## Odluka o proglašenju Zakona o lovu

### NN 10/1994 (11.2.1994.), Odluka o proglašenju Zakona o lovu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKA

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O LOVU

Proglašavam Zakon o lovu, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici dana 28. siječnja 1994. godine.

Broj: PA4-17/1-94.

Zagreb, 2. veljače 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v.r.**

---

## ZAKON O LOVU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovaj Zakon uređuje uzgoj, zaštitu, lov i korištenje divljači i njezinih
dijelova.

(2) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka imaju gospodarsku funkciju tc
funkciju zaštite i očuvanja biološke i ekološke ravnoteže prirodnih staništa
divljači.

Članak 2.

U ovom Zakonu u uporabi su pojmovi sa sljedećim značenjem:

1. Divljač - zakonom određene životinjske vrste koje slobodno žive u
prirodi, na površinama namijenjenima za intenzivni uzgoj divljači ili za
njezin uzgoj i razmnožavanje,

2. Pravo lova - ovlast da se na određenoj površini zemljišta i voda
(u daljnjem tekstu: zemljište) provode radnje i poduzimaju mjere uzgoja,
zaštite, lova i korištenja divljači i njezinih dijelova,

3. Ovlaštenik prava na zemlju - koncesionar prava gospodarskog korišenja
poljoprivrednog zemljišta u svrhu lova i zakupnik zemljišta u svrhu lova,

4. Ovlaštenik prava lova - vlasnik lovišta, ovlaštenik prava na zemljištu
na kojem je ustanovljeno lovište i druga pravna ili fizička osoba koja
je stekla pravolova na temelju koncesije ili zakupom, odnosno podzakupom
lovišta,

5. Korisnik zemljišta - vlasnik i ovlaštenik prava na zemljištu na kojem
je ustanovljeno lovište i okolnih zemijišta,

6. Lovište - određena površina zemljišta koje predstavlja zaokruženu
prirodnu cjelinu u kojoj postoje ekološki i drugi uvjeti za uzgoj, zaštitu,
lov i korištenje divljači i njezinih dijelova,

7. Otvoreno lovište - lovište u kojem je omogućena nesmetana dnevna
i sezonska migracija dlakave i pernate divljači,

8. Ograđeno lovište - lovište ograđeno prirodnim (široki vodotoci, velike
vodene površine, more i sl.) ili umjetnim (ograde ili slični uređaji ili
građevine i sl.) preprekama koje sprečavaju ili znatno umanjuju mogućnost
da divljač koja se u njemu prvenstveno uzgaja, štiti i lovi napusti tu
površinu,

9. Uzgajalište divljači - površina zemljišta veća od 100 ha, a manja
od 2000 ha ograđena ogradom ili sličnom građevinom ili prirodnim preprekama
koje osiguravaju da divljač koja se u njemu proizvodi za reprodukciju i
lov, ne može napustiti tu površnu,

10. Zvjerinjak - površina zemljišta do 100 ha ograđeno ogradom koja
osigurava da divijač koja se u njemu nalazi ne može napustiti tu površinu,

11. Lovnogospodarska osnova - planski akt kojim se detaljno uređuje
gospodarenje s divijači i lovištem za određeno razdoblje u skladu s mogućnosti
biotopa te brojnosti i stanjem populacije divljači koja se uzgaja,

12. Program uzgoja divljači - planski i gospodarski akt kojim se detaljno
uređuje uzgoj, zaštita i korištenje divljači u uzgajalištima divljači,

13. Program zaštite divljači - planski akt na temelju kojeg se divljač
štiti na površinama izvan lovišta,

14. Trofej divljači - divljač ili njezini dijelovi uređeni za duže čuvanje
ili čuvanje i ocjenjivanje,

15. Vrhunski trofej divljači - trofej ocijenjen s većim brojem bodova
od evidentiranog najjačeg trofeja (prvaka) pojedine vrste divljači u Republici
Hrvatskoj.

Članak 3.

(1) Divljač, u smislu ovoga Zakona, jesu životinjske vrste:

A Krupna divljač

jelen obični (Cervus elaphus L.)

jelen lopatar (Dama dama L.)

jelen axis (Axis axis L.)

jelen bjelorepan (Odocoilus Virginianus Zimm.)

srna obična (Capreolus capreolus L.)

kozorog (Capra ibex L.)

divokoza (Rupicapra rupicapra L.)

muflon (Ovi aries musimon Pall.)

svinja divlja (Sus scrofa L.)

medvjed mrki (Ursus arctos L.)

B Sitna divljač jazavac (Meles meles L.)

kuna bjelica (Martes foirka EHR.)

kuna zlatica (Martes martes L.)

lasica mala (Mustela nivalis L.)

dabar (Castor fiber L.)

zec obični (Lepus europaeus Pall.)

kunić divlji (Oryctolagus cuniculus L.)

puh (Glis sp.)

lisica (Vulpes vulpes L.)

čagalj (Lanis aureus L.)

tvor (Mustela putorius L.)

mungos (Herpestes ishneumon L.)

kunopas (Nyctereutes procyoneides Gray)

lještarka gluha (Tetrastes bonasia L.)

tetrijeb ruševac (Lyrurus tetrix L.)

fazark-gnjetlovi (Phasianus sp. L.)

jarebice kamenjarke:

- grivna (Alectoris graeca Meissn.)

- čukara (Alectoris chucar)

trčka skvržulja (Perdix perdix L.)

prepelice:

- pućpura (Coturnix coturnix L.)

- virđinijska (Coturnix Virginiana L.)

šljuke: -

bena (Scolopax rusticola L.)

- kokošica (Gallinago gallinago L.)

golub divlji:

- grivnjaš (Columba palumbus L.)

- dupljaš (Columba oenas L.)

- pećinar (Columba livia Gmelin)

grlica divlja (Streptopelia turtur L.)

guske divlje:

- glogovnjača (Anser fabalis Latham)

- lisasta (Aner albifrons Scopoli)

patke divlje:

- gluhara (Anas platyrhyncos L.)

- glavata (Aythya ferina L.)

- kreketaljka (Anas strepera L.)

- krunasta (Aythya fuligula L.)

- lastarka (Anas acuta L.)

- pupćanica (Anas querquedula L.)

- žličarka (Anas clypeata L.)

- kržulja (Anas crecca L.)

liska crna (Fulica atra L.)

vrana siva (Corvus corone cornix L.)

vrana gačac (Corvus frugilegus L.)

čavka zlogodnjača (Coloeus monedula L.)

svraka (Pica pica L.)

šojka kreštalica (Garrulus glandarius L )

(2) Divljači se smatra i tetrijeb gluhan (Tetrao urogallus L.), osim
na području južnog Velebita te mačka divlja (Felis silvestris Schr.), osim
na području Gorskog kotara.

(3) Ako se na teritoriju Republike Hrvatske pojavi ili unese nova životinjska
vrsta, njezin status divljači privremeno će odrediti ministar poljoprivrede
i šumarstva (u daljnjem tekstu: ministar) po prethodnom mišljenju Ministarstva
graditeljstva i zaštite okoliša, dok se to pitanje ne uredi zakonom.

Članak 4.

Divljač su dobro od interesa za Republiku i imaju njezinu osobitu zaštitu.

Članak 5.

(1) Pravo lova stječe:

1. vlasnik, ustanovljenjem lovišta na vlastitom zemljištu,

2. ovlaštenik prava na zemljištu, ustanovljenjem lovišta na:

- zemljištu na kojem je stečeno pravo gospodarsko korištenja u svrhu
lova temeljem koncesije,

- zakupljenom zemljištu u svrhu lova,

3. druga pravna ili fizička osoba:

- koncesijom prava lova na lovištu,

- zakupom ili podzakupom lovišta.

(2) Vlasniku i ovlašteniku prava na zemljišta bez prava lova određuje
se naknada za ograničenja kojima su podvrgnuti u ostvarivanju prava lova
trećih osoba, u skladu s ovim Zakonom.

Članak 6.

Domaća i strana pravna i fizička osoba može steći pravo lova na lovištima
u vlasništvu države koncesijom (u daljnjem tekstu: koncesija prava lova)
ili zakupom na način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.

Članak 7.

(1) Ovlaštenici prava lova i drugi građani koji se bave ili rade na
poslovima iz članka 1. stavka 1. ovoga Zakona i lovci imaju pravo slobodnog
udruživanja, radi zaštite njihovih probitaka ili promicanja uzgoja, zaštite,
lova i korištenja divljači, zaštite prirode i ljudskog okoliša u očuvanju
prirodnog staništa divljači, njegovanja lovačke etike i običaja ili druge
ciljeve, u lovačka udruženja, saveze i druge udruge, osnovati ih te se
u njih uključivati ili iz njih istupati.

(2) Hrvatski lovački savez predstavlja svoje članove u promicanju lova
u Republici Hrvatskoj i u inozemstvu.

II. LOVIŠTA, VRSTE LOVIŠTA I POVRŠINE IZVAN LOVIŠTA

1. Lovišta

Članak 8.

(1) Lovište se ustanovljuje ovisno o vrsti divljači koja prirodno obitava
ili se prvenstveno uzgaja na površinama zemljišta, broju divljači koja
se prema mogućnostima staništa može uzgajati na tim površinama i njegovoj
namjeni.

(2) Lovište ne obuhvaća:

1. neizgrađeno i izgrađeno građevinsko zemljište te površine do 300
m od naselja,

2. javne prometnice i druge javne površine uključivši i zaštitni pojas,

3. određene dijelove prirode koji su proglašeni posebno zaštićenim objektima
prirode po propisima o zaštiti prirode u kojima je aktom o proglašenju
ili posebnim aktom zabranjen lov (nacionalni parkovi, strogi rezervati,
specijalni zoološki i ornitološki rezrvati i drugi posebno zaštićeni objekti
prirode) i Park prirode Medvednica,

4. more i privredne ribnjake s obalnim zemljištem koje služi za korištenje
ribnjaka,

5. rasadnike, voćne i lozne nasade namijenjene intenzivnoj proizvodnji
u površini do 100 ha, ako su ograđeni ogradom koja sprečava prirodnu migraciju
sve dlakave divljači,

6. druge površine na kojima je aktom o proglašenju njihove namjene zabranjen
lov.

(3) Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na zvjerinjak.

Članak 9.

(1) Lovišta se mogu ustanoviti kao otvorena lovišta, ograđena lovišta
i uzgajališta divljači.

(2) Otvoreno lovište ne može biti manje od 1.000 ha.

(3) lznimno od stavka 2 ovoga članka, otvoreno lovište se može ustanoviti
na otoku ili skupini otoka površine veće od 500 ha.

(4) Ograđeno lovište obuhvaća površine na kojima postoje uvjeti za intenzivni
uzgoj, zaštitu, lov i korištenje divljači, a ne može biti manje od 1.000
ha.

