## Zakon o državnim robnim zalihama

### NN 92/1994 (14.12.1994.), Zakon o državnim robnim zalihama

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O DRŽAVNIM ROBNIM ZALIHAMA

Proglašavam Zakon o državnim robnim zalihama, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na svojoj sjednici dana 29. studenoga 1994.
godine.

Droj : PA4-101/1-94.

Zagreb, 5. prosinca 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O DRŽAVNIM ROBNIM ZALIHAMA

I OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom se uređuje formiranje, korištenje i obnavljanje državnih
robnih zaliha, osiguravanje skladišnog prostora za smještaj i čuvanje državnih
robnih zaliha (u daljnjem tekstu: robne zalihe) i poslovanje tim robnim
zalihama

Članak 2.

Formiranje, čuvanje, korištenje i obnavljanje robnih zaliha poslovi
su od interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 3.

Robne zalihe čine osnovni poljoprivredno-prehrambeni proizvodi, industrijski
proizvodi, reprodukcijski materijal, sirovine, naftni derivati, lijekovi,
sanitetski materijal i proizvodi posebne namjene, određeni srednjoročnim
i godišnjim programom iz članka 6. i 7. ovoga Zakona.

Robne zalihe mogu činiti i novćana sredstva u domaćoj i stranoj valuti

Članak 4.

Robnim zalihama upravlja Vlada Republike Hrvatske i Državno ravnateljstvo
za robne zalihe (u daljnjem tekstu Ravnateljstvo) u skladu s odredbama
ovoga Zakona.

Članak 5.

Formiranje, obnavljanje i korištenje robnih zaliha te osiguravanje skladišnog
prostora za smještaj i čuvanje tih zaliha provodi se na temelju srednjoročnog
i godišnjeg programa formiranja, korištenja i obnavljanja robnih zaliha
te osiguravanja skladišnog prostora za smještaj i čuvanje tih zaliha

Osiguravanjem skladišnog prostora, prema ovom Zakonu razumijeva se korištenje
postojećeg skladišnog prostora za potrebe robnih zaliha, povjerenje smještaja
i čuvanja robnih zaliha pravnim osobama i postrojbama i ustanovama oružanih
snaga Republike Hrvatske, te izgradnja, kreditiranje izgradnje i osiguravanje
skladišnog prostora na drugi način

Članak 6.

Srednjoročni program donosi se za razdoblje od pet godina.

Srednjoročni program sadrži vrstu, naziv, količinu i vrijednost roba
koje se formiraju kao robne zalihe, globalni teritorijalni razmještaj robnih
zaliha, namjenu i kapacitet skladišnog prostora za njihov smještaj i čuvanje
te potreban iznos sredstava za izvršenje programa.

Prijedlog srednjoročnog programa izrađuje Ravnateljstvo nakori pribavljenog
mišljenja Ministarstva gospodarstva, Ministarstva obrane, Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, Ministarstva financija, Ministarstva zdravstva
i Hrvatske gospodarske komore.

Srednjoročni program donosi Sabor Republike Hrvatske na prijedlog Vlade
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada).

Članak 7.

Godišnji program donosi se u skladu sa srednjoročnim programom. Godišnjim
programom utvrđuju se osobito: vrsta, naziv, količina i vrijednost robe
koja se formira i obnavlja kao robne zalihe, teritorijalni razmještaj robnih
zaliha, kapacitet skladišnog prostora za smještaj i čuvanje robnih zaliha,
uvjeti uz koje se određene vrste i količine robnih zaliha dugoročno povjeravaju
na obnavljanje pravnim osobama te potreban iznos sredstava za izvršenje
programa.

Godišnjim programom utvrđuju se i uvjeti uz koje Ravnateljstvo može
kreditirati pravne i fizičke osobe na temelju članka 15. ovoga Zakona kao
i druga pitanja vezana uz formiranje, korištenje i obnavljanje robnih zaliha.

Godišnjim programom posebno se utvrđuje dio robnih zaliha koje će se,
prema potrebi formirati u novčanim sredstvima u domaćoj i stranoj valuti.

Članak 8.

