## Nacionalni program željezničke infrastrukture za raz­doblje 2008. do 2012. godine

### NN 31/2008 (14.3.2008.), Nacionalni program željezničke infrastrukture za raz­doblje 2008. do 2012. godine

# HRVATSKI SABOR

**999**

Na temelju članka 29. stavka 2. Zakona o željeznici (»Narodne novine«, br.
123/03., 30/04., 153/05. i 79/07.) Hrvatski sabor na sjednici 5. ožujka 2008.
donio je

## NACIONALNI PROGRAM

### ŽELJEZNIČKE INFRASTRUKTURE ZA RAZDOBLJE 2008. DO 2012. GODINE

1. UVODNE NAZNAKE

Planiranje izgradnje, osuvremenjivanja i održavanja željezničke infrastrukture
te donošenje Nacionalnog programa željezničke infrastrukture (u daljnjem tekstu:
Nacionalni program) za razdoblje od pet godina, propisano je Zakonom o
željeznici (»Narodne novine«, br. 123/03., 30/04., 153/05. i 79/07.) te je javno
dobro u općoj uporabi u vlasništvu Republike Hrvatske.
Nacionalni program je temeljni dokument koji određuje prioritete razvoja,
izgradnje, osuvremenjivanja, obnove i održavanja funkcionalnosti željezničkog
infrastrukturnog sustava. On uključuje postavke Strategije prometnoga razvitka
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 139/99.), uvažava proces usklađivanja
hrvatskoga zakonodavstva s regulativom Europske unije, međunarodne sporazume
čija je potpisnica ili sljednica Republika Hrvatska te razvojne planove
transeuropske željezničke mreže na ovom području.
Prije izrade Nacionalnog programa izrađene su vrlo opsežne analize
tehničko-funkcionalnog stanja željezničke infrastrukture te potrebnih
tehničko-tehnoloških zahvata u funkciji sigurnog tijeka željezničkog prometa,
unapređenja funkcionalnosti i daljnjeg razvoja. Prikaz ciljeva koji se žele
postići usklađen je s pretpostavkom da se oni, uslijed objektivnoga
tehničko-funkcionalnog stanja i financijskih mogućnosti, mogu ostvariti tek u
duljem vremenskom razdoblju te da ovaj Nacionalni program predstavlja prvi dio
dugoročnoga razvojnog programa željezničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj.
U njemu se, za razdoblje od 2008. do 2012. godine, utvrđuju planovi izgradnje
nove te osuvremenjivanja i održavanja postojeće željezničke mreže, određuju
prioriteti i dinamika njihove realizacije te visina i izvori potrebnih
financijskih sredstava.
Planirana ulaganja u osuvremenjivanje i izgradnju te troškovi za održavanje
željezničke infrastrukture od 2008. do 2012. godine okvirno iznose 18,05
milijardi kuna. Programi razvoja (osuvremenjivanje i izgradnje) planirani su u
iznosu od 12,64 milijarde kuna, od čega se 7,71 milijarda kuna (59%) odnosi na
programe osuvremenjivanja, a 4,93 milijarde kuna (41%) na izgradnju novih pruga
i kolosijeka. Troškovi održavanja (zajedno s troškovima upravljanja
infrastrukturom) planirani su u iznosu od 5,42 milijarde kuna.
Izvori financiranja za realizaciju ovog Nacionalnog programa planirani su sa
sljedećom strukturom: 15,99 milijardi kuna (88,1%) iz državnog proračuna, 1,06
milijardi kuna (5,8%) iz pretpristupnih fondova EU i 1,0 milijardi kuna (5,5%)
iz ostalih izvora.
Planirana dinamika ulaganja usklađena je s dinamikom osiguranja iz predviđenih
financijskih izvora, a kreće se od 2,85 milijardi u 2008. i 3,2 milijarde u
2009. do iznosa od oko 4,73 milijarde kuna u 2012. godini.

2. STRATEŠKI CILJEVI RAZVITKA ŽELJEZNIČKE INFRASTRUKTURE

Strategija razvitka željezničkog prometa temelji se na potrebi zadovoljenja
sveukupnih prometnih zahtjeva, pomorskoj orijentaciji Hrvatske, strategiji
prostornog razvitka Hrvatske i opredjeljenju o uključivanju u europske
integracije. Strateške odrednice sadržane su u zaključcima Hrvatskoga sabora od
27. lipnja 1997. godine, a trajno su utvrđene u Strategiji prometnog razvitka
Republike Hrvatske, koju je donio Hrvatski sabor (»Narodne novine«, br.
139/99.). U izradi ovog programa nužno je uvažiti i vremenski odmak od nastanka
Strategije, nove okolnosti koje uvjetuju promjene nekih smjernica iz Strategije
te uznapredovali proces europskih integracija i stvaranje transeuropske
željezničke mreže.
Europska unija posvećuje veliku pozornost izgradnji učinkovite i tehnološki vrlo
razvijene željezničke infrastrukture, koja će se sastojati od transeuropske
mreže željezničkih pruga za velike brzine i transeuropske mreže konvencionalnih
željezničkih pruga. Željezničke pruge koje pripadaju navedenoj željezničkoj
mreži morat će se graditi i osuvremenjivati na način da udovoljavaju europskim
tehničko-tehnološkim normama i propisima. Transeuropska željeznička mreža na
području Europske unije nastavljat će se na najvažnije željezničke koridore
susjednih regija i kontinenata. Jezgru te željezničke mreže predstavljaju
paneuropski koridori uspostavljeni na međunarodnim konferencijama na Kreti 1994.
i u Helsinkiju 1997. Hrvatski prometni prostor već je prije uključen u mrežu
paneuropskih koridora (cestovni i željeznički X. paneuropski koridor Salzburg –
Thessaloniki te ogranci paneuropskog koridora V.b Budapest – Rijeka i V.c
Budapest – Ploče, ali i VII. paneuropski koridor – rijeka Dunav, koji isto tako
ima veliko značenje za razvoj željezničkog prometa).
Glavni cilj transformacije željezničkog sustava u Europskoj uniji je
osposobljavanje željeznice za ravnopravno i konkurentno sudjelovanje na
cjelovitom europskom transportnom tržištu. Politika Europske unije nastoji
usmjeriti što veću količinu prometnih potreba prema željeznici, kako bi se
rasteretile ceste i postigli što veći učinci vezani uz uštedu energije i zaštitu
okoliša. Uz komparativne prednosti (veliki kapacitet, niski utrošak energije,
malo zauzimanje prostora, zaštita okoliša i veći stupanj sigurnosti), željeznica
ima i nedostataka (slaba prilagodljivost promjenama prometnih potreba,
zatvorenost i tehnološka složenost sustava, neujednačenost i tehnič­ka
neusklađenost željezničke infrastrukture u različitim zemljama, veliki troškovi
transformacije i izgradnje jedinstvene koridorske željezničke mreže).
Transeuropska mreža i paneuropski koridori postavljeni su tako da postoji više
usporednih prometnih pravaca koji mogu udovoljiti istim prometnim zahtjevima.
Prema tome, željeznički prometni pravci u Hrvatskoj, uz cestovni i druge vrste
prometa, imaju konkurenciju u željezničkim koridorima susjednih zemalja, pa i
šire. Zbog toga je od velike važnosti pravodobno ulaganje u izgradnju, dogradnju
i osuvremenjivanje glavnih (koridorskih) željezničkih pruga na teritoriju
Republike Hrvatske, i to usklađeno sa susjednim zemljama koje se nalaze na istom
koridoru; uz istodobnu modernizaciju i povećanje kapaciteta hrvatskih luka, jer,
u suprotnom, može doći do usmjeravanja prometnih tijekova na alternativne
pravce.
Razvitak željezničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj mora biti u funkciji
održivog i uravnoteženog razvoja zemlje te njezinog djelotvornog uključivanja u
zajedničko tržište Europske unije, uz uvažavanje specifičnosti koje proizlaze iz
geografskih obilježja zemlje.
Slijedom toga, potrebno je dostići sljedeće ciljeve:
– prije svega, na željezničkim prugama od značaja za međunarodni promet,
unaprijediti željezničku infrastrukturu i uskladiti je u tehničko-tehnološkom
smislu sa zahtjevima koji se postavljaju za transeuropsku konvencionalnu
željezničku mrežu, kako bi se povećao opseg tranzitnoga željezničkog prometa
– uravnotežiti tehničko-tehnološko stanje željezničkih pruga od značaja za
regionalni promet i željezničkih pruga od značaja za lokalni promet te njihove
kapacitete uskladiti s realnim potrebama
– uskladiti razvoj željezničke infrastrukture, pomorskih i riječ­nih luka te
kombiniranog prijevoza i osigurati harmonizirani ustroj cjelokupnoga prometnog
sektora u Republici Hrvatskoj
– povećati ulogu željeznice u prigradskom i gradskom prometu velikih gradova u
Republici Hrvatskoj
– izgradnjom, dogradnjom, osuvremenjivanjem i obnovom željezničke infrastrukture
stvoriti potrebne kapacitete za povećanje opsega i učinkovitosti željezničkog
prijevoza
– omogućiti odgovarajuću razinu održavanja funkcionalnosti i sigurnosti
infrastrukturnih podsustava te pravodobnu obnovu i osuvremenjivanje dotrajalih i
zastarjelih pruga i postrojenja
– cjelovito i funkcionalno informatizirati željeznički infrastrukturni sustav i
povećati učinkovitost i kvalitetu usluge
– stvoriti održiv i stabilan sustav financiranja izgradnje, osuvremenjivanja,
obnove i održavanja željezničke infrastrukture.
Zbog neprikladnosti, dotrajalosti, zastarjelosti i dugogodišnje zapuštenosti
željezničke infrastrukture, za dostizanje navedenih ciljeva potrebna su znatna
financijska sredstva i, realno, tri do četiri srednjoročna planska razdoblja.

*2.1. Važeći međunarodni sporazumi i interesi
RH u uvjetima pristupa EU*

Republika Hrvatska potpisnica je ili sljednica međunarodnih sporazuma AGC-a (European
Agreement on Main International Railways Lines – Europski sporazum o glavnim
međunarodnim željezničkim prugama, Geneve, 1985.) i AGTC-a (European Agreement
of Important International Combined Transport Lines and Related Installations –
Europski sporazum o važnim međunarodnim pravcima kombiniranog transporta i
sličnim instalacijama, Geneve, 1991.). Ovim sporazumima obuhvaćene su
željezničke pruge na spomenutim koridorima i ograncima, ali i još neke
željezničke pruge u Republici Hrvatskoj. Navedeni sporazumi potpisani su pod
pokroviteljstvom Ujedinjenih naroda i još uvijek su na snazi, ali danas, nakon
integracijskih procesa u Europi i stvaranja transeuropske željezničke mreže,
gube na značenju. Tehničko-tehnološke parametre, kojima bi trebale udovoljavati
nove i dograđene željezničke pruge sadržane u navedenim sporazumima, zamijenit
će donekle izmijenjeni i detaljnije razrađeni parametri u tehničkim
specifikacijama za interoperabilnost transeuropskoga željezničkog sustava.
Republika Hrvatska jedna je od 16 članica UNECE TER-a (Trans European Railway),
projekta koji obuhvaća zemlje središnje, istočne i jugoistočne Europe, osnovanog
1993. sa zadatkom poboljšanja kvalitete i učinkovitosti prometnoga sektora,
pomoći u procesima integracije europske prometne infrastrukture te razvoju
koherentnog i učinkovitog međunarodnoga željezničkoga sustava u regiji. Projekt
obuhvaća mrežu AGC i AGTC pruga te se u velikoj mjeri poklapa s paneuropskim
koridorima. Nakon proširenja Europske unije na zemlje središnje, istočne i
jugoistočne Europe te uspostave transeuropske željezničke mreže, značenje ovog
projekta znatno je umanjeno.
Relevantni dokumenti Europske unije koji se odnose na prometni sektor Republike
Hrvatske su multilateralni Memorandum o razumijevanju razvoja ključne regionalne
mreže jugoistočne Europe (Luxembourg, 2004.) te Protokol 6 o kopnenom prijevozu,
koji je dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Europske
unije i Republike Hrvatske, u kojem se naglašavaju mjere za razvoj multimodalne
prometne infrastrukturne mreže, posebno na V., VII. i X. paneuropskom koridoru i
jadransko-jonskom paneuropskom prometnom području spojenom na koridor VIII.
U Procesu suradnje u jugoistočnoj Europi (SEECP), 2006. je potpisan i Sporazum o
uspostavi željezničke mreže velikih mogućnosti, u koji su uključene i
željezničke pruge u Republici Hrvatskoj, koje su dio prije spomenutih koridora i
njihovih ogranaka. Cilj je Sporazuma uspostava željezničke mreže visoke
učinkovitosti za putnički, teretni i intermodalni promet u regiji jugoistočne
Europe do 2020. godine.
Posljednju od komplementarnih studija razvoja prometa u regiji naručila je i
financirala Europska komisija 2002. godine pod naslovom Regionalna studija
prometne infrastrukture Balkana (REBIS). Ova studija, dovršena u srpnju 2003.
godine, bavi se određivanjem osnovne prometne mreže (Core Network) na području
zemalja jugoistočne Europe. Na teritoriju Republike Hrvatske, REBIS u ovu mrežu
uključuje već određene multimodalne paneuropske koridore, pomorske luke Rijeke,
Splita, Ploča i Dubrovnika, Zračne luke Zagreba, Splita i Dubrovnika te plovne
putove Dunava i Save.
U okviru pregovora o pristupanju, Republika Hrvatska bi s Eu­rop­skom unijom
trebala dogovoriti koje će željezničke pruge na njezinom teritoriju postati
sastavnim dijelom transeuropske željezničke mreže. U skladu sa spomenutom
studijom REBIS-a, to bi trebale biti već navedene željezničke pruge na X.
paneuropskom koridoru i ograncima koridora V.b i V.c te željeznička pruga
Oštarije–Knin-Split predgrađe. Sve buduće aktivnosti, vezane uz izgradnju,
dogradnju i osuvremenjivanje željezničke infrastrukture na ovim koridorima,
nakon toga će se morati odvijati u skladu s tehničkim specifikacijama za
interoperabilnost transeuropskoga željezničkog sustava.
Interes Republike Hrvatske je da se u međunarodne željezničke prometne pravce
uvrste i nove trase budućih željezničkih pruga Zagreb – Maribor – (Graz), kao
dopuna postojećeg ogranka koridora X.a Graz – Maribor – Zidani Most te Rijeka –
Trst, kao dopuna postojećeg ogranka koridora V.b Budapest – Rijeka, a o tome će
se morati postići suglasnost u sklopu budućih pregovora o daljnjem razvoju
transeuropske željezničke mreže.