(5) Uzgajalište divljači obuhvaća površine na kojima se mogu uzgajati
pojedine vrste divljači za proizvodnju većeg broja kvalitetne i zdrave
divljači namijenjene lovu i reprodukciji. Uzgajalište divljači može se
ustanoviti samo za vlasnike zemljišta.

(6) Iznimno od odredbe članka 8. stavka 2. točke 4. i 5. ovoga Zakona,
uzgajalište divljači može se ustanoviti na vlastitim površinama privrednog
ribnjaka s obalnim zemljištem ili rasadnicima i voćnim i loznim nasadima
namijenjenim za intenzivnu proizvodnju.

Članak 10.

(1) Granice lovišta moraju biti uočljive, a određuju se ovisno o prirodnoj
cjelini, ekološkim, geografskim i drugim uvjetima, obalnim pojasom mora,
ograđenim zaštitnim pojasom auto-cesta i magistralnim cestama koje sprečavaju
prirodnu migraciju dlakave divljači.

(2) Ako granice lovišta nije moguće odrediti u smislu stavka 1. ovoga
članka, određuju se željezničkim prugama, regionalnim cestama, vododjelnicama,
rijekama ili na drugi sličan način.

(3) Kod utvrđivanja granica lovišta mora se uzeti u obzir prirodna migracija
divljači.

(4) Granice lovišta moraju biti vidljivo obilježene na mjestima koja
su određena aktom o ustanovljenju lovišta.

Članak 11.

(1) Ovlaštenici prava lova dužni su u lovištu omogućiti rad znanstveno-istraživačkih
i znanstveno-nastavnih ustanova predviđen posebnim programom tih ustanova
o njihovom trošku, na temelju dopuštenja Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
(u daljnjem tekstu: ministarstvo), uz obvezu vidljivog obilježavanja površina
na kojima se taj rad obavlja.

(2) Odredbe ovoga zakona ne odnose se na površine iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 12.

(1) U županiji se vodi katastar lovišta.

(2) Katastar lovišta ustanovljuje i vodi županijski, odnosno gradski
ured Grada Zagreba nadležan za poslove lova ( u tekstu koji slijedi: nadležni
ured).

(3) Oblik sadržaj i način vođenja katastra lovišta propisuje ministar.

2. Vrste lovišta

A. Vlastita lovišta

Članak 13.

(1) Vlastito lovište ustanovljuje se na zemljištu iz članka 5. stavka
1. točke 1. i 2. ovoga Zakona, ako površina nije manja od 1000 ha neprekinutog
zemljišta, tako da se po cijelom zemljištu može prelaziti s jedne katastarske
čestice na drugu bez prijelaza preko tuđeg zemljišta. Ceste, željezničke
pruge i za njih vezani objekti, vodotoci, kanali i slično ne smatraju se
prekidom zemljišta. Otoci se smatraju kao da su spojeni sa obalom, ako
je moguća migracija divljači.

(2) Površine iz stavka 1. ovoga članka smatraju se prekinutima, ako
su podijeljene u više dijelova, a vezane su samo vodama i cestama koje
između tih dijelova prolaze zemljištem drugog ili drugih vlasnika.

(3) Ako se unutar površina iz stavka 1. ovoga članka nataze enklave
ukupne površine manje od 1000 ha ili poluenklave manje od 500 ha drugog
vlasnika, iste će se površine obuhvatiti vlastitim lovištem, osim ako na
tim površinaina njihov vlasnik ne namjerava uzgajati divljač u uzgajalištu
divljači.

(4) Namjeru uzgoja divljači, u smislu stavka 3. ovoga članka, vlasnik
zemljišta pismeno priopćuje upravnom tijelu nadležnom za poslove lova županije,
odnosno Grada Zagreba (u daljnjem tekstu: nadležno upravno tijelo) prije
donošenja odluke o ustanovljenju vlastitog lovišta. Ne započne li vlasnik
zemljišta s uzgojem divljači u uzgajalištu divljači u roku godine dana
od dana priopćenja te namjere, smatrat će se da je odustao od svoje namjere.

Članak 14.

(1) Za površine iz članka 13. stavka 3. ovoga Zakona ovlaštenik prava
lova na vlastitom lovištu plaća lovozakupninu u korist posebnog računa
proračuna županije, odnosno Grada Zagreba (u daljnjem tekstu: proračun)
na čijem području se prostire lovište.

(2) Visina lovozakupnine iz stavka 1. ovoga članka izračunava se tako
da se najveća lovozakupnina ostvarena na nadmetanju za davanje susjednih
lovišta u zakup podijeli s brojem hektara lovišta i pomnoži s brojem hektara
za koje se lovozakupnina plaća.

Članak 15.

(1) Lovišta na površinama zemljišta u vlasništvu države (u daljnjem
tekstu: državna lovišta) ustanovljuje ministar.

(2) Dok pravo lova u državnim lovištima ne stekne pravna ili fizička
osoba, u skladu s ovim Zakonom, Vlada Republike Hrvatske povjerit će izvršavanje
prava lova u tim lovištima pravnoj ili fizičkoj osobi koja koristi zemljište
u državnom vlasništvu.

Članak 16.

(1) Lovišta na površinama zemljišta koja nisu u vlasništvu države ustanovljuje
županijska skupština, odnosno Gradska skupština Grada Zagreba (u daljnjem
tekstu: nadležno tijelo).

(2) Ako vlasnik, odnosno ovlaštenik prava na zemljištu iz stavka 1.
ovoga članka želi koristiti pravo lova u vlastitom lovištu, podnijet će
pismeni zahtjev za ustanovljenje vlastitog lovišta nadležnom upravnom tijelu
na čijem području se nalazi zemljište, odnosno veći dio zemljišta. Zahtjev
se podnosi najkasnije do 1. veljače u godini isteka ugovora o zakupu lovišta
ili šest mjeseci prije prvog davanja u zakup tog lovišta.

(3) Uz pismeni zahtjev iz stavka 2 ovoga članka prilažu se isprave kojima
se dokazuje pravo vlasništva odnosno ovlaštenja na zemljištu i dokazi o
ispunjavanju uvjeta iz odredaba članka 13. stavka 1., 2. i 3., članka 27.
stavka 3. i članka 28. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

(4) Vlasnik, odnosno ovlaštenik prava na zemljištu stječe pravo lova
danom stupanja na snagu odluke o ustanovljenju vlastitog lovišta.

Članak 17.

(1) Ako vlasnik odnosno, ovlaštenik prava na zemljištu ne podnese zahtjev
za ustanovljenje vlastitog lovišta u roku iz članka 16. stavka 2. ovoga
Zakona ili odbije da primi enklave ili poluenklave pod uvjetima iz članka
13. stavka 3. i članka 14. ovoga Zakona, njegovo će se zemljište dati u
zakup kao zajedničko lovište.

(2) Ako se vlastito lovište prodajom, diobom ili kojim drugim načinom
izmijeni tako, da više ne predstavlja prirodnu cjelinu ili ne ispunjava
uvjete propisane člankom 8. stavkom 1., člankom 9. ili člankom 13. stavkom
1. ovoga Zakona, nadležno tijelo po službenoj dužnosti pripojit će njegove
površine zajedničkom lovištu.

(3) Spajanjem dva ili više zemljišta raznih vlasnika ne može se ostvariti
pravo na ustanovljenje vlastitog lovišta.

B. Zajednička lovišta

Članak 18.

(1) Na površinama zemljišta na kojima nisu ustanovljena vlastita lovišta,
ustanovljuju se zajednička lovišta.

(2) Zajednička lovišta ustanovljuje nadležno tijelo na čijem području
se nalaze površine zemljišta, na prijedlog stručne komisije Stručnu komisiju
osniva nadležno upravno tijelo u koju imenuje najmanje tri člana sa završenim
šumarskim, veterinarskim, agronomskim fakultetom stočarskog smjera ili
prirodoslovno-matematičkim fakultetom biološkog smjera.

(3) Ako se površine zemljišta na kojima se ustanovljuju zajednička lovišta
nalaze na području više županija, odnosno Grada Zagreba, lovište ustanovljuje
nadležno tijelo na čijem području se nalazi veći dio lovišta, na prijedlog
zajedničke stručne komisije.

(4) Ustanovljena zajednička lovišta daju se u zakup na način propisan
ovim Zakonom.

(5) Vlasnicima i ovlaštenicima prava na zemljištu na čijim površinama
su ustanovljena zajednička lovišta, pripada naknada prema odredbi članka
35. točki 1. ovoga Zakona.

3. Površine izvan lovišta

Članak 19.

(1) Na površinama zemljišta izvan lovišta divljač je dužan zaštićivati
vlasnik ili ovlaštenik prava na tim zemljištima.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, u slučajevima kad se radi o površinama
zemljišta do 100 ha raznih vlasnika ili osoba koje koriste ta zemljišta,
nadležni ured povjerit će zaštićivanje divljači na takvim površinama drugoj
pravnoj ili fizičkoj osobi.

III. KONCESIJA PRAVA LOVA

Članak 20.

(1) Koncesija prava lova može se dati domaćoj i stranoj pravnoj i fizičkoj
osobi na vrijeme od 20 do 40 godina.

(2) Vlada Republike Hrvatske može svojom odlukom odrediti da se na pojedinim
područjima Republike Hrvatske na kojima su ustanovljena državna lovišta
ne može stjecati pravo lova koncesijom.

(3) Državno lovište na kojem je stečena koncesija prava lova ne može
se davati u potkoncesiju iIi zakup.

Članak 21.

(1) Odluku o koncesiji prava lova donosi Vlada Republike Hrvatske na
temelju provedenog javnog prikupljanja ponuda i javnog natječaja.

(2) Odluku o javnom prikupljanju ponuda, odnosno o raspisivanju javnog
natječaja za davanje koncesije prava lova donosi Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog ministarstva.

(3) Uz ponudu za davanje koncesije prava lova podnositelj ponude prilaže
i dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članka 27. stavka 3. i članka 28. stavka
2. i 3. ovoga Zakona.

(4) Postupak javnog prikupljanja ponuda odnosno javnog natječaja za
davanje koncesije prava lova provodi komisija od pet članova i tajnik koje
imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra. (5) Komisija iz
stavka 4. ovoga članka daje ministarstvu prijedlog odluke o izboru najpovoljnije
ponude za koncesiju prava lova.

Članak 22.

(1) Prijedlog za donošenje odluke o koncesiji prava lova ministarstvo
podnosi Vladi Republike Hrvatske, nakon pribavljenog mišljenja županije,
odnosno Grada Zagreba na čijem području se nalazi lovište na kojem se daje
koncesija prava lova.

(2) Početni iznos naknade za koncesiju prava lova putem javnog prikupljanja
ponuda, odnosno javnog natječaja određuje se u visini vrijednosti 50% odstrela
divljači u desetoj godini lovnogospodarske osnove obračunate po tržnim
cijenama.

