## Pravilnik o dijagnostičkom priručniku za influencu ptica

### NN 99/2008 (29.8.2008.), Pravilnik o dijagnostičkom priručniku za influencu ptica

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

**3022**

Na temelju članka 17. stavka 3. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, broj
41/07), ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvitka donosi

## PRAVILNIK

### O DIJAGNOSTIČKOM PRIRUČNIKU ZA INFLUENCU PTICA1

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom propisuje Dijagnostički priručnik za influencu ptica u
skladu s Pravilnikom o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica
(»Narodne novine«, broj 131/06)2.

Članak 2.

Dijagnostički priručnik iz članka 1. ovoga Pravilnika tiskan je u Dodatku ovoga
Pravilnika i čini njegov sastavni dio.

Članak 3.

Posebni propis iz Dodatka Poglavlja XIV. točke 2. alineje druge i točke 4. ovoga
Pravilnika biti će donesen do 30. prosinca 2008. godine.

Članak 4.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/08-01/17
Urbroj: 525-06-08-1
Zagreb, 18. kolovoza 2008.

Ministar
**mr. sc. Božidar Pankretić**, v. r.

\_\_\_\_\_\_
1 Pravilnikom se preuzimaju
odredbe Odluke Komisije 2006/437/EZ od 4. kolovoza 2006. o odobravanju
Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica kako je određeno u Direktivi Vijeća
2005/94/EZ.
2 Pravilnikom o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica
(»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe Direktive Vijeća 2005/94/EZ
od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se
ukida Direktiva 92/40/EEZ.

**DODATAK**

DIJAGNOSTIČKI PRIRUČNIK ZA INFLUENCU PTICA

POGLAVLJE I.
Uvod, ciljevi i pojmovi

1. Radi osiguranja ujednačenih postupaka dijagnostike influence ptica,
Dijagnostički priručnik za influencu ptica (u daljnjem tekstu: Dijagnostički
priručnik) određuje:
(a) smjernice i minimalne zahtjeve za dijagnostičke postupke, načine uzorkovanja
i kriterije za procjenu rezultata laboratorijskih testova u cilju postavljanja
ispravne dijagnoze influence ptica;
(b) laboratorijske testove koji se koriste za dijagnozu influence ptica i
laboratorijske tehnike koje se koriste za gensko tipiziranje izolata virusa
influence ptica;
(c) minimalne biosigurnosne zahtjeve i standarde kvalitete koje dijagnostički
laboratoriji moraju provoditi i minimalne biosigurnosne zahtjeve za prijevoz
uzoraka.
2. Dijagnostički priručnik je namjenjen nadležnim tijelima odgovornima za
kontrolu influence ptica i sadržava načela i primjene laboratorijskih testova,
procjenu rezultata testova te laboratorijske tehnike.
3. Za potrebe Dijagnostičkog priručnika, osim pojmova iz članka 2. Pravilnika o
mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj
131/06)3, primjenjuje se i pojam: »dijagnostički uzorak« koji označava bilo koji
materijal podrijetlom od životinja, uključujući cijelu lešinu koja se prevozi za
dijagnostičke ili istraživačke svrhe, osim živih zaraženih životinja.
4. Potvrda influence ptica u peradi i drugih ptica koje se drže u zatočeništvu
mora biti u skladu s postupcima, načinima uzorkovanja i kriterijima za procjenu
rezultata laboratorijskih testova kako je određeno u ovom Dijagnostičkom
priručniku i mora se temeljiti na jednom ili više kriterija, kako slijedi:
(a) nalaz infekcioznog virusa, antigena ili specifičnog genskog materijala u
uzorcima tkiva, organa, krvi ili izlučevina peradi ili drugih ptica;
(b) nalaz kliničkih znakova i postmortalnih oštećenja specifičnih za bolest u
navedenih ptica;
(c) dokaz specifičnih protutijela u uzorcima krvi navedenih ptica.
5. Potvrda infekcije sisavaca visokopatogenim ili niskopatogenim virusom
influence A podtip H5 ili H7 podrijetlom od ptica, mora se temeljiti na jednom
ili više kriterija, kako slijedi:
(a) nalaz infekcioznog virusa influence ptica, antigena ili specifičnog genskog
materijala u uzorcima tkiva, organa, krvi ili izlučevina sisavaca;
(b) dokaz specifičnih protutijela za influencu ptica u uzorcima krvi sisavaca.
6. Postupci, načini uzorkovanja i kriteriji za procjenu rezultata
laboratorijskih testova moraju biti:
(a) u skladu s postupcima koji su određeni u ovom Dijagnostičkom priručniku; ili
(b) odobreni od strane nadležnog tijela uz uvjet da:
– je zadovoljavajuća osjetljivost i specifičnost odobrenog laboratorijskog testa
dokazana kroz usporedno testiranje koje je organizirao referentni laboratorij za
influencu ptica Europske Zajednice (u daljnjem tekstu: referentni laboratorij
Zajednice); ili
– kad procjena određenog laboratorijskog testa nije provedena kroz usporedno
testiranje koje je organizirano od strane referentnog laboratorija Zajednice,
osjetljivost i specifičnost odobrenog laboratorijskog testa validirana je od
strane nacionalnog referentnog laboratorija, a rezultati validacije dokazuju da
test odgovara svrsi za koju je namijenjen. Rezultati navedene validacije moraju
biti dostavljeni referentnom laboratoriju Zajednice na pregled.
\_\_\_\_\_
3 Člankom 2. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence
ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe članka 2. Direktive
Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu
influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.

POGLAVLJE II.
*Opis influence ptica s naglaskom na diferencijalnu dijagnozu

1. Etiologija i virulencija*

1.1. Influenca ptica je visoko kontagiozna virusna zaraza uzrokovana virusima iz
porodice Orthomyxoviridae, rod influenzavirus A. Virusi influence A su jedini
ortomiksovirusi za koje je poznato da zaražavaju ptice. Utvrđeno je da su mnoge
vrste ptica osjetljive na zaražavanje virusima influence A. Vodene ptice su
glavni rezervoar takvih virusa, ali veliki broj izolata niske patogenosti je
izdvojen iz kokoši i purana kao glavnih vrsta peradi od gospodarskog značenja,
pogođenih s ovom bolesti.
1.2. Virusi influence A dijele zajedničke antigene nukleoproteina i proteina
matriksa, ali su razvrstani u podtipove na temelju antigenske srodnosti
površinskih glikoproteina hemaglutinina i neuraminidaze. Do danas je poznato 16
podtipova hemaglutinina (H1-H16) i 9 podtipova neuraminidaze (N1-N9). Svaki
virus influence ima jedan antigen hemaglutinina i jedan antigen neuraminidaze,
koji mogu doći u bilo kojoj kombinaciji.
1.3. Virusi influence A podijeljeni su u dvije skupine na temelju njihove
sposobnosti da uzrokuju bolest u prijemljive peradi:
(a) virusi visokopatogene influence ptica (u daljnjem tekstu: VPIP) uzrokuju
vrlo tešku bolest koju karakterizira generalizirana infekcija zaražene peradi i
koja može imati za posljedicu visoku stopu mortaliteta (do 100%); i
(b) virusi niskopatogene influence ptica (u daljnjem tekstu: NPIP) uzrokuju
blagu, pretežno dišnu bolest peradi, osim ako nije došlo pogoršanja bolesti
usljed sekundarnih infekcija ili drugih čimbenika.
1.4. Divlje ptice, osobito migratorne vodene ptice, vrlo su važni rezervoari
virusa influence A, što je utvrđeno izdvajanjem gotovo svih mogućih kombinacija
podtipova hemaglutinina i neuraminidaze iz divljih ptica. Iz divljih ptica su
izdvojeni samo virusi NPIP, osim u slučajevima prijenosa virusa visokopatogene
influence sa zaražene domaće peradi na divlje ptice.
1.5. Primarni unos virusa influence u peradarske farme najvjerojatnije potječe
od izravnog ili neizravnog kontakta s divljim pticama.
1.6. Postoji mogućnost da virusi NPIP uneseni s divljih ptica u uzgoje domaće
peradi cirkuliraju neotkriveni, jer obično ne izazivaju ili izazivaju blage
kliničke znakove.
1.7. Nakon unosa u uzgoje domaće peradi virusi NPIP podtipova H5 i H7 mogu
mutirati u viruse VPIP. Do danas je poznato da samo virusi podtipova H5 i H7
mogu uzrokovati VPIP.
1.8. Premda se čini da je nekoliko mehanizama odgovorno za mutaciju virusa NPIP
u viruse VPIP, čimbenici koji dovode do te mutacije nisu poznati. Čini se da u
nekim slučajevima mutacija nastaje ubrzo nakon primarnog unosa virusa NPIP iz
divljih ptica u uzgoje domaće peradi, dok su u dugim slučajevima virusi NPIP
cirkulirali među peradi mjesecima prije takve mutacije. Stoga je nemoguće
predvidjeti da li će i kada takva mutacija nastupiti. Međutim, može se
zaključiti da ukoliko je cirkulacija virusa NPIP učestalija rizik od mutacije u
viruse VPIP je veći.
1.9. Vrijeme inkubacije teško je procijeniti i ono vjerojatno varira ovisno o
soju virusa i domaćinu, a obično se navodi trajanje inkubacije od 5 do 6 dana,
premda raspon inkubacije u pojedinih jedinki vjerojatno iznosi od nekoliko sati
do približno 7 dana.

*2. Klinički znakovi u ptica zaraženih virusom VPIP*

2.1. Klinički znakovi su vrlo različiti i ovise o čimbenicima kao što su
virulencija infektivnog virusa, pogođena vrsta, dob, spol, druge prisutne
bolesti, okoliš.
2.2. Rani znakovi bolesti mogu uključiti smanjeno uzimanje vode i hrane i
relativno nisku stopu smrtnosti. Alternativno, bolest se u jatu može iznenada
pojaviti i veliki broj ptica može uginuti bez ikakvih znakova bolesti ili s
minimalnim znakovima potištenosti, inapetence, nakostriješenog perja i
temperature. Klinički znakovi bolesti jače su izraženi u ptica koje duže
prežive. Vrijeme kad se razvijaju klinički znakovi ovisi o virusu, domaćinu i
početnoj zaraznoj dozi i načinom držanja. Virus se širi sporije u kavezno
držanih nesilica ili ptica koje se drže na otvorenom u usporedbi s nastambama u
kojima se drže brojleri.
2.3. Nesilice zaražene s virusom VPIP u početku mogu nesti jaja s mekom ljuskom,
ali nesenje ubrzo prestaje. Bolesne ptice često sjede ili stoje u polusvjesnom
stanju s glavom koja dotiče pod. Krijeste i podbradci su edematozni i
cijanotični i na vrhovima mogu imati točkasta krvarenja. Učestao je profuzni
vodenasti proljev i ptice su jako žedne. Disanje može biti otežano i može se
vidjeti pojačano suzenje. Na dijelovima kože koji nisu pokriveni perjem mogu se
vidjeti hemoragije. Stopa smrtnosti u jatu varira od 50 do 100%.
2.4. Znakovi VPIP u brojlera često su manje uočljivi nego u druge peradi i
obično uključuju jaku potištenost inapetencu, a značajan porast smrtnosti može
biti prvi uočeni znak abnormalnosti. Otok glave i vrata i neurološki znakovi kao
što su tortikolis i ataksija takođe se mogu uočiti.
2.5. VPIP u purana je slična u onoj u domaćih ptica, ali se čini da su u pura
neki virusi VPIP virulentniji od drugih virusa VPIP.
2.6. U gusaka zaraženih s virusom VPIP znakovi potištenosti, inapetence i
dijareje slični su onima u nesilica, premda česti popraćeni otečenim sinusima.
Mlađe ptice mogu pokazivati neurološke znakove.
2.7. Patke zaražene virusom VPIP ne moraju pokazivati kliničke znakove, ali je
za neke sojeve objavljeno da uzrokuju kliničke znakove jednake onima u gusaka, s
određenom stopom smrtnosti.
2.8. Pri infekcijama nojeva virusima VPIP i NPIP klinički znakovi mogu izostati.
U slučaju izbijanja VPIP, kakva je bila ona u Italiji 1999. i 2000. godine,
biserke i japanske prepelice, pokazale su se osjetljivima na infekciju, s
kliničkim znakovima i stopom smrtnosti kao u slučaju bolesti u kokoši ili pura.
U određenim eksperimentalnim studijama, uočeno je da su prepelice otpornije na
neke sojeve virusa VPIP. Za sve ptice, prisustvo protutijela za isti H podtip,
koja su posljedica cijepljenja ili prirodne infekcije, može značiti da infekcija
virusom VPIP neće izazvati vidljive kliničke znakove bolesti.