Prijedlog godišnjeg programa izrađuje Ravnateljstvo. Godišnji program
donosi Vlada na prijedlog Vijeća Ravnateljstva.

Članak 9.

Srednjoročni i godišnji programi moraju biti u skladu s makroekonomskim
projekcijama države, propisima i drugim aktima Sabora i Vlade Republike
Hrvatske.

Srednjoročni i godišnji programi sadrže i najmanje količine roba u robnim
zalihama koje službe prvenstveno za potrebe države u slučaju ratnog stanja
i neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti države te velikih
prirodnih nepogoda.

Članak 10.

Sredstva za robne zalihe osiguravaju se:

1. iz sredstava koja se prema posebnim zakonima i drugim propisima izdvajaju
za robne zalihe,

2. iz pozitivnih razlika ostvarenih u poslovanju robnim zalihama,

3. iz sredstava koja su u državnom proračunu utvrđena za robne zalihe,

4. iz drugih izvora sredstava koja se mogu usmjeriti za robne zalihe.

Članak 11.

Sredstva osigurana prema članku 10. ovoga Zakona koriste se za formiranje
i obnavljanje robnih zaliha, za osiguravanje skladišnog prostora i pokriće
troškova smještaja i čuvanja robnih zaliha, za premije osiguranja roba
i objekata i za pokrivanje negativne razlike u cijeni, kao i ostale potrebe
utvrđene programom.

Sredstva za potrebe iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se i raspoređuju
programom sredstava robnih zaliha za ostvarivanje utvrđenog srednjoročnog.
odnosno godišnjeg programa robnih zaliha.

Akt o osiguravanju sredstava iz prethodnog stavka donosi se istovremeno
s godišnjim programom robnih zaliha.

II. FORMIRANJE I OBNAVLJANJE ROBNIH ZALIHA

Članak 12.

Robne zalihe formiraju se i obnavljaju ugovaranjem proizvodnje pojedinih
roba iz robne zalihe i kupnjom robe iz domaće proizvodnje u skladu s godišnjim
programom.

Ako na domaćem tržištu nema dovoljno određene robe iz domaće proizvodnje
ili se ona ne proizvodi u zemlji, robne zalihe se formiraju i obnavljaju
kupnjom robe u inozemstvu.

Članak 13.

Ravnateljstvo je dužno, kada su tržišne cijene niže od zaštitnih cijena,
otkupiti ili kreditirati po zaštitnim cijenama bilancom utvrđene količine
proizvoda za koje su propisane zaštitne cijene.

Članak 14.

Ravnateljstvo neposredno ili posredstvom pravnih osoba kupuje robu za
robne zalihe.

Kupnju robe za robne zalihe i prodaju robe iz robnih zaliha radi formiranja,
obnavljanja ili zamjene robnih zaliha Ravnateljstvo obavlja javnim nadmetanjem
ili prikupljanjem pismenih ponuda.

Odredbe stavka 2. ovoga članka ne primjenjuju se na obveznu kupnju poljoprivrednih
proizvoda za koje su propisane zaštitne cijene i za kupnju robe na domaćem
tržištu koju proizvodi samo jedan proizvođač.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, Ravnateljstvo može kupiti
robu za robne zalihe i prodati robu iz robnih zaliha i bez javnog nadmetanja
ili prikupljanja pismenih ponuda, ako su propisani, odnosno utvrdeni osnovni
elementi kupnje, odnosno prodaje određene robe (cijena, kakvoća, paritet
i dr.).

Članak 15.

Da bi se u skladu s godišnjim programom osigurala roba za robne zalihe,
Ravnateljstvo može kreditirati proizvodnju kod pravnih i fizičkih osoba
koje proizvode i isporučuju pojedine vrste roba ili proizvoda, kada to
zahtijevaju okolnosti na tržištu.

Na robi, odnosno proizvodima koji su proizvedeni kreditiranjem od strane
Ravnateljstva ne mogu se provoditi izvršni postupci niti postupci osiguranja
za potraživanja trećih osoba prema javnoj ili fizičkoj osobi koju Ravnateljstvo
kreditira.