Članak 23.

(1) Na temelju odluke o koncesiji prava lova ministar i podnositelj
ponude sklapaju ugovor o koncesiji prava lova u Pisanom obliku.

(2) Ugovor o koncesiji prava lova sadrži osobito odredbe o:

- položaju i veličini lovišta na kojem se ugovara koncesija prava lova,

- vrsti i broju divljači koja se uzgaja u lovištu,

- načinu i uvjetima služenja pravom lova u provedbi lovnogospodarske
osnove,

- vremenu trajanja koncesije,

- obliku, vislni i dospjelosti naknade za koncesiju,

- mogućnosti i razlozima otkaza ugovora prije isteka vremena koncesije,

- pravu i razlozima jednostranog raskida ugovora o koncesiji,

- dopustivosti postavljanja lovnogospodarskih i lovnotehničkih objekata
te njihovoj pripadnosti po isteku vremena trajanja koncesije,

- naknadi negativne razlike divljači, lovnotehničkih i lovnogospodarskih
objekata nakon isteka vremena trajanja koncesije, otkaza ili jednostranog
raskida ugovora o koncesiji.

- drugim obvezama utvrđenim propisima o lovu.

(3) lovnogospodarska osnova sastavni je dio ugovora o koncesiji prava
lova.

Članak 24.

(1) Prije potpisivanja ugovora o koncesiji prava lova, ministarstvo
je obvezno dostaviti nacrt ugovora s odlukom o koncesiji prava lova na
prethodno mišljenje Javnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske u roku
15 dana od dana donošenja odluke o koncesiji prava lova

(2) Javno pravobraniteljstvo Republike Hrvatske obvezno je dati svoje
mišljenje u roku 15 dana od dana primitka nacrta ugovora i odluke iz stavka
1. ovoga članka. U protivnom, smatra se da je njegovo mišljenje o pravnoj
valjanosti nacrta ugovora o koncesiji potvrdno.

(3) Sklopljeni ugovor o koncesiji prava lova dostavlja se Javnom pravobraniteljstvu
Republike Hrvatske.

Članak 25.

Ministarstvo može i prije isteka vremena koncesije otkazati ugovor o
koncesiji prava lova bez otkaznog roka ili uz primjereni otkazni rok, ako
koncesionar: 1. se služi pravom lova protivno ugovoru o koncesiji prava
lova, 2. ne provodi mjere i radnje utvrđene propisima o lovu.

Članak 26.

Uplaćene naknade za koncesiju prava lova prihod su državnog proračuna.

IV. DAVANJE LOVIŠTA U ZAKUP I PODZAKUP

Članak 27.

(1) Davanje zajedničkih lovišta u zakup provodi se putem javnog usmenog
nadmetanja (u daljnjem tekstu nadmetanje) prava lova za pojedino lovište
uz obvezno stavljanje na uvid lovnogospodarske osnove.

(2) Nadmetanje iz stavka 1. ovoga članka provodi komisija županije,
odnosno Grada Zagreba čije je nadležno tijelo ustanovilo zajedničko lovište.
Komisiju za provođenje nadmetanja prava lova osniva i njezine članove imenuje
nadležno upravno tijelo.

(3) Ponuđač može biti pravna osoba sa sjedištem na području Republike
Hrvatske ili punoljetna fizička osoba koja je državljanin Republike Hrvatske,
a prema odredbžx ma ovoga Zakona nije isključena od nadmetanja i koja u
zadnjih pet godina nije kažnjavana za krivično djelo nezakonitog lova ili
prekršaj iz članka 95. ili članka 99. točke 1. za radnje iz članka 95.
stavka 1. točke 2., 3., 10. i 11. ovoga Zakona.

(4) U prvom nadmetanju jamčevina koju polaže ponuđač iznosi 10% od početne
cijene lovozakupnine. Početna cijena lovozakupnine određuje se u visini
vrijednosti 5% odstrela divljači u petoj godini lovnogospodarske osnove
obračunate po tržnim cijenama. Na ponovljenom nadmetanju početna cijena
ne može biti određena ispod visine troškova izrade lovnogospodarske osnove.

(5) Na ponovljenom nadmetanju ponuđač može biti i strana pravna i fizička
osoba.

(6) Prije objave oglasa o nadmetanju prava lova za pojedino zajedničko
lovište s njegovim sadržajem upoznaje se Hrvatski lovački savez.

(7) Nadležno tijelo propisat će postupak i uvjete nadmetanja za davanje
zajedničkih lovišta u zakup te rok za sklapanje ugovora o zakupu zajedničkog
lovišta.

Članak 28.

(1) S ponuđačem koji je uspio u nadmetanju (u daljnjem tekstu: lovozakupnik)
župan, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba sklapa ugovor o zakupu zajedničkog
lovišta u pismenom obliku za razdoblje valjanosti lovnogospodarske osnove.

(2) Lovozakupnik je obvezan:

1. osigeravati financijska sredstva za provedbu lovnogospodarske osnove,
za štete na divljači i lovištu i naknadu štete koju čini divljač (osiguranjem
kod osiguravajućeg zavoda, pologom kod hanke, hipotekom na nekretnine i
sl.),

2. da ima stručnu službu odnosno stručnjaka za provedbu lovnogospodarske
osnove,

3. da ima organiziranu lovočuvarsku službu,

4. da ima lovačke pse odgovarajuće pasmine za lovište koje uzima u zakup
koji su registrirani kod Hrvatskog kinološkog saveza i imaju položen radni
ispit,

5. da ima lovačkog psa osposobljenog za praćenje krvnoga traga ili krvosljednika
s položenim ispitom, ako u lovište koje uzima u zakup ima predviđen odstrel
krupne divljači.

(3) Osim uvjeta iz stavka 2. ovoga članka, lovozakupnik koji je pravna
osoba obvezno stavlja na uvid ispravu iz koje je vidljivo da je registrirana
za obavljanje lova.

(4) Lovozakupnik je obvezan platiti jednogodišnju lovozakupninu i troškove
izrade lovnogospodarske osnove u roku 30 dana od dana sklopljenog ugovora
o zakupu zajedničkog lovišta.

(5) Sredstva iz stavka 4 ovoga članka i godišnji iznosi lovozakupnina
uplaćuju se u korist posebnog računa proračuna.

Članak 29.

(1) Ako lovozakupnik ne uplati iznos lovozakupnine do 1. ožujka za sljedeću
lovnu godinu, nadležno upravno tijelo pismeno će ga opomenuti. Ako lovozakupnik
u roku određenom opomenom ne izvrši uplatu dužnog iznosa lovozakupnine,
smatrat će se da je ugovor o zakupu jednostrano raskinut.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, u roku 15 dana od dana kada
je po opomeni dosadašnji lovozakupnik bio dužan uplatiti lovozakupninu
objavit će se nadmetanje za davanje odnosnog zajedničkog lovišta u zakup.

Članak 30.

U slučaju prestanka pravne osobe ili smrti lovozakupnika, nadležno upravo
tijelo odredit će pismeno rok za izjašnjenje pravnog sljednika ili nasljednika
o torne da li želi koristiti stečeno pravo lova. Ako se pravni sljednik
ili nasljednik zakupnika u određenom roku ne izjasni ili se izjasni da
ne želi koristiti stečeno pravo lova, zajedničko lovište se daje na ponovno
nadmetanje sa stanjem divljači utvrđenim lovnogospodarskom osnovom za tu
godinu na vrijeme do isteka valjanosti lovnogospodarske osnove.

Članak 31.

(1) Lovozakupnik lovišta može pismeno otkazati ugovor o zakupu zajedničkog
lovišta najkasnije tri mjeseca prije isteka lovne godine ne navodeći razloge.

(2) Župan, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba raskinut će ugovor o
zakupu lovišta: 1. ako se utvrdi da je propustima u provedbi lovnogospodarske
osnove, bez objektivnih razloga, umanjen fond divljači ispod najmanjeg
broja utvrđenog lovnogospodarskom osnovnom ili ako lovozakupnik prestane
ispunjavati uvjete iz članka 28. satavka 2. točke 1., 2. i 3., odnosno
stavka 3. ovoga Zakona, 2. ako se površine zajedničkog lovišta smanje za
više od 20%.

Članak 32.

(1) U slučajevima iz članka 29., 30. i 31. ovoga Zakona i isteka vremena
na koje je ugovor o zakupu lovišta sklopljen, stanje lovišta i provođenja
lovnogospodarske osnove utvrđuje stručna komisija iz članka 18. stavka
2., odnosno 3. ovoga Zakona.

(2) Na temelju utvrđenog stanja, u slučajevima iz članka 29. i članka
31. stavka 2. točke 1. ovoga Zakona, dosadašnji lovozakupnik obvezan je
naknaditi negativne razlike divijači, lovnotehničkih i lovnogospodarskih
objekata prema tržnim cijenama i troškove ponovnog nadmetanja za davanje
zajedničkog lovišta u zakup te nema pravo učestvovati na ponovnom nadmetanju.

(3) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, zajedničko lovište daje
se u zakup putem nadmetanja. Novi ugovor o zakupu lovišta sklapa se na
vrijeme do isteka valjanosti lovnogospodarske osnove.

Članak 33.

(1) Lovozakupnik može svoje pravo lova u zajedničkom lovištu ili dijelu
lovišta čija površina nije manja od površine određene člankom 9. stavku
2., 3., odnosno 4. ovoga Zakona dati u podzakup pravnoj odnosno fizičkoj
osobi koja ispunjava uvjete iz članka 27. stavka 3. i članka 28. stavka
2. i 3. ovoga Zakona uz skrglasnost nadležnog upravnog tijela one županije,
odnosno Grada Zagreba čije tijelo je ustanovilo lovište.

(2) Stjecanjem prava lova u cijelom lovištu podzakupnik lovišta preuzima
i sva prava i obveze lovozakupnika.

(3) Davanjem prava lova u dijelu lovišta u podzakup, lovozakupnik se
ne oslobađa svojih prava i obveza.

Članak 34.

(1) Odredbe o zakupu i podzakupu zajedničkog lovišta iz članka 28. stavka
2. i 3. članka 33. ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju i na vlastita
lovišta.

(2) Ovlaštenik prava lova u vlastitom lovištu obavještava nadležno upravno
tijelo o davanju tog lovišta u zakup ili podzakup.

Članak 35.

