## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 430-01/2007-02/015, urbroj: 580-03-2011-89-47 od 13. listopada 2011.

### NN 13/2012 (30.1.2012.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 430-01/2007-02/015, urbroj: 580-03-2011-89-47 od 13. listopada 2011.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

380

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, na temelju članka 13. stavci 1., 2., i 3. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11), u upravnom postupku odobravanja državne potpore za restrukturiranje poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d., sa sjedištem u Kraljevici, Obala kralja Tomislava 8, pokrenutom na zahtjev Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Mladen Cerovac, mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća te članovi Vijeća Milivoj Maršić, dipl.oec., Vesna Patrlj, dipl. iur. i dr. sc. Mirna Pavletić Župić, sa 86. sjednice održane 13. listopada 2011., donosi

RJEŠENJE

I. Odobrava se državna potpora za restrukturiranje sadržana u Programu restrukturiranja poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d., sa sjedištem u Kraljevici, Obala kralja Tomislava 8, kojeg je izradio poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Šeferova 6.

II. Državna potpora iz točke I. izreke ovog rješenja iznosi 1.600.418.010 kuna i obuhvaća razdoblje od 1. ožujka 2006. do završetka procesa restrukturiranja.

III. Program restrukturiranja iz točke I. izreke ovog rješenja provodit će se u razdoblju od pet (5) godina sukladno uvjetima i obvezama koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem hrvatske brodograđevne industrije u pregovorima za stjecanje članstva u Europskoj uniji, sadržanim u Zajedničkom stajalištu Europske unije u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje i u Prilogu VIII. Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske.

IV. Vlastiti doprinos u procesu restrukturiranja iznosi 1.250.650.154,00 kuna, što predstavlja 43,87% ukupnih troškova restrukturiranja i odnosi se na ulaganja poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o. i na naknadu za izvlaštene nekretnine na pomorskom dobru iz Sporazuma o uređenju imovinsko-pravnih pitanja, sklopljenog 15. veljače 2011. između Republike Hrvatske i Brodogradilišta Kraljevica d.d.

V. Kompenzacijske mjere za Brodogradilište Kraljevica d.d. odnose se na sljedeće:

a) Smanjenje proizvodnog kapaciteta za 9.636 cgt-a.

b) Ukupna godišnja proizvodnja ograničava se na 26.997 cgt-a u razdoblju od 10 godina, počevši od 1. siječnja 2011. sukladno potpisanom Sporazumu o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje od 2011. do 2020. od 17. svibnja 2011.

c) Poduzetnik Brodogradilište Kraljevica d.d. dužan je smanjiti svoj proizvodni kapacitet iz alineje a) ove točke najkasnije dvanaest mjeseci od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

VI. Utvrđuju se sljedeći uvjeti i rokovi radi provedbe ovog rješenja:

a) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavit će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dokaz o izvršenju mjere koja se odnosi na vlastiti doprinos iz točke IV. izreke ovog rješenja.

Rok za izvršenje: svake godine za prethodnih 6 mjeseci, za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja, najkasnije do 15. siječnja i do 15. srpnja.

b) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavit će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dokaz o izvršenju mjere iz točke V. a) izreke ovog rješenja, najkasnije u roku od godine dana od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

c) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavljat će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja, do kraja procesa restrukturiranja izvješća o provedbi Programa restrukturiranja poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d.

Rok za izvršenje: svake godine za prethodnih 6 mjeseci, za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja, najkasnije do 15. siječnja i do 15. srpnja.

d) Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dostavljat će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja godišnja financijska izvješća poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d.

Rok za izvršenje: svake godine za cijelo vrijeme trajanja restrukturiranja, najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.

VII. Do dovršetka procesa restrukturiranja kako je uređeno u točki III. izreke ovog rješenja, Brodogradilište Kraljevica d.d. može primati isključivo državne potpore predviđene u Programu restrukturiranja iz točke I. izreke ovog rješenja.

VIII. Poduzetnik Brodogradilište Kraljevica d.d. ne može primati nove potpore za sanaciju i restrukturiranje prije isteka razdoblja od deset (10) godina od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

IX. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POKRETANJE POSTUPKA

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je 27. veljače 2007. od Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva (dalje: Ministarstvo) Program restrukturiranja poduzetnika Brodogradilišta Kraljevica d.d., sa sjedištem u Kraljevici, Obala kralja Tomislava 8 (dalje: Program restrukturiranja).

Dostavom Programa restrukturiranja Brodogradilišta Kraljevica d.d. ispunjena je obveza iz rješenja Agencije od 21. rujna 2006., klasa: UP/I 430-01/2006-02/47, urbroj: 580-03-06-61-12, kojim su Brodogradilištu Kraljevica d.d., sa sjedištem u Kraljevici, Obala kralja Tomislava 8 (dalje: Brodogradilište Kraljevica d.d.), odobrena državna jamstva u iznosu od 29.000.000 USD, u protuvrijednosti 169.958.415 kuna i 6.840.000 eura, u protuvrijednosti 50.821.972,92 kune, odnosno u ukupnom iznosu od 220.780.387,92 kune, za provedbu postupka sanacije i kojim je naložena, u roku ne duljem od šest (6) mjeseci odnosno najkasnije do 21. ožujka 2007., dostava Agenciji Plana restrukturiranja ili Plana likvidacije poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d. ili dostava dokaza o tome da su krediti pokriveni državnim jamstvom vraćeni u cijelosti, odnosno da je državno jamstvo prestalo važiti. Rješenje Agencije objavljeno je u cijelosti u »Narodnim novinama«, broj 9/07.

Navedeno rješenje Agencije od 21. rujna 2006. temelji se na Zakonu o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05) i Uredbi o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 121/03), koja u člancima 16. do 19. uređuje uvjete za dodjelu državne potpore za sanaciju i restrukturiranje.

II. PRIMIJENJENI PROPISI

U ovom postupku Agencija je primijenila Zakon o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11; dalje: ZDP), Uredbu o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/06; dalje: Uredba), te na temelju članaka 2. 3. i 4. Uredbe i Odluku Vlade Republike Hrvatske o objavljivanju pravila o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje (»Narodne novine«, broj 20/07; dalje: Odluka o sanaciji i restrukturiranju) koja sadrži Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama (»Službeni list« Europske unije, C 244, od 1. listopada 2004.).

U dijelu koji uređuje postupak u nadležnosti Agencije, primijenjen je Zakon o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91 i 103/06; dalje: ZUP) budući da je odredbom članka 168. Zakona o općem upravom postupku (»Narodne novine«, broj 47/09) propisano da se svi postupci koji su započeti do stupanja na snagu tog Zakona (stupio na snagu 1. siječnja 2010.) moraju nastaviti odnosno dovršiti na temelju Zakona o općem upravnom postupku koji je bio na snazi do 31. prosinca 2009.

Uz primjenu navedenih propisa Agencija je izvršila i uvid u Zakon o uređenju prava i obveza brodogradilišta u postupku restrukturiranja (»Narodne novine«, broj 61/11), Sporazum o uređenju imovinsko pravnih pitanja od 15. veljače 2011. sklopljen između Republike Hrvatske i Brodogradilišta Kraljevica d.d. i Sporazum o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje 2011-2020. od 17. svibnja 2011. koje je sklopilo Ministarstvo s Brodograđevnom industrijom Split d.d., Brodograđevnom industrijom 3. Maj d.d., Brodotrogirom d.d. te Brodogradilištem Kraljevica d.d.

III. TIJEK POSTUPKA

III.1. Posebni ispitni postupak

Agencija je u smislu članka 142. ZUP-a, provela posebni ispitni postupak radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su značajne za razrješenje ove upravne stvari, odnosno radi davanja strankama mogućnosti da ostvare i zaštite svoja prava i pravne interese. Agencija je, sukladno članku 9. stavku 1. i 2. ZDP-a, od Ministarstva zatražila dostavu cjelokupne dokumentacije i Programa restrukturiranja koji su potrebni za donošenje rješenja.

Program restrukturiranja dostavljen je Agenciji 27. veljače 2007. No, kako ovaj Program i dostavljena dokumentacija nisu bili dostatni za donošenje meritorne odluke Agencije, zatražena je od Ministarstva, zahtjevom od 10. travnja 2007., dostava dodatnih podataka i očitovanja koja se odnose na: strategiju razvoja poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d., analizu tržišta, vlasničku strukturu i temeljni kapital te vlasničku i organizacijsku strukturu nakon restrukturiranja Brodogradilišta Kraljevica d.d., podatke o međusobnim odnosima poduzetnika u grupi, financijske pokazatelje, detaljne podatke o svim kreditnim obvezama na dan 31. prosinca 2006., podatke o tehnološkoj obnovi i svojstvima, karakteristikama proizvodnih postrojenja i opreme, podatke o procesu restrukturiranja (trajanje procesa restrukturiranja, troškovi restrukturiranja, podatke o državnim potporama i proizvodnom programu poduzetnika, detaljnu kalkulaciju troškova sa i bez uključenih subvencija i jamstava i ostvarene gubitke/dobitke po svakoj isporučenoj i neisporučenoj novogradnji, podatke o kompenzacijskim mjerama i vlastitom doprinosu poduzetnika). Agencija je u opisanom zahtjevu istaknula kako Program restrukturiranja mora predstavljati jedinstven dokument, te da Ministarstvo mora potvrditi vjerodostojnost svih dostavljenih podataka i dokumentacije, kao i očitovati se o tome je li Program restrukturiranja izrađen sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju.

Naime, Agencija smatra da se u postupku ocjene Programa restrukturiranja uzimaju u obzir i smatraju vjerodostojnima samo podaci dostavljeni od strane Ministarstva, kao davatelja državne potpore.

Ministarstvo je 21. svibnja 2007. Agenciji dostavilo dopunjeni Program restrukturiranja. No, kako dopunjeni Program restrukturiranja nije bio dostatan za donošenje meritorne odluke, Agencija je 5. srpnja 2007. od Ministarstva zatražila dodatna očitovanja koja su se osobito odnosila na sljedeće: dostavu podataka o načinu, vremenu i posljedicama pripajanja poduzetnika Brodogradilište Kraljevica – Incotrade d.o.o. poduzetniku Brodogradilište Kraljevica d.d., vrijeme početka i završetka restrukturiranja poduzetnika te detaljniju informaciju o vlastitom doprinosu i kompenzacijskim mjerama.

Agencija je 17. listopada 2007. od Ministarstva zaprimila na znanje dopis koji je bio upućen svim brodogradilištima koja se nalaze u procesu restrukturiranja, što uključuje i Brodogradilište Kraljevicu d.d., kojim je Ministarstvo, u bitnome, zatražilo daljnju doradu Programa restrukturiranja sukladno prethodnom traženju Agencije.

Na temelju dostavljenih programa restrukturiranja i uvida u poslovanje brodogradilišta Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) je na svojoj 99. sjednici, održanoj 14. veljače 2008., utvrdilo kako se dostavljeni programi restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta obuhvaćenih ovim procesom, dakle uključivo i Brodogradilišta Kraljevica d.d., ne mogu odobriti jer za to nema zakonskih uvjeta, odnosno jer ne sadrže dovoljno elemenata i argumenata za ocjenu održivosti brodogradilišta nakon restrukturiranja, a bez novih državnih potpora. U Mišljenju Vijeća koje se odnosi na sve programe, a koje sadrži i kratak osvrt na svako pojedino brodogradilište naglašeno je kako je potrebno provesti stvarno i dubinsko restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta koje zahtijeva odlučnije mjere i poteze, odnosno bitno kvalitetnije planove restrukturiranja od predloženih.

Pritom, Ministarstvu je ukazano na potrebu poduzimanja konkretnih aktivnosti usmjerenih na restrukturiranje kako se ne bi ugrozile, na jednoj strani ugovorne obveze brodogradilišta, uključivo i Brodogradilište Kraljevica d.d., a na drugoj, ispunjavanje zakonskih obveza o državnim potporama, izvršavanje međunarodnih obveza prema Sporazumu o stabilnosti i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europskih zajednica i njihovih država članica (»Narodne novine«- Međunarodni ugovori broj, 14/01, 14/04, 1/05 i 7/05; dalje SSP), te osigurala potrebna dinamika pregovora s Europskom unijom. Spomenuta ocjena Agencije dana je na temelju analize predloženih programa restrukturiranja koju su, na temelju nalaza i konkretnog uvida u poslovanje svakog brodogradilišta zasebno, proveli neovisni stručnjaci odnosno konzultanti Ecorysa, na temelju posebnog projekta Europske unije, pod nazivom »Pomoć procesu restrukturiranja brodograđevne industrije u Hrvatskoj«, odabrani putem javnog poziva Europske komisije da izvrše evaluaciju predloženih programa restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta u teškoćama.

Cilj projekta je bio utvrditi vode li programi restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta ka ponovnoj uspostavi dugoročne održivosti svakog brodogradilišta, što uključuje:

– ocjenu realnosti planova restrukturiranja,

– mogućnost održavanja brodogradilišta na tržištu bez državnih potpora,

– ocjenu jamče li planovi na kraju razdoblja restrukturiranja efikasnost poslovanja kao kod zapadnoeuropskih brodogradilišta (profitabilnost, proizvodnost, proizvodnja, zaposlenost itd.),

– utvrđivanje slabosti u planovima restrukturiranja i predlaganje mogućih poboljšanja.

Slijedom navedenog, na temelju utvrđenih činjenica i mišljenja Vijeća, od Ministarstva je zatraženo da znatno izmijeni i dopuni programe restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta u teškoćama koji će sadržavati sve potrebne elemente za donošenje odluke o odobrenju potpora za restrukturiranje sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju, a među njima i Program restrukturiranja Brodogradilišta Kraljevica d.d.

Poduzetnik Brodogradilište Kraljevica d.d. je 11. ožujka 2008. Agenciji dostavio dopunjene tablice s podacima o državnim potporama, a 2. lipnja 2008., Ministarstvo je Agenciji dostavilo dopunjeni Program restrukturiranja.