*2.2. Regulativna i normativna uvjetovanost*

U zadnjih desetak godina intenzivno se provodi proces donošenja jedinstvenih
europskih normi, koje u tehničko-tehnološkom smislu uređuju željeznički sustav,
kao i propisa kojima se određuju smjernice budućeg razvoja jedinstvenoga
interoperabilnoga željezničkog sustava te tehničko-tehnološki, funkcionalni i
sigurnosni uvjeti za organizaciju i regulaciju željezničkog prometa, proizvodnju
željezničkih vozila i za izgradnju, osuvremenjivanje, obnovu i održavanje
željezničke infrastrukture. Najvažniji od tih propisa su tehničke specifikacije
za interoperabilnost, i to za svaki od podsustava transeuropskoga željezničkog
sustava. Za sada je usvojen samo dio tih propisa, dok je preostali dio u
postupku izrade ili donošenja. To su propisi koji se donose na razini Europske
unije i obvezatno se primjenjuju u svim zemljama članicama, bez dopunske
procedure na nacionalnoj razini.
Postupak usvajanja europskih tehničkih normi CEN-a i CENELEC-a, koje se odnose
na željeznički sustav, i njihove transformacije u hrvatske norme te donošenja
autentičnih hrvatskih normi, provodi se putem tehničkih odbora koji djeluju u
Hrvatskom zavodu za norme (HZN). Uz navedene međunarodne i hrvatske norme u
željezničkim infrastrukturnim podsustavima, u primjeni će kao dopunske
tehnološke norme biti i interne strukovne norme koje su do sada usvojene te koje
će u budućnosti usvojiti upravitelj infrastrukture.
U željezničkom sustavu, usklađivanje zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske
unije, odnosi se na razdvajanje željezničke infrastrukture i željezničkog
prijevoza, definiranje odgovornosti između sudionika u željezničkom sustavu,
postizanje uvjeta sigurnosti i interoperabilnosti sustava u skladu s propisima i
tehničkim normama Europske unije te harmonizacija regulatorne strukture. Osnovni
propisi koji uređuju željeznički sustav u Republici Hrvatskoj su:
– Zakon o željeznici (»Narodne novine«, br. 123/03., 194/03., 30/04., 79/07.)
– Zakon o sigurnosti u željezničkom prometu (»Narodne novine«, br. 40/07.)
– Zakon o podjeli trgovačkog društva HŽ Hrvatske željeznice d.o.o. (»Narodne
novine«, br. 153/05.)
– Zakon o agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga (»Narodne novine«,
br. 79/07.)
– podzakonski propisi ovih zakona (od kojih se dio navodi u tekstu).
Nakon donošenja novog Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu slijedi vrlo
zahtjevna obveza donošenja i usklađivanja velikog broja podzakonskih propisa i
općih akata upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika te formiranje
novih neovisnih tijela na državnoj razini s regulatornim i nadzornim funkcijama
u željezničkom sustavu Republike Hrvatske.

*2.3. Zaštita okoliša*

Zaštita okoliša jedna je od temeljnih odrednica strategije razvit­ka većine
zemalja u svijetu. Željeznica kao sustav manje zagađuje okoliš od ostalih
prometnih grana. Znanstvena istraživanja na tom području dokazala su da preko
90% zagađenja i negativnih utjecaja na okoliš, koja proizlaze iz prometa, otpada
na cestovni promet. Europska unija u novoj prometnoj politici planira eksterne
troškove prometa (koji imaju negativni utjecaj na okoliš), prebaciti na grane
prometa koje te troškove uzrokuju. To će rezultirati usmjeravanjem znatnih
sredstava na grane koje na okoliš utječu s manjim stupnjem zagađenja, a u praksi
će znatna dodatna sredstva biti usmjerena za razvitak željeznice.
Prema analizama koje su obavljene u studiji koja je rađena za potrebe EU (INFRAS/IWW-2000.),
ustanovljeno je da se ukupni eksterni troškovi, u 17 zemalja EU koje su
razmatrane u studiji, kreću od 7,8 do 9,7 BDP-a. Struktura eksternih troškova je
pokazala da samo 2% otpada na željeznički promet.
Ekološki održivi transport, EST (Enviromentally Sustainable Transport), je
metoda projektiranja budućih kapaciteta infrastruk­ture u prometu, koja želi
usuglasiti te kapacitete s potrebama, u cilju što manjega negativnog utjecaja na
okoliš. Osnovni principi i mjere za realizaciju EST-a su:
– razdjeljivanje ekonomskog rasta i potražnje za prijevozom te povezanih
utjecaja na okoliš
– zadovoljavanje potražnje za prijevozom pomoću promjena u modelima korištenja i
mobilnosti kopnenog prometa, kao i modelima proizvodnje i potrošnje,
učinkovitije korištenje vozila i infrastruk­ture te proširenje uporabe
informatičke tehnologije
– značajan pomak putničkog prijevoza prema nemotoriziranim oblicima prijevoza za
kraće udaljenosti te prema putničkom i jav­nom prijevozu koji se temelji na
željeznici
– usmjeravanje ulaganja u željeznički prijevoz i infrastrukturu, kako bi se
potaknuo pozitivan razvoj željezničke tehnologije, rada željeznice i upravljanja
željeznicom te poboljšala logistika s većom djelotvornošću.
Prema analizama utjecaja prometnih grana na okoliš, željeznica je ocijenjena kao
prometna grana koja najmanje nepovoljno utječe na okoliš. Osim toga, željeznica
kao sustav pruža potencijalne mogućnosti preuzimanja novoga dodatnog prijevoza
koji će se javiti u budućnosti i tako rasteretiti cestovni promet, naročito u
vršnim razdobljima i multimodalnom prijevozu u kojem sudjeluje pomorski promet
unutarnjim plovnim putovima i cestovni promet u funkciji distribucije.

3. USTROJ ŽELJEZNIČKOGA
INFRASTRUKTURNOG SUSTAVA

*3.1. Struktura željezničkoga infrastrukturnog sustava*

Struktura željezničkoga infrastrukturnog sustava usklađena je s direktivama
Europske unije i propisana Zakonom o željeznici i Pravilnikom o željezničkoj
infrastrukturi (»Narodne novine«, br. 127/05.).
Željeznička infrastruktura je javno dobro u općoj uporabi u vlas­ništvu
Republike Hrvatske i njome se upravlja i gospodari u skladu s njezinim statusom.
Željeznički infrastrukturni sustav sastoji se od:
– građevinskoga infrastrukturnog podsustava (pružni donji ustroj, pružni gornji
ustroj)
– elektroenergetskoga infrastrukturnog podsustava (stabilna postrojenja za
napajanje električne vuče, druga elektroenergetska postrojenja)
– prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnoga infrastrukturnog podsustava
(signalno-sigurnosni uređaji, telekomunikacijski uređaji)
– ostalih funkcionalnih dijelova i opreme željezničke infrastrukture (zgrade,
oprema, vozila i strojevi za održavanje i kontrolu stanja željezničke
infrastrukture, informatički elementi i inventar željezničke infrastrukture).
Željezničku prugu u tehničkom smislu čine dijelovi infrastruk­turnih podsustava
nužni za sigurno, uredno i nesmetano odvijanje željezničkoga prometa, zemljište
ispod željezničke pruge s pružnim pojasom i ostalim zemljištem koje služi
uporabi i funkciji tih dijelova infrastrukturnih podsustava te zračni prostor
iznad pruge. Željezničkom prugom u prometno-tehnološkom smislu smatra se pruga
kao cjelina, koju čine kolodvori i otvorena pruga s drugim službenim mjestima
(stajališta, otpremništva).

*3.2. Funkcija i organizacijski ustroj upravitelja infrastrukture u Republici
Hrvatskoj*

U skladu sa Zakonom o podjeli trgovačkog društva HŽ-Hrvatske željeznice d.o.o.,
osnovano je novo društvo HŽ Infrastruktura d.o.o., koje obavlja funkcije
upravljanja, održavanja i izgradnje željezničke infrastrukture, odnosno funkciju
upravitelja željezničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj.
U skladu s odredbama Zakona o željeznici, upravitelj infrastruk­ture kao pravna
osoba ima sljedeće funkcije i obveze:
– organiziranje i reguliranje željezničkog prometa, osiguravanje pristupa i
korištenja željezničke infrastrukture svim željezničkim prijevoznicima koji
ispunjavaju uvjete propisane tim Zakonom, organiziranje javnog prijevoza i
prijevoza za vlastite potrebe, održavanje, osuvremenjivanje i zaštitu
željezničke infrastrukture te poslove investiranja na gradnji željezničke
infrastrukture
– obavljanje poslova raspodjele infrastrukturnih kapaciteta, određivanja
pristojbi za korištenje infrastrukturnih kapaciteta, izrade i objavljivanja
voznih redova, izrade Izvješća o mreži, vođenja propisanih evidencija, podataka
i dokumentacije važne za sigurnost željezničkog prometa, održavanje i korištenje
željezničke infrastruk­ture, izvješćivanje i dostavljanje relevantnih
statističkih podataka o poslovanju državnom tijelu mjerodavnom za obavljanje
statističkih istraživanja i vođenje statističkih evidencija.
U skladu s odredbama Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu, upravitelj
infrastrukture kao pravna osoba ima sljedeće funkcije i obveze:
– organiziranje i trajno obavljanje kontrole nad sigurnim tijekom prometa u
skladu s tim Zakonom te izvještavanje nadležnoga ministarstva o stanju i
problemima sigurnosti u željezničkom prometu
– održavanje infrastrukturnih podsustava na željezničkim pruga­ma na kojima se
obavlja promet u stanju za siguran tijek prometa
– vođenje registra infrastrukture, te drugih evidencija i tehničkih podataka
važnih za sigurnost u željezničkom prometu, uporabu i održavanje infrastrukture
za sve željezničke pruge kojima upravlja
– vođenje evidencije i drugih podataka o prometu vlakova od značenja za siguran
tijek prometa
– održavanje unutarnjeg reda u infrastrukturnom pojasu.
Organizacijski ustroj upravitelja infrastrukture HŽ Infrastruk­ture d.o.o.
uključuje upravu, poslove s pripadajućim službama u poslovnim i upravnim
područjima, te područne sekcije i odjele.

*3.3. Razvrstavanje željezničkih pruga*

U svrhu određivanja načina upravljanja i gospodarenja željez­ničkom
infrastrukturom te planiranja njezinog razvoja, Odlukom o razvrstavanju
željezničkih pruga Vlade Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 81/06. i
13/07.), željezničke pruge u Republici Hrvatskoj razvrstane su na:
– željezničke pruge od značaja za međunarodni promet (M)
– željezničke pruge od značaja za regionalni promet (R)
– željezničke pruge od značaja za lokalni promet (L).
Željezničke pruge od značaja za međunarodni promet (M) dalje se dijele na:
– glavne (koridorske) – nalaze se na paneuropskim koridorima ili njihovim
ograncima
– spojne – međusobno povezuju željezničke pruge na pane­uropskim koridorima i
njihovim ograncima
– priključne – povezuju međunarodne pomorske i riječne luke u Republici
Hrvatskoj sa željezničkim prugama na paneuropskim koridorima i njihovim
ograncima.
U procesu priključivanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, odredit će se
željezničke pruge na teritoriju Hrvatske koje će pripadati cjelovitoj
transeuropskoj željezničkoj mreži. Do tada, mrežu glavnih (koridorskih)
željezničkih pruga čine željezničke pruge koje se nalaze na paneuropskim
prometnim koridorima i njihovim ograncima:
– X. paneuropski koridor (željezničke pruge M1 na dionici državna granica –
Savski Marof – Zagreb – Dugo Selo/Sisak – Novska – Vinkovci – Tovarnik – državna
granica),
– ogranak V.b. paneuropskog koridora (željezničke pruge M2 na, dionici državna
granica – Botovo – Koprivnica – Zagreb – Karlovac – Rijeka),
– ogranak V.c. paneuropskog koridora (željezničke pruge M3 na dionici državna
granica – Beli Manastir – Osijek – Strizivojna-Vrpolje – Slavonski Šamac –
državna granica i državna granica – Metković – Ploče).