*3. Postmortalne promjene u ptica zaraženih virusom VPIP*

3.1. Ptice koje perakutno ugibaju mogu pokazivati minimalne patološke promjene
uključujući dehidraciju i kongestiju unutarnjih organa i mišića.
3.2. U ptica koje uginu nakon produženog kliničkog tijeka bolesti, točkasta
krvarenja pojavljuju se po cijelom tijelu, osobito po grkljanu, dušniku,
žljezdanom želucu i epikardijalnom masnom tkivu, te na serozama uz prsnu kost.
Prisutan je jaki potkožni edem osobito oko glave i skočnog zgloba. Lešina može
biti dehidrirana. Žute ili sive nekrotične promjene (foci) mogu se naći na
slezeni, jetri, bubrezima i plućima. Zračne vrećice mogu sadržavati iscjedak.
Slezena može biti povećana i hemoragična.
3.3. Influenca ptica histološki se karakterizira oštećenjem krvnih žila s
posljedičnim edemom, krvarenjima i perivaskularnim promjenama osobito na
miokardu, slezeni, plućima, mozgu, gušterači i podbratku. Nakrotične promjene
nalaze se na plućima, jetri i bubrezima. Glioza, vaskularna proliferacija i
degeneracija neurona mogu se naći u mozgu.

*4. Diferencijalna dijagnoza*

U postavljanju diferencijalne dijagnoze za VPIP u obzir se naročito moraju uzeti
sljedeće bolesti:
(a) druge bolesti koje uzrokuju iznenadni visoki pomor, kao što su:
– Newcastleska bolest;
– Zarazni laringotraheitis;
– kuga pataka (engl. duck plague),
– akutna trovanja;
(b) druge bolesti koje uzrokuju otok krijeste i podbratka, kao što su:
– akutna kolera peradi i druge septikemijske bolesti;
– bakterijski celulitis krijeste i podbratka.

*5. Klinički znakovi u ptica zaraženih virusima NPIP*

5.1. Jačina bolesti koju uzrokuju virusi NPIP, jako je ovisna o:
(a) soju virusa;
(b) vrsti i dobi domaćina;
(c) imunosnom statusu domaćina u odnosu na virus i naročito prisustvu drugih
infektivnih uzročnika, kao što su:
– *Pasteurella spp.,*
– virusi Newcastleske bolesti (uključujući cijepne sojeve),
– ptičju pneumovirus, virus zaraznog bronhitisa,
– *E. coli*,
– *Mycoplasma spp.*
(c) stanja oslabljenog imuniteta;
(d) čimbenici iz okoliša (kao što su višak amonijaka, prašina, visoke ili niske
temperature).
5.2. U krajnjem slučaju, klinički znakovi bolesti mogu biti inaparentni ili
blagi, izazivajući samo blage respiratorne znakove ili probleme u proizvodnji
jaja u nesilica. S druge strane, infekcije s virusima NPIP mogu biti povezane i
s jakim kliničkim znakovima bolesti, osobito u pura, obično s krkljanjem,
kašljem, otokom infraorbitalnih sinusa i febrilnim stanjem povezanim s gubitkom
apetita i visokom stopom smrtnosti.
5.3. NPIP se može zamijeniti ili zakomplicirati s mnogobrojnim drugim bolestima
popraćenim s dišnim ili probavnim simptomima. Na influencu ptica se mora
posumnjati pri svakom izbijanju bolesti u peradi koja je traje unatoč primjeni
preventivnih ili terapeutskih mjera za druge bolesti.

*6. Klinički znakovi u ptica držanih u zatočeništvu*

6.1. Klinički znakovi vrlo su različiti te kao i kod peradi variraju od
inaparentnih do jakih s posljedičnom visokom stopom smrtnosti.
6.2. Zbog raznolikosti vrsta koje se drže zajedno, razlike u prijemljivosti,
različitim količinama izlučenog virusa i često relativno sporim prijenosom zbog
niske stope kontakta i niske gustoće populacije, infekcija se među pticama
držanim u zatočeništvu širi sporije.

POGLAVLJE III.
*Smjernice u slučaju sumnje na influencu ptica na gospodarstvu*

1. Zbog raznolikosti kliničkih znakova i u NPIP i u VPIP jasna smjernica za
postavljanje sumnje nije moguća. Iznenadna visoka smrtnost peradi sa ili bez
bilo kojeg odgovarajućeg kliničkog znaka navedenog u Poglavlju II. ovoga Dodatka
mora biti istražena preko uzoraka dostavljenih u laboratorij na pretragu, dok je
u odsutnosti visoke smrtnosti daleko teže posumnjati ili isključiti prisustvo
influence ptica.
2. Kako je brza dijagnoza VPIP ili NPIP prouzročene podtipovi­ma H5 i H7
najvažnija u ranoj kontroli i iskorjenjivanju, influenca ptica se uvijek mora
uzeti u obzir u diferencijalnoj dijagnozi dišnih pro­blema, problema s
proizvodnjom jaja i povećanim uginućem u peradi te se odgovarajući uzorci moraju
dostaviti na laboratorijsko pretraživanje.

*Shematski prikaz dijagnostičkih postupaka za potvrdu influence ptica

![](dodatni/348536.gif)*

POGLAVLJE IV.
*Opći postupci za prikupljanje i prijevoz uzoraka*

*1. Pravilnik o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne
novine«, broj 131/06)4 i ovaj Dijagnostički priručnik*

Kada se odredbe Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica
(»Narodne novine«, broj 131/06)5 odnose na Dijagnostički priručnik, mora se
provesti istraživanje, uzorkovanje i postupci nadziranja u skladu s ovim
Poglavljem.

*2. Postupci koji se moraju provoditi u slučaju sumnje na izbijanje influence
ptica*

Kad službeni veterinar, na temelju kliničkih znakova postavi sumnju na izbijanje
influence ptica ili kada rezultat bilo kojeg laboratorijskog testa za influencu
ptica nije negativan, nadležno tijelo mora osigurati da se provede pretraživanje
u skladu s ovim Poglavljem i člankom 7. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)6, s tim da istraživanje
mora biti provedeno u cijelosti, prije nego se isključi prisustvo bolesti.

*3. Interpretacija virusološkog testiranja*

Nadležno tijelo može utvrditi da se prisustvo virusa influence ptica može
isključiti kada je u skladu s ovim Poglavljem dostavljen odgovarajući broj
bolesnih ili uginulih ptica i brisova dušnika/ždrijela ili kloake, za otkrivanje
virusa influence ptica ili njegovog genoma i kada su dobiveni negativni
rezultati korištenjem jedne od specificiranih metoda za dokaz virusa u skladu s
Poglavljem V. ili VI. ovoga Dodatka ili odobrene od nadležnog tijela u skladu s
Poglavljem I. točkom 6. podtočkom (b) ovoga Dodatka.

*4. Standardni set uzoraka za virusološko i serološko pretraživanje*

Prilikom istraživanja gospodarstva sumnjivog da je zaraženo virusom influence
ptica, standardni set uzoraka za virusološko i serološko pretraživanje u skladu
s podtočkama (a) i (b) ove točke (standardni uzorci), mora biti uzet i
dostavljen izravno u laboratorij na virusološko i serološko testiranje.
(a) Standardni set uzoraka za virusološko testiranje je:
– najmanje 5 uginulih/bolesnih ptica, ako ih ima; i/ili
– najmanje 20 brisova dušnika/ždrijela i 20 brisova kloake.
Lešine moraju biti svježe i izrazito bolesne ili moribundne ptice koje su
usmrćene na humani način.
Brisovi moraju biti uzeti od onoliko ptica na način određen alinejama prvom i
drugom ove podtočke ili od svih ptica na sumnjivom gospodarstvu ako se na njemu
drži manji broj ptica. Uzorci se moraju uzimati od ptica koje pokazuju kliničke
znakove bolesti.
Brisovi kloake moraju biti prekriveni fecesom (optimalno 1g). Ako iz bilo kojeg
razloga nije prikladno uzeti bris kloake od živih ptica, kao uzorak može
poslužiti pažljivo prikupljen svježi feces.
Brisove dušnika/ždrijela, najpraktičnije je prikupiti iz usne šup­ljine.
Čim su poznata svojstva umnožavanja virusa nadležno tijelo, ovisno o tome da li
se virus bolje umnožava u dišnom li probavnom traktu i uzimajući u obzir
pogođenu vrstu, može odlučiti o odabiru ili brisova dušnika/ždrijela ili brisova
kloake, što je prikladnije nego uzimanje svih vrsta brisova.
(b) Standardni set uzoraka za serološko testiranje predstavlja najmanje 20
uzoraka krvi.
Uzorci moraju biti uzeti od onoliko ptica kako je određeno ovom podtočkom ili od
svih ptica na sumnjivom gospodarstvu ako se na njemu drži manji broj ptica.
Uzorci se moraju uzimati od bolesnih ptica ili onih koje su se naizgled
oporavile.
Nadležno tijelo može odlučiti da nije potrebno uzeti standardne uzorke u
potpunosti, nego se može uzeti samo dio standardnog uzorka.

*5. Prijevoz uzoraka*

5.1. Osobitu pažnju treba posvetiti pohrani i prijevozu uzoraka u laboratorij za
testiranje.
5.2. Brisovi moraju biti odmah ohlađeni ledom ili ulošcima sa smrznutim gelom i
dostavljeni u laboratorij što je prije moguće. Uzorci ne smiju biti zamrznuti,
osim ako je to krajnje nužno. Ako se ne može garantirati brzi prijevoz u
laboratorij unutar 24 sata uzorke treba odmah smrznuti, pohraniti i zatim
prevesti na suhom ledu.
5.3. Dodatno, ali ne kao zamjena za hlađenje brisovi moraju biti stavljeni u
antibiotski ili specifični transportni medij za virus na 4°C na način da su
potpuno uronjeni. U nedostatku takvog medija brisove treba vratiti u epruvetu i
suhe dostaviti u laboratorij za testiranje.
5.4. Pohrana i prijevoz uzoraka mogu biti pod utjecajem različitih čimbenika,
stoga odabrani način prijevoza mora biti odgovarajući za tu svrhu.

*6. Antibiotski medij*

6.1. Antibiotski medij na koji se odnosi točka 5. ovoga Poglavlja mora se
temeljiti na puferiranoj fiziološkoj otopini s pH 7,0 do 7,4 (provjerenoj nakon
dodatka antibiotika).
6.2. Proteinski medij, kao što je moždano-srčani bujon ili hranilište s
triptozom u tris puferu može dodatno zaštititi virus osobito tijekom prijevoza.
Upotrijebljeni antibiotici i njihove koncentracije mogu varirati kako bi bili
prilagođeni lokalnim uvjetima u njihovoj dostupnosti.
6.3. Za uzorke fecesa mogu biti potrebne vrlo visoke koncentracije antibiotika,
a odgovarajuće koncentracije su: 10000 IJ/ml penicilina, 10 mg/ml streptomicina,
0,25 mg/ml gentamicina i 5000 IJ/ml nistatina. Navedene koncentracije mogu biti
smanjene do 5 puta za tkiva i brisove dušnika.
6.4. Ako je potrebno kontrolirati Chlamydophilu, treba dodati 0,05 do 0,1 mg/ml
oksitetraciklina.

*7. Moždano-srčani bujon*

Otopina se mora pripremiti u vodi i sadržavati 15 vol postotaka praška za
moždano-srčani bujon prije sterilizacije (autoklaviranjem pri 121/15 minuta).
Nakon sterilizacije, antibiotici moraju biti dodani na sljedeći način: 10000
IJ/ml penicilina G, 20 µg amfotericina B i 10000 µg/ml gentamicina. Mediji
moraju biti pohranjeni na 4°C i to najdulje 2 mjeseca.

*8. Postupci koji se provode u skladu s odgovarajućim odredbama Pravilnika o
mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)7*

A. SUMNJA NA IZBIJANJE BOLESTI

*8.1. Članak 7. stavak 1. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence
ptica – Mjere koje se primjenjuju na gospodarstvima u slučaju sumnje na
influencu ptica*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo na kojem se sumnja na izbijanje
influence ptica, mora provesti sljedeće:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, odarstvu, takve evidencije postoje. Podaci o dnevnim uginućima, dnevnoj proizvodnji jaja i
uzimanju hrane i/ili vode tijekom razdoblja od jednog tjedna prije početka
kliničkih znakova influence ptica do dana pregleda gospodarstva od strane
službenog veterinara, moraju biti navedeni u izvješću službenog veterinara.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice, osim ako
nadležno tijelo smatra da sumnja na izbijanje influence ptica može biti
isključena na osnovi kliničkog pregleda u skladu s podtočkama (a) i (b) ove
točke.
(d) Neovisno o negativnim rezultatima testiranja standardnih uzoraka i s obzirom
na lokalne čimbenike, u svakoj proizvodnoj jedinici mora se provesti klinički
pregled peradi prije ukidanja službenog nadziranja.

*8.2. Članak 10. stavak 3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Dodatne mjere na temelju epidemiološkog istraživanja*

Standardni uzorci moraju se uzeti od usmrćene peradi ili drugih ptica koje se
drže u zatočeništvu, iz svake proizvodne jedinice.