Sredstva uplaćena po lovištu na poseban račun proračuna na ime lovozakupnine
iz članka 14. i 28. stavka 5. ovoga Zakona, obračunavaju se i raspoređuju
na način: 1. 70% sredstava raspoređuje se na ime naknade vlasnicima i ovlaštenicima
prava na zemljištu bez prava lova proporcionalno površini koja je obuhvaćena
lovištima za koje se uplaćuje lovozakupnina, 2. 20% sredstava ostaje na
posebnom računu proračuna za namjensko pokriće troškova provođenja ovoga
Zakona (ustanovljavanja zajedničkih lovišta, davanja u zakup zajedničkih
lovišta, zaštita i čuvanje lovišta koja nisu u zakupu, zaštita divljači
na površinama izvan lovišta i dr.), 3. 10% sredstava prihod su Republike
koja se vode na posebnom računu ministarstva za namjenske troškove provođenja
ovoga Zakona.

Članak 36.

(1) Državno lovište može se dati u zakup domaćoj i stranoj pravnoj i
fizičkoj osobi na vrijeme od 10 godina, odnosno do isteka valjanosti lovnogospodarske
osnove.

(2) Odluku o javnom prikupljanju ponuda ili raspisivanju javnog natječaja
za davanje državnog lovišta u zakup donosi Vlada Repriblike Hrvatske na
prijedlog ministarstva.

Članak 37.

(1) Odluku o davanju državnog lovišta u zakup donosi Vlada Republike
Hrvatske na temelju provedenog postupka javnog prikupljanja ponuda ili
javnog natječaja.

(2) Postupak javnog prikupljanja ponekda ili javnog natječaja provodi
i daje prijedlog odluke o izboru najpovoljnije ponude komisija koju osniva
Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra.

(3) Najpovoljnija je ponuda kojom je ponuđena najviša lovozakupnina

(4) Ako dva ili više ponuditelja ponude istu lovozakupninu, povoljnijom
smatrat će se ponuda ponuditelja koji koristi zemljište.

Članak 38.

(1) Na temelju odluke o izboru najpovoljnije ponude ministar i podnositelj
ponude sklapaju ugovor o zakupu državnog lovišta u pismenom obliku.

(2) Odredbe članka 23., 24., 25., 27. stavka 1., 3., 4. i 5., članka
28. stavka 2., 3. i 4. i članka 29., 30., 31. i 32. ovoga Zakona odgovarajuće
se primjenjuju i na zakup državnih lovišta.

(3) Državno lovište ne može se dati u podzakup.

Članak 39.

Uplaćene lovozakupnine za državna lovišta prihod su državnog proračuna.

V. LOVNOGOSPODARSKA OSNOVA, PROGRAM UZGOJA DIVLJAČI I PROGRAM ZAŠTITE
DIVLJAČI

Članak 40.

(1) Pravo lova u lovištu izvršuje se kao pravo i dužnost provedbe lovnogospodarske
osnove.

(2) Bez lovnogospodarske osnove lov divljači nije dopušten.

Članak 41.

(1) Lovnogospodarska osnova utvrđuje gospodarenje lovištem u razdoblju
od 1. travnja tekućeg godine do 31. ožujka desete godine.

(2) Lovnogospodarska osnova temelji se na brojnom stanju svih vrsta
divljači koje stalno ili sezonski žive u lovištu, kao i na broju divljači
koja se može uzgajati u lovištu.

(3) Brojno stanje divljači koja se uzgoja, odnosno može uzgajati u lovištu
mora se postići u roku utvrđenom lovnogospodarskom osnovom koji ne može
biti duži od pet godina za sitnu divljač, a deset godina za krupnu divljač.

(4) Planiranje odstrela divljači mora biti u skladu s brojnim stanjem
te dobnom i spolnom strukturom divljači u lovištu.

Članak 42.

(1) Lovnogospodarska osnova donosi se nakon ustanovljenja lovišta.

(2) Ovlaštenik prava lova u lovištu u vlasništvu države donosi lovnogospodarsku
osnovu za lovište uz odobrenje ministarstva, a za druga vlastita lovišta
njegov vlasnik odnosno ovlaštenik prava na zemljištu uz odobrenje nadležnog
ureda, u roku 90 dana od dana ustanovljenja lovišta.

(3) Za zajedničko lovište lovnogospodarsku osnovu donosi nadležni ured
prije nadmetanja prava lova za odnosno lovište.

Članak 43.

(1) Divljač u uzgajalištu divljači, uzgaja se u skladu s programom uzgoja
divijači.

(2) Program iz stavka 1. ovoga članka donosi vlasnik zemljišta prije
ustanovljenja uzgajališta divljači uz odobrenje nadležnog ureda.

Članak 44.

(1) Divijač na površinama zemljišta izvan, lovišta zaštićuje se u skladu
s programom zaštite divljači.

(2) Program iz stavka 1. ovoga članka donosi ministar na prijedlog nadležnog
ureda na čijem području se nalaze površine izvan lovišta.

Članak 45.

(1) Lovnogospodarska osnova i program zaštite divljači mora biti u skladu
sa osnovama gospodarenja gospodarskim jedinicama i programima za gospodarenje
šumama, uvjetima i načinom iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta, vodoprivrednom
osnovom, prostornim planom i potvrđenim međunarodnim ugovorima iz područja
lova, zaštite prirode i prirodnih staništa divijači.

(2) Provedba lovnogospodarske osnove, programa uzgoja divljači i programa
zaštite divljači obvezna je za ovlaštenika prava lova odnosno pravne i
fizičke osobe koje zaštićuju divljač na površinama izvan lovišta.

(3) Sadržaj, način izrade i postupak donošenja, odnosno odobravanja
lovnogospodarske osnove, pr-ograma uzgoja divljači i programa zaštite divljači
propisuje ministar.

Članak 46.

Izrada lovnogospodarske osnove ili programa zaštite divljači te njihove
revizije i programa uzgoja divljači može se povjeriti pravnoj osobi koja
je registrirana za tu djelatnost i ima uposlenog djelatnika sa završenim
šumarskim, veterinarskim ili agronomskim fakultetom stočarskog smjera ili
fizičkoj osobi s navedenom stručnom spremom koji ima obrtnicu za obavljanje
te djelalnosti.

Članak 47.

(1) Revizija lovnogospodarske osnove i programa zaštite divljači obavlja
se kad su se trajnije ili bitno izmijenili uvjeti i okolnosti na kojima
se temelji lovnogospodarska osnova ili program zaštite divljači.

(2) Revizija lovnogospodarske osnove i programima zaštite divljači obavlja
se po postupku propisanom za njihovo donošenje.

VI. UZGOJ I ZAŠTITA DIVLJAČI

Članak 48.

(1) Uzgoj i zaštita divljači obuhvaća sve mjere i radnje propisane lovnogospodarskom
osnovom, programom uzgoja divljači ili programom zaštite divljači te brigu
o drugim životinjskim vrstama i njihovim staništima.

(2) Zabranjen je uzgoj divljači u broju kojim se remete prirodni odnosi
staništa i divljači, osim u uzgajalištima divljači.

Članak 49.

Nove vrste divljači mogu se unositi u lovište ili na površine izvan
lovišta samo uz dopuštenje ministarstva koje se izdaje po prethodnom mišljenju
Ministarstva graditeljstva i zaštite okoliša.

Članak 50.

Uzgoj i zaštita divljači obuhvaća osobito:

1. lovostaju za određene vrste divljači,

2. privremenu zabranu lova divljači,

3. provedbu radnji koje uvjetuju opstanak i razmnožavanje divljači koja
trajno ili sezonski živi u lovištu, te mjere za očekvanje i poboljšanje
staništa,

4. održavanje utvrđene brojnosti, omjera spolova i gospodarske starosti
populacije divljači koja se uzgaja,

5. osiguravanje uvjeta za razmnožavanje i vođenje mladunčadi,

6. unošenje i čuvanje divljači radi postizanja brojnosti utvrđene lovnogospodarskom
osnovom i programom uzgoja,

7. osiguravanje provedbe preventivnih, dijagnostičkih, kurativnih i
higijensko-zdravstvenih mjera u lovištima i ostalim prostorima gdje se
divljač uzgaja ili obitava radi zdravstvene zaštite divljači,

8. smanjivanje broja divljači koja čini štetu na podnosiv broj te uklanjanje
pasa i mačaka skitnica,

9. spašavanje divljači od elementarnih nepogoda,

10. provedba mjera za osiguranje dovoljne količine kvalitetne hrane
i pitke vode,

11. podizanje i održavanje lovnotehničkih i lovnogospodarskih objekata,

12. poduzimanje preventivnih mjera (istjerivanje divljači) prilikorn
obavljanja poljoprivrednih i drugih radova te upotrebu zaštitnih naprava
na poljoprivrednim strojevima,

13. upotrebu sredstava za zaštitu bilja ili drugih kemijskih sredstava
na propisan način i poduzimanje preventivkaih mjera pri njihovoj upotrebi
ili paljenja strništa, kukuruzišta, tršćaka i sl.,

14. korištenje određenih pasmina radno ispitanih lovačkih pasa, 15.
čuvanje lovišta, 16. suzbijanje nezakonitog lova.

Članak 51.

(1) Zabranjeno je loviti ženku dlakave divljači kada je visoko bređa
ili dok vodi sitnu mladunčad te pernatu divljač kad sjedi na jajima i dok
hrani mladunčad, uništavanje i prisvajanje mladunčadi te uništavanje i
oštećivanje legla, gnijezda i jaja divljači.

(2) Dok zajedničko lovište nije u zakupu, zabranjen je lov divijači,
a na tim površinama mjere uzgoja i zaštite divljači provodi nadležno upravno
tijelo ili pravna, odnosno fizička osoba koja na to ovlasti.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka ovtaštenik prava lova može dopustiti
za potrebe znanosti, nastave, lovnu obuku ptica grabljivica, zooloških
vrtova, muzeja te sokolarskih i kinoloških priredbi, uz prethodno dopuštenje
ministarstva, u granicama tih potreba, lov divljači i njihove mladunčadi
u vrijeme kada je lov zabranjen, oštećivanje legla i gnijezda te sakupljanje
jaja.

Članak 52.

Zabranjeno je oštećivanje i uništavanje lovnogospodarskih i lovnotehničkih
objekata, kao i znakova obilježbe granica lovišta.

Članak 53.

(1) Bez dopuštenja ovlaštenika prava lova zabranjeno je kretanje lovištem
s lovačkom ili drugom puškom ili s drugim lovačkim oružjem.

(2) Kretanje javnim cestama u lovištu dopušteno je samo s praznim lovačkim
oružjem i drugim ispražnjenim puškama u navlaci ili zaštitnoj kutiji.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na službene osobe
za vrijeme obavljanja službe.

Članak 54.

(1) Pastirski psi smiju biti u lovištu samo uz stado.

(2) Pse i mačke nihovi vlasnici, a pastiri pastirske pse, ne smiju puštati
da se kreću lovištem bez nadzora na udaljenosti 300 m od nastambe vlasnika
odnosno od stada.

(3) Ovlaštenik prava lova ima pravo u lovištu ukloniti pse i mačke koji
se kreću lovištem protivno odredbi stavka 2. ovoga članka bez naknade vlasniku
psa ili mačke.