4. OCJENA POSTOJEĆEG STANJA I SMJERNICE ZA ULAGANJE U ŽELJEZNIČKU INFRASTRUKTURU

Ukupna duljina svih željezničkih pruga u Republici Hrvatskoj iznosi 2.722,41 km,
a od toga je 2.468,54 km (90,7%) jednokolosiječnih i 253,87 km (9,3%)
dvokolosiječnih. Elektrificirano je 980,07 km (36,0%), a od toga 824,37 km
(84,1%) jednofaznim izmjenič­nim sustavom AC 25kV/50Hz i 137,70 km (15,9%)
istosmjernim sustavom DC 3kV. Ukupna duljina svih kolosijeka otvorene pruge
(uključujući i glavne prolazne kolosijeke u kolodvorima) iznosi 2.976,28 km, a
od toga je elektrificirano 1.230,32 km (41,3%), dok je u uporabi 2.796,50 km
(94,0%), a s električnom kontaktnom mrežom u funkciji je 1.121,26 km (91,1% od
elektrificiranih kolosijeka). Gotovo sve pružne dionice izvan uporabe nalaze se
na željezničkim prugama od značaja za lokalni promet, a dio njih je i
demontiran.
Ukupna duljina kolodvorskih i drugih kolosijeka (bez glavnih prolaznih
kolosijeka u kolodvorima) iznosi 1.121,83 km, a od toga je u uporabi 839,34 km
(74,8%).
Ukupna duljina svih kolosijeka (otvorena pruga te kolodvorski i drugi kolosijeci
zajedno) iznosi 4.098,11 km, a od toga je u uporabi 3.635,84 km (88,7%).
Ako se projektirani tehničko-funkcionalni parametri željeznič­ke mreže u
Republici Hrvatskoj usporede sa zahtjevima koje bi trebale ispunjavati
željezničke pruge transeuropske željezničke mreže, može se zaključiti da je ono
uglavnom nepovoljno, unatoč tome što su neki projektirani parametri dosta
povoljni. Puno veći problem predstavlja stvarno tehničko-funkcionalno stanje,
koje se zbog starosti i dotrajalosti stalno pogoršava i ima za posljedicu
kontinuirano smanjenje dopuštenih brzina vlakova.

*4.1. Građevinski infrastrukturni podsustav*

U Republici Hrvatskoj na željezničkoj mreži samo je 9,3% dvokolosiječnih pruga,
što u velikoj mjeri ograničava propusnu i prijevoznu moć pojedinih željezničkih
pruga.
Projektirano stanje željezničke mreže u Republici Hrvatskoj omogućuje promet
željezničkih vozila mase od 20 t/o, ili veće (do 22,5 t/o), na 81,8% ukupne
duljine željezničkih pruga, što realno predstavlja zapreku daljnjem porastu
željezničkog prometa. Slobod­nom profilu GC udovoljava 54,6% ukupne duljine
željezničke mreže, a na 2,7% ukupne duljine slobodni profil ograničen je na
veličinu GA. Iako su projektirane brzine pruga nešto povoljnije, samo je na
18,0% ukupne duljine najveća dopuštena brzina vlakova na pruzi jednaka
projektiranoj brzini. Za brzine vlakova od 160 km/h sposobno je tek 4,1% ukupne
duljine kolosijeka otvorene pruge, dok je za brzine od 100 km/h sposobno isto
tako malih 12,2%.
S obzirom na dotrajalost i tehničko-sigurnosno stanje gornjeg ustroja otvorene
pruge, u sljedećih pet, do najviše osam godina, moguće je normalno ili pojačano
održavati samo 45,6% ukupne duljine pruga. Na preostalih 54,4% ukupne duljine, u
istom razdoblju nužno je obaviti investicijske radove ili veće zahvate u sklopu
održavanja, ili takve pruge zatvoriti za promet. Još je lošije stanje
kolodvorskih kolosijeka i skretnica. Pružno tijelo većine željezničkih pruga
izgrađeno je prije više od stotinu godina, za promet željezničkih vozila mase do
14 t/o, dok preko njega danas prometuju vozila mase od 20 t/o i veće. Odvodni
sustav nije obnavljan i danas je na mnogim dionicama izvan funkcije. Uporabno
stanje tunela uglavnom ne zadovoljava, a premala visina zapreka je
elektrifikaciji, odnosno promjeni sustava električne vuče. Uporabno stanje
mostova donekle je zadovoljavajuće, iako ima određenih zaostataka u održavanju,
dok stanje propusta, koji su dio odvodnoga sustava, ne zadovoljava. U većini
kolodvora nema prostora za izgradnju perona između kolosijeka. Nužne su skupe
rekonstrukcije kolodvorskih kolosijeka, koje će zbog velikog broja drugih
prioriteta uglavnom ostati kao obveza za sljedeće srednjoročno razdoblje. Puno
više pozornosti nužno je posvetiti izgradnji odgovarajućih pristupnih putova za
putnike, uvažavajući propisane uvjete za pristup osoba s ograničenom
pokretljivošću.

*4.2. Elektroenergetski infrastrukturni podsustav*

Sveukupna duljina kontaktne mreže na elektrificiranim prugama je 1.827 km.
Ratnim djelovanjem oštećeno je 633 km kontakt­ne mreže, od čega je izvan pogona
još 62 km. Na elektrificiranim prugama u primjeni su dva sustava električne
vuče, i to jednofazni izmjenični AC 25kV/50Hz i istosmjerni DC 3kV.
Nedovoljna ulaganja u proteklom razdoblju utjecala su na pogor­šanje tehničkog
stanja sustava u cjelini, pa su pojedina postrojenja dovedena u kritično stanje.
Kontaktna mreža, elektrovučne podstanice i postrojenja za sekcioniranje stari su
oko trideset i pet godina, a propisana obnova (remont) kontaktne mreže svakih
osam do deset godina, nije se izvodila zbog nedostatka financijskih sredstava.
Stanje na dijelu istosmjernog sustava, gdje su kontaktna mreža i elektrovučne
podstanice stari od 46 do 68 godina, još je lošije. Isto se odnosi i na druga
(trafostanice, električna mreža, vanjska rasvjeta) elektroenergetska
postrojenja.
Zbog svega toga, nužno je cijeli sustav temeljito revitalizirati u svrhu
održanja funkcionalnosti i sigurnog tijeka prometa.

*4.3. Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni infrastrukturni podsustav*

Veći dio kolodvora i otvorene pruge (međukolodvorskih razmaka), na glavnim
(koridorskim) željezničkim prugama od značaja za međunarodni promet, osiguran je
zastarjelim relejnim signalno-sigurnosnim uređajima, a manji dio nije osiguran,
jer su uređaji uništeni u ratu i nisu obnovljeni. Kolodvor Zagreb GK osiguran je
zastarjelim elektromehaničkim uređajem. Samo dio kolodvora na željezničkim
prugama od značaja za regionalni i lokalni promet, osiguran je uređajima, dok
međukolodvorski razmaci na tim prugama nemaju uređaja za osiguranje.
Postojeći signalno-sigurnosni uređaji stari su od 25 do 40 godina, a uređaj u
kolodvoru Zagreb GK čak 67 godina. Osim toga, svi su odavno tehnološki
zastarjeli, te se ne mogu uklopiti u zahtjeve prema tehničkim specifikacijama za
interoperabilnost transeuropskoga željezničkog sustava.
Najveći dio ugrađenih telekomunikacijskih uređaja i opreme je stariji od
propisanog uporabnog vijeka i tehnološki zastario. Starost kabela je od 25 do 70
godina, a linija preko 70 godina. Starost analognih prijenosnih i pružnih
telekomunikacijskih uređaja je od 18 do 40 godina, a starost automatskih
telefonskih centrala i do 60 godina. Starost radiodispečerskih uređaja je do 35
godina. Uslijed zastarjelosti, dotrajalosti i nepotpunosti, telekomunikacijski
sustav na željezničkoj mreži u Republici Hrvatskoj nije pouzdan i ne može
odgovoriti zahtjevima suvremenoga željezničkog prometa.

*4.4. Informacijski sustav, kontrola stanja i sigurnosti infrastrukture*

U narednom srednjoročnom razdoblju mora se uspostaviti cjeloviti željeznički
informacijski sustav, a projekt uključuje nastavak umrežavanja područnih radnih
jedinica na teritoriju Republike Hrvatske te nastavak informatizacije radnih
procesa i radnih mjesta. Jedna od najvažnijih obveza prema međunarodnom
željezničkom sustavu je uspostava telematskih aplikacija za teretni i putnički
promet te uključivanje u europski telematski sustav.
Kontrola tehničko-uporabnog stanja i sigurnosti infrastrukturnih podsustava mora
se obavljati u skladu s važećim propisima. Raspoloživa oprema je nedovoljna, a
dio je u nezadovoljavajućem stanju. Usklađivanje podzakonskih tehničkih propisa
koji uređuju ovu problematiku s europskom regulativom, uvjetovat će uvođenje i
trajnu provedbu nekih oblika kontrole koji do sada nisu bili obvezatni. Zbog
toga je nužno što prije nabaviti potrebna mjerna vozila, opremu i uređaje, a za
dio obveza ugovoriti usluge kontrole za vremensko razdoblje od tri do pet
godina. Najvažnija je nabava novog, suvremeno opremljenog, samohodnog,
tračničkog mjernog vozila za kontrolu kolosiječne geometrije, tračnica slobodnog
profila i električne kontaktne mreže.

*4.5. Specifični segmenti željezničke infrastrukture*

Željezničko-cestovni prijelazi predstavljaju neuralgičnu točku u željezničkom
sustavu, jer se tu događa najviše nesreća i ima najviše žrtava. Od 1546
željezničko-cestovnih i pješačkih prijelaza, čak 70% nema uređaje za osiguranje,
već samo cestovno-prometne znakove upozorenja. Programom rješavanja
željezničko-cestovnih prijelaza u Republici Hrvatskoj obuhvaćeno je 1032
prijelaza. Predviđeni rok za rješavanje ove problematike je 15 godina, a
procijenjena vrijednost cjelokupnoga programa iznosi 886,5 milijuna kuna.
U skupinu željezničkih pruga od značaja za lokalni promet, svrstane su 23
željezničke pruge ukupne građevinske duljine od 664 km, a od toga je izvan
prometa 179 km. Tehničko stanje im je uglavnom loše ili vrlo loše, zbog
dotrajalosti pružnoga gornjeg ustroja izgrađenog od rabljenog gradiva. Brzine
vlakova pretežno su od 40 do 60 km/h, a na vrlo mali kapacitet utječe i
neopremljenost signalno-sigurnosnim uređajima.
U najvećim gradovima na teritoriju Republike Hrvatske, u kojima postojeća
željeznička mreža prolazi kroz veći broj gradskih naselja, postoje mogućnosti za
njezino veće uključivanje u gradski i prigradski javni prijevoz. To se prije
svega odnosi na Zagreb, Split, Rijeku, Osijek i Varaždin, gdje postoji dosta
razvijena mreža željez­ničkih pruga. Povećanje uloge željeznice u gradskom i
prigradskom prometu navedenih gradova zahtijeva velika ulaganja u kojima bi
trebali sudjelovati i sami gradovi i županije. Najveća ulaganja potreb­na su u
razvoju prigradske i gradske željezničke mreže u Zagrebu, gdje je nužno
razdvajanje daljinskog i prigradskoga željezničkog prometa.
Kombinirani prijevoz je u stalnom porastu i zahtijeva uspostavu mreže terminala
za prihvat i prekrcaj kontejnera. U Hrvatskoj je infrastruktura za potrebe
intermodalnog transporta slabo razvijena. Postoji samo nekoliko terminala za
prihvat kontejnera u željeznič­kom prometu koji udovoljavaju traženim uvjetima.
Danas je na željezničku mrežu priključeno 870, uglavnom dotrajalih,
industrijskih kolosijeka ukupne građevinske duljine 511 km. Nakon velikih
promjena u hrvatskom gospodarstvu, postojeća mreža industrijskih kolosijeka više
ne odgovara današnjim potrebama.