B. VISOKOPATOGENA INFLUENCA PTICA

*8.3. Članak 11. stavak 4. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Mjere koje se primjenjuju u slučaju peradi izvaljene iz jaja
sakupljenih s gospodarstva na kojemu je potvrđeno izbijanje influence ptica*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstva na kojima se nalazi perad koja je
izvaljena iz jaja prikupljenih tijekom perioda inkubacije, a na gospodarstvu na
kojemu je VPIP potvrđena, mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu. Podaci o
dnevnim uginućima i uzimanju hrane i/ili vode tijekom razdoblja od jednog tjedna
prije početka kliničkih znakova VPIP do dana pregleda gospodarstva od strane
službenog veterinara, moraju biti navedeni u izvješću službenog veterinara.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici i klinički pregled peradi, a
posebno onih koje izgledaju bolesno ili nemaju očekivani prirast.
(c) standardni uzorci moraju biti uzeti od peradi u dobi od 2 do 3 tjedna.
(d) Službeno nadziranje gospodarstva može biti ukinuto nakon provedbe kliničkog
pregleda peradi starije od 21 dan i negativnih rezultata testiranja standardnih
uzoraka.

*8.4. Članak 13. stavak 2. točka (b) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica – Odstupanja za određena gospodarstva*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstva na kojem su dopuštena odstupanja
od članka 11. stavka 2. točke (a) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)8, mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, ukoliko
takve evidencije postoje.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Umjesto standardnih uzoraka, 21 dan nakon dana zadnjeg pozitivnog nalaza za
VPIP iz svake proizvodne jedinice i u razmacima od 21 dan, moraju se uzeti
sljedeći uzorci za laboratorijsko testiranje:
– uzorci bilo koje uginule peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu
nađenih u vrijeme uzorkovanja;
– kad je moguće, brisovi dušnika/ždrijela i kloake od najmanje 60 komada peradi
ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu ili od sve peradi i ptica ako ih je
na gospodarstvu manje od 60; u slučaju malih, egzotičnih ili onih koje nisu
naučene na hvatanje ili ako manipulacija može biti opasna za ljude, moraju biti
prikupljeni uzorci svježeg fecesa.
Na temelju rezultata procjene rizika nadležno tijelo može odobriti odstupanja od
veličine uzorka određenog u alinejama prvoj i drugoj ove podtočke.
(d) Uzorkovanje iz podtočke (c) ove točke i laboratorijsko testiranje navedenih
uzoraka mora se nastaviti dok dva uzastopna laboratorijska testiranja provedena
u razmaku od 21 dan, nisu dala negativne rezultate.

*8.5. Članak 15. stavci 1. i 3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Mjere koje se provode na kontaktnim gospodarstvima*

Kad službeni veterinar pregledava kontaktno gospodarstvo, mora provesti sljedeće
mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, ukoliko
takve evidencije postoje. Podaci o dnevnim uginućima i uzimanju hrane i/ili vode
tijekom razdoblja od jednog tjedna prije kontakta s jatom koje je sumnjivo da je
zaraženo virusom influence ptica do dana pregleda gospodarstva od strane
službenog veterinara, moraju biti navedeni u izvješću službenog veterinara o
provedenoj kontroli na farmi.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Ako postoje klinički znaci ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu ili
indikacije o povećanom dnevnom uginuću (> 3 puta od uobičajenog dnevnog uginuća
u jatu) ili pad u dnevnoj proizvodnji jaja (> 5%) ili smanjeni dnevni unos hrane
i/ili vode (> 5%), standardni uzorci se moraju odmah uzeti iz svake proizvodne
jedinice.
(d) Ako nisu prisutni znakovi koji se navode u podtočkama (b) i (c) ove točke,
standardni uzorci se moraju uzeti 21 dan nakon datuma zadnjeg sumnjivog kontakta
s inficiranim gospodarstvom ili kada su perad ili druge ptice koje se drže u
zatočeništvu usmrćene.

*8.6. Članak 18. točke (b) i (c) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Popis peradi i kontrola od strane službenog veterinara i
nadziranje na gospodarstvima u zaraženoj zoni*

Kad službeni veterinar pregledava komercijalno gospodarstvo, mora provesti
sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu. Ako
postoje indikacije o povećanom dnevnom uginuću (> 3 puta od uobičajenog dnevnog
uginuća u jatu) ili pad u dnevnoj proizvodnji jaja (> 5%) ili smanjeni dnevni
unos hrane i/ili vode (> 5%), standardni uzorci se moraju uzeti iz svake
proizvodne jedinice.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Gdje su vrste peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu u kojih se
ne očekuju jasni klinički znakovi bolesti ili u slučaju cijepljenih ptica,
nadležno tijelo može odlučiti na temelju rezultata procjene rizika da standardni
uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice.
(d) Na osnovi rezultata procjene rizika, nadležno tijelo može odlučiti o
dodatnom službenom nadziranju koji uključuje klinički pregled i uzorkovanje za
laboratorijsko testiranje, na ciljanim gospodarstvima, kompartmentima ili
vrstama proizvodnje.

*8.7. Članak 19. točka (f) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Mjere koje se provode na gospodarstvima u zaraženom području*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo na kojemu je došlo do povećanog
pobola, uginuća ili su utvrđene promjene u podacima o proizvodnji, mora provesti
sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu. Ako
postoje indikacije o povećanom dnevnom uginuću (> 3 puta od uobičajenog dnevnog
uginuća u jatu) ili pad u dnevnoj proizvodnji jaja (> 5%) ili smanjeni dnevni
unos hrane i/ili vne i/ili v5%), standardni uzorci se moraju uzeti iz svake
proizvodne jedinice.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.

*8.8. Članak 23. točka (b) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Odstupanje kod izravnog prijevoza peradi na neodgodivo klanje*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo kojemu je odobreno odstupanje u
skladu s člankom 22. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence
ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)9, mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu.
(b) Klinički pregled, unutar 24 sata prije prijevoza peradi, u svakoj
proizvodnoj jedinici uključujući procjenu povijesti bolesti i klinički pregled
peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu, a posebno onih koje
izgledaju bolesno.
(c) Na osnovi rezultata procjene rizika od strane nadležnog tijela, umjesto
standardnih uzoraka, mora se unutar 48 sati prije prijevoza peradi, uzeti
najmanje 60 obrisaka dušnika/ždrijela i/ili 60 obrisaka kloake iz svake
proizvodne jedinice iz koje se perad šalje na klanje.

*8.9. Članak 25. točka (b) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Odstupanje kod izravnog prijevoza pilenki pred pronesak*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo kojemu je odobreno odstupanje u
skladu s člankom 22. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence
ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)10, prije izravnog prijevoza, mora provesti
sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu.
(b) Klinički pregled, unutar 24 sata prije prijevoza peradi, u svakoj
proizvodnoj jedinici uključujući procjenu povijesti bolesti i klinički pregled
peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu, a posebno onih koje
izgledaju bolesno.
(c) Na osnovi rezultata procjene rizika od strane nadležnog tijela, umjesto
standardnih uzoraka, mora se unutar 48 sati prije premještanja peradi, uzeti
najmanje 60 obrisaka dušnika/ždrijela i/ili 60 obrisaka kloake iz svake
proizvodne jedinice iz koje se perad šalje na klanje.

*8.10. Članak 26. stavak 1. točka (a) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica – Odstupanje kod izravnog prijevoza rasplodnih i
konzumnih jaja*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo s rasplodnim jatom kojemu je
odobreno odstupanje u skladu s člankom 22. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)11 prije izravnog
prijevoza rasplodnih jaja, mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu.
(b) Klinički pregled,u svakoj proizvodnoj jedinici svakih 15 dana.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice.

*8.11. Članak 29. stavak 1. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Trajanje mjera*

Mjere koje se provode u zaraženoj zoni u skladu s Poglavljem IV. Dijelom 3.
Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«,
broj 131/06)12 ne smiju se ukinuti prije isteka 21 dana od dana preliminarnog
čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava, uz uvjet da su:
(a) Sva komercijalna gospodarstva koja se nalaze u zaraženoj zoni, pregledana od
strane službenog veterinara i sve kontrole, klinički pregledi i laboratorijski
testovi u skladu s točkom 8.6. podtočkama (a), (b) i (c) i točkom 8.7. ovoga
Poglavlja, dali negativan rezultat.
(b) Sva nekomercijalna gospodarstva u zaraženoj zoni, pregledana od strane
službenog veterinara, a provedena klinička i laboratorijska pretraživanja nisu
upućivala na sumnju na zarazu virusom influence ptica.
(c) Rezultati dodatnog službenog nadziranja provedenog u skladu s točkom 8.6.
podtočkom (d) ovoga Poglavlja, negativni.

*8.12. Članak 30. točka (g) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Mjere koje se primjenjuju u ugroženoj zoni*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo na kojemu je došlo do povećanog
pobola, uginuća ili su utvrđene promjene u podacima o proizvodnji, mora provesti
sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice.

*8.13. Članak 35. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica –
Istraživanje u slučaju sumnje na prisustvo VPIP u klaonicama i u prijevoznim
sredstvima*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo s kojeg potječu ptice u klaonici
ili u prijevoznom sredstvu, mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, ukoliko
takve evidencije postoje.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, uzimajući u obzir informacije od službenog veterinara na klaonici
koji mu mora dati podatke o prethodnim kontrolama i rezultatima ante i post
mortem pretraga.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice, osim ako
nadležno tijelo smatra da sumnja na izbijanje VPIP može biti isključena na
osnovi veterinarskog pregleda u skladu s podtočkama (a) i (b) ove točke.
(d) Osim standardnih uzoraka, dodatno se moraju se uzeti uzorci od najmanje 5
bolesnih, uginulih ili u klaonici zaklanih ptica s patološkim promjenama i
dostaviti na laboratorijsko testiranje.

*8.14. Članak 36. stavak 1. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica. – Mjere koje se provode u klaonici*

Nakon provođenja istraživanja navedenog u točki 8.13. ovoga Poglavlja i uz uvjet
da su rezultati laboratorijskih testova negativni i da nema kliničke sumnje na
prisustvo VPIP na gospodarstvu podrijetla i u klaonici, službeni nadzor može se
ukinuti.

*8.15. Članak 37. stavci 1. i 2. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Mjere koje se provode na graničnim veterinarskim prijelazima
ili prijevoznim sredstvima*

8.15.1. Kad službeni veterinar pregledava perad ili druge ptice koje se drže u
zatočeništvu, a koje su premještene su s graničnog veterinarskog prijelaza ili
prijevoznog sredstva zbog sumnje ili potvrde VPIP i drže se u izolaciji, mora
provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati sve relevantne dokumente i evidenciju, ako takvi postoje.
(b) Klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu, a
nalaze se u izolaciji kao i klinički pregled ostale peradi i drugih ptica koje
se drže u zatočeništvu, a nalaze se u izolaciji, posebno onih koje izgledaju
bolesno.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti od peradi i ostalih ptica koje se drže u
zatočeništvu, iz različitih transportnih kutija i kaveza.
8.15.2. Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo podrijetla u slučaju kada
je perad i ostale ptice koje se drže u zatočeništvu zaklana, mora provesti
sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, ukoliko
takve evidencije postoje.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih pticaugih pticarže u
zatočeništvu, uzimajući u obzir informacije od službenog veterinara na klaonici
koji mu mora dati podatke o prethodnim kontrolama i rezultatima ante i post
mortem pretraga.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice, osim ako
nadležno tijelo smatra da sumnja na izbijanje VPIP može biti isključena na
osnovi veterinarskog pregleda u skladu s podtočkama (a) i (b) ove točke.
(d) Osim standardnih uzoraka navedenih u podtočki (c) ove točke, dodatno se
moraju uzeti uzorci od najmanje 5 bolesnih, uginulih ili u klaonici zaklanih
ptica s patološkim promjenama i dostaviti na laboratorijsko testiranje.
(e) Ukoliko su rezultati laboratorijskog testiranja uzoraka navedenih u
podtočkama (c) i (d) ove točke negativni i ukoliko nema kliničke sumnje na VPIP
na gospodarstvu podrijetla i u klaonici, službeni se nadzor može ukinuti.

C. NISKO PATOGENA INFLUENCA PTICA (NPIP)

*8.16. Članak 39. stavak 6. točke (b) i (h) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica – Mjere koje se provode na gospodarstvima gdje je
potvrđeno izbijanje NPIP*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo prije prijevoza peradi u klaonicu
ili gospodarstvo na kojemu se nalazi perad koja je izvaljena iz jaja
prikupljenih tijekom perioda inkubacije, mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti od ptica iz svake proizvodne jedinice iz
koje se šalju na klanje unutar 48 sati prije slanja peradi u klaonicu.
(d) Standardni uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice od peradi
koja je izvaljena iz jaja prikupljenih tijekom perioda inkubacije.