(4) Nije dozvoljeno ubiti pse koji u organiziranom lovu, na ispitima
ili utakmicama pasa u gonjenju divljači prijeđu u drugo lovište.

Članak 55.

(1) Sredstva za zaštitu bilja i druga kemijska sredstva smiju se upotrebljavati
samo na način koji nije štetan za zdravlje divljači.

(2) Pravna ili fizička osoba koja namjerava paliti strnište, kukuruzište,
tršćake ili sl. dužna je o tome prethodno obavijestiti ovlaštenika prava
lova najmanje 48 sati prije početka paljenja, radi poduzimanja preventivnih
mjera za zaštitu divljači.

(3) Poljoprivredni strojevi prilikom obavljanja radova na površinama
na kojima se uzgaja i štiti divljač, moraju imati u funkciji uređaj za
plašenje divljači.

(4) Pravna ili fizička osoba koja upotrebljava sredstva za zaštitu bilja
ili druga kemijska sredstva na nepropisan način, pali strništa, kukuruzišta
ili tršćake ili upotrijebi stroj protivno odredbama stavka 1., 2. i 3.
ovoga članka, dužna je naknaditi štetu nastalu na divljači upotrebom tih
sredstava, strojeva ili paljenjem.

Članak 56.

(1) Ovlaštenik prava lova dužan je organizirati stručnu službu ili imati
stručnjaka za provedbu lovnogospodarske osnove i lovočuvarsku službu.

(2) Za obavljanje poslova stručne službe provedbe lovnogospodarske osnove
ovlaštenik prava lova obvezan je imati uposlenog djelatnika s najmanje
srednjom stručnom spremom šumarsko-biološkog, veterinarskog ili stočarskog
smjera, ako nije odgovarajuće stručno osposobljen.

(3) Lovočuvarsku službu obavlja lovočuvar uposlen kod ovlaštenika prava
lova.

(4) Lovočuvar može biti osoba koja ima nižu stručnu spremu i stručno
je osposobljen za lovočuvara i udovoljava uvjetima za nošenje oružja.

(5) Program za stručno osposobljavanje lovočuvara donose ustanove i
druge pravne osobe za srednjoškolsko obrazovanje odraslih, u skladu s propisima
o srednjoškolskom obrazovanju uz suglasnost ministra.

(6) Potanji propis o stručnoj službi za provedbu lovnogospodarske osnove
donosi ministar.

Članak 57.

(1) Lovočuvar u obavljanju svoje dužnosti, ovlašten je osobito:

1. utvrditi identitet svake osobe koja lovi divljač ili se kreće u lovištu
sa sredstvima prikladnim za lov divljači,

2. izvršiti pregled prijevoznih sredstava i prtljage radi otkrivanja
sredstava za lov ili ulova (divljač i njezini dijelovi),

3. privremeno oduzeti sredstva upotrebljena ili namijenjena za lov i
ulovljenu divijač i njezine dijelove, ako je lov ili kretanje u lovištu
izvršeno protivno odredbama ovoga Zakona,

4. sprečavati uništavanje i prisvajanje divljači i njezinih mladunaca
te uništavanje i kvarenje njezinih legla, gnijezda i jaja,

5. sprečavati lov divljači na nedozvoljen način, nedozvoljenim sredstvima
i korištenje pasa s kojima lov nije dozvoljen,

6. nadzirati držanje i prenošenje divljači i njezinih dijelova u lovištu,

7. odstreliti ranjenu ili bolesnu divljač,

8. obavijestiti bez odgađanja ovlaštenika prava lova i veterinarsku
službu o pojavi bolesti i uginuća divljači i drugih životinjskih vrsta
i o neposrednoj opasnosti od elementarnih nepogoda, poplave, snježnih nanosa,
poledice, požara i dr.),

9. prikupljati obavještenja i podatke o lovu obavljenom protivno odredbama
ovoga Zakona i o tome obavijestiti ovlaštenika prava lova i nadležno državno
tijelo.

(2) Potanji propis o lovočuvarskoj službi, obrascu iskaznice i znački
čuvara lovišta, načinu njihovog izdavanja te o načinu upotrebe vatrenog
oružja pri obavljanju lovočuvarske dužnosti donosi ministar.

VII. LOV I KORIŠTENJE DIVLJAČI I NJEZINIH DIJELOVA

Članak 58.

(1) Lov divljači obuhvaća traženje, dočekivanje, osmatranje, vabljenje,
slijeđenje, odstrel i hvatanje žive divljači, puštanje ptica grabljivica,
sakupljanje uginule divljači i njezinih dijelova (rogovlja, koža i dr.)
i sakupljanje jaja pernate divljači.

(2) Lov divljači u lovištu obavlja se u skladu s lovnogospodarskom osnovom,
a na površinama izvan lovišta u skladu s programom zaštite divljači i namjenom
tih površina.

(3) Zabranjeno je loviti divljač za vrijeme propisane lovostaje, osim
u slučajevima određenim ovim Zakonom.

(4) Lovostaju po vrstama divljači ovisno o njezinim svojstvima i uvjetima
u kojima ona obitava propisuje ministar po prethodnom mišljenju Ministarstva
graditeljstva i zaštite okoliša.

Članak 59.

Divljač koja se uzgaja u uzgajalištu divljači može se loviti cijele
godine.

Članak 60.

(1) Ranjenu i bolesnu divljač dopušteno je odstrijeliti i u vrijeme
lovostaje, kao i u vrijeme trajanja privremene zabrane lova divljači.

(2) Odstrel, u smislu stavka 1. ovoga članka, ovlaštenik prava lova
dužan je bez odgode prijaviti nadležnom uredu uz priloženo uvjerenje nadležne
veterinarske službe da je odstrijeljena divljač bila ranjena ili bolesna.

Članak 61.

Ministarstvo je ovlašteno:

1. skratiti lovostaju, ako je to potrebno radi smanjenja brojnog stanja
pojedine vrste divljači koja ugrožava poljoprivredne, šumske i akva kulture
te ako zbog vremenskih nepogoda nije bilo moguće izvršiti planirani odstrel
divljači,

2. dozvoliti lov u lovostaji, ako to z.ahtijevaju potrebe znanosti,
nastave, zooloških vrtova, kinoloških i sokolarskih priredaba i muzeja
te zaštite zdravlja ljudi, stoke i divlčjači,

3. zabraniti lov za pojedinu vrstu divljači, ako je to potrebno radi
zaštite njezinog brojnog stanja, pojave kcmijskog ili radiološkog zagađivanja
te otklanjanja posljedica ratnog djelovanja i razaranja.

Članak 62.

Nadležni ured ovlašten je u lovištu. 1. produžiti lovostaju ili zabraniti
lov pojedine vste divljači za određeno vrijeme kad je to potrebno radi
zaštite njezinog brojnog stanja, osim u državnom lovištu. 2. zabraniti
lov divljači na poljoprivrednim zemljištima zasijanim ili zasađenim poljoprivrednim
kulturama u vrijeme kad bi to štetilo tim kulturama.

Članak 63.

(1) Zabranjeno je loviti divljač:

1. načinom i sredstvima kojima se ona masovno uništava,

2. kad je ugrožena poplavom, snježnim nanosima, poledicom, požarom ili
na drugi sličan način, osim u svrhu spasavanja,

3. zamkama, stupicama, klopkama, mrežama, pomoću živih i umjetnih mamaca
ili vabaka, magnetofonima, gramofonima, upotrebom reflektora ili sličnih
svijetlećih sredstava, ljepljivim sredstvima ili hranom u koju je stavljeno
omamljujuće sredstvo ili otrov, osim za svrhu iz članka 51. stavka 3. ovoga
Zakona i točke 2. ovoga stavka.

4. gaženjem vozilima bilo koje vrste, a naročito motornim vozilima,

5. čamcima na motorni pogon,

6. hrtovima i ostalim psima koji nisu lovački te lovačkim psima koji
nemaju položen radni ispit,

7. pticama grabljivicama i zvijerima,

8. samostrelom i sličnim napravama,

9. primamljivanjem hranom, vodom ili drugim sredstvima, osim divljih
svinja, medvjeda i lisice na mečilištima.

(2) U pojedinačnom lovu na jelena, jelena lopatara, srnjaka, lisicu
i šojku dozvoljena je upotreba rikalica, vabaka i piska.

(3) Puha i kune dopušteno je loviti zamkama i klopkama za tu namjenu,
u skladu s odredbama lovnogospodarske osnove.

(4) Lukom i strijelom dopušteno je loviti divljač u lovištu samo u ograđenom
prostoru i na propisan način.

(5) Iznimno od odredbe stavka 1. točke 3. ovoga članka, nadležni ured
može dopustiti odstrel divljih svinja na dočeku pomoću reflektora i sličnih
svijetlećih sredstava.

(6) Iznimno od odredbe stavka 1. točke 7. ovoga članka, osobi koja ima
položen sokolarski ispit dopušten je lov divljači pticama grabljivicama
koje su zato posebno školovane ako ima dopuštenje Ministarstva graditeljstva
i zaštite okoliša i ovlaštenika prava lova.

(7) Sokolarski ispit polaže se kod Hrvatskog lovačkog saveza.

(8) Program sokolarskog ispita, način lova divijači lukom i strijelom
i s pticama grabljivicama (sokolarenje) propisuje ministar.

Članak 64.

Ovlaštenik prava lova ili osoba kojoj dopusti može, radi razmnožavanja
divljači umjetnim načinom, naseljavanja u druga lovišta, prodaje te primjene
lijekova i cjepiva, divljač primamljivati hranom i vodom te hvatati mrežama,
lovkama i omamljujućim sredstvima tako da ostane živa.

Članak 65.

(1) Divljač je dopušteno loviti odstrelom samo lovačkim puškama i lovačkim
nabojima, koji odgovaraju snazi i otpornosti pojedine vrste divljači koja
se lovi, a iznimno lukom i strijelom te pticama grabljivicama.

(2) Odstrel krupne divljači dopušten je samo zrnom iz lovačke puške
s užlijebljenim cijevima.

(3) Zabranjen je lov divljači nabojima koji nisu lovački i lovačkom
puškom s glatkim cijevima koja je izrađena tako da sadrži više od dva metka
u istom kalibru te poluautomatskim i automatskim oružjem s glatkim ili
užlijebljenim cijevima.

(4) Zabranjen je lov krupne divljači, osim divljih svinja, prigonom,
pogonom ili sa psima.

(5) Odredba stavka 3. ovoga članka ne odnosi se na lov pernate divljači
koja se umjetno uzgaja na površinama koje su namijenjene takvom uzgoju.

(6) naćin upotrebe lovačkog oružja i naboja propisuje ministar.

Članak 66.

(1) U lovu se smiju koristiti lovački psi koji udovoljavaju uvjetima
iz članka 28. stavka 2. točke 4. i 5. ovoga Zakona.

