid ugovora o radu, usvajanje internih akata, izrađen program zbrinjavanja viška radnika.

– Statusno pravo – pripremljen i potpisan Ugovor o pripajanju Društva ARZ-ON d.o.o. društvu HAC-ONC d.o.o., koji je proveden 31. 1. 2014. godine.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 50.461.000,00 kuna, što je za 103% više od investicija u 2013. godini, a odnosi se na: investicije izgradnje i investicijskog održavanja, izvlaštenje zemljišta, informatičku opremu, osnovna sredstava i ostale investicije.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva i sredstva novih zaduženja u 2014. godini.

ZADUŽENOST:

Društvo je na dan 31. 1. 2014. godine bilo zaduženo 125.299.447 eura.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Državne garancije za kredite društva iznose 151.776.315 eura.

SUBVENCIJE:

U državnom proračunu za 2014. godinu predviđena su sredstva za provedbu ugovora o koncesiji u iznosu od 114.098.720 kuna, a koja se odnose na naknadu troškova održavanja riječke zaobilaznice te financiranje troškova izvlaštenja i upis vlasništva na temelju ugovora o koncesiji.

HŽ INFRASTRUKTURA d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Darko Peričić, predsjednik; Nikola Ljuban, Marko Car, mr. sc. Rene Valčić i mr. sc. Ivan Vuković, članovi |
| NADZORNI ODBOR | mr. sc. Milan Stojanović, predsjednik; prof. dr. sc. Ratko Zelenika, zamjenik; Marko Gašpar, dr. sc. Ljudevit Krpan i Ivan Žilić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 1.408.000 | 1.544.000 | 110 |
| UKUPNI RASHODI | 1.408.000 | 1.544.000 | 110 |
| DOBIT/GUBITAK | – | – |  |
| BROJ ZAPOSLENIH | 5.438 | 4.990 | 92 |

Napomena:

HŽ INFRASTRUKTURA od 2013. godine prema Zakonu o željeznici (»Narodne novine«, broj 94/2013, čl. 21., zbog kapitalnog pristupa u računu dobiti i gubitka i bilanci ne iskazuje ni dobit ni gubitak.

RESTRUKTURIRANJE:

• STATUSNO: godine 2013. godine ovisnom društvu Pružne građevine d.o.o. pripojena su društva POSIT d.o.o. i Remont i održavanje pruga d.o.o. te je objavljen javni poziv za stjecanje poslovnog udjela u društvu Pružne građevine d.o.o.

Tijekom 2013. godine – izvršena statusna promjena ovisnog društva Željezničko ugostiteljstvo d.o.o. – odvajanje s osnivanjem triju novih društava.

• ORGANIZACIJSKO: novi Pravilnik o organizaciji, postignut je sporazum sa sindikalnim partnerima o zbrinjavanju viška radnika.

• RACIONALIZACIJA TROŠKOVA radnika kroz organizacijske promjene, unapređenje tehnološkog procesa, poticanje mjera za odlazak radnika, gdje je plan od 2014. do 2016. godine smanjenje za 700 radnika.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 2.690.000.000,00 kn, što je za 92% više od investicija u 2013. godini, a odnosi se na program obnove i modernizacije pruga za međunarodni promet, regionalni i lokalni promet, program obnove i modernizacije pruga željezničkog čvorišta Zagreb, program aktivnosti u funkciji infrastrukture i prometa na mreži kao cjeline te izgradnju novih pruga i kolosijeka.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

• državni proračun 162,8 mil. kn

• EU fondovi 267,5 mil. kn

• krediti i vlastita sredstva 2.260 mil. kn.

ZADUŽENOST:

Ukupno stanje duga procjena na dan 31. 12. 2013. godine iznosi 1.062,8 mil. kn. Stupanj zaduženosti: procjena 0,2.

Za financiranje planiranih investicija u 2014. godini bit će potrebno novo kreditno zaduženje, uz državno jamstvo u iznosu od 2.253,8 mil. kn.

PLOVPUT d.o.o., Split

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Darko Meštrović |
| NADZORNI ODBOR | Rade Bobanac, predsjednik; Ivica Grga, Joško Dvornik, članovi |
| SKUPŠTINA | Zdenko Antešić, zamjenik ministra |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 78.264 | 76.696 | 98 |
| UKUPNI RASHODI | 69.643 | 73.553 | 106 |
| DOBIT/GUBITAK | 8.621 | 3.143 | 36 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 278 | 280 | 101 |

RESTRUKTURIRANJE:

Ne planira se za 2014. godinu.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 52.218.000 kuna, što je za 445% više od investicija u 2013. godini, a odnosi se na izgradnju novoga broda te pomorsku signalizaciju i radijsku službu.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Od planiranih investicija za 2014. godinu u ukupnom iznosu od 52.218.000 kuna, 50.330.000 kuna osigurat će se iz vlastitih sredstava.

Na temelju Ugovora o produbljenju i proširenju plovnog puta Mali Ždrelac iz 2008. godine, koji se financirao iz sredstava Državnog proračuna Republike Hrvatske, izvođači potražuju od Društva iznos od 1.888.000 kuna.

ZADUŽENOST:

Za izgradnju novog broda Društvo je Ugovorom o kreditu sa Splitskom bankom osiguralo 37.000.000 kuna. Zaduženje na temelju tog kredita još nije nastupilo, jer se kredit nije počeo koristiti s obzirom na to da je odabir brodograditelja putem javne nabave u završnoj fazi.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

ODAŠILJAČI I VEZE d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Aleksandar Golub, predsjednik; Vlatka Dokoza, član |
| NADZORNI ODBOR | Marijan Crnjak, predsjednik; Mislav Peričić, Lora Čurković, Damir Vuk, Saša Radulić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 234.614 | 257.810 | 110 |
| UKUPNI RASHODI | 215.408 | 237.430 | 110 |
| DOBIT/GUBITAK | 19.205 | 20.379 | 106 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 289 | 297 | 103 |

RESTRUKTURIRANJE:

Obaviti restrukturiranje po planu na koji će suglasnost dati resorno ministarstvo.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 66.750.000 kuna, što je za 54% više od investicija u 2013. godini.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Sredstva za investicije u 2014. godini osigurat će se iz vlastitih izvora.

ZADUŽENOST: Zaduženje društva na dan 31. 12. 2013. godine iznosilo je 194.449.000 kuna, i do konca 2014. godine planira se smanjiti na 115.393.000 kune.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Godine 2010. dodijeljena je državna potpora odobrena na temelju dugoročnog kredita odobrenog iz sredstava HABOR-a. Potpora za 2013. godinu iznosi 1.892.692,00 kn, a za 2014. godinu iznosit će oko 1.285.000,00 kn.

HRVATSKA KONTROLA ZRAČNE PLOVIDBE d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Dragan Bilać |
| NADZORNI ODBOR | Darko Brebežac, predsjednik; Željko Gojko, Hrvoje Filipović, Dinko Staničić, Marijana Miller, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar; Slavko Linić, ministar; Ante Kotromanović, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 627.451 | 661.348 | 105 |
| UKUPNI RASHODI | 625.403 | 660.339 | 106 |
| DOBIT/GUBITAK | 2.048 | 1.009 | 49 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 724 | 720 | 99 |

RESTRUKTURIRANJE:

Nije planirano.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 105.838.000 kuna, što je za 10% više od investicija u 2013. godini.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva u iznosu od 78.632.000 kuna, a iz kredita 27.206.000 kuna.

ZADUŽENOST:

Stanje kreditnih zaduženja na dan 31. 12. 2013. iznosi 384.169.807 kuna.

DRŽAVNE GARANCIJE:

U iznosu od 358.969.221 kunu na dan 31. 12. 2013.

SUBVENCIJE:

Nema.

HŽ PUTNIČKI PRIJEVOZ d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Dražen Ratković, predsjednik; mr. Robert Frdelja i mr. Siniša Balent, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Snježana Josipović, predsjednica; Marijan Drempetić, zamjenik predsjednice; Hrvoje Livaja, Dalibor Obradović i Dalibor Petrović – predstavnik radnika, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 864.475 | 1.153.964 | 133 |
| UKUPNI RASHODI | 1.237.784 | 1.153.942 | 93 |
| DOBIT/GUBITAK | -373.309 | 22 | 0 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 2.087 | 1.870 | 90 |

RESTRUKTURIRANJE:

• Organizacijsko restrukturiranje.

• Financijsko restrukturiranje – donesena je odluka Vlade o dokapitalizaciji.

• Nove investicije – nabava 44 vlaka koja će biti puštana u promet tijekom 2015. godine, 2016. i 2017. godine.

• Krajem 2013. godine stupila je na snagu nova organizacija u cilju povećanja produktivnosti i pripreme za tržišne uvjete poslovanja, uz ulaganja u ljudske potencijale.

• U listopadu 2013. godine potpisan je novi Kolektivni ugovor (dogovoreno je smanjivanje pojedinih prava, npr. božićnice, uskrsnice, regresa); potpisivanjem je u cijelosti završen postupak pripajanja HŽ Vuče vlakova.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 497.630.000,00 kn, što je za 320% više od investicija u 2013. godini, a odnosi se na modernizaciju prijevoznih kapaciteta (modernizaciju putničkih vagona i lokomotiva/vlakova), nabavu prijevoznih kapaciteta (putničkih vagona i novih motornih vlakova) te modernizaciju i izgradnju objekata putničkog prijevoza i informatizacija društva.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Planirani izvori sredstava za investicije jesu postojeće i novo kreditno zaduženje, sredstva državnog proračuna i manjim dijelom vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

U 2014. godini društvo planira novo zaduženje u iznosu od 825 mil. kuna za potrebe nabave prijevoznih kapaciteta, vezano uz nabavu preostala 23 vlaka iz projekta nabave od ukupno 44 nova vlaka.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Navedeno zaduženje od 825 mil. kuna dobit će se na temelju državnog jamstva, sukladno planu restrukturiranja.

SUBVENCIJE:

Iznos od 636 milijuna kuna na temelju Ugovora o uslugama od općega gospodarskog interesa u javnom željezničkom prometu u Republici Hrvatskoj i 40 milijuna kuna za modernizaciju prometa.

BINA ISTRA d.d., Lupoglav – koncesionar

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | David Gabelica |
| NADZORNI ODBOR | Charles Andre Gilbert Paradis, predsjednik; Christian Thournie, Gilles Moriseau, Mauro Hervat, Anita Mikulandra Svajger, Dijana Stopnišek, Alain Yvon Dyck, Nicolas Eric Marie Mallet, Marko Lipert, članovi |
| SKUPŠTINA | predstavnik HAC-a ima 14,78% glasova |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 405.236 | 330.079 | 81 |
| UKUPNI RASHODI | 403.700 | 325.188 | 80 |
| DOBIT/GUBITAK | 1.536 | 4.889 | 318 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 9 | 8 | 89 |

Napominjemo da nisu navedene subvencije koje društvo prima na temelju ugovora o koncesiji iz državnog proračuna.

Ne planira se restrukturiranje ni investicije u 2014. godini

AKD – AGENCIJA ZA KOMERCIJALNU DJELATNOST d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Mirjana Kovačević |
| NADZORNI ODBOR | Zlatko Koštić, predsjednik; Vitomir Bijelić, zamjenik; Davor Hajnić, Željko Renić i Ines Grković |
| SKUPŠTINA | Ranko Ostojić, potpredsjednik Vlade i ministar i Marija Hrebac |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 230.476 | 215.110 | 93 |
| UKUPNI RASHODI | 184.046 | 176.322 | 96 |
| DOBIT/GUBITAK | 46.430 | 38.788 | 84 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 308 | 308 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Za 2014. godinu planira se:

• nastavak kontrole svih troškova poslovanja i smanjenje broja radnika

• skraćenje radnog vremena s 40 na 37 sati, radi podizanja stupnja iskorištenja kapaciteta

• napuštanjem određenih poslovnih procesa i suvremenijom tehnologijom nastojanje je ostati konkurentan u odnosu na male, dobro opremljene grafičke tvrtke.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 46.412.000,00 kuna, od čega polovina iznosa od 23,00 milijuna kn otpada na novu opremu – strojeve, a 15,00 milijuna kn na građevinske objekte.

Daljnja racionalizacija poslovanja uz skraćeni radni tjedan od 37 sati.

IZVORI FINANCIRANJA:

Bankarski kredit u iznosu od 18,2 milijuna kn, što čini 39,27 plana, dok je iz vlastitih sredstava planiran iznos od 28,00 milijuna kn, što čini 60,73% od planiranih investicija.

ZADUŽENOST:

Koeficijent zaduženosti = 0,1 (kao u 2013. godini).

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nisu izdane.

SUBVENCIJE:

Nije korisnik.

JANAF – JADRANSKI NAFTOVOD d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Dragan Kovačević, predsjednik; Jakša Marasović i Bruno Šarić, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Marija Bilman, predsjednica; Stjepan Čuraj, zamjenik predsjednice; Krešimir Komljenović, Tihomir Ivčević i Goran Vojković, članovi |
| SKUPŠTINA | Ivan Vrdoljak, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 464.403 | 472.956 | 102 |
| UKUPNI RASHODI | 358.246 | 365.956 | 102 |
| DOBIT/GUBITAK | 99.033 | 100.812 | 102 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 383 | 383 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

• U lipnju 2013. utvrđen Projekt operativnog restrukturiranja za razdoblje 2013. – 2017. godine, gdje je u tijeku plan sukcesije, promjena strukture zaposlenih i uvođenje sustava procjene radnog učinka. Očekivani učinci do 2017. godine jesu smanjene broja zaposlenih za 39 te smanjenje fiksnih troškova za prosječno 3% godišnje.

• Nemaju obvezu financijskog restrukturiranja, budući da likvidno posluju, ostvaruju pozitivan novčani tijek te imaju nizak stupanj zaduženosti.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 221.240.000,00 kuna, a odnosi se na rekonstrukcije – dogradnje spremničkog prostora na Terminalu Omišalj (gradnja triju spremnika za naftu), Terminalu Sisak (gradnja triju spremnika za naftu – završena 2013. godine), rekonstrukcija i modernizacija te dogradnja Terminala derivata nafte Žitnjak, rekonstrukcija spremničkog prostora za derivate na Terminalu Omišalj, objekte sigurnosti i zaštite okoliša, ljudi i opreme, modernizaciju i dogradnju naftovodnog sustava te investicije u opremu, osnovna sredstva i dr.

IZVOR FINANCIRANJA:

Vlastita novčana sredstva.

ZADUŽENOST:

Dugoročni kredit u iznosu od 96.467.000 kn.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

PODZEMNO SKLADIŠTE PLINA d.o.o., Zagreb

\*Napomena: Osnivač društva je Plinacro.

|  |  |
| --- | --- |
| DIREKTOR | Krešimir Malec |
| SKUPŠTINA | Marin Zovko, predsjednik Plinacra d.d. |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan\* | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 160.030 | 156.500 | 98 |
| UKUPNI RASHODI | 108.557 | 118.309 | 109 |
| DOBIT/GUBITAK | 41.178 | 30.552 | 74 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 72 | 76 | 106 |

\* Iz prijedloga Plana prihoda i rashoda i prijedloga Plana investicija za 2014. godinu

RESTRUKTURIRANJE:

Iako društvo nije bilo u fazi restrukturiranja poslovanja u promatranom razdoblju zbog stabilnosti tržišta prodaje i zadovoljavajućeg financijskog položaja, provodilo se restrukturiranje s aspekta položaja na tržištu:

• modernizacija postojećeg skladišta plina na lokaciji Okoli (znatno povećanje materijalnih troškova)

• usklađenje s regulativom EU-a, uz suglasnost nacionalnog regulatora

• podizanje konkurentnosti kako bi se tehničkim performansama moglo odgovoriti svim zahtjevima tržišta

• usvajanje internih politika i procedura kojima se uvodi maksimalna transparentnost poslovanja te pravovremeno uklanjaju rizični događaji (postupak nabave, postupak upravljanja skladištima, pripremne radnje za implementaciju unutarnje kontrole)

• kompletno osamostaljivanje od tvrtke majke (uspješno preuzete sve grupe poslova koje su bile pružane ugovorom o suradnji – platni promet, financije i računovodstvo, poslovi nabave i ugovaranja)

• formiranje organizacijskih jedinica zaduženih za komercijalne poslove (analiza tržišta RH i zemalja u okruženju, prodaja kapaciteta, upravljanje portfeljem proizvoda).

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 154.129.000,00 kn, i to u sustav videonadzora i fizičke zaštite, dodatne istražne radove, spojne plinovode, gradnju novih bušotina, investicije u upravnu zgradu sa skladištem sustava za utiskivanje slojne vode, dogradnju kompresorske stanice (dio dovršen i stavljen u upotrebu 2014. godine, a dio će biti realiziran 2015. godine), kapitalne remonte bušotina i sustav za nadzor vibraciju u KS.

IZVOR FINANCIRANJA:

Vlastita sredstva i dugoročni kredit (po planiranom zaduženju u 2014. godini).

ZADUŽENOST:

Nema kreditnih zaduženja.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

HRVATSKI OPERATOR TRŽIŠTA ENERGIJE d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Ivor Županić |
| NADZORNI ODBOR | Žarko Stilin, predsjednik; Valentin Dujmović, zamjenik predsjednika; Milan Devčić i Zdenko Lucić, članovi |
| SKUPŠTINA | Jelena Zrinski Berger, pomoćnica ministra gospodarstva |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 14.098 | 15.488 | 110 |
| UKUPNI RASHODI | 18.934 | 13.671 | 72 |
| DOBIT/GUBITAK | -4.836 | 1.817 | - 38 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 29 | 32 | 114 |

RESTRUKTURIRANJE:

Ulaganje u razvojni projekt uspostave burze električne energije i sustava jamstva podrijetla električne energije. Osim osnivanja burze električne energije, tijekom 2014. godine planira se uspostaviti Registar jamstva podrijetla električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planirana investicija u osnivački kapital zajedničke tvrtke kćeri HROTE I HOPS, iznosila bi 9 milijuna kn. Za osnivanje burze električne energije, u tvrtki HROTE tijekom 2014. godine planira se izdvojiti 4,5 milijuna kn, te 1,1 milijun kn za redovito poslovanje matičnog Društva, u informatičku tehnologiju. Investicije će se financirati iz zadržane dobiti i temeljnog kapitala Društva.

IZVORI FINANCIRANJA:

• Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske o naknadi za organiziranje tržišta električne energije (»Narodne novine«, br. 94/2007 i 38/2012) koju HROTE naplaćuje od opskrbljivača trgovaca i proizvođača za MWh prodane električne energije prijavljene kroz ugovorne rasporede.

• Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske o naknadi za organiziranje tržišta plina (»Narodne novine«, broj 38/2012) koju HROTE naplaćuje od voditelja bilančnih skupina MWh plina koji je izmjeren na izlazima iz transportnog sustava Republike Hrvatske za svaku bilančnu skupinu.

• Na temelju Uredbe o naknadama za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i kogeneracije (»Narodne novine«, br. 33/2007, 133/2007, 155/2008, 155/2009, 8/2011 i 144/2011) i Uredbe o naknadama za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i kogeneracije (»Narodne novine«, broj 128/2013) za financiranja poslova koju HROTE obavlja u sustavu poticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i kogeneracije.

• Na temelju Uredbe o poticanju proizvodnje biogoriva za prijevoz (»Narodne novine«, broj 1/2014) za financiranje poslova koje HROTE obavlja u sustavu poticanja biogoriva za prijevoz.

ZADUŽENOST:

Društvo nije zaduženo.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nisu dane.

SUBVENCIJE:

Nema.

HEP – HRVATSKA ELEKTROPRIVREDA d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Tomislav Šerić, predsjednik; Ivan Matasić, Zvonko Ercegovac, Krunoslava Grgić Bolješić, Perica Jukić, Željko Štromar, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Nikola Bruketa, predsjednik; Jadranko Berlengi, Igor Đajić, Žarko Primorac, Ante Ramljak, Ivo Uglešić, Mirko Žužić, članovi |
| SKUPŠTINA | Ivan Vrdoljak, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 14.684.184 | 12.985.386 | 88 |
| UKUPNI RASHODI | 13.439.645 | 12.000.846 | 89 |
| DOBIT/GUBITAK | 891.739 | 740.775 | 83 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 11.877 | 12.170 | 102 |

RESTRUKTURIRANJE:

• nastavak usklađivanja reguliranih i tržišnih djelatnosti društva HEP grupe s energetskim propisima

• restrukturiranje HEP grupe, što pretpostavlja snimanje poslovnih procesa u Grupi, usklađivanje poslovnog modela, organizacije, poslovnih procesa, ljudskih potencijala, informacijskih sustava i metoda upravljanja, a sve radi postizanja maksimalnih sinergijskih učinaka raznih poslovnih djelatnosti, podizanja razine učinkovitosti ukupnog poslovnog sustava i njegove profitabilnosti

• ciljani rok implementacije jest 15 mjeseci (od sredine veljače 2014. godine).

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 2.558.581.000,00 kunu, a odnosi se na elektrane, prijenosnu mrežu, distribucijsku mrežu i ostale investicije.

IZVORI FINANCIRANJA:

|  |  |
| --- | --- |
| Izvori financiranja | Mil. kn |
| Vlastita sredstva iz slobodne amortizacije | 1.420,9 |
| Naknade za priključenje na mrežu i ostalo (klirinški dug,  primici od dražbi prekograničnih prijenosnih kapaciteta) | 339,7 |
| Krediti u korištenju i novo zaduženje za kredite u 2014. | 798 |
| Ukupan iznos | 2.558,6 |

ZADUŽENOST:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis | 2013. | 2014.\* | Indeks |
| Ukupno stanje duga na dan 31. 12. 2013. | 5.911,0 | 5.699,6 | 96,4 |

\*Procjena stanja obuhvaća dugoročno i kratkoročno zaduženje po kreditima i izdanim vrijednosnim papirima.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Društvo nema kredita osiguranih državnim jamstvom.

SUBVENCIJE:

Društvo nije korisnik državnih subvencija.

PLINACRO d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Marin Zovko, predsjednik; Ratimir Orešković i Radovan Cvek, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Ivo Družić, predsjednik; Josip Jambrač, zamjenik predsjednika; Tomislav Stojak, Berislav Lipovac i Marija Duljković, članovi |
| SKUPŠTINA | Anka Mrak Taritaš, ministrica |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 616.853 | 586.690 | 95 |
| UKUPNI RASHODI | 448.866 | 458.003 | 102 |
| DOBIT/GUBITAK | 142.138 | 109.417 | 77 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 282 | 285 | 101 |

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 93.404.000,00 kn, a odnosi se na plinovode, mjerno-redukcijske stanice, plinske čvorove, pogonske objekte, ulaganje u razvojne projekte, opremu za potrebe društva, kompresorske stanice, mjerni sustav i pojednostavljenje transportnog sustava.

IZVOR FINANCIRANJA:

Investicije će se financirati iz vlastitih sredstava.

ZADUŽENOST:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| BANKA/KREDITOR | Glavnica na dan 31. 12. 2013. | Kamata na dan 31. 12. 2013. | Preostale obveze na dan 31. 12. 2013. |
| EIB I | 73.334 | 20.082 | 93.416 |
| EIB II | 190.000 | 57.343 | 247.343 |
| EBRD\* | 14.000 | 342 | 14.342 |
| UKUPNO | 277.334 | 77.767 | 355.101 |

\*U 2014. godini kredit EBRD-a bit će u potpunosti otplaćen.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Državne garancije dane su Društvu u visini kredita od 350,00 milijuna EUR.

(EIB I – u visini od 90 mil. EUR, EIB II – u visini od 190 mil. EUR i EBRD od 70 mil. EUR)

SUBVENCIJE:

Nema državnih subvencija.

HRVATSKE ŠUME d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Ivan Pavelić, predsjednik; Marija Vekić i Ivan Ištok, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Doris Srnec, predsjednica; Vicko Njavro, zamjenik predsjednice, Željka Šikić, Mijo Prgomet, Ivan Martinić, Neven Voća, Dalibor Georgievski, članovi |
| SKUPŠTINA | Tihomir Jakovina, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 2.141.106 | 1.892.631 | 88 |
| UKUPNI RASHODI | 2.089.992 | 1.860.057 | 89 |
| DOBIT/GUBITAK | 51.114 | 32.574 | 64 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 8.238 | 8.208 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Odnosi se na smanjenje troškova poslovanja, i to na reprezentacije i dnevnice, uz povećanje prihoda od prodaje drva, unatoč manjim prodanim količinama.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 158.161.000,00 kn, a odnosi se na građevinske objekte, strojeve i opremu i biološku obnovu šuma.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICJE:

50% vlastita sredstva i 50% krediti banaka.

ZADUŽENOST:

79.952.000,00 kuna.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

200.000,00 kuna.

HRVATSKA LUTRIJA d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Danijel Ferić, predsjednik; Dražen Kovač, član |
| NADZORNI ODBOR | Vjekoslav Mrakovčić, predsjednik; Hrvoje Mršić, Viktor Peršić, Ivica Prlender, Jasminka Lojen, članovi |
| SKUPŠTINA | Slavko Linić, ministar, predsjednik; doc. dr. sc. Željko Jovanović, dr. med., mr. oec., ministar; prof. dr. sc. Andrea Zlatar Violić, ministrica |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 498.553 | 528.642 | 106 |
| UKUPNI RASHODI | 483.772 | 503.313 | 104 |
| DOBIT/GUBITAK | 14.781 | 25.329 | 171 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 1.325 | 1.425 | 108 |

RESTRUKTURIRANJE:

• Strategijom razvoja stavlja se u prvi plan razvoj segmenta lutrijskih igara na sreću.

• Restrukturiranje je provedeno u dvjema fazama –

Prva je faza okončana, a u drugoj se fazi posebno ističe:

optimalizacija broja zaposlenih, projekt uvođenja kontrolinga, projekt upravljanja ljudskim resursima, projekt upravljanja rizicima, unapređenje informacijskih sustava.

PLAN INVESTICIJA:

Tijekom 2013. godine proveden je postupak nabave terminala za internetsku uplatu igara na sreću u prodajnoj mreži u iznosu od 9.000.000 kn te će navedena oprema biti isporučena u 2014. godini.

Tijekom 2014. godine planiraju se investicije u iznosu od 42.912.000 kn.

SREDIŠNJE KLIRINŠKO DEPOZITARNO DRUŠTVO d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Vesna Živković, predsjednica; Stjepko Čičak, član |
| NADZORNI ODBOR | Tanjica Liktar, predsjednica; Ivo Balen, Zrinka Vrhovski, Saša Drezgić, Anđelka Buneta, Ivan Sobin, Ivana Gažić, članovi |
| SKUPŠTINA | Miljenko Fičor |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 32.907 | 27.904 | 85 |
| UKUPNI RASHODI | 24.062 | 24.156 | 100 |
| DOBIT/GUBITAK | 8.845 | 3.748 | 42 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 45 | 45 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Odnosi se na potrebe usklađenja s europskom regulativom (Uredba EU br. 648/2012 Europskog parlamenta i vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju).

Zato je SKDD osnovao tvrtku kćer SKDD-CCP Smart Clear d.d., na koju će prenijeti dio svog poslovanja koji se odnosi na poslove poravnanja transakcija sklopljenih na organiziranom tržištu, pod uvjetom dobivanja licence za pružanje tih usluga.

PLAN INVESTICIJA:

Tijekom 2014. godine planira se investirati 903.400,00 kn.

POMORSKI CENTAR ZA ELEKTRONIKU d.o.o., Split

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Ivan Brković |
| NADZORNI ODBOR | Zdenko Simičić, predsjednik; Tihomir Mandac, Nino Stapić, članovi |
| SKUPŠTINA | Ante Kotromanović, ministar; Ivan Vrdoljak, ministar |

Prema čl. 11. Odluke o izmjeni Izjave o osnivanju Društva PCE d.o.o. od 8. 3. 2011.

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 10.432 | 14.888 | 143 |
| UKUPNI RASHODI | 15.011 | 14.749 | 98 |
| DOBIT/GUBITAK | -4.579 | 139 | - 3 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 79 | 80 | 101 |

RESTRUKTURIRANJE:

U 2013. godini Društvo je kompletno restrukturirano i donesena je nova sistematizacija i reorganizacija radnih mjesta.

Cilj reorganizacije jest smanjivanje svih troškova ukidanjem odjela i preraspodjelom poslova, manji broj radnika tako da se uspostavi totalna multifunkcionalnost svakog zaposlenika, a istovremeno zadrži neophodan kadar za kvalitetno obavljanje složenih tehničkih poslova.

U reorganizaciji su svi djelatnici iskazani kao višak zbrinuti prema zakonskim propisima

Republike Hrvatske.

Za 2014. godinu planira se:

• Poslovne aktivnosti odvijaju se na dva segmenta: poslovi za potrebe Oružanih snaga Republike Hrvatske (tehničko održavanje) i na civilnom sektoru – poslovi održavanja za domaće brodare (Splitska plovidba, LNP, Jadrolinija).

• U 1994. godini sklopljen je ugovor s američkom tvrtkom EATON za sklapanje sklopova za kućanske aparate (lohn poslovi). Proizvodnja se odvija u oscilacijama do danas, ali s neizvjesnim intenzitetom i rokom trajanja. Trenutačni je vlasnik tvrtka INVENSYS.

PLAN INVESTICIJA:

Za 2014. godinu planovi se temelje na pokazateljima za 2013. godinu.

Plan Ministarstva obrane, kao najvećeg kupca usluga, i plan inozemnog naručitelja, još nisu dostavljeni.

IZVOR FINANCIRANJA:

Pomorski centar ne financira se iz državnog proračuna, već sredstva za obavljanje djelatnosti prihoduje iz cijena za pružene usluge.

ZADUŽENOST:

Društvo nema zaduženja.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

AGENCIJA ALAN d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Ivan Nekić, Milan Knežević |
| NADZORNI ODBOR | Ruža Vučić, predsjednica; Niko Raić, Ljudevit Herceg, Ivan Matić, Ante Modrić, članovi |
| SKUPŠTINA | Ante Kotromanović, ministar; Ivan Vrdoljak, ministar; Ranko Ostojić, potpredsjednik Vlade i ministar; prof. dr. sc. Vesna Pusić, prva potpredsjednica Vlade i ministrica; Slavko Linić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 313.823 | 107.880 | 34 |
| UKUPNI RASHODI | 203.539 | 107.430 | 53 |
| DOBIT/GUBITAK | 110.284 | 450 | 0 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 19 | 19 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

• Nastavak zastupanja i promoviranja hrvatske obrambene industrije i povećanje izvoza toga sektora.

• Pružati usluge MORH-u u tehničkom održavanju njihovih tehničkih sredstava, i to u sklopu uvoza opreme, materijala te njihova remonta i popravka.

• Nastaviti s podrškom MORH-u u suradnji s NATO-om i drugim agencijama i mirovnim misijama.

PLAN INVESTICIJA:

U planu poslovanja za 2014. godinu planirani su prihodi od 107,88 milijuna kn, rashodi u visini od 107,43 milijuna kn, odnosno dobit od 360.000,00 kn.

IZVOR FINANCIRANJA:

Društvo iz vlastitih obrtnih sredstava financira proizvodnju naoružanja i vojne opreme u Republici Hrvatskoj, radi izvoza na strano tržište, prema odluci Ministarstva obrane.

Važno je napomenuti da vanjske banke nisu spremne financirati domaću proizvodnju naoružanja.

ZADUŽENOST:

Društvo nije zaduženo

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

FINA – FINANCIJSKA AGENCIJA, Zagreb

Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, Financijska agencija (FINA) određena je kao pravna osoba od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku.

Međutim, sukladno Odluci Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske o upravljanju strateškim trgovačkim društvima sa popisa Strateških trgovačkih društava od 4. listopada 2013. godine, Financijska agencija (FINA) izuzima se od obveze dostave plana poslovanja, budući da je zakonski obveznik donošenja plana poslovanja Hrvatskom saboru.

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Anđelka Buneta, predsjednica; Ivna Šegon, Željko Pavić, Zlatko Mičetić, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Boris Lalovac, predsjednik; Zrinka Vrhovski, Slavka Malenica, Igor Rađenović, članovi |

Napomena:

Prema Zakonu o Financijskoj agenciji, FINA nema skupštinu.

HBOR – HRVATSKA BANKA ZA OBNOVU I RAZVITAK, Zagreb

Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku (»Narodne novine«, broj. 120/2013), Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR) određena je kao pravna osoba od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku.

No, sukladno Odluci Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske o upravljanju strateškim trgovačkim društvima od 4. listopada 2013. godine, Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR) izuzeta je od obveze dostave plana poslovanja, budući da je zakonski obveznik donošenja plana Hrvatskom saboru

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Anton Kovačev, predsjednik; Mladen Kober, član |
| NADZORNI ODBOR | Slavko Linić, ministar, predsjednik; Ivan Vrdoljak, ministar; prof. dr. sc. Branko Grčić, potpredsjednik Vlade i ministar; Tihomir Jakovina, ministar; Darko Lorencin, ministar; Gordan Maras, ministar; Sabina Škrtić, Dragica Zgrebec, mr. Srđan Gjurković, Ivan Šuker, članovi |

DAB – DRŽAVNA AGENCIJA ZA OSIGURANJE ŠTEDNIH ULOGA I SANACIJU BANAKA, Zagreb

Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku (»Narodne novine«, broj 120/2013), Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka (DAB) određena je kao pravna osoba od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku.

Međutim, sukladno Odluci Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske o upravljanju strateškim trgovačkim društvima od 4. listopada 2013. godine, Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka (DAB), izuzeta je obveze dostave plana poslovanja, budući da je zakonski obveznik donošenja plana Hrvatskom saboru.

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | prof. dr. sc. Vesna Pusić, prva potpredsjednica Vlade i ministrica, predsjednica; Slavko Linić, ministar; Goran Marić, dr. sc. Dragan Kovačević, članovi uprave |
| Direktorica Agencije je Marija Hrebac. | |

Napomena:

Prema Zakonu o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, DAB nema skupštinu.

HRVATSKA AGENCIJA ZA OBVEZNE ZALIHE NAFTE I NAFTNIH DERIVATA – HANDA, Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVNO VIJEĆE | Srđan Vlaović, ravnatelj; Ivo Milatić, predsjednik Upravnog vijeća; Dragica Radojčević, Igor Baković, Davor Katalinić, Danijel Katičin, članovi |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. realizacija | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 970.529 |  |  |
| UKUPNI RASHODI | 1.177.674 | 428.345 | 90 |
| DOBIT/GUBITAK | -207.145 |  |  |
| BROJ ZAPOSLENIH | 6 | 6 |  |

Izvor: Izvještaji o prihodima i rashodima, primicima i izdacima za 2013. g. – Obrazac PR-RAS;

Državni proračun Republike Hrvatske za 2014. godinu i projekcije za 2015. i 2016. godinu (»Narodne novine«, broj 152/2013)

RESTRUKTURIRANJE:

• Prema Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata, Društvo je u obvezi od 1. 4. 2013. čuvati zalihe nafte i derivata u količini od 90 dana prosječnog neto-uvoza ili 61 dan prosječne dnevne domaće potrošnje.

• Radi ograničene raspoloživosti skladišnih kapaciteta za derivate nafte u RH, HANDA dio svojih obveznih zaliha naftnih derivata čuva u Republici Njemačkoj, u čijem je poreznom i carinskom sustavu i registrirana.

• Sukladno Programu formiranja zaliha, HANDA nastavlja suradnju s Europskom komisijom na formiranju obveznih zaliha nafte i naftnih derivata.

• U projekciji zaliha za 2014. godinu utvrđene su količine za motorno ulje – 40.000 t; dizelsko gorivo – 180.000 t; sirova nafta – 400.000 t; plinsko ulje – 30.000 t i mlazno gorivo – 20.000 t.

PLAN INVESTICIJA:

Prema Ugovoru s JANAF-om o uskladištenju nafte u šest spremnika od 80.000 m3, tri su u uporabi na sisačkoj lokaciji.

HRVATSKE VODE pravna osoba za upravljanje vodama, Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| ZASTUPNIK | mr. sc. Ivica Plišić, generalni direktor |
| UPRAVNO VIJEĆE | Tihomir Jakovina, predsjednik; Venko Ćurlin, zamjenik predsjednika; Nada Čavlović Smiljanec, Predrag Štromar, prof. dr. Roberto Lujić, mr. sc. Milan Stojanović i Zoran Čavlović, članovi |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 2.011.067 | 2.306.125 | 115 |
| UKUPNI RASHODI | 2.097.009 | 2.304.125 | 110 |
| DOBIT/GUBITAK | -85.942 | 2.000 | - 2 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 821 | 862 | 105 |

Napomena:

HRVATSKE VODE iskazuju višak prihoda nad rashodima.

RESTRUKTURIRANJE:

• Hrvatske vode su restrukturirane.

• Definiranim alokacijama Višegodišnjim financijskim okvirom, očekujemo godišnje alokacije za vodno gospodarstvo u visini od 150-200 milijuna eura europskih sredstava, odnosno EU fond za regionalni razvoj predvidio je načelnu alokaciju od 1,3 mlrd. EUR u financijskom programskom razdoblju 2014. – 2020.

• Obavljene su osnovne prilagodbe unutarnjeg ustroja (obavljena akreditacija), a procjenjuje se da postoji potreba za angažiranjem dodatnih 150 stručnih osoba u Hrvatskim vodama do 2016. godine.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 1.493.282.000,00 kune, a odnosi se na ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, kapitalne rashode i transfere u području zaštite od štetnog djelovanja voda i navodnjavanja, ulaganja u obnovu i razvitak vodoopskrbe, ulaganje u objekte zaštite voda i mora od zagađivanja, projekte Jadran, projekte navodnjavanja, projekte unutarnje vode, IPA projekte i projekte iz EU fondova, projekt upravljanja Neretvom i Trebišnjicom te projekte EIB/CEB vodnokomunalne infrastrukture.

\* Zakon o vodama (»Narodne novine«, br. 153/2009, 63/2011, 130/2011, 56/2013 i 14/2014)

\* Pravna osoba nema skupštinu i nadzorni odbor.

ZADUŽENOST:

Stanje zaduženosti na dan 31. 12. 2013. godine iznosi 2.734.662.656,28 kn.

DRŽAVNE GARANACIJE:

Državne garancije na dan 31. 12. 2013. godine iznose 899.637.577,62 kn.

SUBVENCIJE:

Nema.