*8.17. Članak 40. stavak 2. točka (b) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica – Odstupanje za određena gospodarstva od mjere koje se
provode kad je izbijanje NPIP potvrđeno*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo na kojem je dopušteno odstupanje
od članka 39. stavka 2. i stavka 5. točke (b) Pravilnika o mjerama za suzbijanje
i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)13, mora provesti
sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, ukoliko
takve evidencije postoje.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici, u pravilnim intervalima,
uključujući procjenu povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih
ptica koje se drže u zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Umjesto standardnih uzoraka, 21 dan nakon dana zadnjeg pozitivnog nalaza za
NPIP iz svake proizvodne jedinice i u razmacima od 21 dan, moraju se uzeti
sljedeći se uzorci za laboratorijsko testiranje:
– uzorci bilo koje uginule peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu
nađenih u vrijeme uzorkovanja;
– kad je moguće, brisovi dušnika/ždrijela i kloake od najmanje 60 komada peradi
ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu ili od sve peradi i ptica ako ih je
na gospodarstvu manje od 60; u slučaju malih, egzotičnih ili onih koje nisu
naučene na hvatanje ili ako manipulacija može biti opasna za ljude, moraju biti
prikupljeni uzorci svježeg fecesa.
Na temelju rezultata procjene rizika nadležno tijelo može odobriti odstupanje od
veličine uzorka određenog u alinejama prvoj i drugoj ove podtočke.
(d) uzorkovanje iz podtočke (c) ove točke i laboratorijsko testiranje navedenih
uzoraka mora se nastaviti dok dva uzastopna laboratorijska testiranja provedena
u razmaku od 21 dan nisu dala negativne rezultate.

*8.18. Članak 42. stavci 1. i 3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Mjere koje se primjenjuju na kontaktnim gospodarstvima*

Kad službeni veterinar pregledava kontaktno gospodarstvo, mora provesti sljedeće
mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, ukoliko
takve evidencije postoje.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Standardni uzorci moraju biti uzeti iz svake proizvodne jedinice ili kada je
perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu, usmrćena.

*8.19. Članak 44. stavak 1. točka (b) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica – Mjere koje se primjenjuju u zonama pod ograničenjem*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo u zoni pod ograničenjem, mora
provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Standardni uzorci moraju se uzeti u svakoj proizvodnoj jedinici.
(d) Na temelju rezultata procjene rizika, nadležno tijelo može odlučiti o
dodatnom službenom nadziranju koji uključuje klinički pregled i uzorkovanje za
laboratorijsko testiranje, na ciljanim gospodarstvima, kompartmentima ili
vrstama proizvodnje.

*8.20. Članak 45. točke (a)i (b) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Trajanje mjera*

Mjere koje se provode u zoni pod ograničenjem u skladu s Poglavljem V. Dijelom
3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne
novine«, broj 131/06)14 ne smiju se ukinuti prije isteka 21 dana od dana
preliminarnog čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava, nakon provedenog
usmrćivanja peradi na gospodarstvu ili ne ranije od 42 dana nakon datuma
potvrđivanja NPIP, uz uvjet da:
(a) sva komercijalna gospodarstva koja se nalaze u zoni pod ograničenjem
pregledana su od strane službenog veterinara i sva laboratorijska testiranja
uzoraka u skladu s točkom 8.13. podtočkama (c) i (d) ovoga Poglavlja, su
provedena i dostupna;
(b) su dostupni rezultati svih dodatnih kliničkih pretraga i laboratorijskog
testiranja koji mogu uključiti nekomercijalna gospodarstva, radi određivanja
rizika od širenja NPIP;
(c) nadležno tijelo smatra, na temelju rezultata procjene rizika i uzimajući u
obzir epidemiološku situaciju i rezultate laboratorijskih testiranja određenih u
podtočkama (a) i (b) ove točke, da je rizik od širenje NPIP zanemariv; na
temelju te procjene može se zaključiti da u slučaju pozitivnog serološkog i
negativnog virološkog rezultata, ograničenja mogu biti ukinuta.

D. MJERE ZA SPRJEČAVANJE ŠIRENJA PTIČJIH VIRUSA INFLUENCE NA DRUGE VRSTE

*8.21. Članak 47. stavci.1. i 6. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica – Laboratorijski testovi i druge mjere koje se odnose na svinje
i druge vrste*

Kad službeni veterinar pregledava gospodarstvo na kojem se drže svinje, nakon
potvrde influence ptica mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrolirati evidenciju o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu, ako takva
evidencija postoji.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled svinja, a posebno onih koje izgledaju
bolesno.
(c) Obrisci nosa/ždrijela od najmanje 60 svinja iz svake proizvodne jedinice ili
od svih svinja u proizvodnim jedinicama gdje je manje od 60 svinja, moraju se
uzeti prije ili na dan usmrćivanja zaražene peradi ili drugih ptica koje se drže
u zatočeništvu. Najmanje 60 uzoraka krvi mora biti uzeto od svinja u razdoblju
od 2 do 4 tjedna nakon usmrćivanja peradanja peradmoraju biti prikupljeni na
način da se najmanje jedan uzorak dobije od skupine svinja koje su u izravnom
kontaktu.
(d) Premještanje svinja na druga gospodarstva može se odobriti ako je najmanje
60 obrisaka nosa/ždrijela i 60 uzoraka krvi svinja, iz svake proizvodne
jedinice, 14 dana nakon datuma pozitivnog nalaza na influencu ptica, dalo
negativan rezultat.
Premještanje svinja na klaonicu može se odobriti ako je najmanje 60 obrisaka
nosa/ždrijela, iz svake proizvodne jedinice, 14 dana nakon datuma pozitivnog
nalaza na influencu ptica, dalo negativan rezultat.
U slučaju dvojbenog ili pozitivnog laboratorijskog nalaza, potrebno je provesti
dodatna istraživanja kako bi se isključilo zaražavanje ili prijenos influence
ptica među svinjama.
(e) Uzeti uzorci za laboratorijsko testiranje moraju biti uzeti kad službeni
veterinar posumnja da su drugi domaći sisavci na gospodarstvu, naročito oni u
kojih je utvrđena osjetljivost na viruse influence ptica, podtipova H5 i H7,
mogli biti u kontaktu sa zaraženom peradi ili drugim pticama koje se drže u
zatočeništvu.

E. PONOVNO NASELJAVANJE

*8.22. Članak 49. stavak 3. točke (b) i (c) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica – Ponovno naseljavanje gospodarstava*

Kad službeni veterinar pregledava komercijalno gospodarstvo na kojem je perad
ponovno naseljena, mora provesti sljedeće mjere:
(a) Kontrola evidencije o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu.
(b) Klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, a posebno onih koje izgledaju bolesno.
(c) Umjesto standardnih uzoraka, iz svake proizvodne jedinice moraju biti uzeti
sljedeći uzorci:
– najmanje 20 uzoraka krvi odmah po useljavanju peradi, osim u slučaju
jednodnevne peradi; ukoliko odgovara takvo se uzorkovanje može provesti na
gospodarstvu podrijetla peradi prije premještanja na gospodarstvo na koje se
perad useljava;
– uzorci uginule peradi ili obrisci uzeti s lešina najviše 10 uginulih ptica
tjedno, u razdoblju od 21 dan od datuma ponovnog useljavanja.
(d) Ukoliko je gospodarstvo prethodno bilo zaraženo VPIP, 20 obrisaka
dušnika/ždrijela i 20 obrisaka kloake također moraju biti uzeti od vodene peradi
(patke/guske) iz svake proizvodne jedinice, ukoliko je odgovarajuće, tijekom
trećeg tjedna nakon ponovnog useljavanja.
(e) Ukoliko je gospodarstvo prethodno bilo zaraženo NPIP, 20 obrisaka
dušnika/ždrijela i 20 obrisaka kloake i 20 uzoraka krvi mora biti uzeto iz svake
proizvodne jedinice.

F. CIJEPLJENJE

*8.23. Članak 55. stavak 2. točka (i) Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica – Preventivno cijeljenje peradi ili drugih ptica koja
se drži u zatočeništvu*

Laboratorijski testovi u skladu s Poglavljem IX. Pravilnika o mjerama za
suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)15, moraju se
provesti na cijepljenoj peradi ili drugim pticama koje se drže u zatočeništvu
koristeći odobrene DIVA testove, kad je poznat divlji virus.
Kad se koriste sentinel ptice, iste moraju biti prisutne u svakom cijepljenom
jatu, klinički pregledane i testirane korištenjem inhibicije hemaglutinacije
(IHA). U tu svrhu 20 uzoraka krvi od necijepljenih sentinel ptica iz svakog
cijepljenog gospodarstva mora biti uzeto najmanje svakih 60 dana.

8.24. Dodatak IX. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica
– Zahtjevi za premještanje peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu i
proizvoda od peradi, koji se primjenjuju u odnosu na hitno cijepljenje

Stroge mjere praćenja moraju se primijeniti u odnosu na premještanje žive peradi
i drugih ptica koje se drže u zatočeništvu i njihovih jaja u svrhu smanjenja
rizika od daljnjeg širenja influence ptica.
U tu svrhu, na početku kampanje hitnog cijepljenja iste mjere praćenja moraju se
primijeniti u odnosu na premještanje žive peradi i drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu i njihovih jaja kako bi se smanjio rizik od daljnjeg širenja
influence ptica unutar i izvan područja cijepljenja.
8.24.1. Prije prvog premještanja jaja za valenje i konzumnih jaja unutar i izvan
područja cijepljenja, i nakon toga najmanje svakih 30 dana službeni veterinar
mora provesti sljedeće mjere:
– klinički pregled necijepljene rasplodne ili konzumne peradi iz svake
proizvodne jedinice, uključujući procjenu povijesti bolesti i kliničke preglede
peradi, a posebno one koja izgleda bolesno, standardni uzorci moraju biti uzeti
od peradi iz svake proizvodne jedinice; ili
– klinički pregled cijepljene rasplodne ili konzumne peradi iz svake proizvodne
jedinice, uključujući procjenu povijesti bolesti i kliničke preglede sentinel
ptica prisutnih u tom jatu; standardni uzorci moraju biti uzeti od tih sentinel
ptica.
8.24.2. Za premještanje žive cijepljene peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu na druga gospodarstva ili radi premještanja žive cijepljene peradi
unutar i izvan područja cijepljenja, službeni veterinar mora provesti sljedeće
mjere:
(a) kontrolu evidencije o proizvodnji i zdravlju na gospodarstvu;
(b) klinički pregled u svakoj proizvodnoj jedinici uključujući procjenu
povijesti bolesti i klinički pregled peradi ili drugih ptica koje se drže u
zatočeništvu, unutar 72 sata prije otpreme, s osobitom pozornošću na sentinel
ptice;
(c) kada rezultati kontrola, kliničkih pregleda i pretraživanja iz podtočki (a)
i (b) ove točke nisu zadovoljavajući standardni uzorci moraju biti uzeti od
sentinel ptica, a u slučaju kad su rezultati zadovoljavajući, sljedeći uzorci
moraju biti uzeti od:
– cijepljene peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu: najmanje 20
obrisaka dušnika/ždrijela, 20 obrisaka kloake i 20 uzoraka krvi za korištenje
odgovarajućeg DIVA testa, unutar 72 sata prije vremena otpreme; i
– sentinel ptica: 20 obrisaka dušnika/ždrijela, 20 obrisaka kloake i 20 uzoraka
krvi za serološko testiranje koristeći IHA test prije otpreme.
\_\_\_\_\_\_
4 Pravilnikom o mjerama za
suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete
su odredbe Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice
za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.
5 Pravilnikom o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica
(»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe Direktive Vijeća 2005/94/EZ
od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se
ukida Direktiva 92/40/EEZ.
6 Člankom 7. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence
ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe članka 7. Direktive
Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu
influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.
7 Pravilnikom o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica
(»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe Direktive Vijeća 2005/94/EZ
od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se
ukida Direktiva 92/40/EEZ.
8 Člankom 11. stavkom 2. točkom (a) Pravilnika o mjerama za
suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete
su odredbe članka 11. stavka 2. Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca
2005. o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva
92/40/EEZ.
9 Člankom 22. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence
ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe članka 22. Direktive
Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu
influence ptica i kojom se ukida Die ukida Di/40/EEZ.
10 Člankom 22. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe članka 22.
Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za
kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.
11 Člankom 22. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe članka 22.
Direktive vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za
kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.
12 Poglavljem IV. Dijelom 3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe
Poglavlja IV Odjeljka 3 Direktive vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o
mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva
92/40/EEZ.
13 Člankom 39. stavkom 2. i stavkom 5. točkom (b) Pravilnika o
mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)
preuzete su odredbe članka 39. stavka 2. i stavka 5, točka (b) Direktive vijeća
2005/94/EC od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica
i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.
14 Poglavljem V. Dijelom 3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i
kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, br.oj 131/06) preuzete su odredbe
Poglavlja V Odjeljka 3. Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o
mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva
92/40/EEZ.
15 Poglavljem IX. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe Poglavlja IX
Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za
kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.