Međutim, u međuvremenu je Vlada Republike Hrvatske donijela Odluku o namjeri privatizacije i načelima privatizacije poduzetnika: Brodogradilište Uljanik d.d., Pula, Brodogradilište Kraljevica d.d., Kraljevica, Brodotrogir d.d., Trogir, Brodograđevne industrije 3. Maj d.d., Rijeka te Brodosplita d.d., Split, klasa: 310-14/08-01/03, urbroj: 5030105-08-1 od 21. svibnja 2008. (dalje: Odluka Vlade Republike Hrvatske).

Spomenuta Odluka Vlade Republike Hrvatske u točkama I. i II. navodi da Republika Hrvatska namjerava privatizirati hrvatska brodogradilišta, uključivo i Brodogradilište Kraljevica d.d., sukladno Zakonu o privatizaciji (»Narodne novine«, broj 21/96, 71/97 i 73/00). Pritom se Ministarstvo i Hrvatski fond za privatizaciju zadužuju da izrade i Vladi Republike Hrvatske predlože model privatizacije društava Brodogradilište Uljanik d.d., Pula, Brodogradilište Kraljevica d.d., Kraljevica i Brodotrogira d.d., Trogir.

S obzirom na to da je tijekom postupka odobravanja potpore za restrukturiranje Brodogradilišta Kraljevica d.d., Vlada Republike Hrvatske donijela Odluku o namjeri privatizacije i načelima privatizacije, koja uključuje i Brodogradilište Kraljevicu d.d., Agencija je u ovom predmetu 29. srpnja 2008., donijela zaključak pod klasom: UP/I 430-02/2007-02/15, urbroja: 580-03-08-43-24, o prekidu upravnog postupka odobravanja državne potpore za restrukturiranja Brodogradilišta Kraljevica d.d.

Navedeni zaključak o prekidu Agencija je donijela na temelju članka 144. stavka 1. i članka 148. ZUP-a jer se postupak privatizacije Brodogradilišta Kraljevica d.d. smatra prethodnim pitanjem, koje se provodi po posebnom propisu, konkretno Zakonu o privatizaciji i bez čijeg rješavanja Agencija ne može okončati pokrenuti postupak po propisima o državnim potporama. Postupak provedbe procesa restrukturiranja nastavit će se nakon zaprimanja obavijesti o završetku procesa privatizacije i dostave navedene dokumentacije ili kada Agencija ocijeni da su prestale okolnosti zbog kojih je postupak prekinut.

Agencija je nakon donošenja zaključka, odnosno 13. studenog 2008., zaprimila zahtjev za izdavanje državnih jamstava za praćenje financiranja gradnje broda nov. 548. za naručitelja Petrolmar S.p.a., sa sjedištem u Genovi, Italija. S tim u vezi, Agencija je 1. prosinca 2008., zaprimila Odluku Vlade RH o davanju državnog jamstva Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak ili drugim poslovnim bankama u zemlji i/ili inozemstvu, za praćenje financiranja novogradnje 548 u Brodogradilištu Kraljevica d.d., Kraljevica, od 27. studenog 2008., klasa: 310-14/08-02/04, urbroj: 5030120-08-4.

Agencija o dostavljenom zahtjevu, odnosno o dodjeli državnog jamstva za praćenje financiranja novogradnje 548, nije odlučivala jer za to nije imala zakonskih ovlasti. Naime, poduzetniku u teškoćama mogu se dodjeljivati samo državne potpore za restrukturiranje, a ne drugi oblici potpora, tako da nije bilo moguće razmatrati i ocjenjivati pojedinu mjeru za dodjelu državne potpore ukoliko ne postoji program restrukturiranja.

Nastavno na odluku o privatizaciji, Agencija je 16. srpnja 2009., zaprimila Odluku Vlade Republike Hrvatske o raspisivanju javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju redovnih dionica društva Brodgradilište Kraljevica d.d., Kraljevica, pod posebnim uvjetima, od 11. srpnja 2009., klasa: 310-14/09-02/05, urbroj: 5030120-09-1. Javni poziv je objavljen 1. kolovoza 2009., a rok za prikupljanje ponuda bio je određen za 30. rujna 2009.

Iako je Javni poziv proveden, Vlada nije izabrala niti jednog potencijalnog kupca te iz tog razloga, novi Javni poziv za prikupljanje ponuda za kupnju 893.150 dionica društva Brodoradilište Kraljevica d.d. Kraljevica, pod posebnim uvjetima, raspisan je 28. siječnja 2010. na temelju Odluke Vlade o utvrđenju obveznih uvjeta Javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 893.150 dionica društva Brodogradilište Kraljevica d.d., Kraljevica, pod posebnim uvjetima, od 11. veljače 2010., klasa: 310-14/10-02/06, urbroj: 5030120-10-4, Hrvatski fond za privatizaciju objavio je novi Javni poziv za prikupljanje ponuda za kupnju dionica društva Brodogradilišta Kraljevica d.d., pod posebnim uvjetima, a koji je objavljen 15. veljače 2010. Rok za prikupljanje ponuda bio je određen do 19. travnja 2010. te je naknadno produžen do 19. svibnja 2010. S obzirom na to da Vlada nije izabrala niti jednog potencijalnog kupca, na temelju Odluke Vlade o raspisivanju javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 893.150 dionica društva Brodogradilište Kraljevica d.d., Kraljevica, pod posebnim uvjetima, od 21. listopada 2010., klasa: 310-14/10-02/06, urbroj: 5030120-10-10, Hrvatski fond za privatizaciju objavio je novi Javni poziv za prikupljanje ponuda za kupnju dionica Društva Brodogradilišta Kraljevica d.d., pod posebnim uvjetima, a koji je objavljen 3. studenog 2010.

Prvi i drugi Javni poziv objavljeni su na internetskim stranicama Hrvatskog fonda za privatizaciju, zatim u listu Vjesnik, listu Financial Times, listu The Economist, Loyds List te Tradewinds (časopis koji ima svoju internetsku stranicu), dok je treći Javni poziv objavljen na internetskim stranicama Hrvatskog fonda za privatizaciju, Jutarnjeg lista i Večernjeg lista.

Nakon provedenog trećeg Javnog poziva za kupnju dionica Brodogradilišta Kraljevica d.d., izabrana je ponuda poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Sukladno uvjetima iz Javnog poziva, koji su, između ostalog, nalagali i izradu Programa restrukturiranja od strane ponuditelja, Ministarstvo je Agenciji 5. siječnja 2011., dostavilo Program restrukturiranja Grupe Brodogradilište Kraljevica (dalje: Program restrukturiranja Brodogradilišta), kojeg je izradio poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Šeferova 6, čija je ponuda ocijenjena prihvatljivom odnosno dovoljnom za nastavak privatizacijskog procesa.

Dostavom ovog Programa restrukturiranja prestale su i okolnosti zbog kojih je postupak u ovom predmetu bio prekinut zaključkom Agencije od 29. srpnja 2008., stoga je postupak u ovom predmetu nastavljen.

Uvidom u dostavljeni Program restrukturiranja Brodogradilišta Agencija je utvrdila da je isti još uvijek nepotpun, pa ga je potrebno dopuniti sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju odnosno sljedećim podacima i informacijama:

– Izmijeniti Program restrukturiranja u dijelu koji se odnosi na ukupne troškove restrukturiranja, te objasniti na koji način poduzetnik planira osigurati financijska sredstva kako bi se ispunio kriterij od propisanih 40 posto vlastitog doprinosa.

Dopune Programa restrukturiranja Brodogradilišta. Ministarstvo je dostavilo Agenciji 25. srpnja 2011.

Agencija je dopisom od 2. kolovoza 2011. utvrdila da je dostavljeni Program restrukturiranja Brodogradilišta i dalje potrebno dodatno obrazložiti i nadopuniti, što je Ministarstvo i učinilo te dostavilo posljednju dopunu 26. rujna 2011.

Zaključno, Program restrukturiranja Brodogradilišta, koji je izradio poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o., zaprimljen 5. siječnja 2011., njegove izmjene i dopune sukcesivno dostavljene Agenciji 25. srpnja 2011., 2. kolovoza 2011. i 26. rujna 2011., Sporazum o uređenju imovinsko pravnih pitanja od 15. veljače 2011. sklopljen između Republike Hrvatske i Brodogradilišta Kraljevica d.d., Kraljevica i Sporazum o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje 2011-2020. od 17. svibnja 2011. koje je sklopilo Ministarstvo s Brodograđevnom industrijom Split d.d., Brodograđevnom industrijom 3. Maj d.d., Brodotrogirom d.d. te Brodogradilištem Kraljevica d.d. i koji su dostavljeni Agenciji 1. kolovoza 2011., predstavljaju cjelinu odnosno konačan tekst Programa restrukturiranja Brodogradilišta koji je Agencija ocjenjivala u ovom postupku i na temelju kojeg su odobrene državne potpore za restrukturiranje Brodogradilišta Kraljevica d.d.

III.2. Restrukturiranje hrvatske brodogradnje i obveze koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem hrvatske brodograđevne industrije i u pregovorima za stjecanje članstva u Europskoj uniji

Republika Hrvatska je, sukladno odredbama članka 70. SSP-a (članak 35. Privremenog sporazuma), preuzela određene obveze u području zaštite tržišnog natjecanja i državnih potpora. Između ostalog, SSP uređuje kako je nespojiva s ovim Sporazumom svaka potpora koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja davanjem prednosti nekim poduzetnicima ili nekim proizvodima, u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu između Republike Hrvatske i Europske unije. Pritom se svako postupanje suprotno SSP-u ocjenjuje na temelju kriterija koji proizlazi iz primjene pravila o tržišnom natjecanju Europske unije odnosno članka 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i instrumenata za tumačenje koje su usvojile institucije Unije.

U slučaju državnih potpora pravna stečevina Europske unije (acquis) sadržana u članku 107. spomenutog Ugovora zabranjuje potpore koje narušavaju ili mogu narušiti trgovinu među državama članicama. Pritom, ovaj članak dopušta i moguća izuzeća za dodjelu potpora koja su tamo navedena te su dodatno obrađena u nizu smjernica i odluka Europske komisije. U konkretnom slučaju kada se radi o dodjeli potpora za sanaciju ili restrukturiranje one se mogu dodijeliti samo pod uvjetima sadržanim u Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama (Sl. C 244, 1. listopada 2004.).

Sukladno spomenutim Smjernicama, restrukturiranje poduzetnika u teškoćama se temelji na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu s ciljem ponovne uspostave poduzetnikove dugoročne održivosti (rentabilnosti). Elementi restrukturiranja su reorganizacija i racionalizacija poduzetnikovih djelatnosti na učinkovitoj osnovi, što uključuje napuštanje djelatnosti koja je donosila gubitke, restrukturiranje onih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne, te po mogućnosti, diversifikaciju djelatnosti (razvoj novih ili poboljšanih proizvoda i proizvodnih procesa), koje će biti nove i tržišno održive.

Republika Hrvatska je također, na temelju članka 70. SSP-a, preuzela obvezu usklađenja postojećih programa državnih potpora s pravilima o tržišnom natjecanju u Zajednici u razdoblju ne dužem od četiri godine od stupanja na snagu SSP-a (1. ožujka 2002.) odnosno do 1. ožujka 2006. Spomenuta obveza na području potpora brodograđevnoj industriji zahtijevala je od Hrvatske da u cijelosti izmjeni sustav dodjele potpora svim velikim brodogradilištima i to: Brodograđevnoj industriji 3. Maj d.d. iz Rijeke, Brodogradilištu Kraljevica d.d. iz Kraljevice, Brodogradilištu Brodotrogir d.d. iz Trogira, Brodograđevnoj industriji Split d.d iz Splita, te Brodogradilištu Uljanik d.d. iz Pule. Naime, potpore koje su se tradicionalno dodjeljivale spomenutim brodogradilištima u vidu subvencija koje su određivane u odnosu na ugovorenu cijenu broda i državnih jamstava za financiranje izgradnje brodova i na primljene avanse, nisu sukladne pravilima o državnim potporama iz članka 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

S druge strane, unatoč tako dodjeljivanim potporama gotovo sva brodogradilišta su poslovala s gubitkom te su se prema kriterijima iz acquis smatrala poduzetnicima u teškoćama kojima se državne potpore mogu dodijeliti samo u obliku potpora za restrukturiranje sukladno – Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje koje uređuju način i uvjete dodjele potpora onim poduzetnicima koji svojim vlastitim sredstvima i aktivnostima nisu u stanju osigurati rentabilno poslovanje. Stoga je restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta bilo jedno od mjerila, kako za otvaranje, tako i za zatvaranje pregovora o članstvu Republike Hrvatske u Europsku Uniju u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje.

Već su u svibnju 2006. bili poznati uvjeti (mjerila) za otvaranje pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, koji su od Republike Hrvatske zahtijevali usvajanje pojedinačnih planova restrukturiranja za svako brodogradilište u teškoćama koji bi bili usklađeni s kriterijima iz članka 70. SSP-a i prihvaćeni od strane Europske komisije. Unatoč činjenici da su ti planovi izrađeni i u nekoliko navrata dorađivani i dostavljeni Europskoj komisiji, oni nisu bili prihvaćeni.

Vlada Republike Hrvatske odlučila je u svibnju 2008. provesti proces restrukturiranja brodogradilišta kroz njihovu privatizaciju što je poduprla i Europska komisija. Nakon što su s Europskom komisijom dogovoreni i usklađeni uvjeti natječaja (usuglašavanje je trajalo u razdoblju od donošenja odluke o privatizaciji od 21. svibnja 2008. do srpnja 2009.) za podnošenje ponuda za kupnju dionica i privatizaciju svih velikih brodogradilišta, prvi Javni poziv je objavljen 1. kolovoza 2009. Međutim, kako nije bilo ponuda koje su zadovoljile uvjete natječaja, a za neka brodogradilišta se nije javio niti jedan ponuditelj, u veljači 2010. objavljen je novi, bitno dorađeniji i konkretniji Javni poziv na koji su se, osim u slučaju Uljanika, javili domaći i inozemni investitori zainteresirani za kupnju hrvatskih brodogradilišta, te su u proljeće 2010. za većinu brodogradilišta počeli pregovori oko uvjeta privatizacije. Javni poziv za prodaju dionica Brodogradilišta Kraljevica d.d. ponovljen je još jedanput, odnosno 3. studenog 2010., a za Brodograđevnu industriju 3. Maj d.d., također još jednom radi odustanka investitora.