Članak 16.

Robne zalihe održavaju se pravovremenim obnavljanjem, ovisno o vrsti
i prirodi robe i njezinu vijeku trajanja.

Roba se obnavlja zamjenom, davanjem na zajam, prodajom i kupnjom.

Radi održavanja kakvoće i količine robe, robne zalihe obnavljaju pravne
osobe i postrojbe i ustanove oružanih snaga Republike Hrvatske kojima se
taj posao povjeri ugovorom kojim se osobito utvrđuje vrsta robe, vrijeme
obnavljanja, naćin preuzimanja i vraćanja robe, visina i rok plaćanja naknade.

Ako se roba iz robnih zaliha prodaje, pozajmljuje ili zamjenjuje radi
obnavljanja, umjesto robe koja je prodana ili zamijenjena osigurat će se
ista vrsta i količina robe ili druga vrsta robe koja odgovara istoj namjeni,
u skladu s programom.

Članak 17.

O formiranju i obnavljanju robnih zaliha, zamjeni robe, davanju robe
na zajam i prodaji robe radi obnavljanja odlučuje, u skladu s godišnjim
programom, ravnatelj.

Članak 18.

Ako Ravnateljstvo ne može nabaviti robu, odnosno obnoviti robne zalihe
po cijenama koje su određene u skladu s propisima i pod uobičajenim tržišnim
uvjetima, ravnatelj o tome izvješćuje Vladu i predlaže mjere i način na
koji će se to učiniti.

III. KORIŠTENJE ROBNIH ZALIHA

Članak 19.

Robne zalihe koriste se za:

1. osiguranje potreba u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti države te velikih prirodnih nepogoda,

2. intervencije na tržištu radi osiguravanja stabilnosti tržišta u slučaju
većih poremećaja ili pak sprečavanju na stupa većih poremećaja na tržištu,

O korištenju robnih zaliha iz stavka 1. ovoga članka odlučuje Vlada.

Članak 20.

Mjerama intervencije na tržištu robnim zalihama u smislu ovoga Zakona
smatra se:

1 kreditiranje ili otkup bilancom utvrđenih osnovnih poljoprivredno-prehrambenih
proizvoda po zaštitnim cijenama,

2 uvoz robe, davanje robe na zajam i prodaja robe iz robnih zaliha.

Roba iz stavka 1. točke 2. ovoga članka daje se u zajam pravnim osobama
uz uvjet da se u robne zalihe vrati roba iste ili slične vrste, količine
i kakvoće.

Ugovor o zajmu i ugovor o prodaji robe moraju biti sklopljeni u pisanom
obliku.

Članak 21.

Mjere intervencije na tržištu robnim zalihama poduzima Vlada kako bi
se spriječili ili otklonili veći poremećaji koji mogu nastati ili su nastali
na tržištu, a nisu se mogli spriječiti ili otkloniti redovnim mjerama i
postupcima.

Ako nadležno ministarstvo ocijeni, na temelju odgovarajućih analiza
o konjukturnim kretanjima na domaćem i stranom tržištu, da mogu nastati
ili da su nastali poremećaji na tržištu, predložit će Vladi poduzimanje
mjera intervencije na tržištu iz članka 20. ovoga Zakona.

Odlukom Vlade kojom se utvrđuju mjere intervencije robnim zalihama utvrđuju
se uvjeti uz koje se poduzimaju te mjere i obveze pojedinih ministarstava,
drugih tijela i pravnih osoba u provođenju tih mjera.

Članak 22.

U posebno opravdanim slučajevima Vlada može odlučiti da se roba robnih
zaliha otkupljena po zaštitnim cijenama proda na domaćem ili stranom tržištu,
po cijeni nižoj od zaštitne cijene, pri čemu se utvrđuju pobliži uvjeti
i način prodaje.

Članak 23.

Kada Vlada intervenira sredstvima posebne namjene (šatori, kamp-kućice,
sanitetska sredstva i oprema i sl.) koja su uslijed upotrebe postala neprikladna
za daljnje držanje i obnavljanje u robnim zalihama, može ta sredstva na
prijedlog ravnatelja dati sa ili bez naknade određenim organima i organizacijama
(postrojbama i stožerima civilne zaštite, Crvenom križu, humanitarnim organizacijama
i udrugama).