*4.6. Obujam prometa*

Obujam prometa na željezničkoj mreži u Republici Hrvatskoj bilježi veliki pad
tijekom rata u razdoblju od 1991. do 1996. godine. U teretnom prometu dolazi do
pada prijevoza na 29% prijeratnog (izraženo u ntkm), a u putničkom na 32%
prijeratnog (izraženo u pkm).
U 2006. godini, na cijeloj željezničkoj mreži u Republici Hrvatskoj, ostvareni
godišnji promet po kolosijeku osjetno je manji nego u razdoblju prije 1990.
Međutim, uglavnom prevladava tendencija postupnog porasta u usporedbi s
proteklih pet godina. Najveći ukupni opseg prometa po jednom kolosijeku u 2006.
godini, ostvaren je na pružnoj dionici Sesvete – Dugo Selo i iznosi 11,6 mln.brt.
(23,2 mln. brt. na oba kolosijeka). Ukupni opseg prometa veći od 5 mln. brt. u
2006. godini, ostvaren je samo na željezničkim prugama od značaja za međunarodni
promet (i to na 17,8% ukupne duljine mreže).
Na željezničkoj mreži u Republici Hrvatskoj, s obzirom na kapacitet pruge,
najkritičnije stanje je na dionici X. paneuropskog koridora Savski Marof –
Zagreb Gk – Dugo Selo, gdje bez razdvajanja prigradskog i daljinskog prometa
neće biti moguće prihvatiti zahtjeve za povećanje frekvencije vlakova za
prigradski promet, te na dionici ogranka V.b paneuropskog koridora Koprivnica –
Dugo Selo, gdje je zbog velikog razmaka između kolodvora i porasta prometnih
potreba, kapacitet pruge gotovo u potpunosti iskorišten. Na željezničkim prugama
od značaja za lokalni promet, propusna moć je vrlo mala zbog dotrajalosti pruga
i neopremljenosti signalno-sigurnosnim uređajima, ali su i prometne potrebe na
njima trenutač­no vrlo male.

*4.7. Smjernice za ulaganja i dugoročni ciljevi razvitka željezničke
infrastrukture*

Željeznička infrastruktura ulazi u novo razdoblje opterećena dotrajalošću i
skromnom funkcionalnom sposobnošću infrastruk­turnih podsustava te potrebom što
brže prilagodbe propisanim tehničko-tehnološkim uvjetima transeuropskoga
željezničkoga sustava. U narednom razdoblju nužno je pokrenuti ciklus ulaganja,
koji će u konačnici omogućiti ostvarivanje strateških ciljeva razvitka
željezničke infrastrukture.
Planirani ciljevi i učinci u poboljšanju ili održavanju razine funkcionalnosti
željezničke infrastrukture, mogu se postići ulaganjima u:
– održavanje funkcionalnosti i propisanih uvjeta za siguran tijek prometa
– obnovu i osuvremenjivanje dotrajale željezničke infrastrukture
– dogradnju, rekonstrukciju i adaptaciju postojeće željezničke infrastrukture
– izgradnju nove željezničke infrastrukture.
Tehničko-funkcionalni ciljevi koje je potrebno postići, s obzirom na
razvrstavanje željezničkih pruga su sljedeći:

*(1) Željezničke pruge od značaja za međunarodni promet*

– na novoizgrađenim prugama – dva kolosijeka na otvorenoj pruzi, najveća
dopuštena brzina od 200 do 250 km/h, najveća dopuštena masa 25 t/o, slobodni
profil GC, korisna duljina kolosijeka u kolodvorima najmanje 750 m,
elektrifikacija jednofaznim izmjeničnim sustavom AC 25kV/50Hz, suvremeni sustavi
signalno-sigurnosnih uređaja i telekomunikacija u skladu s uvjetima za
transeuropsku željezničku mrežu, usklađivanje s drugim uvjetima
interoperabilnosti
– na dograđenim željezničkim prugama – dva kolosijeka, najveća dopuštena brzina
od 160 do 200 km/h, najveća dopuštena masa 22,5 t/o, slobodni profil GB ili GC,
korisna duljina kolosijeka u kolodvorima najmanje 600 m, elektrifikacija
jednofaznim izmjeničnim sustavom AC 25kV/50Hz, suvremeni sustavi
signalno-sigurnosnih uređaja i telekomunikacija u skladu s uvjetima za
transeuropsku željezničku mrežu, usklađivanje s drugim uvjetima
interoperabilnosti
– na novim i dograđenim kraćim spojnim prugama u čvorišti­ma – broj kolosijeka i
najveća dopuštena brzina u ovisnosti o lokalnim uvjetima.
 *(2) Željezničke pruge od značaja za regionalni promet*
– najveća dopuštena brzina od 120 do 160 km/h, najveća dopuštena masa najmanje
20 t/o, slobodni profil GB ili GC, suvremeni sustavi signalno-sigurnosnih
uređaja i telekomunikacija u skladu s europskim uvjetima za regionalne
željezničke pruge.

*(3) Željezničke pruge od značaja za lokalni promet*

– najveća dopuštena brzina od 60 do 100 km/h, najveća dopuštena masa najmanje 18
t/o, slobodni profil GB ili GC, signalno-sigurnosni uređaji i telekomunikacije u
skladu s lokalnim prometnim uvjetima.
U skladu s dosadašnjim planovima i prioritetima, ulaganjima u sljedećih
dvadesetak godina potrebno je ostvariti sljedeće:
(1) U sklopu izgradnje i dogradnje željezničke infrastrukture na paneuropskim
koridorima i njihovim ograncima:
– izgraditi novu nizinsku dvokolosiječnu željezničku prugu Karlovac – Rijeka
– rekonstruirati postojeću prugu i dograditi drugi kolosijek na željezničkim
prugama i pružnim dionicama Dugo Selo – Novska, Zagreb GK – Sisak, DG – Botovo –
Koprivnica – Dugo Selo i Remetinec – Hrvatski Leskovac – Karlovac
– rekonstruirati željezničke pruge Zagreb GK – Dugo Selo i Nov­ska – Vinkovci –
Tovarnik – DG.
(2) U sklopu izgradnje i dogradnje željezničke infrastrukture na spojnim i
priključnim željezničkim prugama od značaja za međunarodni promet:
– izgraditi nove priključne željezničke pruge Zaprešić – Krapina – DG –
(Maribor), Opatija/Matulji – tunel Učka – Lupoglav – (Trst), Drežnica – Studenci
i Gračac – Radučić – Kaštel Stari
– rekonstruirati pružnu dionicu Bibinje – Zadar.
(3) U sklopu izgradnje i dogradnje željezničke infrastrukture na željezničkim
prugama od regionalnog značaja za promet:
– rekonstruirati postojeću prugu i dograditi drugi kolosijek na pružnoj dionici
Koprivnica – Varaždin – Čakovec.
(4) U sklopu izgradnje i dogradnje željezničke infrastrukture na željezničkim
prugama od značaja za lokalni promet:
– izgraditi nove željezničke pruge Podsused – Samobor i Gradec – Sveti Ivan
Žabno.
(5) U sklopu izgradnje i dogradnje željezničke infrastrukture na području
velikih željezničkih čvorišta u Republici Hrvatskoj:
– izgraditi nove željezničke pruge, kolodvore i stajališta te rekonstruirati i
dograditi postojeće željezničke pruge i kolodvore u funkciji razvoja prigradskog
i teretnog prometa te razdvajanja daljinskog i prigradskog prometa na području
željezničkih čvorišta Zagreb, Rijeka, Split, Osijek, Varaždin i Vinkovci.
(6) U sklopu osuvremenjivanja i obnove željezničke infrastruk­ture:
– remontima i obnovom postrojenja stabilizirati stanje, na način da se, s
obzirom na starost, funkcionalnu sposobnost i sigurnost željezničkih
infrastrukturnih podsustava, sve željezničke pruge i kolodvorski kolosijeci na
njima dovedu u stanje unutar ciklusa održavanja (normalnog uporabnog vijeka
postrojenja)
– u kolodvorima i stajalištima uspostaviti primjerenu infrastruk­turu za pristup
i prihvat putnika
– u teretnim kolodvorima uspostaviti primjerenu infrastrukturu za potrebe
teretnoga prometa
– sve kolodvorske kolosijeke osposobiti za istu najveću dopuštenu masu po
osovini, kojoj udovoljava željeznička pruga na kojoj se nalaze
– opremiti sve pruge i kolodvore odgovarajućim signalno-sigurnosnim uređajima,
ovisno o njihovom statusu
– uspostaviti jedinstveni jednofazni izmjenični sustav elektrifikacije 25
kV/50Hz na svim elektrificiranim željezničkim prugama i kolosijecima
– elektrificirati sve željezničke pruge s većim opsegom i intenzitetom prometa,
uz uvjet da se prije toga, prema potrebi, optimalno rekonstruira njihova trasa
– uspostaviti telematsku informacijsku mrežu u funkciji teret­nog i putničkoga
prometa, povezanu s transeuropskim željezničkim sustavom
– provesti program rješavanja željezničko-cestovnih prijelaza, a u konačnici na
svim preostalim željezničko-cestovnim prijelazima ugraditi uređaje za
osiguranje.
(7) U sklopu održavanja funkcionalne sposobnosti i sigurnosti željezničke
infrastrukture:
– osigurati stabilne uvjete financiranja i primjerenu razinu održavanja
funkcionalne sposobnosti i sigurnosti željezničke infrastruk­ture, u skladu s
europskim normama i propisima
– osigurati primjerenu razinu kontrole ispravnosti željezničke infrastrukture u
skladu s europskim normama i propisima
– osmisliti i dosljedno primijeniti strategiju uravnotežene obnove i održavanja
željezničkih infrastrukturnih podsustava, uz racionalizaciju troškova
cjelokupnoga uporabnog ciklusa.

5. ULAGANJA U ŽELJEZNIČKU INFRASTRUKTURU

*5.1. Ulaganja u željezničku infrastrukturu u
dosadašnjem razdoblju*

Investicijska ulaganja u infrastrukturu godinama poslije rata bila su usmjerena
na obnovu pruga, ali samo u opsegu nužnom da se ponovno uspostavi promet na
oslobođenim područjima, a nakon toga na sanaciju kritičnih točaka na postojećim
prugama. Ulaganja su iznosila od 65 milijuna kuna u 1995. do 270 milijuna kuna u
2002. godini. Nakon toga, investicijske aktivnosti su povećane i koncentrirane
na osuvremenjivanje i obnovu dotrajale željezničke infrastrukture (kapitalni
remonti pruga, osuvremenjivanje signalno-sigurnosnih i telekomunikacijskih
uređaja) na željezničkim prugama od značaja za međunarodni promet, i to sustavno
na cijeloj duljini ogranka V.c paneuropskog koridora i željezničke pruge
Oštarije – Knin – Split te djelomice na ogranku V.b paneuropskog koridora i na
X. paneuropskom koridoru. Osim toga, investicijska ulaganja bila su usmjerena na
radove na pružnim građevinama i zamjeni skret­nica, remontu kontaktne mreže,
prilagodbi signalno-sigurnosnih uređaja te na osiguranju i svođenju
željezničko-cestovnih prijelaza. Započeli su pripremni radovi na obnovi
telekomunikacijske infrastrukture i ugradnji elektronskih željezničkih
automatskih telefonskih centrala. Na području željezničkoga čvorišta Zagreb,
započeo je proces rekonstrukcije i izgradnje željezničkih stajališta, u funkciji
prigradskog i gradskog prometa. Investicije na željezničkim prugama od značaja
za regionalni promet bile su skromnog opsega, pa je funkcionalna sposobnost ovih
pruga i dalje u padu. Isto se može reći i za investicijska ulaganja u
željezničke pruge od značaja za lokalni promet, na kojima je obavljen samo
remont najkritičnijih, potpuno dotrajalih pružnih dionica pretežno rabljenim
gradivom. Opisana razina investicijskih ulaganja bila je nedovoljna, s obzirom
na zastarjelost i dotrajalost željezničke infrastrukture. Ukupni iznos
financijskih sredstava, koji je u proteklom razdoblju bio uložen u investicije
za željezničku infrastrukturu, znatno je manji od udjela u BDP-u predviđenog za
te potrebe, prema Strategiji prometnog raz­vitka Republike Hrvatske.

REALIZACIJA INVESTICIJA U ŽELJEZNIČKU INFRASTRUKTURU

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pozicija  plana** | **Naziv investicijskog programa** | **VRIJEDNOST ULAGANJA (u 000 kn)** | | | | | |
| **2002.** | **2003.** | **2004.** | **2005.** | **2006.** | **Plan  2007.** |
| **1.** | **Program osuvremenjivanja i izgradnje željezničkih pruga od značaja za međunarodni promet** | **179.854** | **572.086** | **815.326** | **511.516** | **653.250** | **873.810** |
| 1.1. | Osuvremenjivanje i izgradnja pruga na ogranku V.b | 21.976 | 219.927 | 77.948 | 52.363 | 75.512 | 243.150 |
| 1.2. | Osuvremenjivanje i izgradnja pruge Oštarije-Knin-Split | 117.388 | 192.051 | 656.714 | 385.163 | 257.389 | 220.760 |
| 1.3. | Osuvremenjivanje i izgradnja pruga na ogranku V.c | 5.893 | 83.097 | 60.190 | 42.184 | 299.582 | 109.800 |
| 1.4. | Osuvremenjivanje i izgradnja pruga na X. koridoru | 34.597 | 77.011 | 20.474 | 31.806 | 20.767 | 300.100 |
| **2.** | **Program osuvremenjivanja i izgradnje željezničkih pruga od značaja za regionalni promet** | **5.113** | **1.886** | **1.916** | **12.976** | **15.636** | **68.000** |
| **3.** | **Program osuvremenjivanja i izgradnje željezničkih pruga od značaja za lokalni promet** | **17** | **9.774** | **1.043** | **9.302** | **52.419** | **41.900** |
| **4.** | **Program osuvremenjivanja i izgradnje željezničkog čvorišta Zagreb** | **258** | **12.671** | **6.996** | **13.020** | **8.209** | **22.800** |
| **5.** | **Program aktivnosti u funkciji razvoja infrastrukture i prometa na mreži kao cjelini (informatika, željezničko-cestovni prijelazi, zaštita okoliša, studijska, investicijska i tehnička dokumentacija i ostalo)** | **84.658** | **193.083** | **135.619** | **147.390** | **160.470** | **243.745** |
| **UKUPNO PROGRAMI OSUVREMENJIVANJA** | | **269.900** | **789.500** | **960.900** | **694.204** | **889.984** | **1.250.255** |
| **IZGRADNJA NOVIH PRUGA** | | **-** | **-** | **-** | **-** | **-** | **70.000** |
| **SVEUKUPNO** | | **269.900** | **789.500** | **960.900** | **694.204** | **889.984** | **1.320.255** |

*Tablica 1.* PRIKAZ INVESTICIJSKIH ULAGANJA U RAZDOBLJU OD
2002. DO 2006. GODINE I PLANA ZA 2007.