ACI – ADRIATIC CROATIA INTERNATIONAL CLUB d.d., Opatija

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Doris Peručić, zamjenik člana Uprave – direktor |
| NADZORNI ODBOR | Tedi Chiavalon, zamjenik predsjednika; Mladen Mijač, Tamara Martinčić, Ivan Mladinić, članovi |
| SKUPŠTINA | Darko Lorencin, predsjednik, ministar; dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, zamjenik, ministar, jedan od njih predsjeda Skupštinom, a ako ima punomoć DUUDI-ja i glasa |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 208.698 | 208.901 | 100 |
| UKUPNI RASHODI | 194.516 | 179.182 | 92 |
| DOBIT/GUBITAK | 11.345 | 23.775 | 210 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 377 | 378 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Društvo nije u procesu restrukturiranja, ali se kontinuirano provode mjere unapređenja poslovanja. U tijeku su pripreme za dokapitalizaciju društva koje obuhvaćaju sljedeće: definiranje dugoročnog plana razvoja i plana investicija (razdoblje od 10 godina), dubinsko snimanje poslovanja društva, procjena vrijednosti društva, utvrđivanje formalno-pravnih i prostornih mogućnosti proširenja svih marina, izrada studija isplativosti proširenja pojedinih marina, izrada elaborata za produljenje koncesija u skladu s ciljanim razdobljem povrata investicija, analiza stanja u području ljudskih resursa u smislu procjene optimalnog broja zaposlenika i kvalifikacijske strukture, izrada nove sistematizacije radnih mjesta i ukupne organizacijske strukture.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 94.000.000,00 kuna. Najveće ulaganje odnosi se na izgradnju nove marine u Slanom, čiji se početak planira u drugoj polovini 2014., a završetak investicije, koja ukupno vrijedi 60 mil. kuna, bit će osvaren do sezone 2015. Ostala sredstva ulagat će se u marine Dubrovnik (13 mil. kn), Opatija (5,4 mil. kuna) i Pomer (5,4 mil.) kuna.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Kredit od 40 mil. kuna za marinu u Slanom, ostalo vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Na dan 31. 12. 2013. godine kreditne obveze iznose 7,2 mil. kuna (HBOR).

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

CROATIA AIRLINES d.d., Buzin (Grad Zagreb)

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Krešimir Kučko, predsjednik; Zlatko Širac, član |
| NADZORNI ODBOR | prof. dr. sc. Siniša Petrović, predsjednik; prof. dr. sc. Darko Prebežac, zamjenik predsjednika; Ratimir Andrijanić, Marija Čačić, Božo Josup, Josip Horvat, Ines Baniček Vuk, Tonći Peović, prof. dr. sc. Stanislav Pavlin, dr. sc. Tihomir Domazet, Izidor Alfirević, Goran Becker, Berislav Matijević, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. preliminarni podaci | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 1.642.320 | 1.580.625 | 96 |
| UKUPNI RASHODI | 1.641.650 | 1.573.656 | 96 |
| DOBIT/GUBITAK | 669 | 6.969 | 1.041 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 1.039 | 965 | 93 |

RESTRUKTURIRANJE:

Program restrukturiranja odnosi se na razdoblje 2011. – 2015. godine, s prikazom još dviju dodatnih godina kao potvrde budućeg održivog poslovanja nakon provedbe procesa. Restrukturiranje Croatia Airlinesa obuhvaća široku lepezu mjera strateškog, operativnog i financijskog karaktera, uključujući sljedeće mjere racionalizacije:

– uštede na plaćama menadžmenta i radnika smanjenjem prava u novom Kolektivnom ugovoru te smanjenjem broja zaposlenih

– internu reorganizaciju, financijsko restrukturiranje te strukturne mjere u svezi s kapacitetima i modelima poslovanja poduzetnika

– restrukturiranje naleta te racionalizacija troškova letenja uz zadržavanje visoke razine sigurnosti operacija

– odustajanje od investicija koje nisu izravno vezane uz osnovnu djelatnost.

Program restrukturiranja odobrila je 27. lipnja 2013. godine Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Ukupni je trošak restrukturiranja 1,944 mil. kn, a uključuje:

– dokapitalizaciju potraživanjima države od 1.021 mil. kn

– dokapitalizaciju ZL Zagreb 46 mil. kn

– vlastiti doprinos 761,6 mil. kn (39%)

– kompenzacijske mjere smanjenja kapaciteta.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 118.156.000,00 kn, a odnosi se na ulaganje u zrakoplove, rezervne dijelove, alate i opremu, građevinske objekte.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Planirani koeficijent zaduženosti (ukupne obveze/ukupna imovina) za 2014. godine iznosi 0,57.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Za 2014. godinu planirana kompenzacija za prometnu povezanost regija iznosi 84 mil. kuna.

JADROLINIJA, Rijeka

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Alan Klanac, predsjednik; Miljenko Antić i Marko Čičin-Šain, |
| NADZORNI ODBOR | prof. dr. sc. Pavao Komadina, predsjednik; dr. sc. Slavko Lončar, zamjenik predsjednika; Zoran Čumbelić, Grgo Dujmović i Ante Mađerić |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, predsjednik, ministar; ministri Slavko Linić i Darko Lorencin, članovi |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 839.047 | 802.884 | 96 |
| UKUPNI RASHODI | 837.267 | 800.821 | 96 |
| DOBIT/GUBITAK | 1.780 | 2.063 | 116 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 1.705 | 1.705 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

U društvu će u 2014. godini biti provedena organizacija i sistematizacija radnih mjesta, koja će osigurati optimizaciju radnih procesa i povećanje učinkovitosti rada.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 243.200.000 kuna.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Kredit HBOR-a od 24.000.000 kuna, komercijalni krediti i vlastita sredstva, subvencije iz državnog proračuna.

ZADUŽENOST:

Dugoročne obveze u Planu 2014. godine iznose 505.928.605 kuna.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Prima subvencije iz državnog proračuna, koncesijski ugovori za linije.

LUKA RIJEKA d.d., Rijeka

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Vedran Devčić, predsjednik; Nenad Janjić i Linda Sciucca |
| NADZORNI ODBOR | Nikola Mendrila, predsjednik; Loris Rak, zamjenik predsjednika; Krešimir Trtanj, Katarina Drakulić i Darko Peričić |
| SKUPŠTINA | – po punomoći |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 185.585 | 192.600 | 104 |
| UKUPNI RASHODI | 180.481 | 185.091 | 103 |
| DOBIT/GUBITAK | 5.104 | 7.509 | 147 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 705 | 685 | 97 |

RESTRUKTURIRANJE:

Model restrukturiranja i privatizacije Luke Rijeka d.d. definiran je u Rijeka Gateway projektu Svjetske banke za obnovu i razvoj, te su Poslovni plan i Plan restrukturiranja izradili konzultanti Svjetske banke, IBM Business Consulting Services.

• Restrukturiranje Luke Rijeka d.d. temelji se na uvođenju privatnog kapitala u lučke operacije. Prioritet u restrukturiranju poslovnih aktivnosti bio je Kontejnerski i RO-RO terminal.

• Ugovorom o strateškom partnerstvu i vlasničkom povezivanju definirana su ulaganja na Kontejnerskom i RO-RO terminalu Brajdica koja premašuju iznos investicijskog plana od 54 mil. EUR iz koncesijskog ugovora.

• Mjere u Planu restrukturiranja čije se provođenje planira u 2014. godini temelje se na implementaciji nove mikroorganizacije i makroorganizacije Društva čija primjena počinje u 1/2014., a osigurava prilagodbu poslovnih procesa novim tržišnim i ostalim uvjetima u kojima Društvo obavlja gospodarsku djelatnost.

• Dosadašnja društva s ograničenom odgovornošću OPI d.o.o. i Luka privez-odvez d.o.o. pripajaju se Matici, a ugašeno je društvo Ganz Luka d.o.o.

• U cilju povećanja efikasnosti, bolje kontrole troškova te maksimalnog postizanja ušteda, planira se smanjenje broja lučko-transportnih radnika (LTR) i povećanje udjela vanjskih usluga angažiranjem kooperanata.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 56.446.000,00 kuna, a odnosi se na ulaganje u nova prekrcajna sredstva, ulaganje u pozadinski lučki terminal Škrljevo, ulaganje u infrastrukturu, ulaganje u novi uređaj za obradu otpadnih tehnoloških voda, investicijsko održavanje vlastite opreme i mehanizacije te investicijsko održavanje koncesionirane opreme.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita i(li) kreditna sredstva i dokapitalizacija

ZADUŽENOST:

Ukupno stanje duga na dan 31. 12. 2013. godine iznosi 102.532.445 kuna, dugoročni krediti 63.303.793, a pokazatelj zaduženosti 0,23.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Garancija za kredit HBOR-a koji će biti otplaćen u travnju 2014. godine.

SUBVENCIJE:

Nema.

ZRAČNA LUKA OSIJEK d.o.o., Klisa

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Domagoj Marinić, direktor |
| NADZORNI ODBOR | Dinko Staničić, predsjednik; Ivan Moro, zamjenik predsjednika; Ivica Bilac, Željko Bugarić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 9.525 | 9.950 | 104 |
| UKUPNI RASHODI | 9.500 | 8.575 | 90 |
| DOBIT/GUBITAK | 25 | 1.375 | 5.500 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 43 | 35 | 81 |

RESTRUKTURIRANJE:

Nastavak procesa iz prethodne godine kojim se kontinuirano povećava financijska stabilnost i likvidnost. Mjere za smanjenje izdataka kao što su: korekcije uvjeta s dobavljačima i kreditorima, optimiziranje broja radnika.

Mjere za povećanje prihoda: otvaranje novih linija, razvoj sekundarnih djelatnosti, prodaja nepotrebne imovine.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini za materijalnu i nematerijalnu imovinu planira se uložiti 3.370.000 kuna, od čega najveći dio u rekonstrukciju građevinskih objekata (cca 2.950.000 kuna) te u opremu 780.000 kuna.

ZADUŽENOST:

Nema.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

3.730.000 kuna.

ZRAČNA LUKA PULA d.o.o., Pula

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Svemir Radmilo, član |
| NADZORNI ODBOR | Valerio Drandić, predsjednik; Renata Blažević, zamjenica predsjednika; Damir Prhat, Robert Zenzerović, Boro Stanković, Robert Velenik, Jordan Komatina, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 49.498 | 54.963 | 111 |
| UKUPNI RASHODI | 51.790 | 54.872 | 106 |
| DOBIT/GUBITAK | -2.292 | 91 | - |
| BROJ ZAPOSLENIH | 159 | 151 | 95 |

RESTRUKTURIRANJE:

Društvo nije u procesu restrukturiranja.

PLAN INVESTICIJA:

Ukupna ulaganja u 2014. godine planirana su u iznosu od 3.850.000 kuna:

a) proširenje postojećih i izgradnja novih kapaciteta 2.500.000 kuna

b) oprema i softver 1.350.000 kuna.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

6.126.456 kuna.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

ZRAČNA LUKA RIJEKA d.o.o., Omišalj

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Tomislav Palalić, član |
| NADZORNI ODBOR | Zdravko Čupković, predsjednik; Nataša Zrilić, zamjenica predsjednika; Branko Fibinger, Juraj Bukša, Marija Žarković-Turak, Aldo Simper, Marinella Matić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 16.167 | 16.220 | 100,3 |
| UKUPNI RASHODI | 16.860 | 16.220 | 96,2 |
| DOBIT/GUBITAK | -693 | 0 | – |
| BROJ ZAPOSLENIH | 67 | 53 | 79,1 |

RESTRUKTURIRANJE:

U mandatu nove uprave (od lipnja 2012. godine) mijenja se struktura zaposlenih vezano za dob i obrazovanje, bitno je ubrzan rad na zatvaranju nalaza Hrvatske agencije za civilno zrakoplovstvo zbog odstupanja od domaćih i europskih standarda. Sve aktivnosti usmjerene su na smanjenje rashoda ulaganjem u infrastrukturu i povećanje prihoda kroz izmjenu politike cijena i povećanje broja destinacija.

PLAN INVESTICIJA:

Ulaganja predviđena u 2014. godini u kn:

Oprema 2.619.000

Sustavi 4.800.000

Infrastruktura 1.800.000

Ukupno 9.219.000

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Sredstva EU fondova: IPA Program jadranske prekogranične suradnje, Kapitalne pomoći iz državnog proračuna Republike Hrvatske za osiguranje prometnih standarda, Kapitalne pomoći iz proračuna PGŽ-a i ostalih suvlasnika.

ZADUŽENOST:

Nema dugoročne zaduženosti ni opterećenja nekretnina.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Korisnik subvencija za usluge općeg interesa 2010. – 2014. godine, a za 2014. godine iznose 2.980.000 kuna. Za 2015. godine planira se poslovanje s dobiti bez subvencija.

ZRAČNA LUKA ZADAR d.o.o., Zadar

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Irena Ćosić, članica |
| NADZORNI ODBOR: | Ivo Dunatov, predsjednik; Nada Brekalo, zamjenica predsjednika; Mario Pešut, Ivica Šarić, Antonio Mandić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 55.186 | 60.000 | 109 |
| UKUPNI RASHODI | 46.019 | 50.300 | 109 |
| DOBIT/GUBITAK | 9.167 | 9.700 | 106 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 75 | 94 | 125 |

RESTRUKTURIRANJE:

Društvu nije potrebno restrukturiranje.

PLAN INVESTICIJA:

U 2013. godini plan ulaganja ostvaren je 40% te je u 2014. godini planirano 20.120.000 kuna. Investicije uključuju sljedeće: izrada master-plana ZL Zadar, dogradnja upravne zgrade, izgradnja trafostanice i skladišta, sanacija okretišta i dijela glavne stajanke, projekti, signalizacija, zaštita okoliša.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva i sredstva proračuna Republike Hrvatske.

ZADUŽENOST:

U 2014. godine ne planira se zaduživanje kod banaka.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Iznos od 5.950.000 kuna iz državnog proračuna Republike Hrvatske za opremu i infrastrukturu po nalazima HACZ-a.

ZRAČNA LUKA SPLIT d.o.o., Kaštel Štafilić

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Lukša Novak, član |
| NADZORNI ODBOR | Matko Kuzmanić, predsjednik; Dalibor Obradović, zamjenik predsjednika; Ferdo Kurtović, Marko Parčina, Marin Šalov, Zoran Maršić, Mihovil Biočić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 214.156 | 235.750 | 110 |
| UKUPNI RASHODI | 167.894 | 187.750 | 112 |
| DOBIT/GUBITAK | 46.262 | 48.000 | 104 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 408 | 410 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Društvo nije u procesu restrukturiranja.

PLAN INVESTICIJA:

Tijekom 2014. planirano je sljedeće:

|  |  |
| --- | --- |
| Oprema | 9.580.000 |
| Infrastruktura | 22.470.000 |
| Zemljište | 20.000.000 |
| Ostalo | 6.700.000 |
| Komunalni doprinos za nadogradnju putničkog terminala | 20.000.000 |
| Ukupno | 78.750.000 |

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Zaduženost na dan 31. 12. 2013. godine iznosi 11.021.142 kune. Planirano zaduženje u razdoblju 2014./2015. godine iznosi 200.000.000 kn.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

ZRAČNA LUKA DUBROVNIK d.o.o., Ćilipi

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Roko Tolić, član |
| NADZORNI ODBOR | Mateo Čagalj, predsjednik; Božidar Memed, zamjenik predsjednika; Ivica Martić, Romana Palčić, dr. Vilma Kosović, Mato Pušić, Luka Klaić, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 215.960 | 220.194 | 102 |
| UKUPNI RASHODI | 184.110 | 187.768 | 102 |
| DOBIT/GUBITAK | 31.860 | 32.426 | 102 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 359 | 360 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Društvo nije u procesu restrukturiranja.

PLAN INVESTICIJA:

|  |  |
| --- | --- |
| Rekapitulacija Plana investicija 2014. po grupama | PLAN realizacije u kunama |
| PROJEKT ZLD RAZVOJ | 49.687.500 |
| NEMATERIJALNA IMOVINA | 3.620.000 |
| VISOKOGRADNJA | 14.007.500 |
| NISKOGRADNJA | 4.600.000 |
| OPREMA | 7.680.000 |
| POKRETNA OPREMA | 7.000.000 |
| USLUGE | 12.417.500 |
| UKUPNO | 99.012.500 |

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Planirani su izvori vlastita sredstva društva. Stavke koje su u planu investicija navedene pod »Projekt ZLD razvoj« predmet su aplikacije za bespovratna sredstva strukturnih fondova EU-a, te se očekuje povrat prema konačnoj odluci Europske komisije.

ZADUŽENOST:

Na dan 31. 12. 2013. godine zaduženja iznose:

Kredit Erste bank Wien 103.702.220 kuna

Financijski leasing kod VB leasing 209.935 kuna

Ukupno 103.912.155 kuna

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

HŽ CARGO d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Danijel Krakić, direktor |
| NADZORNI ODBOR | Hrvoje Livaja, predsjednik; dr. sc. Borna Abramović, zamjenik predsjednika; Krešimir Rendeli, mr. sc. Tomislav Ostojić, Marija Stefanov, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 928.700 | 864.000 | 93 |
| UKUPNI RASHODI | 1.106.766 | 942.511 | 85 |
| DOBIT/GUBITAK | -178.066 | -78.511 | 44 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 2.686 | 1.878 | 70 |

RESTRUKTURIRANJE:

Program restrukturiranja donesen je u srpnju 2012. godine. Zbog statusnih promjena ukupnog sustava HŽ-a preuzeti su radnici HŽ Vuče vlakova d.o.o. i HŽ holdinga d.o.o., a preustrojavaju se i ovisna društva. Broj radnika smanjivan je tijekom 2012. i 2013. godine poticajnim otpremninama. Izrađen je novi Pravilnik o organizaciji koji predviđa 1.878 radnika (31. 12. 2013. godine zaposlenih 2.686) te je u tijeku novi ciklus smanjenja broja radnika.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godinI planirano je da se za potrebe modernizacije teretnih vagona i modernizaciju lokomotiva uloži oko 95,7 mil. kuna, a ukupan iznos predviđen za investiranje iznosi 114.823.287 kuna.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastiti izvori.

ZADUŽENOST:

Stanje dugoročnih obveza 31. 12. 2013. godine iznosi 768.170.650 kuna.

Od ukupnih obveza 78.367.847 kuna preuzeto je od HŽ Vuče vlakova d.o.o.

DRŽAVNE GARANCIJE:

768.170.650 kuna (većim dijelom aktivirane).

SUBVENCIJE:

Nema.

ZRAČNA LUKA ZAGREB d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Miroslav Drljača, predsjednik; Tonći Peović, član |
| NADZORNI ODBOR | Dražen Ivanušec, predsjednik; Dušan Ljuština, zamjenik predsjednika; Željko Kotrman, Ante Dujić, Branimir Preprotić, Vlatka Bilas, Tihomir Rubeša, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 290.506 | 4.500 | – |
| UKUPNI RASHODI | 270.077 | 4.500 | – |
| DOBIT/GUBITAK | 20.429 | - | – |
| BROJ ZAPOSLENIH | 820(1020) | 6 |  |

Napomena:

Podaci 2013. i 2014. nisu usporedivi, jer je 5. 12. 2013. g. upravljačku kontrolu nad ZLZ-om i radnike preuzeo Koncesionar u skladu s Ugovorom o koncesiji. S povezanim društvima broj radnika bio je 1020.

RESTRUKTURIRANJE:

U skladu s Ugovorom o koncesiji od 11. 4. 2012. godine i njegovim izmjenama od 2. 12. 2013. godine, u prosincu 2013. godine novoosnovana MEĐUNARODNA ZRAČNA LUKA ZAGREB d.d. preuzela je upravljačku kontrolu nad Društvom, djelatnost, radnike ZLZ-a, kao i obvezu izgradnje novog putničkog terminala. U koncesijskom razdoblju od 30 godina Zračna luka Zagreb d.o.o. ostaje vlasnik infrastrukture, štiti interese zaposlenih i Republike Hrvatske te održava spremnost za eventualno preuzimanje djelatnosti od Koncesionara.

PLAN INVESTICIJA:

Ulaganja u 2014. godini planirana su u visini od 88.780.000 kuna u infrastrukturu izvan područja koncesije, a obveza su Republike Hrvatske kao davatelja koncesije.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Nema.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

HP – HRVATSKA POŠTA d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Alen Premužak, predsjednik; Ranko Marinović, Ivica Kranjčić, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Martina Jus, predsjednica; Drago Davidović, zamjenik; Jadranka Dumbović, Drago Šerić, Hrvoje Crnić, Želimir Piberčnik, Željko Vidaković, članovi |
| SKUPŠTINA | dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 1.756.156 | 1.532.271 | 87 |
| UKUPNI RASHODI | 1.728.755 | 1.564.704 | 91 |
| DOBIT/GUBITAK | 27.401 | -32.433 | -118 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 9.664 | 9.381 | 97 |

RESTRUKTURIRANJE:

Obaviti restrukturiranje po planu za koji će suglasnost dati resorno ministarstvo.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 80.140.181 kunu, a odnosi se na poštanske urede i druge objekte, opremu i sredstva rada te projekte.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Plan investicija za 2014. godinu sadrži investicijska ulaganja od kojih se očekuje brz povrat u vidu smanjenja troškova ili povećanja prihoda. Sve investicije iz vlastitih sredstava.

ZADUŽENOST:

Društvo je 31. 5. 2012. godine izdalo korporativne dionice u iznosu od 400 mil. kn, s fiksnom godišnjom kamatnom stopom od 7,75% i s polugodišnjom isplatom kamata i dospijećem glavnice u 2015. godini. Stanje obveza po izdanim vrijednosnim papirima na dan 31. 12. 2013. godine iznosi 398,7 mil. kn. Ugovor o dugoročnom kreditu s HPB-om u iznosu od 165 mil. kn od srpnja 2013. godine, rokom otplate 3 godine i kamatnom stopom od 6,95%, od kojih je do 31. 12. 2013. godine iskorišteno 110 mil. kn.

DRŽAVNE GARANACIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

U skladu sa Zakonom o poštanskim uslugama, za 2014. godinu Društvo planira ostvarivanje državne potpore za nepravedno financijsko opterećenje zbog obveze pružanja univerzalne poštanske usluge u iznosu od 80 mil. kn.

LUKA VUKOVAR d.o.o., Vukovar

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Tomislav Mihaljević, član |
| NADZORNI ODBOR | Krešimir Dragić, predsjednik; Zoran Turuk, zamjenik predsjednika; Mirjana Božić, Davorka Knežević, Davor Bogojević, član |
| SKUPŠTINA | po punomoći prije svake sjednice |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 13.273 | 13.472 | 101 |
| UKUPNI RASHODI | 13.176 | 13.358 | 101 |
| DOBIT/GUBITAK | 97 | 114 | 118 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 76 | 76 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Za sada nema potrebe.

PLAN INVESTICIJA:

Zamjena strojeva u iznosu od 1.200.000 kuna.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Nema kreditnih zaduženja, tekuće obveze podmiruju se uredno.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

BRODARSKI INSTITUT d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Vladimir Koroman |
| NADZORNI ODBOR | Roko Dejhalla, predsjednik; Tihomir Erceg, Darko Korlević, Bojan Pečnik, Ivo Radković, članovi |
| SKUPŠTINA | doc. dr. sc. Željko Jovanović, dr. med., mr. oec., ministar, predsjednik; Ante Kotromanović, ministar i Ivan Vrdoljak, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 38.800 | 46.212 | 119 |
| UKUPNI RASHODI | 38.685 | 45.580 | 118 |
| DOBIT/GUBITAK | 115 | 632 | 550 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 162 | 165 | 102 |

RESTRUKTURIRANJE:

U 2014. godini planiraju se ostvariti prihodi s naslova:

• razvoja novih proizvoda za tržišta Hrvatske, Sjeverne Afrike, EU-a i Dalekog Istoka;

• usluga, i to: modelska ispitivanja i ispitivanja plovila, nadzor nad gradnjom energetskih i drugih objekata, energetska učinkovitost, laboratorijska ispitivanja, izrade studija i elaborata;

• razvoja investicijskih projekata za proizvodnju energije i energenata iz obnovljivih izvora, zbrinjavanje otpada i otpadnih voda.

Ciljevi poslovanja definiraju se kao ulazak u nova tržišta (Alžir, Azarbejdžan, Indija, Bangladeš, Italija, Malezija, Slovenija, Rusija, Srbija i Crna Gora), gradnja plovila financiranih iz državnog proračuna te povećanje izvoza na 40% od ukupnog prometa.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini od ukupno planiranih 3,2 milijuna kn, za proizvodnu opremu planira se odvojiti 2,4 milijuna kn, a ostatak sredstava u informatičku opremu i softvere.

IZVOR FINANCIRANJA:

Sva ulaganja u 2014. godini bit će ostvarena većim dijelom iz vlastitih sredstava Društva, dok će manji dio biti financiran operativnim praćenjem poslovanja od poslovne banke Društva, bez hipotekarnog terećenja imovine Društva.

ZADUŽENOST:

Visina zaduženosti Brodarskog instituta na dan 20. 2. 2014. iznosila je 6.305.000,00 kn, a koeficijent zaduženosti na isti dan iznosio je 0,26.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Za ostvarenje Plana poslovanja za 2014. godinu Društvo neće trebati državne garancije.

SUBVENCIJE:

Planom poslovanja za 2014. godinu ne očekuje se korištenje subvencija.

CROATIA BANKA d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Suzana Brenko, predsjednica; Jasmika Gregurić, Matić, Stjepan Mandić, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Marija Hrebac, predsjednica; Branka Grabovac, Ivan Tomljenović, Mladen Duliba, članovi |
| SKUPŠTINA | Igor Rađenović (opunomoćenik DAB-a) |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. nerevidirano | 2014. projekcija plana | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 68.269 | 90.914 | 133 |
| UKUPNI RASHODI | 92.913 | 86.876 | 94 |
| DOBIT/GUBITAK | -24.644 | 3.231 | -13 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 268 | 220 | 82 |

RESTRUKTURIRANJE:

Odnosi se na:

• pokrivanje kumuliranih gubitaka do 2010.

• čišćenje bilance 2010. – 2015.

• kamata na hibridni depozit 2010. – 2012.

• kamata na primljene kredite 2010. – 2015.

• kamata na nove depozite 2010. – 2015.

• zbrinjavanje viška radnika 2010. – 2012.

• zbrinjavanje viška radnika 2013. – 2015.

• zatvaranje podružnica/poslovnica

• kapitalna ulaganja:

– IT

– novi proizvodi

– optimizacija poslovnih procesa.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 11.923.000,00 kn u nabavu nove imovine, kao i povećanje vrijednosti postojeće imovine, i to kroz ulaganje u informatičku opremu (softver, računala, licence) te uređenje novih poslovnica.

HRVATSKA POŠTANSKA BANKA d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | mr. sc. Čedo Maletić, predsjednik; Boženka Mostarčić, Tanja Šimunović, Dubravka Kolarić, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Dražen Kobas, predsjednik; Nada Karaman Aksentijević, Sanja Martinko, mr. sc. Niko Raič, Marin Palada, članovi |
| SKUPŠTINA | nije unaprijed određeno, punomoć po dogovoru prije svake sjednice |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 1.443 | 1.446 | 100 |
| UKUPNI RASHODI | 1.402 | 1.324 | 94 |
| DOBIT/GUBITAK | 41 | 122 | 298 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 1.075 | 1.091 | 101 |

RESTRUKTURIRANJE:

Planirani rast aktive iznosi 3,4% (s 18.426.222,00 kn na 19.059.047,00 kn).

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 63.739.000,00 kn u unapređenje poslovnih procesa i jačanje produktivnosti, otvaranje šest novih poslovnica, proširenje bankomatske mreže, unapređenje informatičke podrške i uvođenje novih proizvoda.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Banka se za investicije koristi kapitalnim rezervama, odnosno zadržanom dobiti iz prijašnjih godina u iznosu od gotovo 200 milijuna kuna.

CROATIA OSIGURANJE d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Krešimir Starčević, predsjednik; Ivan Fabijančić, član |
| NADZORNI ODBOR | Mladen Blažević, predsjednik; Vesna Trnokop Tanta, Miroslav Hrašćanec, prof. dr. sc. Josip Tica, Đurđa Hunjet, prof. dr. sc. Petar Miladin, članovi |
| SKUPŠTINA | nije unaprijed određeno, punomoć po dogovoru prije svake sjednice |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. ostvarenje | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 2.637.625 | 2.625.545 | 100 |
| UKUPNI RASHODI | 2.625.011 | 2.519.419 | 96 |
| DOBIT/GUBITAK | 12.614 | 106.126 | 841 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 2.715 | 2.386 | 88 |

RESTRUKTURIRANJE:

Za 2014. godinu planira se spajanje podružnica, optimizacija organizacije Generalne direkcije, program zbrinjavanja viška radnika.

PLAN INVESTICIJA:

Tijekom 2014. godine planiraju se investicije u iznosu od 135.207.563 kn.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Nema.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

APIS IT d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Hrvoje Somun, predsjednik; Lovro Mateš, Denis Hrestak, članovi |
| NADZORNI ODBOR | Slavica Pezer Blečić, predsjednica; Jelena Pavičić, Vukičević, Ivan Rašeta, Dragica Bando, Ana Stavljenić Rukavina, članovi |
| SKUPŠTINA | Darko Parić, pomoćnik ministra Uprave i Sandra Švaljek, zamjenica gradonačelnika Grada Zagreba |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 208.000 | 230.361 | 111 |
| UKUPNI RASHODI | 198.000 | 216.256 | 109 |
| DOBIT/GUBITAK | 10.000 | 14.105 | 141 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 383 | 445 | 116 |

RESTRUKTURIRANJE:

• Prema informatičkim rješenjima unapređenja djelovanja pojedinih funkcija svojih korisnika, a istovremeno i sukladno zahtjevima i propisima Europske unije.

• Pronalaženje novih tržišnih prilika u primjeni velikog akumuliranog znanja i iskustva u usko specijaliziranom području primjene IT tehnologije u zemljama u regiji koje pretendiraju postati članice EU-a.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 121.145.113 kuna u nabavu dodatnih softverskih licenci za sistemske funkcije, nabavu novih servera, proširenje diskovnog i mrežnog sustava te radove na rekonstrukciji system sale.

U navedeni iznos uključen je iznos od 37,5 milijuna kuna, a odnosi se na povećanje vrijednosti nematerijalne imovine/softvera u vlastitoj izvedbi.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Nema kreditnih zaduženja.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

ZRAKOPLOVNO-TEHNIČKI CENTAR d.d., Velika Gorica

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Darko Cigrovski, predsjednik; Tomislav Babić, član |
| NADZORNI ODBOR | Boško Pribičević, predsjednik; Mate Obradović, Alan Rukavina, Niko Rimac, Vildana Megla, članovi |
| SKUPŠTINA | Ante Kotromanović, ministar, predsjednik; Slavko Linić, ministar, Ivan Vrdoljak, ministar, dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, ministar, Ranko Ostojić, potpredsjednik Vlade i ministar, Drago Lovrić, načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske, članovi |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 81.550 | 78.011 | 96 |
| UKUPNI RASHODI | 80.900 | 77.580 | 96 |
| DOBIT/GUBITAK | 650 | 431 | 66 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 201 | 210 | 104 |

RESTRUKTURIRANJE:

• U 2014. godini planira se zadržati kvaliteta usluga i održivost poslovanja, uz primjenu standarda koji vrijede za avioindustriju.

• Plan je optimizirati nabavu i nove uvjete ugovaranja i s tog stajališta poboljšati pregovaračku poziciju.

• Krajnji je cilj povećanje uspješnosti racionalnom preraspodjelom poslova i kontinuiranim radom na razmjeni znanja i obuci svih subjekata u procesima rada.

• Podizanje tehničke i tehnološke razine poslovanja i dobivanje novih certifikata i ISO standardizaciju Društva.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planiraju se investicijske aktivnosti u iznosu od 7,5 milijuna kn.

IZVOR FINANCIRANJA:

Vlastiti izvori + amortizacija; dugoročni kredit.

ZADUŽENOST:

Dugoročni kredit HPB-a br. 34/2013 u iznosu od 1.796.552,20 kn.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Društvo nije koristilo.

SUBVENCIJE:

Društvo je preko Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost natječajem osiguralo sufinanciranje kamata za dugoročni kredit – sredstva još nisu zaprimljena u Društvu.

NARODNE NOVINE d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Petar Piskač, predsjednik; Nikola Sila, član |
| NADZORNI ODBOR | Tomislav Stojak, predsjednik, Dane Bićanić, Alen Kajmović, Stanko Borić, članovi |
| SKUPŠTINA | Ivan Vrdoljak, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 379.628 | 380.053 | 100 |
| UKUPNI RASHODI | 358.414 | 360.018 | 100 |
| DOBIT/GUBITAK | 21.215 | 20.035 | 94 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 512 | 503 | 98 |

RESTRUKTURIRANJE:

Planira se djelomična privatizacija. Prethodno je potrebno donijeti novi Zakon o Narodnim novinama koji će regulirati djelatnosti tog društva od interesa za Republiku Hrvatsku.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 54.596.000 kuna, i to u građevinske objekte 10.550.000 kuna, informatiku 9.421.000 kuna, tiskarske strojeve 5.025.000 kuna i strojeve za proizvodnju toaletne konfekcije 29.600.000 kuna.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Planirane investicijske aktivnosti namjerava se financirati iz vlastitih izvora, dio iz tekuće dobiti, a dio iz rezervi iz dobiti.

ZADUŽENOST:

Nema obveza prema kreditnim institucijama, ostale obveze podmiruju se u zakonskom, odnosno ugovorenom roku.

DRŽAVNE GARANACIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

HRVATSKA BRODOGRADNJA – JADRANBROD d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Ruđer Friganović, direktor |
| NADZORNI ODBOR | Sanjin Kuljanić, predsjednik; Gordan Rubeđa, zamjenik predsjednika; Tomislav Bukša, Predrag Šarić, Ante Lucić, članovi |
| SKUPŠTINA | Ivan Vrdoljak, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 10.778 | 5.759 | 53 |
| UKUPNI RASHODI | 5.359 | 5.724 | 107 |
| DOBIT /GUBITAK | 5.419 | 35 | 1 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 13 | 13 | 100 |

Napomena:

Društvo je u 2013. godini iz jednokratne financijske transakcije prodaje dionica Uljanika d.d., koje je imalo u svom portfelju, ostvarilo prihod od 4.696.875,00 kuna. Od sredstava koje je dobilo prodajom dionica, Društvo je od Uljanika kupilo njegov suvlasnički dio poslovnog prostora (za iznos od 4.492.817,00 kuna), veličine 515,49 m2, koji se nalazi u Zagrebu, na adresi sjedišta Društva, čime je omogućen smještaj svih djelatnika u vlastitom poslovnom prostoru, te posljedično smanjenje troškova najma.

Zbog svega navedenog, Društvo planira reinvestirati dio ostvarene dobiti iz 2013. godine, u svrhu povećanja temeljnog kapitala Društva, i to za iznos od cca 4,7 milijuna kuna (kupoprodajna cijena, uvećana za porez na promet nekretninama).

RESTRUKTURIRANJE:

Sukladno izmjenama glavnih poslova Društva.

OSTVARENE INVESTICIJE U 2013.:

Kupnja suvlasničkog dijela poslovnog prostora od Uljanika, na adresi sjedišta Društva u Zagrebu, Avenija V. Holjevca 20, za ukupan iznos od 4,7 milijuna kuna.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 250.000 kuna.

IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Vlastita sredstva.

ZADUŽENOST:

Nema.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

IMUNOLOŠKI ZAVOD d.d., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Mario Meštrović |
| NADZORNI ODBOR | Mladen Belitza, predsjednik; Ljiljana Klarin, Milena Protega Vesović, Ivan Rude, članovi |
| SKUPŠTINA | Ivan Vrdoljak, ministar |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

Društvo nije dostavilo procjenu prihoda i rashoda za 2013. godinu ni plan za 2014. godinu, jer se trenutačno analizira stanje Društva, te će se po utvrđenju postojećeg stanja i strategije daljnjeg poslovanja moći utvrditi utjecaj odluka na rashode 2013. godine, kao i elementi plana za 2014. godinu.

U Društvu su na dan 30. 9. 2013. godine bila zaposlena 192 radnika.

Na dan 31. 12. 2013. godine u Društvu je bilo zaposleno 185 radnika.

PLAN INVESTICIJA I IZVOR SREDSTAVA ZA INVESTICIJE:

Kao i kod financijskog pokazatelja plana.

ZADUŽENOST:

Na dan 31. 12. 2013. godine Imunološki zavod d.d. ima dugoročne obveze prema bankama:

– HPB d.d. 33.552.508,78 kn

– VABA d.d. banka Varaždin 3.952.024,36 kn.

Na dan 31. 12. 2013. godine Društvo ima kratkoročne obveze prema bankama (kao i dio dugoročnih obveza koje dospijevaju na naplatu sljedeće godine):

– HPB d.d. 7.511.197,24 kn

– VABA d.d. banka Varaždin 1.971.700,13 kn

Kratkoročna pozajmica od AUDIO-a iz 2006. godine iznosi ukupno (glavnica i kamata) 24.864.049,53 kn, te predstavlja državnu potporu za restrukturiranje i odnosi se na pretvaranje duga po pozajmici AUDIO-a u vlasnički udjel u iznosu od 24.800.000,00 kn.

Obveze prema dobavljačima na dan 31. 12. 2013. godine iznose 21.222.476,85 kn.

DRŽAVNE GARANACIJE:

Neopozivo i bezuvjetno državno jamstvo u iznosu od 43.230.000,00 kn.

SUBVENCIJE:

Potpora za očuvanje radnih mjesta za 178 radnika Hrvatskog zavoda za zapošljavanje u iznosu od 1.094.724,48 kn za 6 mjeseci (od 1. 10. 2013. do 31. 3. 2014. godine).

CLUB ADRIATIC d.o.o., Zagreb

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Ivica Prevolšek, direktor |
| NADZORNI ODBOR | Branko Vignjević, Igor Ursić, Petar Mastilica |
| SKUPŠTINA | po punomoći Darko Lorencin |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 45.362 | 46.150 | 102 |
| UKUPNI RASHODI | 44.546 | 44.871 | 101 |
| DOBIT/GUBITAK | 816 | 1.279 | 157 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 118 | 114 | 97 |

RESTRUKTURIRANJE:

• Glavni su ciljevi restrukturiranja prodaja nekretnine koja se nalazi u imovini Društva (TN Baško polje) i prodaja imovine kojom Društvo upravlja (hotel Hrvatska u Baškoj Vodi);

• Transformacija kamp-uvale Slana u turističko naselje na razini četiri zvjezdice.

PLAN INVESTICIJA:

• Hitna sanacija krova restorana hotela Hrvatska zbog prokišnjavanja.

