## Zakon o javnom bilježništvu

### NN 78/1993 (25.8.1993.), Zakon o javnom bilježništvu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o javnom bilježništvu

Proglašavam Zakon o javnom bilježništvu, kojeg je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 29. srpnja 1993. godine.

Broj : PA4-73/1-93.

Zagreb, 5. kolovoza 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

dr. Franjo Tuđman, v. r.

---

## ZAKON

### o javnom bilježništvu

### **Glava prva**

OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju ustrojstvo, ovlasti i način rada javnog bilježništva
kao javne službe.

Javno bilježništvo i javni bilježnici

Članak 2.

(1) Javno bilježnička služba sastoji se u službenom sastavljanju i izdavanju
javnih isprava o pravnim poslovima, izjavama i činjenicama na kojima se
utemeljuju prava, u službenom ovjeravanju privatnih isprava, u primanju
na čuvanje isprava, zatim novca i predmeta od vrijednosti radi njihove
predaje drugim osobama ili nadležnim tijelima te u obavljanju, po nalogu
sudova ili drugih javnih tijela, postupaka određenih zakonom. U javnobilježničku
službu spada i obavljanje drugih poslova predviđenih ovim zakonom.

(2) Javnobilježničku službu obavljaju javni bilježnici kao samostalni
i neovisni nositelji te službe, koji imaju svojstvo osoba javnog povjerenja.

(3) Javni bilježnici obavljaju svoju službu kao išključivo zanimanje
tijekom vremena za koje su postavljeni.

Javnost i izvršnost javnobilježničkih isprava

Članak 3.

(1) Javnobilježničke isprave su isprave o pravnim poslovima i izjavama
koje su sastavili javni bilježnici (javnobilježnički akti), zapisnici o
pravnim radnjama koje su obavili ili kojima su bili nazočni javni bilježnici
(javnobilježnički zapisnici) i potvrde o činjenicama koje su posvjedočili
javni bilježnici (javnobilježnička potvrda).

(2) Javnobilježničke isprave i njihovi otpravci izdani po ovom Zakonu
imaju snagu javnih isprava, ako su prigodom njihova sastavljanja i izdavanja
ispunjene bitne formalnosti propisane ovim Zakonom.

(3) Javnobilježnički akt može biti izvršna isprava u slučajevima predviđenim
ovim Zakonom.

Sastavljanje privatnih isprave i zastupanje stranaka

Članak 4.

(1) Javni bilježnik je ovlašten zastupati stranke u nespornim stvarima
pred sudovima i drugim javnim tijelima ako su te stvari u neposrednoj vezi
s kojom njegovom ispravom.

(2) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka javni bilježnik ima prava
i dužnosti odvjetnika.

Službeno sjedište i službeno područje

Članak 5.

Javni bilježnik ima svoje službeno sjedište i područje na kojemu obavlja
svoju službu.

Službeni pečat, štambilja i grb

Članak 6.

( 1 ) Javni bilježnik ima svoj službeni pečat i štambilju kojima ovjerava
svaku ispravu koju sastavi ili pregleda u povodu radnji koje poduzme u
obavljanju svoje službe.

(2) Javni bilježnik može imati i grb. Grb može biti saslavni dio ploče
kojom se obilježava službeno sjedište. Grb se može koristiti i na ispravama
javnog bilježnika. Grb javnog bilježnika mora biti odvojeno istaknut od
grba Republike Hrvatske.

(3) Pečat, štambilju i grb javnog bilježnika odobrava i ovjerava predsjednik
zakonom određenog suda na području kojega je sjedište javnog bilježnika.

Stjecanje i prestanak službe

Članak 7.

Služba javnog bilježnika može se steći i prestati uz uvjete određene
ovim zakonom.

Imenovanje javnih bilježnika u Republici Hrvatskoj

Članak 8.