(2) Za lov na pojedinu vrstu divljači u određenim područjima smije se
koristiti samo odgovarajuća vrsta pasa.

(3) Uvjerenja o položenom radnom ispitu i osposobljenosti za praćenje
krvnog traga za lovačke pse iz stavka 1. ovoga članka izdaje Hrvatski lovački
savez.

(4) Vrsta i broj pasa za lov na pojedinu vrstu divljači u određenim
područjima propisuje ministar na prijedlog Hrvatskog lovačkog saveza.

Članak 67.

(1) Divljač smije loviti osoba koja je položila lovački ispit i strani
državljanin koji raspolaže znanjem i vještinama neophodnim za lov divljači
prema propisima države čiji je državljanin, uz prethodno pismeno dopuštenje
ovlaštenika prava lova.

(2) Prije davanja pismenog dopuštenja za lov divljači, ovlaštenik prava
lova utvrdit će da li su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Pravne i fizičke osobe koje se bave lovnim turizmom obvezne su pojedinca
ili vođu grupe obavijestiti o obvezama i zabranama iz članka 63. i 65.
ovoga Zakona. Primjerak sklopljenog ugovora o lovnom turizmu dostavlja
se ovlašteniku prava lova prije početka lova.

(4) Kad ovlaštenik prava lova uputi poziv državljaninu Republike Hrvatske
ili stranom dzžavljaninu da bude njegov osobni gost nije obvezno njegovo
pismeno dopuštenje, ali gost mora ispunjavati uvjet iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 68.

Lov divljači na zemljištima koja se nalaze u graničnom pojasu, utvrđuje
se posebnim propisom.

Članak 69.

(1) Trofeji divljači moraju se ocijeniti.

(2) Evidenciju trofeja divljači vodi ovlaštenik prava lova.

(3) Trofeje divljači iz stavka 1. ovoga članka ocjenjuje komisija sastavljena
od ovlaštenih ocjenjivača koji imaju položen ispit za ocjenjivača trofeja.

(4) Trofeje divljači stečene u državnom lovištu ocjenjuje komisija ovlaštenika
prava lova.

(5) Trofeje divljači stečene u državnim lovištima, ocjenjuje komisija
koju imenuje nadležni ured one županije, odnosno Grada Zagreba čije je
nadležno tijelo ustanovilo lovište, na prijedlog Hrvatskog lovačkog saveza.

(6) O ocijenjenim trofejima komisije iz stavka 4. i 5. ovoga članka
izvještavaju Hrvatski lovački savez koji vodi centralnu evidenciju o kapitalnim
i netipičnim trofejima. Izvješća se daju do 1. svibnja svake godine za
trofeje stečene u protekloj lovnoj godini.

(7) Hrvatski lovački savez organizira izložbe trofeja divljači te utvrđuje
sadržaj, opseg i vrstu trofeja za izlaganje na nacionalnim i međunarodnim
izložbama.

(8) Trofeje divljači iz lovišta ili zemlje dopušteno je iznositi uz
propisani trofejni list koji izdaju komisije iz stavka 4. i 5. ovoga članka.
(9) Način vođenja evidencije o trofejima divljači, obrazac trofejnog lista
i izvješća o ocijenjenim trofejima propisuje ministar.

Članak 70.

(1) Vrhunski trofej divljači ne smije se otuđiti u inozemstvo.

(2) Vrhunski trofej može otkupiti Republika Hrvatska.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ministarslvo može dopustiti otuđenje
vrhunskog trofeja u inozemstvo, ako ga ne otkupi Republika Hrvatska.

(4) Vrhunski trofeji koje je otkupila Republika Hrvatska čuvaju se u
Muzeju Hrvatskog lovačkog saveza.

Članak 71.

(1) Lovački ispit i ispit za ocjenjivača trofeja polaže se pri odgovarajućoj
srednjoj školi ili drugoj pravnoj osobi.

(2) Osobama koje su tijekom srednjoškolskog ili visokoškolskog obrazovanja
završile odgovarajući nastavni program iz lova priznaje se lovački ispit.

(3) Lovačkom ispitu može pristupiti građanin koji ispunjava uvjete propisane
Zakonom o oružju za izdavanje odobrenja nabavke oružja.

(4) Program i način priznavanja lovačkog ispita i ispita za ocjenjivača
trofeja, način polaganja, vrste škola, odnosno druge pravne osobe pri kojima
se mogu polagati ispiti donosi se odnosno provodi u skladu s propisima
o osposobljavanju i usavršavanju odraslih uz suglasnost ministra.

Članak 72.

(1) Ulovljena, ranjena i uginula divljač te njezini dijelovi pripadaju
ovlašteniku prava lova, ako prema lovnogospodarskoj osnovi uzgaja tu vrstu
divljači u lovištu, a na površinama izvan lovišta pripada županiji, odnosno
Gradu Zagrebu ili osobi kojoj je povjerena zaštita divljači na tim površinama.

(2) Ovlašteniku prava lova pripada divljač i njezini dijelovi iz stavka
1. ovoga članka, iako takvu divljač ne uzgaja, dok drugi ovlaštenik prava
lova ne dokaže svoje pravo na tu divljač ili njezine dijelove.

Članak 73.

(1) Divljač i njezini dijelovi mogu se držati ili prenositi iz jednog
mjesta u drugo samo ako držatelj odnosno osoba koja prenosi divljač ili
njezine dijelove posjeduje potvrdu ovlaštenika prava lova iz čijeg lovišta
potječe divljač ili njezini dijelovi i da su stečeni na jedan od načina
određenih ovim Zakonom.

(2) Stavljati u promet, uzimati na pohranu ili preradu smije se samo
divljač i njezini dijelovi za koje vlasnik posjeduje potvrdu iz stavka
1. ovoga članka. (3) Pravne i fizićke osobe koje obavljaju promet ili preradu
divljači ili njezinih dijelova dužne su voditi evidenciju o vlasniku i
podrijetlu divljači i njezinih dijelova. (4) Obrazac evidencije iz stavka
3. ovoga članka propisuje ministar.

VIII. SPREČAVANJE I NAKNADA ŠTETE

1. Šteta od divljači

Članak 74.

(1) Mjere za sprečavanje štete od divljači jesu: smanjivanje broja divljači
do brojnog slanja divljači koja se može uzgajati u lovištu, osiguravanje
dovoijno vode i hrane za divljač u lovištu, čuvanje usjeva i nasada, izgon
divljači s ugroženog zemljišta, ograđivanje zemljišta i upotreba mehaničkih
i kemijskih zaštitnih sredstava, vidljivih i zvučnih plašila, kao i ostale
uobičajene mjere zaštite značajne za određeno područje i vrstu divljači.

(2) Nadležno tijelo propisuje uobičajene mjere iz stavka 1. ovoga članka
za područje županije, odnosno Grada Zagreba.

Članak 75.

(1) Aktom o ustanovljenju lovišta određuju se mjere za sprečavanje štete
od divljači koje je dužan poduzimati ovlaštenik prava lova, a naročito:

1. donošenje godišnjeg plana za poduzimanje određenih mjera za sprečavanje
štete (sezonski, po vrstama divljači i vrstama šteta od divljači, kulturama
i sl.),

2. nabavljanje zaštitnih sredstava za izvršenje godišnjeg plana iz točke
1. ovoga stavka mehaničkih ili kemijskih - repelenata),

3. pravovremene i besplatne raspodjele odgovarajućih zaštitnih sredstava
korisnicima zemljišta, na njihov zahtjev uz prethodnu javnu obavijest i
davanja uputa za njihovu upotrebu.

(2) Odredba stavka 1. točke 3. ovoga članka ne primjenjuje se na ograđivanje
voćaka, kultura, plantažnih i sličnih nasada korisnika zemljišta, radi
sprečavanja štete od divljači.

Članak 76.

(1) Ovlaštenik prava lova obvezan je poduzimati određene mjere za sprečavanje
štete koju divljač može nanijeti ljudima ili imovini na zemljištima na
kojima se prostire lovište.

(2) Korisnici zemljišta dužni su za sprečavanje štete od divljači poduzimati
propisane mjere.

Članak 77.

Ako ovlaštenik prava lova održava broj divljači iznad stanja koje je
utvrđeno u lovnogospodarskoj osnovi, dužan je na svoj trošak posebno zaštititi
neposredno ugrožene usjeve i nasade odgovarajućim mehaničkim ili kemijskim
sredstvima.

Članak 78.

Korisnici zemljišta imaju pravo i dužnost:

1. odgovarajućim sredstvima poduzimati mjere radi sprečavanja štete
od divljači u svojim rasadnicima, voćnim nasadima i na usjevima te surađivati
u poduzimanju mjera za sprečavanje štete od divljači na svom zemljištu
sredstvima dobivenim od ovlaštenika prava lova prema njegovim uputama.

2. priopćavati bez odgađanja, ovlašteniku prava lova o okolnostima koje
mogu utjecati na poduzimanje mjera za sprečavanje štete koju može nanijeti
divljač na njihovu zemljištu, kao i o započetoj šteti.

3. omogućavati ovlašteniku prava lova da na njihovu zemljištu poduzima
mjere za sprečavanje štete od divljači.

4. ukloniti poljoprivredne usjeve do propisanog agrotehničkog roka.

Članak 79.

Korisnici zemljišta imaju pravo zahtijevati provođenje mjera za sprečavanje
šteta od divljači od nadležnog upravnog tijela, ako smatraju da ovlaštenik
prava lova ne postupa u smislu odredaba članka 74. i 75. i članka 76. stavka
1. ovoga Zakona.

Članak 80.

Ministarstvo može na zahtjev korisnika zemljišta donijeti rješenje o
smanjenju brojnog stanja pojedine vrste divljači, koja čini nerazmjerno
veliku štetu, ako mjere predviđene u članku 74., 75. i 76. ovoga Zakona
nisu dovoljno uspješne ili ne bi bile gospodarski opravdane.

Članak 81.

(1) Radi zdravstvene zaštite ljudi i životinja, županija, odnosno Grad
Zagreb, ovlaštenici prava lova, pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelalnosti
poljoprivrede i šumarstva dužne su organizirati, odnosno sudjelovati u
smanjivanju broja divljači na ugroženim područjima na podnosiv broj.

(2) U lovištu i na površini izvan lovišta na kojoj je proglašena zarazna
bolest ili se može očekivati njezina pojava, ovlaštenik prava lova ili
osoba koja zaštićuje divljač obvezna je osigurati provedbu mjera u skladu
s propisima o zdravstvenoj zaštiti životinja, uz obavještavanje nadležne
veterinarske službe, dok takva zaraza ili opasnost od njezina širenja traje.

Članak 82.