• Klimatizacija 50 soba u hotelu Hrvatska na temelju ugovora s turističkom agencijom.

IZVOR FINANCIRANJA:

Kredit HBOR-a u iznosu od 5 mil. kuna. Istim kreditom financirat će se i dospjele obveze prema dobavljačima i radnicima.

ZADUŽENOST:

Glavnica duga prema financijskim institucijama na dan 31. 12. 2013. godine iznosi 35,37 mil. kuna.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

BRIJUNI RIVIJERA d.o.o., Pula

|  |  |
| --- | --- |
| UPRAVA | Sanja Švarc, članica |
| NADZORNI ODBOR | Ivan Glušac, predsjednik; Boris Miletić zamjenik predsjednika; Jadranka Čengija Šarić, Mirko Herceg, Alen Damijanić, članovi |
| SKUPŠTINA | Darko Lorencin, ministar, Valter Flego, župan |

FINANCIJSKI POKAZATELJI:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| u 000 kn | 2013. procjena | 2014. plan | Indeks |
| UKUPNI PRIHODI | 9.475 | 9.216 | 97 |
| UKUPNI RASHODI | 6.573 | 6.914 | 105 |
| DOBIT/GUBITAK | 2.902 | 2.302 | 79 |
| BROJ ZAPOSLENIH | 42 | 42 | 100 |

RESTRUKTURIRANJE:

Nije planirano.

PLAN INVESTICIJA:

U 2014. godini planira se ukupno investirati 789.442,00 kuna u kamp Pineta, Fažana, a odnosi se na: rušenje objekata, montažni sanitarni čvor, elektroradove i drugo investicijsko i tekuće održavanje.

IZVOR FINANCIRANJA:

Vlastiti poslovni prihodi kao rezultat obavljanja ugostiteljske djelatnosti u kampu Pineta.

STUPANJ ZADUŽENOSTI:

7,13%.

DRŽAVNE GARANCIJE:

Nema.

SUBVENCIJE:

Nema.

PARK PREVLAKA d.o.o., Gruda – stečaj

2. Godišnji plan u odnosu na zadatke vezane uz dovršetak privatizacije, restrukturiranje i upravljanje trgovačkim društvima iz djelokruga Centra za restrukturiranje i prodaju (CERP), plan prodaje dionica i poslovnih udjela u tim trgovačkim društvima

CERP, kao pravni sljednik Agencije za upravljanje državnom imovinom, osnovan je na temelju odredbi Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, koji je stupio na snagu 30. srpnja 2013. godine.

Poslove ukinute Agencije za upravljanje državnom imovinom preuzeli su DUUDI, kao središnje tijelo za upravljanje i raspolaganje državnom imovinom i koordinaciju upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske u odnosu na središnja tijela državne uprave i druga tijela, odnosno pravne osobe osnovane posebnim zakonima, koji su imatelji, odnosno raspolažu imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske i novoosnovani CERP.

CERP je pravna osoba s javnim ovlastima, dana 4. rujna 2013. godine upisana u sudski registar Trgovačkog suda u Zagrebu, i nije korisnik državnog proračuna, već se financira iz sredstava ostvarenih obavljanjem vlastite djelatnosti, sukladno financijskom planu koji se izrađuje za svaku godinu, te sredstava pribavljenih iz drugih izvora.

Djelatnost CERP-a jest upravljanje dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima čiji je imatelj Republika Hrvatska, a koja nisu utvrđena kao društva od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, te dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima čiji su imatelji Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za dionice i poslovne udjele u trgovačkim društvima koje je stekla u postupku sanacije i privatizacije banaka, osim onih trgovačkih društava čije je upravljanje i raspolaganje uređeno posebnim zakonom, kao i restrukturiranje trgovačkih društava i drugih pravnih osoba koje nisu od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine kao prioritetni cilj utvrđena je i privatizacija trgovačkih društava u nadležnosti CERP-a u roku od dvije, odnosno tri godine, ovisno o veličini vlasništva.

Upravljanje državnom imovinom provodi se sukladno:

1. Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013);

2. Strategiji upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine (»Narodne novine«, broj 76/2013);

3. Odluci o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku (»Narodne novine«, broj 120/2013);

4. Uredbi o načinu prodaje dionica i poslovnih udjela (»Narodne novine«, broj 129/2013);

5. Uredbi o visini naknade za obavljanje poslova upravljanja dionicama i poslovnim udjelima (»Narodne novine«, broj 130/2013).

Iako Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske propisuje sedam načina prodaje dionica, samo četiri načina prodaje izravno ovise o CERP-u, i to: javno nadmetanje, javno prikupljanje ponuda, ponuda dionica na uređenom tržištu kapitala i neposredna prodaja. Preostali načini prodaje ovise o većinskom vlasniku, samom društvu i CERP-u.

Od četiri načina prodaje poslovnih udjela koje propisuje zakon, tri načina prodaje izravno ovise o CERP-u, i to: javno nadmetanje, javno prikupljanje ponuda i neposredna prodaja. Javni poziv za dokapitalizaciju ovisi o većinskom vlasniku, samom društvu i CERP-u.

Portfelj Republike Hrvatske koji je u nadležnosti CERP-a

Na dan 1. 12. 2013. godine u portfelju Republike Hrvatske, koji je u nadležnosti CERP-a, nalaze se 573 trgovačka društva:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Opis | Broj društava na dan 1. 12. 2013. | Ukupna nominalna vrijednost temeljnog kapitala u kn | Ukupna nominalna vrijednost portfelja RH u kn |
| I. Ukupno manjinski portfelj do 49,99% | 522 | 34.148.117.154 | 1.008.242.518 |
| – od toga društva u cijelosti slobodna za prodaju | 270 | 7.579.944.862 | 219.810.437 |
| – od toga društva »pod rezervacijom« | 105 | 5.754.044.144 | 230.919.587 |
| – od toga društva djelomično slobodna za prodaju, a djelomično »pod rezervacijom« | 147 | 20.814.128.148 | 557.512.493 |
| II. Ukupno većinski portfelj iznad 50,00% | 37 | 4.570.972.698 | 3.657.119.958 |
| – od toga društva u cijelosti slobodna za prodaju | 15 | 666.943.638 | 633.140.338 |
| – od toga društva »pod rezervacijom« | 2 | 15.454.500 | 14.983.200 |
| – od toga društva djelomično slobodna za prodaju, a djelomično »pod rezervacijom« | 20 | 3.888.574.560 | 3.008.996.420 |
| UKUPNO | 559 | 38.719.089.852 | 4.665.362.476 |
| Društva koja ne obavljaju poslovnu aktivnost | 14 |  |  |
| SVEUKUPNO | 573 |  |  |

Potrebno je naglasiti da su navedeni podaci promjenjivog karaktera, jer svakodnevno dolazi do većih ili manjih promjena zbog raskida ugovora s »malim dioničarima«, raskida ugovora s investitorima, dodjele dionica hrvatskim ratnim vojnim invalidima i članovima njihovih obitelji, ukidanja rezervacija, prodaje, dokapitalizacije, realizacije postupka predstečajne nagodbe, promjena statusa društava, usklađenja sa Zakonom o trgovačkim društvima i sl.

Društva koja ne obavljaju poslovnu aktivnost nalaze se evidentirana u portfelju CERP-a, a njihovo brisanje iz sudskog registra nije moguće od strane CERP-a, već je to u nadležnosti Financijske agencije i trgovačkih sudova.

Zakon je propisao sedam načina prodaje, što u odnosu na Zakon o privatizaciji koji je predviđao samo dva načina prodaje daje veće mogućnosti prodaje, pa bi se mogla očekivati brža, jednostavnija i efikasnija prodaja portfelja Republike Hrvatske, što je upitno zbog recesije, smanjene potražnje i interesa potencijalnih investitora uzrokovanih gospodarskom krizom, ne samo u Hrvatskoj, nego i u cijelom svijetu, kao i ekonomsko-financijskim stanjem u kojem se društva nalaze i postojećim rezervacijama.

Organizacijski oblik trgovačkog društva i postotak učešća Republike Hrvatske u temeljnom kapitalu trgovačkog društva, predstavljaju osnovne kriterije na temelju kojih se utvrđuje način prodaje dionica i poslovnih udjela, te u nastavku slijedi analiza manjinskog i većinskog portfelja.

Manjinski portfelj Republike Hrvatske koji je u nadležnosti CERP-a

Od ukupno 559 trgovačkih društava u portfelju Republike Hrvatske, koja obavljaju svoju poslovnu aktivnost, u 522 društva udio Republike Hrvatske ne prelazi 50% temeljnog kapitala, što čini oko 94% imovine Republike Hrvatske u obliku dionica i poslovnih udjela kojima upravlja CERP. Analizom trgovačkih društava u kojima udio u temeljnom kapitalu ne prelazi 50%, ona se mogu podijeliti na sljedeći način:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rbr. | OPIS | Broj društava |
| 1. | Društva u cijelosti raspoloživa za prodaju | 270 |
|  | – od toga trgovačka društva za koja je postupak prodaje javnim nadmetanjem u tijeku na dan 1. 12. 2013. | 3 |
|  | – od toga trgovačka društva za koja je postupak prodaje na uređenom tržištu u tijeku na dan 1. 12. 2013. | 13 |
|  | – od toga dionička društva kojima se trguje na uređenom tržištu | 10 |
|  | – od toga dionička društva kojima se ne trguje na uređenom tržištu | 131 |
|  | – od toga društva s ograničenom odgovornošću | 113 |
| 2. | Društva »pod rezervacijom« (neraspoloživo za prodaju) | 105 |
|  | – od toga dionička društva kojima se trguje na uređenom tržištu | 26 |
|  | – od toga dionička društva kojima se ne trguje na uređenom tržištu | 44 |
|  | – od toga društva s ograničenom odgovornošću | 35 |
| 3. | Društva djelomično slobodna za prodaju | 147 |
|  | – od toga trgovačka društva za koje je postupak prodaje javnim nadmetanjem u tijeku na dan 1. 12. 2013. | 9 |
|  | – od toga dionička društva kojima se trguje na uređenom tržištu | 25 |
|  | – od toga dionička društva kojima se ne trguje na uređenom tržištu | 74 |
|  | – od toga društva s ograničenom odgovornošću | 39 |
|  | UKUPNO (1+2+3) | 522 |

Slijedom navedenih podataka, tijekom 2014. godine CERP će provoditi sljedeće aktivnosti:

– CERP će završiti postupak prodaje dionica/poslovnih udjela 12 trgovačkih društava javnim nadmetanjem, čiji su postupci prodaje započeli prije donošenja Zakona na temelju otprije donesenih odluka o prodaji. Iako je prodaja javnim nadmetanjem u tijeku za 12 društava, to nije jamstvo da će navedeni postupci zaista tako završiti, već postoji vjerojatnost da neka društva neće biti prodana tijekom ovog postupka;

– CERP će završiti prodaju dionica 13 trgovačkih društava na uređenom tržištu, a njihova prodaja započela je prije donošenja Zakona na temelju otprije donesenih odluka o prodaji. S obzirom na to da se radi o prodaji dionica na uređenom tržištu, a kojim se dionicama trgovalo u posljednja 24 mjeseca, može se očekivati da će se tijekom 2014. godine sve dionice prodati, a rok realizacije prodaje ovisi o dnevnom volumenu trgovanja dionice, kao i ponudi te potražnji na tržištu za dionice svakog pojedinog društva;

– CERP tijekom 2014. godine može pokrenuti prodaju dionica 35 trgovačkih društava na uređenom tržištu (trgovačka društva čijim se dionicama trguje na uređenom tržištu kapitala);

– CERP tijekom 2014. godine može objaviti prodaju 50 trgovačkih društava javnim nadmetanjem – objava javnog poziva za iskaz interesa za prodaju dionica društva čijim se dionicama ne trguje na uređenom tržištu i poslovnih udjela društava s ograničenom odgovornošću;

– društva »pod rezervacijom« predstavljaju trgovačka društva čijim dionicama/poslovnim udjelima upravlja CERP, ali njima ne može raspolagati zbog toga što su navedene dionice/poslovni udjeli trgovačkih društava rezervirani prilikom pretvorbe iz društvenih poduzeća u trgovačka društva zbog neriješenih imovinskopravnih odnosa na imovini koja je tada bila procijenjena u temeljni kapital društva ili zbog toga što se trenutačno za te dionice/poslovne udjele vode sporovi pred nadležnim sudovima. U ukupno 105 trgovačkih društava u manjinskom portfelju, što čini gotovo 19% ukupno aktivnog portfelja trgovačkih društava koji je dan CERP-u na upravljanje, trenutačno nema nijedne raspoložive dionice/poslovnog udjela za prodaju. Prodaja ovog dijela portfelja može uslijediti tek po ukidanju rezervacija;

– društva djelomično slobodna za prodaju jesu trgovačka društva u kojima je dio portfelja slobodan za prodaju, a dio portfelja, zbog postojećih rezervacija, nije raspoloživ za prodaju. CERP može pokrenuti postupak prodaje raspoloživog dijela portfelja u trgovačkim društvima kojima se trguje na uređenom tržištu (dionice 25 trgovačkih društava kojima se trguje na uređenom tržištu već su uključene u gornje podatke kojima se planira pokretanje prodaje dionica 35 trgovačkih društava). Što se tiče dionica trgovačkih društava kojima se ne trguje na uređenom tržištu, odnosno poslovnih udjela, nije oportuno pokretati postupke prodaje tih dionica/poslovnih udjela, jer se djelomičnom prodajom CERP može naći u situaciji da nakon ukidanja rezervacija, iste ne može više prodati jer će prethodnom djelomičnom kupnjom potencijalni investitori možda steći zadovoljavajući postotak vlasništva te neće biti interesa za preostale dionice/udjele. U ovom dijelu portfelja nalazi se 113 društva, što čini oko 20% ukupno aktivnog portfelja trgovačkih društava koji je dan CERP-u na upravljanje. Odluke o prodaji ovog dijela portfelja donosit će se pojedinačno za svako društvo, nakon analize, a ovisit će i o omjeru raspoloživog i neraspoloživog portfelja;

– u manjinskom portfelju Republike Hrvatske kojim upravlja CERP nalazi se ukupno 187 društava s ograničenom odgovornošću, što čini više od 33% ukupno aktivnog portfelja trgovačkih društava koji je CERP-u dan na upravljanje. Navedeni dio portfelja teško se priprema za prodaju zbog postojanja prvokupa sadržanog u znatnom broju akata o osnivanju tih društava.

U navedenu analizu nije uključena problematika pokrenutih postupaka predstečajnih nagodbi, koja onemogućava pokretanje postupka prodaje do okončanja postupka predstečajne nagodbe.

Napomena: CERP se može obvezati samo na pokretanje postupka prodaje manjinskog portfelja javnim nadmetanjem, prodajom na uređenom tržištu i neposrednom prodajom sukladno odredbama Zakona i Uredbe o načinu prodaje. Sama realizacija prodaje ne ovisi o CERP-u, već o financijsko-ekonomskom položaju i atraktivnosti samog društva koje se prodaje, ponudi i potražnji na uređenom tržištu kapitala, aktivnostima većinskog vlasnika, interesu potencijalnih investitora, gospodarskoj krizi i drugim objektivnim razlozima na koje CERP ne može utjecati.

Trenutačno stanje portfelja u kojem gotovo 19% ukupnog portfelja nije raspoloživo za prodaju, oko 20% ukupnog portfelja ne preporuča se prodavati odmah, već po ukidanju rezervacija, a oko 33% ukupnog portfelja čine društva s ograničenom odgovornošću, govori o realnim mogućnostima glede pokretanja postupka prodaje, što rezultira sporom, lošom i limitiranom prodajom.

Većinski portfelj Republike Hrvatske koji je u nadležnosti CERP-a

Od ukupno 559 trgovačkih društava u portfelju Republike Hrvatske koja obavljaju svoju poslovnu aktivnost, u 37 društava udio Republike Hrvatske prelazi 50% temeljnog kapitala, što čini oko 6% imovine Republike Hrvatske u obliku dionica i poslovnih udjela kojima upravlja CERP. Analizom trgovačkih društava u kojima udio u temeljnom kapitalu prelazi 50%, ona se mogu podijeliti i grupirati na sljedeći način:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rbr. | Opis | Broj društava |
| 1. | Društva za koja je postupak predstečajne nagodbe u tijeku na dan 1. 12. 2013. | 17 |
| 2. | Društva raspoloživa za prodaju | 9 |
|  | - od toga dionička društva kojima se ne trguje na uređenom tržištu | 5 |
|  | - od toga društva s ograničenom odgovornošću | 4 |
| 3. | Društva »pod rezervacijom« (neraspoloživo za prodaju) | 1 |
| 4. | Društva djelomično slobodna za prodaju | 10 |
|  | - od toga dionička društva u kojima je pokrenut postupak prodaje dijela portfelja na uređenom tržištu | 1 |
|  | - od toga dionička društva kojima se trguje na uređenom tržištu | 5 |
|  | - od toga dionička društva kojima se ne trguje na uređenom tržištu | 2 |
|  | - od toga društva s ograničenom odgovornošću | 2 |
|  | UKUPNO (1+2+3+4) | 37 |

Slijedom tih podataka, navedene su aktivnosti tijekom 2014. godine:

– CERP ne može pokrenuti postupak prodaje dionica/poslovnih udjela 17 trgovačkih društava do okončanja postupka predstečajne nagodbe. Naime, većinski portfelj Republike Hrvatske kojim upravlja CERP sastoji se uglavnom od prezaduženih društava opterećenih problemima, prevelikim brojem zaposlenih, u kojima obveze društva često premašuju vrijednost temeljnog kapitala, što rezultira nerentabilnim, neekonomičnim i neprofitnim poslovanjem. Zbog spomenute neadekvatnosti temeljnog kapitala, do sada je 17 društava iz većinskog portfelja pokrenulo postupak predstečajne nagodbe, čije će okončanje u većini društava, zbog mogućnosti dokapitalizacije od strane strateškog partnera, rezultirati znatnom promjenom vlasničke strukture i smanjenjem postotka vlasništva Republike Hrvatske. Slijedom navedenog, očekuje se da po okončanju predstečajnih nagodbi ova društva više neće biti u većinskom, nego manjinskom portfelju Republike Hrvatske;

– CERP može tijekom 2014. godine objaviti prodaju 9 trgovačkih društava javnim prikupljanjem ponuda (trgovačka društva slobodna za prodaju);

– za društva djelomično slobodna za prodaju nije oportuno da se pokreće postupak prodaje raspoloživog dijela portfelja u trgovačkim društvima, jer se djelomičnom prodajom CERP može naći u situaciji da nakon ukidanja rezervacija iste ne može više prodati, jer će prethodnom djelomičnom kupnjom potencijalni investitori možda steći zadovoljavajući postotak vlasništva te neće biti interesa za preostale dionice. Pritom treba uzeti u obzir visoke troškove pokretanja postupka prodaje u slučaju da se dionice/poslovni udjeli jednog društva više puta nude na prodaju. Odluke o prodaji ovog dijela portfelja donosit će se pojedinačno za svako društvo, nakon analize, a ovisit će o stanju samog društva, interesu potencijalnih investitora te omjeru raspoloživog i neraspoloživog portfelja.

Napomena: CERP se može obvezati samo na pokretanje postupka prodaje većinskog portfelja javnim prikupljanjem ponuda i neposrednom prodajom sukladno odredbama Zakona i Uredbe o načinu prodaje. Realizacija prodaje ne ovisi o CERP-u- već o financijsko-ekonomskom položaju i atraktivnosti samog društva koje se prodaje, ponudi i potražnji te interesu potencijalnih investitora, gospodarskoj krizi i drugim objektivnim razlozima na koje CERP ne može utjecati.

Ostali načini raspolaganja dionicama i poslovnim udjelima kojima upravlja CERP

Prije nego što započnu postupci prodaje dionica i poslovnih udjela sukladno odredbama Zakona, potrebno je izraditi listu dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske, radi provođenja posljednje javne dražbe na kojoj će se imateljima prava omogućiti kupnja dionica/poslovnih udjela, sukladno odredbama članka 75. Zakona.

Osim prodaje, CERP je zadužen za ustupanje dionica i poslovnih udjela bez naplate:

1. hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalog, odnosno zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, sukladno članku 67. Zakona;

2. kao naknadu za oduzetu imovinu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, sukladno Zakonu o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine i članku 77. Zakona.

Slijedom navedenog, tijekom 2014. godine po potrebi će se izrađivati i liste za ustupanje dionica i poslovnih udjela bez naplate kako je navedeno.

Upravljanje imovinom Republike Hrvatske koja

je u nadležnosti CERP-a

Osim poslova prodaje dionica/poslovnih udjela, CERP sudjeluje u radu skupština trgovačkih društava čijim dionicama i poslovnim udjelima upravlja, prati promjene vezane uz visinu temeljnog kapitala i vlasništvo te kontrolira isplatu dividende za trgovačka društva koja takvu odluku donesu na skupštini trgovačkog društva.

Sukladno odredbama članka 28. Zakona, na prijedlog resornog ministarstva, CERP imenuje članove nadzornih odbora u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama koje nisu proglašene od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. Od ukupno 573 trgovačka društva čijim dionicama i poslovnim udjelima CERP upravlja, Republika Hrvatska ima predstavnike u nadzornim odborima 63 društva, i to ukupno 137 članova.

Na temelju pravomoćnih rješenja o nasljeđivanju, CERP izrađuje anekse ugovora o prodaji dionica/poslovnih udjela koji se nalaze u otplati. U razdoblju od 1. 1.2013. godine do zaključno 1. 12. 2013. godine, izrađeno je ukupno 40 aneksa ugovora na temelju rješenja o nasljeđivanju.

Upravljanje i raspolaganje nekretninama, pokretninama i pravima

CERP trenutačno nije vlasnik dionica, udjela, prava, nekretnina i pokretnina, ali sukladno odredbama članka 25. Zakona može na temelju prijašnjih potraživanja Agencije za upravljanje državnom imovinom te postupcima predstečajnih nagodbi, stečaja i likvidacija steći u vlasništvo dionice, udjele, prava, nekretnine i pokretnine. U navedenom slučaju, CERP će stečenom imovinom raspolagati sukladno odredbama Zakona kojim se uređuje raspolaganje tom imovinom.

Ugovaranje i praćenje sklopljenih ugovora

CERP obavlja poslove praćenja izvršenja ugovorenih obveza sukladno otprije sklopljenim ugovorima o prodaji i prijenosu dionica i poslovnih udjela trgovačkih društava, kojim su ugovorima u pravilu prodane dionice ili poslovni udjeli trgovačkih društava koja su se nalazila u većinskom državnom vlasništvu, a prodaja je izvršena javnim prikupljanjem ponuda. Na dan 1. prosinca 2013. godine aktivno se prati ispunjenje obveza iz ugovora o prodaji i prijenosu dionica za ukupno 25 trgovačkih društava. Razlog sklapanja aneksa, odnosno produženja rokova ulaganja po navedenim ugovorima u najvećem se dijelu odnosi na nesređene prostorno-planske dokumentacije.

Prodaja društava od posebnog interesa

Sukladno Zakonu, DUUDI je zadužen za upravljanje i raspolaganje državnom imovinom u obliku dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, a koja su društva definirana Odlukom o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

Odluku o prodaji, načinu prodaje, uvjetima prodaje i početnoj cijeni dionica i poslovnih udjela trgovačkih društava koja su kao društva od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku utvrđena Odlukom o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog DUUDI-ja.

U slučaju prodaje trgovačkih društava od posebnog interesa, prodaja će se organizirati sukladno odredbama Zakona i Uredbe o načinu prodaje dionica i poslovnih udjela, a provedba prodaje može biti povjerena CERP-u.

Slijedom navedenog, CERP će prodavati trgovačka društva od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku sukladno odlukama Vlade Republike Hrvatske o prodaji koje se donose na prijedlog DUUDI-ja.

Tijekom 2014. godine CERP će:

– završiti postupke prodaje dionica/poslovnih udjela 12 trgovačkih društava javnim nadmetanjem, koji su započeli prije donošenja Zakona na temelju otprije donesenih odluka o prodaji;

– završiti prodaju dionica 13 trgovačkih društava prodajom na uređenom tržištu, a koja je započela prije donošenja Zakona na temelju otprije donesenih odluka o prodaji;

– pokrenuti postupak prodaje dionica 35 trgovačkih društava na uređenom tržištu;

– pokrenuti postupak prodaje dionica/poslovnih udjela 50 trgovačkih društava javnim nadmetanjem;

– pokrenuti postupak dionica/poslovnih udjela 9 trgovačkih društava javnim prikupljanjem ponuda;

– sudjelovati u postupcima prihvata ponude u postupku preuzimanja dioničkih društava i postupku istiskivanja manjinskih dioničara – po potrebi kako se navedeni postupci budu pokretali tijekom godine;

– organizirati postupke neposredne prodaje dionica/poslovnih udjela – po stjecanju uvjeta za organizaciju postupka;

– pokretati postupak prodaje dionica trgovačkih društava od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, sukladno odlukama Vlade Republike Hrvatske o prodaji – po donošenju pojedinačnih odluka Vlade Republike Hrvatske;

– izraditi listu dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske radi provođenja posljednje javne dražbe na kojoj će se imateljima prava omogućiti kupnja dionica/poslovnih udjela, sukladno odredbama članka 75. Zakona;

– izraditi liste za ustupanje dionica bez naplate hrvatskim ratnim vojnim invalidima i članovima obitelji smrtno stradalog, odnosno zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, sukladno članku 67. Zakona – po potrebi;

– izraditi liste za ustupanje dionica/poslovnih udjela kao naknadu za oduzetu imovinu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, sukladno Zakonu o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine i članku 77. Zakona – po potrebi;

– pratiti izvršenja ugovorenih obveza sukladno sklopljenim ugovorima o prodaji i prijenosu dionica i poslovnih udjela trgovačkih društava, kojim su ugovorima u pravilu prodane dionice ili poslovni udjeli trgovačkih društava koja su se nalazila u većinskom državnom vlasništvu, a prodaja je izvršena javnim prikupljanjem ponuda – kontinuirano tijekom godine za sve ugovore koji nisu izvršeni u cijelosti;

– sudjelovati u radu skupština i nadzornih odbora trgovačkih društava čijim dionicama i poslovnim udjelima upravlja CERP – kontinuirano tijekom godine;

– imenovati članove nadzornih odbora u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama koje nisu proglašene od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, na temelju prijedloga resornog ministarstva, a sukladno odredbama članka 28. Zakona – kontinuirano po zaprimljenim prijedlozima;

– izrađivati anekse ugovora o prodaji dionica/poslovnih udjela koji se nalaze u otplati na temelju pravomoćnih rješenja o nasljeđivanju – kontinuirano po njihovu zaprimanju.

Navedeni plan odnosi se na 2014. godinu i obuhvaća godišnje razdoblje. Nije ga moguće razraditi na kraća razdoblje (kvartali ili polugodišta), zbog određenih objektivnih okolnosti:

– nije moguće odrediti završetak ni početak prodaje dionica na uređenom tržištu, jer to ovisi o trenutačnoj ponudi i potražnji na tržištu;

– postupak prodaje većinskog portfelja ne može se pokrenuti dok ne završi postupak predstečajne nagodbe, što nije u nadležnosti CERP-a i CERP ne može utjecati na rokove;

– postoje problemi oko pokretanja postupka prodaje društava s ograničenom odgovornošću zbog aktivnosti koje prethodno mora poduzeti samo društvo kao što su: prijenos vlasništva u knjizi poslovnih udjela i u sudskom registru, odricanje od prava prvokupa, dostava financijskih podataka i sl., a navedena društva čine gotovo 40% portfelja Republike Hrvatske kojim upravlja CERP;

– neki načini prodaje ne ovise samo o CERP-u, nego o samom društvu i većinskom vlasniku (prihvat ponude u postupku preuzimanja, dokapitalizacija, istiskivanje manjinskih dioničara, inicijalna javna ponuda);

– postupak prodaje neposrednom prodajom može započeti samo pod točno određenim uvjetom, a njegovo ispunjenje ne može se prejudicirati;

– postupak prodaje društava od posebnog interesa može provoditi CERP, ali na temelju odluka Vlade Republike Hrvatske koje se donose na prijedlog resornog ministarstva i DUUDI-ja.

Zbog svih navedenih razloga nije moguće točno precizirati u kojem će kvartalu započeti prodaja.

Financijska analiza prodaje imovine u nadležnosti CERP-a

Sav prihod od prodaje dionica i poslovnih udjela kojima upravlja CERP prihod su Republike Hrvatske, odnosno pravnih osoba čiji je osnivač Republika Hrvatska. CERP ostvaruje naknadu, sukladno Uredbi o visini naknade za obavljanje poslova upravljanja dionicama i poslovnim udjelima, koja je utvrđena u iznosu od 6% od ukupno ostvarene kupoprodajne cijene za dionice i poslovne udjele koji se nalaze u vlasništvu navedenih imatelja u slučaju realizirane prodaje.

CERP također, sukladno Uredbi o visini naknade za obavljanje poslova upravljanja dionicama i poslovnim udjelima, ostvaruje pravo na naknadu za isplaćenu dividendu koja je utvrđena u iznosu od 3% od ostvarene dividende za dionice i poslovne udjele koji se nalaze u vlasništvu imatelja trgovačkih društava kojima upravlja CERP.

RESTRUKTURIRANJE I JAVNE OVLASTI

CERP obavlja poslove vezane uz restrukturiranje trgovačkih društava i drugih pravnih osoba čijim dionicama i poslovnim udjelima upravlja CERP, obavlja poslove iz nadležnosti CERP-a vezane uz stečajne i predstečajne postupke, kao i upravne postupke te poslove javnih ovlasti iz nadležnosti CERP-a, propisane Zakonom.

CERP, među ostalim, upravlja i onim trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske koja posluju s poteškoćama te u kojima postoji potreba restrukturiranja poslovanja s ciljem povećanja njihove učinkovitosti i kvalitete usluga, kao i osiguranja neto-doprinosa državnom proračunu, a sve s krajnjim ciljem bolje pripreme za prodaju, odnosno konačnu privatizaciju.

Restrukturiranje u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske pravni prednici CERP-a provodili su na način da su trgovačkim društvima otpisivali prošle dugove i davali pozajmice za isplatu plaća bez cjelovite vizije budućnosti poslovanja. Dane pozajmice u pravilu nisu vraćene te predstavljaju nenaplativa potraživanja CERP-a.

Praksa je pokazala da je takav način poslovanja bio loš, te je doveo do nagomilanih dugova koje je CERP preuzeo od svojih prednika, a većina trgovačkih društava sanirana je samo kratkoročno te su opet u poteškoćama. Privremena poboljšanja ubrzo su nestala, a za sanirana trgovačka društva nastupila je još veća kriza, dok će CERP još dugi niz godina snositi posljedice lošeg restrukturiranja te će otplaćivati kredite koje je naslijedio od pravnih prednika. Pokazalo se da financijsko restrukturiranje trgovačkih društava (reprogramiranje obveza, otpis, pretvaranje potraživanja u ulog) nema smisla bez operativno-organizacijskog i strateškog restrukturiranja.

Stoga će se u 2014. godini raditi na određivanju jasnih kriterija i metodologija po kojima će se za trgovačka društva u poteškoćama, a koja su u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske, donositi odluke o restrukturiranju i troškovima restrukturiranja, s ciljem konačne privatizacije. Navedeni kriteriji i metodologije donošenja odluka o restrukturiranju i troškovima restrukturiranja uskladit će se s važećim pravilima o državnim potporama za restrukturiranje poduzetnika u teškoćama. Na taj način prekinut će se praksa posudbe novca trgovačkim društvima, a koja se pokazala iznimno lošom.

CERP ima 120 predmeta koji se odnose na stečajne postupke, od čega je 95 predmeta preneseno iz ukinute Agencije za upravljanje državnom imovinom (u 2013. godini zaprimljeno je 25 predmeta). U navedenim predmetima CERP ima položaj vjerovnika društva u stečaju ili se radi o trgovačkim društvima iz portfelja Republike Hrvatske, pa CERP prati stečaj u ime dioničara.

CERP je stečajni ili razlučni vjerovnik u 52 društva, a ukupni iznos prijavljenih tražbina iznosi 1.131.101.602,07 kuna. Mogućnost naplate navedenih tražbina neizvjesna je i upitna, budući da je u većini društava stečajna masa nedostatna za pokriće obveza vjerovnika. Procjena je da će se u 2014. godini ukupno naplatiti cca 11 milijuna kuna iz stečajnih postupaka.

U projekte i ciljeve CERP-a spada osobito zaključenje stečajnog plana za trgovačko društvo Jadran d.d. u stečaju Crikvenica i priprema prodaje dioničkog paketa, zatim zaključenje stečajnog postupka za trgovačka društva: Brodogradilište d.d. Kraljevica, Gortan d.d. u stečaju Zagreb, Adriachem d.d. Kaštel Sućurac, Dalmacijavino d.d. Split, Otok znanja Koločep, Croatialine d.d. Rijeka i Nama d.d. Zagreb.

U CERP-u se trenutačno vodi 35 predmeta koji se odnose na postupke predstečajne nagodbe, sukladno Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. U navedenim predmetima prijavljene su tražbine CERP-a, odnosno njegovih pravnih prednika u ukupnom iznosu od 337.532.062,27 kuna.

S obzirom na to da su nagodbe po predstečajnim postupcima još uvijek u tijeku, a da će se u većini okončanih predstečajnih nagodbi tražbine isplaćivati u ratama tijekom godina koje slijede, te je također u većini nagodbi ugovoren i grejs period, u 2014. godini predviđa se naplata tražbina iz postupka predstečajnih nagodbi u iznosu od oko 6,5 milijuna kuna od ukupno prijavljenih tražbina.

CERP procjenjuje vrijednost imovine, nekretnina, pokretnina, dionica, poslovnih udjela, prava i ostale imovine u postupcima restrukturiranja, procjenjuje vrijednost nekretnina, pokretnina, prava i ostale imovine u svojoj nadležnosti, analizira elaborate o pretvorbi društvenih poduzeća vezano uz procijenjenost ili neprocijenjenost imovine u postupku pretvorbe i privatizacije, utvrđuje vrijednost procijenjene imovine prema elaboratima o pretvorbi društvenih poduzeća, ocjenjuje vještačenje koje su izradili sudski vještaci i ostale ovlaštene osobe, izračunava visinu naknade u postupcima izvršenja pravomoćnih rješenja donesenih sukladno Zakonu o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine.

CERP obavlja poslove upravnih postupaka i javnih ovlasti, provodi upravne postupke za utvrđivanje procijenjene i neprocijenjene imovine u postupku pretvorbe i privatizacije društvenih poduzeća, izrađuje izvješća o stanju neprocijenjene imovine, okončava već započete upravne postupke ukidanja rezervacije dionica utvrđene upravnim aktima pravnih prednika CERP-a, postupa po zahtjevima za obnovu postupaka pretvorbe i privatizacije, izvršava pravomoćna rješenja donesena na temelju Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, poduzima pravne radnje u postupcima koji se vode pred županijskim uredima za imovinskopravne poslove na temelju Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, provodi upravne postupke dodjele dionica bez naknade hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalog, odnosno zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata.

U CERP-u je zaprimljeno ukupno 60 upravnih predmeta koji se odnose na obnove postupka pretvorbe, od čega je iz Agencije preneseno 58 predmeta. Od navedenih su predmeta 2 riješena, a 58 ostalo je neriješeno. Spomenuti predmeti uključuju obnove postupaka pretvorbe i privatizacije, kao i postupke predmetom kojih su neprocijenjena potraživanja i pokretnine, a koji su pokrenuti na temelju propisa važećih prije donošenja Zakona o upravljanju i raspolaganju imovnom u vlasništvu Republike Hrvatske.

Nadalje, CERP je zaprimio ukupno 193 upravna predmeta koja se odnose na ukidanje rezervacije, od čega je iz Agencije preneseno 189 predmeta (u 2013. godini zaprimljena su 4 predmeta). U 2013. godini doneseno je 49 rješenja o ukidanju rezervacija dionica/poslovnih udjela nominalne vrijednosti 47.260.632 kn u 31 predmetu, a 162 predmeta ostala su neriješena. Navedeni postupci pokrenuti su na temelju propisa važećih prije donošenja Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, a radi ukidanja rezervacija dionica i poslovnih udjela koji su određeni u upravnom postupku pretvorbe i privatizacije iz razloga: neriješenih imovinskopravnih odnosa na procijenjenoj imovini, radi osiguranja naknade prijašnjim vlasnicima procijenjene imovine, odnosno jer je imovina na prijašnjem okupiranom području u društveni kapital uključena po knjigovodstvenoj vrijednosti.

Glede utvrđivanja procijenjene imovine, u CERP-u je evidentirano 106 upravnih predmeta, od čega je 66 predmeta preneseno iz Agencije (40 zaprimljenih predmeta u 2013. godini). Od zaprimljenih su predmeta 34 riješena, a 72 predmeta ostala su neriješena. Navedeni postupci odnose se na izdavanja uvjerenja o procijenjenim nekretninama, na izmjene i dopune već izdanih rješenja ili uvjerenja o procijenjenim nekretninama.

Ukupno 25 upravnih predmeta u CERP-u je zaprimljeno glede utvrđivanja neprocijenjene imovine, od toga su riješena 4 predmeta, a 21 predmet ostao je neriješen. Navedeni postupci jesu upravni postupci pokrenuti na temelju Zakona o upravljanju i raspolaganju imovnom u vlasništvu Republike HrvatskeGlede izvršenja rješenja o naknadi, u CERP-u je ukupno zaprimljeno 665 upravnih predmeta, od čega su iz Agencije prenesena 603 predmeta, novoprimljena su 62 predmeta te je sklopljeno 59 ugovora o prijenosu dionica/poslovnih udjela u 28 predmeta nominalne vrijednosti 11.091.443 kn. Neriješeno je ostalo 637 predmeta. Navedeni postupci pokrenuti su dostavom pravomoćnih rješenja mjerodavnih tijela kojima se ovlaštenicima utvrđuje pravo na naknadu na temelju Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine.

U CERP-u je zaprimljeno ukupno 9218 upravnih predmeta, koji se odnose na dodjelu dionica bez naplate hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, a od toga je iz Agencije preneseno 8497 predmeta (u 2013. zaprimljen je 721 predmet). Ukupno je riješeno 1248 upravnih predmeta o dodjeli 237.981 dionica nominalne vrijednosti 27.945.500 kn, dok je neriješeno ostalo 7970 predmeta. Plan je za 2014. godinu riješiti trećinu zaprimljenih zahtjeva na temelju reorganizacije poslova te iznaći dodatne dionice kojima bi se svi zahtjevi riješili do kraja godine.