Polazeći od spomenutog napretka, Europska komisija je Europskom vijeću predložila otvaranje pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje.

Europsko vijeće je 25. lipnja 2010. usvojilo Zajedničko stajalište Europske unije u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, kojim je utvrdila četiri mjerila za privremeno zatvaranje ovog poglavlja od kojih je mjerilo za brodogradnju glasilo:

– za svako od brodogradilišta u teškoćama mora biti usvojen Plan restrukturiranja usklađen s pravnom stečevinom Europske unije i prihvaćen od Agencije i Europske komisije;

– nijedno brodogradilište neće preuzimati nove narudžbe dok planove restrukturiranja ne prihvati Europska komisija;

– ukoliko neko od brodogradilišta ne bude u mogućnosti podnijeti prihvatljiv plan restrukturiranja, Republika Hrvatska će morati za to brodogradilište usvojiti stečajni plan u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, prihvaćen od Agencije i Europske komisije. Takvim brodogradilištima više neće biti dopušteno preuzimati nove narudžbe te će im jedino biti dopušteno primati nove državne potpore strogo ograničene na ono što je nužno za dovršenje postojećih narudžbi.

Pregovori u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje otvoreni su na sjednici Međuvladine konferencije 30. lipnja 2010.

Polazeći od mjerila koji od Republike Hrvatske zahtijeva izradu planova restrukturiranja svih brodogradilišta u teškoćama te odobrenje istih od strane Europske komisije i Agencije, tijekom druge polovine 2010. intenzivirana je aktivnost na izradi, a potom i doradi planova restrukturiranja od strane ponuditelja koji su odabrani kao potencijalni investitori na privatizacijskim natječajima provedenim u veljači 2010. i kasnije. Kako bi se mogla dati objektivna i realna ocjena planova restrukturiranja, kako od strane Agencije, tako i Europske komisije – Opće Uprave za tržišno natjecanje, u uvjetima bitno pogoršanih kretanja na tržištu, Europska komisija i Agencija dogovorile su provedbu projekta čiji je cilj bio uključiti neovisne stručnjake, specijaliste za tržište brodograđevne industrije pri ocjeni dostavljenih planova restrukturiranja. Radi se o projektu koji je financirala Europska komisija, a na temelju kojeg je putem javnog poziva izabrana tvrtka Ecorys, čija je temeljna zadaća bila pomoći Agenciji i Europskoj komisiji u procjeni tržišne prihvatljivosti i održivosti predloženih planova restrukturiranja brodogradilišta u teškoćama.

Naime, okosnicu Projekta stručnjaka iz Ecorysa činila je analiza pojedinačnih planova restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta s obzirom na sljedeće elemente:

– strategija tržišne orijentacije brodogradilišta, uključujući ocjenu profitabilnosti proizvodnje;

– industrijsko restrukturiranje: proizvodni procesi i postrojenja, planirana ulaganja, produktivnost;

– organizacijsko restrukturiranje: upravljački alati, struktura zaposlenih;

– prodajna strategija (točka pokrića, planirana proizvodnja, metode financiranja proizvodnje);

– rezultati planirani za kraj procesa restrukturiranja (u smislu profitabilnosti, produktivnosti, proizvodnog izlaza, strukture zaposlenih itd).

Analize su trebale dati ocjenu različitih pretpostavki na temelju kojih su programi sastavljeni (jesu li realne i razumne u danom trenutku te održive) te je li moguće očekivati dugoročnu konkurentnost svakog pojedinog brodogradilišta na tržištu.

Tijekom rada na dostavljenim planovima restrukturiranja stručnjaci Ecorysa su ukazivali na slabosti i nedostatke programa restrukturiranja, te potencijalnim investitorima pomagali pri doradi ili pojašnjavanju i većoj transparentnosti pojedinih dijelova tih planova.

U konačnici, ocjene stručnjaka Ecorysa o održivosti svakog od brodogradilišta, odnosno svakog pojedinog programa restrukturiranja (za Brodosplit d.d., 3. Maj d.d., Brodotrogir d.d. i Kraljevicu d.d.)[[1]](#footnote-29081-1) su, sukladno zadaćama koje je predvidio Projekt, činile okosnicu konačnog utvrđenja Europske komisije i Agencije o prihvatljivosti tih planova. Naime, nakon analize planova koju je sačinio Ecorys (sadržana u Izvješću pod nazivom »Podrška privatizaciji i restrukturiranju brodograđevne industrije u Republici Hrvatskoj«) Agencija je, sukladno zahtjevu iz mjerila za zatvaranje pregovora dala mišljenje na te planove. Konkretno, u veljači 2011. dano je mišljenje na program restrukturiranja Brodosplita d.d., a nakon toga, u lipnju 2011. i za ostala brodogradilišta.

U slučaju Brodogradilišta Kraljevica d.d., u svom mišljenju, Agencija je u bitnome istaknula da Program restrukturiranja Brodogradilišta Kraljevica d.d. zadovoljava uvjete iz pravne stečevine Europske unije koja se odnosi na restrukturiranje poduzetnika u teškoćama i uvjete sadržane u Zajedničkom stajalištu Europske unije, a time i propisima o državnim potporama koji su na snazi u Republici Hrvatskoj (ZDP, Uredba i Odluka o sanaciji i restrukturiranju). Agencija je dala pozitivno mišljenje i ocijenila troškove restrukturiranja, kompenzacijske mjere i vlastiti doprinos dok se glede održivosti poduzetnika oslonila na ocjene stručnjaka Ecorysa.

Nakon toga i Europska komisija je najprije za Brodosplit d.d., a potom i za ostale programe restrukturiranja brodogradilišta u teškoćama, koje su predložili potencijalni investitori, dala pozitivnu ocjenu.

Na taj način stvoreni su preduvjeti za zatvaranje Poglavlja 8. Tržišno natjecanje.

Europska unija usvojila je u lipnju 2011. Zajedničko stajalište Europske unije za Poglavlje 8. Tržišno natjecanje, kojim je okončan proces pregovora odnosno privremeno zatvoreno ovo pregovaračko područje te su navedeni uvjeti koji se moraju ispuniti u procesu restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta, i to:

– Sve državne potpore koje su brodogradilišta primila od 1. ožujka 2006. smatraju se potporama za restrukturiranje. Poduzetnici daju doprinos programu restrukturiranja iz vlastitih sredstava, koji mora biti stvaran, bez državnih potpora i mora predstavljati najmanje 40% ukupnih troškova restrukturiranja.

– Ukupni proizvodni kapacitet poduzetnika smanjuje se, u usporedbi s razinama od 1. lipnja 2011., s 471.324 cgt-a na 372.346 cgt-a odnosno za 21%.

– Za svako brodogradilište utvrđen je iznos smanjenja proizvodnih kapaciteta izražen u cgt-ima, što za Brodogradilište Kraljevica d.d. iznosi 9.636 cgt-a.

– Ukupna godišnja proizvodnja za 5 brodogradilišta u procesu restrukturiranja ograničava se na 323.600 cgt-a za razdoblje od deset godina, počevši od 1. siječnja 2011. Poduzetnici trebaju smanjiti svoje proizvodne kapacitete najkasnije dvanaest mjeseci nakon potpisivanja ugovora o privatizaciji. Smanjenje kapaciteta provodi se trajnim zatvaranjem navoza, određivanjem navoza za isključivu vojnu proizvodnju u smislu članka 346. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i/ili smanjivanjem površina. Cgt je mjerna jedinica za proizvodnju koja se izračunava u skladu s važećim pravilima Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD).

– Za svako brodogradilište utvrđena je maksimalna godišnja proizvodnja izražena u cgt-ima, što za Brodogradilište Kraljevica d.d. iznosi 26.997 cgt-a,

– Brodogradilišta ne smiju primiti novu potporu za sanaciju ili restrukturiranje u razdoblju od najmanje deset godina od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji. Nakon pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju, Europska komisija će Republici Hrvatskoj naložiti da osigura povrat potpora za sanaciju i restrukturiranje koje su dane kršenjem ove odredbe, uvećanih za obračunate kamate.

– Planovi restrukturiranja odobreni od Agencije i Europske komisije moraju biti uključeni u ugovore o privatizaciji sklopljene između Republike Hrvatske i kupaca poduzetnika. Ugovori o privatizaciji podnose se Europskoj komisiji na prihvaćanje te se potpisuju prije pristupanje Republike Hrvatske u Europsku uniju.

– Sve naknadne izmjene ovih programa moraju biti u skladu s ključnim uvjetima u postupku restrukturiranja te se podnose Europskoj komisiji na prihvaćanje.

– Predviđen je povrat državne potpore dodijeljene od 1. ožujka 2006. uvećane za propisanu kamatu ako ugovor o privatizaciji još nije potpisan (do članstva u Europsku uniju) ili u njega nisu u cijelosti uvršteni uvjeti utvrđeni u Programu restrukturiranja Brodogradilišta, koje su prihvatili Agencija i Europska komisija, ili poduzetnik nije dao vlastiti doprinos iz vlastitih sredstava koji je stvaran, bez državnih potpora i koji predstavlja najmanje 40% troškova restrukturiranja, ili smanjenje ukupnog kapaciteta nije provedeno unutar dvanaest mjeseci od potpisivanja ugovora o privatizaciji, ili je ukupno ograničenje proizvodnje prekoračeno u bilo kojoj pojedinačnoj kalendarskoj godini između 2011. i 2020.

– Europska komisija nadzire provedbu programa restrukturiranja i poštovanje utvrđenih uvjeta u pogledu razine državnih potpora, vlastitog doprinosa, smanjivanja kapaciteta, ograničenja proizvodnje i mjera poduzetih kako bi se osiguralo vraćanje na održivost. –

Spomenuti uvjeti restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta detaljno su opisani u Zajedničkom stajalištu Europske unije koji je Republika Hrvatska prihvatila na Međuvladinoj konferenciji održanoj 30. lipnja 2011. i bit će sadržani i u Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske, u posebnom prilogu (Prilog VIII.) Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Dakle, proces vođenja i zatvaranja pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje u dijelu koji se odnosi na restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta u teškoćama tekao je usporedno s postupkom ocjene planova restrukturiranja i odobravanja potpora za restrukturiranje na temelju ZDP-a, koji je vodila Agencija, a tijek kojeg je sadržan u ovom rješenju. Drugim riječima, uvjeti pod kojima se restrukturiraju hrvatska brodogradilišta bili su predmet pregovora Republike Hrvatske o stjecanju članstva u Europsku uniju i sastavni su dio Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske u ovu integraciju. S obzirom na to, odluke Vijeća o odobrenju predloženih programa restrukturiranja svakog pojedinačnog brodogradilišta nužno su i izravno vezane uz uvjete i obveze koje je Republika Hrvatska preuzela tijekom pregovora.

IV. UTVRĐIVANJE ČINJENICA

Na temelju dostavljenih podataka u postupku je utvrđeno sljedeće:

IV.1. Analiza poslovanja poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d.

IV.1.1. Opis i djelatnost

Brodogradilište Kraljevica d.d. upisano je u registar Trgovačkog suda u Rijeci, pod matičnim brojem 040162167, OIB: 11063000165, sa sjedištem u Kraljevici, Obala Kralja Tomislava 8.

Osnovna djelatnost Brodogradilišta Kraljevica d.d. (dalje: Brodogradilište), odnosi se na brodogradnju, gradnju i popravak brodova, popravak i preinaka brodova, gradnja i popravak čamaca za razonodu i sportskih čamaca, proizvodnja motora i turbina, osim motora za zrakoplove i motorna vozila i dr.

Brodogradilište je imatelj 100 % udjela u temeljnom kapitalu Brodogradilišta Kraljevica-Incotrade d.o.o. Kraljevica.

Brodogradilište Kraljevica-Incotrade d.o.o. upisano je u registar Trgovačkog suda u Rijeci pod matičnim brojem 040162206, OIB: 5807738945 kao društvo s ograničenom odgovornošću s temeljnim kapitalom od 22.000,00 kuna, za inženjering, marketing, gradnju brodova, projektiranje i usluge. Sjedište poduzetnika je u Kraljevici, Obala Kralja Tomislava 8.

Brodogradilište ima još poslovne udjele/dionice u društvu Disuplin Porto Re d.o.o. Kraljevica – u visini 26% od ukupno upisanog kapitala i u Brodogradilištu Viktor Lenac d.d. Rijeka – 14.182 dionica.

Upisani temeljni kapital Brodogradilišta iznosi 179.448.800,00 kuna i podijeljen je na 897.244 dionice, a nominalna vrijednost jedne dionice iznosi 200,00 kuna. Objedinjeni portfelj dionica Republike Hrvatske iznosi 893.150 dionica odnosno 99,54 % ukupno izdanih dionica.

Tablica br. 1: VLASNIČKA STRUKTURA BRODOGRADILIŠTA NA DAN 31. PROSINCA 2010.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Dioničari | Broj dionica | Udio u % |
| 1. | Hrvatski fond za privatizaciju | \*\*\* | \*\*\* |
| 2. | Ministarstvo financija | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. | Vlada RH., Središnji državni ured za upravljanje imovinom | \*\*\* | \*\*\* |
| 4. | Hrvatski zavod za zapošljavanje | \*\*\* | \*\*\* |
| 5. | Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka | \*\*\* | \*\*\* |
| 6. | Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje | \*\*\* | \*\*\* |
| 7. | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje | \*\*\* | \*\*\* |
| 8. | JP Hrvatske vode | \*\*\* | \*\*\* |
| 9. | Basler osiguranje Zagreb | \*\*\* | \*\*\* |
| 10. | JP Hrvatske šume | \*\*\* | \*\*\* |
| 11. | Hrvatska gospodarska komora | \*\*\* | \*\*\* |
| 12. | Hrvatska brodogradnja Jadranbrod | \*\*\* | \*\*\* |
| 13. | Dioničari iz pretvorbe | \*\*\* | \*\*\* |
|  | UKUPNO | 897.244 | 100 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Poslovanje Brodogradilišta orijentirano je na domaće i međunarodno brodograđevno tržište u segmentu novogradnji i remontu postojećih brodova. Osim izgradnje brodova za komercijalne namjene, Brodogradilište je gradilo i vojne brodove. Posljednji ratni brodovi koje je Brodogradilište izgradilo su raketne topovnjače »Petar Krešimir IV« 1992. godine i »Kralj Dimitar Zvonimir« 2001. godine.