(1) Za štetu koju počini divljač odgovoran je ovlaštenik prava lova
u lovištu u kojem ta divljač stalno živi, pod uvjetom da je oštećeni poduzeo
propisane mjere za sprečavanje štete od divijači, koje je u smislu ovoga
Zakona bio obvezan poduzeti.

(2) Smatra se da divljač stalno živi u lovištu u kojem je počinjena
šteta, ako ovlaštenik prava lova u tom lovištu ne dokaže protivno.

(3) Za štetu koju počini divljač koja u lovištu stalno ne živi, odgovoran
je ovlaštenik prava lova u lovištu u kojem je šteta počinjena, ali ima
pravo na odstrel te divljači. Pravo na odstrel ostvaruje se na temelju
dokaza o naknađenoj šteti oštećeniku i odobrenja nadležnog upravnog tijela
odnosno ministarstva kad je šteta počinjena u državnom lovištu.

(4) Odstrel divljači iz stavka 3. ovoga članka odobrava se do visine
naknađene štete, računajući vrijednost mesa i trofeja prema tržnim cijenama.

(5) Ne naknađuje se šteta koju medvjed počini na stoci na površinama
na kojima je posebnim propisom zabranjen pristup i ispaša stoke.

Članak 83.

Ako je šteta koju počini divljač na istoj poljoprivrednoj kulturi ponovljena,
vrijednost pojedinačnih šteta ne može biti veća od vrijednosti očekivanog
prinosa te kulture.

Članak 84.

Za sporove glede naknade štete koju počini divljač nadležan je redovni
sud.

2. Šteta na divljači

Članak 85.

(1) Pravna ili fizička osoba koja nanese štetu divljači u lovištu bespravnim
lovom ili na drugi način obvezna ie naknaditi štetu ovlašteniku prava lova,
a izvan lovišta osobi iz članka 19. ovoga Zakona.

(2) Osobe iz stavka i ovoga članka ostvaruju naknadu štete nanesene
divljači u postupku pred redovnim sudom prema mjestu nastanka štete, ako
u roku mjesec dana od dana nastale štete ne postignu sporazum o visini
naknade sa štetnikom i ako naknada u tom roku ne bude isplaćena.

IX. UPRAVNI I INSPEKCIJSKI NADZOR

Članak 86.

Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
njega neposredno obavlja ministarstvo.

Članak 87

(1) lnspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih
na temelju njega provode lovni inspektori.

(2) Inspekcijske poslove u prvom stupnju obavljaju županijski uredi
i gradski ured Grada Zagreba nadležni za poslovc lovne inspekcije (u daljnjem
tekstu: lovna inspekcija), a u drugom stupnju ministarstvo.

Članak 88.

(1) Poslove lovnog inspektora može obavljati osoba koja ima završen
šumarski, veterinarski odnosno agronomski fakultet stočarskog smjera ili
prirodoslovno-matematički fakultet biološkog smjera, položen stručni ispit
za lovnog inspektora i pet godina radnog iskustva.

(2) Program stručnog ispita iz stavka 1. ovoga članka, sastav ispitne
komisije i način polaganja stručnog ispita propisuje ministar.

Članak 89.

(1) Lovni inspektor ima posebnu iskaznicu, kojom se dokazuje njegovo
službeno svojstvo, identitet i ovlasti.

(2) Obrazac iskaznice iz stavka 1. ovoga članka i način njenog izdavanja
propisuje ministar.

Članak 90.

(1) Lovni inspektor vodi očevidnik o obavljenim inspekcijskim pregledima.

(2) Obrazac očevidnika iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 91.

Pravne i fizičke osobe čiji rad podliježe nadzoru lovnog inspektora
dužni su mu omogućiti provedbu inspekcijskog nadzora i pružiti potrebne
podatke i obavijesti.

Članak 92.

(1) Lovna inspekcija obavlja sve poslove inspekcijskog nadzora, osim
poslova za koje je zakonom određeno da ih neposredno obavlja ministarstvo.

(2) Lovni inspektor, u provedbi inspekcijskog nadzora:

1. provodi izravan uvid u lovnogospodarske osnove, programe uzgoja divljači,
programe zaštite divljači, opće i pojedinačne akte ovlaštenika prava lova,
propisane evidencije i isprave koje se odnose na divljač i njezine dijelove,

2. provodi pregled lovišta te površine zemljišta izvan lovišta gdje
divljač obitava, lovnogospodarskih i lovnotehničkih objekata, objekata
za držanje, prenošenje, pohranu i preradu divljači i njezinih dijelova
i način obilježavanja granica lovišta,

3. nadzire da li ovlaštenik prava lova ispunajva uvjete propisane ovim
Zakonom,

4. nadzire provedbu lovnogospodarske osnove, programa uzgoja divljači
i programa zaštite divljači,

5. nadzire da li se odstrel divljači, promet i stjecanje divljači i
njezinih dijelova te ocjenjivanje trofeja divljači provodi u skladu s odredbama
ovoga Zakona, kao i isprave koje se odnose na odstrel, promet i stjecanje
divljači i njezinih dijetova i ocijenjenih trofeja,

6. nadzire da li se lov obavlja, lovačke puške, naboji, luk i strijela
upotrebljavaju odnosno lovački psi i lovne ptice koriste u skladu s odredbama
ovoga Zakona,

7. nadzire provedbu mjera zaštite kultura od divljači,

8. privremeno oduzima, u skladu s posebnim propisima, nezakonito ulovljenju
divljač i prisvojenu uginulu divljač ili njezine dijelove, predmete kojima
su izvršene nezakonite radnje te divljač i njezine dijelove od držatelja
ako ne posjeduje potvrdu da su stečeni na način određen ovim Zakonom,

9. naređuje privremenu zebranu lova divljači i druge radnje, ako nisu
u skladu s odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega,

10. naređuje privremene mjere za sprečavanje štete na divljači i u lovištu,

11. obavještava nadležna tijela o zapaženim nepravilnostima i traži
njihovo postupanje, ako sam nije ovlašten izravno postupiti,

12. poduzima i druge mjere i radnje za koje je posebnim propisima ovlašten.

Članak 93.

U provedbi inspekcijskog nadzora ministarstvo:

1. provodi inspekcijski nadzor iz članka 92. stavka 2. točke 1. do 12.
ovoga Zakona u državnim lovištima,

2. nadzire provedbu posebnog programa u lovištima iz članka 11. stavka
1. ovoga Zakona,

3. nadzire provedbu ratificiranih međunarodnih ugovora iz područja lova,

4. nadzire ostvarivanje koncesije prava lova i prava lova u zakupljenim
državnim lovištima,

5. rješava u drugom stupnju o žalbama protiv rješenja lovne inspekcije.

Članak 94.

(1) Ako lovni inspektor u postupku inspekcijskog nadzora utvrdi da je
povrijeđen ovaj Zakon ili propis donesen na temelju njega naredit će da
se utvrđene nepravilnosti i nedostaci uklone u određenom roku.

(2) Upravne mjere iz članka 92. stavka 2. i članka 93. ovoga Zakona
lovni inspektor izriče rješenjem.

(3) Žalba protiv rješenja iz članka 92. stavka 2. ovoga Zakona ne zadržava
izvršenje rješenja.

(4) Rješenje iz članka 93. točke 1., 2. i 5. ovoga Zakona konačno je
i izvršno dostavom stranci.

X. KAZNENE ODREDBE

Članak 95.

(1) Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute do 12.500 DEM kaznit
će se pravna osoba:

1. ako pravo lova u lovištu ili dijelu lovišta dade ili uzme u podzakup
protivno odredbi članka 33. stavka 1. ovoga Zakona,

2. ako organizira ili dozvoli lov divljači dok zajedničko lovište nije
u zakupu ili bez lovnogospodarske osnove (članak 40. stavak 2. i članak
51. stavak 2.),

3. ako ne donese lovnogospodarsku osnovu (članak 42. stavak 2.),

4. ako ne provodi lovnogospodarsku osnovu, program uzgoja odnosno program
zaštite divljači (članak 45. stavak 2 i članak 105.),

5. ako primi ili povjeri izradu lovnogospodarske osnove ili program
zaštite divljači i njihove revizije ili program uzgoja divljači pravnoj
ili fizičkoj osobi, koja ne udovoljava propisanim uvjetima (članak 46.),

6. ako ne obavi reviziju lovnogospodarske osnove (članak 47. stavak
1.),

7. ako uzgaja divljač u broju kojim se remete prirodni odnosi staništa
i divljači (članak 48. stavak 2.),

8. ako lovi ženku dlakave divljači kada je visoko bređa ili dok vodi
sitnu mladunčad (članak 51. stavak 1.),

9. ako nema organiziranu stručnu ili lovočuvarsku službu ili nema zaposlenog
stručnjaka ili lovočuvara s propisanom stručnom spremom (članak 56. stavak
1., 2., 3. i 4.),

10. ako obavlja lov divljači u lovištu protivno lovnogospodarskoj osnovi
ili na površinama izvan lovišta protivno programu zaštite divljači ili
lovi za vrijeme propisane lovostaje (članak 56. stavak 2. i 3.),

11. ako organizira, obavlja ili dopusti lov divljači zabranjenim načinom
ili sredstvima (članak 63. stavak 1., 2. i 3.),

12. ako ne zaštiti neposredno ugrožene usjeve i nasade u slučaju održavanja
brojnog stanja divljači iznad stanja utvrđenog lovnogospodarskom osnovom
(članak 77.). (2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i
odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće
valute do 3.000 DEM.

Članak 96.

(1) Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute do 6000 DEM kaznit
će se pravna osoba:

1. ako novu vrstu divljači unosi u lovište bez dopuštenja ministarstva
(članak 49.),

2. ako lovi pernatu divljač kad sjedi na jajima ili dok hrani mladunčad
ili uništava ili dopusti uništavanje ili prisvajanje mladunčadi, uništavanje
ili oštećivanje legla, gnijezda ili jaja divljači ili ako lovi odnosno
dopusti lov divljači i njihove mladunčadi bez prethodnog dopuštenja ministarstva
(članak 51. stavak 1. i 3.),

3. ako organizira, obavlja ili dopusti primamljivanje ili hvatanje žive
divljači osim u svrhe propisane odredbom članka 64. ovoga Zakona,

4. ako organizira ili dopusti lov divljači lovačkim puškama ili lovačkim
nabojima koji ne odgovaraju snazi ili otpornosti pojedine vrste divljači
ili drugim nedozvoljenim lovačkim puškama ili zabranjenim nabojima i oružjem
ili lov divljači na drugi zabranjen način (članak 65. stavak 1., 2., 3.,
i 4.),

5. ako dopusti lov osobi koja ne udovoljava propisanim uvjetima ili
kod ugovaranja lovnog turizma ne postupi na propisan način (članak 67.
stavak 1. i 3.),

6. ako iznosi, omogući ili dopusti iznijeti trofej divljači iz lovišta
ili zemlje bez propisanog trofejnog lista (članak 69. stavak 8.),

7. ako ne poduzima određene mjere za sprečavanje šteta od divljači (članak
76. stavak 1.),

8. ako ne organizira ili ne sudjeluje u smanjivanju broja divljači ili
ne osigura provedbu mjera o zdravstvenoj zaštiti životinja dok takva zaraza
ili opasnost od njezina širenja traje (članak 81.). (

2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga člžinka kaznit ćc se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute do 2000
DEM.