Članak 24.

Ravnateljstvo može dio robnih zaliha zbog razloga ekonomičnosti dati
u zakup pravnim osobama.

Ugovorom o davanju robe u zakup utvrđuje se osobito vrsta robe ili opreme,
vrijeme korištenja, način preuzimanja i vraćanja robe, visina i rok plaćanja
naknade.

Naknada za korištenje opreme ne može biti niža od propisane amortizacije.
U posebno opravdanim slučajevima naknada se može ugovoriti u iznosu nižem
od utvrđene amortizacije.

IV. OSIGURANJE SKLADIŠNOG PROSTORA ZA SMJEŠTAJ I ČUVANJE ROBNIH
ZALIHA

Članak 25.

Ravnateljstvo smješta i čuva robne zalihe u vlastitim skladištima, u
skladištima čiju je izgradnju kreditiralo i skladištima koja su uzeta u
zakup.

Članak 26.

Ravnateljstvo osigurava prostor kupnjom ili izgradnjom skladišnog prostora
te kreditiranjem pravnih osoba radi izgradnje tog prostore, sredstvima
što su predviđena za te namjene u godišnjem programu.

Godišnjim programom utvrđuju se uvjeti kreditiranja izgradnje skladišnog
prostora.

Pravne osobe i odgovorne osobe u pravnoj osobi dužne su, u skladu s
ugovorom o kreditiranju skladišnog prostora, osigurati skladišni prostor
za smještaj i čuvanje robnih zaliha.

Ukoliko to ugovorom nije predviđeno, skladištar ili druga osoba kojoj
je roba povjerena na čuvanje nema na povjerenoj robi pravo pridržaja niti
založno pravo.

Članak 27.

Smještaj i čuvanje robe, skladišta i opreme robnih zaliha. Ravnateljstvo
može povjeriti pravnim osobama i postrojbama i ustanovema oružanih snaga
Republike Hrvatske, na temelju ugovora kojim se utvrđuju uvjeti za smještaj
i čuvanje robe, skladišta i opreme robnih zaliha.

Subjekti iz stavka 1. ovoga članka kojima su roba, skladišta i oprema
robnih zaliha povjereni na čuvanje, ne mogu bez odobrenja Ravnateljstva
tu robu, skladišta i opremu

koristiti, otuđiti, promijeniti im namjenu, preskladištiti robu u druga
skladišta i raspolagati njima na drugi način protivno ugovoru.

Ugovorom iz stavka 1. ovoga članka ne može se predvidjeti pravo prvokupa
robe iz robnih zaliha u korist subjekta kojem je roba povjerena na smještaj
i čuvanje

V. POSLOVANJE ROBNIM ZALIHAMA

Članak 28.

Poslove u svezi s poslovanjem robnim zalihama obavIja Ravnateljstvo
u okviru prava i dužnosti utvrđenih ovim Zakonom.

Ravnateljstvo je pravna osoba.

Poslove iz stavka 1. ovoga članka Ravnateljstvo obavlja u neprofitne
svrhe.

Ukoliko se poslovanjem Ravnateljstva ostvari dobit, cjelokupni iznos
dobiti ostaje u Ravnateljstvu i upotrijebit će se za izvršavanje poslova
i zadataka utvrđenih Programom.

Radom Ravnateljstva upravlja ravnatelj, koji je odgovoran za zakonit
rad i postupanje.

Članak 29.

Ravnatelj će po potrebi donijeti provedbene propise za primjenu ovoga
Zakona, kojima će se potanje urediti pojedina pitanja u svezi s kupnjom,
prodajom, čuvanjem i uskladištenjem robnih zaliha.

Članak 30.