U 2002. djelatnost Brodogradilišta pretežno se odnosila na remont brodova koji je zapošljavao 82 posto kapaciteta, dok se ostali udio od 18 posto odnosio na gradnju brodova.

U 2005. navedeni omjer znatno se promijenio te je udio gradnje brodova bio zastupljen s 93 posto iskorištenih kapaciteta.

Sadašnji proizvodni program Brodogradilišta odnosi se na: izgradnju manjih tankera i to za prijevoz asfalta, RO-RO brodova, trajekata, motornih jahti, ribarskih brodova i drugih vrsta specijalnih brodova. Iz Programa restrukturiranja Brodogradilišta proizlazi da je Brodogradilište trenutno najveći europski graditelj manjih asfaltnih tankera. Krajem 2008. Brodogradilište je predalo i posljednji od tri skupine trajekta za naručitelja iz Ujedinjenog Kraljevstva čime je dokazalo iskustvo i u gradnji putničkih brodova.

Ukupna površina na kojoj se obavlja brodograđevna djelatnost iznosi 105.348 m2. Brodogradilište raspolaže s dva otvorena navoza (Navoz 1 i Navoz 2), koja su opremljena svom potrebnom infrastrukturom.

Trupovi brodova na navozima se montiraju s dvije portalne dizalice dok se sekcije predmontiraju u zatvorenoj hali koja ima površinu 2.460 m2, a koja je opremljena s tri mosne dizalice. Predmontažna sekcija i montaža trupa se također obavlja i na potpuno natkrivenom navozu 3/4 u hali za brodove veličine do 70 m x 10 m. Natkriveni navoz je opremljen s dvije mosne dizalice. Sistem premještanja trupa broda dopušta gradnju dva brodova istovremeno i porinuće jednog za drugim na istom navozu. Opremna obala dužine 575 m proteže se unutar brodogradilišta i ima prosječnu dubinu mora od 6 do 8 m. Opremljena je s četiri portalne dizalice.

Tablica br. 2: SPECIFIKACIJA NAVOZA

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Broj navoza | Dimenzija (m) | Kapacitet navoza (cgt) | % |
| 1. | Navoz 1 | 107×21 | 10.148 | 30,8 |
| 2. | Navoz 2 | 116×24 | 13.149 | 39,9 |
| 3. | Navoz 3/4 | 70×11 | 9.636 | 29,3 |
|  | UKUPNO cgt-a |  | 32.933 | 100 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Nadalje, Brodogradilište raspolaže i s dva plovna doka i to: veći dok koji ima nosivost od 8.500 tona, maksimalnog gaza od 6,7 metara te je opremljen sa dvije portalne dizalice. Manji dok ima nosivosti od 1.100 tona, iskoristive širine od 12,8 metara i maksimalnog gaza od 3,5 metara.

Svi vezovi u luci i dokovi opskrbljeni su neophodnom infrastrukturom kao što su komprimirani zrak, voda, morska voda, protupožarni cjevovod, telefon, električna energija, kisik i acetilen.

Osim navedenog Brodogradilište raspolaže i odjelom transporta koji ima plovnu dizalicu od 70 kN nosivosti.

U razdoblju od 2002. do 2010. Brodogradilište je ugovorilo izgradnju 27 brodova, što preračunato u cgt iznosi 122.956 cgt-a, dok je u istom razdoblju isporučilo 21 brod od ukupno 97.415 cgt-a.

Tablica br. 3: UGOVORENE NOVOGRADNJE U RAZDOBLJU OD 2002. DO 2010.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Godina | Br. | Tip broda | Novogradnja broj | dwt | cgt | u milijunima USD |
| 1. | 2002. | 3 | 3 x ECO aluminijska broda | 539,540,541 | 12 | 828 | 0,80 |
| 2. | 2003. | 3 | 2 x asfalt tankera | 533, 534 | 19.040 | 25.718 | 42,30 |
| 1 x RO-RO/ putnički brod | 535 |
| 3. | 2004. | 6 | 1 x riječni patrolni brod | 544 | 7.175 | 19.563 | 36,00 |
| 1 x RO-RO/ putnički brod | 536 |
| 4x više namjenska broda | 537, 538 |
| 4. | 2005. | 1 | 1x više namjenski aluminijski brod | 549 | 4 | 276 | 0,50 |
| 5. | 2006. | 5 | 2 x RO-RO/ putnički brod | 545, 546 | 2.488 | 25.852 | 60,30 |
| 3 x trajekt | 550, 551, 552 |
| 6. | 2007. | 4 | 1 x putničko – teretni | 555 | 19.371 | 30.919 | 112,00 |
| 1 x trup za ribarski brod | 553 |
| 2 x asfalt tankera | 547, 548 |
| 7. | 2009. | 1 | 1 x motorna jahta | 556 | 110 |  | 5 |
| 8. | 2010. | 4 | 3 x ribarska broda | 557, 558, 559 | 6.750 | 15.900 | 86,74 |
| 1 x ribarski brod | 560 | 1.750 | 3.900 | 25,00 |
|  |  | 27 | UKUPNO |  | 56,700 | 122.956 | 368,64 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

S obzirom na to da se u Programu restrukturiranja Brodogradilišta odnosno u ovom rješenju koriste pojmovi koji su uobičajeni u brodograđevnoj industriji, u ovom dijelu daje se značenje pojedinih skraćenica i engleskih naziva koji se upotrebljavaju:

– DWT (engl. Deadweight Tonnage): mjera nosivosti broda koja uključuje sve terete, kao što su težina posade, putnika, tereta, goriva, balastne i tekuće vode i zaliha;

– CGT (engl. Compensated Gross Tonnage): mjera koja predstavlja indikator potrebne količine rada prilikom gradnje broda, a izračunava se na način da se tonaža broda pomnoži s koeficijentom koji je određen za pojedini tip i veličinu broda, kako bi se različiti tipovi brodova mogli uspoređivati.–

IV.1.2. Struktura zaposlenika

Brodogradilište na dan 31. prosinca 2010. zapošljava 514 radnika, odnosno \*\*\* proizvodnih radnika, \*\*\* režijskih radnika u pogonu i \*\*\* administrativnih radnika.

IV. 1.3. Analiza poslovanja od 2006. do 2010.

Brodogradilište ima status poduzetnika u teškoćama u promatranom razdoblju od 2006. radi kontinuiranog rasta gubitka u poslovanju koji je znatno premašio upisani kapital što je dovelo do problema u financijskom poslovanju odnosno održavanju likvidnosti. Iz Programa restrukturiranja Brodogradilišta proizlazi da se razlozi koji su utjecali na negativno poslovanje Brodogradilišta odnose na vanjske i unutarnje. Na vanjske razloge poduzetnik nije mogao utjecati, a odnose se na posljedice izazvane domovinskim ratom, promjenom tečaja US dolara i nerazvijenosti prateće industrije u okruženju. Unutarnji razlozi koji su imali znatan utjecaj na negativno poslovanje odnose se na tehnološko zaostajanje, nepovoljno financiranje proizvodnje, visoke troškove poslovanja i nezadovoljavajući omjer proizvodnih u odnosu na administrativne radnike.

Tablica br. 4: POJEDINE STAVKE KONSOLIDIRANE BILANCE ZA RAZDOBLJE 2006. – 2010.

– u 000 kuna

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Pozicije bilance | 31. 12. 2006. | 31. 12. 2007. | 31. 12. 2008. | 31. 12. 2009. | 31. 12. 2010. |
| 1. | Dugotrajna imovina | 53.951 | 43.078 | 41.906 | 45.044 | 41.046 |
| 2. | Kratkotrajna imovina | 134.444 | 215.272 | 231.529 | 271.427 | 119.073 |
| 3. | Plaćeni troškovi budućeg razdoblja i nedospjela naplata | 47.391 | 5.270 | 23.159 | 767 | 83.712 |
|  | UKUPNA AKTIVA | 235.786 | 263.620 | 296.594 | 317.238 | 243.831 |
| 1. | Kapital i rezerve | -366.602 | -443.267 | -526.847 | -652.645 | -905.419 |
|  | Upisani kapital | 179.449 | 179.449 | 179.449 | 179.449 | 179.449 |
|  | Preneseni gubitak | 498.872 | 540.979 | 617.666 | 719.208 | 844.987 |
|  | Gubitak tekuće godine | 42.107 | 76.687 | 101.54 | 125.779 | 252.774 |
| 2. | Dugoročne obveze | 286.566 | 193.553 | 274.862 | 148.670 | 163.805 |
| 3. | Kratkoročne obveze | 313.301 | 513.321 | 547.398 | 819.085 | 899.949 |
| 4. | Odgođeno plaćanje troškova i prihod budućeg razdoblja | 2.522 | 13 | 1.181 | 2.128 | 2.307 |
|  | UKUPNA PASIVA | 235.786 | 263.620 | 296.594 | 317.238 | 243.831 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Brodogradilište u proteklim godinama posluje s gubitkom, kao što je to vidljivo iz Tablice 4., tako da kumulirani gubitak u 2010. iznosi 1.097.762 tisuće kuna. Poslovanje poduzetnika financiralo se isključivo putem vanjskih izvora sredstava i dodijeljenim državnim potporama. Zaduženost poduzetnika vrlo je visoka što je dovelo do znatnog narušavanja likvidnosti, odnosno do nemogućnosti poduzetnika da redovito podmiruje svoje obveze.

Iz Konsolidirane Bilance je razvidno da Brodogradilište u 2010. ostvaruje gubitak iznad visine kapitala u iznosu od 905.419 tisuće kuna, što znači da je upisani kapital poduzetnika potpuno nestao.

Tablica br. 5: KONSOLIDIRANI RAČUN DOBITI I GUBITKA ZA RAZDOBLJE 2006. – 2010.

– u 000 kuna

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Opis | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| 1. | Poslovni prihodi | 332.971 | 306.093 | 313.331 | 245.178 | 242.376 |
| 2. | Poslovni rashodi | 366.201 | 348.451 | 369.725 | 317.514 | 416.439 |
| 3. | Financijski prihodi | 42.134 | 19.874 | 46.519 | 48.967 | 36.933 |
| 4. | Financijski rashodi | 51.011 | 54.204 | 91.325 | 101.825 | 114.297 |
| 5. | Izvanredni prihodi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 6. | Izvanredni rashodi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7. | UKUPNI PRIHODI | 375.104 | 325.967 | 359.850 | 294.145 | 279.309 |
| 8. | UKUPNI RASHODI | 417.211 | 402.654 | 461.050 | 419.339 | 530.736 |
| 9. | GUBITAK | 42.107 | 76.687 | 101.542 | 125.779 | 252.774 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Prethodna tablica prikazuje poslovanje poduzetnika u navedenom razdoblju iz koje je vidljivo da je poduzetnik kontinuirano iz godine u godinu povećavao gubitak. Ukupni prihodi poduzetnika u 2010. u odnosu na 2006. manji su za 26 posto, dok su istovremeno rashodi veći za 27 posto.

Osim poslovanja s gubitkom, pokazatelji likvidnosti i zaduženosti su vrlo nepovoljni. Naime, kratkoročne obveze poduzetnika znatno premašuju kratkotrajnu imovinu, a slična situacija je i s dugotrajnom imovinom u odnosu na dugoročne obveze. Iz toga proizlazi da poduzetnik nije u mogućnosti redovno podmirivati dospjele obveze.

Naprijed navedeno ukazuje na činjenicu da se Brodogradilište smatra poduzetnikom u teškoćama sukladno točkama 9., 10. a) i 11. Odluke o sanaciji i restrukturiranju te da bez državnih potpora ne može opstati na tržištu.

Sukladno točki 9. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, poduzetnik je u teškoćama ako nije sposoban vlastitim sredstvima ili sredstvima koja može pribaviti od svojih vlasnika/dioničara ili vjerovnika spriječiti gubitke, a koji bi bez vanjske intervencije države gotovo sigurno kratkoročno ili srednjoročno ugrozili njegov opstanak. Prema točki 10.a) Odluke o sanaciji i restrukturiranju, poduzetnik je u teškoćama ako je više od polovice upisanog, odnosno temeljnog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci. Također, sukladno točki 11. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, može se smatrati da je poduzetnik u teškoćama i ako su prisutni tipični pokazatelji da se radi o poduzetniku o teškoćama, kao što su primjerice rast gubitaka, smanjenje ukupnog prihoda, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, porast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine.

IV. 1.4. Državne potpore Brodogradilištu

Državne potpore Brodogradilištu odnose se na subvencije za razdoblje od 1. ožujka 2006. do 30. rujna 2009., potpore sadržane u državnim jamstvima za avanse do 2008., te od ukupnih obveza po kreditima pokrivenim državnim jamstvima i ostalih obveza prema Republici Hrvatskoj, a koje će Republika Hrvatska preuzeti. Na dan 30. lipnja 2011. navedene državne potpore iznose 1.190.181.451 kuna.

Subvencije

Vlada Republike Hrvatske je Zaključkom od 22. kolovoza 2002. odlučila da će subvencionirati gradnju brodova s oko 10% na realiziranu prodajnu cijenu broda. U Tablici 6. prikazane su subvencije koje je poduzetnik zaprimio od 1. ožujka 2006. odnosno od početka razdoblja restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta. Nakon 30. rujna 2009. subvencije za novogradnje više se nisu dodjeljivale.

Tablica br. 6: SUBVENCIJE OD 1. OŽUJKA 2006. DO 30. RUJNA 2009.