U Republici Hrvatskoj bit će, prema kriterijima utvrđenim ovim Zakonom,
imenovano toliko javnih bilježnika koliko će to biti potrebno radi urednog
obavljanja javnobilježničke službe na čitavom njenom području.

Hrvatska javnobilježnička komora

Članak 9.

Javni bilježnici na području Republike Hrvatske obvezatno se udružuju
u Hrvatsku javnobilježniku komoru (dalje u tekstu: Komora). Sjedište Komore
je u Zagrebu.

Nadzor nad javnobilježničkom službom

Članak 10.

Nadzor nad radom javnobilježničke službe obavljaju Ministarstvo pravosuđa
Republike Hrvatske (dalje u tekstu: Ministarstvo) i Komora.

Strane javnobilježničke isprave

Članak 11.

(1 ) Javnobilježničke isprave izdane u inozemstvu imaju, uz uvjet uzajamnosti,
iste pravne učinke kao i javnobilježničke isprave izdane po ovom Zakonu.

(2) Strane javnobilježničke isprave ne mogu u Republici Hrvatskoj imati
pravne učinke koje nemaju po zakonu koji je za njihovo izdavanje bio mjerodavan.

Odgovornost javnih bilježnika

Članak 12.

Javni bilježnici odgovaraju za svoj rad u skladu s ovim Zakonom.

### Glava druga

IMENOVANJE JAVNIH BILJEŽNIKA, PRESTANAK NJIHOVE SLUŽBE I PRIVREMENO
UDALJENJE IZ SLUŽBE

Uvjeti za imenovanje

Članak 13.

(1) Za javnog bilježnika može biti imenovana osoba:

1. koja je državljanin Republike Hrvatske,

2. koja ima poslovnu sposobnost i ispunjava opće zdravstvene uvjete
za obavljanje sudačke službe,

3. koja je u Republici Hrvatskoj diplomirala pravni fakultet ili koja
je nostrificirala svoju diplomu o završenom pravnom fakultetu izvan Republike
Hrvatske,

4. koja je položila pravosudni i javnobilježnički ispit,

5. koja ima nakon položenoga pravosudnoga ispita najmanje pet godina
radnog staža na pravnim poslovima,

6. koja je dostojna javnog povjerenja za obavljanje javnobilježničkog
poziva,

7. koja se obvezala da će, ako bude imenovana za javnog bilježnika,
napustiti drugu naplatnu službu ili kakvo drugo naplatno zaposlenje, ili
članstvo u tijelu pravne osobe koja obavlja kakvu gospodarsku djelatnost,

8. koja aktivno vlada hrvatskim jezikom i drugim jezikom koji je službeni
na području na kojemu treba obavljati javnobilježničku službu,

9. koja može dokazati da će osigurati opremu i prostorije koji su prema
kriterijima što ih je utvrdilo Ministarstvo potrebni i primjereni za obavljanje
javnobilježničke službe

(2) Smatrat će se da ne ispunjava uvjet iz stavka 1. točke 6. ovoga
članka osoba:

- protiv koje je otvorena istraga,

- koja je osuđena zbog krivičnog djela iz koristoljublja ili zbog inače
nečasnog krivičnog djela koje se goni po službenoj dužnosti, sve dok traju
pravne posljedice osude,

- koja je odlukom disciplinskog tijela lišena zvanja suca, državnog
službenika, javnog bilježnika, javnobilježničkog prisjednika ili odvjetnika,
dok ne prođu tri godine od dana lišenja zvanja,

- na temelju ponašanja koje je moguće opravdano zaključiti da neće pošteno
i savjesno obavljati javnobilježničku službu,

- koja je prezadužena,

- koja se nalazi pod stečajem ili je glavnim dioničarem ili glavnim
nositeljem osnivačkih prava pravne osobe koja je pod stečajem.

Postupak imenovanja

Članak 14.

(1) Javnog bilježnika imenuje rješenjem ministar pravosuđa (dalje u
tekstu: Ministar) na temelju provedenog natječaja. Rješenje Ministra je
konačno. Protiv takvog rješenja Ministra može se pokenuti upravni spor.