Ravnateljstvo obavlja slijedeće poslove:

- izrađuje prijedlog srednjoročnog i godišnjeg programa robnih zaliha
i osiguravanja skladišnog prostora za smještaj i čuvanje robnih zaliha,

- izvršava poslove u svezi s formiranjem, korištenjem i obnavljanjem
robnih zaliha i osiguravanjem skladišnog prostora za smještaj i čuvanje
robnih zaliha,

- provodi intervencije na tržištu u skladu s aktima Vlade,

- sklapa ugovore o poslovima robnog prometa i druge ugovore u skladu
sa zakonom, aktima Sabora Republike Hrvastke i Vlade i drugim aktima,

- obavlja i druge poslove u svezi s robnim zalihama po nalogu Vlade
i odlukama Vijeća Ravnateljstva.

Ravnateljstvo je dužno postupati djelotvorno, ekonomično i svrhovito
u poslovanju robnim zalihama.

Članak 31.

Radi razmatranja pitanja od značaja za poslovanje robnim zalihama u
Ravnateljstu se osniva Vijeće Ravnateljstva koji se sastoji od trinaest
članova.

Vijeće Ravnateljstva čine: jedan od potpredsjednika Vlade, ministar
gospodarstva, ministar poljoprivrede i šumarstva, ministar obrane, ministar
unutarnjih poslova, ministar financija, ministar zdravstva, predstavnik
Hrvatske gospodarske komore i četiri člana Odbora za financije i državni
proračun koje će izabrati Zastupnićki dom Sabora Republike Hrvatske.

Ravnatelj je po položaju član Vijeća Ravnateljstva. Predsjednika i članove
Vijeća Ravnateljstva imenuje i razrješava Vlada na vrijeme od četiri godine,
koji mogu biti ponovno imenovani.

Članak 32.

Vijeće Ravnateljstva:

1. utvrđuje prijedlog srednjoročnog i godišnjeg programa formiranja,
korištenja i obnavljanja robnih zaliha te osiguravanja skladišnog prostora
za smještaj i čuvanje robnih zaliha,

2. razmatra problematiku iz oblasti robnih zaliha i o tome daje svoje
prijedloge i mišljenje Saboru Republike Hvatske, Vladi i drugim nadležnim
tijelima,

3. utvrđuje program sredstava robnih zaliha i donosi godišnji obračun
Ravnateljstva koji se odnosi na poslovanje robnim zalihama,

4. utvrđuje program raspodjele sredstava za izgradnju i kreditiranje
izgradnje objekata na pojedine investitore te sredstava za održavanje vlastitih
skladišta i opreme,

5. donosi u smislu članks 35. ovoga Zakona akt o privremenom financiranju
robnih zaliha,

6. daje mišljenje o prodaji stvari shodno članku 43. stavku 1. i 2.
ovoga Zakona,

7. donosi poslovnik o svom radu.

Članak 33.

Novčana sredstva u domaćoj i stranoj valuti iz članka 3. stavka 2. ovoga
Zakona Ravnateljstvo će, do njihovog korištenja, oročiti ili plasirati
radi uvećavanja, odnosno održavanja njihove stvarne vrijednosti.

Članak 34.

Programom sredstava robnih zaliha sredstva se utvrđuju i raspoređuju
osobito:

1. za formiranje, obnavljanje i održavanje robnih zaliha,

2. za kreditiranje i izgradnju skladišnog prostora, opreme za skladišta
i održavanje skladišnog prostora i opreme za smještaj i čuvanje robnih
zaliha,

3. za smještaj, čuvanje i druge troškove robnih zaliha, 4. za pokrivanje
negativnih razlika u cijeni poslovanja robnih zaliha.

Članak 35.

Programa sredstava robnih zaliha za narednu godinu u pravilu se donosi
do kraja tekuće godine. Ako program sredstava robnih zaliha ne bude na
vrijeme utvrđen, potrebe robnih zaliha financirat će se u skladu s aktom
o privremenom finaciranju.

Članak 36.

Vlada, prema potrebi, osigurava i raspoređuje u skladu s propisima sredstva
za kreditiranje ili otkup ponuđenih količina osnovnih poljoprivrednih proizvoda
po zaštitnim cijenama i uvoz robe za intervencije na tržištu iz članka
20. ovoga Zakona, u slučaju da raspoloživa sredstva nisu dovoljna za financiranje
tih namjena.