– u kunama

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Godina | Novogradnja | Datum isporuke | Subvencija |
| 2006. | 554 | 24. 5. 2006. | 746.693 |
| 2006. | 532 | 27. 9. 2009. | 9.514.406 |
| 2006. | 537 | 12. 12. 2006. | 3.052.176 |
|  | UKUPNO U 2006. | | 13.313.275 |
| 2007. | 538 | 23. 4. 2007. | 3.282.030 |
| 2007. | 545 | 8. 6. 2007. | 6.433.507 |
| 2007. | 546 | 13. 7. 2007. | 6.321.666 |
| 2007. | 533 | 24. 1. 2008. | 9.647.421 |
| 2007. | 534 | 24. 1. 2008. | 7.271.109 |
|  | UKUPNO U 2007. | | 32.955.733 |
| 2008. | 550 | 8. 8. 2008. | 5.510.044 |
| 2008. | 551 | 4. 9. 2008. | 5.557.987 |
| 2008. | 552 | 19. 12. 2008. | 5.588.293 |
|  | UKUPNO U 2008. | | 16.656.324 |
| 2009. | 547 | 30. 9. 2009. | 12.040.110 |
|  | UKUPNO U 2009. | | 12.040.110 |
|  | SVEUKUPNO | | 74.965.442 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U razdoblju od 1. ožujka 2006. do 30. rujna 2009. poduzetniku su dodijeljene subvencije u ukupnom iznosu od 74.965.442 kune.

Neto vrijednost (ekvivalent) državne potpore

Državne potpore sadržane u državnim jamstvima za avanse u razdoblju od 2007. do 2008. iznose 21.868.728 tisuća kuna kako je to i prikazano u Tablici 7.

Tablica br. 7: Ekvivalent državne potpore u državnim jamstvima za avanse

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj novogradnje | Odluka Vlade RH o jamstvu | Izdana jamstva MF | | | | Neto vrijednost  potpore u kunama |
| Datum | Datum | Riznični broj | Iznos (EUR) | Iznos u kunama |
| 550 | 13. 9. 07 | 26. 9. 07. | F-035-07 | 6.930.000 | 50.539.395 | 1.545.104 |
| 551 | 13. 9. 07 | 26. 9. 07. | F-035-07 | 6.930.000 | 50.539.395 | 1.215.591 |
| 547 | 13. 9. 07 | 9. 11. 07. | F-042-07 | 12.120.000 | 88.899.194 | 3.868.419 |
| 552 | 8. 11. 07 | 10. 1. 08. | F-002-08 | 6.930.000 | 50.924.564 | 1.094.606 |
| 1. avans 555 | 10. 7. 08 | 17. 7. 08. | F-024-08 | 3.974.500 | 28.727.102 | 14.145.008 |
| 2. avans 555 | 10. 7. 08. | 10. 9. 08. | F-026-08 | 21.859.750 | 157.999.060 |
| UKUPNO | | | | 58.744.250 | 427.628.710 | 21.868.728 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Troškovi financijskog restrukturiranja

Troškovi financijskog restrukturiranja, odnosno ukupne obveze poduzetnika koje će preuzeti Republika Hrvatska iznose 1.093.347.281 kune i njihova osnovna struktura prikazana je Tablici 8.

Tablica br. 8: UKUPNE OBVEZE PREMA REPUBLICI HRVATSKOJ

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rb. | Opis | Iznos u kunama |
| 1. | Obveze prema Ministarstvu financija na temelju regresnog prava za izdana jamstva | 285.814.489 |
| 2. | Obveze po kreditima preuzetim od strane države | 804.581.216 |
| 3. | Ostale obveze prema Republici Hrvatskoj | 2.951.576 |
| 5. | SVEUKUPNO | 1.093.347.281 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U nastavku u Tablicama 9., 10., 11. i 12., prikazan je analitički pregled obveza prikazanih u prethodnoj Tablici.

Tablica br. 9: OBVEZE PREMA MINISTARSTVU FINANCIJA NA TEMELJU REGRESNOG PRAVA ZA IZDANA JAMSTVA

– u kunama

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveza | Datum izdavanja jamstva | Iznos  (EUR) | Datum protestirano jamstva | Planirano stanje obveza 30.6.2011. |
| Glavnica kredita (nov 547) | 9. 11. 07. | 7.070.000 | 30. 12. 09. | 51.999.850 |
| Kamata i naknade na kredite plaćene za razdoblje 27. 2. 09. do 18. 5. 11. i uvećane za procijenjene obveze kamata za lipanj 2011. |  |  |  | 183.814.639 |
| Zatezne kamate od 27. 2. 09. – 30. 6. 11. – 17 % |  |  |  | 50.000.000 |
| UKUPNO |  |  |  | 285.814.489 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U Tablicama broj 10. i 11. iskazan je ukupan iznos od 804.581.216 kuna koji se odnosi na dugoročne i kratkoročne obveze za financiranje proizvodnog programa i za restrukturiranje duga.

*Tablica br. 10*: DUGOROČNE I KRATKOROČNE OBVEZE PO KREDITIMA ZA FINANCIRANJE PROIZVODNOG PROGRAMA I RESTRUKTURIRANJE DUGA

– u kunama

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Namjena kredita | Riznični broj jamstva | Datum izdavanja jamstva | Iznos kredita u valuti | Iznos kredita u kunama po tečaju od 31. 3. 2011. |
| Financiranje proizvodnog programa i restrukturiranje duga | F-018-03 | 01. 07. 03. | 49.000.000 kuna | 41.404.236 |
| Dugoročni kredit | F-001-05 | 14. 01. 05. | 14.435.200 EUR | 106.432.794 |
| Financiranje proizvodnog programa i restrukturiranje duga (dugoročno zaduženje) | F-001-06 | 18. 01. 06. | 40.050.000 kuna | 40.050.000 |
| Financiranje proizvodnog programa i restrukturiranje duga (dugoročno zaduženje) | F-002-06 | 18. 01. 06. | 5.426.000 EUR | 40.006.674 |
| Financiranje proizvodnog programa -restrukturiranja duga | F-024-06 | 06. 11. 06. | 115.181.173 kuna | 114.394.599 |
| Financiranje proizvodnog programa – restrukturiranja duga | F-010-07 | 07. 03. 07. | 52.197.795 kuna | 51.841.335 |
| Minimalno potrebna sredstava za održivost poslovanja do usvajanja Programa restrukturiranja | F-039-07 | 24. 10. 07. | 6.000.000 USD | 31.465.296 |
| UKUPNO | | | | 425.594.934 |
| Procjena kamata za II. kvartal 2011. | | | | 7.600.000 |
| SVEUKUPNO | | | | 433.194.934 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

*Tablica br. 11*: KRATKOROČNE KREDITNE OBVEZE PO KREDITIMA ZA FINANCIRANJE NOVOGRADNJI

– u kunama

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Novogradnja broj | Riznični broj jamstva | Datum izdavanja jamstva | Iznos kredita u valuti | Iznos kredita  u kunama na dan  31. 3. 2011. |
| 533,534 | A-022-03 | 29. 07. 03. | 10.990.000 USD | 57.633.908 |
| 538 | A-036-04 | 09. 12. 04. | 376.000 EUR | 2.775.935 |
| 545 | A-006-06 | 03. 07. 06. | 7.000.000 EUR | 51.679.649 |
| 546 | A-013-06 | 06. 10. 06. | 6.840.000 EUR | 50.498.400 |
| 550 | F-044-07 | 09. 11. 07. | 2.475.000 EUR | 19.689.053 |
| 551 | F-044-07 | 09. 11. 07. | 2.475.000 EUR | 16.751.589 |
| 552 | F-001-08 | 10. 01. 08. | 2.475.000 EUR | 18.272.447 |
| 555 | F-025-08 | 10. 09. 08. | 11.923.500 EUR | 88.028.899 |
| 548 | F-020-09 | 29. 07. 09. | 7.945.000 EUR | 58.656.402 |
| UKUPNO | | | | 363.986.282 |
| Procjena kamata za II. kvartal 2011. | | | | 7.400.000 |
| SVEUKUPNO | | | | 371.386.282 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U prethodnim tablicama sadržana su i odobrena državna jamstva za sanaciju u ukupnom iznosu od 220.780.387,92 kune, što je protuvrijednost od 29.000.000 USD i 6.840.000 eura (srednji tečaj Hrvatske narodne banke na dan 21. rujna 2006. iznosi 1 eur = 7,43 kune i 1 USD = 5,86 kuna).

Navedeni iznos odnosio se na:

– kratkoročno kreditiranje kod Zagrebačke banke d.d. za pokriće tekućih troškova poslovanja do kraja ožujka 2007. u iznosu od 169.958.415 kuna,

– kratkoročno kreditiranje kod Erste Steiermarkische Bank d.d. za novogradnju 546 u iznosu od 50.821.972,92 kune. –

Tablica br. 12: OSTALE OBVEZE PREMA REPUBLICI HRVATSKOJ NA DAN 31. OŽUJKA 2011.

– u kunama

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rb. | Opis | Iznos |
| 1 | Obveza za MIO – plaća za 03/2011 | 741.202 |
| 2 | Obveza za zdravstv. – plaća za 03/2011 | 555.346 |
| 3 | Obveza za zapošljav. – plaća za 03/2011 | 59.237 |
| 4 | Obveza za povr. na radu – plaća za 03/2011 | 18.512 |
| 5 | Obveza za zapoš. o. s. inv. – plaća za 03/2011 | 3.702 |
| 6 | Obveza za porez – plaća za 03/2011 | 288.495 |
| 7 | Obveza za prirez – plaća za 03/2011 | 18.460 |
| 8 | Obveza za benef. – plaća za 03/2011 | 56.040 |
| 9 | Obveza za MIO – opor. otprem. za 03/2011 | 1.004 |
| 10 | Obveza za zdravstv. – opor. otprem. za 03/2011 | 753 |
| 11 | Obveza za zapošljav. – opor. otprem. za 03/2011 | 80 |
| 12 | Obveza za povr.na radu – opor. otprm. za 03/2011 | 25 |
| 13 | Obveza za zapoš. o. s. inv. – opre. otprem. za 03/2011 | 5 |
| 14 | Obveza za porez – opor. otprem. za 03/2011 | 925 |
| 15 | Obveza za prirez – opor. otprem. za 03/2011 | 93 |
| 16 | Obveza za doprinos MIO za NO za 03./2011. | 2.043 |
| 17 | Obveza za zdravstveno za NO za 03./2011. | 1.532 |
| 18 | Obveza za porez i prirez za NO za 03./2011. | 2.837 |
| 19 | Obveza za doprinos za šume | 342.113 |
| 20 | Obveza za zdravstveno | 52 |
| 21 | Ostale obveze za poreze | 20.598 |
| 22 | Obveza za porez na dobit za pod.lncotrade d.o.o. | 822.412 |
| 23 | Obveza za porez na dodanu vrij.za pod.lncotrade d.o.o. | 2.528 |
| 24 | Obveza za doprinos za šume za pod.lncotrade d.o.o. | 13.582 |
|  | UKUPNO | 2.951.576 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

IV. 2. Opis tržišta

U Programu restrukturiranja navedeno je kako je Brodogradilište nastojalo pratiti svjetske trendove i svojim se konkurentskim prednostima, kao što je gradnja brodova prema zahtjevima kupaca, prilagođavalo potražnji na tržištu, kako u pogledu kvalitete, tako i u pogledu novih tehnoloških dostignuća u prijevozu roba i putnika.

Proizvodni program kako to proizlazi iz Programa restrukturiranja Brodogradilišta zasniva se na gradnji malih i srednjih brodova različitih namjena, jahti i mega jahti, izgradnji različitih brodova specijalne namjene kao što su ribarski brodovi, znanstveno istraživački brodovi, manji putnički brodovi, brodovi obalne straže i vojna plovila. Međutim, s obzirom na ciklični karakter brodograđevnog tržišta na kome se izmjenjuju razdoblja visoke potražnje s razdobljima niske potražnje, osnovni element koji je određivao proizvodni program bilo je stanje na pomorskom tržištu u svijetu i s tim u vezi zadovoljavanje specifičnih zahtjeva pojedinog kupca.

Opredjeljenje Brodogradilišta odnosi se na gradnju složenih brodova visoke kvalitete i tehnologije – sofisticiranim prijevoznicima asfalta, kemikalija i stlačenih i ukapljenih plinova, brodova visoke klase za plovidbu u ledenim morima, putničkim brodovima, složenijim kontejnerskim brodovima, različitim offshore jedinicama te drugim vrstama brodova specijalne namjene. Na većini od ovih segmenata postoje stečena iskustva i reference.

Buduća gradnja brodova specijalnih namjena, između ostalog, zasniva se na izgradnji ribarskih brodova, te su za izgradnju prva četiri navedena broda potpisani ugovori s ruskim naručiteljima.

Međutim, razvoj brodograđevne industrije tijesno je povezan s obujmom svjetske trgovinske flote koja uvelike ovisi o razvoju svjetskog gospodarstva u cjelini te konačno utječe na morski promet roba i ljudi. Gospodarska kriza u 2008. prouzročila je nagli pad gospodarske aktivnosti, no u 2011. najrazvijenije zemlje počele su izlaziti iz gospodarske krize. Trenutno u svijetu postoji preko 3.000 aktivnih brodogradilišta, a više od 80 posto udjela na tržištu imaju azijski brodograditelji, dok europski brodograditelji imaju udjel na tržištu od 9 posto.

Od azijskih brodogradilišta najveći udio ima Južna Koreja s udjelom od 35 posto. Prema strukturi broda najveća potražnja odnosi se za brodove za rasuti teret (37,8 %), tankeri za prijevoz produkata (23,3 %), a off shore brodovi i tegljači sudjeluju u ukupnoj proizvodnji sa 12,7 %.

U takvim uvjetima, budućnost Brodogradilišta se s obzirom na iskustvo u izgradnji brodova za prijevoz asfalta, RO-RO brodova i ribarskih brodova nalazi upravo u gradnji specijaliziranih brodova manjih serija.