Ulaganja u tekuće i investicijsko održavanje željezničkih infrastrukturnih
podsustava bila su usmjerena u nabavu materijala i pričuvnih dijelova te u
radove i usluge na održavanju funkcionalnosti i propisanih uvjeta za siguran
tijek prometa. Najveći dio ulaganja bio je usmjeren na održavanje postrojenja te
uređaja otvorene pruge i kolodvora na željezničkim prugama od značaja za
međunarodni promet, a preostali dio na sanaciju dotrajalih postrojenja na
željezničkim prugama od značaja za regionalni promet i na željezničkim prugama
od značaja za lokalni promet, na kojima su investicijska ulaganja bila vrlo
mala. Ukupan opseg svih radova bio je premali da bi se spriječio pad uporabne
razine i funkcionalnosti na cjelokupnoj željezničkoj mreži, ali zahvaljujući
ovim radovima, održani su uvjeti za siguran tijek prometa na najvećem dijelu
željezničke mreže, a u funkciji se održao i dio pruga te pružnih postrojenja,
koji bi se bez takvih radova, zbog dotrajalosti, morao isključiti iz prometa.
Prikaz ulaganja u tekuće i investicijsko održavanje željezničke infrastrukture
(usluge i materijal), u razdoblju od 2002. do 2006. godine, i plana za 2007.
(bez troškova zaposlenika koji ulaze u troškove upravljanja željezničkom
infrastrukturom), daje se u narednoj tabeli:

REALIZACIJA TEKUĆEG I INVESTICIJSKOG ODRŽAVANJA ŽELJEZNIČKIH INFRASTRUKTURNIH
PODSUSTAVA

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pozicija  plana** | **Područje ulaganja** | **VRIJEDNOST ULAGANJA (u 000 kn)** | | | | | |
| **2002.** | **2003.** | **2004.** | **2005.** | **2006.** | **Plan  2007.** |
| **1.** | **Građevinski infrastrukturni podsustav** | **128.283** | **145.727** | **179.880** | **127.740** | **118.870** | **96.531** |
| 1.1. | Tekuće održavanje | 78.959 | 99.454 | 114.210 | 89.184 | 84.431 | 67.881 |
| 1.2. | Investicijsko održavanje | 49.324 | 46.273 | 65.670 | 38.556 | 34.439 | 28.650 |
| **2.** | **Elektroenergetski infrastrukturni podsustav, te prometno-upravljački i signalno-sigurnosni infrastrukturni podsustav** | **37.280** | **67.898** | **67.708** | **32.857** | **39.924** | **35.100** |
| 2.1. | Tekuće održavanje | 19.884 | 43.551 | 44.571 | 25.508 | 27.601 | 19.050 |
| 2.2. | Investicijsko održavanje | 17.396 | 24.347 | 23.137 | 7.349 | 12.323 | 16.050 |
| **SVEUKUPNO** | | **165.563** | **213.625** | **247.588** | **160.597** | **158.794** | **131.631** |

*Tablica 2.* PRIKAZ ULAGANJA ZA ODRŽAVANJE U RAZDOBLJU OD 2002.
DO 2006. GODINE I PLANA ZA 2007.

*5.2. Planirana ulaganja i izvori sredstava u razdoblju od 2008. – 2012.*

Ulaganja u održavanje željezničke infrastrukture te upravljanje željezničkom
infrastrukturom i prometom, sadrže troškove upravljanja infrastrukturom,
troškove regulacije i upravljanja prometom, troškove održavanja željezničkih
infrastrukturnih podsustava i sve druge odnosne troškove iz područja željezničke
infrastrukture. Za razdoblje od 2008. do 2012.godine, predviđeno je u ovu svrhu
izdvojiti 5.419,2 milijuna kuna.
Za ulaganje u obnovu i osuvremenjivanje željezničke infrastruk­ture, predviđeno
je u planskom razdoblju izdvojiti 7.708,3 milijuna kuna. U takvim okolnostima, a
s obzirom na nezadovoljavajuće teh­ničko stanje, funkcionalnost, raspoloživost
infrastrukture i uvjete za siguran tijek prometa, proces obnove i
osuvremenjivanja željezničke infrastrukture u razdoblju od 2008. do 2012., prije
svega ima za cilj zaustavljanje daljnjeg pada tehničko-funkcionalne sposobnosti
te samo djelomično osuvremenjivanje. Značajnije rezultate možemo očekivati tek u
narednom petogodišnjem razdoblju.
Ulaganja u dogradnju postojeće te izgradnju nove željezničke infrastrukture
utemeljena su na postavljenim prioritetima u pokretanju projekata od značenja za
Republiku Hrvatsku u razdoblju od 2008. do 2012., a iznose 4.926,9 milijuna
kuna. U ovom razdoblju započet će aktivnosti, koje će tijekom narednoga
petogodišnjeg razdoblja imati za učinak uspostavu nove prometne ponude i
povećanje konkurentnosti željezničke infrastrukture u međunarodnom tranzitnom
željezničkom prometu. Struk­tura i dinamika ukupnih ulaganja u željezničku
infrastrukturu u razdoblju od 2008. do 2012. je sljedeća:

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **STRUKTURA I DINAMIKA ULAGANJA U RAZDOBLJU 2008. – 2012. GOD. (mln. kn)** | | | | | | |
| **PODRUČJE ULAGANJA** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **UKUPNO   (2008. – 2012.)** |
| 1. Održavanje željezničke infrastrukture, te upravljanje željezničkom infrastrukturom i prometom | 1.095,6 | 1.080,9 | 1.080,9 | 1.080,9 | 1.080,9 | 5.419,2 |
| 2. Obnova i osuvremenjivanje željezničke infrastrukture | 1.576,2 | 1.620,0 | 1.424,5 | 1.692,1 | 1.391,5 | 7.708,3 |
| 3. Dogradnja postojeće i izgradnja nove željezničke infrastrukture | 185,0 | 504,0 | 675,5 | 1.303,9 | 2.258,5 | 4.926,9 |
| **SVEUKUPNO** | **2.856,8** | **3.204,9** | **3.180,9** | **4.080,9** | **4.730,9** | **18.054,4** |

*Tablica 3.* PRIKAZ STRUKTURE I DINAMIKE UKUPNIH ULAGANJA U
ŽELJEZNIČKU INFRASTRUKTURU U RAZDOBLJU OD 2008. DO 2012.

U razdoblju od 2008. do 2012. godine, državni proračun bit će glavni izvor
financiranja Nacionalnog programa, a značajna sredstva planiraju i iz pristupnih
fondova Europske unije. Ukupna potencijalno raspoloživa sredstva predviđaju se u
iznosu 18.054,4 milijuna kn, prema sljedećoj strukturi i dinamici:

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **STRUKTURA I DINAMIKA FINANCIJSKIH IZVORA U RAZDOBLJU 2008. – 2012. GOD. (mln. kn)** | | | | | | |
| **IZVORI PO STRUKTURI** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **UKUPNO  (2008. – 2012.)** |
| **DRŽAVNI PRORAČUN** | **2.644,1** | **2.854,9** | **2.730,9** | **3.580,9** | **4.180,9** | **15.991,7** |
| Održavanje željezničke infrastrukture, te upravljanje željezničkom infrastrukturom i prometom | 1.095,6 | 1.080,9 | 1.080,9 | 1.080,9 | 1.080,9 | 5.419,2 |
| Obnova, osuvremenjivanje, dogradnja i izgradnja željezničke infrastrukture | 1.548,5 | 1.774,0 | 1.650,0 | 2.500,0 | 3.100,0 | 10.572,5 |
| **FONDOVI EU** | **110,0** | **200,0** | **250,0** | **250,0** | **250,0** | **1.060,0** |
| **OSTALI IZVORI (zalihe i dr.)** | **102,7** | **150,0** | **200,0** | **250,0** | **300,0** | **1.002,7** |
| **SVEUKUPNO** | **2.856,8** | **3.204,9** | **3.180,9** | **4.080,9** | **4.730,9** | **18.054,4** |

*Tablica 4.* PRIKAZ STRUKTURE I DINAMIKE FINANCIJSKIH IZVORA U
RAZDOBLJU OD 2008. DO 2012.

Neophodnost uključivanja mreže Hrvatskih željeznica u transeuropsku željezničku
mrežu, Republika Hrvatska pokazuje ulaganjem 12.635 milijuna kn za
osuvremenjivanje i izgradnju željezničke infrastrukture u narednom petogodišnjem
razdoblju, što je 2,7 puta više u odnosu na 4.655 milijuna kn u proteklom
razdoblju. Uzlazni trend ulaganja prikazan je grafom 1. u nastavku.

![](dodatni/349059.gif)

Graf 1. Prikaz ulaganja u osuvremenjivanje i izgradnju
željezničke infrastrukture u razdoblju od 2002. do 2012.

*5.3. Program obnove, osuvremenjivanja i izgradnje željezničke infrastrukture za
razdoblje od 2008. do 2012.*