Članak 97.

(1) Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute do 3000 DEM kaznit
će se pravna osoba:

1. ako vidljivo na određenim mjestima ne obilježi granice lovišta ili
ne omogući u lovištu znanstveno-istrživački rad ili to omogući bez dopuštenja
ministarstva ili površine za znanstveno-nastavni rad vidno ne obilježi
(članak 10. stavak 4. i članak 11. stavak 1.),

2. ako oštećuje ili uništava lovnogospodarski ili lovnotehnički objekt
ili znakove obilježbe granica lovišta (članak 52.),

3. ako pastirskog psa pušta u lovište bez nadzora ili daleko od stada
(članak 54. stavak 1. i 2.),

4. ako sredstva za zaštitu bilja ili druga kemijska sredstva upotrijebi
na način koji je opasan za divljač ili pali strnište, kukuruzište, tršćake
ili slično bez prethodne obavijesti u određenom roku ili prilikom obavljanja
radova poljoprivrednim strojem nema u funkciji uređaj za plašenje divljači
(članak 55. stavak 1., 2. i 3.),

5. ako bez odgode ne prijavi nadležnorn uredu odstrel ranjene ili bolesne
divljači uz priloženo uvjerenje nadležne veterinarske službe (članak 60.
stavak 2.),

6. ako lovi divljač lukom i strijelom u neograđenom prostoru ili na
nedozvoljen način ili bez dopuštenja nadležnog ureda odstreli divlje svinje
na nedozvoljen način ili lovi pticama grabljivicama bez propisanih dopuštenja
(članak 63. stavak 4., 5. i 6.),

7. ako lovi ili dozvoli lov sa psom koji ne udovoljava propisanim uvjetima
ili lovi pojedinu divljač u određenim područjima bez odgovarajuće vrste
psa (članak 66. stavak 1. i 2.),

8. ako ne ocijeni trofej divljači, ne vodi propisanu evidenciju ili
ne dostavi izvješće u određenom roku (članak 69. stavak 1., 2. i 6.),

9. ako divljač ili njezine dijelove drži ili prenosi ili ih stavlja
u promet, uzima na pohranu ili preradu bez propisane potvrde ili ne vodi
evidenciju o vlasniku i podrijetlu divljači i njezinih dijelova (članak
73. stavak 1., 2. i 3.),

10. ako onemogućuje lovnog inspektora u obavljanju nadzora ili mu ne
pruži potrebne podatke i obavijesti (čtanak 91.),

11. ako ne postupi po rješenju lovnog inspektora (članak 94. stavak
2.),

12. ako u propisanom roku ne uskladi svoje poslovanje s odredbama ovoga
Zakona i propisa donesenih na osnovi njega (članak 111.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute do 1000
DEM.

Članak 98.

Za prekršaj kaznit će se domaća ili strana pravna ili fizička osoba,
ako otuđi u inozemstvo vrhunski trofej bez dopuštenja ministarstva (članak
70. stavak 3.) novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute do 5.000
DEM.

Članak 99.

Za prekršaj kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom u protuvrijednosti
domaće valeute do 2000 DEM:

1. ako počini koju od radnji iz članka 95. stavka 1. točke 1., 2. 3.,
4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11. ili 12. ovoga Zakona.

2. ako počini koju od radnji iz članka 96. stavka 1. točke 1., 2., 3.,
4., 6. ili 8. ovoga zakona.

3. ako dozvoli lov osobi koja ne udovoljava propisanim uvjetima ili
kod ugovaranja lovnog turizma ne postupi na propisan način (članak 67.
stavak 1., 2. i 3).

Članak 100.

Za prekršaj kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom u protuvrijednosti
domaće valute do 1000 DEM:

1. ako počini koju od radnji koju od radnji iz članka 97. stavka 1.
točke 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11. ili 12. ovoga Zakona,

2. ako se kreće lovačkom ili drugom puškom ili drugim lovačkim oružjem
protivno odredbama članka 53. stavka 1. ili 2. ovoga Zakona,

3. ako lovi divljač bez položenog lovačkog ispita ili bez prethodnog
pismenog dopuštenja (članak 67. stavak 1.),

4. ako ne omogući ovlašteniku prava lova da poduzima mjere za sprečavanje
štete od divljači (članak 78. točka 3.).

Članak 101.

Iznosi novčanih kazni iz člnaka 95. do 100. ovoga Zakona izriču se u
valuti Republike Hrvatske prema srednjcm tečaju DEM Narodne banke Hrvatske
na dan izricanja kazne, a obračunavaju se prema srednjem tečaju DEM Narodne
banke Hrvatske na dan izvršenja kazne.

Članak 102.

Za prekršaj iz članka 95. stavka 1. točke 11., članka 96. stavka 1.
točke 6., članka 97. stavka 1. točke 9., članka 99. točke 1. za počinjene
radnje iz članka 95. stavka 1. točke 11. i točke 2., za počinjene radnje
iz članka 96. stavka 1. točke 4. i 6. članka 100. točke 1., za počinjene
radnje iz članka 97. stavka 1. točke 9. ovoga Zakona uz novčanu kaznu izreći
će se i zaštitna mjera oduzimanja predmeta, odnosno divljači koji su bili
upotrijebljeni, nabavljeni ili su nastali izvršenjem prekrša, a za prekršaj
iz članka 95. stavka 1. točke 10. i 11., članka 96. stavka 1. točke 2.,
članka 99. točke 1. za počinjene radnje iz članka 95. stavka 1. točke 10.
i 11. i toćke 2. za počinjene radnje iz članka 96. stavka 1. točke 2. i
članka 100. točke 3. ovoga Zakona uz novčanu kaznu izreći će se i zaštitna
mjera zabrane lova od jedne do tri godine.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 103.

(1) Ugovori o davanju lovišta na gospodarenje sklopljeni na temelju
Zakona o lovstvu ("Narodne novine", br. 32/73, 8/76, 25/76 i
26/93) bez obzira na rok njihovog važenja, ostaju na snazi do ustanovljenja
lovišta prema odredbama ovoga Zakona.

(2) Od dana stupanja na snagu ovoga Zakona prenose se sva prava i obveze
zakupnika lovišta prema članku 28. stavku 2. i 3. ovoga Zakona na pravne
osobe koje gospodare lovištima temeljem ugovora iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 104.

(1) Vlasnik i ovlaštenik prava na zemljištu koji se želi složiti pravom
lova u vlastitom lovištu prema odredbama ovoga Zakona, dužan je o tom podnijeti
pismeni zahtjev nadležnom upravnom tijelu najkasnije do 31. prosinca 1994.
godine.

(2) Ministarstvo, odnosno nadležna tijela ustanovit će vlastita lovišta
najkasnije do 1. ožujka 1995 godine.

Članak 105.

(1) Do osnivanja lovišta prema odredbama ovoga Zakona, pravo lova u
postojećim lovištima izvršuje se prema važećim lovnogospodarskim osnovama.

(2) U slučaju prestanka važenja lovnogospodarske osnove, pravo lova
u lovištu izvršuje se prema zadnjoj godini lovnogospodarske osnove koja
je prestala važiti.

Članak 106.

(1) Nadležna tijela obvezna su ustanoviti zajednička lovišta najkasnije
do 31. prosinca 1995. godine.

(2) Nadležni uredi obvezni su donijeli lovnogospodarske osnove, a nadležna
upravna tijela provesti nadmetanja prava lova za zajednička lovišta najkasnije
do 1. ožujka 1996. godine.

(3) Iznimno od stavka 1. Uvoga članka, na područjimu one županije, odnosno
Grada Zagreba gdje su površine postojećih lovišta izjašnjavanjem vlasnika,
odnosno ovlaštenika prava na zemljištu za ustanovljenje vlastitih lovišta
smanjena za više od 20% površine postojećih lovišta, nadležna tijela ustanovit
će na tom području i zajednička lovišta od roka određenog u članku 104.
stavku 2. ovoga Zakona.

Članak 107.

(1) Nadležni uredi obvezni su predložiti ministarstvu programe zaštite
divljači na površinama zemljišta izvan lovišta najkasnije u roku godine
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Programe zaštite divljači iz stavka 1. ovoga članka donijet će ministar
u roku dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 108.

(1) Do donošenja programa iz članka 107. stavka 2. ovoga Zakona divljač
na površinama zemljišta izvan lovišta zaštićivat će se u skladu s planom
zaštite divljači nadležnih ureda.

(2) Način izrade plana zaštite divljači iz stavka 1. ovoga članka propisat
će ministar u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 109.

Odredba članka 46. ovoga Zakona koja se odnosi na povjeravanje izrade
lovnogospodarske osnove odnosno programa zaštite divljači i njihove revizije,
kao i programa uzgoja divljači počet će se primjenjivati protekom godine
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 110.

Lovočuvar koji nema stručnu spremu propisanu člankom 56. stavkom 4.
ovoga Zakona dužan je tu spremu steći u roku godine dana od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona. U protivnom prestaje mu radni odnos istekom posljednjeg
mjeseca do kojega teće rok.

Članak 111.

Pravna osoba koja se služi pravom lova u postojećim lovištima dužna
je svoje poslovanje, odnosno opće akte uskladiti s odredbama ovoga Zakona
i propisa donesenih na temelju njega u roku šest mjeseci od njihovog stupanja
na snagu.

Članak 112.

Propise za koje je po ovom Zakonu ovlašten, ministar će donijeti u roku
dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 113.

(1) Do stupanja na snagu propisa iz članka 112 ovoga zakona primjenjivat
će se provedbeni propisi doneseni na temelju Zakona o lovstvu ("Narodne
novine", br. 32/73., 8/76., 25/76. i 26/93.) koji nisu u suprotnosti
s ovim Zakonom.

(2) Pod uvjetom da nisu u suprotnosti s ovim Zakonom, ostaju na snazi
odredbe odluka Vlade Republike Hrvatske i dosadašnjih skupština općina
o ustanovljavanju lovišta, odnosno odluka donesenih za izvršenje Zakona
o lovstvu ("Narodne novine", br. 32/73., 8/76., 25/76. i 26/93.).

Članak 114.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o lovstvu
"Narodne novine", br. 32/73., 8/76., 25/76. i 26/93.), osim odredaba
članka 35. i 36. koje ostaju na snazi šest mješeci od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 115.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana njegove objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 323-01/93-01/01

Zagreb, 28. siječnja 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 10/1994-172