IV.3. Jadranska ulaganja d.o.o. Zagreb

Sukladno Odluci Vlade Republike Hrvatske o utvrđenju obveznih uvjeta Javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 893.150 dionica Brodogradilište Kraljevica d.d. pod posebnim uvjetima (za 1,00 kunu), od 21. listopada 2010., klasa: (klasa: 310-14/10-02/06; urbroj: 5030120-10-10), propisani su obvezni uvjeti koje mora sadržavati Javni poziv za prikupljanje ponuda za kupnju dionica Brodogradilišta. Obvezni uvjet, osim podnošenja ponude, predstavlja i izrada Programa restrukturiranja.

Kao najboljeg ponuditelja za kupnju dionica Brodogradilišta izabran je poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o.

Poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o. upisan je u sudski registar Trgovačkog suda u Zagrebu pod matičnim brojem subjekta upisa 080558167, OIB: 28614121134, kao društvo sa ograničenom odgovornošću, sa sjedištem u Zagrebu, Šeferova 6.

Kao 100 % kreditor Jadranskih ulaganja vodi se KERMAS grupa.

IV.4. Program restrukturiranja Brodogradilišta

Brodogradilište se smatra poduzetnikom u teškoćama i na istog se primjenjuju uvjeti za odobravanje državne potpore za restrukturiranje iz točke 17. i odjeljka 3.2.2. Odluke o sanaciji i restrukturiranju. Riječ je o sljedećim uvjetima:

– državna potpora za restrukturiranje može se dodijeliti poduzetniku u teškoćama, kako to proizlazi iz točke 33. Odluke o sanaciji i restrukturiranju,

– ponovna uspostava dugoročne održivosti (rentabilnosti) (točke 17. i 34. – 37. Odluke o sanaciji i restrukturiranju), temeljni je zahtjev koji mora biti ispunjen da bi se odobrila ova vrsta potpora,

– izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja – kompenzacijske mjere (točke 38. do 42. Odluke o sanaciji i restrukturiranju), moraju biti predloženi kao svojevrsno obeštećenje konkurentima,

– državna potpora mora biti ograničena na najmanju neophodnu razinu što pretpostavlja da stvaran (vlastiti) doprinos novog vlasnika mora biti značajan i bez elemenata potpore (točke 43. do 45. Odluke o sanaciji i restrukturiranju).

Cilj restrukturiranja za koje se može dodijeliti državna potpora mora biti povećanje produktivnosti i racionalnosti poslovanja, te postizanje dugoročne održivosti.

Program restrukturiranja Brodogradilišta izrađen je na temelju Odluka Vlade Republike Hrvatske o raspisivanju Javnog poziva za prikupljanje ponuda za kupnju 893.150 dionica društva Brodogradilišta pod posebnim uvjetima i obveznim uvjetima sadržanim u tom pozivu.

Program restrukturiranja predviđa vlastiti doprinos od najmanje 40% ukupnih troškova restrukturiranja, sve obvezne uvjete navedene u ponudbenoj dokumentaciji, kao i obvezu usuglašavanja i prihvaćanja Programa restrukturiranja od strane Agencije i Europske komisije.

Aktivnosti koje je potrebno provesti sukladno Programu restrukturiranja Brodogradilišta su:

– mjere financijskog restrukturiranja i konsolidacije (prijeboj i otpis obveza Brodogradilišta prema Republici Hrvatskoj), u iznosu od 1.093.347.281 kuna kojima se omogućuje provođenje svih ostalih mjera,

– otklanjanje poteškoća u proizvodnji i unaprjeđenje tehnologije novim ulaganjima,

– primjena mjera za efikasnije korištenje svih ostalih resursa kao što su organizacija poslovanja, smanjenje broja administrativnih radnika i ukupno zaposlenih.

Program restrukturiranja predviđa sveobuhvatne promjene unutar poduzetnika koje uključuju financijsko restrukturiranje, tehničko-tehnološko restrukturiranje Brodogradilišta (funkcijsko i prostorno preoblikovanje proizvodnje brodova), s ciljem povećanja efikasnosti proizvodnje te organizacijsko restrukturiranje.

IV.4.1. Poduzetnik u teškoćama i opis okolnosti koje su dovele poduzetnika do teškoća

U točki 36. Odluke o sanaciji i restrukturiranju navedeno je da plan restrukturiranja mora sadržavati i opis okolnosti koje su dovele poduzetnika u teškoće, koji čini osnovu pri ocijeni jesu li predložene mjere odgovarajuće. Analizom dostavljenog Programa restrukturiranja Brodogradilišta utvrđeno je da je isti poduzetnik u teškoćama, te je neophodno provesti restrukturiranje poslovanja kako bi se dostigla i osigurala dugoročna održivost poslovanja.

U skladu s navedenim u Programu restrukturiranja Brodogradilišta navedeni su uzroci zbog kojih je poduzetnik zapao u financijske teškoća. Osnovni uzroci teškoća mogu se podijeliti u dvije skupine i to na vanjske uzroke na koje brodogradilište ima malo ili nema uopće nikakvog utjecaja, a to se naročito odnosi na razdoblje poslovanja za vrijeme i nakon domovinskog rata, cijene ulaznih materijala naročito čelika, promjene tečaja US dolara, nerazvijenost prateće industrije u okruženju i velike konkurencije azijskih brodogradilišta. Unutrašnji uzroci teškoća na koje Brodogradilište u potpunosti može utjecati, odnose se na nepovoljno financiranje proizvodnje, neodgovarajući proizvodni program, tehnološko zaostajanje i nepovoljnu struktura zaposlenih.

Posljedice koje su proizašle iz vanjskih i unutarnjih teškoća u poslovanju su:

− kontinuirani rast gubitaka u poslovanju, na što ukazuju konsolidirana izvješća za razdoblje od 2006. do 2010. Bilanična struktura aktive i pasive je nepovoljna te ukazuje na probleme insolventnosti i likvidnosti. Ukupni gubitak prema bilanci Brodogradilišta na dan 31. prosinca 2010. iznosio je 1.097.762 tisuće kuna

− poduzetnik svojom kratkotrajnom imovinom nije u stanju pokriti kratkoročne obveze što je uzrokovalo probleme s likvidnošću. Poduzetnik se u cijelosti financira vanjskim zaduživanjem i državnim potporama.

IV.4.2. Ponovna uspostava dugoročne održivosti

Sukladno točki 17. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, restrukturiranje se temelji na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu s ciljem ponovne uspostave poduzetnikove dugoročne održivosti odnosno rentabilnosti.

Financijsko restrukturiranje iz točke 17. Odluke o sanaciji i restrukturiranju podrazumijeva dovođenje svježeg kapitala, smanjenje duga i sl. i ono bi trebalo pratiti poslovno restrukturiranje poduzetnika. Aktivnosti vezane za restrukturiranje u smislu Odluke o sanaciji i restrukturiranju ne mogu biti ograničene samo na financijske mjere koje su usmjerene na otklanjanje ranijih gubitaka bez rješavanja uzroka tih gubitaka. Poslovnim restrukturiranjem smatraju se mjere koje se odnose na reorganizaciju i racionalizaciju poduzetnikovih djelatnosti na učinkovitijoj osnovi, što obično podrazumijeva napuštanje djelatnosti koja je donosila gubitke, restrukturiranje onih postojećih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne, te po mogućnosti, diversifikaciju djelatnosti (razvoj novih ili poboljšanih proizvoda i proizvodnih procesa).

Predloženi Program restrukturiranja mora sadržavati dokaze o ponovnoj uspostavi rentabilnosti sukladno točki 34. Odluke o sanaciji i restrukturiranju koja uređuje kako plan restrukturiranja, čije trajanje mora biti što je kraće moguće, mora dovesti do dugoročne održivost poduzetnika tijekom nekog razumnog vremenskog razdoblja i to na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja.

Također, točka 37. Odluke o sanaciji i restrukturiranju propisuje da očekivani povrat ulaganja mora biti dostatan kako bi omogućio restrukturiranom poduzetniku da oslanjajući se na vlastite snage, ponovno postane konkurentan na tržištu.

Dostavljenim Programom restrukturiranja Brodogradilišta predviđene su mjere poslovnog i financijskog restrukturiranja čijom će provedbom poduzetnik ponovno osigurati dugoročnu održivost poslovanja, sukladno spomenutim odredbama Odluke o sanaciji i restrukturiranju.

IV. 4.2.1. Financijsko restrukturiranje

Ukupni iznosi obveza koje se odnose na financijsko restrukturiranje i koje Brodogradilište ima prema Republici Hrvatskoj prikazane su u Tablici 8. obrazloženja ovog rješenja.

Sklapanjem Sporazuma o uređenju imovinsko-pravnih pitanja između Republike Hrvatske i poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d., 15. veljače 2011,. ugovorne strane utvrdile su postojanje međusobnih potraživanja i obveza. Sukladno Sporazumu o uređenju imovinsko-pravnih pitanja između Republike Hrvatske i poduzetnika Kraljevica d.d. provodi se prijeboj međusobnih obveza i potraživanja u iznosu od 368.660.434 kune. Navedeni iznos predstavlja naknadu Republike Hrvatske za vrijednost izvlaštenih nekretnina na zemljištu koje je proglašeno pomorskim dobrom, a što se kompenzira s djelom obveza poduzetnika prema Republici Hrvatskoj.

Nakon provedbe prijeboja međusobnih obveza i potraživanja, ostatak obveza u iznosu od 724.686.847 kuna Republika Hrvatska preuzet će se u 100 postotnom iznosu.

Na taj način Bilanca Brodogradilišta bit će dovedena u ravnotežu, a temeljni kapital bit će restituiran te će se omogućiti novom vlasniku da na financijskim tržištima može lakše osigurati potrebna sredstva za provedbu mjera poslovnog restrukturiranja.

IV. 4.2.2. Poslovno restrukturiranje

Aktivnosti i mjere koje su predviđene Programom restrukturiranja Brodogradilišta i koje se smatraju poslovnim restrukturiranjem odnose se na tehničko – tehnološko i organizacijsko restrukturiranje, te na određene izmjene postojećeg proizvodnog programa.

Poduzetnik Jadranska ulaganja d.o.o. predvidio je modernizaciju poslovanja kroz provedbu neophodne tehnološke obnove kako bi se proizvodni program sveo na kvalitetniji proizvod uz manje troškova. Projekt modernizacije predviđa ulaganje u tri faze.

Tablica br. 13: PRIKAZ INVESTICIJA PO FAZAMA I RAZDOBLJU

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza | Objekt | Investicija (u 000 EUR) | Razdoblje |
| I | Plutajući dok | \*\*\* | 09. 2011. – 01. 2012. |
| I | Remont i ponton | \*\*\* | 09. 2011. – 12. 2012. |
| I | Hala za bojanje sekcija | \*\*\* | 09. 2011. – 02. 2012. |
| I | Građevinski radovi na mostu 1 i 2 | \*\*\* | 09. 2011. – 06. 2012. |
|  | UKUPNO FAZA I | \*\*\* | 09. 2011. – 06. 2012. |
| II | Radiona za cijevare i mehaničare | \*\*\* | 01. 2012.-09. 2012. |
| II | 45-tonska dizalica za most 1 | \*\*\* | 06. 2012. – 08. 2012. |
| II | 40-tonska mobilna auto-dizalica | \*\*\* | 06. 2012. – 08. 2012. |
|  | UKUPNO FAZA II | \*\*\* | 01. 2012. – 09. 2012. |
| III | Preseljenje cijevara, bravara, električara itd. na južnu obalu | - | 09. 2012. – 12. 2012. |
| III | Preseljenje 25 metarske dizalice sa mosta 1 na most 2 i instalacija 45 tonske dizalice na most 1 | \*\*\* | 09. 2012. – 12. 2012. |
| III | UKUPNO FAZA III | \*\*\* | 09. 2012. – 12. 2012. |
|  | SVEUKUPNO | \*\*\* | 09. 2011. – 12. 2012. |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Ukupno ulaganje u postrojenja i opremu iznosi \*\*\* eura odnosno \*\*\* kuna.

Organizacijsko restrukturiranje vezano je za izmjenu postojeće strukture proizvodnih i administrativnih radnika, a samim time i povećanje proizvodnosti gradnje brodova. Osnovni cilj vezan uz ljudske resurse odnosi se na smanjenje broja radnika u Brodogradilištu s 514 u 2010. na \*\*\* u 2015., kao i smanjenja broja kooperanata koji su direktno uključeni u proizvodnju i to s \*\*\* koliko je bilo angažirano u 2010. na \*\*\* koliko ih se planira angažirati u 2015.

Tablica br. 14: KRETANJE ZAPOSLENIH OD 2010. DO 2015.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rb. | Opis | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. |
| 1. | Uprava | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 2. | Tehnički služba | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 3. | Radnici – proizvodni | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 4. | Radnici – neproizvodni | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
|  | UKUPNO RADNICI | 514 | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| 5. | Kooperanti | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
|  | UKUPNO RADNICI + KOOPERANTI | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Višak radnika planira se zbrinuti na temelju izrade Programa zbrinjavanja. Krajnji rezultat i cilj je ostvariti omjer od 70 naprama 30 između proizvodnih i režijskih radnika u odnosu na neproizvodne radnike.

Budući planirani proizvodni program temelji se na izgradnji 15 ribarskih brodova koji se planiraju isporučiti u razdoblju od 2013. do 2016.

Brodogradilište namjerava u 2012. i 2013. isporučiti pet novogradnji od kojih se novogradnje broj 548 odnosi na tanker za prijevoz asfalta, a četiri novogradnje (557-560), odnose se na ribarske brodove.

IV. 5. izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja (kompenzacijske mjere)

Jedan od osnovnih uvjeta restrukturiranja je utvrđivanje kompenzacijskih mjera kako bi se osiguralo da dodijeljene državne potpore proizvode minimalne negativne učinke na trgovinu između Republike Hrvatske i država članica Europske unije sukladno članku 70. SSP-a i članku 4. stavku 3. točki d) ZDP-a.

Sukladno točki 38. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, kompenzacijske mjere mogu se sastojati od prodaje ili prijenosa imovine, smanjenja kapaciteta ili zastupljenosti na tržištu, te smanjenja zapreka pristupu tržištu na predmetnim tržištima.