Programi se, slijedom Odluke o razvrstavanju željezničkih pruga, te podjele
željezničke infrastrukture na infrastrukturne podsustave u skladu s Pravilnikom
o željezničkoj infrastrukturi, dijele u potprograme, projektne cjeline i
pojedinačne projekte.To je ujedno i metodološka osnova pri izradi godišnjih i
petogodišnjih planova ulaganja, koji se u skladu s postavkama kontinuiranog
planiranja, izrađuju na temelju ovoga Nacionalnog programa.
Ulaganja su svrstana u sljedeće programe:
(1) Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za međunarodni promet,
(2) Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za regionalni promet,
(3) Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za lokalni promet,
(4) Program osuvremenjivanja željezničkih čvorišta,
(5) Program aktivnosti u funkciji infrastrukture i prometa na mreži kao cjelini,
(6) Program dogradnje i izgradnje novih pruga i kolosijeka.
Najvažnija ulaganja u obnovu i osuvremenjivanje te u dograd­nju i izgradnju
željezničke infrastrukture u razdoblju od 2008. do 2012., prikazana su u
nastavku:
 *(1) Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za međunarodni promet***(1.1.) Osuvremenjivanje pruga na ogranku V.b koridora**– izmjena sustava električne vuče na dionicama Moravice – Rijeka – Šapjane i
Škrljevo – Bakar (završetak 2011.),
– remont i sanacija 105,6 km dotrajalog kolosijeka na dionicama DG – Botovo –
Križevci, Zdenčina – Jastrebarsko i Moravice – Drivenik (kroz cijelo razdoblje),
– rekonstrukcija kolodvora Rijeka (2010. – 2011.),
– izgradnja i rekonstrukcija stajališta prigradskoga prometa (2011. – 2012.),
– zamjena devet čeličnih mostova na prugama DG – Botovo – Dugo Selo i Zagreb GK
– Rijeka (2009. – 2012.),
– zamjena dotrajalih skretnica u kolodvorima (kroz cijelo raz­doblje),
– rekonstrukcija električne kontaktne mreže u kolodvorima na dionici Zagreb GK –
Moravice (kroz cijelo razdoblje),
– ugradnja sustava daljinskog upravljanja prometom na dionici Botovo – Lepavina
(2011. – 2012.),
– uspostava optičke telekomunikacmunikacnfrastrukture (završetak 2008.).
**(1.2.) Osuvremenjivanje pruge Oštarije – Knin – Split**– rekonstrukcija i produljenje kolodvora (završetak 2009.),
– uspostava novog sustava osiguranja pruge, kolodvora i željez­ničko-cestovnih
prijelaza (završetak 2011.),
– sanacija pružnih građevina i klizišta (završetak 2010.),
– uspostava optičke telekomunikacijske infrastrukture (završetak 2008.).
**(1.3.) Osuvremenjivanje pruga na ogranku V.c koridora**– rekonstrukcija dijelova pruge Osijek – Strizivojna-Vrpolje (završetak 2010.),
– rekonstrukcija kolodvora (završetak 2009.),
– rekonstrukcija elektroenergetskih postrojenja na pruzi Strizivojna-Vrpolje –
Slavonski Šamac – DG (završetak 2009.),
– obnova i osuvremenjivanje telekomunikacija (kroz cijelo raz­doblje).
**(1.4.) Osuvremenjivanje pruga na X. koridoru**– cjelovito osuvremenjivanje infrastrukture na dvokolosiječnim dionicama Novska
– Okučani, 2 × 19,5 km (2009. – 2011.) i Vinkovci – Tovarnik – DG, 2 × 33,4 km
(završetak 2011.),
– remont i sanacija 211,3 km kolosijeka na dionicama Savski Marof – Zagreb GK
(2011. – 2012.), Zagreb Borongaj – Dugo Selo – Moslavačka Gračenica
(2010.-2012.), Zagreb GK – Zagreb Klara (2009. – 2010.), Velika Gorica – Sunja i
Sibinj – Slavonski Brod (2011. – 2012.),
– obnova i osuvremenjivanje elektroenergetskih postrojenja (kroz cijelo
razdoblje),
– rekonstrukcija kolodvora Sisak (2008. – 2009.),
– obnova pružnoga telekomunikacijskog kabela na pruzi Zagreb GK – Sisak – Novska
(2009. – 2012.),
– zamjena dotrajalih skretnica (kroz cijelo razdoblje).
 *(2.) Program obnove i osuvremenjivanje pruga od značaja za regionalni promet*– osuvremenjivanje i elektrifikacija dionice Zaprešić – Zabok (2008. – 2012.),
– remont i sanacija 33 km kolosijeka na dionicama Sunja – Graboštani (2010.) i
Slatina – Zdenci-Orahovica (2011. – 2012.),
– sanacija pružnih građevina na pruzi DG – Ličko Dugo Polje – Knin (2010. –
2012.),
– osiguranje šest kolodvora na pruzi Varaždin – Dalj (2008. – 2009. i 2012.),
– uspostava sustava osiguranja međukolodvorske ovisnosti na dionici Zaprešić –
Varaždin (kroz cijelo razdoblje),
– polaganje pružnih telekomunikacijskih kabela (2008. – 2009. i 2012.).
 *(3.) Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za lokalni promet*– obnova pruge Vinkovci – Osijek (završetak 2009.),
– osuvremenjivanje i elektrifikacija dionice Sutla – Vukovo Selo (završetak
2008.),
– polaganje pružnih telekomunikacijskih kabela (2009. – 2012.).
 *(4.) Program osuvremenjivanja željezničkih čvorišta*– rekonstrukcija signalno-sigurnosnog uređaja kolodvora Zagreb GK (2008. –
2010.),
– remont i sanacija 21,5 km kolosijeka na dionici Sesvete – Sava (2011. –
2012.),
– izgradnja tehničko-putničkog kolodvora Borongaj (početak izgradnje 2011.),
– rekonstrukcija kolodvora Zagreb ZK, Sesvete i Dugo Selo (2009. – 2011.),
– remont spuštalice u kolodvoru Zagreb RK (kroz cijelo raz­doblje),
– revitalizacija centra daljinskog upravljanja Zagreb (završetak 2008.).
 *(5.) Program aktivnosti u funkciji infrastrukture i prometa na mreži kao cjeline*– provedba Programa rješavanja željezničko-cestovnih prijelaza i pješačkih
prijelaza preko pruge (kroz cijelo razdoblje),
– projekti u funkciji zaštite okoliša (kroz cijelo razdoblje),
– projekti unapređenja i obnove tehnologije i postrojenja željez­ničkih
infrastrukturnih podsustava (kroz cijelo razdoblje),
– opremanje objekata u funkciji održavanja, osuvremenjivanja i izgradnje
željezničke infrastrukture.
 *(6.) Program dogradnje i izgradnje novih pruga i kolosijeka*– izgradnja nove nizinske dvokolosiječne pruge Karlovac – Rijeka (2 × 112 km),
rekonstrukcija i izgradnja drugog kolosijeka pruge DG – Botovo – Dugo Selo (76,3
km) te rekonstrukcija i izgradnja drugog kolosijeka pruge Hrvatski Leskovac –
Karlovac (41,8 km),
– (prvi dio projekta obuhvaća: izradu tehničke dokumentacije, otkup zemljišta i
izmještanje instalacija, izgradnju drugog kolosijeka pruge DG – Botovo – Dugo
Selo, izgradnju tunela, objekata i građevinskog dijela nove pruge, dionice
Josipdol – Krasica te izradu tehničke dokumentacije i početak radova na tunelu
za povezivanje mreže željezničkih pruga na području Istre sa ostatkom mreže
željezničkih pruga),
– izgradnja nove pruge Podsused – Samobor – Bregana (2008. – 2012.),
– izgradnja nove pruge Gradec – Sveti Ivan Žabno (2008. – 2012.),
– izgradnja obilaznice Bibinje – Zadar (2008. – 2012.).
Detaljni pregled investicijskih ulaganja u razdoblju od 2008. do 2012. daje se u
tablicama u nastavku.

*u 000 kn*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **PROGRAMI I PROJEKTI ZA ŽELJEZNIČKU INFRASTRUKTURU** | | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **Ukupno  2008. – 2012.** |
| 1. | Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za međunarodni promet | 1.076.674 | 1.149.860 | 1.009.400 | 1.003.600 | 749.900 | 4.989.434 |
| 1.1. | Osuvremenjivanje pruga na ogranku V.b koridora | 212.050 | 334.750 | 349.750 | 192.750 | 202.150 | 1.291.450 |
| 1.2. | Osuvremenjivanje pruge Oštarije – Knin – Split | 312.500 | 287.500 | 92.500 | 80.000 |  | 772.500 |
| 1.3. | Osuvremenjivanje pruga na ogranku V.c koridora | 151.000 | pt"> ss="MsoNormal" align="right" style="text-align: right; text-autospace: none; vertical-align: middle; margin-left: 0cm; margin-right: 1.4pt; margin-top: 0cm; margin-bottom: 2.15pt"> 171.200 | 87.400 | 16.500 | 16.500 | 442.600 |
| 1.4. | Osuvremenjivanje pruga na X. Koridoru | 401.124 | 356.410 | 479.750 | 710.350 | 530.250 | 2.477.884 |
| 1.5. | Osuvremenjivanje ostalih pruga od značaja za međunarodni promet |  |  |  | 4.000 | 1.000 | 5.000 |
| 2. | Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za regionalni promet | 98.400 | 46.200 | 47.000 | 273.000 | 253.000 | 717.600 |
| 3. | Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za lokalni promet | 53.100 | 40.500 | 15.000 | 17.500 | 19.000 | 145.100 |
| 4. | Program osuvremenjivanja željezničkih čvorišta | 63.200 | 99.300 | 73.100 | 127.600 | 122.600 | 485.800 |
| 5. | Program aktivnosti u funkciji infrastrukture i prometa na mreži kao cjelini | 284.840 | 284.140 | 280.000 | 274.400 | 247.000 | 1.370.380 |
| 5.1. | Informatika | 15.000 | 15.000 | 15.000 | 15.000 | 15.000 | 75.000 |
| 5.2. | Željezničko-cestovni prijelazi u razini – ŽCPR | 78.600 | 67.600 | 67.600 | 68.600 | 68.600 | 351.000 |
| 5.3. | Zaštita okoliša | 5.890 | 9.390 | 2.390 | 2.390 | 2.390 | 22.450 |
| 5.4. | Unapređenje tehnologije i poboljšanje uvjeta rada | 67.850 | 60.650 | 54.510 | 53.910 | 51.600 | 288.520 |
| 5.5. 5.5. | Objekti u funkciji prometnih poslova | 7.000 | 7.000 | 7.000 | 7.000 | 7.000 | 35.000 |
| 5.6. | Objekti i oprema u funkciji kombiniranog prijevoza |  |  | 4.000 | 4.000 | 4.000 | 12.000 |
| 5.7. | Objekti u funkciji održavanja, osuvremenjivanja i izgradnje željezničke infrastrukture | 60.500 | 64.500 | 69.500 | 63.500 | 38.410 | 296.410 |
| 5.8. | Studijska, investicijska i tehnička dokumentacija | 50.000 | 60.000 | 60.000 | 60.000 | 60.000 | 290.000 |
| UKUPNO PROGRAMI OSUVREMENJIVANJA 1 – 5: | | 1.576.214 | 1.620.000 | 1.424.500 | 1.696.100 | 1.391.500 | 7.708.314 |
| IZGRADNJA NOVIH PRUGA I KOLOSIJEKA | | 185.000 | 504.000 | 675.500 | 1.303.900 | 2.258.500 | 4.926.900 |
| SVEUKUPNO OSUVREMENJIVANJE + IZGRADNJA NOVIH PRUGA | | 1.761.214 | 2.124.000 | 2.100.000 | 3.000.000 | 3.650.000 | 12.635.214 |