Ukupno je u CERP-u zaprimljeno 2131 ostalih neupravnih predmeta, od toga je iz Agencije preneseno 270 predmeta (u 2013. godini ukupno je zaprimljeno 1711 predmeta, a riješeno 1729 predmeta). U navedenim predmetima radi se o postupanju po zahtjevima fizičkih i pravnih osoba, tijela državne uprave, sudova i državnih odvjetništva, a za koje postupanje nije propisan upravni postupak.

Kao što je navedeno, prvi će se put odrediti jasni kriteriji i metodologije po kojima će se za trgovačka društva u poteškoćama, a koja su u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske, donositi odluke o restrukturiranju i troškovima restrukturiranja, s ciljem konačne privatizacije. Također odredit će se mjerila praćenja etapa restrukturiranja i utroška financijskih sredstava za potrebe restrukturiranja.

Poduzimat će se sve potrebne radnje u postupcima predstečajnih nagodbi, stečajeva, likvidacija trgovačkih društava čijim dionicama i poslovnim udjelima upravlja CERP. Predmeti će se rješavati kronološki prema datumu zaprimanja, osim u slučaju kada je određen rok, odnosno kada se radi o sprečavanju nastanka štete.

Rješavanje predmeta ovisi i o institucijama izvan CERP-a, a predmeti zahtijevaju različito trajanje ispitnog postupka. Iznimka su predmeti dodjele dionica bez naplate hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja Domovinskog rata, gdje se mogu primijeniti navedeni parametri, ali pod uvjetom osiguranja potrebnog broja dionica u praćenom periodu.

Također, ažurnost u rješavanju neriješenih predmeta ovisi o očekivanoj kadrovskoj ekipiranosti, raspoloživosti dostatnog broja dionica radi izvršenja zakonskih obveza te dinamici rješavanja nadležnih tijela.

Financijska analiza

Prihodi:

U 2014. godini predviđena je naplata cca 11 milijuna kuna iz potraživanja u stečajnim postupcima te 6,5 milijuna kuna iz postupaka predstečajnih nagodbi.

Potreba za osiguranjem broja dionica/poslovnih udjela

1. Radi izvršenja 137 pravomoćnih rješenja kojima se ovlaštenicima utvrđuje pravo na naknadu na temelju Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, potrebno je u sljedećom razdoblju osigurati dionice/poslovne udjele u protuvrijednosti 6.792.707,00 €, odnosno 51.624.573,2 kune.

2. U svrhu dodjele dionica bez naplate hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, u 2014. godini (na bazi učinka iz 2013. godine) potrebno je osigurati dionice nominalne vrijednosti cca 30.000.000,00 kuna.

Važeći Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske nedovoljno je normiran u odnosu na postupke ukidanja rezervacija dionica i poslovnih udjela, određenih u upravnom postupku. To ukidanje Zakonom nije propisano kao javna ovlast CERP-a, nego kao mogućnost ukidanja uz prethodnu suglasnost Državnog ureda, a da nije izričito određena vrsta postupka.

Slijedom toga, a imajući u vidu odredbe članka 3. stavka 1. Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 47/2009, u daljnjem tekstu: ZUP), kojim je utvrđeno da se ovaj Zakon primjenjuje u postupanju u svim upravnim stvarima, u svezi s člankom 21. ZUP-a, kojim je utvrđeno zajedničko odlučivanje dvaju ili više javnopravnih tijela u upravnoj stvari, među ostalim, i davanjem suglasnosti javnopravnog tijela na akt drugog tijela, kao i s člankom 131. ZUP-a, kojim su utvrđeni nadležnost i postupak poništavanja ili ukidanja rješenja. Člankom 74. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske utvrđeno je da će se postupci započeti po odredbama Zakona o upravljanju državnom imovinom (»Narodne novine«, br. 145/2010 i 70/2012) dovršiti po odredbama toga Zakona, u vezi s člankom 65. stavkom 7. tog Zakona, kojim je utvrđeno da CERP može uz prethodnu suglasnost DUUDI-ja ukinuti rezervaciju dionica koje su u prije provedenom postupku bile izuzete od raspolaganja.

Sukladno navedenim zakonskim odredbama te obvezi poštivanja načela zakonitosti i pravne sigurnosti, rezervacije dionica i poslovnih udjela koje su donesene u upravnom postupku moraju se ukidati također u upravnom postupku koji će, sukladno danim mu ovlastima u Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, provoditi CERP.

Postupanje je također otežano i time što je Zakonom izrijekom propisano da neprocijenjena imovina jest i imovina uključena u kapital po knjigovodstvenoj vrijednosti, a da nije određen sadržaj te norme u smislu na koju se vrstu imovine ona odnosi.

Navedena podnormiranost, kao i nejasno određenje pripadnosti neprocijenjenih pokretnina i potraživanja, prenijetih HFP-u prije stupanja na snagu Zakona o upravljanju državnom imovinom, kao i neprocijenjenih pokretnina te potraživanja koja su predmet neokončanih postupaka pokrenutih za vrijeme valjanosti navedenog Zakona, te postojanje velikog broja neriješenih predmeta pokrenutih zahtjevima stranaka za izmjenama rješenja o iskazu procijenjenih nekretnina, izdanih prije stupanja na snagu navedenog Zakona, kao i činjenica da postupci izvršavanja pravomoćnih rješenja o naknadi prijašnjim vlasnicima procijenjene imovine nisu propisani Zakonom o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske kao javna ovlast CERP-a, iako Zakon o općem upravnom postupku određuje suprotno, faktori su koji negativno djeluju na učinkovitost rada.

Prijedlog je i da sredstva ostvarena prodajom dionica i poslovnih udjela trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske kojima sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske upravlja CERP, kao i sredstva ostvarena podjelom dobiti tih društava budu prihod CERP-a i da se uplaćuju na njegov žiroračun.

Nadalje, ostatak stečajne ili likvidacijske mase trgovačkih društava iz prethodnog stavka prenosi se u vlasništvo CERP-a.

S obzirom na to da CERP nije korisnik državnog proračuna i nije vlasnik imovine kojom upravlja na temelju Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, te po toj osnovi ne ostvaruje prihode dostatne za podmirenje na temelju Zakonom preuzetih obveza, predloženim bi se osigurala sredstva za podmirenje dijela preuzetih obveza.

SAŽETAK U ODNOSU NA ZADATKE VEZANE UZ DOVRŠETAK PRIVATIZACIJE, RESTRUKTURIRANJE I UPRAVLJANJE TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA IZ DJELOKRUGA CENTRA ZA RESTRUKTURIRANJE I PRODAJU (CERP), PLAN PRODAJE DIONICA I POSLOVNIH UDJELA U TIM TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | • Prioritetni je cilj privatizacija trgovačkih društava u nadležnosti CERP-a u roku od dvije, odnosno tri godine, ovisno o veličini vlasništva.  • Radi ostvarivanja cilja iz prethodne točke nužno je donošenje odluke Vlade Republike Hrvatske kojom će se odrediti da:  – sredstva ostvarena prodajom dionica i poslovnih udjela trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske kojima sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske upravlja CERP, kao i sredstva ostvarena podjelom dobiti tih društava budu prihod CERP-a i da se uplaćuju na njegov žiroračun,  – ostatak stečajne ili likvidacijske mase trgovačkih društava iz prethodnog stavka prenosi se u vlasništvo CERP-a. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • Izmjene Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske u kojem nisu dostatno i jasno normirane djelatnosti iz nadležnosti CERP-a, zbog čega je za postupanje nužno usuglašavanje pravnih stavova te ustanovljavanje prakse postupanja, što usporava rješavanje predmeta. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Sve aktivnosti vezane za djelovanje CERP-a u skladu s nadležnostima, detaljno su pobrojene i opisane u poglavlju 2. ovog Plana. |

3. Godišnji plan CERP-a kao pravnog sljednika Agencije za upravljanje državnom imovinom u odnosu na potraživanja, obveze, sudske i druge sporove

Najveći izazov, odnosno cilj u 2014. godini bit će iznalaženje financijskih sredstava za obveze CERP-a prema bankama u predviđenom iznosu od 402,2 milijuna kuna, od čega se 348,7 milijuna odnosi na glavnicu, a 53,5 milijuna na kamate. Navedene obveze dospijevaju u najvećem dijelu u trećem kvartalu 2014. godine. CERP trenutačno ima obveze po 8 kreditnih partija, od kojih su 4 kratkoročne i čije glavnice dospijevaju u iznosu od 343,2 milijuna kuna u periodu srpanj – rujan 2014. godine.

U tijeku je realizacija javne nabave za devetu kreditnu partiju s ročnošću od 3 godine. Ukupne obveze prema financijskim institucijama iznose 1.735.427.013,96 kuna. Rashodi prema financijskim institucijama, odnosno poslovnim bankama naslijeđene su obveze koje su nastale u vrijeme bivšeg Hrvatskog fonda za privatizaciju, odnosno ukinute Agencije za upravljanje državnom imovinom. Većina navedenih obveza nastala je radi saniranja trgovačkih društava u poteškoćama.

Prikaz dospijeća kredita (glavnica i kamate) po kvartalima za 2014. godinu:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014. | | | |
| I. – III. | IV. – VI. | VII. – IX. | X. – XII. |
| 12.337.429 kn | 12.447.488 kn | 355.951.878 kn | 21.438.958 kn |
| UKUPNO: | 402.175.752 kn | | |

Tijekom 2014. godine CERP će pregovarati s poslovnim bankama glede mogućnosti ugovaranja smanjenja kamatne stope po postojećim kreditnim obvezama, kao i pretvaranja postojećih kratkoročnih kreditnih partija u dugoročne, s eventualnim vremenom počeka.

Unatoč navedenom i eventualnim postignutim dogovorima s bankama o mogućnosti povoljnijeg refinanciranja postojećih obveza po kreditima, CERP neće moći podmirivati preuzete financijske obveze iz vlastitih redovnih prihoda i primitaka, te će se tijekom 2014. godine u suradnji s DUUDI-jem morati pronaći novi izvori financiranja CERP-a radi održavanja solventnosti.

Prikaz odnosa očekivanih prihoda i rashoda u 2014. godini:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| PRIHODI | IZNOS (KN) | RASHODI | IZNOS (KN) |
| – redovita otplata dionica – mali dioničari | 12.000.000 | – financijske obveze (financijske institucije) | 402.175.752 |
| – procjena naplate iz stečaja | 11.000.000 | – plaće | 11.200.000 |
| – procjena naplate iz predstečajnih nagodbi | 6.500.000 | – otpremnine po sudskim presudama | 15.000.000 |
| – naknada od prodaje dionica (projekcija na osnovi prodaje iz 2013. godine) | 7.740.000 | – materijalni troškovi i ostali rashodi | 9.300.000 |
| UKUPNO: | 37.240.000 |  | 437.675.752 |

Iz navedenog prikaza vidljivo je da pokrivenost rashoda s planiranim ostvarenim prihodima iznosi niskih 8,5%. Plan CERP-a u 2014. godini jest traženje mogućnosti za povlačenje sredstava iz strukturnih i Kohezijskog fonda EU-a za tvrtke iz portfelja CERP-a.

Cilj u 2014. godini također je izrada analize postojećih sudskih sporova koji su već sada dugogodišnji, s neizvjesnim konačnim ishodom, ali gdje postoji mogućnost financijske nagodbe. Jedan od ciljeva analize bit će izrada kriterija za sklapanje sudskih nagodbi. Analiza će se raditi uz suradnju vanjskih financijskih stručnjaka i nadležnih državnih odvjetnika. Tijekom 2014. godine nastavit će se raditi na iznalaženju rješenja za tzv. »ugovore s bespravnim popustom«, uz pomoć i smjernice DUUDI-ja.

CERP je, kao pravni sljednik AUDIO-a, preuzeo obveze prema Ministarstvu financija, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, Hrvatskom zavodu za zapošljavanje, Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Ministarstvu gospodarstva, Hrvatskim vodama, Hrvatskim šumama te potencijalne obveze.

Na dan 30. 9. 2013. godine CERP ima obveze u iznosu od 2.601.128.876,00 kuna prema tijelima državne uprave i drugim pravim osobama čiji je vlasnik ili osnivač Republika Hrvatska.

HFP, odnosno AUDIO, u navedenom je razdoblju raspolagao dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava u vlasništvu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, među ostalim u svrhu podmirenja obveza Republike Hrvatske (prodaja za prava koja nije rezultirala financijskim priljevom sredstava, već realizacijom ispunjenja obveza Republike Hrvatske prema imateljima prava) te prodavao dionice i poslovne udjele u vlasništvu istih, slijedom čega Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka potražuju i kupoprodajnu cijenu postignutu prodajom dionica i poslovnih udjela u njihovu vlasništvu.

Pravni prednici CERP-a u svojim su bilancama tijekom godina bilježili potraživanja koja su nakon ispravka vrijednosti, na dan 30. 9. 2013. godine, iznosila 1.066.039.391,00 kuna. Budući da se navedena potraživanja velikim dijelom odnose na potraživanja na osnovi kredita danih tvrtkama u poteškoćama (dio društava više i ne posluje), ta potraživanja od malih dioničara od kojih se dio odnosi i na dioničare s tzv. »bespravnim popustom«, CERP će tijekom 2014. godine analizirati i predložiti otpis onih za koje je evidentno da nikad neće biti naplaćena. Procjena je da će ispravak vrijednosti u 2014. godini iznositi veći dio navedenog iznosa, jer se u proteklom razdoblju nije realno iskazivala vrijednost potraživanja. U 2014. godini CERP će implementirati nove procedure naplate potraživanja po svim osnovama.

Planovi CERP-a u 2014. godini odnose se na osiguranje adekvatnog prostora za čuvanje arhivske građe i kvalitetno funkcioniranje informatičke podrške CERP-u u novim promijenjenim uvjetima, s posebnim naglaskom na brigu za arhivsku građu.

Trenutačni smještajni kapaciteti arhive Centra gotovo su popunjeni, jer arhiva obuhvaća, arhivarskim rječnikom govoreći, oko 4000 metara arhivske građe. S obzirom na to da će se istim kapacitetima, uz DUUDI, koristiti i novoosnovano trgovačko društvo Državne nekretnine d.o.o., tijekom 2014. godine očekuje se nedostatak prostora za adekvatno i sukladno propisima čuvanje arhivske građe, dok će samo fizičko razgraničenje gradiva na tri stvaratelja (CERP, DUUDI, Državne nekretnine) biti znatno otežano.

Mnogi spisi nisu složeni i pripremljeni za arhivu sukladno Pravilniku o zaštiti arhivskog i registraturnoga gradiva AUDIO-a, koji se primjenjivao do 30. 9. 2013. godine. Osim toga, prijelaz spisa s ukinute Agencije za upravljanje državnom imovinom na DUUDI u velikoj većini spisa nije napravljen sukladno Pravilniku, zbog čega je potrebno znatan broj tih spisa ponovno obraditi, te trenutačno otvorene predmete DUUDI-ja obraditi na pravilan način. Za arhivarske je poslove trenutačno angažiran jedan djelatnik CERP-a, a uz njega će u istoj arhivi raditi i po jedan djelatnik DUUDI-ja i novoosnovanog trgovačkog društva Državne nekretnine d.o.o.

S obzirom na to da arhiva obuhvaća različite stvaratelje, pravne prednike CERP-a od 1991. godine do sada, te je iznimno vrijedna i važna, njenoj reorganizaciji mora se pristupiti s najvećom pažnjom. Planovi i reorganizacija arhive radit će se u suradnji s DUUDI-jem i Hrvatskim državnim arhivom.

CERP obavlja poslove zastupanja CERP-a i Republike Hrvatske pred nadležnim sudskim upravnim i drugim tijelima i institucijama na temelju Zakona o upravljanu i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske.

Sukladno članku 25. stavku 1. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, CERP je preuzeo vođenje svih započetih sudskih i upravnih postupaka koje je vodila Agencija za upravljanje državnom imovinom.

Sukladno članku 39. istog Zakona, CERP na temelju Zakona zastupa Republiku Hrvatsku i pravne osobe u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske, odnosno čiji je osnivač Republika Hrvatska u svim sudskim i upravnim postupcima koji su vezani ili su proizašli iz obavljanja djelatnosti CERP-a propisanih člankom 28. Zakona.

Sukladno navedenom, u pogledu poslova zastupanja proširena je prijašnja nadležnost AUDIO-a i propisana iznimka od pravila o zastupanju Republike Hrvatske u sporovima, po općem zakonu, Zakonu o državnom odvjetništvu.

U poslovima zastupanja u sudskim i upravnim postupcima u radu CERP-a nalazi se 1.165 spisa predmeta. Ne postoje potpuni i vjerodostojni zbirni podaci o stvarnom broju, strukturi i vrsti predmeta, uključujući i vrijednost predmeta spora, za predmete zastupanja. Zbog navedenog je potrebna cjelovita inventura spisa predmeta i stvaranje tablice s vjerodostojnim podacima, posebice zbog obveze da se, sukladno uputi Ministarstva financija, vode izvanbilančne računovodstvene stavke na temelju potraživanja u sudskim sporovima.

U 2014. godini nastojat će se okončati rad na dugogodišnjim kompliciranim parničnim postupcima u kojima je HFP bio stranka, a postupci se vode u pogledu valjanosti ugovora o kupnji dionica, vlasništva dionica i isplate kupoprodajne cijene te isplate kupnje nekretnina u ugovorima s cijenom u DEM. U takvim je sporovima u pravilu sporan izračun kamata, a sudska praksa nema jedinstven stav o tome radi li se u takvim ugovorima o deviznom ili kunskom plaćanju te kako se trebaju računati kamate, što dovodi do vrlo velikih razlika u obračunu duga. Navedeno je moguće razriješiti i napokon okončati dugogodišnje sporove sklapanjem sudskih ili izvansudskih nagodbi procjenjujući svaki predmet zasebno.

U pogledu organizacije rada u 2014. godini ističe se rješavanje važnih predmeta, u prvom redu međunarodne arbitraže koja je započela u 2013. godini kod ICC-ja, s tužbom u vrijednosti od 32 milijuna EUR i CERP-ovom protutužbom od 10 milijuna EUR. Nakon prekida arbitraže zbog pokušaja izvansudskog rješavanja sporova dioničara, arbitraža je nastavljena te se očekuje održavanje arbitražnih ročišta.

U CERP-u se još uvijek vode predmeti radnih sporova isplata otpremnina sukladno ugovorima radnika i HFP-a, vrlo visokih vrijednosti, odnosno iznosa potraživanja, a koji su u pravilu u drugostupanjskom žalbenom postupku.

Glede ukupne financijske analize, isključivo za potrebe plana upravljanja, moguće je okvirnom procjenom stanja iskazati sljedeće pokazatelje:

– procjena je da će se u sporovima u kojima je CERP tužen, uspjeti osporiti tužbe i tužbene zahtjeve za iznos od 1.247.923.680,00 kuna, s.p.p., odnosno za navedeni iznos procjenjuje se da tužitelji neće uspjeti u tužbama i tužbenim zahtjevima,

– procjena je da će se u parnicama u kojima smo tuženi izgubiti sporovi u vrijednosti 17.553.271,80 kn, s.p.p., odnosno za navedeni iznos procjenjuje se da će tužitelji uspjeti u tužbama i tužbenim zahtjevima,

– neizvjesna je procjena uspjeha, odnosno gubitka u parnicama za iznos od 1.417.932.865,00 kn s.p.p. i 32.000.000,00 eura s.p.p.

– projekcija vođenja i okončanja sporova moguća je samo u smislu aktivnosti CERP-a. U ostalom dijelu vođenje i okončanje sporova ovisi o aktivnostima suda i suprotne strane.

Parametre mjerljivosti rada nije moguće egzaktno iskazati jer se radi o dugogodišnjim naslijeđenim sporovima i jer je došlo do promjena ovlaštenja i nadležnosti, sve na temelju promjene mjerodavnih zakona. Nadalje, daljnji rad na predmetima zastupanja u smislu okončanja postupaka i rješavanja sporova ovisan je u prvom redu o radu sudova, ali i o radu i ponašanju suprotne strane.

Projekcije rada i vjerodostojne pokazatelje iz spisa predmeta zastupanja u ovom trenutku nije moguće dati također i zbog toga jer do sada nisu izrađivane sustavne i kontinuirane analize i pokazatelji stanja u sudskim i upravnim postupcima i predmetima, za što je potreban duži period (»inventura spisa«). Inventura svih predmeta prvi put slijedi u idućoj godini.

U 2014. godini CERP će organizirati rad na poslovima zastupanja rukovodeći se stvarnim stanjem spisa predmeta koji će biti vidljiv tek nakon inventure, zaposliti potrebne djelatnike, odlučiti o daljnjem angažmanu odvjetnika radi zastupanja, nastojati smanjiti broj spisa predmeta arhiviranjem i zatvaranjem nepotrebnih spisa, ali i organizirati rad u smislu mogućeg zaprimanja novih spisa u svezi sa sporovima, slijedom članka 39. Zakona i mogućeg povećanog broja upravnih sporova u svezi s javnim djelatnostima koje obavlja CERP.

MEĐUNARODNI UGOVORI

Obavljanje poslova provodi se sukladno:

1. Zakonu o potvrđivanju ugovora o pitanjima sukcesije (»Narodne novine«, broj 2/2004 – Međunarodni ugovori);

2. Uredbi o objavi Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o uređenju imovinskopravnih odnosa (»Narodne novine«, broj 9/99 –Međunarodni ugovori);

3. Uredbi o objavi Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Slovenije o uređenju imovinskopravnih odnosa (»Narodne novine«, broj 15/99 – Međunarodni ugovori);

4. Zakonu o zabrani raspolaganja i preuzimanju sredstava određenih pravnih osoba na teritoriju Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 29/94);

5. Uredbi o zabrani raspolaganja nekretninama na teritoriju Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 36/91);

6. Odluci o izuzimanju od zabrane raspolaganja nekretninama na teritoriju Republike Hrvatske pravnih osoba sa sjedištem u Republici Sloveniji, Republici Makedoniji i Bosni i Hercegovini (»Narodne novine«, broj 46/2000);

7. Poslovniku Komisije za uređenje imovinskopravnih odnosa između Republike Hrvatske i Republike Slovenije od 14. 6. 2000. godine.

Republika Hrvatska i Republika Slovenija potpisale su 8. listopada 1999. godine u Ljubljani Ugovor o uređenju imovinskopravnih odnosa, koji je stupio na snagu 23. veljače 2000. godine.

Sukladno međudržavnom ugovoru, osnovana je grupa stručnjaka koju čini jednak broj (svaka strana po pet) članova ispred Hrvatskog fonda za privatizaciju, a čiji je pravni sljednik CERP te ispred Družbe za savjetovanje i upravljanje d.o.o. koji zajedno čine Komisiju za uređenje imovinskopravnih odnosa između Republike Hrvatske i Republike Slovenije.

S tim u vezi, došlo je do promjene nadležnosti s hrvatske strane iz članka 10. Ugovora o uređenju imovinskopravnih odnosa između Republike Hrvatske i Republike Slovenije, odnosno CERP je preuzeo obavljanje poslova i nadležnost HFP-a iz navedenog međudržavnog Ugovora.

Do danas je održano ukupno 15 sjednica zajedničke Komisije za uređenje imovinskopravnih odnosa između Republike Hrvatske i Republike Slovenije. Poslovi Komisije za uređenje imovinskopravnih odnosa između Republike Hrvatske i Republike Slovenije uključuju rješavanje sljedeće problematike:

a) rješavanje imovinskopravnih odnosa s društvom Kovinoplastika d.d., Lož, Republika Slovenija, na imovini bivše tvrtke Metalpres, Plešce, Republika Hrvatska;

b) rješavanje imovinskopravnih odnosa s društvom Mlinotest d.d., Ajdovščina, Republika Slovenija, na imovini Istranke, Umag, Republika Hrvatska;

c) rješavanje imovinskopravnih odnosa s društvom Pivovarna Union d.d., Ljubljana, Republika Slovenija, na imovini bivše tvrtke Istarska pivovara Buzet.

Rješavanje svih navedenih imovinskopravnih odnosa s Republikom Slovenijom u završnoj je fazi. CERP će predložiti nadležnim tijelima da u što kraćem roku predlože članove zajedničke komisije s Republikom Slovenijom, a u koju je potrebno imenovati najkompetentnije i najstručnije osobe, jer je predmet rada komisije međunarodna nagodba za navedenu imovinu bivših društvenih poduzeća.

Trenutačno je pri Ministarstvu pravosuđa u izradi akcijski plan za pripremu podloga za početak pregovora o rješavanju imovinskopravnih odnosa s Republikom Srbijom, prema kojem se obavlja prikupljanje i objedinjavanje podataka o imovini koju hrvatske pravne osobe imaju na teritoriju Republike Srbije i obrnuto.

Akcijskim planom predviđeno je osnivanje stručne radne skupine za sastavljanje popisa imovine vezan uz Aneks G, Ugovora o pitanjima sukcesije, a čije članove čine predstavnici različitih državnih tijela, uključujući i CERP.

Potrebno je požuriti postupanje navedene stručne radne skupine, što je u nadležnosti Ministarstva pravosuđa, sve s ciljem realizacije i potpisivanja bilateralnog Ugovora o uređenju imovinskopravnih odnosa između Republike Hrvatske i Republike Srbije. Ujedno će se u međudržavnom ugovoru, a što je bitno, odrediti i nadležna tijela koja će provoditi postupke razrješavanja imovinskopravnih odnosa između dviju država. Rješavanje imovinskopravnih odnosa između Republike Hrvatske i ostalih država članica bivše SFRJ potrebno je riješiti sklapanjem bilateralnih ugovora, kao što je to učinjeno s Republikom Slovenijom i Republikom Makedonijom.

CERP će tijekom 2014. godine upravljati i raspolagati imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske iz nadležnosti CERP-a, sukladno Planu kako je navedeno, a na temelju Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske.

Sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, CERP trenutačno nije vlasnik dionica, udjela, prava, nekretnina i pokretnina, već obavlja poslove upravljanja dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima čiji su imatelji, odnosno vlasnici, Republika Hrvatska, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, kao i druge pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska, a koje su dionice, odnosno poslovne udjele prenijeli CERP-u na upravljanje.

Sav prihod od prodaje dionica i poslovnih udjela kojima upravlja CERP prihod su Republike Hrvatske, odnosno pravnih osoba čiji je osnivač Republika Hrvatska. CERP ostvaruje naknadu, sukladno Uredbi o visini naknade za obavljanje poslova upravljanja dionicama i poslovnim udjelima, koja je utvrđena u iznosu od 6% od ukupno ostvarene kupoprodajne cijene za dionice i poslovne udjele koji se nalaze u vlasništvu navedenih imatelja u slučaju realizirane prodaje.

Ako prihod od prodaje dionica, odnosno poslovnih udjela bude na nivou iz 2013. godine kada je ukupno ostvaren prihod iznosio oko 129 milijuna kuna, CERP će sukladno naknadi od 6% ostvariti prihod od oko 7,74 milijuna kuna. Kao što je navedeno u Planu, procjenjuje se da će CERP od predstečaja i stečaja uprihoditi oko 17,5 milijuna kuna te još oko 12 milijuna kuna iz redovite otplate dionica/poslovnih udjela po ugovorima koji su sklopljeni s malim dioničarima. Iz navedenog se procjenjuje da će ukupni prihod CERP-a u 2014. godini iznositi oko 37,2 milijuna kuna.

S druge strane, CERP je sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske pravni sljednik svih prava i obveza ukinute Agencije za upravljanje državnom imovinom, stoga je naslijedio obveze prema financijskim institucijama, odnosno poslovnim bankama koje su nastale u vrijeme bivšeg Hrvatskog fonda za privatizaciju, odnosno ukinute Agencije za upravljanje državnom imovinom. Većina navedenih obveza nastala je radi saniranja trgovačkih društava u poteškoćama. U pravilu, financijska sredstva uplaćena trgovačkim društvima nikada nisu vraćena. Navedene obveze koje dospijevaju na naplatu u 2014. godini iznose oko 402 milijuna kuna, dok ukupne obveze prema financijskim institucijama iznose 1.735.427.013,00 kuna.

CERP će u 2014. godini u suradnji s DUUDI-jem morati pronaći nov način podmirenja obveza s obzirom na to da prihodi koje ostvaruje CERP (naknada od prodaje dionica/udjela, otplata ugovora malih dioničara, predstečaj i stečaj) pokrivaju samo 8,5% rashoda koji dospijevaju na naplatu u 2014. godini.

Kao što je navedeno i detaljno obrazloženo u ovom poglavlju Plana, CERP je, na temelju Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, među ostalim preuzeo obveze svojih prednika, obveze prema tijelima državne uprave i drugim pravim osobama čiji je vlasnik ili osnivač Republika Hrvatska.

Navedene se obveze u najvećoj mjeri odnose na obveze prema Ministarstvu financija, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka.

S obzirom na to da CERP nema financijska sredstva za podmirenje navedenih obveza, nema imovinu u svome vlasništvu, a ni zakonske mogućnosti za stjecanje prihoda iz kojih bi mogao podmirivati sve zakonom preuzete obveze, te da sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za obveze CERP-a jamči Republika Hrvatska, iz navedenog proizlazi da će navedene obveze, u slučaju neplaćanja, teretiti državni proračun.

Kao što je navedeno, a zbog još uvijek znatnog broja konačno neutvrđenih zahtjeva za ostvarenje naknade:

• prijašnjim vlasnicima koji sukladno Zakonu o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine ostvaruju pravo na naknadu u dionicama ili poslovnim udjelima i obveze CERP-a da tu naknadu mora izvršiti samo u dionicama/poslovnim udjelima u vlasništvu Republike Hrvatske, a koje je ista stekla od Hrvatskog fonda za privatizaciju,

• hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalog, odnosno zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata.

Nužno je upozoriti na nedostatnost portfelja dionica i poslovnih udjela kojima upravlja CERP.

Naime, izvršenje obveza CERP-a prema dvjema navedenim kategorijama ovlaštenika prava na dodjelu dionica i poslovnih udjela iz portfelja Republike Hrvatske kojim upravlja CERP, provodi se vodeći računa o nominalnoj i o tržišnoj vrijednosti dionica koje su predmetom prijenosa. Zbog toga je potrebno upozoriti na to da je, uz nedovoljan broj preostalog portfelja dionica i poslovnih udjela kojim upravlja CERP, a kojim se raspolaže i u navedene svrhe, sve manja i njegova vrijednost, što u konačnici može rezultirati nemogućnošću ispunjenja ove zakonske obveze, slijedom čega je potrebno razmotriti mogućnost raspolaganja i drugim dionicama i poslovnim udjelima u vlasništvu Republike Hrvatske.

SAŽETAK CERP-a KAO PRAVNOG SLJEDNIKA AGENCIJE ZA UPRAVLJANJE DRŽAVNOM IMOVINOM U ODNOSU NA POTRAŽIVANJA, OBVEZE, SUDSKE I DRUGE SPOROVE

|  |  |
| --- | --- |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • CERP će pregovarati s poslovnim bankama glede mogućnosti ugovaranja smanjenja kamatne stope po postojećim kreditnim obvezama, kao i pretvaranja postojećih kratkoročnih kreditnih partija u dugoročne s eventualnim vremenom počeka.  • U suradnji s DUUDI-jem morat će se pronaći novi izvori financiranja CERP-a radi održavanja solventnosti.  • Traženje mogućnosti za povlačenje sredstava iz strukturnih i Kohezijskog fonda EU-a za tvrtke iz portfelja CERP-a.  • Izrada analize postojećih sudskih sporova koji su već sada dugogodišnji, s neizvjesnim konačnim ishodom, ali gdje postoji mogućnost financijske nagodbe.  • Analiza navedenih potraživanja i predlaganje otpisa onih za koje je evidentno da nikad neće biti naplaćena.  • Okončavanje rada na dugogodišnjim kompliciranim parničnim postupcima u kojima je HFP bio stranka, a postupci se vode u pogledu valjanosti ugovora o kupnji dionica, vlasništva dionica i isplate kupoprodajne cijene te isplate kupnje nekretnina u ugovorima s cijenom u DEM.  • Organiziranje rada na poslovima zastupanja, na temelju rukovođenja stvarnim stanjem spisa predmeta koji će biti vidljiv tek nakon inventure, zapošljavanje potrebnih djelatnika, odlučivanje o daljnjem angažmanu odvjetnika radi zastupanja, nastojanje smanjenja broja spisa predmeta arhiviranjem i zatvaranjem nepotrebnih spisa, ali i organiziranje rada u smislu mogućeg zaprimanja novih spisa u svezi sa sporovima slijedom čl. 39. Zakona i mogućeg povećanog broja upravnih sporova u svezi s obavljanjem javnih djelatnosti koje obavlja CERP.  • Predlaganje nadležnim tijelima da u što kraćem roku predlože članove zajedničke komisije s Republikom Slovenijom.  • U suradnji s DUUDI-jem pronalaženje novog načina podmirenja obveza s obzirom na to da prihodi koje ostvaruje CERP (naknada od prodaje dionica/udjela, otplata ugovora malih dioničara, predstečaj i stečaj) pokrivaju samo 8,5% rashoda koji dospijevaju na naplatu u 2014. godini. |

4. Godišnji plan upravljanja i raspolaganja stanovima i poslovnim prostorima u vlasništvu Republike Hrvatske

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi upravljanja i raspolaganja stanovima i poslovnim prostorima u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Država putem nadležnih tijela mora na racionalan i učinkovit način upravljati poslovnim prostorima i stanovima na način da oni poslovni prostori i stanovi koji su potrebni državnoj upravi budu i stavljeni u funkciju koja će služiti racionalnijem i učinkovitijem funkcioniranju državne uprave. Svi drugi stanovi i poslovni prostori moraju biti ponuđeni na tržištu bilo u formi najma, odnosno zakupa, bilo u formi njihove prodaje javnim natječajem.

2. Potrebno je ujednačiti standarde korištenja poslovnim prostorima na razini svih tijela državne uprave te drugih korisnika proračuna.

3. Stanovi koji se koriste u službene svrhe trebaju biti popunjeni koliko je to maksimalno moguće, a gdje je to moguće i sigurnosno opravdano ti će se objekti iznajmljivati i drugim osobama po ekonomskim cijenama.

4. Izraditi plan objedinjavanja poslovnih prostora u kojima bi na jednome mjestu bila državna uprava. Okrupnjivanje bi se postiglo kupnjom ili zamjenom predmetnih nekretnina s onima u vlasništvu Republike Hrvatske. Pri tome treba u što većoj mjeri, odnosno svugdje gdje je to moguće, tražiti racionalno rješenje da Republika Hrvatska postane vlasnica prostora, pod uvjetom da je to rješenje za Republiku Hrvatsku ekonomično, što će pokazati prethodna analiza ekonomskih učinaka.

5. Sukladno odlukama Vlade Republike Hrvatske, određeni dio stanova i poslovnih prostora će se prodati, pri čemu dio prihoda svakako treba uložiti u održavanje nekretnina koje ostaju u portfelju, čime će se zadržati, odnosno povećati njihova vrijednost.

6. Stanove koji se koriste za potrebe državnih dužnosnika odnosno službenika stavljati u upotrebu iz portfelja državnih stanova, a tek nakon toga primijeniti institut najma stanova.

7. Prenošenje prava upravljanja praznih i neuvjetnih stanova na tijela državne uprave koja raspolažu sredstvima za njihovo uređenje i koja će ih nakon osposobljavanja za normalno stanovanje dodijeliti u najam ili na prodaju osobama kojima je Republika Hrvatska dužna riješiti stambeno pitanje sukladno važećim propisima.

Zakonski propisi, akti i dokumenti kojima je uređeno upravljanje i raspolaganje stanovima i poslovnim prostorima u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013)

2. Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima (»Narodne novine«, br. 91/96, 68/98, 137/99, 22/2000, 73/2000, 114/2001, 79/2006, 141/2006, 146/2008, 38/2009, 153/2009 i 143/2012)

3. Zakon o obveznim odnosima (»Narodne novine«, broj 35/2005, 41/2008, 125/2011)

4. Zakon o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine (»Narodne novine«, br. 92/96, 39/99, 42/99, 92/99, 43/2000, 131/2000, 27/2001, 34/2001, 65/2001, 118/2001, 80/2002, 81/2002)

5. Zakon o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora (»Narodne novine«, broj 125/2011)

6. Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (»Narodne novine«, br. 66/99, 151/2003, 157/2003, 87/2009, 88/2010, 61/2011, 25/2012, 136/2012 i 157/2013)

7. Uredba o mjerilima i kriterijima dodjela na korištenje nekretnina za potrebe tijela državne uprave ili drugih tijela korisnika državnog proračuna te drugih osoba (»Narodne novine«, broj 127/2013)

8. Uredba o načinima raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 127/2013)

9. Uredba o registru državne imovine (»Narodne novine«, broj 55/2011)

10. Odluka o kriterijima, mjerilima i postupku dodjele prostora u vlasništvu Republike Hrvatske na korištenje organizacijama civilnog društva radi provođenja programa i projekata od interesa za opće dobro (Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske, 3. 10. 2013. godine)

11. Odluka o prodaji stanova u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 144/2013).

Tijekom 2014. godine DUUDI će provoditi sljedeće aktivnosti na području upravljanja i raspolaganja stanovima:

• Utvrditi stanove na kojima postoji suvlasništvo države i započeti postupke zamjene suvlasničkih omjera na pojedinim nekretninama, odnosno provesti razvrgnuće suvlasničke zajednice (u omjeru od 15%), sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske i Uredbi o načinima raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske. Prema evidencijama nekretnina DUUDI-ja, Republika Hrvatska u suvlasništvu ima 755 stanova.

• Racionalizirati korištenje stanova za potrebe državnih dužnosnika na način da se institut najma stanova primjenjuje samo ako na određenom području Republika Hrvatska nema u vlasništvu stanove, odnosno ako oni nisu adekvatni potrebama državnih službenika.

DUUDI na razini Republike Hrvatske upravlja 171 stanom za službene potrebe. U Gradu Zagrebu državnim dužnosnicima koji zadovoljavaju uvjete za korištenje stanova za službene potrebe na raspolaganju su primarno stanovi u dvjema službenim zgradama u Zagrebu, s ukupno 72 uređena i namještena stana.

• Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske o prodaji stanova u vlasništvu Republike Hrvatske, pristupiti prodaji stanova u vlasništvu Republike Hrvatske kojima upravlja Ministarstvo unutarnjih poslova, Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, DUUDI i druga državna tijela, a koja nisu predmet Zakona o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo, Zakona o nadstojničkim stanovima, Zakona o području posebne državne skrbi, Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine i Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, a čiji su predmet prodaje stanovi u vlasništvu Republike Hrvatske, koje na temelju ugovora o najmu ili drugih akata koriste najmoprimci i članovi njihove uže obitelji.

Dio prihoda od prodaje stanova treba uložiti u održavanje nekretnina koje ostaju u portfelju, čime će se zadržati, odnosno povećati njihova vrijednost. Korisnici mogu podnijeti zahtjev za kupnju stana do 30. lipnja 2014. godine. Do sada je podneseno oko 1100 zahtjeva korisnika stanova.

Prosječna veličina stana koja će biti predmetom prodaje po Odluci Vlade Republike Hrvatske o prodaji stanova u vlasništvu Republike Hrvatske iznosi 45 m2, dok je prosječna cijena utvrđena u iznosu od otprilike 500,00 eura/m2. Slijedom navedenog, od predmetne prodaje očekuju se prihodi u državnom proračunu u iznosu od 24.750,000,00 eura, pri čemu valja naglasiti da je Odlukom Vlade Republike Hrvatske predviđena mogućnost plaćanja cijene stana jednokratnom isplatom ili obročnom otplatom na 20 godina, uz kamatnu stopu od 4% godišnje, a koja nije promjenjiva i obračunava se dekurzivnom metodom.

Imajući u vidu mogućnost ostvarivanja visokih prihoda državnog proračuna, kao i kontinuirani priljev predmeta koji se odnose na prodaju stanova, potrebno je osigurati dodatne administrativne kapacitete, a u svrhu pristupa realizaciji predmetne Odluke.

Tijekom 2014. godine DUUDI će provoditi sljedeće aktivnosti na području upravljanja i raspolaganja poslovnim prostorima:

• Utvrditi poslovne prostore na kojima postoji suvlasništvo države i započeti postupke zamjene suvlasničkih omjera na pojedinim nekretninama ili provesti razvrgnuće suvlasničke zajednice (u omjeru od 15%), sukladno Zakonu o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske i Uredbi o načinima raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske. Prema evidencijama nekretnina DUUDI-ja, Republika Hrvatska u suvlasništvu ima 835 poslovnih prostora.

• Pokrenuti postupak otkupa poslovnih prostora od strane zakupnika ili korisnika, a koji je reguliran Zakonom o zakupu i kupoprodaji poslovnih prostora.

Kao preduvjet pokretanja ovog postupka uputiti prijedlog Ministarstvu pravosuđa za izmjenu Uredbe o kupoprodaji poslovnog prostora u vlasništvu Republike Hrvatske, na način da se u cijelom tekstu Uredbe riječi »Agencija za upravljanje državnom imovinom« u odgovarajućem padežu zamijeni riječima »Državni ured za upravljanje državnom imovinom«. U članku 5. stavku 2. alineji 5. – dokaz o uplati jamčevine sukladno članku 12. Uredbe o raspolaganju nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske zamijeniti riječima dokaz o uplati jamčevine sukladno članku 9. Uredbe o načinima raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske te članku 6. stavku 1. riječi »sukladno članku 42. Zakona o upravljanju državnom imovinom« zamijeniti riječima »sukladno članku 54. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske«.

• Nastaviti racionalizaciju korištenja poslovnih prostora na način da se rješavanju prostorne problematike tijela državne uprave, tako da se nekretnine uzimaju u zakup jedino ako DUUDI ne upravlja adekvatnim poslovnim prostorom u vlasništvu Republike Hrvatske, pri čemu su tijela državne uprave i drugi korisnici državnog proračuna dužni DUUDI-ju, prije davanja suglasnosti za zasnivanje zakupa, dostaviti detaljnu analizu stanja na tržištu nekretnina, kako bi se ugovor o zakupu sklopio s najboljim ponuđačem i time ostvarile uštede u državnom proračunu.

Do sada je više tijela državne uprave ili drugih tijela korisnika državnog proračuna na temelju suglasnosti tijela iz članka 54. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, a u vezi s člankom 6. Uredbe o mjerilima i kriterijima dodjele na korištenje nekretnina za potrebe tijela državne uprave ili drugih tijela korisnika državnog proračuna zaključilo ugovore o zakupu s novim zakupodavcima po povoljnijoj zakupnini, dok su pojedina tijela državne uprave ili druga tijela korisnici državnog proračuna smanjila cijenu zakupa s postojećim zakupodavcima, čime je postignuta ekonomičnost i racionalnost korištenja sredstava državnog proračuna (npr. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja).

Tijela državne uprave i druga tijela korisnici državnog proračuna, obavljaju djelatnost u oko 435.702,45 m2 poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske, dok se u zakupu poslovnih prostora u vlasništvu fizičkih ili pravnih osoba nalaze u površini od oko 101.325,60 m2.

• Obaviti pripremu za analizu potrebnu za izradu plana objedinjavanja poslovnih prostora kojima će se koristiti državna uprava, na način da se od svih tijela državne uprave i drugih tijela korisnika državnog proračuna pribave podaci o potrebnim smještajnim kapacitetima, te da se nakon toga analiziraju prostorni kapaciteti u vlasništvu Republike Hrvatske potrebni za njihov smještaj, kako bi nadležne institucije mogle integrirano pristupiti izradi plana objedinjavanja.

• Započeti s praksom javnih natječaja za dodjelu na korištenje poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske organizacijama civilnog društva, kako bi one mogle provoditi programe i projekte od interesa za opće dobro.

• Odredbom čl. 77. Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, Republika Hrvatska postala je vlasnik nekretnina na temelju pravomoćnih upravnih rješenja, a među ostalim i poslovnih prostora kojima se u ovom trenutku koristi oko 940 zakupaca (korisnika).

Zakupci su svoj zakupnički odnos prije regulirali ugovorom s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, a sukladno odredbi čl. 78. Zakona o naknadi, u svrhu daljnje regulacije, trebali su biti doneseni posebni propisi koji do danas nisu doneseni, a zbog kojih nije reguliran zakup između navedenih zakupaca i Republike Hrvatske, pri čemu je velik dio zakupaca prestao plaćati zakupninu koju su prije plaćali jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave s kojima su zaključili ugovore o zakupu.

Zakupnicima nisu ponuđeni novi ugovori i nije zatraženo njihovo iseljavanje, kao što nije ni raspisan natječaj za zakupce tih prostora. Sve navedeno dovodi do znatnoga gubitka prihoda Republike Hrvatske, stoga rješenje navedenog problema može biti sljedeće:

izmjena pozitivnih propisa Republike Hrvatske na način da se postojećim korisnicima – »starim zakupcima«, ponudi sklapanje novih ugovora o zakupu uz tržišne uvjete, ukoliko oni kumulativno ispunjavaju sljedeće uvjete:

1. dokaz da je podmirena zakupnina, odnosno naknada za korištenje poslovnog prostora,

2. obrtnicu ili izvod iz odgovarajućeg registra, minimalne tehničke uvjete za obavljanje ugovorne djelatnosti,

3. dokaz o korištenju poslovnog prostora u trajanju od najmanje 5 godina,

4. da prostor nije neovlašteno davan u podzakup,

5. izvršene obveze prema Republici Hrvatskoj.

U 2013. godini, uključujuću i predmete iz prethodne godine, broj predmeta u DUUDI-ju iz područja stanova i poslovnih prostora iznosio je 1.198 (41 razvrgnuća suvlasničke zajednice na poslovnim prostorima, 155 dodjela na korištenje stanova za službene potrebe i 1.002 dodjela na korištenje poslovnih prostora).

Navedeni predmeti odnose se na:

• razvrgnuće suvlasničke zajednice na poslovnim prostorima i stanovima izravnim pregovorima povodom prijedloga zainteresirane osobe ili nadležnog tijela Republike Hrvatske,

• dodjelu na korištenje poslovnih prostora tijelima državne uprave ili drugim tijelima korisnicima državnog proračuna,

• dodjelu na korištenje stanova za službene potrebe,

• dodjelu na korištenje nekretnina drugim osobama na temelju prava propisanog posebnim zakonom,

• prodaju stanova u vlasništvu Republike Hrvatske.

Predmeti se pripremaju na način da podnositelji zahtjeva dostave DUUDI-ju traženu dokumentaciju, nakon čega se, ako su ispunjene pretpostavke navedene pozitivnim propisima Republike Hrvatske, pristupa izradi prijedloga Odluke. Predmeti se verificiraju donošenjem Odluke od strane nadležnog tijela iz članka 54. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske.

Najveći su predmeti izvan postojećih modela rješavanja sljedeći:

• Hotel za samce, Vukovarska 81, Split – nepostojanje mogućnosti raspolaganja predmetnom nekretninom u vlasništvu Republike Hrvatske zbog nepostojanja pravne osnove kojom bi se korisnicima predmetne nekretnine omogućila prodaja ili dodjela na korištenje.

• Stanovi Brodograđevne industrije 3. maj d.d. Rijeka – na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske o preuzimanju u vlasništvu nekretnina određenih pravnih osoba od 21. rujna 2000. godine, stanove je preuzela u vlasništvo Republika Hrvatska, a za koje korisnici traže prodaju sukladno Zakonu o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo, pri čemu nisu podnijeli zahtjev za kupnju u za to u zakonom predviđenim rokovima ili nisu nositelji stanarskog prava.

• Sklapanje nagodbe sa Srpskom pravoslavnom crkvom (SPC) u Hrvatskoj, Eparhija zagrebačko-ljubljanska, Crkvena općina Zagreb, sukladno čl. 8. Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine davanjem u vlasništvo SPC-u nekretnina u vlasništvu Grada Zagreba i Republike Hrvatske u površini od 1.540,16 m2 u vidu stanova i/ili poslovnih prostora na ime naknade za zgradu bivšeg kina Zagreb na trgu Petra Preradovića 4, površine 1.269,75 m2, odnosno 1.540,16 m2 neto korisne površine koju nije moguće naturalno vratiti.

Sukladno Zakonu o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, nadležna tijela državne uprave vode niz upravnih postupaka naknade za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vlasti, a koja je prenesena u općenarodnu imovinu, državno, društveno ili združeno vlasništvo konfiskacijom, nacionalizacijom, agrarnom reformom i drugim propisima i načinima navedenim u gore označenom Zakonu. Na temelju odredbe članka 77. Zakona o naknadi, Republika Hrvatska stječe pravo vlasništva na imovini koja je predmet naknade, a glede kojih zahtjev za naknadu nije podnesen ili je pravomoćno odbijen ako zakonom nije drugačije propisano.

Slijedom navedenog, pretpostavka upravljanja nekretninama od strane DUUDI-ja, a za koje je podnesen zahtjev za povrat, jest donošenje pravomoćnih rješenja od nadležnih tijela državne uprave.

Posebno se ističe važnost suradnje DUUDI-ja, kao koordinativnog tijela za upravljanje državnom imovinom, i nadležnih državnih odvjetništava, kao zakonskih zastupnika Republike Hrvatske u postupcima koji se vode pred sudovima i drugim upravnim tijelima, radi zaštite njenih imovinskih prava i interesa ako zakonom ili na njemu utemeljenom odlukom nadležnog državnog tijela nije drugačije određeno. Slijedom navedenog, potrebno je predložiti formiranje Vladina povjerenstva.

SAŽETAK UPRAVLJANJA I RASPOLAGANJA STANOVIMA I POSLOVNIM PROSTORIMA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | 1. Država putem nadležnih tijela mora na racionalan i učinkovit način upravljati poslovnim prostorima i stanovima na način da oni poslovni prostori i stanovi koji su potrebni državnoj upravi budu i stavljeni u funkciju koja će služiti racionalnijem i učinkovitijem funkcioniranju državne uprave. Svi drugi stanovi i poslovni prostori moraju biti ponuđeni na tržištu bilo u formi najma, odnosno zakupa, bilo u formi njihove prodaje javnim natječajem.  2. Potrebno je ujednačiti standarde korištenja poslovnih prostora na razini svih tijela državne uprave te drugih korisnika proračuna.  3. Stanovi koji se koriste u službene svrhe trebaju biti popunjeni koliko je to maksimalno moguće, a gdje je to moguće i sigurnosno opravdano ti će se objekti iznajmljivati i drugim osobama po ekonomskim cijenama.  4. Izraditi plan objedinjavanja poslovnih prostora u kojima bi na jednome mjestu bila državna uprava. Okrupnjivanje bi se postiglo kupnjom ili zamjenom predmetnih nekretnina s onima u vlasništvu Republike Hrvatske. Pri tome treba u što većoj mjeri, odnosno svugdje gdje je to moguće, tražiti racionalno rješenje da Republika Hrvatska postane vlasnica prostora, pod uvjetom da je to rješenje za Republiku Hrvatsku ekonomično, što će pokazati prethodna analiza ekonomskih učinaka.  5. Sukladno odlukama Vlade Republike Hrvatske, određeni će se dio stanova i poslovnih prostora prodati, pri čemu dio prihoda svakako treba uložiti u održavanje nekretnina koje ostaju u portfelju, čime će se zadržati, odnosno povećati njihova vrijednost.  6. Stanove koji se koriste za potrebe državnih dužnosnika, odnosno službenika, stavljati u upotrebu iz portfelja državnih stanova, a tek nakon toga primijeniti institut najma stanova. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • Izmjena Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora.  • Izmjena Uredbe o kupoprodaji poslovnog prostora u vlasništvu Republike Hrvatske. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Sve aktivnosti vezane uz stanove i poslovne prostore u nadležnosti Ureda detaljno su pobrojene i opisane u poglavlju 4. ovoga Plana. |

5. Godišnji plan upravljanja i raspolaganja građevinskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske

U portfelju nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske važan udio čini građevinsko zemljište koje predstavlja velik potencijal za investicije i ostvarivanje ekonomskog rasta države. Znatan dio tog portfelja (oko 1.200.000 čestica) uknjižen je na Republiku Hrvatsku, međutim budući da upisu vlasništva Republike Hrvatske prethode određene provjere statusa i drugih činjenica na kojima se temelji nesporno stjecanje vlasništva, radi se o tekući procesima u koji su i dalje aktivno uključeni državno odvjetništvo i sudovi te upravna tijela na cijelom području Republike Hrvatske. Stoga je nužna daljnja koordinacija DUUDI-ja s državnim odvjetništvom, resornim ministarstvima i jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, kako bi se taj veliki posao priveo kraju te nekretnine u vlasništvu Republike Hrvatske, uključujući i građevinsko zemljište, u konačnici evidentirale i kompletno objavile u registru državne imovine, čime bi informacija o investicijskim potencijalima bila dostupna svim potencijalnim investitorima, bilo gdje se oni nalazili.

Uz zadaću jednog od koordinatora u privođenju kraju velikog posla uknjižbe vlasništva Republike Hrvatske te koordinatora u uspostavi registra državne imovine, aktivnosti DUUDI-ja u upravljanju i raspolaganju građevinskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske podrazumijevaju i provođenje postupaka stavljanja tog zemljišta u funkciju: prodajom, osnivanjem prava građenja i prava služnosti, rješavanjem zahtjeva razvrgnuća suvlasničke zajednice na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske i drugih osoba, zatim provođenjem postupaka osnivanja založnog prava, davanjem u zakup zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske te kupnjom nekretnina za korist Republike Hrvatske, kao i drugim poslovima u vezi sa zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske, ako upravljanje i raspolaganje njima nije u nadležnosti drugog tijela.

Zakonski propisi kojima je uređeno upravljanje i raspolaganje građevinskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013),

2. Zakon o uređivanju imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina (»Narodne novine«, broj 80/2011),

3. Zakon o unapređenju poduzetničke infrastrukture (»Narodne novine«, br. 93/2013 i 41/2014),

4. Zakon o strateškim investicijskim projektima (»Narodne novine«, broj 133/2013).

Važno je napomenuti da će se imovinom u obliku zemljišta i nekretnina raspolagati i upravljati na tržišnim načelima, sukladno odredbama Komunikacije Komisije o elementima državne potpore kod prodaje zemljišta i zgrada od strane tijela vlasti (Službeni list Europske unije, broj C 209 od 10. srpnja 1997.).

U planiranju korištenja potencijala građevinskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske u funkciji rasta i razvoja, važnu ulogu imaju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u provedbi svoje samoupravne nadležnosti u oblasti prostornog planiranja. Zakonom o prostornom uređenju (»Narodne novine«, broj 153/2013) propisano je da se neki prostorni planovi donose uz suglasnost Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, međutim smatramo potrebnim osigurati aktivnije sudjelovanje DUUDI-ja u procesu prostornog planiranja u suradnji s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, posebno tamo gdje su planirane strateške investicije.

Prilikom provedbe aktivnosti upravljanja i raspolaganja građevinskim zemljištem tijekom 2014. godine, na temelju navedenih propisa DUUDI će se rukovoditi potrebom da se građevinsko zemljište u što manjoj mjeri otuđuje iz vlasništva Republike Hrvatske, ako se drugim načinom raspolaganja postižu jednaki učinci za realizaciju investicija u funkciji razvoja i dugoročne koristi za državu i njene građane, čak i u situaciji kad ta korist na prvi pogled nije vidljiva.

Slijedom navedenog, građevinsko zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske prodavat će se ponajprije:

1. U postupku javnog nadmetanja i/ili javnog prikupljanja ponuda na temelju:

• prijedloga DUUDI-ja, odnosno na temelju registra državne imovine

• obrazloženog prijedloga fizičkih i pravnih osoba

• obrazloženog prijedloga ministarstava ili drugih središnjih tijela državne uprave

• obrazloženog prijedloga jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave

• u slučaju nekretnina u suvlasništvu, ako su suvlasnički dijelovi u vlasništvu Republike Hrvatske veći od 50%.

2. Bez postupka javnog nadmetanja i/ili javnog prikupljanja ponuda na temelju:

• zahtjeva vlasnika objekata izgrađenih na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske, ako su ozakonjeni

• u svim ostalim slučajevima utvrđenim člankom 52. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, kao što su:

– u slučaju realizacije investicijskog projekta koji je proglašen od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku,

– u slučaju potrebe formiranja neizgrađene građevne čestice, a nedostaje do 20% površine,

– u slučaju ako za formiranje izgrađene građevne čestice nedostaje do 20% zemljišta, a vlasnik se obveže da će u roku od 1 godine ishoditi građevnu dozvolu za izgrađenu građevinu,

– u odnosu na osobu koja je u neprekidnom zakonitom posjedu nekretnine u vlasništvu Republike Hrvatske na temelju važećeg ugovora o najmu ili zakupu zaključenim s Republikom Hrvatskom, a ako redovito podmiruje obveze i ako se protiv te osobe ne vodi postupak radi iseljenja, osim u slučaju ako je takvo raspolaganje isključeno posebnim propisom, te u slučajevima propisanima posebnim zakonom.

Pravo građenja ograničeno je stvarno pravo na nečijem zemljištu koje ovlašćuje njegova nositelja da na površini tog zemljišta ili ispod nje, izgradi ili ima vlastitu nekretninu. Izgrađena zgrada, ili ona koja tek bude izgrađena, pripadnost je prava građenja kao da je ono ustvari zemljište.

Pravo služnosti jest ograničeno stvarno pravo na nečijoj nekretnini, gdje vlasnik ovlašćuje nositelja da se na određeni način služi tom nekretninom, što je vlasnik te nekretnine dužan trpjeti ili zbog toga nešto propuštati.

Raspolaganje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske osnivanjem prava građenja podrazumijeva visoku razinu prostornog planiranja, do razine definiranog zahvata u prostoru (formirana građevna čestica). Ako je realizirana ta razina, a radi ubrzanja realizacije projekata, odmah će se objavljivati javni natječaji za prikupljanje ponuda. Isti model rada primjenjivat će se i u slučaju raspolaganja putem osnivanja prava služnosti koji je najčešće »dopunski« oblik raspolaganja uz osnivanje prava građenja (najčešće u slučaju igrališta za golf i sličnih projekata).

Ovi navedeni modeli podrazumijevaju prethodno planiranje i angažiranje znatnih novčanih sredstava, kao i specijalističkih znanja. Stoga će se tijekom 2014. godine ponajprije rješavati predmeti razvojnih projekata koje iniciraju ministarstva, druga središnja tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao i druge osobe javnog prava, koji bi se onda mogli ponuditi zainteresiranim investitorima na javnim natječajima za iskazivanje interesa. Početkom godine ovim je načinom rješavan projekt Kupari u Župi dubrovačkoj.

Tijekom 2014. godine planirane su sljedeće aktivnosti:

• postupanje po postojećim zahtjevima za raspolaganje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske;

• započinjanje zastupanja po novozaprimljenim zahtjevima za raspolaganje građevinskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske, gdje će se prioritetno rješavati:

– zahtjevi investitora čije je projekte Vlada Republike Hrvatske utvrdila strateškima,

– zahtjevi investitora koji raspolažu aktom prostornog uređenja i njime definiranim zahvatom u prostoru u čijem je obuhvatu zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske, a investicija je važna za gospodarski razvoj jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i/ili Republike Hrvatske,

– zahtjevi i prijedlozi osoba javnog prava (primjerice Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste, Hrvatske vode i slično) za investicije razvoja javne infrastrukture,

– zahtjevi za razvrgnuće suvlasništva Republike Hrvatske i drugih osoba na zemljištu, ako je to u interesu Republike Hrvatske (primjerice: ako se u samovlasništvo dobiva nekretnina koja ima znatniju tržišnu vrijednost ili se za suvlasnički dio može postići respektabilna cijena),

– zahtjevi fizičkih osoba ako je njihov predmet od interesa za Republiku Hrvatsku, u smislu stvaranja uvjeta za poboljšanje životnog standarda i socijalnih pitanja građana (primjerice rješavanje imovinskopravnih odnosa na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske na kojemu je izgrađen ozakonjen, a prethodno nezakonito izgrađen stambeni objekt na temelju Zakona).

U slučajevima kada se uoči neusklađenost ili neharmoniziranost sustava upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske ili javnim i/ili općim dobrom, DUUDI će inicirati pokretanje postupka izmjene propisa ili predložiti novo pravno uređenje (npr. uređenje imovinskopravnog statusa zračnih luka i slično). Za potrebe ustroja ujednačenog sustava postupanja u DUUDI-ju, čelnici ustrojstvenih jedinica predložit će predstojniku donošenje obvezujućih uputa.

Važniji aktivni predmeti koji će se rješavati tijekom 2014. godine:

• Projekt Kupari

Rješavanje imovinskopravnih odnosa na zemljištu u kompleksu Kupari, ako budu stvorene prostornoplanske pretpostavke za realizaciju projekta, sukladno planovima Ministarstva turizma su: završetak postupka obnove zemljišne knjige koji je u tijeku, nakon čega preostaju otvoreni postupci pred Državnom geodetskom upravom i Općinskim sudom u Dubrovniku te dovršetak postupaka za naknadu oduzete imovine.

• Projekt Porto Mariccio – Dragonera

Zahtjev Kermas Istra d.o.o. za zamjenu nekretnina radi naknade za dijelove zemljišta u vlasništvu društva koji su proglašeni kulturnim dobrom. Pretpostavke za rješavanje ovog zahtjeva jesu donošenje urbanističkog plana uređenja na temelju kojeg će se parcelirati prostor te pronalaženje modela zamjene nekretnina, bez dodatne obveze Republike Hrvatske.

• Zahtjevi trgovačkih društava za rješavanje imovinskopravnih odnosa na zemljištu Republike Hrvatske na kojemu je izgrađena infrastruktura zračnih luka, kao objekata u funkciji obavljanja zračnog prometa.

Pretpostavka za rješavanje ovih zahtjeva jest prethodno reguliranje statusa zračnih luka, kao i statusa i prava trgovačkih društava koja upravljaju zračnim lukama.

• West Gate, Sveučilište u Zagrebu

• Zahtjevi Grada Rijeke (zamjena nekretnina Republike Hrvatske i KBC Rijeka radi stvaranja uvjeta za izgradnju kliničkih bolnica u Rijeci te rješavanje imovinskopravnih odnosa sportskog centra Zamet).

Navedeni predmeti ujedno su i među najstarijima zbog razloga koji su uglavnom formalne imovinskopravne naravi (nije upisano vlasništvo Republike Hrvatske, nije usklađeno katastarsko i zemljišnoknjižno stanje, tekući sudski sporovi...).

SAŽETAK UPRAVLJANJA I RASPOLAGANJA GRAĐEVINSKIM ZEMLJIŠTEM U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE

|  |  |
| --- | --- |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • U slučajevima kada se uoči neusklađenost ili neharmoniziranost sustava upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske ili javnim i/ili općim dobrom, DUUDI će inicirati pokretanje postupka izmjene propisa ili predložiti novo pravno uređenje. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Daljnja koordinacija Državnog odvjetništva i DUUDI-ja s resornim ministarstvima, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i investitorima, kako bi se i u ostatak nekretninskog portfelja Republika Hrvatska upisala kao vlasnik.  • Zemljišta će se u što manjoj mjeri otuđivati iz vlasništva Republike Hrvatske ako se drugim načinom postiže svrha njegova stavljanja u funkciju razvoja i dugoročne koristi za državu i njene građane.  • Što aktivnije sudjelovanje DUUDI-ja u procesu prostornog planiranja u suradnji s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, posebno na područjima gdje su planirane strateške investicije.  • Ako je realizirana visoka razina prostornog planiranja u predmetu raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske osnivanjem prava građenja, odmah će se objavljivati javni natječaji za prikupljanje ponuda u svrhu ubrzanja realizacije projekata.  • Ponajprije rješavanje predmeta razvojnih projekata koje iniciraju ministarstva, druga središnja tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao i druge osobe javnog prava, koji bi se onda mogli ponuditi zainteresiranim investitorima na javnim natječajima za iskazivanje interesa.  • Rješavanje predmeta: Projekt Kupari, Projekt Porto Mariccio – Dragonera, Projekt Brijuni rivijera, West Gate, Sveučilište u Zagrebu, zahtjevi trgovačkih društava za rješavanje imovinskopravnih odnosa na zemljištu Republike Hrvatske na kojemu je izgrađena infrastruktura zračnih luka kao objekata u funkciji obavljanja zračnog prometa... |

6. Godišnji plan rješavanja imovinskopravnih i drugih odnosa vezanih uz projekte obnovljivih izvora energije te ostalih infrastrukturnih projekata, kao i eksploataciju mineralnih sirovina sukladno propisima koji uređuju ta područja

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi rješavanja imovinskopravnih i drugih odnosa vezanih uz projekte obnovljivih izvora energije te ostalih infrastrukturnih projekata, kao i eksploataciju mineralnih sirovina, sukladno propisima koji uređuju ta područja:

1. zaštita interesa Republike Hrvatske u prostornom uređenju,

2. povećanje energetske učinkovitosti korištenjem prirodnih energetskih resursa,

3. istraživanje i eksploatacija mineralnih sirovina,

4. brži razvoj infrastrukturnih objekata,

5. razvoj elektroničke komunikacijske infrastrukture.

Zakonski propisi, akti i dokumenti kojima je uređeno ovo područje jesu:

1. Ustav Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 85/2010 – pročišćeni tekst i 5/2014 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske) – članak 52.

2. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013)

3. Zakon o uređivanju imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina (»Narodne novine«, broj 80/2011)

4. Strategija upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine (»Narodne novine«, broj 76/2013)

5. Uredba o osnivanju prava građenja i prava služnosti na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 10/2014)

6. Uredba o postupku i mjerilima za osnivanje služnosti u šumi ili na šumskom zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske u svrhu izgradnju vodovoda, kanalizacije, plinovoda, električnih vodova (»Narodne novine«, broj 108/2006)

7. Pravilnik o korištenju obnovljivih izvora energije i kogeneracije iz 2007. godine (»Narodne novine«, broj 67/2007)

8. Pravilnik o korištenju obnovljivih izvora energije i kogeneracije (»Narodne novine«, broj 88/2012)

9. Zakon o rudarstvu (»Narodne novine«, br. 56/2013 i 14/2014)

10. Uredba o postupku i mjerilima za osnivanje prava služnosti na šumi i/ili šumskom zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske u svrhu eksploatacije mineralnih sirovina (»Narodne novine«, br. 133/2007 i 9/2011)

11. Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika (»Narodne novine«, br. 94/2013 i 14/2014)

12. Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama (»Narodne novine«, br. 158/2003, 100/2004, 141/2006 i 38/2009) – vađenje šljunka i pijeska iz morskog dna

13. Strategija gospodarenja mineralnim sirovinama, ožujak 2008. godine.

U nadležnost DUUDI-ja spada rješavanje imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina, u svrhu izgradnje postrojenja obnovljivih izvora energije i kogeneracije, a koje se provodi osnivanjem prava služnosti i prava građenja te iznimno prodajom ili darovanjem, te rješavanje imovinskopravnih odnosa u svrhu eksploatacije mineralnih sirovina i raspolaganje viškovima iskopa prilikom građevinskih radova, koji predstavljaju mineralnu sirovinu.

Objekti za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske grade se na temelju osnivanja prava građenja, za što će biti sklopljen ugovor o osnivanju prava građenja neposrednom pogodbom s investitorom koji da najpovoljniju ponudu i bude izabran na natječaju koji je za tu svrhu raspisalo nadležno tijelo.

Kriterije za ocjenjivanje ponude kao najpovoljnije uređuje Vlada Republike Hrvatske uredbom koja se donosi na temelju zakona kojima se uređuju obnovljivi izvori energije. Donošenje Zakona o korištenju obnovljivih izvora energije još je uvijek u proceduri, i u nadležnosti je Ministarstva gospodarstva. Predviđa se da će taj Zakon odrediti tijelo koje će javno prikupljati ponude za postrojenja obnovljivih izvora energije.

Sukladno Zakonu o uređivanju imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina osiguravaju se pretpostavke za učinkovitije provođenje projekata, vezano uz izgradnju infrastrukturnih građevina od interesa za Republiku Hrvatsku i u interesu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, radi uspješnijeg sudjelovanja u kohezijskoj politici Europske unije i u korištenju sredstava iz fondova Europske unije.

Osnovni dokument kojim se utvrđuje gospodarenje mineralnim sirovinama i planira rudarska gospodarska djelatnost na državnoj razini jest Strategija gospodarenja mineralnim sirovinama koju donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužne su u svojim razvojnim dokumentima osigurati provedbu Strategije gospodarenja mineralnim sirovinama.

Iz područja eksploatacije mineralnih sirovina u radu je 546 predmeta, a iz područja obnovljivih izvora energije i kogeneracije te infrastrukture 1500 predmeta. Broj predmeta stalno raste, a dinamika rješavanja ovisi o kvaliteti dostavljene dokumentacije.

Republika Hrvatska u vlasništvu ima velike rezerve obnovljivih izvora energije i mogućnosti ostvarivanja visokih prihoda u državni proračun po ovoj stavci, stoga je potrebno ojačati zakonodavni okvir ovog područja i instrumente kontrole upravljanja ovim oblikom imovine u vlasništvu Republike Hrvatske. Predlaže se uspostavljanje odjela, odnosno osobe koja bi kontrolirala naplate, vodila evidenciju i nadgledala koliko je postrojenja i kada započelo s radom.

Početkom 2014. godine održani su sastanci Radne skupine za obnovljive izvore energije koja priprema paket podzakonskih akata kojima bi se detaljnije uredilo područje razvoja eksploatacije obnovljivih izvora energije, a DUUDI će i dalje nastaviti aktivno raditi kao član navedene skupine.

Kako se u vodne građevine ubrajaju i one za proizvodnju električne energije (hidroelektrane), koje su uglavnom u vlasništvu Republike Hrvatske, a voda jest jedan od obnovljivih izvora energije, potrebno je u zakonskoj regulativi detaljnije urediti i to područje, kako bi se što jednostavnije i transparentnije odvijale procedure investiranja i razvoja tog segmenta obnovljivih izvora energije. Iako je ovo područje u nadležnosti Hrvatskih voda, ako neke čestice budu izvan javnog vodnog dobra, DUUDI će preuzeti postupanje na temelju izdane lokacijske dozvole.

Za primjenu instituta prava građenja formira se građevna čestica te je potrebno izraditi parcelacijski elaborat na koji DUUDI daje suglasnost. Nakon ovjere DUUDI-ja, nužno je novo stanje provesti u katastru i zemljišnim knjigama. Ako se zahvat obavlja na šumskom zemljištu, isto se izdvaja iz šumsko-gospodarske osnove, što kao postupak provodi i o tome donosi rješenje Ministarstvo poljoprivrede.

Nakon izdvajanja (ako podnositelji zahtjeva nisu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, odnosno društva u većinskom vlasništvu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili države), procjenjuje se zemljište te provodi postupak javnog prikupljanja ponuda.

Najveći i najsloženiji predmeti izvan modela rješavanja jesu:

• Vjetroelektrana Ogorje (Aiolos projekt)

• Vjetroelektrana Zelengrad – Obrovac (Dalekovod projekt)

• Vjetroelektrana Velika Glava (RP Global Danilo d.o.o.)

• NK Istra – sportski tereni s pratećim objektima

• Dalmacija Dugi Rat (Projekt Uvala d.o.o.) – protupravna eksploatacija

• Jadranlux Zadar d.o.o. – Povljana 1 – solarna elektrana.

Među najstarije problematične predmete spadaju vjetroelektrane iz 2007. godine. Naime, kod vjetroelektrana se javlja problem njihova priključenja na transformatorsku stanicu (vjetroturbine i transformatorske stanice čine jedinstvenu cjelinu – projekt, za čiju je izgradnju izdana jedna lokacijska dozvola).

Za postavljanje vjetroturbina primjenjuje se institut osnivanja prava služnosti, i to izravnim pregovorima sukladno članku 51. Zakona o upravljanju i raspolaganju nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske, dok se za transformatorske stanice primjenjuje institut prava građenja, i to javnim prikupljanjem ponuda. Dakle, radi se o jednom projektu koji nije moguće kompletno i neposredno realizirati u korist investitora, zbog obveze javnog prikupljanja ponuda za osnivanje prava građenja na zemljištu na kojem će se izgraditi transformatorska stanica. U pravilu, investitor financira cjelokupnu izgradnju, a po izgradnji dio osnovanog prava građenja s dijela transformatorskih stanica (nekretnine) predaje HEP-u prema ugovoru o priključenju zaključenim s HEP-om.

Kako bi investitor mogao izgraditi transformatorsku stanicu osnivanjem prava građenja, a bez javnog prikupljanja ponuda, potrebno je da HEP u ugovoru o priključenju koji zaključuje s investitorom navede da se (prema Zakonu o gradnji) pravo građenja osniva u korist investitora koji je u obvezi po izgradnji TS-a osnovano pravo građenja predati HEP-u (a najkasnije u roku od 3 godine od dana zaključenja ugovora o osnivanju prava građenja). Naknadu za osnovano pravo građenja plaća investitor.

Sve navedene vjetroelektrane započele su postupak prema Pravilniku iz 2007. godine, po kojem nije postojala obveza javnog prikupljanja ponuda, već je Ministarstvo gospodarstva izdavalo prethodna energetska odobrenja po kojima su investitori mogli započeti rješavanje imovinskopravnih odnosa za realizaciju projekta.

Naknadno je donesen Zakon o upravljanju državnom imovinom (2011. godine), koji za pravo građenja uvodi obvezno javno prikupljanje ponuda.

Investitori koji su do 2011. godine riješili imovinskopravne odnose zaključivali su ugovore o osnivanju prava građenja za izgradnju TS-a neposrednom pogodbom, i to na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske.

Stoga, a prema važećim propisima, jedini način da se ove investitore »oslobodi« obveze javnog prikupljanja ponuda u svrhu osnivanja prava građenja za izgradnju transformatorskih stanica jest ugovor o priključenju s HEP-om po kojem bi se postupilo kako je navedeno.

Zbog navedenih problema prilikom realizacije navedenih projekata, potrebno je utvrditi interes Republike Hrvatske da se u realizaciji takvih visokovrijednih strateških projekata pravo građenja može realizirati neposrednom pogodbom te pristupiti izmjeni samog Zakona na način da se članak 53. Zakona dopuni odredbom po kojoj se za započete projekte prije stupanja na snagu ovog Zakona pravo građenja može sklapati neposrednom pogodbom.

Također je potrebno donošenje novog Zakona o korištenju obnovljivih izvora energije i kogeneracije te podzakonskih akata vezanih uz Zakon o rudarstvu, za što je nadležno Ministarstvo gospodarstva.

Jedan od učinkovitijih instrumenata u zaštiti interesa Republike Hrvatske prostornim uređenjem bit će i donošenje Prostornog plana Republike Hrvatske, kojim će se u prostoru jasno definirati područja koja su od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku u smislu gospodarskog ili infrastrukturnog razvoja, uvažavajući pri tome prirodna ograničenja jer će sastavni dio lokacijske dozvole biti studija utjecaja na okoliš.

DUUDI će i dalje raditi na rješavanju imovinskopravnih odnosa, manjim administriranjem koje bi ubrzalo rješavanje zahtjeva. Tarifni sustavi, Zakon o obnovljivim izvorima i podzakonski akti vezani za Zakon o rudarstvu u nadležnosti su Ministarstva gospodarstva.

SAŽETAK RJEŠAVANJA IMOVINSKOPRAVNIH I DRUGIH ODNOSA VEZANIH UZ PROJEKTE OBNOVLJIVIH IZVORA ENERGIJE TE OSTALIH INFRASTRUKTURNIH PROJEKATA, KAO I EKSPLOATACIJU MINERALNIH SIROVINA SUKLADNO PROPISIMA KOJI UREĐUJU TA PODRUČJA

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | 1. Zaštita interesa Republike Hrvatske u prostornom uređenju.  2. Povećanje energetske učinkovitosti korištenjem prirodnih energetskih resursa.  3. Istraživanje i eksploatacija mineralnih sirovina.  4. Brži razvoj infrastrukturnih objekata.  5. Razvoj elektroničke komunikacijske infrastrukture. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • Donošenje Zakona o korištenju obnovljivih izvora energije i podakata vezanih uz njega. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Ponajprije rješavanje predmeta razvojnih projekata koje iniciraju ministarstva, druga središnja tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao i druge osobe javnog prava, kako bi se što brže riješile infrastrukturne građevine koje se financiraju iz fondova Europske unije.  • Predlaže se uspostavljanje odjela, odnosno osobe koja bi kontrolirala naplate, evidentirala i nadgledala koliko je postrojenja i kada započelo s radom.  • Žurno rješavanje imovinskopravnih odnosa za postrojenja obnovljivih izvora energije te suradnja s drugim institucijama kako bi se ubrzao postupak realizacije postrojenja.  • Rješavanje imovinskopravnih odnosa u svrhu eksploatacije mineralnih sirovina. |

7. Godišnji plan provođenja postupaka procjene imovine u vlasništvu Republike Hrvatske

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi provođenja postupaka procjene imovine u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Procjena potencijala imovine Republike Hrvatske mora se zasnivati na snimanju, popisu i ocjeni realnog stanja.