Nadalje, sukladno točki 40. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, mjere moraju biti razmjerne ograničavajućem učinku potpore na tržištu, a osobito veličini i položaju poduzetnika na tržištu. Mjere treba naročito provesti na tržištu ili tržištima na kojem ili na kojima će poduzetnik nakon restrukturiranja imati značajan tržišni položaj.

Smanjenje kapaciteta mora biti sastavni dio restrukturiranja. Otpis dugova i zatvaranje djelatnosti koje posluju s gubicima, koji su u svakom slučaju potrebni za ponovno uspostavljanje rentabilnosti, neće se smatrati smanjenjem kapaciteta ili tržišne zastupljenosti. Takvo ocjenjivanje uzimat će u obzir i prethodno dodijeljene potpore za sanaciju.

Budući da je restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta bilo jedno od mjerila za zatvaranje pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, Republika Hrvatska preuzela je obvezu smanjivanja proizvodnog kapaciteta u svim brodogradilištima, te je u tom smislu Ministarstvo s Brodosplitom d.d., Brodograđevnom industrijom 3. Maj d.d., Brodotrogirom d.d. i Brodogradilištem Kraljevica d.d., sklopilo 17. svibnja 2011. Sporazumom o međusobnim pravima i obvezama vezano za ukupno ograničenje proizvodnje 2011.-2020.

Navedenim Sporazumom definiran je način i metodologija izračuna cgt-a, prema važećim pravilima OECD-a. Naime, Sporazumom se utvrđuje da se kao početak gradnje broda računa planirani početak rezanja čelika, dok se kao kraj gradnje označava datum predviđene isporuke broda prema ugovoru s naručiteljem, te da se proizvodnja u tom razdoblju mjeri linearno (ukupan broj cgt-a podijeljen s brojem mjeseci). Ukupna godišnja proizvodnja brodogradilišta utvrđuje se zbrajanjem proizvodnje u cgt-ima na svim brodovima za tekuću godinu.

U skladu s člankom 2. Sporazuma o međusobnim pravima i obvezama koje se odnose na ukupno ograničenje proizvodnje u razdoblju 2011. – 2020., potpisanim 17. svibnja 2011. od strane Brodogradilišta i Ministarstva ukupno godišnje ograničenje proizvodnja za 4 hrvatska brodogradilišta iznosi 323.600 cgt-a u razdoblju od 10 godina. Za Brodogradilište ukupno godišnje ograničenje proizvodnje iznosi 26.997 cgt-a. Isto je određeno i Zajedničkim stajalištem Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje. Međutim, ukoliko Brodogradilište postigne dogovor s nekim od naprijed navedenih hrvatskih brodogradilišta o ustupanju dijela neiskorištene proizvodne kvote to brodogradilište moći će ustupiti taj svoj neiskorišteni dio proizvodne kvote Brodogradilištu. Navedeno će biti moguće isključivo pod uvjetom da ukupna godišnja proizvodnja cgt-a hrvatskih brodogradilišta u razdoblju 2011. – 2020. ne premaši ograničenje od 323.600 cgt-a.

U okviru Programa restrukturiranja Brodogradilišta predviđena je gradnja 15 ribarskih brodova s prosječnom tonažom od 5.296 cgt-a, za jedan brod odnosno predviđena je gradnja 2,8 broda po godini, što iznosi 14.829 cgt-a godišnje. Nakon povećanja produktivnosti Brodogradilišta predviđa se gradnja 3.2 broda po godini što će iznositi 16.947 cgt-a, a što je još uvijek znatno ispod dopuštene godišnje proizvodnje od 26.997 cgt-a.

Što se tiče smanjenja proizvodnih kapaciteta u Zajedničkom stajalištu Europske unije o zatvaranju Poglavlja 8. Tržišno natjecanje, za Brodogradilište ono mora iznositi najmanje 9.636 cgt-a i mora se provesti u roku od jedne godine od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

Kompenzacijska mjera smanjenja kapaciteta Brodogradilišta utvrđena je u Programu restrukturiranja Brodogradilišta i odnosi se na promjenu proizvodnog programa na Navozu br. 3/4, čime će se smanjiti proizvodni kapacitet Brodogradilišta za 9.636 cgt-a.

IV. 6. Državna potpora je ograničena na najmanju neophodnu razinu

Sukladno točki 43. Odluke o sanaciji i restrukturiranju iznos i intenzitet potpore za restrukturiranje moraju biti strogo ograničeni na najmanju neophodnu razinu troškova restrukturiranja potrebnih za provođenje mjera restrukturiranja u okviru postojećih izvora financiranja poduzetnika, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada.

Smatra se da je državna potpora ograničena na minimum ukoliko sam poduzetnik u procesu restrukturiranja značajno doprinosi vlastitim sredstvima. Vlastiti doprinos poduzetnika potreban za provedbu procesa restrukturiranja odnosi se na pribavljanje financijskih sredstava koje osigurava sam vlasnik ili vjerovnik, uzimanjem kredita od poslovne banke po tržišnim uvjetima, odnosno prodaju neaktivne imovine ili imovine koja dovodi do gubitka kod poduzetnika. Vlastiti doprinos ne smije sadržavati elemente državne potpore.

S obzirom na to da je restrukturiranje brodogradnje bilo jedno od mjerila za zatvaranje pregovora u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje, iznos vlastitog doprinosa određen je u Zajedničkom stajalištu Europske unije o Poglavlju 8. Tržišno natjecanje (Konferencija o pristupanju Europskoj uniji, održanoj u Bruxellesu 22. lipnja 2011.), tako da poduzetnik mora osigurati minimalno 40% vlastitog doprinosa od ukupnih troškova restrukturiranja, bez obzira radi li se o vlastitim sredstvima poduzetnika (prodaja imovine koja nije neophodna za opstanak) i/ili o vanjskim izvorima financiranja po tržišnim uvjetima. Takav vlastiti doprinos mora biti konkretan, stvaran, isključujući svaku očekivanu buduću dobit, primjerice novčane tokove (cash flow).

Ukupni troškovi restrukturiranja Brodogradilišta iznose 2.851.068.164 kuna, a uključuju državne potpore i vlastiti doprinos.

Državna potpora se sastoji od troškova financijskog restrukturiranja (ukupnih obveza prema Republici Hrvatskoj), subvencija (za razdoblje od 1. ožujka 2006. do 31. prosinca 2009.) i ekvivalenta potpore (neto vrijednost potpore) sadržanih u jamstvima za avanse kredita za izgradnju brodova u razdoblju restrukturiranja odnosno od 1. ožujka 2006. do dana otpisa obveza. Nadalje, državna potpora odnosi se i na pokriće gubitaka u tranzicijskom razdoblju, zbrinjavanje zaposlenika, potpore za inovacije i na buduće ekvivalente državne potpore sadržane u državnim jamstvima za avanse. Državna potpora ukupno iznosi 1.600.418.010 kuna ili 53,13 % troškova restrukturiranja.

Vlastiti doprinos poduzetnika predviđen je u iznosu od 1.250.650.154 kuna, što čini 43,87 % troškova restrukturiranja.

*Tablica br. 15*: UKUPNI TROŠAK RESTRUKTURIRANJA BRODOGRADILIŠTA

– u kunama

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukupni troškovi restrukturiranja | | Iznos u HRK | % |
| A) DRŽAVNA SREDSTVA | | 1.600.418.010 | 56,13 |
| 1. | Troškovi financijskog restrukturiranja (ukupne obveze prema RH) | 1.093.347.281 | 38,35 |
| 2. | Subvencije u razdoblju od 01. 03. 2006. do 31. 12. 2009. | 74.965.442 | 2,63 |
| 3. | Neto vrijednost potpore za jamstva do 30. 06. 2011. (izdana državna jamstva za avanse) | 21.868.727 | 0,77 |
| 4. | Gubici u tranzicijskom razdoblju (do) | 350.000.000 | 12,28 |
| 5. | Zbrinjavanje zaposlenika | 31.250.000 | 1,11 |
| 6. | Potpore za inovacije | 20.000.000 | 0,70 |
| 7. | Buduća potpora sadržana u državnim jamstvima za avanse | 8.986.560 | 0,32 |
| B) VLASTITI DOPRINOS | | 1.250.650.154 | 43,87 |
| 8. | Investicije u obrtni kapital | \*\*\* | \*\*\* |
| 9. | Tri investicijska paketa | \*\*\* | \*\*\* |
| 10. | Komercijalni krediti za izgradnju brodova u razdoblju restrukturiranja | \*\*\* | \*\*\* |
| 11. | Naknada poduzetniku za pomorsko dobro prema Sporazumu o rješavanju imovinsko pravnih odnosa | 368.660.434 | 12,93 |
| Ukupni troškovi procesa restrukturiranja (A + B) | | 2.851.068.164 | 100,00 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Prilikom izračuna državne potpore sve financijske obveze Brodogradilišta koje preuzima Republika Hrvatska predstavljaju državnu potporu u 100%-tnom iznosu, dok je u slučajevima gdje je poduzetnik podmirio kredit pokriven državnim jamstvom ili se radi o državnom jamstvu odobrenom za avansne uplate kupca, izračunava se ekvivalent državne potpore u trenutku dodjele jamstva.

Pod točkom A) »Državna sredstva« iskazan je ukupan iznos državne potpora od 1.600.418.010 kuna, odnosno 56,13 % udjela u ukupnim troškovima restrukturiranja,a sastoji se od sljedećeg:

Pod rednim brojem 1. »Troškovi financijskog restrukturiranja (ukupne obveze prema RH)« iskazane su državne potpore Brodogradilišta prema Republici Hrvatskoj u iznosu od 1.093.347.281 kunu, koje se odnose na obveze poduzetnika prema Ministarstvu financija na temelju regresnog prava za izdana jamstva u iznosu od 285.814.489 kuna, obveze poduzetnika po kreditima preuzetim od strane države u iznosu od 804.581.216 kune i na ostale obveze poduzetnika prema Republici Hrvatskoj u iznosu od 2.951.576 kuna, kako je to prikazano u Tablici 8.

Pod rednim brojem 2. »Subvencije u razdoblju od 1. ožujka 2006. do 31. prosinca 2009.« prikazane su sve subvencije u iznosu od 74.965.442 kune kako je to prikazano u Tablici br. 6.

Pod rednim brojem 3. »Neto vrijednost potpore za izdana jamstva do 30. lipnja 2011. (izdana državne jamstva za avanse)«, iznos od 21.868.727 kuna odnosi se na obračun potpore sadržan u državnim jamstvima za osiguranje avansnih uplata kupaca, kako je to prikazano u Tablici 7.

Pod rednim brojem 4. »Gubici u tranzicijskom razdoblju« iskazan je iznos do 350.000.000 kuna. Gubici tranzicijskog razdoblja odnose se na pokriće gubitaka zbog mogućeg raskida ugovora za novogradnju 555 u iznosu od 300.000.000 kuna, te na pokriće ostalih gubitaka od 50.000.000 kuna koji su predviđeni za 2011. i 2012., a odnose se na očekivane gubitke zbog usporavanja proizvodnog proces na ugovorenom proizvodnom programu, gubitke zbog nedostataka novih poslova, odgode ugovaranja novih poslova, gubitke hladnog pogona i sl.

Pod rednim brojem 5. »Zbrinjavanje zaposlenika« prikazane su potpore za otpremnine radnika u iznosu od 31.250.000 kuna.

Pod rednim brojem 6. »Potpore za inovacije« iskazane su potpore za inovacije u iznosu od 20.000.000 kuna. Naime, Brodogradilište je planiralo potpore u skladu s pravilima za horizontalne potpore, među kojima su potpore za istraživanje i razvoj i inovacije

Pod rednim brojem 7. »Buduće potpore sadržane u državnim jamstvima za avanse« iskazan je iznos od 8.986.560 kuna kao ekvivalent državne potpore u državnim jamstvima za avanse. Izračun ekvivalenta potpore temelji se na visini referentne stope u trenutku odobrenja jamstva.

Pod točkom B) »Vlastiti doprinos«, iskazan je vlastiti doprinos restrukturiranja u iznosu od 1.250.650.154 kuna, koji predstavlja 43,87 posto udjela u ukupnim troškovima restrukturiranja.

Ukupni vlastiti doprinos odnosi se na ulaganja poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o. u iznosu od 881.989.720 kuna i na naknadu za izvlaštene nekretnine na pomorskom dobru u iznosu od 368.660.434 kuna.

Pod rednim brojem 8. »Investicije u obrtni kapital« iskazan je iznos od \*\*\* kuna, kojeg investitor ima namjeru uložiti u financiranje tekućeg poslovanja.

Pod rednim brojem 9. »Tri investicijska paketa« iskazan je iznos od \*\*\* kuna i odnosi se na investicijska ulaganja u postrojenja i opremu kako je to prikazano u Tablici br.13.

Pod rednim brojem 10. »Komercijalni krediti za izgradnju brodova u razdoblju restrukturiranja« iskazana je namjera uzimanja kredita od komercijalnih banaka u iznosu od \*\*\* kuna, koji će se koristiti za financiranje novogradnji.

Pod rednim brojem 11. »Naknada poduzetniku za pomorsko dobro prema Sporazumu o rješavanju imovinsko pravnih odnosa«, u iznosu od 368.660.434 kune iskazan je iznos naknade za izvlaštene nekretnine na pomorskom dobru što predstavlja potraživanje Brodogradilišta od Republike Hrvatske i koja će se kompenzirati s djelom ukupnih obveza koje Brodogradilište ima prema Republici Hrvatskoj.

Tablica br. 16.: OBVEZE KOJE ĆE BRODOGRADILIŠTE KOMPENZIRATI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rb. | Opis obveza | Iznos u kunama |
| 1. | Obveze prema MF RH za izvršenja plaćanja do 31. 7. 2011. | 235.429.449 |
| 2. | Zatezna kamata prema MF RH do 31. 7. 2011. | 50.000.000 |
| 3. | Kredit za financiranje proizvodnog programa i restrukturiranje duga | 41.404.236 |
| 4. | Kredit za novogradnje 533 i 544 | 39.050.814 |
| 5. | Kredit za novogradnju 538 | 2.775.935 |
| 6. | SVEUKUPNO | 368.660.434 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

IV.7. Projekcija poslovnih rezultata

Poslovni plan temelji se na planiranim ciljevima kao što su: financijsko restrukturiranje poduzetnika nakon potpisivanja privatizacijskog ugovora, tehnološko restrukturiranje, ulaganje u modernizaciju postrojenja i opreme, organizacijsko i kadrovsko restrukturiranje i uravnoteženje budućeg proizvodnog program. Uspješna realizacija ovih ciljeva temelj je i budućeg uspješnog poslovanja Brodogradilišta.