POGLAVLJE V.
Dijagnostički virusološki testovi i procjena rezultata

1. Do razvoja molekularnih testova izdvajanje virusa inokulacijom u
embrioniranim kokošjim jajima smatrana je najosjetljivijim dijagnostičkim testom
za influencu ptica i važnom za kasniju identifikaciju i karakterizaciju virusa.
Najvažniji koraci navedeni su u ovom Poglavlju.

*2. Obrada uzoraka*

2.1. Ako su obrisci dostavljeni suhi treba ih staviti u dovoljnu količinu
otopine antibiotika, kako bi se osiguralo potpuno uranjanje. Uzorci mogu biti
pulirani u skupine od pet, uz uvjet da su uzeti od iste vrste, u isto vrijeme i
iz iste epidemiološke jedinice.
2.2. Lešine dostavljene u laboratorij moraju biti pretražene post-mortem i
moraju biti uzeti uzorci sljedećih organa: feces, crijevni sadržaj, mozak,
dušnik, pluća, jetra, slezena i ostali vidno promijenjeni organi. Ovi organi i
tkiva mogu biti pulirani ali je nužna odvojena obrada fecesa.
2.3. Uzorci fecesa i organa moraju biti homogenizirani (u zatvorenom
homogenizatoru ili upotrebom tarionika, tučka i sterilnog pijeska) u otopini
antibiotika tako da se dobije 10 do 20 volumnih postotaka suspenzije u otopini
antibiotika.
2.4. Uronjeni obrisci i suspenzije moraju biti ostavljene tijekom približno 2
sata na sobnoj temperaturi (ili kroz duže razdoblje na 4°C) i zatim pročišćeni,
centrifugirani (npr. 800 do 1000 X g tijekom 10 minuta).

*3. Izolacija virusa u embrioniranim kokošjim jajima*

3.1. Pročišćeni supernatant mora biti inokuliran u količini od 0,1 do 0,2 ml u
alantoisnu šupljinu svakog od najmanje 4 embrionirana kokošja jaja koja su do
inokulacije inkubirana 9 do 11 dana. Najbolje da su jaja dobivena iz jata
slobodnog od specifičnih patogena (SPF), ali kad to nije praktično mogu se
koristiti jaja dobivena iz jata slobodnog od protutijela za virus influence
ptica (SAN).
3.2. Inokulirana jaja moraju biti inokulirana na 37°C i svakodnevno
prosvjetljavana. Jaja s uginulim ili ugibajućim embrijima i sva preostala jaja 6
dana nakon inokulacije moraju biti ohlađena na 4°C i alantoamnionska tekućina
mora biti testirana na hemaglutinacijsku aktivnost. Ukoliko nema hemaglutinacije
ovaj postupak treba ponoviti s nerazrijeđenom alantoamnionskom tekućinom ako
inokulumom. Kada se hemaglutinacija detektira, bakteriološkom se pretragom mora
isključiti nazočnost bakterija. Ako su bakterije nazočne tekućina se može
profiltrirati kroz membranski filtar s porama od 450 nm, u tekućinu se dodaju se
antibiotici i inokulira se u embrionirana jaja, kako je gore navedeno.
3.3. Kako bi se ubrzala dijagnoza neki laboratoriji koriste dvije trodnevne
pasaže ili dvodnevnu i četverodnevnu pasažu, a objavljeni su i usporedivi
rezultati s dvije šesto-dnevne pasaže, ali ovo još nije u potpunosti evaluirano.
3.4. Pozitivne tekućine moraju biti testirane na odsutnost bakterija. Ako su
bakterije nazočne tekućina se može profiltrirati kroz membranski filtar s porama
od 450 nm, kako bi se uklonile bakterija i ponovo pasirati u jajima nakon
dodatka više antibiotika.

*4. Diferencijalna dijagnoza*(a) Preliminarno razlikovanje

Kako je važno da mjere kontrole koje su usmjerene na ograničavanje širenja
virusa influence ptica budu implementirane što je prije moguće, svaki nacionalni
laboratorij koji je izolirao hemaglutinirajući virus mora identificirati da li
se radi o virusu influence A, podtipa H5 ili H7 ili virusu Newcastleske bolesti.
Hemaglutinirajuće tekućine moraju biti podvrgnute testu inhibicije
hemaglutinacije u skladu s Poglavljem VIII. ovoga Pravilnika. Inhibicija
hemaglutinacije kao u titru unutar 2 do 3 log2, s poliklonskim antiserumima
specifičnim za H5 ili H7 podtipove influence A može poslužiti kao preliminarna
identifikacija na temelju koje se mogu uvesti privremene mjere kontrole.

(b) Potvrdna identifikacija

Budući da postoji 16 podtipova hemaglutinina i 9 podtipova neuraminidaze virusa
influence i varijacije unutar svakog od njih, nije praktično ni ekonomično da
svaki nacionalni referentni laboratorij posjeduje antiserume koji omogućavaju
potpunu identifikaciju podtipova za izolate influence. Međutim svaki nacionalni
referentni laboratorij najmanje mora:
– potvrditi da je izolat virus influence A uporabom imunodifuzijskog testa, za
identifikaciju grupno-specifičnog antigena;
– determinirati da li je izolat podtipa H5 ili H7, pozitivna identifikacija
zahtjeva provedbu mjera kontrole za NPIP podtipova H5 i H7;
– odmah poslati sve izolate VPIP i sve H5 i H7 izolate referentnom laboratoriju
Zajednice za potvrdu i punu karakterizaciju osim ako je odobreno odstupanje u
skladu s podtočkom (d) ove točke.
U laboratorijima s odgovarajućim uvjetima također je poželjno provesti
intravenski patogeni indeks patogenosti u šest tjedana starih pilića u skladu s
Poglavljem VII. ovoga Dodatka. Intravenski indeksi patogenosti koji su veći od
1,2 ukazuju na nazočnost virusa koji zahtjeva potpunu provedbu mjera kontrole za
VPIP.
Nacionalni referentni laboratoriji također moraju razmotriti uvođenje ekspertize
i opreme koja omogućava određivanje slijeda nukleotida u genu hemaglutinina kako
bi se odredilo da li su nazočne višestruko-zastupljene bazične aminokiseline na
mjestu cijepanja hemaglutininskog prekurzora za sve NPIP podtipova H5 ili H7.
Premda referentni laboratorij Zajednice provodi određivanje patogenosti kao
glavni prioritet, kao dio svojih obaveza navedenih u Pravilniku o mjerama za
suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)16, takva
karakterizacija virusa na nacionalnoj razini uvelike će skratiti vrijeme
potrebno za dijagnozu i ukoliko je nalaz pozitivan, potpunu primjenu mjera
kontrola za VPIP.

Referentni laboratorij Zajednice mora primiti sve hemaglutinirajuće viruse iz
nacionalnih referentnih laboratorija za daljnje antigenska i genska
istraživanja, kako bi se omogućilo bolje razumijevanje epidemiologije bolesti
unutar Europske unije u skladu s poslovima i obvezama referentnog laboratorija
Zajednice u skladu s Dodatkom VII. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)17.
Uz navedene poslove i obaveze referentni laboratorij Zajednice mora provoditi
potpuno antigensko tipiziranje svih zaprimljenih virusa. Za viruse podtipova H5
i H7 koji nemaju intravenske indekse patogenosti veće od 1,2, mora odmah biti
provedeno određivanje slijeda nukleotida u genu hemaglutinina, kako bi se
utvrdilo da li su na mjestu cijepanja prekurzora hemaglutininskog proteina
nazočne višestruko zastupljene bazične aminokoseline, a nacionalni referentni
laboratorij i nadležno tijelo u zemlji podrijetla uzorka mora o istome biti
obaviješteno čim su rezultati testiranja dostupni, tako da mjere kontrole za
VPIP mogu u potpunosti biti primijenjene.
Uzimajući u obzir promjenu epidemiološke situacije u odnosu na VPIP/NPIP i uz
dogovor s Europskom komisijom i referentnim laboratorijem Zajednice, odstupanje
može biti dopušteno laboratorijima s cjelovitim kapacitetom za brzu
karakterizaciju virusa da pošalju manji broj tih virusa nakon pregleda podataka
i da za referentni laboratorij Zajednice napravi odgovarajući odabir izolata.
Ovo odstupanje može biti dozvoljeno samo kada podaci mogu biti brzo obrađeni od
strane nacionalnog referentnog laboratorija i dostavljeni referentnom
laboratoriju Zajednice.
\_\_\_\_\_
16 Pravilnikom o mjerama za
suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete
su odredbe Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice
za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.
17 Dodatkom VII. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe Dodatka VII
Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za
kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.

POGLAVLJE VI
*Molekularni testovi i procjena rezultata*

Pojam VPIP omogućuje molekularnu identifikaciju čimbenika virulencije i
potvrđuje uporabu molekularnih tehnika u dijagnosticiranju influence ptica. U
novije vrijeme došlo je do razvoja u području njihove primjene za otkrivanje i
karakterizaciju virusa influence ptica izravno iz kliničkih uzoraka zaraženih
ptica. Konvencionalne tehnike RT-PCR primijenjene na kliničkim uzorcima, s dobro
definiranim početnicama (primers), mogu omogućiti brzo otkrivanje i
identifikaciju podtipa (barem H5 i H7), a produkt PCR amplifikacije se može
upotrijebiti za određivanje slijeda nukleotida, jer je dokazana njegova važna
primjena u brzom otkrivanju novih izbijanja, nakon što su primarno zaraženi
objekti otkriveni, a virus karakteriziran. RT-PCR »u stvarnom vremenu« (Real
Time RT PCR – rRT-PCR), korištenjem početnica i fluorescentnih proba omogućavaju
još bržu i osjetljiviju dijagnozu detekcijom virusa influence ptica i
određivanjem podtipova H5 ili H7 u kliničkim uzorcima.
Važan je problem u vezi sa sustavima RT-PCR i rRT-PCR da su do danas različiti
laboratoriji razvili različite sustave koji, iako posve zakoniti, nisu bili
validirani, ni testirani na većem broju uzoraka u različitim laboratorijima.
Referentni laboratorij Zajednice i određeni nacionalni referentni laboratoriji
bavili su se ovim problemom u okviru projekta [EU AVIFLU] koji je financirala
Europska unija, kako bi proizveli ratificirane protokole za konvencionalne
RT-PCR i rRT-PCR, koje bi mogli prihvatiti drugi nacionalni referentni
laboratoriji. Ako se testni parametri, kao što su trajanje pojedinih ciklusa i
vrijeme prijelaza među ciklusima (ramp time) razlikuju od preporučenih u
specificiranim protokolima, prije primjene se mora dokazati njihova prikladnost
za tu namjenu u skladu s Poglavljem I: točkom 6. ovoga Dijagnostičkog
priručnika.
Standardni protokoli za ove molekularne testove i njihovu validaciju kako ih
primjenjuje referentni laboratorij Zajednice, mogu se naći na sljedećoj mrežnoj
stranici:
<http://www.defra.gov.uk/corporate/vla/science/science-viral-ai-reflab.htm>

POGLAVLJE VII.
*Testovi patogenosti in vivo i procjena rezultata*

Virulencija za piliće, virusa influence A izoliranih iz ptica, mora biti
procijenjena testom za određivanje indeksa intravenske patogenosti (IVPI), koji
treba provesti na sljedeći način:
(a) Svježa infektivna alantoisna tekućina s HA titrom > 1/16 (> 24 ili > log2 4,
kad je izražen kao recipročna vrijednost) iz najniže raspoložive pasaže, po
mogućnosti iz prve izolacije bez ikakve selekcije, razrjeđuje se na 1/10 u
sterilnoj izotoničnoj fiziološkoj otopini.
(b) 0,1 ml razrijeđenog virusa intravenozno se inokulira u svaki od deset SPF
ili SAN pilića starih šest tjedana.
(c) Ptice se pregledavaju tijekom 10 dana svaka 24 sata. Pri svakom se pregledu
ptica ocjenjuje s 0 ako je njezino stanje normalno, s 1 ako je bolesna, s 2 ako
je jako bolesna i s 3 ako je mrtva. Ocjenjivanje ptice kao bolesne ili jako
bolesne subjektivna je klinička procjena.
»Bolesne« ptice pokazuju jedan od sljedećih znakova, a »jako bolesne« više
sljedećih znakova: poteškoće s disanjem, iscrpljenost, proljev, cijanozu
izložene kože ili podbradka, edem prednjega dijela glave i/ili glave, živčane
poremećaje. Uginule ptice moraju biti ocijenjene s 3 u svakom sljedećem dnevnom
pregledu nakon što su uginule.
Zbog dobrobiti životinja, kada su ptice toliko bolesne da ne mogu jesti i piti,
mora ih se usmrtiti na humani način i upisati ih kao uginule kod sljedećeg
promatranja, jer će ionako uginuti unutar 24 sata. Ovaj je pristup prihvatljiv
za akreditacijska tijela.
(d) IVPI srednji je rezultat po ptici za promatranje tijekom 10 dana. Indeks
3,00 znači da su sve ptice uginule unutar 24 sata, indeks 0,00 znači da nijedna
ptica nije pokazala nijedan klinički znak tijekom 10-dnevnog promatranja.
Jednostavna metoda za bilježenje rezultata i izračun indeksa patogenosti,
prikazani su u sljedećem primjeru:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klinički znakovi | Dan poslije inokulacije | | | | | | | | | | Ukupan  rezultat |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| Normalni | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 x 0 = 0 |
| Bolesni | 0 | 4 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | n:center">style="font-size:11.0pt">0 | 0 | 6 x 1 = 6 |
| Jako  bolesni | 0 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 x 2 = 12 |
| Mrtvi | 0 | 2 | 6 | 8 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 76 x 3 = 228 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Ukupno =246 |

Bilješke:
10 ptica promatranih tijekom 10 dana = 100 promatranja
Indeks = srednji rezultat po ptici, po promatranju = 246/100 = 2,46
Svaki virus influence A, koji je bez obzira na podtip u testu IVPI pokazao
vrijednost veću od 1,2, smatra se virusom VPIP.