*u 000 kn*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **PROGRAMI I PROJEKTI ZA ŽELJEZNIČKU  INFRASTRUKTURU** | | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **Ukupno  2008. – 2012.** |
| 1. | Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za međunarodni promet | 1.076.674 | 1.149.860 | 1.009.400 | 1.003.600 | 749.900 | 4.989.434 |
| **1.1.** | **Osuvremenjivanje pruga na ogranku V.b koridora** | **212.050** | **334.750** | **349.750** | **192.750** | **202.150** | **1.291.450** |
| **1.1.1.** | **Građevinska postrojenja pruga** | **82.000** | **183.000** | **212.000** | **56.100** | **169.400** | **702.500** |
| **1.1.1.1.** | **Pružne građevine** | **15.000** | **21.000** | **11.000** | **10.000** | **5.500** | **62.500** |
|  | Pruga Zagreb – Rijeka, sanacija 3 AB podvožnjaka | 2.500 |  |  |  |  | 2.500 |
|  | Pruga Zagreb – Rijeka, most Ličanka km 609+147 |  | 15.000 |  |  |  | 15.000 |
|  | Pruga Zagreb – Rijeka, most Ljubošina km 542+931 |  |  |  | 6.000 |  | 6.000 |
|  | Pruga Zagreb – Rijeka, most Kloštar km 550+630 |  |  | 6.000 |  |  | 6.000 |
|  | Pruga Zagreb – Rijeka, most Vrbovsko km 554+623 |  |  | 5.000 |  |  | 5.000 |
|  | Pruga Zagreb – Rijeka, most Jelenski jarak km 558+225 |  | 6.000 |  |  |  | 6.000 |
|  | Pruga Dugo Selo – Botovo, most Zelina km 450+151 |  |  |  | 2.000 |  | 2.000 |
|  | Pruga Dugo Selo – Botovo, most Črnec km 465+113 |  |  |  |  | 3.000 | 3.000 |
|  | .25pt">class="MsoNormal" style="text-autospace: none; vertical-align: middle; margin-bottom: 2.15pt"> Pruga Dugo Selo – Botovo, most Glogovnica km 486+610 |  |  |  |  | 2.500 | 2.500 |
|  | Pruga Dugo Selo – Botovo, most Koprivnica km 503+903 |  |  |  | 2.000 |  | 2.000 |
|  | Pruga Zagreb–Rijeka – izgradnja novog dijela trase na lokaciji Požari (800 m) | 12.500 |  |  |  |  | 12.500 |
| **1.1.1.2.** | **Zamjena skretnica** | **7.000** | **7.000** | **7.000** | **7.000** | **4.000** | **32.000** |
| **1.1.1.3.** | **Remonti i sanacija pruga – dionice** | **60.000** | **155.000** | **194.000** | **39.100** | **159.000** | **608.000** |
|  | Križevci – Koprivnica (28,4 km) |  | 125.000 | 75.000 |  |  | 200.000 |
|  | Koprivnica – Botovo – državna granica (14,4 km) |  |  |  | 39.100 | 50.900 | 90.000 |
|  | Moravice – Skrad (17 km) |  |  |  |  | 109.000 | 109.000 |
|  | Skrad – Lokve (21,6 km) | 60.000 |  |  |  |  | 60.000 |
|  | Lokve – Drivenik (15,9 km) |  | 30.000 | 71.000 |  |  | 101.000 |
|  | Zdenčina – Jastrebarsko (8,3 km) |  |  | 48.000 |  |  | 48.000 |
| **1.1.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** | **127.750** | **151.750** | **127.750** | **116.250** | **17.750** | **541.250** |
| **1.1.2.1.** | **Elektroenergetika** | **110.000** | **150.000** | **125.000** | **110.000** | **5.000** | **500.000** |
|  | Moravice – Rijeka – Šapjane i Škrljevo – Bakar – izmjena sustava električne vuče | 105.000 | 145.000 | 120.000 | 105.000 |  | 475.000 |
|  | Zagreb – Karlovac – Moravice – rekonstrukcija KM-a  25 kV u kolodvorima | 5.000 | 5.000 | 5.000 | 5.000 | 5.000 | 25.000 |
| **1.1.2.2.** | **Signalno-sigurnosni uređaji (SS uređaji)** | **1.750** | **1.750** | **2.750** | **5.750** | **7.750** | **19.750** |
|  | Lepavina – Botovo – isporuka i ugradnja sustava daljinskog upravljanja prometom |  |  |  | 1.000 | 3.000 | 4.000 |
|  | Sanacija – veliki popravak signalnih uložaka ISKRA | 750 | 750 | 750 | 750 | 750 | 3.750 |
|  | Sanacija – veliki popravak skretničkih, kontrolnih te kolosiječnih grupa ŽCP ISKRA | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 5.000 |
|  | Ugradnja električnih grijača skretnica u kolodvorima |  |  | 1.000 | 3.000 | 3.000 | 7.000 |
| **1.1.2.3.** | **Telekomunikacijski uređaji (TK uređaji)** | **16.000** |  |  | **500** | **5.000** | **21.500** |
|  | Kolodvorski telekomunikacijski uređaji | |  |  | 500 | 5.000 | 5.500 |
|  | Optički kabel i pripadajuća infrastruktura | 16.000 |  |  |  |  | 16.000 |
| **1.1.3.** | **Izgradnja pruga i kolodvora** | **2.300** |  | **10.000** | **20.400** | **15.000** | **47.700** |
| **1.1.3.1.** | **Kolodvori** | **2.300** |  | **10.000** | **20.400** | **15.000** | **47.700** |
|  | Sanacija kolodvorske zgrade Koprivnica | 2.300 |  |  |  |  | 2.300 |
|  | Željeznički čvor Rijeka |  |  | 10.000 | 20.400 | 15.000 | 45.400 |
|  | Rekonstrukcija kolodvora Rijeka |  |  | 10.000 | 15.400 |  | 25.400 |
|  | Stajališta gradsko-prigradskog prometa |  |  |  | 5.000 | 15.000 | 20.000 |
| **1.2.** | **Osuvremenjivanje pruge Oštarije – Knin – Split** | **312.500** | **287.500** | **92.500** | **80.000** |  | **772.500** |
| **1.2.1** | **Građevinska postrojenja pruga** | **37.000** | **27.000** | **12.500** | **5.000** |  | **81.500** |
| **1.2.1.1.** | **Pružne građevine** | **27.000** | **27.000** | **12.500** | **5.000** |  | **71.500** |
|  | Sanacija pružnih građevina | ~~12.000~~ | 14.000 | 12.500 | 5.000 |  | 43.500 |
|  | Sanacija usjeka | 15.000 | 13.000 |  |  |  | 28.000 |
|  | Pruga Oštarije – Knin, sanacija klizišta Dugi dol |  |  | 3.500 |  |  | 3.500 |
| 1.2.1.2. | Remonti i sanacija pruga – Dionice | 10.000 |  |  |  |  | 10.000 |
|  | Gračac – Kosovo (dovršetak radova) | 10.000 |  |  |  |  | 10.000 |
| **1.2.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** | **185.500** | **161.500** | **80.000** | **75.000** |  | **502.000** |
| **1.2.2.2.** | **Signalno – sigurnosni uređaji** | **156.000** | **156.000** | **80.000** | **75.000** |  | **467.000** |
|  | Modernizacija pruge Oštarije – Knin – Split | 150.000 | 150.000 | 80.000 | 75.000 |  | 455.000 |
|  | Osiguranje ŽCP na cijeloj pruzi Oštarije – Split | 6.000 | 6.000 |  |  |  | 12.000 |
| **1.2.2.3.** | **Telekomunikacijski uređaji** | **29.500** | **5.500** |  |  |  | **35.000** |
|  | Kolodvorski telekomunikacijski uređaji | 6.500 | 1.500 |  |  |  | 8.000 |
|  | Zamjena ŽAT centrala | 1.000 | 4.000 |  |  |  | 5.000 |
|  | Optički kabel i pripadajuća infrastruktura | 22.000 |  |  |  |  | 22.000 |
| **1.2.3.** | **Izgradnja pruga i kolodvora** | **90.000** | **99.000** |  |  |  | **189.000** |
| **1.2.3.1.** | **Kolodvori** | **90.000** | **99.000** |  |  |  | **189.000** |
|  | Rekonstrukcija kolodvora na pruzi Oštarije – Knin – Split  (Plaški, Plavno, Drniš, Šibenik ......., Split) | 90.000 | 99.000 |  |  |  | 189.000 |
| **1.3.** | **Osuvremenjivanje pruga na ogranku V.c koridora** | **151.000** | **171.200** | **87.400** | **16.500** | **16.500** | **442.600** |
| **1.3.1.** | **Građevinska postrojenja pruga** | **43.000** | **75.400** | **46.400** |  |  | **164.800** |
| **1.3.1.1.** | **Remont pruga i rekonstrukcija** | **43.000** | **75.400** | **46.400** |  |  | **164.800** |
|  | Osijek – Đakovo (rekonstrukcija krivina) | 43.000 | 75.400 | 46.400 |  |  | 164.800 |
| **1.3.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** | **58.000** | **50.000** | **37.000** | **16.500** | **16.500** | **178.000** |
| **1.3.2.1.** | **Elektroenergetika** | **10.000** | **5.000** |  |  |  | **15.000** |
|  | Izgradnja dijela EVP Đakovo (u sklopu TS Đakovo) | 7.000 |  |  |  |  | 7.000 |
|  | Izgradnja KM kolodvora Kopanica/Beravci i S. Šamac | 3.000 | 5.000 |  |  |  | 8.000 |
| **1.3.2.2.** | **Telekomunikacije** | **28.000** | **25.000** |  | **16.500** | **16.500** | **86.000** |
|  | Optički kabel i pripadajuća infrastruktura | 13.000 |  |  |  |  | 13.000 |
|  | Pružni telekomunikacijski kabel | 15.000 | 25.000 | .4pt"> lass="MsoNormal" style="text-autospace: none"> |  |  | 40.000 |
|  | Kolodvorski telekomunikacijski uređaji |  |  |  | 6.500 | 6.500 | 13.000 |
|  | Ostalo–GSMR |  |  |  | 10.000 | 10.000 | 20.000 |
| **1.3.2.3.** | **Signalna tehnika i ŽCP** | **20.000** | **20.000** | **37.000** |  |  | **77.000** |
| **1.3.3.** | **Izgradnja pruga i kolodvora** | **50.000** | **45.800** | **4.000** |  |  | **99.800** |
| **1.3.3.1.** | **Kolodvori** | **50.000** | **45.800** | **4.000** |  |  | **99.800** |
|  | Rekonstrukcija kolodvora (B. Manastir, Darda, Kopanica/Beravci, Čeminac i S. Šamac) | 26.200 | 20.000 |  |  |  | 46.200 |
|  | Kolodvorske zgrade i okoliš na Vc koridoru (9 kolodvora) | 19.000 | 10.000 |  |  |  | 29.000 |
|  | Peroni kolodvora Ploče | 2.000 |  |  |  |  | 2.000 |
|  | Modernizacija teretnog kolodvora Ploče TK | 2.800 | 15.800 | 4.000 |  |  | 22.600 |
| **1.4.** | **Osuvremenjivanje pruga na X koridoru** | **401.124** | **356.410** | **479.750** | **710.350** | **530.250** | **2.477.884** |
| **1.4.1.** | **Građevinska postrojenja pruga** | **349.924** | **326.660** | **449.500** | **656.100** | **470.000** | **2.252.184** |
| **1.4.1.1.** | **Pružne građevine** | **8.500** | **6.000** | **6.000** | **6.000** |  | **26.500** |
|  | Pruga Tovarnik – Novska, most Ciglenik km 245+527 | 3.000 | 3.000 |  |  |  | 6.000 |
|  | Pruga Tovarnik – Novska, most Glogovica u km 219+410 | 3.000 | 3.000 |  |  |  | 6.000 |
|  | Pruga Tovarnik – Novska, most Vrbova km 256+162 |  |  | 3.000 | 3.000 |  | 6.000 |
|  | Pruga Tovarnik – Novska, most Kamenica u km 254+076 |  |  | 3.000 | 3.000 |  | 6.000 |
|  | Pruga Tovarnik – Novska, sanacija AB nadstrešnica Vinkovci i Sl.Brod | 2.500 |  |  |  |  | 2.500 |
| **1.4.1.2.** | **Zamjena skretnica** | **5.000** | **7.500** | **7.500** | **7.500** | **5.000** | **32.500** |
| **1.4.1.3.** | **Remonti i sanacija pruga – dionice** | **336.424** | **313.160** | **436.000** | **642.600** | **465.000** | **2.193.184** |
|  | Zagreb GK – Savski Marof (dk i lk) (42,8 km) |  |  |  | 150.000 | 150.000 | 300.000 |
|  | Vinkovci – Tovarnik – DG (33,4 km) – obnova pruge u sklopu pretpristupnog fonda ISPA | 236.424 | 198.160 | 121.000 | 12.600 |  | 568.184 |
|  | Okučani – Novska (19,5 km) – obnova pruge u sklopu pretpristupnog fonda IPA |  | 90.000 | 100.000 | 155.000 | 45.000 | 390.000 |
|  | Slavonski Brod – Sibinj (dk i lk) (19,3 km) |  |  |  | 65.000 | 70.000 | 135.000 |
|  | Sunja – Greda (29,8 km) |  |  |  |  | 80.000 | 80.000 |
|  | Greda – Turopolje (19,0 km) | 100.000 |  |  |  |  | 100.000 |
|  | Turopolje – Velika Gorica i Zagreb Klara – Zagreb GK (17,2 km) |  | 25.000 | 85.000 |  |  | 110.000 |
|  | Zagreb Borongaj – Dugo Selo (dk i lk) (34,3 km) |  |  | 90.000 | 120.000 |  | 210.000 |
|  | Moslavačka Gračenica – Dugo Selo (48,9 km) |  |  | 40.000 | 140.000 | 120.000 | 300.000 |
| **1.4.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** | **35.000** | **19.750** | **30.250** | **54.250** | **60.250** | **199.500** |
| **1.4.2.1.** | **Elektroenergetika** | **28.000** | **15.000** | **16.000** | **31.000** | **29.000** | **119.000** |
|  | N. Kapela – TS Sl. Brod – sanacija dalekovoda 110kV EVP (II vod) | 2.000 |  |  |  |  | 2.000 |
|  | Rekonstrukcija elektrovučnih podstanica (EVP)110/25kV | 10.000 | 5.000 | 5.000 | 8.000 | 5.000 | 33.000 |
|  | Remont kontaktne mreže (KM) sustava 25kV,50 Hz | 10.000 | 10.000 | 10.000 | 19.000 | 19.000 | <"> <="MsoNormal" align="right" style="text-align: right; text-autospace: none; vertical-align: middle; margin-left: 0cm; margin-right: 1.4pt; margin-top: 0cm; margin-bottom: 2.15pt"> 68.000 |
|  | Pruga Sunja – Novska – obnova energetskih postrojenja | 5.000 |  |  |  |  | 5.000 |
|  | Revitalizacija postrojenja za sekcioniranje 25 kV |  |  | 1.000 | 4.000 | 4.000 | ~~9.000~~ |
|  | Zamjena postojećih i ugradnja novih EE postrojenja | 500 |  |  |  |  | 500 |