Članak 37.

Ravnateljstvo utvrđuje rezutlate poslovanja i raspoređuje ostvarena
sredstva godišnjim obračunom.

Uz godišnji obračun Ravnateljstvo dostavlja Vladi izvješće o poslovanju
robnim zalihama s pregledom stanja roba i pregledom raspoređenih sredstava
za osiguravanje skladišnog prostora.

Članak 38.

Sredstva pozitivnih rezultata poslovanja utvrdena u godišnjem obračunu
Ravnateljstva raspoređuju se na dio koji se unosi u kapital robnih zaliha,
dio koji se koristi za namjene iz članka 34. ovoga Zakona i dio koji se
unosi u sredstva rezervi.

Članak 39.

Sredstva rezervi koriste se za pokriće negativnog rezultata poslovanja
utvrđenog godišnjim obračunom, za financiranje namjena iz članka 36. ovoga
Zakona i za namjene iz članka 34. točke 1. ovoga Zakona, za koje nisu predviđena
sredstva u programu sredstava robnih zaliha ili nisu predviđena u dovoljnom
iznosu.

Sredstva rezervi mogu se koristiti i kao obrtna sredstva.

Članak 40

Program sredstava robnih zaliha i godišnji obračun Ravnateljstva, na
prijedlog Vlade, odobrava Sabor Republike Hrvatske.

Članak 41.

Sredstva anuiteta od kredita iz članka 2s. ovoga Zakona mogu se koristiti
samo za ulaganja u osiguranje skladišnog prostora.

Članak 42.

Nematerijalna i materijalna ulaganja i roba robnih zaliha služe za potrebe
obrane, osim robe koja se formira po članku 13. ovoga Zakona.

Knjigovodstvenu evidenciiu, otpis i revalorizaciju nematerijalnih i
materijalnih ulaganja i robe robnih zeliha Ravnateljstvo obavlja u skladu
sa važećim propisima o računovodstvu.

Članak 43.

O prodaji nekretnina koje su dotrajale, zastarjele ili nisu potrebne
za robne zalihe, odlučuje Vlada na prijedlog Vijeća Ravnateljstva.

Ravnateljstvo može prodati pojedine pokretne stvari i opremu koje više
nisu potrebne za robne zalihe, o ćemu odlučuje ravnatelj uz prethodno pribavljeno
mišljenje Vijeća Ravnateljstva.

Nekretnine, pokretne stvari i opremu koje više nisu potrebne ili koje
određeno vrijeme nisu potrebne za robne zalihe mogu se uz naknadu dati
u zakup, o ćemu odlučuje ravnatelj.

VI. POSLOVANJE ROBNIM ZALIHAMA U DOBA RATNOG STANJA ILI NEPOSREDNE
UGROŽENOSTI NEOVISNOSTI I JEDINSTVENOSTI DRŽAVE

Članak 44.

U doba ratnog stanja, neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske, Vlada odlučuje o svim pitanjima formiranja, obnove
i korištenja robnih zaliha te izgradnji i održavanju skladišnog prostora
za smještaj i čuvanje tih zaliha, s time da se prvenstveno koriste za oružane
borbe, ako uredbom sa zakonskom snagom Predsjednika Republike nije drukčije
određeno.

U doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
države Vlada može mijenjati i dopunjavati srednjoročni i godišnji program
robnih zaliha, o čemu podnosi izvješće Saboru Republike Hrvatske čim se
za to steknu uvjeti.

Članak 45.

Pravne osobe koje proizvode, odnosno koje obavljaju poslove prometa
roba, koje su utvrđene u strukturi robnih zaliha, dužne su u doba ratnog
stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti države i
drugih izvenrednih prilika, na zahtjev Vlade proizvoditi, odnosno prodavati
tu robu radi popune, odnosno obnavljanja robnih zaliha.

VII. INSPEKCIJSKI NADZOR

Članak 46.

Inspekcijski nadzor nad radom pravnih osoba u pogledu primjene ovoga
Zakona obavljaju ovlašteni službenici Ravnateljstva.