POGLAVLJE VIII.
*Serološki testovi i procjena rezultata*

Preporučena metoda kojom se potvrđuje nazočnost virusa influence A je dokaz
antigena nukleoproteina ili matriksa koji su zajednički svim virusima influence
A.
Navedeno je moguće napraviti imunodifuzijskim testom, koji uključuje pripravke
koncentriranih virusa ili ekstrakte iz zaraženih korioalantoisnih membrana.
Preporučene metode koje se koriste za serološke testove za otkrivanje
protutijela za virus influence ptica su test hemaglutinacije (HA) i test
inhibicije hemaglutinacije (Hl).
Poglavlje 2.7.12 Priručnika o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene
životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), sadržava podrobne
informacije o laboratorijskim tehnikama i procjeni rezultata.
Standardni protokoli za serološke testove i procjenu njihovih rezultata koje
primjenjuje referentni laboratorij Zajednice, mogu se naći na sljedećoj mrežnoj
stranici:
<http://www.defra.gov.uk/corporate/vla/science/science-viral-ai-reflab.htm>

POGLAVLJE IX.
*Sustavi praćenja povezani s cijepljenjem*

*1. Pravilnik o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne
novine«, broj 131/06)18 i Dijagnostički priručnik*

Poglavlje IX. Dijelovi 2. i 3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu
influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)19 propisuju upotrebu hitnoga i
preventivnog cijepljenja pod određenim uvjetima. Jedan od tih uvjeta je da se
primjenjuje strategija »DIVA« (*engl. Differentiating Infected from Vaccinated
Animal*s – Strategija razlikovanja zaraženih od cijepljenih životinja).
Cijepljenje mora biti namijenjeno sprječavaju zaraze i daljnjeg širenja virusa
među jatima. Postoji neosporan dokaz da cijepljenje povećava količinu virusa
potrebnog za zaražavanje ptica i smanjuje količinu izlučenog virusa. Međutim,
ptice nakon cijepljenja mogu biti zaražene, neće razviti kliničke znakove, ali
će izlučivati virus. Zato podtipovi virusa VPIP H5 i H7 neko vrijeme mogu
neopaženo kružiti unutar jata sa suboptimalnom razinom otpornosti, na isti način
na koji kruže virusi NPIP unutar necijepljenog jata. Zato je nužno da se
prepoznaju virus-pozitivna cijepljena jata, koja su se zarazila divljim virusom,
kako bi se mogle provesti druge mjere kontrole, kao što je usmrćivanje (engl.
stamping-out).

*2. Korištenje »sentinel« ptica za praćenje zaraze*

Na razini jata, najjednostavnije je redovito praćenje tzv. sentinel ptica nisu
bile cijepljene, a koje se nalaze u cijepljenom jatu, međutim taj pristup
uzrokuje poteškoće povezane s upravljanjem, osobito u odnosu na identificiranje
sentinel ptica, posebno u velikim jatima. Pri primjeni te metode mora se
osigurati dodir između sentinel ptica i cijepljenih ptica.

*3. Laboratorijski test DIVA za praćenje zaraze*

3.1. Kao druga mogućnost ili dopuna na cijepljenim se pticama može provoditi
testiranje na izloženost terenskom virusu uporabom laboratorijskih testova DIVA.
Zadnjih godina razvijeno je više testnih sustava koji omogućavaju otkrivanje
izloženosti cijepljenih ptica terenskom virusu. Metoda koja se dokazala
učinkovitom je upotreba cjepiva koje sadrži virus istog podtipa hemaglutinina
(H), ali različitu neuraminidazu (N) od prevladavajućega divljeg virusa.
Protutijela na N divljega virusa djeluju kao prirodni markeri zaraze.
3.2. Navedeni se sustav primjenjivao u Italiji 2000. godine, nakon ponovne
pojave virusa NPIP podtipa H7N1. Kako bi se dopunile neposredne mjere kontrole,
primijenila se DIVA strategija upotrebom cjepiva koje je sadržavalo podtip H7N3
za borbu protiv terenske zaraze s virusom podtipa H7N1. Cijepljene ptice koje su
bile izložene terenskom virusu, diferencirane su serološkim testom za otkrivanje
specifičnih anti-N1 protutijela. Ista strategija bila je upotrijebljena za
nadzor NPIP koji je u Italiji 2002. i 2003. prouzročio virus podtipa H7N3 i to
cjepivom podtipa H7N1 i serološkim testom za otkrivanje specifičnih anti-N3
protutijela. U oba je slučaja, cijepljenje s usmrćivanjem, uz pomoć strategije
DIVA rezultiralo iskorjenjivanjem divljega virusa.
3.4. Poteškoće s ovim sustavom nastaju ako se pojavi divlji virus koji sadrži
isti antigen N kao postojeći divlji virus, ali koji ima drugi podtip H, a ne H5
ili H7, ili ako podtipovi s istim antigenima N već kruže terenom. Osobito su
patke poznate kao kliconoše više od jednog podtipa. Postojala je također potreba
da se razvije prikladan test koji bi omogućio rutinsko praćenje jata za
protutijela neuraminidaze. U Italiji su razvili i upotrebljavali »ad hoc«
serološki test, koji se temelji na indirektnoj imuno-fluorescenciji, upotrebom
rekombinantnog bakulovirusa s ekspresijom antigena N proteina. Razvojem ELISA
testova u ovu svrhu, serološko razlikovanje će imati širu i jednostavniju
primjenu.
3.5. Uporaba cjepiva koja sadrže samo HA, kao što su rekombinantna vektorska
cijepiva, omogućuje primjenu klasičnih testova AGID ili testova ELISA, koji se
temelje na nukleoproteinu, nestrukturnom proteinu ili proteinima matriksa za
otkrivanje zaraze kod cijepljenih ptica.
3.6. Za inaktivirana cjepiva opisan je test koji otkriva protutijela za
nestrukturne virusne proteine, koji nastaju samo za vrijeme prirodne infekcije.
Takav sustav treba još validirati na terenu, međutim ima ograničenja, jer pri
prirodnoj zarazi jata bilo kojim virusom influence, neovisno o podtipu, nastaju
protutijelarotutijelakturne proteina.
3.7. Razvoj brzih i osjetljivih metoda za otkrivanje virusa, osobito onih koji
se lako automatiziraju kao što je metoda rRT-PCR, znači da ih je moguće
upotrebljavati za jednostavno i redovito testiranje velikog broja uzoraka
cijepljenih ptica na prisutnost divljeg virusa. Otkrivanje uzročnika bit će,
međutim, ograničeno na kratko razdoblje u akutnoj fazi zaraze i neće se moći
koristiti za donošenje zaključka da jato u prošlosti nije bilo izloženo virusu.
Ovaj je pristup najprikladniji za testiranje cijepljenih ptica prije njihova
premještanja, kao dokaz da su slobodne od aktivne infekcije.
3.8. Broj uzoraka koji se trebaju testirati metodama izbora, mora omogućiti
isključivanje zaraze virusom influence ptica ako je prevalencija u jatu veća od
15%, uz razinu pouzdanosti od 95%.
\_\_\_\_\_\_
18 Pravilnikom o mjerama za
suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete
su odredbe Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice
za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva 92/40/EEZ.
19 Poglavljem IX: Dijelom 2. i 3. Pravilnika o mjerama za suzbijanje
i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06) preuzete su odredbe
Poglavlja IX: Odjeljka 2. i 3. Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005.
o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva
92/40/EEZ.

POGLAVLJE X.
*Strategije za dijagnozu IP*

U skladu s Dodatkom IV. Pravilnika o mjerama za suzbijanje i kontrolu influence
ptica (Narodne novine 131/2006)20, odluke o primjenjivanju mjera na posebnim
područjima ili na kontaktnim gospodarstvima i težina tih mjera može se u znatnoj
mjeri razlikovati, ovisno o veličini rizika. Isto tako, tražena se dijagnostička
potvrda bolesti vjerojatno usklađuje s prevladavajućim stanjem, veličinom
opasnosti i stupnjem rizika. Nadležna veterinarska tijela moraju odlučiti o
dijagnostičkom dokazu uzimajući u obzir brzinu provedbe mjera kontrole i
iskorjenjivanja bolesti i te moguće posljedice pogrešne dijagnoze. Pri takvim je
prosudbama potrebno istodobno uzeti u obzir mnoge čimbenike, a neke je situacije
moguće i predvidjeti.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Stanje bolesti | Mogući problem | Dijagnostički kriteriji |
| Bez specifičnih znakova, bez službene sumnje | Izolirano gospodar­stvo | Provesti brzo otkrivanje na temelju tehnike RT-PCR za M gen. Prema potrebi diferencijalna dijagnoza. |
| Prva sumnja na izbijanje bolesti | Izolirano gospodar­stvo | Provesti cjelovito dijagnostičko testiranje, izolaciju i karakterizaciju virusa. |
| Prva sumnja na izbijanje bolesti | Gospodarstvo na području s velikom gustoćom peradi | Provesti cjelovito dijagnostičko testiranje, izoliranje i karakterizaciju virusa, ali se pritom usredotočiti na metode brzog otkrivanja i metode karakterizacije, osobito one koje se temelje na RT-PCR i sekvencioniranju1. |
| Druga i svaka sljedeća sumnja na izbijanje bolesti | Izolirana gospodarstva, epidemiološki povezana s prvom sumnjom na izbijanje bolesti | Usredotočiti se na metode brzog otkrivanja i metode karakterizacije, osobito one koje se temelje na RT-PCR i sekvencioniranju1 |
| Druga i svaka sljedeća sumnja na izbijanje bolesti | Gospodarstva na području s velikom gustoćom peradi ili s mnogo epidemioloških veza | Pouzdati se u metode brzog otkrivanja, koje najranije pružaju dokaz o prisutnosti bilo kojeg virusa influence1 ptica. |
| Višestruke sumnje na izbijanje bolesti ili brzo širenje bolesti, uključujući nadziranje | Bez brzog djelovanja neće biti moguće zaustaviti širenje bolesti | Osloniti se na metode brzog otkrivanja, koje najranije pružaju dokaz o prisutnosti bilo kojeg virusa influence1 ptica. |
| 1 Za to je potrebno provesti cjelovito uzorkovanje, a uzorke uskladištiti za kasniju procjenu. | | |

\_\_\_\_\_\_
20 Dodatkom IV: Pravilnika o
mjerama za suzbijanje i kontrolu influence ptica (»Narodne novine«, broj 131/06)
preuzete su odredbe Dodatak IV Direktive Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005.
o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i kojom se ukida Direktiva
92/40/EEZ.

POGLAVLJE XI.
*Dijagnoza zaraze virusima influence ptica u svinja i drugih sisavaca*
*1. Influenca ptica u svinja*

Virusi influence ptica lako se prenose na svinje i premda je umnožavanje u
većini slučajeva relativno ograničeno, postoji mogućnost prijenosa bolesti sa
zaraženih svinja na perad i druge osjetljive životinje. Do danas nema terenskih
dokaza da zaražene svinje prenose viruse influence ptica podtipova H5 i H7.
Iskustvo stečeno za vrijeme izbijanja bolesti u Nizozemskoj 2003. godine
pokazalo je da svinje zaražene virusom podtipa H7N7 nisu pokazivale kliničke
znakove, koji bi se mogli pripisati zarazi virusom H7N7, te nije bilo prijava
bolesnih svinja za vrijeme izbijanja bolesti H5N1 u Aziji i drugdje.
Zato se pri utvrđivanju jesu li svinje zaražene ne može pouzdati u kliničke
znakove, iako se klinički znakovi zbog zaraze svinja drugim virusima influence
ptičjega podrijetla mogu pojaviti, nakon što se virus prilagodi domaćinu.
Dijagnoza zaraze virusom influence ptica u svinja u biti je slična dijagnozi za
ptičje vrste i temelji se na izolaciji virusa molekularnim tehnikama i
otkrivanju specifičnih protutijela upotrebom testa inhibicije hemaglutinacije.
Postoje određene razlike i nijedan test nije u cijelosti validiran za
potvrđivanje zaraze virusima influence ptica u svinja.