(2) Natječaj za imenovanje javnih bilježnika provodi Komora, na temelju
naloga Ministarstva.

(3) U natječaju mora biti naznačeno područje za koje se treba imenovati
javni bilježnik. Ako se istovremeno raspisuje natječaj za više javnobilježničkih
mjesta, u natječaju će se kandidati upozoriti na to da se mogu natjecati
za sva, samo za neka ili za pojedina od tih mjesta. Kandidati su ovlašteni
odrediti prioritet mjesta na kojima žele biti imenovani.

(4) Natječaj mora biti objavljen u "Narodnim novinama" u roku
od petnaest dana pošto Komora primi nalog Ministarstva.

(5) Rok za prijave na natječaj ne smije biti kraći od trideset dana.

(6) Prijave na natječaj s prilozima kojima se dokazuje da su ispunjeni
zakonski uvjeti podnose se pismeno Komori, koja je ovlaštena pobliže odrediti
oblik i sadržaj te broj primjeraka prijave i priloga.

(7) Po okončanju natječaja Komora je dužna dostaviti Ministarstvu primljene
prijave sa svojim mišljenjem najkasnije u roku od trideset dana.

(8) O prijavljenim kandidatima Ministarstvo će pribaviti mišljenja od
službi odnosno tijela u kojima su radili. Za javnobilježničke prisjednike
i vježbenike mišljenje o njihovu radu daje Komora, za odvjetnike Hrvatska
odvjetnička komora, a za suce predsjednik višeg suda na području kojega
su obavljali svoju sudačku službu.

(9) Prigodom izbora izmedu više kandidata osobito će se uzeti u obzir
njihov uspjeh na pravosudnom i javnobilježničkom ispitu, vrsta pravraih
poslova na kojima su prije toga radili i rezultati što su ih u radu postigli.

(10) Između više kandidata koji ispunjavaju uvjete za imenovanje prednost
imaju kandidati s dužim stažem u svojstvu javnobilježničkog prisjednika.

Javnobilježnička prisega i povelja o postavljenju

Članak 15.

(1) Nakon imenovanja javni bilježnik je dužan položiti prisegu pred
predsjednikom Vrhovnog suda Republike Hrvatske, u nazočnosti Ministra i
predsjednika Komore.

(2) Javnobilježnička prisega glasi: "Prisežem da ću svoju javnobilježničku
službu obavljati savjesno, pošteno i nepristrano, u skladu s Ustavom i
zakonima Republike Hrvatske".

(3) Nakon polaganja prisege Ministar će javnom bilježniku predati povelju
o postavljenju.

(4) Komora će odrediti i objaviti u "Narodnim novinama" datum
početka rada javnog bilježnika, nakon što joj bude dostavljena kopija povelje
o postavljenju.

Određivanje javnobilježničkih mjesta

Članak 16.

(1) Javnobilježnička mjesta u Republici Hrvatskoj određuje Ministarstvo,
na temelju pribavljenog mišljenja Komore, sudova u Republici Hrvatskoj,
te nađležnog županijskog tijela, vodeći računa o tome da na području svakog
zakonom određenog suda bude najmanje jedan javni bilježnik.

(2) Ako na području zakonom određenog suda ima više od dvadeset tisuća
stanovnika prema posljednjem službenom popisu, tada na području tog suda
treba, u pravilu, biti najmanje po jedan javni bilježnik za svakih započetih
dvadeset tisuća stanovnika.

(3) Prigodom određivanja broja i sjedišta javnih bilježnika Ministarstvo
će uzeti u obzir i potrebe za javnobilježničkim uslugama te razvijenost
gospodarskog i pravnog prometa.