|  | Kompenzacija jalove energije |  |  |  |  | 1.000 | 1.000 |
|  | Izgradnja EVP-a Zaprešić | 500 |  |  |  |  | 500 |
| **1.4.2.2.** | **Signalno – sigurnosni uređaji** | **7.000** | **2.250** | **2.250** | **2.250** | **12.250** | **26.000** |
|  | Ugradnja ETCS |  |  |  |  | 5.000 | 5.000 |
|  | Daljinsko upravljanje (DU) prometom na X koridoru |  |  |  |  | 5.000 | 5.000 |
|  | Pruga Novska – Vinkovci – nabava i zamjena neodgovarajućeg kabela za pružne balize 500 Hz | 500 |  |  |  |  | 500 |
|  | Preseljenje uređaja u kolodvoru Kutina TK | 4.000 |  |  |  |  | 4.000 |
|  | Sanacija – veliki popravak signalnih uložaka ISKRA | 1.000 | 750 | 750 | 750 | 750 | 4.000 |
|  | Sanacija – veliki popravak skretničkih, kontrolnih te kolosiječnih grupa ŽCP ISKRA | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 5.000 |
| Sanacija kućica APB Integra i kabel ormara | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 2.500 | |
| **1.4.2.3.** | **Telekomunikacijski uređaji** |  | **2.500** | **12.000** | **21.000** | **19.000** | **55.500** |
|  | Kolodvorski telekomunikacijski uređaji |  | 1.000 | 3.000 | 9.000 | 6.000 | 20.000 |
|  | Zagreb – Sisak – Novska – zamjena pružnog kabela |  | 500 | 7.000 | 10.000 | ack"> 0 | 28.500 |
|  | Zagreb – Sisak Caprag – zamjena sustava napajanja |  | 1.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 7.000 |
| **1.4.3.** | **Izgradnja pruga i kolodvora** | **16.200** | **10.000** |  |  |  | **26.200** |
| **1.4.3.1.** | **Kolodvori** | **16.200** | **10.000** |  |  |  | **26.200** |
|  | Sisak – rekonstrukcija kolodvora | 16.200 | 10.000 |  |  |  | 26.200 |
| **1.5.** | **Osuvremenjivanje ostalih pruga** |  |  |  | **4.000** | **1.000** | **5.000** |
| **1.5.1.** | **Građevinska postrojenja pruga** |  |  |  | **4.000** |  | **4.000** |
| **1.5.1.1.** | **Pružne građevine** |  |  |  | **4.000** |  | **4.000** |
|  | Pruga Čakovec – Kotoriba, sanacija nasipa km 83,3 – 87,7 |  |  |  | 4.000 |  | 4.000 |
| **1.5.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** |  |  |  |  | **1.000** | **1.000** |
| **1.5.2.1.** | **Telekomunikacijsko-informacijska infrastruktura (optika)** |  |  |  |  | **1.000** | **1.000** |
|  | Optička infrastruktura |  |  |  |  | 1.000 | 1.000 |
| 2. | Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za regionalni promet | 98.400 | 46.200 | 47.000 | 273.000 | 253.000 | 717.600 |
| **2.1.** | **Građevinska postrojenja pruga** | **64.400** |  | **5.000** | **146.000** | **115.000** | **330.400** |
| **2.1.1.** | **Pružne građevine** |  |  | **5.000** | **26.000** | **35.000** | **66.000** |
|  | DG – Martin Brod – Knin |  |  | 5.000 | 26.000 | 35.000 | 66.000 |
| **2.1.2.** | **Remonti i sanacija pruga – dionice** |  |  |  | **120.000** | **80.000** | **200.000** |
|  | Sunja –  Graboštani (8,5 km) |  |  |  | 50.000 |  | 50.000 |
|  | Slatina – Zdenci Orahovica (24,5 km) |  |  |  | 70.000 | 5pt"> style="font-size: 11.0pt; font-family: Minion Pro Cond; color: black"> 80.000 | 150.000 |
| **2.1.3.** | **Ostalo** | **64.400** |  |  |  |  | **64.400** |
|  | Izgradnja industrijskog kolosijeka »Našicecement« | 64.400 |  |  |  |  | 64.400 |
| **2.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** | **30.000** | **26.200** | **2.000** | **2.000** | **6.000** | **66.200** |
| **2.2.1.** | **Signalno – sigurnosni uređaji** | **10.000** | **11.000** | **2.000** | **2.000** | **3.000** | **28.000** |
|  | Osiguranje kolodvora Đurđevac, Virje, Pitomača | 9.000 | 9.000 |  |  |  | 18.000 |
|  | Osiguranje kolodvora Koška, Bizovac i Josipovac |  |  |  |  | 1.000 | 1.000 |
|  | Zaprešić – Zabok – Varaždin – ugradnja MO | 1.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 9.000 |
| **2.2.2.** | **Telekomunikacijski uređaji** | **20.000** | **15.200** |  |  | **3.000** | **38.200** |
|  | Vinkovci – Drenovci – državna granica – zamjena zračne TK linije podzemnim kablovima | 10.000 |  |  |  |  | 10.000 |
|  | Vinkovci – Borovo – Dalj – Erdut i Dalj – Osijek – polaganje kabela na pruzi | 10.000 | 15.200 |  |  |  | 25.200 |
|  | Našice – Virovitica – polaganje pružnog TK kabela |  |  |  |  | 1.000 | 1.000 |
|  | Virovitica – Koprivnica – polaganje pružnog TK kabela |  |  |  |  | 1.000 | 1.000 |
|  | Pruge regionalnog značaja – optička infrastruktura |  |  |  |  | 1.000 | 1.000 |
| **2.3.** | **Izgradnja pruga i kolodvora** | **4.000** | **20.000** | **40.000** | **125.000** | **132.000** | **321.000** |
| **2.3.2.** | **Željezničke pruge** | **4.000** | **20.000** | **40.000** | **125.000** | **132.000** | **306.000** |
|  | Zaprešić – Zabok – modernizacija i elektrifikacija pruge (23,8 km) | 4.000 | 20.000 | 40.000 | 125.000 | 132.000 | 306.000 |
| 2.3.3. | Kolodvori |  |  |  | 15.000 |  | 15.000 |
|  | Varaždin – rekonstrukcija kolodvora |  |  |  | 15.000 |  | 15.000 |
| 3. | Program obnove i osuvremenjivanja pruga od značaja za lokalni promet | 53.100 | 40.500 | 15.000 | 17.500 | 19.000 | 145.100 |
| **3.1.** | **Ulaganja prema Programu financiranja i upravljanja lokalnim prugama** | **10.000** | **10.000** | **10.000** | **10.000** | **10.000** | **50.000** |
| **3.2.** | **Dodatna ulaganja u modernizaciju lokalnih pruga** | **43.100** | **30.500** | **5.000** | **7.500** | **9.000** | **95.100** |
| **3.2.1.** | **Građevinska postrojenja pruga** | **1.300** |  |  |  |  | **1.300** |
| **3.2.1.1.** | **Pružne građevine** | **1.300** |  |  |  |  | **1.300** |
|  | Pruga Križevci – Kloštar, most Konjska | 1.300 |  |  |  |  | 1.300 |
| **3.2.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** | **1.800** | **500** | **5.000** | **7.500** | **9.000** | **23.800** |
| **3.2.2.2.** | **Telekomunikacijski uređaji** | **1.800** | **500** | **5.000** | **7.500** | **9.000** | **23.800** |
|  | Banova Jaruga – Pčelić polaganje pružnog TK kabela |  | 500 | 5.000 | 7.500 | 8.000 | 21.000 |
|  | Lokalna TK kabelska mreža u kolodvoru Bjelovar | 1.800 |  |  |  |  | 1.800 |
|  | Pruge lokalnog značaja – optička infrastruktura |  |  |  |  | 1.000 | 1.000 |
| **3.2.3.** | **Izgradnja pruga i kolodvora** | **40.000** | **30.000** |  |  |  | **70.000** |
| **3.2.3.2.** | **Željezničke pruge** | **40.000** | **30.000** |  |  |  | **70.000** |
|  | Vinkovci – Osijek – obnova pruge | 30.000 | 30.000 |  |  |  | 60.000 |
|  | Savski Marof – Sutla – Vukovo Selo – Kumrovec – D. G. – modernizacija pruge | 10.000 |  |  |  |  | 10.000 |
| 4. | Program osuvremenjivanja željezničkih čvorišta | 63.200 | 99.300 | 73.100 | 127.600 | 122.600 | 485.800 |
| **4.1.** | **Građevinska postrojenja pruga** |  |  |  | **70.000** | **60.000** | **130.000** |
| **4.1.1.** | **Remonti i sanacija pruga – dionice** |  |  |  | **70.000** | **60.000** | **130.000** |
|  | Sesvete – Sava lk i dk (21,5 km) |  |  |  | 70.000 | 60.000 | 130.000 |
| **4.2.** | **Elektrotehnička postrojenja** | **8.300** | **600** | **2.600** | **20.600** | **20.600** | **56.700** |
| **4.2.1.** | **Elektroenergetika** | **5.000** |  |  |  |  | **5.000** |
|  | Revitalizacija CDU Zagreb | 4.500 |  |  |  |  | 4.500 |
|  | Obnova agregata na Zagreb GK | 500 |  |  |  |  | 500 |
| **4.2.2.** | **Signalno-sigurnosni uređaji** | **3.300** | **600** | **600** | **600** | **600** | **5.700** |
|  | Nabava 10 skretničkih postavnih sprava SAXBY | 700 |  |  |  |  | 700 |
|  | Nabava tračnica i kočionih obloga za spuštalicu RK | 2.000 |  |  |  |  | 2.000 |
|  | Remont kolosiječnih kočnica na RK | 600 | 600 | 600 | 600 | 600 | 3.000 |
| **4.2.2.** | **Telekomunikacijski uređaji** |  |  | **2.000** | **20.000** | **20.000** | **42.000** |
|  | GSM-R sustav |  |  | 2.000 | 20.000 | 20.000 | 42.000 |
| **4.3.** | **Izgradnja pruga i kolodvora** | **54.900** | **98.700** | ****style="font-size: 11.0pt; font-family: Minion Pro Cond; color: black"> 70.500**** | **37.000** | **42.000** | **303.100** |
| **4.3.1.** | **Kolodvori** | **54.900** | **98.700** | **70.500** | **37.000** | **42.000** | **303.100** |
|  | TPK Borongaj |  |  |  | 10.000 | 20.000 | 30.000 |
|  | Zagreb Glavni kolodvor – rek. SS uređaja u sklopu pretpristupnog fonda IPA | 32.900 | 59.200 | 39.500 |  |  | 131.600 |
|  | Gradsko-prigradski promet u čvorištu Zagreb | 22.000 | 19.500 | 5.000 | 7.000 | 7.000 | 60.500 |
|  | Stajališta za pruge sjever-jug | 1.000 | 5.000 | 5.000 | 7.000 | 7.000 | 25.000 |
|  | Stajališta za pruge istok-zapad | 21.000 | 14.500 |  |  |  | 35.500 |
|  | Zagreb Zapadni kolodvor – rekonstrukcija kolodvora |  |  |  | 10.000 | 15.000 | 25.000 |
|  | Sesvete – rekonstrukcija kolodvora |  | 20.000 | 21.000 |  |  | 41.000 |
|  | Dugo Selo – rekonstrukcija kolodvora |  |  | 5.000 | 10.000 |  | 15.000 |
| 5. | Program aktivnosti u funkciji infrastrukture i prometa na mreži kao cjelini | 284.840 | 284.140 | 9D9D9">class="MsoNormal" align="right" style="text-align: right; text-autospace: none; vertical-align: middle; margin-left: 0cm; margin-right: 1.4pt; margin-top: 0cm; margin-bottom: 2.15pt"> 280.000 | 274.400 | 247.000 | 1.370.380 |
| 5.1. | Informatika | 15.000 | 15.000 | 15.000 | 15.000 | 15.000 | 75.000 |
| 5.2. | Željezničko-cestovni prijelazi u razini – ŽCPR | 78.600 | 67.600 | 67.600 | 68.600 | 68.600 | 351.000 |
| 5.3. | Zaštita okoliša | 5.890 | 9.390 | 2.390 | 2.390 | 2.390 | 22.450 |
| 5.4. | Unapređenje tehnologije i poboljšanje uvjeta rada | 67.850 | 60.650 | 54.510 | 53.910 | 51.600 | 288.520 |
| 5.5. | Objekti u funkciji prometnih poslova | 7.000 | 7.000 | 7.000 | 7.000 | 7.000 | 35.000 |
| 5.6. | Objekti i oprema u funkciji kombiniranog prijevoza |  |  | 4.000 | 4.000 | 4.000 | 12.000 |
| 5.7. | Objekti u funkciji održavanja, osuvremenjivanja i izgradnje željezničke infrastrukture | 60.500 | 64.500 | 69.500 | 63.500 | 38.410 | 296.410 |
| 5.8. | Studijska, investicijska i tehnička dokumentacija | 50.000 | 60.000 | 60.000 | 60.000 | 60.000 | 290.000 |
| UKUPNO PROGRAMI OSUVREMENJIVANJA 1 – 5: | | 1.576.214 | 1.620.000 | 1.424.500 | 1.696.100 | 1.391.500 | 7.708.314 |
|  | | | | | | | |
| 6. PROGRAM DOGRADNJE I IZGRADNJE NOVIH PRUGA I KOLOSIJEKA | | 185.000 | 504.000 | 675.500 | 1.303.900 | 2.258.500 | 4.926.900 |
|  | Željeznička obilaznica Bibinja | 20.000 | 35.000 | 35.000 | 61.800 | 66.000 | 217.800 |
|  | Pruga Gradec – Sveti Ivan Žabno | 5.000 | 10.000 | 10.000 | 37.000 | 27.900 | 89.900 |
|  | Izgradnja pruge Podsused – Samobor – Bregana | 10.000 | 25.000 | 27.400 | 104.000 | 90.000 | 256.400 |
|  | Izgradnja drugog kolosijeka Dugo Selo – Botovo (76,3 km) I Hrvatski Leskovac – Karlovac (41,8 km), izgradnja nove pruge Karlovac – Josipdol – Krasica – Rijeka (112,1 km) te početak radova na tunelu za povezivanje mreže željeznič­kih pruga na području Istre s ostatkom mreže željeznič­kih pruga – prvi dio projekta | 150.000 | 434.000 | 603.100 | 1.101.000 | 2.074.600 | 4.362.800 |
| SVEUKUPNO OSUVREMENJIVANJE I IZGRADNJA NOVIH PRUGA | | 1.761.214 | 2.124.000 | 2.100.000 | 3.000.000 | 3.650.000 | 12.635.214 |

Klasa: 341-02/07-01/01
Zagreb, 5. ožujka 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić**, v. r.

6. PRILOZI

![](dodatni/349060.gif)

KARTA 1: Paneuropski željeznički prometni koridori na
teritoriju Republike Hrvatske

![](dodatni/349061.gif)

KARTA 2: Dinamika kapitalnih remonta pruga

![](dodatni/349062.gif)

KARTA 3: Najznačajnija ulaganja u razdoblju 2008. 2012.

Ostalo, NN 31/2008-999
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)