*2. Uzorci za izolaciju virusa*

Zaraze virusom influence ptica obično su u svinja ograničene na dišni sustav i
uzorci se moraju uzeti iz tkiva dišnoga sustava i, ako je to prikladno, obrisaka
ždrijela ili nosa, po mogućnosti od svinja koje pokazuju znakove bolesti. Ti
uzorci i obrisci mogu se obrađivati za izolaciju virusa ili molekularnu
delarnu
derusa, korištenjem istih tehnika koje su naprijed u tekstu opisane za
uzorke ptica. Međutim, pri upotrebi PCR tehnika potrebno je uključiti
odgovarajuće kontrole, kako bi se osiguralo da sastojci u uzorcima svinja ne
inhibiraju amplifikaciju.

*3. Inokulacija i inkubacija jaja*

Za izoliranje virusa influence u sisavaca u embrioniranim kokošjim jajima starim
od 9 do 11 dana, uobičajena je praksa inokulirati svako jaje preko alantoisne
šupljine u amnionsku šupljinu. Međutim, pri testiranju svinja koje su bile u
dodiru s virusima influence ptica, kad je virus imao malo mogućnosti za
adaptaciju, inokulacija alantoisne šupljine vjerojatno je dovoljna.
Pri izolaciji virusa influence A kod sisavaca preporučena inkubacijska
temperatura je 35 °C, iako za viruse koji su se slabo prilagodili svinjama 37 °C
neće štetiti izolaciji virusa.

*4. Test na specifična protutijela u testovima inhibicije hemaglutinacije (IHA)*

Izolacija virusa ili molekularna detekcija vjerojatno su najosjetljivije za
određivanje zaraze virusom influence ptica kod svinja. Međutim, serološki
odgovor kod svinja opažen je i bez izolacije ili detekcije virusa. Testovi IHA
za svinjske serume zahtijevaju određene modifikacije testa koji se koristi za
serume ptica u skladu s navedenim u Poglavlju VIII. ovoga Dodatka.
Svinjski serumi poznati su po svojstvu nespecifične inhibicije u testovima IHA i
zato se, kako bi se to spriječilo, svaki primjerak seruma mora tretirati
receptorom koji uništava enzime (RDE). Potrebno je upotrijebiti sljedeću metodu:
(a) u 100 µl svinjskoga seruma dodati 400 µl RDE (djelatna koncentracija) i
temeljito promiješati.
(b) Inkubirati jedan sat na 37 °C.
(c) Potom inkubirati 30 minuta na 56 °C.
(d) Uzorke hladiti na 4 °C barem 15 minuta.
(e) Dodati 10 µl 30- postotnih eritrocita pilića i dobro promiješati.
(f) Inkubirati preko noći na 4 °C. Druga je mogućnost, ako je uzorke potrebno
upotrijebiti još isti dan, uzorke inkubirati jedan sat na 37 °C i pet minuta
centrifugirati na 300 x g.
Obrađeni serum potom se koristi u IHA testovima, kako je opisano za serume ptica
u stavku [..], početno razrjeđivanje je 1:10. Potrebno je upotrijebiti seriju
seruma svinja s poznatim sero-negativnim statusom u pogledu influence ptica,
kako bi se procijenila specifičnost testa IHA za upotrijebljeni soj virusa (vidi
uporabu soja virusa za serologiju, dobivenog kod izbijanja bolesti u skladu s
Poglavljem VIII. ovoga Dodatka). Za vrijeme izbijanja bolesti u Nizozemskoj
2003. godine u IHA testu, u kojem se koristio serum svinja koje su odabrane
neovisno o izbijanju bolesti, nađeno je do 2,6% nespecifičnih reaktora.

*5. Uzorkovanje svinja*

Osobito na farmama na kojima se drže i svinje i perad, u zajedničkim ili
odvojenim prostorijama, svinje su u opasnosti da se zaraze influencom ptica
izravno ili neizravno, dodirom s peradi ili proizvodima od peradi. Kako bi se
isključila takva infekcija, potrebno je uzeti obriske ždrijela ili nosa i uzorke
krvi u skladu s postupcima iz točke 8.21 Poglavlja IV. ovoga Dodatka. Uzorke je
potrebno uzeti od svinja koje pokazuju kliničke znakove bolesti. Međutim, kada
su klinički znakovi odsutni uzorci se mogu uzeti nasumično iz različitih
dijelova prostora. Ako su dostupni za laboratorijsko ispitivanje, obrisci se
moraju testirati brzim molekularnim testovima i/ili izolacijom virusa. Metode
RT-PCR treba na odgovarajući način potvrditi i njihova osjetljivost mora biti
najmanje jednaka osjetljivosti izolacije virusa influence A u jajima.
Dva do četiri tjedna nakon usmrćivanje peradi zaražene influencom ptica,
potrebno je uzeti barem 60 uzoraka krvi svinja, na način da se barem neki uzorci
uzmu iz skupina svinja u međusobnom neposrednom kontaktu. Uzorke je potrebno
testirati testom IHA uporabom virusa koji je izoliran pri izbijanju bolesti u
peradi. Uzorke iz akutne faze bolesti i faze oporavka treba testirati istim
testom. Pozitivni uzorci mogu se potvrditi neutralizacijom virusa i/ili Western
blot analizom.
Kad je rezultat nekog od ovih testova pozitivan, potrebno je provesti
epidemiološko istraživanje na svim farmama svinja koje se nalaze unutar
zaraženog područja, bez obzira na to radi o farmama na kojima se drže samo
svinje ili i druge vrsta životinja.

*6. Virusi influence ptica u drugih sisavaca, osim svinja*

Potrebno je provesti pretrage ostalih sisavaca osim svinja koji su osjetljivi na
influencu ptica, uključujući mačke. Posebno u vezi s VPIP H5N1, pri testiranju
mačaka potrebno je obaviti sljedeće pretrage:
– patoanatomske promjene, povezane s umnožavanjem virusa, koncentriraju se u
plućima i jetrima, te je stoga uzorke za virološke pretrage potrebno uzeti od
tih organa uginulih životinja. U živih životinja, za detekciju virusa potrebno
je uzeti obriske dušnika/ždrijela. Osim toga, odvojeno se mogu uzeti obrisci
fecesa.
– uzorke krvi koji se pregledavaju analizama IHA potrebno je obraditi na
temperaturi od 56 °C, tijekom 30 minuta, a RDE obrada može se izostaviti.

POGLAVLJE XII.
Minimalni sigurnosni zahtjevi za prijevoz uzoraka

1. Za prijevoz uzoraka kod kojih je potvrđena prisutnost patogena ili postoji
sumnja na njihovu prisutnost, vrijede strogi nacionalni i međunarodni propisi,
kojih se je potrebno stalno pridržavati. Izolati virusa ne klasificiraju se kao
dijagnostički uzorci, iako moraju biti pakirani u skladu s međunarodnim
standardima.
Upute dane u ovom Poglavlju odnose se na zračni prijevoz, iako se slično
pakiranje mora koristiti i kod kopnenog i pomorskog prijevoza uzoraka.
2. Pakiranje dijagnostičkih uzoraka za prijevoz
Dijagnostičkim uzorcima, koji se prevoze u skladu s propisima IATA, dodijeljen
je identifikacijski broj UN 2184, 2900 ili 3373, kako je prikladno.
Dok pošiljka ne stigne do primatelja za nju je odgovoran pošiljatelj, a ne
prijevozna kompanija.
3. Prvi sloj ambalaže
(a) Primarna posuda (posude) mora (moraju) biti nepropusna (nepropusne), npr.
zatvarači na zavrtanj moraju se zabrtviti parafilmom ili ljepljivom trakom ili
se moraju poduzeti slične mjere zaštite.
(b) Ako je primarnih posuda više, moraju se zamotati pojedinačno, kako bi se
spriječilo razbijanje.
(c) Kad se određuje količina dijagnostičkih uzoraka koji se prevoze, potrebno je
voditi računa o transportnom mediju za viruse.
(d) Primarna posuda (posude) ne smije (smiju) sadržavati više od 500 ml ili 500
g. Ukupan sadržaj primarne posude dijagnostički je uzorak.
4. Drugi sloj ambalaže
(a) Za drugi sloj ambalaže potrebno je upotrijebiti dovoljno upijajućeg
materijala, koji u slučaju curenja ili oštećenja primarne ambalaže može upiti
čitav sadržaj iz svih primarnih posuda.
(b) Drugi sloj ambalaže mora biti u skladu sa IATA zahtjevima za pakiranje
dijagnostičkih uzoraka, uključujući postupak testa s padom s visine 1,2 m. Kako
su zahtjevi za ambalažu za pakiranje zaraznog materijala stroži od zahtjeva za
pakiranje dijagnostičkih uzoraka iz uputa za pakiranje 602 IATA, može je se
također se koristiti.
(c) Ambalaža za zarazni materijal mora na vanjskoj strani sadržavati tražene
specifikacijske oznake (UN u krugu): kao što je:
»UN 4G/CLASS 6.2/99/GB/2450«
(d) Drugi sloj ambalaže mora biti nepropustan. Potrebno se pridržavati uputa za
pakiranje koje je priložio proizvođač ambalaže ili koja druga ovlaštena strana.
(e) Najmanje ukupne vanjske dimenzije drugoga sloja ambalaže moraju iznositi
barem 100 mm.
(f) Drugi sloj ambalaže mora biti dovoljno velik za slanje dokumenta, kao što je
zračni tovarni list.
5. Vanjski sloj ambalaže
(a) Vanjski sloj ambalaže ne smije sadržavati više od 4 l ili 4 kg.
(b) Ako je b) Ako je o, izvan drugoga sloja ambalaže stavlja se suhi ili mokri
led. Ako se koristi suhi led, ambalaža mora osigurati oslobađanje ugljičnog
dioksida i ne dopustiti nastajanje tlaka koji bi mogao oštetiti ambalažu. Ako se
koristi mokar led, ambalaža mora biti nepropusna.
Svaka ambalaža i zračni tovarni list moraju biti označeni na sljedeći način:
»UN 3373 DIJAGNOSTIC SPECIMEN
PACKED IN COMPLIANCE WITH
IATA PACKING INSTRUCTION 650«
(c) Između drugoga sloja ambalaže i vanjskog sloja potrebno je priložiti
podroban popis cijelog sadržaja.
(d) Vanjski sloj ambalaže potrebno je staviti u hermetički zatvorenu plastičnu
vreću kako bi ga se zaštitilo od vlage.
(e) Deklaracija prijevoznika o opasnom teretu nije potrebna.