2. Ocjena njezina razvojnog potencijala i procjena vrijednosti aktivnost je koja će uključiti sve korisnike imovine Republike Hrvatske.

3. Uspostava jedinstvenog sustava i kriterija u procjeni vrijednosti pojedinog oblika imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, posebice nekretnina, kako bi se što transparentnije odredila njezina vrijednost.

Zakonski propisi, akti i dokumenti kojima je uređeno provođenje postupaka procjene imovine u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Uredba o metodama procjene tržišne vrijednosti, naknade za osnivanje prava građenja i naknade za osnivanje prava služnosti na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 127/2013)

2. Zakon o komunalnom gospodarstvu (»Narodne novine«, br. 36/95, 70/97, 128/99, 57/2000, 129/2000, 59/2001, 26/2003 – pročišćeni tekst, 82/2004, 178/2004, 38/2009, 79/2009, 153/2009, 49/2011, 144/2012 i 153/2013)

3. Pravilnik o obračunu i naplati vodnog doprinosa (»Narodne novine«, broj 79/2010)

4. Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima (»Narodne novine«, broj 143/2013)

5. Zakon o prostornom uređenju (»Narodne novine«, broj 153/2013)

6. Bilten Standarda kalkulacija u visokogradnji Instituta građevinarstva Hrvatske

7. Upustvo o načinu utvrđivanja građevinske vrijednosti objekata (»Narodne novine«, broj 52/84).

Procjena potencijala imovine Republike Hrvatske mora se zasnivati na snimanju, popisu i ocjeni realnog stanja. Jedan od glavnih zadataka u procesu upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske jest uspostava jedinstvenog sustava i kriterija u procjeni vrijednosti pojedinog oblika imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, posebno nekretnina, kako bi se što transparentnije odredila njezina vrijednost.

Potrebno je donijeti propis o jedinstvenoj metodologiji procjene vrijednosti nekretnina, a za koji je nadležno Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja. Donošenje ovog dokumenta (Prijedlog Uredbe o procjeni vrijednosti nekretnina na koju nismo imali suštinskih primjedbi) bilo je u tijeku početkom 2014. godine, a po njegovu usvajanju DUUDI će biti obvezan primjenjivati propisanu metodologiju. Do stupanja ovog dokumenta na snagu, DUUDI i dalje provodi pojačanu kontrolu prije davanja suglasnosti.

U ožujku 2014. bilo je 276 neriješenih predmeta procjene koje je nužno obraditi tako da se razmotre dostavljene primjedbe stručne službe zadužene za kontrolu i prihvatljivost procjena glede nedostataka te su zatražene dopune. Najčešći nedostaci jesu nedostatni podaci o sličnim nekretninama s kojima se uspoređuje nekretnina koja je predmet procjene.

Procjene obavljaju ovlašteni i izabrani sudski vještaci koji su ispunili uvjete javnog natječaja provedenog u ožujku i travnju 2014. godine, i s kojima će se sklopiti ugovor za izradu elaborata o procjeni tržišne vrijednosti nekretnina. Sadržaj i oblik elaborata mora se izraditi sukladno uputama iz ugovora sklopljenog s izabranim sudskim vještakom.

Opseg i vrsta kontrole elaborata procjene vrijednosti nekretnina:

1. Svi zaprimljeni elaborati procjene vrijednosti nekretnina moraju se pregledati na način da se utvrdi jesu li načinjeni sukladno pravilima struke i ugovornim obvezama koje su navedene u ugovoru sklopljenom između DUUDI-ja i izabranih vještaka, tj. sadrži li vještvo sve potrebne elemente i priloge, odnosno je li procjena izrađena metodološki ispravno i jamči li uz pravilno usvojene ulazne podatke realnost i prihvatljivost procijenjenih vrijednosti.

2. Ovisno o procijenjenoj tržišnoj vrijednosti nekretnina u apsolutnom iznosu, odnosno o veličini suvlasničkog udjela Republike Hrvatske u suvlasničkoj zajednici potrebna je detaljna analiza korištenih ulaznih podataka o tržišnim vrijednostima (podaci o visini najma) sličnih nekretnina s kojima se uspoređuje nekretnina koja je predmet procjene te analiza prihvatljivosti usporednih faktora (brojčani pokazatelj istovjetnosti predmetne nekretnine s usporednim nekretninama).

3. Pri razvrgnuću suvlasničke zajednice civilnom diobom razmotriti mogućnost razvrgnuća suvlasničke zajednice na način da se suvlasnička zajednica nad više nekretnina razvrgne tako da Republika Hrvatska i drugi suvlasnici postanu samovlasnici pojedinih nekretnina.

4. Cjelovita kontrola procjene vrijednosti nekretnina nužna je pri procjeni vrijednosti građevinskog zemljišta (najsloženije procjene vrijednosti), osnivanja prava građenja, očitovanja na elaborate procjene vrijednosti nekretnina na upite državnih tijela, procjene vrijednosti nekretnina za potrebe zamjene nekretnina i darovanja, odnosno u svim slučajevima izravne prodaje, tj. kada se nekretnine prodaju bez javnog natječaja.

5. Cjelovita kontrola procjene vrijednosti nekretnina također je potrebna kada se obeštećuje Republika Hrvatska u slučajevima kada se predlaže etažiranje zgrada na način da se zajednički prostori pretvaraju u posebne vlasničke prostore, kao i u slučajevima parcelacija građevinskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske za potrebe formiranja građevinskih čestica.

6. Za potrebe kvalitetnog očitovanja na dostavljene elaborate, kao i za potrebe izrade elaborata, nužan je i očevid nekretnina.

Do usvajanja Uredbe o procjeni vrijednosti nekretnina kontrola procjene tržišne vrijednosti nekretnina izrađenih po odabranim sudskim vještacima provodit će se u navedenom opsegu, dok će se po njezinu usvajanju kontrola provoditi u smanjenom opsegu.

Odjel procjene DUUDI-ja tijekom 2014. godine obavljat će kontrolu tih procjena, i to:

• nekretnina (građevinskih zemljišta, građevinskih kompleksa veće ili manje složenosti: industrijskih, turističkih, stambenih, stambeno-poslovnih, poslovnih, sportskih, vojno-infrastrukturnih i slično), samostojećih objekata, poslovnih prostora i stanova – predviđeno oko 200

• procjene vrijednosti zbog osnivanja prava građenja i osnivanja prava služnosti – predviđeno oko 60

• nekretnina za potrebe razvrgnuća suvlasničke zajednice civilnom diobom – predviđeno oko 50

• nekretnina za potrebe zamjene nekretnina – predviđeno oko 10

• očitovanje na parcelacijske elaborate (utjecaj predložene parcelacije na preostali dio zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske) – predviđeno oko 10

• očitovanje na predložene diobe suvlasničke zajednice fizičkim putem – predviđeno oko 10

• očitovanje na predložene elaborate o etažiranju (smanjenje vrijednosti vlasničkog dijela u vlasništvu Republike Hrvatske zbog pretvaranja zajedničkih prostora u posebni vlasnički dio) – predviđeno oko 20

• očitovanja na upite Državnog odvjetništva, sudova, raznih ministarstava (naročito Ministarstva financija glede podmirenja duga pojedinih društava ustupanjem nekretnina), jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravnih i fizičkih osoba – predviđeno oko 30.

Iznimno će za potrebe državnih tijela i javnopravnih osoba iz svoje nadležnosti DUUDI vršiti:

• iskaz nekretnina obuhvaćenih procjenom čija je vrijednost uključena u temeljni kapital u procesu pretvorbe,

• očitovanja na upite raznih subjekata o obuhvatu procjene nekretnina i njihovim procijenjenim vrijednostima u procesu pretvorbe (to jest jesu li pojedine nekretnine bile predmet procjene),

• izračune vrijednosti naknade ovlaštenicima, naknade za oduzetu imovinu, bez obzira je li ona obuhvaćena procjenom pri procesu pretvorbe društvenih poduzeća, ako je obveznik naknade HFP, odnosno AUDIO,

• rekonstrukciju predmeta, tj. utvrđivanje obuhvata procjene vrijednosti nekretnina, kao i procijenjenih vrijednosti nekretnina uključenih u društveni kapital na temelju kompletne dokumentacije,

• očitovanje o procijenjenim vrijednostima nekretnina društava u stečaju i likvidaciji,

• očitovanja o procijenjenim vrijednostima nekretnina koja se unose u temeljni kapital društava, odnosno za korekciju vrijednosti temeljnog kapitala,

• kontrolu i procjenu vrijednosti nekretnina (stanova i poslovnih prostora) za potrebe oglašavanja njihove prodaje.

SAŽETAK PROVOĐENJA POSTUPAKA PROCJENE IMOVINE U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | 1. Procjena potencijala imovine Republike Hrvatske mora se zasnivati na snimanju, popisu i ocjeni realnog stanja.  2. Ocjena njezina razvojnog potencijala i procjena vrijednosti jest aktivnost koja će uključiti sve korisnike imovine Republike Hrvatske.  3. Uspostava jedinstvenog sustava i kriterija u procjeni vrijednosti pojedinog oblika imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, posebice nekretnina, kako bi se što transparentnije odredila njezina vrijednost. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • Usvajanje propisa o jedinstvenoj metodologiji procjene vrijednosti nekretnina, a za koji je nadležno Ministarstvo prostornoga uređenja i graditeljstva (u izradi). |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Primjena metodologije rada propisane Uredbom o jedinstvenoj metodologiji procjene vrijednosti nekretnina.  • Redovito razmatranje dostavljenih primjedbi stručne službe zadužene za kontrolu i prihvatljivost procjena glede nedostataka te traženje dopuna. |

8. Godišnji plan vezan uz postupanje s trajno, odnosno privremeno oduzetom imovinom ostvarenom kaznenim djelom ili prekršajem

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi u upravljanju trajno i privremeno oduzetom imovinom:

a) u razdoblju prije pravomoćnosti presude, osigurati čuvanje nekretnina i pokretnina kojima se neće degradirati vrijednost privremeno oduzete imovine;

b) po pravomoćnosti presude postići maksimalnu cijenu pri prodaji oduzete imovine da bi se u što većoj mjeri namirili oštećeni;

c) ostvariti transparentne i brze načine prodaje takve imovine.

Zakonski propisi kojima je uređeno oduzimanje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem jesu:

1. Zakon o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem (»Narodne novine«, broj 145/2010)

2. Kazneni zakon (»Narodne novine«, br. 125/2011 i 144/2012)

3. Zakon o kaznenom postupku (»Narodne novine«, br. 152/2008, 76/2009, 80/2011, 121/2011 – pročišćeni tekst, 91/2012, 143/2012, 56/2013 i 145/2013)

4. Zakon o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (»Narodne novine«, br. 76/2009, 116/2010, 145/2010, 57/2011, 136/2012 i 148/2013)

5. Prekršajni zakon (»Narodne novine«, br. 107/2007, 39/2013 i 157/2013)

6. Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela (»Narodne novine«, br. 151/2003, 110/2007, 45/2011 i 143/2012).

Međutim, ni jedan od navedenih propisa ne propisuje detaljno postupanje s oduzetom imovinom, što je nužno ispraviti zakonodavnim izmjenama važećih propisa. Stoga je DUUDI uputio Ministarstvu pravosuđa sadržajan dopis prijedloga za izmjene s obzirom na praćenje primjene Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem.

Neke od predloženih izmjena jesu: razradba pojmova čuvanje i upravljanje privremeno i trajno oduzetom imovinom, detaljnija razradba pojma davanje na čuvanje i upravljanje privremeno oduzetim nekretnina te privremeno oduzetim dionicama i poslovnim udjelima na način da se isto uskladi sa Zakonom o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, br. 111/93, 34/99, 121/99, 52/2000, 118/2003, 107/2007, 146/2008, 137/2009, 125/2011, 152/2011, 111/2012, 68/2013) i drugo.

Nadalje, ne postoji zakonska regulacija upravljanja i raspolaganja trajno oduzetim pokretninama, kao što je to za ostale oblike imovine uređeno Zakonom o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske te je u tom pogledu također potrebna zakonodavna izmjena važećih propisa.

U tijeku je postupak donošenja Uredbe o uvjetima za upravljanje privremeno oduzetom imovinom u vlasništvu okrivljenika protiv kojih se vodi kazneni ili prekršajni postupak ili s njima povezanim osobama na temelju zakonske ovlasti iz članka 18. stavka 6. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, a kojom bi se odredili uvjeti za upravljanje imovinom u vlasništvu okrivljenika protiv kojih se vodi kazneni ili prekršajni postupak ili s njima povezanih osoba glede koje imovine su određene privremene mjere radi osiguranja oduzimanja imovinske koristi koje se po svom sadržaju sastoje i u oduzimanju te imovine (u daljnjem tekstu: privremeno oduzeta imovina) od okrivljenika ili povezane osobe (protivnika osiguranja), a sve u skladu sa Zakonom o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem i Pravilnika o evidenciji privremeno oduzete imovine u postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem (»Narodne novine«, broj 44/2011).

Te su odredbe i razlog uvođenja tijela zakonom određenog za upravljanje državnom imovinom u problematiku oduzete imovine, prije Središnjeg državnog ureda za upravljanje oduzetom imovinom, poslije Agencije za upravljanje državnom imovinom i sada DUUDI-ja.

Naime, unatoč prvotnoj inicijativi, Uredba neće regulirati interesno područje Carinske uprave, odnosno područje privremeno oduzetih predmeta u prekršajnom postupku (robe) budući da se takva roba ne oduzima u svrhu osiguranja imovinske koristi i u nadležnosti DUUDI-ja nije upravljanje svom privremeno oduzetom imovinom, unatoč nepreciznoj zakonskoj odredbi, već onom radi osiguranja imovinske koristi. Tu dakle ne spada upravljanje predmetima/sredstvima (robom) namijenjenima ili uporabljenima za počinjenje prekršaja ili onih nastalih njegovim počinjenjem, slijedom čega, u granicama Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem, robu ne možemo besplatno dodijeliti, već privremeno oduzetu imovinu DUUDI može prodati, iznajmiti, dati u zakup.

Naime, Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske ne ograničava upravljanje i raspolaganje imovinom oduzete samo s osnova Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem, što pojedinim tijelima daje naslutiti da DUUDI upravlja i raspolaže svom oduzetom imovinom u prekršajnim i kaznenim postupcima, neovisno o osnovi oduzimanja, no isto nije ni smisao zakonskih odredbi budući da je Zakonom o kaznenom postupku propisano da sud odlučuje o oduzetim predmetima u kaznenom postupku i propisuje način raspolaganja (prodaja prema pravilima ovršnog postupka, predaja kriminalističkome muzeju ili drugoj ustanovi ili uništenje) ili kao što i Pravilnik o načinu postupanja s predmetima oduzetim u prekršajnim postupcima koji su postali vlasništvo Republike Hrvatske propisuje načine postupanja s oduzetim predmetima i određuje za to nadležnost područnih ureda Porezne uprave, odnosno Carinske uprave.

Donošenje Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem, koji je stupio na snagu u siječnju 2011. godine i koji u članku 20. propisuje da privremeno oduzetim novčanim sredstvima, predanim stvarima i prenesenim pravima upravlja DUUDI te u članku 22. propisuje da imovinom koja je oduzeta na temelju toga Zakona upravlja i raspolaže DUUDI sukladno posebnom propisu, a da se novac koji je oduzet prema odredbama Zakona i novčana sredstva ostvarena prodajom takve imovine oduzete prema tom Zakonu uplaćuju na račun državnog proračuna, dočekano je »nespremno«.

Naime, ni Središnji državni ured za upravljanje državnom imovinom ni Agencija za upravljanje državnom imovinom nisu imali odobrena novčana sredstva kojima bi se uredili skladišni prostori za čuvanje imovine, upotpunili ljudski potencijali i uredila servisna i tehnička mreža te područni uredi na području cijele Republike Hrvatske, no nije bilo ni mnogo imovine koja se oduzimala, smještala se u postojeće kapacitete te su se troškovi čuvanja takve imovine isplaćivali iz Agencije, a prihodi su se uplaćivali u državni proračun.

Vezano uz trajno oduzetu imovinu valja reći da, ako su novčani iznosi oduzeti kao imovinska korist uplaćuju se u državni proračun, a DUUDI vodi evidenciju o tome, ako podatke dostave sudovi i/ili ovlašteni tužitelji.

Prema dostupnim podacima koji su dostavljeni DUUDI-ju, novčani iznos koji je uplaćen u državni proračun s osnove oduzete imovinske koristi od 2011. godine do danas iznosi 4.739.966,05 kuna.

Ostalim pojavnim oblicima trajno oduzete imovine poput nekretnina raspolagalo se, sukladno podzakonskim propisima, na način da je Odlukama Upravnog vijeća Agencije za upravljanje državnom imovinom u 2012. i 2013. godini 7 nekretnina preneseno na upravljanje i korištenje Ministarstvu socijalne politike i mladih, zatim pokretninama se raspolagalo na način da je Agencija za upravljanje državnom imovinom darovala Domu za psihički bolesne odrasle osobe informatičku opremu i kuhinjsku opremu, zatim pokretnina – jedan osobni automobil Odlukom DUUDI-ja darovan je Centru za rehabilitaciju Zagreb, a sve radi ostvarenja humanitarnog cilja osiguranja sredstava za rad i pomoć u poboljšanju usluga korisnika socijalne skrbi, u sklopu provedbe projekata deinstitucionalizacije navedenog Ministarstva.

Jedan je osobni automobil prodan te su u državni proračun uprihođena sredstva od 60-ak tisuća kuna. Za ostala dva trajno oduzeta vozila i zlatne predmete koji su trajno oduzeti u 2012./2013. procjene su u tijeku. I u budućnosti se planira u radu brinuti o socijalnim potrebama i ciljevima, a imovinom koja je trajno oduzeta i postaje vlasništvo Republike Hrvatske raspolagati sukladno posebnim propisima.

No, upravljanje privremeno oduzetom imovinom iziskuje troškove koje je nemoguće planirati i predvidjeti budući da oni ovise o pokretanju, tijeku i završetku kaznenih i prekršajnih postupaka te prijedlozima ovlaštenih tužitelja, u čemu DUUDI ne sudjeluje budući da nije stranka u postupku, već je tijelo koje čuva privremeno oduzetu imovinu za koju su donesene privremene mjere koje se u svom sadržaju sastoje i u oduzimanju te imovine.

Prema rashodima u 2013. godini, koje je snosila Agencija za upravljanje državnom imovinom i koji su okvirno iznosili 230.000,00 kuna, a uključivali su troškove čuvanja privremeno oduzete imovine, troškove njezina vraćanja osobama od kojih je oduzeta, trošak za sklopljene police osiguranja, vođenje računa, tehnički materijal i slično, a uzimajući u obzir da se broj predmeta i imovine povećao, potrebno je osigurati još najmanje 150.000,00 kuna.

Prvotno je potrebno urediti barem jedan skladišni prostor te se u 2014. planira urediti jedan interni skladišni prostor na području Grada Zagreba za smještaj automobila i motocikala te razviti i ustanoviti praksu suradnje s ustanovama te pravnim osobama specijaliziranim za smještaj određene vrste pokretnina (primjerice umjetnina).

Naime, krajem 2013. godine oduzet je veći broj umjetničkih djela (oko 400 slika) i arheološkog materijala (oko 100), što uz već postojeći broj umjetničkih djela (oko 450 slika, još uvijek privremeno oduzete) iziskuje povećane troškove koji uključuju troškove smještaja pokretnina u za to predviđene prostore, muzeje, budući da DUUDI ne raspolaže takvim adekvatnim prostorima, te troškove procjene radi osiguranja i osiguranje takvih materijala. Isti troškovi ne ulaze u troškove kaznenog postupka koje bi eventualno poslije mogao platiti okrivljenik, ako bude pravomoćno osuđen, već oni padaju na teret državnog proračuna.

S tim u vezi, rashodi poput ovih su neočekivani i u državnom proračunu za njih nisu predviđena sredstva, budući se da planiranje odvijalo u studenom 2013. i nije uključivalo rashode pojedinih odjela unutar DUUDI-ja, a novi rashodi uključuju troškove opreme i uređenje prostora za čuvanje i ulaganje u tuđe prostore, odvoz i dovoz pokretnina, tako da bi se trebala dopustiti mogućnost korištenja proračunskih rezervi, odnosno mogućnost odobrenja dodatnih sredstava, ovisno o nadolazećim pojedinačnim slučajevima.

Privremeno oduzet novac nalazi se na posebnom računu do dovršetka kaznenog postupka (pravomoćnosti odluke), a koji može biti vraćen osobi od koje je oduzet ili u slučaju pravomoćne osuđujuće presude kojom je oduzeta imovinska korist isti se uplaćuje u državni proračun. U 2014. nastojat će se osigurati veća suradnja s ovlaštenim tužiteljima i razviti ujednačena praksa uplate privremeno oduzetog novca te isplate, odnosno uplate u državni proračun.

Ostale privremeno oduzete pokretnine u posjedu DUUDI-ja uključuju automobile i motocikle (7 automobila, 3 motocikla), dva plovila koja se čuvaju u posebnim prostorima/skladištima specijaliziranih ustanova/pravnih osoba, od kojih se plaća smještaj plovila, a 2014. godine potrebno je razviti servisnu mrežu koja će osiguravati preglede privremeno oduzetih vozila/plovila i eventualne potrebne servise te i za navedeno treba dopustiti mogućnost odobrenja dodatnih sredstava, ovisno o pojedinim slučajevima.

Važno je naglasiti da se sve privremeno oduzete pokretnine i nekretnine (oko ukupno 500 stanova, kuća, garaža, šuma i oranica) te dionice i vrijednosni papiri ne nalaze u posjedu, odnosno na čuvanju i upravljanju DUUDI-ja, ako su blokirane na način da je samo doneseno rješenje kojim se zabranjuje raspolaganje njima, njihovo otuđenje i opterećenje uz upis u za to predviđene upisnike, već o istima DUUDI prema dostavljenim podacima samo vodi evidenciju.

Evidencije oduzete imovine vode se u internom programu, a tijekom 2014. godine nastojat će se izraditi bolje informatičke podloge za navedene evidencije, te ih učiniti javno dostupnima u dopuštenom opsegu.

Do sada je bilo oko 500 ukupno zaprimljenih predmeta s tematikom oduzete imovine, a broj novih spisa ovisit će o aktivnostima suda i ovlaštenih tužitelja. S obzirom na to da je broj spisa u 2013. godini udvostručen u odnosu na 2012. godine, može se predvidjeti i znatan priljev novih predmeta u 2014. godini.

Broj novih predmeta ovisi o aktivnostima drugih tijela, sudova i odvjetništava, te je stoga iznimno važno unapređenje suradnje s tim tijelima koja je ponekad, vjerojatno zbog nedovoljne educiranosti svih uključenih osoba te nedorečenosti zakona u smislu ovlasti i nadležnosti pojedinih tijela, problematična, te je nemoguće postaviti jasne granice razgraničenja ovlasti.

Naime, Zakon o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem nedorečen je i nepotpun, pa i u dijelu obveza pojedinih tijela (obveza dostave rješenja/presuda, obveza obavještavanja i suradnje, osnovne zadaće pojedinih uključenih tijela).

Čak i Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske ne ograničava upravljanje i raspolaganje imovinom oduzetom samo s osnove imovinske koristi, što pojedinim tijelima daje naslutiti da DUUDI upravlja svom oduzetom imovinom u prekršajnim i kaznenim postupcima, neovisno o osnovi oduzimanja, a što nije smisao zakonskih odredbi, budući da je DUUDI uključen u problematiku oduzete imovine isključivo kroz odredbe Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem.

Odjel oduzete imovine trenutačno ima samo voditelja, no tijekom 2014., sukladno sistematizaciji, zaposlit će dva/tri savjetnika, ali će u odjel u tehničko-operativnom dijelu biti nužno uključiti i srednju stručnu spremu. Tijekom 2014. godine razvijat će se servisna, tehnička i prometna mreža koja će omogućiti bolji i fleksibilniji rad. Naglašena je i potreba za kvalitetnijom edukacijom djelatnika, posebno u smislu specifičnosti obavljanja ovog posla koji iziskuje povjerljivost podataka.

SAŽETAK VEZAN UZ POSTUPANJE S TRAJNO, ODNOSNO PRIVREMENO ODUZETOM IMOVINOM OSTVARENOM KAZNENIM DJELOM ILI PREKRŠAJEM

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | • U razdoblju prije pravomoćnosti presude, osigurati čuvanje nekretnina i pokretnina kojima se neće degradirati vrijednost privremeno oduzete imovine.  • Po pravomoćnosti presude postići maksimalnu cijenu pri prodaji oduzete imovine, da bi se u što većoj mjeri namirili oštećeni.  • Ostvariti transparentne i brze načine prodaje takve imovine. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • Donošenje Uredbe o uvjetima za upravljanje privremeno oduzetom imovinom u vlasništvu okrivljenika protiv kojih se vodi kazneni ili prekršajni postupak ili s njima povezanim osobama.  • Prijedlog izmjene s obzirom na praćenje primjene Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Uspostava bolje suradnje s drugim tijelima u cilju jasnijih i preciznijih razgraničenja nadležnosti.  • Darivanje trajno oduzete imovine institucijama socijalne skrbi, odnosno Ministarstvu socijalne politike i mladih.  • Osiguranje veće suradnje s ovlaštenim tužiteljima i razvijanje ujednačene prakse uplate privremeno oduzetog novca te isplate, odnosno uplate u državni proračun.  • Uređivanje većeg internog skladišnog prostora za smještaj automobila i motocikala.  • Razvijanje i ustanovljavanje prakse suradnje s ustanovama te pravnim osobama specijaliziranim za smještaj određene vrste pokretnina (primjerice umjetnina).  • Razvoj servisne, tehničke i prometne mreže koja će omogućiti bolji i fleksibilniji rad.  • Kvalitetnija edukacija djelatnika, posebno u smislu specifičnosti obavljanja ovog posla koji iziskuje povjerljivost podataka. |

9. Godišnji plan rješavanja imovinskopravnih odnosa s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi rješavanja imovinskopravnih odnosa s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave:

1. Aktivnije sudjelovanje Republike Hrvatske u prostornom uređenju, pri čemu se treba voditi računa o interesu države kao vlasnika zemljišta i vlasničke interese zastupati prilikom donošenja planova na jednak način kao i za privatne vlasnike.

2. U suradnji s gradovima i općinama predvidjeti veće površine pogodne za velike investicije.

3. Postupno optimizirati vlasnički portfelj države i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na području općina i gradova.

Najvažniji zakonski propisi kojima je uređeno rješavanje imovinskopravnih odnosa s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave:

1. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013)

2. Zakon o unapređenju poduzetničke infrastrukture (»Narodne novine«, br. 93/2013 i 41/2014)

3. Zakon o uređivanju imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina (»Narodne novine«, broj 80/2011)

4. Zakon o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 133/2013).

Postupanje DUUDI-ja bit će usmjereno na rješavanje imovinskopravnih odnosa na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske koje su predviđene za realizaciju određenih projekata jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave kroz darovanje, pravo građenja, osnivanje služnosti i dodjele na korištenje te aktivno sudjelovanje u postupku izrade dokumenata prostornog uređenja, podnošenjem zahtjeva i davanjem mišljenja.

U dijelu koji se odnosi na rješavanje imovinskopravnih odnosa za potrebe realizacije projekata jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, ponajprije se misli na sljedeće projekte:

• projekti koji su od općeg javnog ili socijalnog interesa,

• projekti od osobitog značaja za gospodarski razvoj poput izgradnje novih, odnosno proširenja postojećih poduzetničkih zona,

• infrastrukturni projekti jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

• projekti jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave koji se financiraju iz fondova Europske unije,

• okrupnjavanje čestica zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske, lokalne i područne (regionalne) samouprave, potrebnih za realizaciju projekata.

U koordinaciji s drugim državnim tijelima postupno će započeti revizija do sada zaključenih ugovora o darovanju, radi privođenja darovanih nekretnina ugovorenoj namjeni i u utvrđenim rokovima.

Radi zaštite dugoročnih interesa Republike Hrvatske, cilj je da što više nekretnina bude aktivirano osnivanjem prava građenja, što će omogućiti korištenje prema namjeni, povećati prihode proračuna, a predmetne nekretnine nakon isteka ugovora ostat će u vlasništvu Republike Hrvatske. To će ujedno omogućiti i kontrolu privođenja nekretnine ugovorenoj namjeni, spriječiti zloupotrebe te jačati institut korištenja.

Na takav bi se način izašlo u susret jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave u njihovim zahtjevima koji se odnose na zadovoljavanje socijalnih, kulturnih, komercijalnih ili drugih potreba, a s druge strane ostvarilo bi se načelo funkcionalnosti upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, jer bi nekretnine u njezinu vlasništvu bile u uporabi i od njih bi se ostvarivao određeni prihod.

U DUUDI-ju se vodi ukupno 2.699 zahtjeva jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, od čega se 780 zahtjeva odnosi na 2011. godinu, 1136 zahtjeva na 2012. godinu i 783 zahtjeva na 2013. godinu.

Postupci rješavanja zahtjeva jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave razrađeni su hodogramima koji uključuju detaljno određenu potrebnu dokumentaciju koju podnositelj zahtjeva mora podnijeti. Kada bi podnositelji zahtjeva u trenutku podnošenja zahtjeva dostavili svu propisanu dokumentaciju, znatno bi se skratilo vrijeme rješavanja, a uz planirano zapošljavanje državnih službenika, bržu proceduru procjene tržišne vrijednosti nekretnina i pribavljanje potrebnih suglasnosti i mišljenja ministarstava, moglo bi se očekivati do 70% riješenih zahtjeva tijekom godine.

Najstariji i najsloženiji aktivni predmeti jesu:

• Zahtjev Primorsko-goranske županije za darovanje poslovne zgrade u Adamićevoj 10, Rijeka

Primorsko-goranska županija podnijela je 28. ožujka 2002. godine zahtjev za darovanje poslovne zgrade u Rijeci, u Adamićevoj ulici br. 10, u svrhu obavljanja poslova iz ovlasti Županije. Budući da Zaključak Povjerenstva za imovinu Vlade Republike Hrvatske od 29. ožujka 2007. godine, kojim je Vladi Republike Hrvatske predloženo da predmetnu nekretninu proda Primorsko-goranskoj županiji, nije realiziran, Primorsko-goranska županija ponovila je zahtjev za darovanje navedene zgrade. U tijeku je postupak etažiranja navedene zgrade, nakon čega će započeti rješavanje zahtjeva.

• Zahtjev Grada Bjelovara za darovanje ili kupnju zemljišta za izgradnju stadiona s pratećim sadržajima te za izgradnju Centra za osobe s invaliditetom

Na temelju Odluke Vlade Republike Hrvatske od 23. veljače 2006. godine, s Gradom Bjelovarom zaključen je ugovor o osnivanju prava građenja. Budući da Grad nije ispunio ugovorne obveze, ugovor je raskinut, a Grad je ponovno podnio zahtjev za darovanje ili prodaju nekretnina. U tijeku je revizija procjene tržišne vrijednosti nekretnina. Potrebno je prilikom rješavanja ovog predmeta regulirati plaćanje naknade koju Grad Bjelovar naplaćuje Ministarstvu obrane.

Pojedine zahtjeve jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave zbog dugotrajnog postupka revizije procjene ili neočitovanja nadležnih ministarstava nije moguće uvrstiti u fazu odlučivanja. Naime, u rješavanju predmeta DUUDI se susreće s problemom neučinkovitosti u postupanju drugih tijela državne vlasti u identifikaciji i uknjižbi državne imovine, utvrđivanju granice pomorskog dobra, utvrđivanju javnog vodnog dobra, identifikaciji i upisu javnih i nerazvrstanih cesta, rješavanju sporova u vezi s upisom vlasništva Republike Hrvatske, rješavanju po zahtjevima za povrat oduzete imovine, nedostatnog prostornog planiranja, nerazgraničenog djelokruga između DUUDI-ja i drugih središnjih tijela državne uprave.

Stoga je u predmetima koji zahtijevaju sudjelovanje i postupanje više tijela potrebno raditi na ubrzanju nadležnih postupanja ministarstava i drugih tijela državne uprave u konkretnim predmetima kroz izravne kontakte. Osobito u ovom segmentu, suradnjom svih nadležnih tijela u pojedinim vrstama postupaka treba definirati probleme te ih pokušati riješiti predlaganjem izmjena i dopuna propisa kako bi se postupci pojednostavili i ubrzali.

SAŽETAK RJEŠAVANJA IMOVINSKOPRAVNIH ODNOSA S JEDINICAMA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | 1. Aktivnije sudjelovanje Republike Hrvatske u prostornom uređenju, pri čemu treba voditi računa o interesu države kao vlasnika zemljišta i vlasničke interese zastupati prilikom donošenja planova na jednak način kao i za privatne vlasnike.  2. U suradnji s gradovima i općinama predvidjeti veće površine pogodne za velike investicije.  3. Postupno optimizirati vlasnički portfelj države i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na području općina i gradova. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • U koordinaciji s drugim državnim tijelima postupno će započeti revizija do sada zaključenih ugovora o darovanju.  • Što više nekretnina aktivirat će se osnivanjem prava građenja u cilju zaštite dugoročnih interesa Republike Hrvatske.  • Rješavanje zahtjeva jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (Projekt Parenzana) sukladno razrađenim hodogramima.  • Radit će se na ubrzanju nadležnih postupanja ministarstava i drugih tijela državne uprave u konkretnim predmetima. |

10. Godišnji plan rješavanja imovinskopravnih odnosa na bivšim vojnim nekretninama i njihovo stavljanje u funkciju

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi rješavanja imovinskopravnih odnosa na bivšim vojnim nekretninama i njihovo stavljanje u funkciju:

1. U što kraćem roku izraditi potpunu i ažuriranu evidenciju bivših vojnih nekretnina (posebno onih kojima još nije raspolagano), te ih staviti u funkciju rasta i razvoja lokalne zajednice.

2. Pribavljanje akata za gradnju na temelju kojih su Jugoslavenska narodna armija (JNA) i Savezni sekretarijat za narodnu obranu (SSNO) gradili objekte, preuzetih Uredbom o preuzimanju sredstava JNA I SSNO na teritoriju Republike Hrvatske u vlasništvo Republike Hrvatske, odnosno potvrde Ministarstva obrane kojima se potvrđuje legalnost takvih objekata građenih prema odredbama članka 11. Pravilnika o izgradnji i održavanju vojnih objekata i drugih objekata posebno značajnih za obranu zemlje (Službeni vojni list, broj 20/76).

3. Iniciranje izmjena prostorno-planske dokumentacije, jer je za većinu bivših vojnih nekretnina još uvijek na snazi posebna namjena koja onemogućava raspolaganje njima.

Najvažniji zakonski propisi, akti i dokumenti kojima je uređeno rješavanje imovinskopravnih odnosa na bivšim vojnim nekretninama i njihovo stavljanje u funkciju:

1. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013)

2. Uredba o načinima raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 127/2013)

3. Uredba o darovanju nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 127/2013)

4. Uredba o mjerilima i kriterijima dodjele na korištenje nekretnina za potrebe tijela državne uprave ili drugih tijela korisnika državnog proračuna te drugih osoba (»Narodne novine«, broj 127/2013)

5. Uredba o metodama procjene tržišne vrijednosti, naknade za osnivanje prava građenja i naknade za osnivanje prava služnosti na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 127/2013)

6. Zakon o prostornom uređenju (»Narodne novine«, broj 153/2013)

7. Zakon o gradnji (»Narodne novine«, broj 153/2013)

8. Zakon o uređivanju imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina (»Narodne novine«, broj 80/2011).

Problematika rješavanja imovinskopravnih odnosa

Odjel za bivše vojne nekretnine odmah po ustrojstvu započeo je ažuriranje evidencije i dokumentacije nekretnina koje je preuzeo od MORH-a. Naime, ova aktivnost pokazala se iznimno važnom za daljnji rad, ali i vrlo problematičnom, jer do sada nije postojala sustavno razrađena praksa preuzimanja ovih nekretnina od MORH-a. Predaja je najčešće vršena na temelju zatečenog stanja i dokumentacije kojom je Ministarstvo obrane raspolagalo u tom trenutku (najčešće nepostojeća i/ili nepotpuna). Time je već u startu bilo otežano i onemogućeno daljnje upravljanje i raspolaganje ovim nekretninama.

Ovdje posebno treba naglasiti nedostatak akata za gradnju na temelju kojih su Jugoslavenska narodna armija (JNA) i Savezni sekretarijat za narodnu obranu (SSNO) gradili objekte, preuzetih Uredbom o preuzimanju sredstava JNA i SSNO na teritoriju Republike Hrvatske u vlasništvo Republike Hrvatske.

Navedeno pitanje trebalo bi se riješiti realizacijom dogovora između Ministarstva obrane Republike Srbije i Ministarstva obrane Republike Hrvatske o predaji imovinskopravne i tehničke dokumentacije vojnih nekretnina na području Republike Hrvatske koje su spadale pod nadležnost bivše JNA i SSNO-a.

Stoga će primarni cilj ovog Odjela tijekom 2014. godine biti ažuriranje evidencije i dokumentacije ovih nekretnina, kako u internoj evidenciji Odjela, tako i u jedinstvenom i javno dostupnom Registru državne imovine, kako bi i zainteresirani korisnici ovih nekretnina imali uvid u evidenciju.

S obzirom na specifičnu povijest ovih nekretnina, a nakon kompletiranja dokumentacije, često se utvrdi da se predmetnim nekretninama ne može dalje raspolagati zbog toga što postoje zahtjevi bivših vlasnika nekretnine(a), sukladno Zakonu o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine (»Narodne novine«, br. 92/96, 39/99, 42/99, 92/99, 43/2000, 131/2000, 27/2001, 34/2001, 65/2001, 118/2001, 80/2002 i 81/2002). Navedene zahtjeve rješavaju nadležna upravna tijela.

Međutim, ako među strankama postoji spor glede činjenica od kojih zavisi neko njihovo pravo ili spor o tome postoji li neko pravo, nadležno upravno tijelo može prekinuti postupak i uputiti stranke na to da pokrenu parnicu ili drugi postupak pred nadležnim tijelom.