U obavljanju poslova inspekCijskog nadzora ovlašteni službenici Ravnateljstva
imaju pravo i obvezu:

1) narediti otklanjanje utvrđenih nedostataka, odnosno nepravilnosti
u određenom roku,

2) podnijeti zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka sucu za prekršaje.

Članak 47.

Nadzor nad primjenom odredaba ovoga Zakona koje se odnose na način i
uvjete stavljanja na tržište roba iz robnih zaliha obavljaju nadležna tijela
tržišne inspekcije.

U obavljanju nadzora iz stavka 1. ovoga članka tržišni inspektor ima
pravo i dužnost donijeti rješenje kojim će pravnoj osobi :

- zabraniti prodaju robe iz robnih zaliha kad se prodaja obavlja suprotno
odredbi članka 21. stavka 3. i članka 22. ovoga Zakona,

- narediti stavljanje robe u promet kad se prikriva, ograničava ili
na drugi način obustavlja od prodaje.

Žalba protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka ne odgađa izvršenje
rješenja.

Članak 48.

Pravne osobe i drugi subjekti (članak 27.) kojima je ugovorom povjereno
obavljanje poslova u svezi s robnim zalihama, dužni su omogućiti ovlaštenim
službenicima Ravnateljstva iz članka 46. ovoga Zakona pregled robe, skladišta
i objekata u kojima se proizvodi ili nalazi roba robnih zaliha, kao i tržišnim
inspektorima u obavljanju poslova inspekcijskog nadzora iz članka 47. ovoga
Zakona.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 49.

Odgovorna osoba u pravnoj osobi s kojom je sklopljen ugovor o čuvanju
robe, skladišta i opreme robnih zaliha, koja s tom robom, skladištem ili
opremom neovlašteno raspolaže ili im promijeni namjenu, kaznit će se za
kazneno djelo zatvorom do pet godina (članak 16. stavak 3. i članak 27.
stavak 2.).

Članak 50.

Novčanom kaznom od 8.000 do 37.000 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba:

- ako ne postupi u skladu s odlukom Vlade, kojom su utvrđene mjere intervencije
robnim zalihama (članak 21. stavak 3.),

- ako se ne pridržava ugovornih odredbi o davanju robnih zaliha na zajam
i prodaji robe iz robnih zaliha (članak 20. stavak 1. točka 2.),

- ako ne osigura skladišni prostor za smještaj i čuvanje robnih zaliha
u skladu s ugovorom o kreditiranju izgradnje tog prostora, odnosno na drugi
način ili ako smješta, čuva i raspolaže robom, skladištem i opremom robnih
zaliha protivno utvrđenim uvjetima (članak 26. stavak 3. i članak 27. stavak
2.),

- ako ne postupi po rješenju ovlaštenog službenika Ravnateljstva ili
tržišnog inspektora (članak 46. stavak 2. i članak 47. alineja 1. i 2.),

- ako spriječi ovlaštenog službenika Ravnateljstva ili tržišnog inspektora
u poslovima pregleda i nadzora (članak 48.)

Za prekršaj iz stavka 1. alineje 1. i 2. ovoga članka uz novčanu kaznu,
pravnoj osobi izreći će se oduzimanje imovinske koristi ostvarene kroz
razliku između naplaćene prodajne cijene i prodajne cijene po kojoj se
roba iz robnih zaliha mogla prodati.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 800 do 8.000 kuna.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 51.

Postojeće robne zalihe Ured za gospodarstvo županije, odnosno Grada
Zagreba na čijem području je sjedište općine ili grada, koji su imali formirane
robne zalihe, dužan je iste prodati u roku od šest mjeseci od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Financijska sredstva ostvarena prodajom robnih zaliha iz stavka 1. ovoga
članka, unose se u proračun županije, odnosno Grada Zagreba.

Članak 52.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o republičkim
robnim rezervama ("Narodne novine", br. 33/82, 24/87 i 26/93).

Članak 53.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa:333-06/94-01/01

Zagreb, 29. studenoga 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović, v. r.**

Zakon, NN 92/1994-1572