POGLAVLJE XIII.
Slanje virusa i uzoraka u referentni laboratorij Zajednice

1. Uzorci koje se šalju u referentni laboratorij Zajednice moraju biti u skladu
s preporukama za prijevoz opasnih patogenih tvari unutar Europske unije kao i
propisima i zakonodavstvom koje je na snazi u Ujedinjenom Kraljevstvu.
Potrebno pridržavati se uputa iz ovoga Poglavlja.
2. Slanje virusa i drugih materijala u referentni laboratorij Zajednice.
(a) Sve materijale potrebno je zapakirati u skladu s uputama iz ovoga Poglavlja.
(b) Vanjski sloj ambalaže mora biti označen kako slijedi:
»ANIMAL PATHOGEN – PACKAGE ONLY TO BE OPENED AT THE AVIAN VIROLOGY SECTION, VLA,
WEYBRIDGE. IMPORTATION AUTHORISED BY LICENCE NUMBER.......\*....... ISSUED UNDER
THE IMPORTATION OF ANIMAL PATHOGENS ORDER.«
(c) Potrebno je unijeti jedan od sljedećih brojeva dozvole:
– za viruse influence ptica: »AHZ/2232/2002/5\*«
– za tkiva i ostale materijale: »AHZ/2074C/2004/3\*«
Kako se ovi brojevi dozvole s vremena na vrijeme mijenjaju, laboratoriji koji
šalju uzorke moraju osigurati da se koriste brojevi dozvole koji su trenutačno
na snazi.
(d) Ambalažu je potrebno nasloviti na:
Avian Virology
VLA Weybridge,
New Haw, Addlestone,
Surrey KT15 3NB
United Kingdom
(e) Uz pošiljku mora biti priloženo pismo sa što više podataka o izolatu, kao
što su npr. vrsta i starost, područje/država izolacije, podaci o anamnezi.
(f) Paketi se šalju zračnim poštanskim ili teretnim prijevozom.
Ako se paketi šalju zračnim teretnim prijevozom, prije dolaska materijala,
referentnom laboratoriju Zajednice potrebno je telefaksom, telefonom ili
elektroničkom poštom javiti broj zračnoga tovarnog lista.
Paketi koji se šalju teretnim zračnim prijevozom, moraju biti jasno označeni
sljedećim riječima:
»CARE OF TRANSGLOBAL« kako bi se osigurala brza obrada u zračnoj luci.
Osobe za kontakt u referentnom laboratoriju Zajednice
Director of the Reference Laboratory
Direct tel. (44-1932) 35 73 39;
Direct fax (44-1932) 35 72 39;
E-mail: i.h.brown@vla.defra.gsi.gov.uk
Reference Laboratory Manager
Direct tel. (44-1932) 35 77 36 or (44-1932) 35 77 08
Direct fax (44-1932) 35 78 56
E-mail: r.manvell@vla.defra.gsi.gov.uk

POGLAVLJE XIV.
Minimalni sigurnosni zahtjevi u dijagnostičkom laboratoriju za influencu ptica

1. Sigurnosni zahtjevi u dijagnostičkim laboratorijima koji rade s virusima
influence ptica moraju obuhvaćati postupke za sprječavanje nekontroliranog
širenja virusa kao prijetnje za zdravlje životinja i radi zaštite ljudi
zaposlenih u laboratoriju (i onih izvan njega) od svih rizika od izbijanja
zoonoza.
U Europskoj uniji minimalni sigurnosni zahtjevi za laboratorije propisani su
odredbama nekoliko direktiva. Osim toga, u temeljnim europskim normama (EN)
opisani su i predviđeni operativni aspekti. Za rad laboratorija za dijagnostičke
svrhe postoje dodatni propisi (europske norme), kao što je dobra laboratorijska
praksa.
2. Propisi koji se odnose na sigurnost u laboratorijima:
– Zakon o zaštiti na radu (»Narodne novine«, broj 56/96, 94/96, 114/03, 100/04 i
86/08)21,
– poseban propis o zaštiti radnika od rizika nastalih zbog izloženosti biološkim
agensima na radu22,
Ako se dijagnostika obavlja lančanom reakcijom polimeraze (PCR) i kloniranjem
produkata PCR u bakterijskom plazmidu za razmnožavanje, kao za sekvencioniranje
DNK, osim propisa iz alineja prve i druge ove točke, primjenjuju se odredbe
Zakona o genetski modificiranim organizmima (»Narodne novine«, broj 70/05),
Pravilnika o sadržaju prijave za ograničenu uporabu genetski modificiranih
organizama u 2.3 i 4 razini opasnosti (»Narodne novine«, broj 84/06), Pravilnika
o sadržaju, opsegu i metodologiji izrade procjene rizika za ograničenu uporabu
genetski modificiranih organizama (»Narodne novine«, broj 84/06), Pravilnika o
sadržaju prijave zatvorenog sustava (»Narodne novine«, broj 84/06) i Pravilnika
o mjerama sigurnosti i standardima objekata za ograničenu uporabu genetski
modificiranih organizama (»Narodne novine«, broj 84/06)23 te prihvaćene europske
norme (HRN EN).
3. Osim propisa navedenih u ovom Poglavlju potrebno je provoditi i prihvaćene
europske norme (HRN EN):
HRN EN 1212824 Biotehnologija. Istraživački, razvojni i analitički laboratoriji.
Stupnjevi izolacije (zadržavanja) u mikrobiološkim laboratorijima, područja
rizika, prostori i zahtjevi u pogledu fizičke sigurnosti.
HRN EN 1273825 Biotehnologija. Istraživački, razvojni i analitički laboratoriji.
Upute za izolaciju pokusnih životinja cijepljenih tijekom eksperimenta
mikroorganizmima.
HRN EN 1274026 Biotehnologija. Istraživački, razvojni i analitički laboratoriji.
Upute za postupanje s otpacima, inaktiviranje i testiranje otpadaka.
HRN EN 1274127 Biotehnologija. Istraživački, razvojni i analitički laboratoriji.
Upute za rad biotehnoloških laboratorija.
Za rad i upravljanje laboratorijem primjenjuju se sljedeći uv­jeti:
4. Zahtjevi za laboratorije (razine sigurnosti od 1. do 4.)
U skladu s posebnim propisom o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem
biološkim sredstvima na radu28, odredbama Zakona o genetski modificiranim
organizmima (»Narodne novine«, broj 70/05), Pravilnika o sadržaju prijave za
ograničenu uporabu genetski modificiranih organizama u 2.3 i 4 razini opasnosti
(»Narodne novine«, broj 84/06), Pravilnika o sadržaju, opsegu i metodologiji
izrade procjene rizika za ograničenu uporabu genetski modificiranih organizama
(»Narodne novine«, broj 84/06), Pravilnika o sadržaju prijave zatvorenog sustava
(»Narodne novine«, broj 84/06) i Pravilnika o mjerama sigurnosti i standardima
objekata za ograničenu uporabu genetski modificiranih organizama (»Narodne
novine«, broj 84/06)29 i prihvaćenim europskim normama: HRN EN 12128; HRN EN 12740
i HRN EN 12741.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sigurnosne mjere | | Razina sigurnosti | | | | | |
| 1 | | 2 | | 3 | 4 |
| Laboratorijski prostor: izoliran | ne | | da | | da | | da |
|  |  | |  | |  | |  |
| Laboratoriji, odvojeni vratima | ne | | da | | da | | da |
| Kontrolni prozor za promatranje bez potrebe otvaranja vrata | po izboru | | po izboru | | po izboru | | da |
| Mogućnost pranja ruku (za osoblje)   sp;td width="49" colspan="2" style="width: 36.7pt; height: 6.2pt; border-left: medium none; border-right: 1.0pt solid black; border-top: medium none; border-bottom: 1.0pt solid black; padding-left: 2.25pt; padding-right: 2.25pt; padding-top: 2.25pt; padding-bottom: 2.85pt"> da | da | | da | | da |
| Mogućnost dezinfekcija (ruku) | po izboru | | da | | da | | da |
| Ograničen pristup | ne | | da | | da | | da |
| Posebne mjere za nadzor širenja aerosola | ne | | da | | da | | da |
| da  što više smanjiti | | da  spriječiti | | da  spriječiti |
| Na vratima znak za biološku opasnost | ne | | da | | da | | da |
| Tuš | ne | | ne | | po izboru | | da |
| Ispiranje očiju an> "MsoNormal" style="text-autospace: none; vertical-align: middle; margin-bottom: 2.15pt"> | da | | da | | da | | da |
| Laboratorij: moguće ga je hermetički zatvoriti za fumigaciju | ne | | ne | | da | | da |
| Površine otporne na vodu, kiseline, lužine, otapala, sredstva za dezinfekciju i dekontaminaciju, jednostavne za čišćenje | da  (radna površina) | | da  (radna površina) | | da  (radna površina, pod) | | da (radna površina, pod) |
| Ulaz u laboratorij kroz zračnu barijeru (*airlock*) | ne | | ne | | po izboru | | da |
| Podtlak u laboratoriju | ne | | ne | | po izboru | | da |
| Izlazni i ulazni zrak iz laboratorija filtriran kroz filtar HEPA | ne | | ne | | da  (izlazni zrak) | | da |
| Autoklav | na lokaciji | | u zgradi | | u laboratoriju | | u laboratoriju, s vratima na oba kraja |
| Zaštitna odjeća | primjerena zaštitna odjeća | | primjerena zaštitna odjeća | | primjerena zaštitna odjeća (obuća po izboru) | | potpuno presvlačenje odjeće i obuće |
| Rukavice | ne | | po izboru | | da  da | |
|  |  | |  | |  | |  |
|  |  | |  | |  | |  |
|  |  | |  | |  | |  |
| Učinkovit nadzor vektora (npr. za glodavce i insekte) | po izboru | | da | | da | | da |
| Sigurna pohrana biološkog agensa | da | | da | | da | | da |
| Laboratoriji imaju vlastitu opremu | ne | | ne | | Preporučuje se | | da |

Postoje dodatne europske norme koje se bave upravljanjem i ustrojem
laboratorija.

Potrebno je poštovati druge nacionalne i međunarodne propise i preporuke. WHO je
na svojoj mrežnoj stranici objavio svoj priručnik *Laboratory Biosafety Manual*
(3. izdanje):
<http://www.who.int/csr/resources/publications/biosafety/WHO_CDS_CSR_LYO_2004_11/en/>.
5. Mjere sigurnosti koje se odnose na zdravlje životinja
Nadležno tijelo mora donijeti propise u vezi sa sigurnim rukovanjem s virusom
influence ptica, osobito VPIP ali također i svih virusa influence ptica
podtipova H5 i H7. Neke je upute dala Svjetska organizacija za zdravlje
životinja (OIE) u Poglavlju 1.4.5 Kodeksa o zdravlju kopnenih životinja 2005. i
VPIP se smatra patogenom 4. skupine prema OIE-u.
Propise koji uređuju postupak s virusima influence ptica, donosi nadležno
tijelo.
6. Mjere sigurnosti koje se odnose na zdravlje ljudi
Laboratoriji koji rade s virusima influence ptica moraju neprestano imati na umu
da su to barem potencijalno humani patogeni i rad laboratorija organizirati tako
da se izbjegne zaraza djelatnika u laboratoriju i onemogući izlazak virusa iz
laboratorija.
Upute za rukovanje s uzorcima za koje postoji sumnja na prisutnost virusa
influence ptica A, mogu se naći na mrežnoj stranici Svjetske zdravstvene
organizacije (WHO):
http://www.who.int/csr/disease/avian\_influenza/guidelines/handlingspecimens/en/

\_\_\_\_\_
21 Zakonom o zaštiti na radu
(»Narodne novine«, broj 56/96, 94/96, 114/03, 100/04 i 86/08) preuzete su
odredbe Direktive Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za
poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu.
22 Posebnim će se propisom preuzeti odredbe Direktive 2000/54/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o zaštiti radnika od rizika
povezanih s izlaganjem biološkim sredstvima na radu (sedma pojedinačna direktiva
u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ).
23 Zakonom o genetski modificiranim organizmima (»Narodne novine«,
broj 70/05), Pravilnikom o sadržaju prijave za ograničenu uporabu genetski
modificiranih organizama u 2.3 i 4 razini opasnosti (»Narodne novine«, broj
84/06), Pravilnikom o sadržaju, opsegu i metodologiji izrade procjene rizika za
ograničenu uporabu genetski modificiranih organizama (»Narodne novine«, broj
84/06), Pravilnikom o sadržaju prijave zatvorenog sustava (»Narodne novine«,
broj 84/06) i Pravilnikom o mjerama sigurnosti i standardima objekata za
ograničenu uporabu genetski modificiranih organizama (»Narodne novine«, broj
84/06) preuzete su odredbe Direktive Vijeća 90/219/EEZ od 23. travnja 1990. o
ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama i Direktive Vijeća
98/81/EZ od 26. listopada 1998. koja mijenja Direktivu 90/219/EEZ o ograničenoj
uporabi genetski modificiranih mikroorganizama.
24 Normom HRN EN 12128 prihvaćena je europska norma EN 12128.
25 Normom HRN EN 12738 prihvaćena je europska norma EN 12738.
26 Normom HRN EN 12740 prihvaćena je europska norma EN 12740.
27 Normom HRN EN 12741 prihvaćena je europska norma EN 12741.
28 Posebnim će se propisom preuzeti odredbe Direktive 2000/54/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o zaštiti radnika od rizika
povezanih s izlaganjem biološkim sredstvima na radu (sedma pojedinačna direktiva
u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ).
29 Zakonom o genetski modificiranim organizmima (»Narodne novine«,
broj 70/05), Pravilnikom o sadržaju prijave za ograničenu uporabu genetski
modificiranih organizama u 2.3 i 4 razini opasnosti (»Narodne novine«, broj
84/06), Pravilnikom o sadržaju, opsegu i metodologiji izrade procjene rizika za
ograničenu uporabu genetski modificiranih organizama (»Narodne novine«, broj
84/06), Pravilnikom o sadržaju prijave zatvorenog sustava (»Narodne novine«,
broj 84/06) i Pravilnikom o mjerama sigurnosti i standardima objekata za
ograničenu uporabu genetski modificiranih organizama (»Narodne novine«, broj
84/06) preuzete su odredbe Direktive Vijeća 90/219/EEZ od 23. travnja 1990. o
ograničenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama i Direktive Vijeća
98/81/EZ od 26. listopada 1998. koja mijenja Direktivu 90/219/EEZ o ograničenoj
uporabi genetski modificiranih mikroorganizama.

Pravilnik, NN 99/2008-3022
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)