Nadalje, na prijedlog prijašnjeg vlasnika sud može odrediti privremenu mjeru zabrane raspolaganja imovinom te u zemljišnoj knjiži izvršiti zabilježbu privremene mjere ili zabilježbu spora.

Navedene zahtjeve rješavaju nadležni sudovi u najčešće dugogodišnjim sudskim procesima tijekom kojih postoji zabrana raspolaganja navedenom nekretninom(a) do okončanja sudskog procesa.

Odjel za bivše vojne nekretnine kao sastavni dio dokumentacije, a nastavno na članak 60. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, prikupljat će od državnih odjela za imovinskopravne poslove pri svakoj županiji, a u suradnji s Ministarstvom pravosuđa, evidencije tih zahtjeva.

Odjel bivših vojnih nekretnina početkom 2014. godine započeo je od Ministarstva obrane preuzimanje sljedećih neperspektivnih vojnih nekretnina, te će u najkraćem mogućem roku pribaviti imovinskopravnu dokumentaciju za njih i, ako bude moguće, staviti ih u funkciju:

1. Izgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Galižana,

2. Skladište Donja Bistra (u Mokrici), k.o. Bistra Donja,

3. Neizgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Gornji Stenjevec,

4. Izgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Bregana,

5. Izgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Podvornica,

6. Izgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Jastrebarsko,

7. Izgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Klinča Sela,

8. Vojarna Lađarska, Sisak,

9. Građevinsko zemljište, k.o. Kovačevac,

10. Izgrađeno građevinsko zemljište, k.o. Pula,

11. Izgrađeno građevinsko zemljište, k.o. Pula,

12. Izgrađeno građevinsko zemljište, k.o. Donji Miholjac,

13. Građevinsko zemljište, k.o. Zvečanje,

14. Građevinsko zemljište, k.o. Donje Polje,

15. Izgrađeno građevinsko zemljište, k.o. Otočac,

16. Izgrađeno građevinsko zemljište, k.o. Otočac,

17. Građevinsko zemljište u k.o. Vrbnik,

18. Izgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Šepurine,

19. Građevinsko zemljište u k.o. Zadar,

20. Građevinsko zemljište u k.o. Dugo Selo II,

21. Izgrađeno građevinsko zemljište u k.o. Sveti Rok,

22. Građevinsko zemljište k.o. Turjaci i k.o. Brnaze,

23. Izgrađeno građevinsko zemljište k.o. Prečec,

24. Izgrađeno građevinsko zemljište k.o. Šašinovac,

25. Građevinsko zemljište k.o. Klana.

Stavljanje u funkciju bivših vojnih nekretnina

Dosadašnja praksa raspolaganja bivšim vojnim nekretninama najčešće je bila u obliku darovanja ovih nekretnina jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. Tako je Središnji državni ured za upravljanje državnom imovinom (SDUUDI) od 2009. do 2011. godine predao jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave vojne nekretnine u vrijednosti 560 milijuna kuna.

S obzirom na to da bi darovane bivše vojne nekretnine trebale ostvarivati funkciju rasta i razvoja lokalne zajednice, donošenje prostorno-planske dokumentacije i žurno rješavanje imovinskopravnih odnosa temelj su aktiviranja ovih nekretnina, pa tome treba posvetiti posebnu pažnju.

Vojne nekretnine i dalje će se ustupati zainteresiranim stranama po najvažnijem kriteriju – razvojnim projektima i sukladnosti prostornom uređenju. Naime, ako zainteresirana strana predloži razvojni projekt i dostavi projektnu dokumentaciju, nema razloga da se njihov prijedlog brzo ne razmotri i odobri korištenje, pravo građenja ili prodaja.

Strategija razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine posebno inzistira na uvrštavanju zemljišta i drugih nekretnina na koje ministarstvo nadležno za obranu dugoročno ne računa u odgovarajuće prostorno-planske dokumente jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Vojne nekretnine i nadalje bi trebale biti pokretač razvoja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, s naglaskom na model raspolaganja osnivanjem prava građenja, davanje u zakup ili najam te dodjelu na korištenje.

Predmeti bivših vojnih nekretnina u najvećem su dijelu formirani na osnovi zahtjeva jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravnih i fizičkih osoba, kojima se u pogledu određene bivše vojne nekretnine traži određene vrsta raspolaganja od strane DUUDI-ja.

Određeni dio predmeta odnosi se na zahtjeve Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, nastavno na kaznene postupke pokrenute po službenoj dužnosti, a koji se odnose na otuđenja i oštećenja imovine iz bivših vojnih nekretnina.

Predviđa se porast broja predmeta koji se formiraju primopredajnim zapisnicima jer je MORH u sljedećem periodu najavio primopredaju većeg broja za njih neperspektivnih nekretnina.

Također je uočljiv i povećan broj zahtjeva jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravnih i fizičkih osoba, po svim zakonom predviđenim modelima raspolaganja.

S obzirom na to da bivše vojne nekretnine najvećim dijelom ne čuvaju zaštitarske službe, vidljiv je porast broja kaznenih djela koja dovode do porasta broja predmeta po navedenoj osnovi.

Povećavat će se i broj predmeta formiranih na temelju zahtjeva DUUDI-ja upućenih javno-pravnim tijelima Republike Hrvatske, kojima se traži dostava određene imovinskopravne dokumentacije.

Uvidom u riješene predmete utvrđeno je da je do sada pretežno primjenjivan model raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske bilo darovanje. Tako je u periodu od 2000. do 2011. godine darovano 120 nekretnina.

Od ostalih modela raspolaganja, 47 bivših vojnih nekretnina stavljeno je u funkciju dodjelom na korištenje (u pravilu bez naknade), davanjem u zakup ili najam, prodajom te osnivanjem prava građenja.

Tendencija u primjeni modela raspolaganja trebala bi biti na modelu raspolaganja osnivanjem prava građenje, davanjem u zakup ili najam te dodjelom na korištenje.

Dodjelu na korištenje potrebno je dodatno regulirati na način da se donese Odluka o mjerilima i kriterijima za davanje suglasnosti za kratkotrajno korištenje bivših vojnih nekretnina (kao što su sportske, kulturne, turističke, folklorne, padobranske aktivnosti, motoutrke i druge manifestacije kraćeg trajanja). Donošenje predmetne Odluke potrebno je jer člankom 9. Uredbe o mjerilima i kriterijima dodjele na korištenje nekretnina za potrebe tijela državne uprave ili drugih tijela korisnika državnog proračuna te drugih osoba, nije ostavljena mogućnost da se bivše vojne nekretnine dodjele na korištenje osobama koje nisu obuhvaćene člankom 9. navedene Uredbe.

Najstariji i ujedno najveći predmeti koje treba riješiti u cilju zaštite ovih nekretnina od devastacije jesu:

• Vojarna Aenona Zadar, tj. vojni kompleks Šepurine – postoje zahtjevi za povrat.

• Vojarna Dračevac – nekretnina najveće vrijednosti koju je Republika Hrvatska darovala nekoj jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave, a ugovor nikada nije realiziran zbog nedonošenja urbanističkog plana uređenja.

• Vojarna u Benkovcu – nekretnina je darovana Gradu Benkovcu, međutim Grad Benkovac nikada nije potpisao ugovor, s obzirom na to da nije želio otpisati potraživanja prema Republici Hrvatskoj.

• Poligon Jelas u Slavonskom Brodu – Grad Slavonski Brod podnosio je više zahtjeva za darovanje, najprije za potrebe izgradnje sveučilišnog kampusa, a tu namjenu odredila je i Radna skupina Vlade Republike Hrvatske za vojne nekretnine. Grad je naknadno više puta mijenjao zahtjev na način da je navodio da je nekretnina potrebna za druge namjene (pučka kuhinja, dječji vrtić, dom mjesnog odbora). Problem je u tome što do danas Grad Slavonski Brod nije donio izmjenu prostornog plana, već je ona još uvijek označena kao »N – građevina od interesa za obranu« pa njome nije moguće raspolagati ni na koji način.

U suradnji s MORH-om će se propisati način primopredaje vojnih nekretnina, jer su u prethodnom razdoblju vršene bez predaje potrebne imovinskopravne dokumentacije i podataka o minski sumnjivim područjima, bez provođenja očevida na lokaciji te identifikacije katastarskih čestica, kao i bez evidencije stanja brojila električne energije, plina, vode i slično.

Posebno je potrebno regulirati suradnju s:

• jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave pri donošenju prostornih planova,

• državnim odvjetništvima, radi provedbe bržih postupaka uknjižbe, obnove zemljišnih knjiga i nove katastarske izmjere te kaznenih postupaka zbog oštećenja i otuđenja pokretnina iz prostora bivših vojnih nekretnina,

• Ministarstvom pravosuđa i uredima državne uprave, radi ubrzavanja postupaka povrata,

• Ministarstvom pomorstva prometa i infrastrukture, zbog određivanja granice pomorskog dobra,

• Ministarstvom graditeljstva i prostornoga uređenja, radi uspostave linka Informacijski sustav prostornoga uređenja – ISPU,

• Ministarstvom regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, Ministarstvom turizma i Ministarstvom gospodarstva, radi koordinacije izrade i provedbe projekata,

• Uredom za razminiranje i Hrvatskim centrom za razminiranje, radi razmjene podataka o minski sumnjivim područjima i zajedničkim aktivnostima na detektiranju i razminiranju neperspektivnih vojnih nekretnina.

Potrebno je osigurati i dodatna proračunska sredstva za izradu elaborata evidentiranja postojećih, a neevidentiranih objekata, te usklađenja katastarskog i zemljišnoknjižnog stanja, kao i odvajanja poljoprivrednog od građevinskog zemljišta, te osigurati dodatna sredstva za troškove rušenja objekata za koje građevinska inspekcija i komunalni redari nalože rušenja.

SAŽETAK RJEŠAVANJA IMOVINSKOPRAVNIH I DRUGIH ODNOSA VEZANIH UZ BIVŠE VOJNE NEKRETNINE

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | 1. U što kraćem roku izraditi i potpunu i ažuriranu evidenciju bivših vojnih nekretnina (posebno onih kojima još nije dalje raspolagano), te ih staviti u funkciju rasta i razvoja, posebno lokalne zajednice.  2. Pribavljanje akata za gradnju na temelju kojih su Jugoslavenska narodna armija (JNA) i Savezni sekretarijat za narodnu obranu (SSNO) gradili objekte, preuzetih Uredbom o preuzimanju sredstava JNA I SSNO na teritoriju Republike Hrvatske u vlasništvo Republike Hrvatske.  Iniciranje izmjena prostorno-planske dokumentacije, jer je za većinu bivših vojnih nekretnina još uvijek na snazi posebna namjena koja onemogućava njihovo raspolaganje.  3. Staviti u funkciju posebno manje lokacije i objekte neperspektivnih vojnih nekretnina na otocima. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | Izmjena Uredbe o mjerilima i kriterijima dodjele na korištenje nekretnina za potrebe tijela državne uprave ili drugih tijela korisnika državnog proračuna te drugih osoba. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Ažuriranje evidencije i dokumentacije ovih nekretnina u internoj evidenciji Odjela i u jedinstvenom i javno dostupnom Registru državne imovine, kako bi i zainteresirani korisnici ovih nekretnina imali uvid u evidenciju.  • Preuzimanjem od Ministarstva obrane 26 neperspektivnih vojnih nekretnina.  • Vojne nekretnine i dalje će se ustupati zainteresiranim stranama po najvažnijem kriteriju – razvojni projekti i sukladnost prostornom uređenju.  • Vojne nekretnine i nadalje bi trebale biti pokretač razvoja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, s naglaskom na model raspolaganja osnivanjem prava građenja, davanje u zakup ili najam te dodjelu na korištenje.  • Tendencija u primjeni modela raspolaganja trebala bi biti na modelu raspolaganja osnivanjem prava građenja, davanjem u zakup ili najam te dodjelom na korištenje.  • Regulirati suradnju s nizom državnih institucija i lokalnim upravnim jedinicama.  Potrebno je osigurati i dodatna proračunska sredstva za izradu elaborata evidentiranja postojećih, a neevidentiranih objekata, te usklađenja katastarskog i zemljišnoknjižnog stanja, kao i odvajanja poljoprivrednog od građevinskog zemljišta, te osigurati dodatna sredstva za troškove rušenja objekata za koje građevinska inspekcija i komunalni redari nalože rušenja. |

11. Godišnji plan daljnje komercijalizacije dijela stanova i poslovnih prostora

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi s namjerom komercijalizacije dijela stanova i poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Predviđanje i povećanje postotka iskorištenosti stanova i poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske.

2. Postizanje maksimalne racionalnosti i kontrole troškova.

3. Pomno planiranje tekućeg održavanja i investicija od strane korisnika.

4. Dugoročno zadržavanje vrijednosti nekretnina.

5. Sklapanje ugovora o zakupu, uz tržišne uvjete.

Zakonski propisi, akti i dokumenti kojima je uređeno upravljanje i raspolaganje stanovima i poslovnim prostorima od komercijalne vrijednosti:

1. Zakon o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora (»Narodne novine«, broj 125/2011)

2. Uredba o načinima raspolaganja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 127/2013)

3. Uredba o kupoprodaji poslovnog prostora u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 137/2012)

4. Odluka Povjerenstva za raspolaganje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske, klase: 943-01/13-01/201, od 3. listopada 2013. godine, kojom su preuzeti kriteriji jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za utvrđivanje početnih cijena zakupnine za poslovne prostore u vlasništvu Republike Hrvatske

5. Zakon o najmu stanova (»Narodne novine«, br. 91/96, 48/98, 66/98 i 22/2006)

6. Odluka o prodaji stanova u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 144/2013)

7. Uredba o uvjetima i mjerilima za utvrđivanje zaštićene najamnine (»Narodne novine«, br. 40/97 i 117/2005)

8. Odluka o utvrđivanju visine slobodno ugovorene najamnine (»Narodne novine«, broj 120/2000)

9. Uredba o održavanju zgrada (»Narodne novine«, broj 64/97)

10. Uredba o metodama procjene tržišne vrijednosti, naknade za osnivanje prava građenja i naknade za osnivanje prava služnosti na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 127/2013).

Sukladno navedenim ciljevima iz Strategije, osnovano je trgovačko društvo Državne nekretnine d.o.o. na temelju članaka 20. i 21. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, na osnovi kojeg je DUUDI ovlašten, uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske, osnivati trgovačka društva posebne namjene za upravljanje pojedinim pojavnim oblikom imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.

Tako je Odlukom Vlade Republike Hrvatske, klase: 022-03/13-04/422, urbroja: 50301-09/09-13-2, od 3. listopada 2013. godine, dana suglasnost DUUDI-ju za osnivanje trgovačkog društva posebne namjene za upravljanje i raspolaganje sljedećim nekretninama:

a) fondom stanova od komercijalne vrijednosti,

b) fondom poslovnih prostora od komercijalne vrijednosti,

c) rezidencijalnim objektima i

d) ostalim nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske kojima upravlja i raspolaže DUUDI.

Ugovor o poslovno-tehničkoj suradnji na temelju suglasnosti Ministarstva financija i Državnog odvjetništva, potpisan je 21. veljače 2014. godine te su time regulirani međusobni odnosi DUUDI-ja i Društva vezani uz predmet poslovanja.

Ugovorom o poslovno-tehničkoj suradnji DUUDI je predao na upravljanje stanove, poslovne prostore i rezidencijalne objekte, te će Društvo u ime Republike Hrvatske, a za svoj račun, naplaćivati najamninu za stanove, zakupninu za poslovne prostore te naknadu za korištenje stanova, poslovnih prostora i rezidencijalnih objekata koji su mu predani na upravljanje.

Ukupno 4326 nekretnina, odnosno 1065 poslovnih prostora, 3245 stanova, 8 rezidencijalnih objekata, kao i 8 objekata u kojima su smještena diplomatsko-konzularna predstavništva, preuzeto je na upravljanje 31. 3. 2014. godine. Te su nekretnine popisane u Prilozima Ugovora o poslovno-tehničkoj suradnji koji će se ažurirati na mjesečnoj bazi, a sve na temelju novopristiglih sudskih rješenja, kao i rješenja drugih nadležnih državnih tijela o utvrđivanju Republike Hrvatske knjižnim ili izvanknjižnim vlasnikom, odnosno o upisu vlasništva Republike Hrvatske.

Evidencije će biti dodatno proširene i nekretninama koje korisnici koriste, ali im još nisu ispostavljeni računi za plaćanje zakupnine/najamnine, odnosno naknade za korištenje (sa ili bez pravne osnove). Ovaj prilog Ugovoru dopunjavat će se na mjesečnoj bazi, a sve s obzirom na intenzitet prelaska nekretnina (po bilo kojoj osnovi) u državno vlasništvo. S druge strane, Društvo će iz evidencije brisati nekretnine kojima će DUUDI raspolagati u smislu prodaje, te više neće biti vlasništvo Republike Hrvatske.

Komercijalizacija dijela poslovnih prostora

DUUDI je krajem ožujka raspolagao s 2713 raznih nekretnina, koje uključuju i poslovne prostore dodijeljene na korištenje, prazne poslovne prostore, prostore u zakupu te dijelove poslovnih prostora u suvlasništvu Republike Hrvatske. Analizom dostupnih podataka, početkom 2014. godine, o zakupu poslovnih prostora, utvrđeno je da se većina poslovnih prostora koristi bez regulirane ugovorne obveze.

Naime, Republika Hrvatska godinama nije sklapala ugovore o zakupu poslovnih prostora sa zatečenim korisnicima i prazne poslovne prostore nije davala u zakup javnim nadmetanjem. Sa stanjem od 15. ožujka 2014. godine, od ukupno 1028 preuzetih poslovnih prostora na upravljanje, s trenutačno je važećim ugovorima o zakupu samo njih 34, odnosno 3,3%.

Računi za zakupninu ispostavljaju se svim korisnicima poslovnih prostora, dok se do sada nije regulirao način rješavanja problema prostora korištenih bez ugovora. Ova problematika može biti riješena jedino izmjenom Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 125/2011).

Na temu reguliranja osnova korištenja poslovnih prostora, kao i u namjeri sklapanja ugovora o zakupu sa zakupcima koji uredno podmiruju sva davanja prema Republici Hrvatskoj, održan je sastanak s predstavnicima DUUDI-ja, Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, Ministarstva pravosuđa, Društva te Ministarstva financija – Porezne uprave.

Na sastanku je dogovoreno da se reguliranje zakupa poslovnog prostora može ostvariti jedino izmjenom Zakona. Na temelju toga, pokrenuta je inicijativa za izmjenu Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora u vlasništvu Republike Hrvatske, s ciljem sklapanja ugovora o zakupu s postojećim korisnicima koji prostore koriste više godina na temelju raznih osnova. Izmjene zakona trebale bi ići u smjeru da se dugogodišnjim zakupcima koji su uredni platiše, dopusti direktno sklapanje ugovora o zakupu poslovnog prostora, te bi na taj način uspjeli legalizirati dosadašnju nesređenu situaciju na terenu.

Naplata poslovnih prostora na temelju dostupne evidencije bila je vrlo slaba, te je potrebno utvrditi nov model upravljanja tim poslovnim prostorima. Trenutačno stanje pokazuje da je naplata prihoda u odnosu na zaduženja vrlo mala.

Stoga se poslovni prostori u evidenciji dijele u nekoliko glavnih grupa:

a) poslovni prostori s trenutačno važećim ugovorima o zakupu (samo 3,3%),

b) poslovni prostori za koje se plaća zakupnina, ali su ugovori o zakupu istekli (ima ih najviše, odnosno 76%),

c) poslovni prostori koji su u podzakupu,

d) prazni poslovni prostori predani Državnim nekretninama d.o.o. (166 nekretnina).

S obzirom na navedenu problematiku, početkom 2014. godine slane su opomene neplatišama koji koriste poslovne prostore u vlasništvu Republike Hrvatske, te su umanjena dugovanja. Direktna korist od takva postupanja vidljiva je i prilikom odaziva postojećih dužnika na uplatu, koji u velikoj mjeri dolaze na dogovor o načinu podmirenja dugovanja.

Nadalje, pokrenuta su i utuženja za iseljenje poslovnih prostora koji su u podzakupu, odnosno koje dosadašnji zakupci ne koriste već sklapaju ugovore s podzakupcima s ciljem iznajmljivanja po višoj cijeni.

U slučaju poslovnih prostora za koje se ne plaćaju zakupnine žurno se pokreću utuženja za naplatu, ali i utuženja na iseljenje, s obzirom na to da se prijašnjih godina nije aktivno radilo na tome. Dosadašnji postupci koji se vode pred sudovima, a u kojima Republiku Hrvatsku zastupaju općinsko i/ili županijsko državno odvjetništvo, pokazali su da je taj postupak dugotrajan i s upitnim ishodima. Tome su razlozi predstečajne nagodbe, otvoreni stečajevi, zatvaranje tvrtki dužnika te dokazni postupci koji su vrlo upitni.

Društvo je do sada poduzelo niz aktivnosti svakodnevnih izvida i obilazaka poslovnih prostora, s namjerom utvrđivanja trenutačnih korisnika, te je u ožujku izvršen uvid na terenu u čak 170 poslovnih prostora u 11 gradova.

Prazni poslovni prostori davat će se u zakup, i to pojačanim intenzitetom, kako ne bi stajali prazni i stvarali daljnji trošak. Tijekom veljače i ožujka 2014. godine objavljena su dva natječaja za zakup poslovnih prostora, od čega je samo u gradu Zagrebu ukupno 58 prostora. Objavljen je i natječaj za zakup poslovnih prostora u Rijeci (20 prostora) te su u pripremi i natječaj za zakup poslovnih prostora na području Dalmacije (20) prostora. Ovim je aktivnostima tijekom prvog kvartala godine planirano dati u zakup dodatnih 100 poslovnih prostora, čime bi se broj od 34 prostora s važećim ugovorima povećao na gotovo 150, odnosno 5 puta.

Slijedom navedenog, konkretne mjere i aktivnosti tijekom 2014. godine odnose se na tri osnovna cilja:

a) naplatu potraživanja,

b) reguliranje pravnog odnosa s korisnicima,

c) komercijalizaciju portfelja zatečenih praznih poslovnih prostora.

Vezano za naplatu potraživanja i ostvarenje što većih prihoda od korištenja poslovnih prostora, namjera je što hitnije uspostaviti održiv sustav kontrole korištenja poslovnih prostora u suradnji s odgovornim tijelima (Državno odvjetništvo Republike Hrvatske, Ministarstvo financija) te dogovoriti načine postupanja prilikom raznovrsnih oblika korištenja.

Naime, samo 34 preuzeta poslovna prostora koriste se na temelju ugovora o zakupu, dok se na osnovi prenesenih prava korisnika na temelju ugovora s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave vodi čak 811 poslovnih prostora (76% od ukupno prenesenih poslovnih prostora).

Također, određen broj poslovnih prostora (u ožujku 2014. godine bilo ih je 15) nalazi se i u podzakupu, te su žurno poduzete mjere u cilju naplate zakupnina, iseljenja nesavjesnih zakupaca, ali i subjekata u podzakupu. Ova aktivnost zahtijeva obilaske poslovnih prostora, uz utvrđivanje trenutačnog korisnika koji se nalazi u prostoru. Najčešće baš ti korisnici ne plaćaju zakup, odnosno korištenje poslovnim prostorima.

Zajedničkim kontrolama, dogovorenima s Ministarstvom financija, odnosno Poreznom upravom, izvršit će se žurna detekcija korisnika na terenu te poduzeti sve mjere radi naplate potraživanja te iseljenja nesavjesnih korisnika, a sve u cilju postupanja u maniri dobroga gospodara te stavljanja tih prostora na tržište putem natječaja.

U svrhu reguliranja pravnog odnosa s korisnicima, ponajprije onima koji uredno plaćaju korištenje prostora, inicirali smo izmjene Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnoga prostora (»Narodne novine«, broj 125/2011) i Uredbe o kupoprodaji poslovnoga prostora u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 137/2012), a sve u svrhu legalizacije poslovnih prostora s poznatim korisnicima, kojima se ispostavljaju fakture, a kojih je trenutačno 811 pravno neregulirano. Ova će se problematika rješavati u suradnji s Državnim odvjetništvom Republike Hrvatske i ostalim nadležnim institucijama.

Kada govorimo o konkretnim mjerama za realizaciju trećeg osnovnog cilja, odnosno komercijalizacije zatečenih praznih poslovnih prostora, što će automatski generirati i povećanje prihoda, osnovna je mjera objava što većeg broja javnih natječaja za zakup poslovnih prostora, čime će se aktivirati i staviti u funkciju neiskorištena imovina u vlasništvu Republike Hrvatske. Plan je najmanje jednom u dva mjeseca objavljivati natječaje za zakup poslovnih prostora (u prva tri mjeseca 2014. godine objavljena su tri natječaja). Mogućnost objave većeg broja natječaja znatno je olakšana objavom registra imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, čime se osigurava detaljna evidencija podataka o poslovnim prostorima i potencijalnim zakupnicima omogućuje uvid u raspoložive poslovne prostore te povećanje transparentnosti i potražnje.

DUUDI, kao i Društvo, u najkraćem mogućem roku aktivirat će internetsku stranicu na kojoj će se vidljivo i transparentno objavljivati sve informacije o poslovnim prostorima iz portfelja, zatim svi aktualni natječaji te najave budućih aktivnosti.

Najpozitivniji efekt povećanog broja natječaja jest smanjenje troškova tekućeg održavanja imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, jer će ih podmirivati zakupoprimci, čime će se smanjiti troškovi države za redovito mjesečno plaćanje režijskih troškova i tekućeg održavanja.

Određen broj poslovnih prostora zasigurno neće moći biti komercijaliziran nakon javnih natječaja, ponajprije zbog pomanjkanja interesa za poslovne prostore koji nisu na atraktivnim lokacijama. Redovita evidencija tih prostora olakšat će njihovu pripremu za prodaju ili korištenje po nekomercijalnoj osnovi – davanje na korištenje udrugama, odnosno organizacijama civilnog društva.

Sve navedene mjere rezultirat će povećanjem prihoda i smanjenjem rashoda DUUDI-ja i Društva, čime će se osigurati sredstva za investicijsko održavanje nekretnina, a time i povećanje vrijednosti ukupnog portfelja poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske.

Trenutačno su rashodi približno jednaki naplati, a odnose se na tekuće održavanje stanova i poslovnih prostora te plaćanje svih režijskih troškova, što znači da nema investicijskog održavanja.

Cilj je da sve opisane mjere rezultiraju poboljšanjem konkurentnosti tržišta, te da se poduzetnicima i privatnom sektoru omogući zakup poslovnih prostora po komercijalnim uvjetima i na atraktivnim lokacijama.

Također, ostatak prihoda iznad rashoda krajem godine uplaćivat će se u državni proračun, čime će se državi umanjiti trošak korištenja nekretninama te ostvariti dodatni prihod proračunu.

Svakako je nužno uspostaviti i pozitivan odnos s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave na način da se iznosi zakupnina državnih prostora definiraju u skladu s odlukama o iznosu zakupa prostora na pojedinim područjima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a sve s ciljem ujednačavanja komercijalne cijene.

SAŽETAK KOMERCIJALIZACIJE POSLOVNIH PROSTORA

|  |  |
| --- | --- |
| CILJEVI IZ STRATEGIJE | 1. Predviđanje i povećanje postotka iskorištenosti poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske.  2. Postizanje maksimalne racionalnosti i kontrole troškova.  3. Pomno planiranje tekućeg održavanja i investicija od strane korisnika.  4. Dugoročno zadržavanje vrijednosti nekretnina.  5. Sklapanje ugovora o zakupu, uz tržišne uvijete. |
| ZAKONODAVNI OKVIR | • Izmjena Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora u vlasništvu Republike Hrvatske u dijelu reguliranja načina rješavanja problema kod prostora korištenih bez ugovora.  • Izmjena Uredbe o kupoprodaji poslovnoga prostora u vlasništvu Republike Hrvatske. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Poboljšati naplatu poslovnih prostora na temelju dostupne evidencije.  • Redovito slati opomene neplatišama koji se koriste poslovnim prostorima.  • Pokrenuti utuženja na iseljenje poslovnih prostora koji su u podzakupu i kod neredovitih platiša.  • Organizirati svakodnevne izvide i obilaske poslovnih prostora, s namjerom utvrđivanja trenutačnih korisnika.  • Raspisivati maksimalan broj natječaja za zakup, kako bi se prazni prostori stavili u funkciju.  • Regulirati pravni odnos s korisnicima.  • Uspostaviti održiv sustav kontrole korištenja poslovnim prostorima u suradnji s odgovornim tijelima (Državno odvjetništvo Republike Hrvatske, Ministarstvo financija).  • Zajedničkim kontrolama, dogovorenima s Ministarstvom financija, odnosno Poreznom upravom, žurno će se detektirati korisnici na terenu te poduzeti sve mjere s ciljem naplate potraživanja te iseljenja nesavjesnih korisnika, a sve radi postupanja u maniri dobroga gospodara te stavljanja tih prostora na tržište putem natječaja.  • Priprema za prodaju ili korištenje po nekomercijalnoj osnovi – davanje na korištenje udrugama, odnosno organizacijama civilnog društva onih prostora koji nisu dani u zakup preko raspisanih natječaja.  • Poboljšanje konkurentnosti tržišta, poduzetnicima i privatnom sektoru omogućiti zakup poslovnih prostora po komercijalnim uvjetima i na atraktivnim lokacijama.  • Uspostaviti i pozitivan odnos s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave na način da se iznosi zakupnina državnih prostora definiraju u skladu s odlukama o iznosu zakupa prostora na pojedinim područjima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a sve s ciljem ujednačavanja komercijalne cijene.  • U suradnji s općinskim državnim odvjetništvima, tijelima državne uprave i gradskim/općinskim tijelima nadležnima za imovinskopravne poslove, utvrditi sve državne poslovne prostore kojima još uvijek upravljaju i raspolažu gradovi/općine. |

12. Godišnji plan upravljanja, odnosno tekućeg i investicijskog održavanja rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske

Na temelju članaka 8. i 31. stavka 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 150/2011), Vlada Republike Hrvatske je 26. srpnja 2012. godine donijela Odluku o korištenju rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske te se u članku 1. navodi popis objekata posebne namjene – rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Otočje Brijuni, Bijela vila – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske,

2. Otočje Brijuni, Vila Brijunka – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske,

3. Otočje Brijuni, Vila Jadranka – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske,

4. Otočje Brijuni, Kaštel – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske,

5. Otočje Brijuni, Vanga – rezidencija, ribarski salon, prateći objekti – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske,

6. Otočje Brijuni, Vila Galija – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske,

7. Otok Hvar, Vila Kovač – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske,

8. Rezidencija u Visokoj 22, Zagreb – prema odluci Vlade Republike Hrvatske koristi se za protokolarne potrebe Republike Hrvatske.

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi upravljanja, odnosno tekućeg i investicijskog održavanja rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Komercijalizacija i stavljanje u funkciju ekonomskog rasta.

2. Racionalno određivanje potrebe za objektima koji bi se koristili u protokolarne svrhe.

3. Provođenje znatnih investicijskih zahvata, kategorizacije objekata i ekipiranja djelatnika na objektima.

Zakonski propisi, akti i dokumenti kojima je uređivano upravljanje, odnosno tekuće i investicijsko održavanje te visina naknade rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske jesu:

1. Odluka Vlade Republike Hrvatske o davanju određenih nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske, kojima je do sada upravljao Ured za rezidencijalne potrebe, na upravljanje Uredu Predsjednika Republike Hrvatske i Uredu za državnu imovinu, klase: 940-01/01-04/02, urbroja: 5030102-01-1, od 19. srpnja 2001. godine.

2. Odluka Vlade Republike Hrvatske o načinu i prvenstvu korištenja rezidencijalnih objekata kojima upravlja Ured za državnu imovinu, klase: 940-01/01-04/02, urbroja: 5030118-01-3, od 26. srpnja 2001. godine.

3. Odluka Vlade Republike Hrvatske o načinu i prvenstvu korištenja rezidencijalnih objekata kojima upravlja Središnji državni ured za upravljanje državnom imovinom, klase: 373-01/04-01/03, urbroja: 5030109-04-01, od 15. srpnja 2004. godine

4. Odluka Vlade Republike Hrvatske o korištenju rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske, klase: 373-04/12-01/01, urbroja: 5030120-12-1, od 26. srpnja 2012. godine

5. Cjenik korištenja rezidencijalnih objekata (tržišna cijena za osobne potrebe)

6. Cjenik korištenja rezidencijalnih objekata (tržišna cijena za službene potrebe)

7. Odluka o visini naknade za korištenje rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske, klase: 373-01/13-01/1, urbroja: 536-01/04-2013-3, od 1. kolovoza 2013. godine

8. Uredba o određivanju štićenih osoba, objekata i prostora te provođenju njihove zaštite i osiguranja (»Narodne novine«, br. 85/2008 i 86/2012)

9. Ugovor o poslovno tehničkoj suradnji između DUUDI-ja i trgovačkog društva Državne nekretnine d.o.o.

Nekretnine na otočju Brijuni: Bijela vila, Vila Brijunka, Vila Jadranka, objekt Kaštel te otok Galija i otok Vanga nisu zaštićeni kao pojedinačna kulturna dobra, ali se nalaze u zaštićenim prostornim međama kulturnog krajolika otočja Brijuni, stoga podliježu odredbama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (»Narodne novine«, br. 66/99, 151/2003, 157/2003, 87/2009, 88/2010, 61/2011, 25/2012, 136/2012 i 157/2013).

Vila Kovač na Hvaru nije zaštićena kao pojedinačno kulturno dobro i ne nalazi se unutar zaštićenih prostornih međa kulturno-povijesne cjeline grada Hvara, stoga ne podliježe odredbama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.

Državna rezidencija u Zagrebu, Visoka 22, zaštićena je kao pojedinačno kulturno dobro upisano u registar kulturnih dobara, a dio je i zaštićene kulturno-povijesne cjeline grada Zagreba.

Republika Hrvatska u vlasništvu ima i vile koje se mogu koristiti u rezidencijalne svrhe, koje međutim nisu sistematski evidentirane, te je pokrenut postupak sustavnog prikupljanja dokumentacije o takvim objektima. Nakon toga će se predložiti prigodni načini korištenja tih objekata u sveobuhvatnom planu privođenja svrsi, s naglaskom na komercijalizaciju i s ciljem vraćanja dijela uloženih sredstava.

Tako je, na primjer, vila Izvor na Plitvičkim jezerima dodijeljena Nacionalnom parku Plitvička jezera, međutim do danas nije stavljena u funkciju. Stoga će se za nju izraditi plan upravljanja i odrediti investicijski potencijal ovog objekta, s namjerom da se sačuva od propadanja. Ova vila zaštićena je i kao pojedinačno kulturno dobro upisano u registar kulturnih dobara. Vila je trenutačno u potpuno ruševnom stanju, te je nužno, nakon izrade plana upravljanja, osigurati i potrebna financijska sredstava za njezino privođenje svrsi.

Republika Hrvatska, zastupana po DUUDI-ju, 21. veljače 2014. godine sklopila je Ugovor o poslovno-tehničkoj suradnji s novoosnovanim društvom Državne nekretnine d.o.o., a kojim su Društvu na upravljanje, među ostalom imovinom, predani i rezidencijalni objekti te diplomatsko-konzularna predstavništva. Po navedenoj osnovi, Društvo će u ime Republike Hrvatske, a za svoj račun, naplaćivati korištenje tim objektima, čime će se osigurati redovita naplata korištenja, a sredstva održavanja osigurat će se iz dijela prihoda Društva.

S obzirom na to da se godinama nije ulagalo u ove objekte, jer u državnom proračunu nisu bila osiguravana sredstva za tu stavku, nužno je na temelju detaljnog plana upravljanja donijeti i investicijski plan održavanja tih objekata koji će poslužiti kao podloga za terminsko planiranje osiguranja potrebnih sredstava za njihovu obnovu i održavanje.

Dosadašnja neadekvatna briga o rezidencijalnim objektima te nedovoljno investicijsko održavanje tijekom godina, sustavno je dovelo do njihova vrlo lošeg tehničkog i građevinskog stanja, te oni u nekim slučajevima ne zadovoljavaju ni minimum standarda za korištenje.

Stoga će se za sve objekte izraditi snimka postojećeg stanja koja će biti temelj za sva planirana investicijska ulaganja. Snimka postojećeg stanja naručit će se, po potrebi, a na temelju javnog nadmetanja, od ovlaštene tvrtke, te će biti temelj svih budućih planiranjima. Sredstva za ove aktivnosti osigurana su u financijskim planom za 2014. godinu.

Nadalje, pojedini objekti, primjerice vila Kovač na Hvaru te objekti na Brijunima (Bijela vila i vila Brijunka), ne koriste se maksimalno, posebno jer je riječ o objektima vrlo velike površine (i do 3000 m2) koji iziskuju velike troškove svakodnevnog održavanja.

U financijskom planu osigurat će se određena sredstva za investicijsko održavanje ovih objekata, kako bi se priveli svrsi i bili prikladniji za korištenje. S obzirom na težinu zapuštenog stanja, tijekom 2014. godine provest će se samo najnužniji zahvati kojima će se osigurati ispunjenje osnovnih sanitarno-higijenskih te sigurnosnih uvjeta.

Inicirano je i provođenje svih potrebnih aktivnosti izrade sigurnosne procjene ovih objekata, s detaljnim planom potrebnih mjera kako bi se osiguralo i njihovo sigurno korištenje, te je upućena zamolba SOA-i za prijedlogom potrebnih aktivnosti vezanih uz to pitanje.

Osnovni je cilj omogućiti maksimalan broj dana korištenja, uz redovitu naplatu troškova korištenja na temelju trenutačno važećeg cjenika, čime bi se financijski izdatci sveli na minimum.

Objekt u Visokoj ulici u Zagrebu od početka 2014. godine koristi se na mjesečnoj bazi, i to tijekom cijele godine, tako da je i dnevno održavanje prilagođeno toj vrsti funkcioniranja objekta. Tijekom devet mjeseci 2013. godine ovaj se objekt koristio svega 29 dana, dok je samo u prva tri mjeseca 2014. godine korišten 11 dana. Tijekom drugog kvartala predviđa se sličan i čak pojačan intenzitet njegova korištenja, koje se uredno naplaćuje sukladno važećoj Odluci o visini naknada za korištenje rezidencijalnih objekata.