Također, iz Programa restrukturiranja Brodogradilišta proizlazi da je tijekom provođenja restrukturiranja primarni cilj povećati efikasnost i proizvodnost te smanjiti troškove poslovanja.

Istodobno kako su Jadranska ulaganja d.o.o. izabrana kao kupac još dva brodogradilišta, namjera je ovog investitora objediniti određene poslovne aktivnosti na razini cijele grupe, jer bi se time postigli dodatni sinergijski učinci za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti Brodogradilišta.

*Tablica br. 17*. BILANCA BRODOGRADILIŠTA ZA RAZDOBLJE 2011. – 2015.

– u kunama

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opis pozicije | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. |
| Dugotrajna imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Nematerijalna imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Materijalna imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Financijska imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Kratkotrajna imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Zalihe | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Kratkoročna potraživanja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Kratkoročna financijska imovina | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Novac na računu i u blagajni | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Plaćeni troškovi budućeg razdoblja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| UKUPNA AKTIVA | 239.334.107 | 152.287.109 | 189.287.109 | 226.287.109 | 263.287.109 |
| Kapital i rezerve | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Upisani kapital | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Rezerve | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Preneseni gubitak | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dobit/gubitak tekućeg razdoblja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Dugoročne obveze | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Kratkoročne obveze | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| Odgođena plaćanja troškova i prihoda budućeg razdoblja | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* | \*\*\* |
| UKUPNA PASIVA | 239.334.107 | 152.287.109 | 189.287.109 | 226.287.109 | 263.287.109 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Sukladno iskazanim podacima u Tablici br. 17. razvidno je da Brodogradilište već od 2013. godine planira pozitivno poslovati. Iskazana dobiti u 2011. ne odnosi se na dobit iz redovne djelatnosti Brodogradilišta već je riječ o dobiti iskazanoj na temelju knjigovodstvenog iskazivanja iznosa obveza koje će preuzeti Republika Hrvatska, sukladno Zakonu o uređenju prava i obveza brodogradilišta u postupku restrukturiranja. Sukladno spomenutom Zakonu Brodogradilište neće morati platiti porez na dobit zbog navedenog knjigovodstvenog iskazivanja dobiti, odnosno ukoliko se iskaže porez na dobit, Republika Hrvatska će ga otpisati, a taj otpis neće predstavljati novu državnu potporu.

Iz Planske Bilance za razdoblje 2011.-2015. razvidno je da će prijebojem obveza i potraživanje između Brodogradilišta i Republike Hrvatske na temelju naknade za izvlaštenu imovinu na pomorskom dobru te otpisom ostatka obveza poduzetnika prema Republici Hrvatskoj po preuzetim kreditima i protestiranim jamstvima, prije svega nestati kumulirani gubici iznad visine kapitala, a temeljni kapital poduzetnika će se restituirati.

V. ODLUKA VIJEĆA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) je na temelju utvrđenog činjeničnog stanja u ovoj upravnoj stvari na 86. sjednici, održanoj 13. listopada 2011., odobrilo državnu potporu za restrukturiranje Brodogradilišta. Program restrukturiranja Brodogradilišta, kojeg je Agenciji dostavilo Ministarstvo 5. siječnja 2011. zajedno sa svim dopunama i dodatnim obrazloženjima, izrađen je sukladno propisima o državnim potporama.

Istodobno, Vijeće je prilikom donošenja odluke vodilo računa i o rezultatima pregovora s Europskom unijom u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje odnosno obvezama i uvjetima koje je Vlada Republike Hrvatske u pregovorima o stjecanju članstva Republike Hrvatske prihvatila za područje brodogradnje (Zajedničko stajalište Europske unije o Poglavlju 8., Tržišno natjecanje od 22. lipnja 2011.).

Vijeće svoju odluku obrazlaže na sljedeći način.

Sukladno članku 3. stavku 1 ZDP-a, državne potpore, su svi stvarni i potencijalni rashodi ili umanjeni prihodi države dodijeljeni od davatelja državne potpore koji narušavaju ili bi mogli narušiti tržišno natjecanje davanjem prednosti na tržištu korisniku državne potpore, bez obzira na oblik državne potpore, u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske iz SSP-a.

Člankom 4. ZDP-a uređena je opća zabrana i izuzeće od opće zabrane dodjele državnih potpora iz članka 3. stavka 1. ZDP-a. Naime, člankom 4. stavkom 1. ZDP-a uređeno je da nisu sukladne ZDP-u one državne potpore koje, bez obzira na njihov oblik, narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje davanjem povlastice na tržištu korisniku državne potpore, osobito u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske preuzetih SSP-om, dok su člankom 4. stavcima 2. i 3. ZDP-a propisana izuzeća od opće zabrane ako ispunjavaju propisane uvjete i takve državne potpore smatraju se sukladnima ZDP-u.

Državna potpora za restrukturiranje namijenjena je poduzetnicima u teškoćama i na istu se može primijeniti izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a. To izuzeće od opće zabrane odnosi se na državne potpore namijenjene poticanju određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja.

Da bi se na državnu potporu za restrukturiranje moglo primijeniti izuzeće od opće zabrane iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, Vijeće je trebalo ocijeniti ispunjavaju li državne potpore uvjete za izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, odnosno jesu li ispunjeni uvjeti iz Odluke o sanaciji i restrukturiranju u dijelu koji se odnosi na restrukturiranje poduzetnika u teškoćama, a koji su detaljno obrazloženi u točkama IV.4. do IV.7. obrazloženja ovog rješenja.

Naime, poduzetniku u teškoćama, a Brodogradilište se nedvojbeno smatra poduzetnikom u teškoćama u smislu točke 9., 10. a) i 11. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, kao što je to utvrđeno u točki IV.1.3. obrazloženja ovog rješenja, može se dodijeliti državna potpora za restrukturiranje ukoliko je Program restrukturiranja Brodogradilišta izrađen sukladno Odluci o sanaciji i restrukturiranju.

U odnosu na Program restrukturiranja Brodogradilišta, a na temelju činjenica opisanih u obrazloženju ovog rješenja, Vijeće je stajališta da Program restrukturiranja Brodogradilišta obuhvaća sve uvjete određene u Odluci o sanaciji i restrukturiranju, a koji se odnose na uzroke teškoća, ponovnu uspostavu dugoročne održivosti, izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja te na vlastiti doprinos (potpora koja je ograničena na najmanju neophodnu razinu, stvaran doprinos bez elementa potpore), te da će se proces restrukturiranja Brodogradilišta provoditi u razdoblju od pet godina.

Vijeće je utvrdilo, kako je to opisano u točki IV.4.1. obrazloženja ovog rješenja, da su u Programu restrukturiranja Brodogradilišta u dostatnoj mjeri opisani uzroci teškoća Brodogradilišta.

U odnosu na uspostavu dugoročne održivosti, Vijeće je utvrdilo da je Programom restrukturiranja Brodogradilišta predviđeno financijsko i poslovno restrukturiranje čiji je cilj uspostaviti dugoročnu održivost Brodogradilišta, kako je to opisano u točkama IV.4.2. obrazloženja ovoga rješenja.

Vijeće je pri ocjeni Programa restrukturiranja koristilo i stručnu pomoć konzultanta iz Ecorysa čije su analize i ekspertiza odnosno poznavanje mjerodavnog tržišta pomogle u sagledavanju i procjeni svih elemenata Programa restrukturiranja Brodogradilišta.

Nadalje, Vijeće je utvrdilo da državne potpore za restrukturiranje Brodogradilišta Kraljevica d.d., a koje su prikazane u Tablici 15., koja se nalazi u točki IV.6. obrazloženja ovog rješenja ukupno iznose 1.600.418.010 kuna i odnose se na razdoblje od 1. ožujka 2006. do završetka razdoblja restrukturiranja. Također, Vijeće je u odnosu na navedeno razdoblje utvrdilo da je početak razdoblja na koje se odnose državne potpore određeno Zajedničkim stajalištem Europske unije o Poglavlju 8., Tržišno natjecanje, od 22. lipnja 2011.,

Sukladno uvjetima i obvezama koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem hrvatske brodograđevne industrije u pregovorima za stjecanje članstva u Europskoj uniji, sadržanim u Zajedničkom stajalištu Europske unije u Poglavlju 8. Tržišno natjecanje i u Prilogu VIII. Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske, Vijeće je utvrdilo da vlastiti doprinos u iznosu od 1.250.650.154 kune iznosi 43,87% od ukupnih troškova restrukturiranja, kako je to navedeno u točki IV.6. obrazloženja ovog rješenja. Iznos od 1.250.650.154 kune odnosi se na ulaganja poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o. u iznosu od 881.989.720 kuna, te na naknadu za izvlaštene nekretnine na pomorskom dobru iz Sporazuma o uređenju imovinsko – pravnih pitanja, sklopljenog 15. veljače 2011. između Republike Hrvatske i Brodogradilišta Kraljevica d.d. u iznosu od 368.660.434 kune.

U odnosu na izbjegavanje prekomjernog narušavanja tržišnog natjecanja (kompenzacijske mjere) Vijeće je utvrdilo da su iste predviđene u Programu restrukturiranja Brodogradilišta, kako je to opisano u točki IV.5. obrazloženja ovog rješenja.

U točki IV.5. obrazloženja ovog rješenja navedeno je da kompenzacijska mjera smanjenja proizvodnog kapaciteta iznosi 9.636 cgt-a.

Također, u točki IV.5. obrazloženja ovog rješenja, kompenzacijska mjera koja se odnosi na ukupnu godišnju proizvodnju poduzetnika iznosi 26.997 cgt-a. Kompenzacijska mjera provodit će se sukladno uvjetima iz Sporazuma o međusobnim pravima i obvezama vezano uz ukupno ograničenje proizvodnje od 2011. do 2020., koji je potpisan 17. svibnja 2011.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točkama I., II., III., IV. i V. izreke ovog rješenja.

Odobrenje državne potpore, kako je to predviđeno člankom 13. stavkom 3. ZDP-a, može se donijeti uz navođenje posebnih uvjeta i rokova za provedbu državne potpore.

S obzirom da vlastiti doprinos, koji se sastoji od ulaganja poduzetnika Jadranska ulaganja d.o.o. i naknade za izvlaštene nekretnine na pomorskom dobru, mora iznositi 40 posto od ukupnih troškova restrukturiranja, Ministarstvo će Agenciji dostavljati polugodišnja izvješća o izvršavanju ove mjere.

Sukladno tome, Agencija je na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VI.a) izreke ovog rješenja.

Agencija je obvezala Ministarstvo da dokaz o izvršenju kompenzacijske mjere u obliku smanjenja proizvodnih kapaciteta dostavi Agenciji najkasnije u roku od godine dana od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

Zato je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VI.b) izreke ovog rješenja.

Na temelju točaka 49. i 50. Odluke o sanaciji i restrukturiranju predviđena je redovita dostava izvješća, na određeni datum, o izvršavanju svih mjera iz plana restrukturiranja kako bi bilo vidljivo da se plan restrukturiranja ispravno provodi. S obzirom da su u točkama VI.a) i VI.b) izreke ovog rješenja predviđena posebna izvješća o izvršavanju vlastitog doprinosa i smanjenja proizvodnih kapaciteta, potrebno je da Ministarstvo dostavlja i redovna izvješća o provođenju svih ostalih mjera predviđenih u Programu restrukturiranja Brodogradilišta, a koja se naročito odnose na: izvršavanje svake stavke o državnim potporama iz Tablice 15. iz obrazloženja ovog rješenja, dokaz da ukupna godišnja proizvodnja ne prelazi 26.997 cgt-a, izvršavanje proizvodnog programa, kretanje broja zaposlenika, poduzete organizacijske promjene unutar poduzetnika Brodogradilište Kraljevica d.d. i izvršavanje dinamike mjera poslovnog restrukturiranja.

Stoga je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VI.c) izreke ovog rješenja.

Vijeće je također odlučilo da je Ministarstvo u obvezi dostaviti Agenciji godišnja financijska izvješća najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.

Zato je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VI.d) izreke ovog rješenja.

Nadalje, budući da je dodjela državne potpore poduzetniku koji se nalazi u teškoćama i provodi proces restrukturiranja, uvjetovana provedbom plana restrukturiranja, kako to proizlazi iz točke 35. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, poduzetnik u teškoćama nije u mogućnosti dobivati državne potpore koje nisu obuhvaćene Programom restrukturiranja Brodogradilišta.

Stoga je Agencija na temelju odluke Vijeća odlučila kao u točki VII. izreke ovog rješenja.

Sukladno točki 73. Odluke o sanaciji i restrukturiranju, Brodogradilište ne može primati nove državne potpore za restrukturiranje nakon proteka barem deset (10) godina od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki VIII. izreke ovog rješenja.

Rješenja Agencije iz članka 13. ZDP-a, objavljuju se u »Narodnim novinama« te je odlučeno kao u točki IX. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena, ali nezadovoljna stranke može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/2007-02/015
Urbroj: 580-03-2011-89-47
Zagreb, 13. listopada 2011.

Predsjednica
Vijeća za zaštitu
tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

[[1](#footnote-29081-1-backlink)] Brodogradilište Uljanik d.d. iz Pule je s obzirom na rezultate poslovanja u 2009. i u prvom polugodištu 2010. te uzimajući u obzir perspektive daljnjeg rentabilnog poslovanja, uz prethodno pozitivno mišljenje Agencije i pristanak EK izuzet iz procesa restrukturiranja uz obvezu povrata nezakonito dodijeljenih potpora u razdoblju od 1. 3. 2006.

Rješenje, NN 13/2012-380
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)