Svi se objekti koriste na temelju važećih odluka i za njihovo se korištenje uredno ispostavljaju računi za naknadu troškova korištenja. Za kraj 2014. godine predviđeno je predlaganje izmjene Odluke Vlade Republike Hrvatske o korištenju rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike, a na temelju stvarnih postojećih troškova tekućeg održavanja i korištenja objekata. Naime, evidencijom je utvrđeno da su u 2013. godini, u razdoblju od 151 dana, korišteni svi objekti osim vile Brijunke, koja je u vrlo lošem sanitarno-tehničkom stanju.

Osnovni je cilj što češće korištenje ovih objekata, jer su oni svojom povijesnom važnošću, kulturnom vrijednošću, ali i veličinom, pogodni za različit niz programa i prigoda. To se ponajprije odnosi na korištenje objekata u protokolarne svrhe, ali i za održavanje sastanaka i seminara u organizaciji raznih tijela državne uprave, kao i komercijalnih događaja, a za koje Ured predsjednika Vlade Republike Hrvatske, koji odlučuje o planu korištenja, ocijeni da su društveno korisni. Na taj bi način i planirani radovi postali financijski isplativi, odnosno poboljšanje održavanja stvorilo bi novu vrijednost i korist, a ne, kako je do sada bio slučaj, samo trošak.

Također će se, a u skladu s politikom energetske učinkovitosti i održivosti, provesti mjere energetske obnove objekata te izrade energetskih certifikata u suradnji s Fondom za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Ovim ulaganjima u energetsku obnovu, uštedjet će se i na tekućim troškovima, a sredstva za te aktivnosti već su predviđena u financijskom planu.

Plan certificiranja i energetske obnove bit će baziran na dužem periodu, s obzirom na to da je u portfelju 4200 nekretnina, a navedeni će se broj i povećavati. Planirani je početak ovih aktivnosti u 2014. godini, obuhvatit će cijelu 2015. godine, a svakako će biti usuglašen s programom rada Fonda za zaštitu okoliša.

Nadalje, a s obzirom na kulturni značaj ovih objekata, u suradnji s Hrvatskim restauratorskim zavodom i Ministarstvom kulture, izradit će se i plan stručnih aktivnosti potrebnih za provedbu mjera zaštite kulturnih dobara. Plan će sadržavati snimku postojećeg stanja uz prijedlog potrebnih mjera. Početkom godine održani su inicijalni sastanci s nadležnim institucijama na kojima su definirane potrebne aktivnosti za objekt u Zagrebu, dok se isto planira i za objekte na Brijunima.

U suradnji s ostalim tijelima državne uprave započeta je izrada evidencije raspoloživih objekata koji se koriste u slične svrhe, a u vlasništvu su Republike Hrvatske. Na temelju tih podataka uspostavio bi se jedinstven sustav objedinjenog i cjelovitog pregleda korištenja objekata u rezidencijalne i/ili kulturne svrhe. U konačnici bi se oformio javno dostupan registar svih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske koji se koriste na ovaj način i u navedene svrhe.

Nakon sveobuhvatne analize, izradit će se poseban Plan upravljanja rezidencijalnim objektima za službene svrhe, ali i moguće komercijalizacije nekih objekata. Plan će odobriti predstojnik DUUDI-ja, a za sve aktivnosti iz Plana sredstva će biti predviđena u financijskom planu Društva, te neće teretiti državni proračun.

Strana diplomatska i kulturna predstavništva

U vlasništvu su Republike Hrvatske i nekretnine koje se koriste za potrebe stranih diplomatsko-konzularnih predstavništava, a kojima upravlja i koje održava Društvo. Za razliku od rezidencija, ove su nekretnine redovito održavane i u dobrom su tehničkom stanju, te za njih nije potrebno predvidjeti veća ulaganja, osim osnovnog osiguranja sredstava za pričuvu i tekuće održavanje.

Na temelju članka 48., a u svezi s člankom 54. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, predstojnik DUUDI-ja je 18. listopada 2013. godine donio odluku kojom se stranim diplomatskim, trgovinskim i kulturnim predstavništvima produžuju ugovori o zakupu – najmu poslovnih i stambenih prostora u Zagrebu. Tako su ugovori sklopljeni s Talijanskim kulturnim centrom u Zagrebu za poslovni prostor Preobraženska 4, zatim u ime Austrijskog kulturnog instituta za poslovni prostor Gundulićeva 3/1, s Francuskim institutom u Zagrebu za poslovni prostor Preradovićeva 5, s Veleposlanstvom Ukrajine u Zagrebu za vilu u Voćarskoj 52, s Veleposlanstvom Republike Italije za stambeni prostor Gornje Prekrižje 71 i s Veleposlanstvom Republike Austrije za stambeni prostor Srebrnjak 136.

U ožujku 2014. godine bila su aktivna i dva zahtjeva diplomatskih predstavništva Veleposlanstva Ruske Federacije i Veleposlanstva Savezne Republike Njemačke za pružanjem pomoći u pronalaženju novih prostorija, koji će biti riješeni u najkraćem mogućem roku.

U koordinaciji s Ministarstvom vanjskih i europskih poslova utvrdit će se potreba uspostave reciprociteta pri korištenju ovakvih objekata i sklapanja novih ugovora, a nakon isteka trenutačno važećih. Naime, Republika Hrvatska u pojedinim državama koristi se objektima u vlasništvu tih država, uz plaćanje komercijalne zakupnine ili čak samo troškova tekućeg korištenja. Na jednak način, a na temelju reciprociteta, Republika Hrvatska osiguravala bi dodjelu i korištenje poslovnih prostora u diplomatsko-konzularne svrhe stranim predstavništvima.

Redovito će se provoditi i aktivnosti investicijskog održavanja ovih objekata, kako bi se osiguralo zadovoljstvo korisnika. Troškovi korištenja i investicijskog održavanja pokrivat će se iz proračuna Društva, cijene najma ili zakupa mijenjat će se sukladno stanju na tržištu i u dogovoru s MVEP-om.

U cilju aktiviranja korištenja državne imovine, i preostali raspoloživi objekti ponudit će se na korištenje, a u suradnji s MVEP-om. S obzirom na to da ova vrsta korištenja predstavlja siguran i redovit prihod, nužno je što više objekata aktivirati na taj način. U tu će se svrhu revidirati postojeća evidencija državnih nekretnina, s namjerom izdvajanja nekorištenih objekata pogodnih za ovu namjenu koji će se ponuditi potencijalnim zainteresiranim diplomatsko-konzularnim predstavništvima.

Također u suradnji s MVEP-om, Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta te Gradom Zagrebom, tijekom 2014. godine započet će rješavanje zahtjeva Veleposlanstva Republike Francuske i Veleposlanstva Republike Njemačke, za gradnju školske zgrade radi djelovanja Francuske škole i Njemačke međunarodne škole u Zagrebu.

U tu je svrhu identificirana lokacija zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske u Gradu Zagrebu koja je prostorno-planski podobna, ali je nužno riješiti imovinskopravne odnose s osnivačima škola u skladu sa Zakonom i/ili u koordinaciji s Ministarstvom vanjskih i europskih poslova, matičnim državama, a sve ovisno o potrebi uspostave reciprociteta s Republikom Njemačkom i Republikom Francuskom za iste ili slične potrebe Republike Hrvatske u tim zemljama. Neslužbeno je najavljena i potreba pronalaska lokacije za gradnju Američke međunarodne škole u Zagrebu, i u tom će se slučaju postupati na sličan način. Nakon što navedene škole reguliraju svoj pravni status, DUUDI će istražiti mogućnost osnivanja jedinstvenog centra za sve međunarodne škole.

SAŽETAK UPRAVLJANJA, ODNOSNO TEKUĆEG I INVESTICIJSKOG ODRŽAVANJA REZIDENCIJALNIH OBJEKATA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | 1. Što češće korištenje objekata u protokolarne svrhe, ali i komercijalizacija uz naplatu.  2. Snimka postojećeg stanja te na temelju nje izrada investicijskih elaborata za obnovu objekata.  3. Privođenje svrsi svih objekata uz osiguranje dobrih higijensko-sanitarnih uvjeta za sigurno korištenje objekata.  4. Izrada plana daljnje komercijalizacije ovih objekata i sve većeg korištenja u protokolarne svrhe. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | • Predložiti izmjenu Odluke Vlade Republike Hrvatske o korištenju rezidencijalnih objekata u vlasništvu Republike, a na temelju stvarnih postojećih troškova tekućeg održavanja i korištenja objekata.  • U suradnji s Ministarstvom unutarnjih poslova i Agencijom za komercijalnu djelatnost d.o.o. ponudit će se na korištenje u službene svrhe prikladni raspoloživi rezidencijalni objekti. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Sustavno prikupljanje dokumentacije o objektima koji bi se mogli koristiti u rezidencijalne svrhe,  • izrada posebnog plana upravljanja za rezidencijalne objekte te vile u vlasništvu Republike Hrvatske,  • izrada plana investicijskog upravljanja i obnove za period od tri godine,  • osiguravanje redovite naplate korištenja te osiguranje sredstva održavanja iz dijela prihoda,  • donošenje investicijskog plana održavanja svih objekata ovog tipa na temelju snimki postojećeg stanja,  • izrada sigurnosne procjene rezidencijalnih objekata s detaljnim planom potrebnih mjera,  • omogućavanje maksimalnog broja dana korištenja uz redovitu naplatu troškova korištenja,  • u suradnji s Uredom predsjednika Vlade Republike Hrvatske osiguravanje što češćeg korištenja ovih objekata, jer su oni svojom povijesnom važnošću, kulturnom vrijednošću, ali i veličinom, pogodni za različit niz programa i prigoda,  • u skladu s politikom energetske učinkovitosti i održivosti, provođenje mjera energetske obnove objekata te izrade energetskih certifikata u suradnji s Fondom za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost,  • osiguravanje dovoljnih administrativnih kapaciteta djelatnika koji obavljaju poslove vezane uz održavanje i korištenje ovih objekata,  • u suradnji s Hrvatskim restauratorskim zavodom i Ministarstvom kulture, izrađivanje plana stručnih aktivnosti potrebnih za provedbu mjera zaštite kulturnih dobara,  • izrada evidencije raspoloživih objekata koji se koriste u slične svrhe, a u vlasništvu su Republike Hrvatske,  • u koordinaciji s Ministarstvom vanjskih i europskih poslova utvrđivanje potrebe uspostave reciprociteta pri korištenju objekata za potrebe stranih diplomatsko-konzularnih predstavništava i sklapanja novih ugovora,  • redovito provođenje aktivnosti investicijskog održavanja objekata za potrebe stranih diplomatsko-konzularnih predstavništava,  • ponudit će se na korištenje i preostali raspoloživi objekti za potrebe stranih diplomatsko-konzularnih predstavništava, a u suradnji s MVEP-om. |

13. Provedbe projekata javno-privatnog partnerstva

Zakonski propisi kojima je uređena provedba projekata javno-privatnog partnerstva:

1. Zakon o javno-privatnom partnerstvu (»Narodne novine«, broj 78/2012)

2. Uredba Vlade Republike Hrvatske o provedbi projekata javno-privatnog partnerstva (»Narodne novine«, broj 88/2012)

3. Zakon o koncesijama (»Narodne novine«, broj 143/2012)

4. Zakon o javnoj nabavi (»Narodne novine«, br. 90/2011, 83/2013 i 143/2013), vezan za postupke dodjele ugovora o koncesijama i ugovora o javnoj nabavi

5. Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima (»Narodne novine«, broj 143/2012).

Zakonom o javno-privatnom partnerstvu utvrđen je postupak predlaganja i odobravanja prijedloga projekata javno-privatnog partnerstva, provedba tih projekata, sadržaj ugovora o javno-privatnom partnerstvu te druga bitna pitanja.

Javno-privatno partnerstvo jest dugoročan ugovorni odnos između javnog i privatnog partnerstva, čiji je predmet izgradnja ili rekonstrukcija te održavanje javne građevine, u svrhu pružanja javnih usluga iz okvira nadležnosti javnog partnera.

Privatni partner od javnog partnera preuzima obvezu i rizike uz financiranje i proces gradnje. Statusno javno-privatno partnerstvo jest model temeljen na ugovornom odnosu između javnog i privatnog partnera, kojim se u svrhu provedbe projekata osniva zajedničko trgovačko društvo.

Javno tijelo može dopustiti i obavljanje komercijalne djelatnosti s ciljem naplate prihoda, ako je tako ugovoreno. U svrhu provedbe projekata javno-privatnog partnerstva, javni partner prenosi na privatnog pravo građenja ili mu daje koncesiju.

Ugovor o javno-privatnom partnerstvu zaključuje se u pisanom obliku na određeno razdoblje koje ne može biti kraće od pet ni duže od četrdeset godina, osim ako posebnim zakonom nije propisano duže razdoblje.

Prilikom planiranja i dogovaranja projekata javno-privatnog partnerstva tijekom 2014. godine, sukladno zakonu, projekti se dostavljaju Agenciji za javno-privatno partnerstvo na odobrenje.

Javno-privatno partnerstvo oblik je suradnje dvaju sektora u okviru koje se udruživanjem resursa i podjelom rizika postiže dodana vrijednost. Kod projekata javno- privatnog partnerstva vodit će se računa o ciljevima koji se žele postići uključivanjem privatnog sektora u isporuku javnih usluga, kao što su smanjenje ukupnih životnih troškova javnog projekta, povećanje efikasnosti trošenja javnog novca, ubrzanje raspoloživost ponude javne infrastrukture i slično.

U financiranju projekta dijelom sudjeluje privatni poduzetnik, a ostatak vrijednosti nadoknađuje javno tijelo iz svojeg proračuna. Relativno dugo trajanje odnosa (maksimum je do četrdeset godina) omogućuje povrat uloženih sredstava privatnom poduzetniku.

Potrebno je naglasiti da postoje određene prednosti javno-privatnog partnerstva koje se mogu iskoristiti, ali s druge strane ne treba ga smatrati instant-rješenjem za razvoj infrastrukture i pružanje usluga.

Izgradnja pojedinog javnog objekta primjenom javno-privatnog partnerstva smatrat će se samo jednom od mogućnosti koja se može primijeniti samo kad to dopušta situacija, obilježja projekta i gdje se mogu dokazati jasne prednosti i koristi. Primjena dolazi u obzir samo ako se pokaže boljim rješenjem od, na primjer, tradicionalnih modela javne nabave, a sukladno definiranoj proceduri i metodologiji u sklopu važeće zakonske regulative u Republici Hrvatskoj.

Tijekom 2014. godine radit će se na razvoju projekta javno-privatnog partnerstva projekta »Trg pravde«. Nakon što je 19. 4. 2012. godine Vlada Republike Hrvatske donijela Okvirni program izgradnje, dogradnje i rekonstrukcije javnih građevina prema ugovornom obliku javno-privatnog partnerstva (JPP), ukupne kapitalne vrijednosti preko 14 milijardi kuna.

Zaključkom Vlade Republike Hrvatske, klase: 022-03/13-07/244, urbroja: 50301-05/20-13-2, od 3. listopada 2013. godine (»Narodne novine«, broj 124/2013), Vlada Republike Hrvatske zadužila je Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija za završetak postupka javnog nadmetanja za izbor privatnog partnera i nastavak provedbe projekta javno-privatnog partnerstva »Trg pravde« u Zagrebu.

Istim su Zaključkom Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo gospodarstva i DUUDI zaduženi da sudjeluju u povjerenstvu za praćenje i nadzor provedbe postupka javnog nadmetanja i sklapanja ugovora te izboru privatnog partnera putem Centra za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija (CEI).

Cilj projekta »Trg pravde« jest koncentracija zagrebačkih sudova na jednome mjestu, te se njime predviđa gradnja oko 82.000 m² poslovnog prostora, garaže od oko 49.000 m² te popratnih sadržaja (restorana, kafića, kongresna dvorana i slično) od oko 6.103 m².

U kolovozu 2013. CEI je objavio poziv za odabir privatnog partnera za projektiranje, financiranje, rekonstrukciju, izgradnju, opremanje, održavanje i upravljanje Trgom pravde u Zagrebu po ugovornom obliku javno-privatnog partnerstva u projektu izgradnje Trga pravde u vrijednosti od 1,6 milijardi kuna.

Prvi krug nadmetanja završio je 12. 11. 2013. godine, a trenutačno je u tijeku utvrđivanje svih bitnih parametara kojima će se detaljno odrediti sve potrebe javnog partnera, a time i tehnički standardi samog projekta, kako bi se moglo krenuti u drugi krug nadmetanja.

Uloga DUUDI-ja, kao člana Povjerenstva za praćenje i nadzor provedbe postupka javnog nadmetanja i sklapanja ugovora jest sudjelovanje u izboru privatnog partnera, a sukladno Zaključku Vlade Republike Hrvatske.

Ujedno, DUUDI je i javni partner u ovom projektu, te će tijekom 2014. godine od Ministarstva pravosuđa ishoditi točne i detaljne upute o njegovim potrebama vezanima za smještaj sudova u okviru ovog projekta, ostalim potrebama vezanim uz ovaj projekt, kao i njegovim tehničkim i drugim standardima.

SAŽETAK PROVEDBE PROJEKATA JAVNO-

-PRIVATNOG PARTNERSTVA

|  |  |
| --- | --- |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Gradnja pojedinog javnog objekta primjenom javno- privatnog partnerstva smatrat će se samo jednom od mogućnosti koja se može primijeniti samo kad to dopušta situacija, obilježja projekta i gdje se mogu dokazati jasne prednosti i koristi, a sukladno definiranoj važećoj regulativi u Republici Hrvatskoj.  • Sustavan rad i administrativna podrška na razvoju projekta javno-privatnog partnerstva projekta »Trg pravde«. |

14. Godišnji plan vođenja registra državne imovine

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi vođenja registra državne imovine:

1. Uvid u opseg i strukturu imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.

2. Nadzor nad stanjem imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.

3. Kvalitetnije i brže donošenje odluka o upravljanju imovinom.

4. Praćenje koristi i učinaka upravljanja imovinom.

Kao jedan od ključnih srednjoročnih ciljeva u Strategiji je navedeno: na temelju objavljenog Središnjeg registra državne imovine s dodacima, ostvariti internetsku dostupnost odluka o upravljanju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske i u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te donijeti propise za procjenu i procijeniti tu imovinu koju je nužno iskazati u državnom knjigovodstvu i u knjigovodstvima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a sve u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.

Zakonski propisi kojima je uređeno vođenje registra državne imovine:

1. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013)

2. Uredba o registru državne imovine (»Narodne novine«, broj 55/2011).

Osnovni je cilj tijekom 2014. godine nastaviti izradu evidencije državne imovine te pratiti tijek procesa raspolaganja i upravljanja svim pojavnim oblicima državne imovine.

Uz pojavne oblike imovine koji se već vode u registru, nužno je identificirati nositelje ostalih pojavnih oblika državne imovine, kao i zakonodavni okvir na temelju kojeg se raspolaže tim oblicima imovine, kako bi se sva državna imovina bila evidentirana u jedinstvenom registru.

Naime, jedinstveni središnji registar državne imovine do 15. siječnja 2014. godine nikada nije bio u potpunosti funkcionalno uspostavljen i javno objavljen. Upravo se zbog toga još uvijek ne može sa sigurnošću definirati kojom i kolikom imovinom raspolaže Republika Hrvatska te kolika je njezina ukupna vrijednost.

U postojećem načinu, imovina se evidentira na više mjesta i o njenoj uporabi odlučuje više subjekata, zbog čega izostaje cjelovitost evidentiranja u jedinstvenoj bazi i odgovornost za učinkovitost uporabe pojedinog oblika imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.

Iz ovoga proizlazi da je ključna smjernica vođenja registra stvaranje pretpostavki za razvidan i učinkovit sustav odlučivanja u vezi s raspolaganjem državnom imovinom kroz prihvatljive modele upravljanja, definiranje poslovnih procesa, oblikovanje sustava izvještavanja i nadzora, pri čemu se uvažava različitost pojavnih oblika imovine, vlasništva i vrijednosti.

Time se želi postići povećanje efikasnosti upravljanja državnom imovinom, redovito dopunjavati registar državne imovine te institucionalno ojačati sustav kroz implementaciju budućeg jedinstvenog transparentnog sustava upravljanja državnom imovinom koji će u budućnosti znatno utjecati na gospodarski razvoj i rast države, ali i na standard hrvatskih građana.

Iako se na popisivanju imovine radi još od 1993. godine, tek je u prosincu 2010. godine, stupanjem na snagu Zakona o upravljanju državnom imovinom (»Narodne novine«, br. 145/2010 i 70/2012), uređena uspostava i vođenje registra državne imovine, a tematika je detaljnije razrađena Uredbom o registru državne imovine (»Narodne novine«, broj 55/2011), koja je još uvijek na snazi.

Registar državne imovine smješten je na serverima DUUDI-ja. Baza i intranet aplikacija registra ustrojeni su prema navedenoj Uredbi. Izrađen je model baze i aplikacija registra za unos podataka pristiglih od drugih obveznika te uspostavljene procedure za punjenje pristiglih podataka od vanjskih obveznika koji su na temelju opisa sloga za dostavu podataka svoje podatke dostavljali u registar imovine.

Stupanjem na snagu Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013), procedure za rad s obveznicima registra i unosom podataka ostale su nepromijenjene.

Tablica 1: Stanje registra imovine na dan 25. 3. 2014. godine

Popis nekretnina:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rbr. | Vrsta nekretnine | Broj |
| 1. | rezidencijalni objekt ili vila | 24 |
| 2. | nema podataka | 505 |
| 3. | nekretnina koja se koristi za potrebe očuvanja suverenosti, neovisnosti te  obrane teritorijalne cjelovitosti Republike Hrvatske | 631 |
| 4. | nekretnina koju koristi tijelo državne uprave | 1.227 |
| 5. | građevinsko zemljište i građevina | 3.647 |
| 6. | poljoprivredno zemljište | 3.033 |
| 7. | poslovni prostor | 9.036 |
| 8. | stambeni objekt | 27.790 |
| 9. | javno vodno dobro | 41.813 |
| 10. | šuma i šumsko zemljište | 298.591 |
|  | UKUPNO | 386.297 |

Popis dionica: 454 stavaka

Popis poslovnih udjela: 240 stavaka

Razni strateški dokumenti izrađivat će se na temelju podataka pribavljenih od realnih nositelja koji u svojoj nadležnosti upravljaju pojedinim pojavnim oblikom državne imovine, te će se na temelju tako dobivenih podataka izrađivati objedinjeni dokumenti koji će poslužiti kao podloga na temelju koje će se izrađivati strategije, analize i izvješća, a sve sukladno važećem zakonskom okviru.

U odnosu na važeću Uredbu o registru, najvažnija promjena u sustavu registra imovine jest ta da će obveznici sami puniti, odnosno ažurirati registar, dok je do sada praksa bila da se podaci dostavljaju bivšoj Agenciji za upravljanje državnom imovinom (AUDIO), koja je zatim te podatke unosila u sustav.

Nastavno na navedeno, prioritetne aktivnosti tijekom 2014. jesu:

1. Svaki obveznik registra određuje osobu ovlaštenu za pristup i rad na informacijskom sustavu središnjeg registra.

2. Izraditi novu Uredbu o registru imovine.

3. Knjiženje imovine Republike Hrvatske u državnom knjigovodstvu, uključujući i potraživanja države.

4. Usporedba registra imovine u vlasništvu Republike Hrvatske sa stvarnim stanjem na terenu kao najzahtjevniji dio posla i posljednja faza.

Važno je naglasiti da javnom objavom registar nije gotov ili dovršen. Imovina je promjenjiva kategorija, Republika Hrvatska konstantno stječe nove oblike imovine, dok drugima dalje raspolaže darovanjem, prodajom i slično, te se stanje mijenja doslovno na dnevnoj razini.

Ostale aktivnosti tijekom 2014. godine jesu:

• Postojeći je registar državne imovine objavljen, odnosno javno dostupan, sukladno odredbama Uredbe o registru državne imovine, stoga je nužno, do donošenja nove Uredbe, završiti cjelokupnu evidenciju u skladu s trenutačno važećom Uredbom.

• Izraditi novu Uredbu o registru državne imovine sukladno trenutačno važećem zakonodavnom okviru (važeća Uredba o registru definira sljedeće pojavne oblike državne imovine: dionice i poslovni udjeli, rezidencijalni objekti ili vile, nekretnine koje se koriste za potrebe očuvanja suverenosti, neovisnosti te obrane teritorijalne cjelovitosti Republike Hrvatske, nekretnine koje koriste tijela državne uprave, građevinska zemljišta i građevine, poljoprivredno zemljište, poslovni prostori, stambeni objekti, javno vodno dobro i šuma i šumsko zemljište, a novi Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske i Strategija upravljanja državnom imovinom definiraju 36 pojavnih oblika državne imovine kojima će se proširiti postojeći obuhvat registra sa sljedećim oblicima: turistička zemljišta, pomorsko dobro, luke i marine, epikontinentalni pojas, štedni ulozi, zlatne poluge, oduzeta imovina stečena kaznenim djelima i prekršajem, elektronička komunikacijska infrastruktura i druga povezana oprema, patenti ustupljeni Republici Hrvatskoj i licencije, potraživanja prema drugim državama, fizičkim i pravnim osobama, službena vozila, plovila i zrakoplovi i drugo).

• Utvrditi i identificirati koji je od gore navedenih 36 pojavnih oblika državne imovine (npr. vrsta nekretnina – poljoprivredno zemljište, turističko zemljište itd.) u nadležnosti pojedinog zakonskog ovlaštenika te od njih prikupiti podatke.

• Propisati sadržaj, način vođenja, način i oblik dostavljanja podataka o imovini u vlasništvu Republike Hrvatske, odnosno proširiti postojeći obrazac za dostavu podataka obveznika registra.

• Prikupljene podatke evidentirati u registru državne imovine sukladno Uredbi Ministarstva financija o knjigovodstvenoj evidenciji i financijskom izvještavanju Državne riznice (novo klasificiranje i standardizaciju imovine u vlasništvu Republike Hrvatske).

• Uspostaviti elektroničku vezu s registrima imovine svakog od obveznika.

• Povezati se s ostalim registrima, primjerice s Nacionalnom infrastrukturom prostornih podataka (NIP) i GEOPORTAL-om. Ključno je da sustav bude procesno i podatkovno povezan s ostalim vanjskim sustavima, kao što su katastar (posjednici, katastarska čestica), zemljišne knjige (vlasnici, zemljišnoknjižna čestica), prostorne jedinice (županija, grad, općina, ulica, kućni broj) i registrima kao što je OIB, te da može razmjenjivati podatke.

• Uspostaviti e-servis u svrhu razmjene podataka i povezivanja institucija koje su nadležne za podatke (ministarstvo nadležno za financije, ministarstvo nadležno za upravu, ministarstvo nadležno za unutarnje poslove).

• Kontinuirano prikupljati relevantne i zakonom priznate podatke iz različitih izvora (CERP, strateška trgovačka društva, resorna ministarstva itd.) radi popunjavanja registra državne imovine, odnosno baze podataka, kako bi se ostvarili trajni podaci i vodili na jednak način.

• Nakon promjene postojećeg obrasca uputiti ga svim obveznicima dostave podataka u registar imovine. Kod obveznika inzistirati na primjeni Upute o priznavanju, mjerenju i evidentiranju imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, izdanoj od Ministarstva financija. Posebno inzistirati na procjeni vrijednosti imovine, kako bi se imovina mogla, osim u registru državne imovine, iskazati i u bilanci države.

• Jedan od većih obveznika dostave podataka u registar imovine jest Agencija za poljoprivredno zemljište. Do sada smo od njih dobili malo podataka, i to samo za područje grada Zagreba. Nakon kontakta s Agencijom, rečeno je da imaju znatnih problema s elektroničkim vođenjem podataka koje dobivaju iz županija. Treba inzistirati na poboljšanju tog stanja, jer Agencija ima podatke o vrijednim poljoprivrednim resursima Republike Hrvatske.

• Postaviti pitanje upisa vlasnika u zemljišnim knjigama, a vezano za izradu bilance Republike Hrvatske, jer se dio obveznika upisuje kao titular vlasništva (npr. Hrvatske šume ili upisuju pojedina ministarstva ili ostala tijela, primjerice Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje).

• Izraditi detaljan projekt IUSDIO (Informacijski sustav upravljanja državnom imovinom), kojim bi se osigurala integracija, korištenje i održavanje svih komponenti sustava koji bi se koristili u upravljanju imovinom Republike Hrvatske (omogućavanje obveznika registra imovine za internetski pristup te unošenje i izmjenu podataka, povezivanje baze podataka registra s drugim bazama – zemljišne knjige e-izvadak, DGU). Napravljen je okvirni projekt IUSDIO te je okvirna procjena vrijednosti projekta 4.000.000 kn. Navedeni iznos trebalo bi uvrstiti u proračun za iduću godinu, kao i razmotriti mogućnost da se taj projekt sufinancira iz fondova EU-a.

• Internetske stranice DUUDI-ja prilagoditi mogućnosti elektroničke objave odluka o raspolaganju državnom imovinom.

SAŽETAK VOĐENJA REGISTRA DRŽAVNE IMOVINE

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | 1. Uvid u opseg i strukturu imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.  2. Nadzor nad stanjem imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.  3. Kvalitetnije i brže donošenje odluka o upravljanju imovinom.  4. Praćenje koristi i učinaka upravljanja imovinom. |
| IZMJENE ZAKONSKOG OKVIRA | Izrada nove uredbe o registru državne imovine. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Postojeći registar državne završiti do donošenja nove uredbe.  • Utvrditi i identificirati koje je od 36 pojavnih oblika državne imovine (npr. vrsta nekretnina – poljoprivredno zemljište, turističko zemljište itd.) u nadležnosti pojedinog zakonskog ovlaštenika te od njih prikupiti podatke.  • Propisati sadržaj, način vođenja, način i oblik dostavljanja podataka o imovini u vlasništvu Republike Hrvatske.  • Prikupljene podatke evidentirati u registru državne imovine, sukladno Uredbi Ministarstva financija o knjigovodstvenoj evidenciji i financijskom izvještavanju Državne riznice (novo klasificiranje i standardizaciju imovine u vlasništvu Republike Hrvatske).  • Uspostaviti elektroničku vezu s registrima imovine svakog od obveznika.  • Povezati s ostalim registrima, kao npr. s Nacionalnom infrastrukturom prostornih podataka (NIP) i GEOPORTAL-om.  • Uspostaviti e-servis u svrhu razmjene podataka i povezivanja između institucija koje su nadležne za podatke (ministarstvo nadležno za financije, ministarstvo nadležno za upravu, ministarstvo nadležno za unutarnje poslove).  • Kontinuirano poduzimati radnje na prikupljanju relevantnih i zakonom priznatih podataka iz različitih izvora.  • Nakon promjene postojećeg obrasca uputiti ga svim obveznicima dostave podataka u registar imovine.  • Postaviti pitanje upisa vlasnika u zemljišnim knjigama, a vezano za izradu bilance Republike Hrvatske.  • Izraditi detaljan projekt IUSDIO (Informacijski sustav upravljanja državnom imovinom) kojim bi se osigurala integracija, korištenje i održavanje svih komponenti sustava koji bi se koristili u upravljanju imovinom Republike Hrvatske.  • Internetske stranice DUUDI-ja prilagoditi mogućnosti elektroničke objave odluka o raspolaganju državnom imovinom. |

15. Godišnji plan postupaka vezanih uz savjetovanje sa zainteresiranom javnošću i pravo na pristup informacijama koje se tiču upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine definirani su sljedeći ciljevi vezani uz savjetovanje sa zainteresiranom javnošću i pravo na pristup informacijama koje se tiču upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Potrebno je formirati lako dostupno i besplatno informatičko prostranstvo na kojem će se objavljivati svi propisi te sve transakcije s imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske i u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

2. Organizirati učinkovitije i transparentno korištenje imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, s ciljem stvaranja novih vrijednosti i ostvarivanja veće ekonomske koristi.

Zakonski propisi kojima je uređeno postupanje vezano uz savjetovanje sa zainteresiranom javnošću i pravo na pristup informacijama koje se tiču upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske:

1. Strategija upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine (»Narodne novine«, broj 76/2013)

2. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 94/2013)

3. Zakon o pravu na pristup informacijama (»Narodne novine«, broj 25/2013)

4. Zakon o medijima (»Narodne novine«, br. 59/2004, 84/2011 i 81/2013).

Sukladno Zakonu o pravu na pristup informacijama, DUUDI na svojoj internetskoj stranici (www.duudi.hr), među ostalim, objavljuje:

1. zakone i ostale propise, opće akte i odluke koje donosi – po objavi u »Narodnim novinama«,

2. nacrte zakona i drugih propisa te općih akata koje donosi u svrhu provedbe savjetovanja sa zainteresiranom javnošću – sukladno Planu savjetovanja sa zainteresiranom javnošću,

3. godišnje planove, programe, strategije, upute, izvještaje o radu, financijska izvješća – na godišnjoj razini u kategorijama »Proračun DUUDI«, »Strateški dokumenti« i ostalo,

4. zapisnike i zaključke sa službenih sjednica tijela javne vlasti i službene dokumente usvojene na tim sjednicama te informacije o radu formalnih radnih tijela iz njegove nadležnosti – nakon državnih sjednica u kategoriji »Povjerenstva VRH«,

5. raspoložive registre i baze podataka te informacije o registrima i bazama podataka iz nadležnosti DUUDI-ja – redovito ažuriranje Registra državne imovine kojem se pristupa preko stranice DUUDI-ja.

Redovitom i kontinuiranom proaktivnom objavom, javnosti se omogućava uvid u rad DUUDI-ja, te se povećava transparentnost i učinkovitost cjelokupnog sustava upravljanja državnom imovinom.

Javnosti je na raspolaganju i službenica za informiranje, koja je u zakonskom roku informira o svim aktivnostima i podacima vezanima uz državnu imovinu na temelju upućenog zahtjeva za pristup informacijama.

Sudionici javnosti moći će se preko internetske stranice pretplatiti na obavijesti DUUDI-ja, te će izravno e-poštom dobivati sve novosti, otvorene natječaje i ostale informacije vezane uz njegov rad.

Jednom u dva mjeseca i s predstavnicima medija održat će se neformalan brifing, tijekom kojeg će se proći plan aktivnosti za sljedeće mjesece te dati najrelevantnije informacije i dogovoriti na direktna pitanja.

Strateško je opredjeljenje Republike Hrvatske omogućiti dostupnost svih javnih podataka vezanih uz imovinu u njezinu vlasništvu. Prethodno je detaljnije razrađena objava odluka o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, a bitno je naglasiti i da će se Registar državne imovine ažurirati sukladno donesenim odlukama o prodaji, darovanju, prijenosu vlasništva i slično za svaki od oblika imovine. Na taj način javnost će biti upoznata i moći će pratiti sve transakcije i aktivnosti vezane za pojedine oblike imovine.

Službenica za informiranje redovito se bavi i unapređenjem načina obrade dokumenata, njihovim razvrstavanjem, čuvanjem i već spomenutim objavljivanjem, kako bi što jednostavnije i kvalitetnije bili dostupni široj javnosti.

Tijela državne uprave, trgovačka društva u kojima Republika Hrvatska ima većinsko vlasništvo u dionicama i/ili udjelima te pravne osobe s javnim ovlastima imaju jednaku obvezu poštivanja načela javnosti, kao i obvezu proaktivnog informiranja sudionika javnosti.

Ta obveza uključuje poštivanje i rad u skladu s pravilima i kriterijima upravljanja i raspolaganja državnom imovinom definiranih propisima i drugim aktima te redovitu koordinaciju s DUUDI-jem prije raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske.

Nadalje, upravljanje imovinom koja im je dana na raspolaganje ili je u njihovu vlasništvu mora biti u skladu sa Strategijom upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine te ovim Planom upravljanja.

Nužno je da redovito informiraju DUUDI, ali i javnost, o aktivnostima koje uključuju upravljanje i raspolaganje državnom imovinom, te da javno objavljuju najvažnije odluke o tim procesima. Također moraju poštivati obvezu punjenja i ažuriranja Registra državne imovine, sukladno uputama Ureda.

DUUDI će koordinirati, ali i nadzirati ove aktivnosti, upozoravati na nepravilnosti i načine poboljšanja prakse rada, ali i sankcionirati nepravilnosti, sukladno zakonskim mogućnostima.

Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave zbog ustavnopravne zaštite svog statusa imaju autonomiju rada i odlučivanja, uključujući i aktivnosti vezane za imovinu. Bez obzira na to, strateška je smjernica budućih aktivnosti Ureda osigurati i da jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u svojim dokumentima provode nacionalnu Strategiju vezanu za državnu imovinu.

Poželjno bi bilo i da jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave učine javno dostupnima svoje registre imovine, kako bi se efikasnije i brže rješavali njihovi zahtjevi za korištenjem ili darovanjem nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske te mnogo važnije – kako bi sva imovina u Hrvatskoj bila evidentirana, a podaci o njoj javno dostupni svim građanima. Time bi se u potpunosti ispunila obveza informiranja javnosti te omogućila najviša razina transparentnosti djelovanja.

U cilju transparentnog upravljanja državnom imovinom i obavještavanja javnosti, ovaj Plan objavit će se na internetskim stranicama DUUDI-ja te će zainteresirana javnost moći uputiti svoje primjedbe na e-poštu: predstojnik@duudi.hr.

SAŽETAK POSTUPAKA VEZANIH UZ SAVJETOVANJE SA ZAINTERESIRANOM JAVNOŠĆU I PRAVO NA PRISTUP INFORMACIJAMA KOJE SE TIČU UPRAVLJANJA I RASPOLAGANJA IMOVINOM U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE

|  |  |
| --- | --- |
| OSTVARENJE CILJEVA IZ STRATEGIJE | • Potrebno je formirati lako dostupno i besplatno informatičko prostranstvo na kojem će se objavljivati svi propisi te sve transakcije s imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske i u vlasništvu lokalne samouprave.  • Organizirati učinkovitije i transparentno korištenje imovine u vlasništvu Republike Hrvatske, s ciljem stvaranja novih vrijednosti i ostvarivanja veće ekonomske koristi. |
| AKTIVNOSTI TIJEKOM 2014. GODINE | • Redovita objava svih dokumenata upravljanja državnom imovinom na internetskoj stranici www.duudi.hr.  • Jednom u dva mjeseca s predstavnicima medija održavat će se neformalan brifing.  • Unapređenje načina obrade dokumenata, njihovim razvrstavanjem, čuvanjem i objavljivanjem. kako bi što jednostavnije i kvalitetnije bili dostupni široj javnosti. |

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

53 29.04.2014 Odluka o donošenju Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

Odluka, NN 53/2014-1005
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)