(4) Ako ne bi bilo opravdano imenovati javnog bilježnika na području
nekog zakonom određenog suda zbog malog broja stanovnika i potreba za javnobilježničkim
uslugama, Ministarstvo će, pošto pribavi mišljenje Komore o tome, odrediti
koji će od javnih bilježnika s područja susjednih sudova i po kojem rasporedu
obavljati javnobilježničku službu na području takvog zakonom određenog
suda.

Osiguranje od odgovornosti

Članak 17.

(1) Javni bilježnik je dužan prije početka rada osigurati se od odgovornosti
za štetu koju bi mogao počiniti trećima obavljanjem svoje službene dužnosti.
Uvjetima osiguranja može se predvidjeti da štetu od određenog iznosa naknađuje
javni bilježnik izravno.

(2) Ako dođe do promjene uvjeta osiguranja, javni je bilježnik dužan,
nakon što primi obavijest Komore o tome, bez odlaganja uskladiti svoje
osiguranje s izmijenjenim uvjetima.

(3) Osiguranje iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća i osiguranje od odgovornosti
za radnje javnobilježničkih prisjednika i vježbenika te osoba zaposlenih
u javnobilježničkom uredu.

(4) Javni bilježnik je dužan izredno produžavati osiguraraje od odgovornosti.

(5) Komora može preuzeti osiguranje od odgovornosti svih javnih bilježnika
u Republici Hrvatskoj. U tom slučaju javni bilježnici su dužni Komori plaćati
naknadu na osiguranje od odgovornosti.

(6) Povreda obveze osiguranja od odgovornosti odnosno plaćanja naknade
Komori za osiguranje je teža povreda javnobilježničke službene dužnosti.

(7) Osiguravatelji su dužni sklopiti ugovor o osiguranju od odgovornosti
s javnim bilježnikom koji im se za to obrati ili s Komorom.

(8) Uvjete osiguranja zajednički utvrđuju osiguravatelji u Republici
Hrvatskoj, u dogovoru s Ministsrstvom i Komorom. Osiguravatelji su dužni
za svaku narednu godinu prije isteka tekuće godine odrediti osiguravatelja
koji će ih zastupati. Ako osiguravatelji tako ne postupe najkasnije do
konca listopada tekuće godine, zastupnikom osiguravatelja smatrat će se
osiguravatelj kojega odredi Ministarstvo. Odluka Ministarstva o tome nije
upravni akt.

(9) Ako se dogovor iz prethodnog stavka ovoga članka ne postigne u roku
od trideset dana od postavljanja zahtjeva bilo koje strane drugim dvjema
stranama, o uvjetima osiguranja odlučuje, na prijedlog bilo koje od strana,
Stalno izbrano sudište pri Hrvatskoj gospodarskoj komori. Pravorijek Stalnog
izbranog sudišta kojim se određuju uvjeti osiguranja za narednu godinu
je pravomoćan i djeluje prema svim osiguravateljima, Ministarstvu, Komori
i javnim bilježnicima.

(10) Smatrat će se da je javni bilježnik sklopio ugovor o osiguranju
kada je podnio zahtjev za osiguranje, bez obzira na to da li je u vrijeme
podnošenja zahtjeva već bio postignut dogovor iz stavka 8. ovoga članka.

(11 ) Ako je javni bilježnik štetu trećemu počinio namjerno ili iz grube
nepažnje, osiguravatelj koji je naknadio štetu trećemu ima pravo regresa
prema javnom bilježniku.

Pečac, štambilja i potpis

Članak 18.

(1) Poslije polaganja prisege javni bilježnik je dužan bez odlaganja
pribaviti pečat i štambilje.

(2) Pečat i štambilje sadržavaju grb Republike Hrvatske, ime i prezime
javnog bilježnika, naziv "javni bilježnik" i oznaku mjesta sjedišta.

(3) Otiske pečata i štambilja te potpis javnog bilježnika odobrava i
ovjerava predsjednik zakonom određenog suda na čijem području javni bilježnik
ima svoje sjedište. Ovjereni otisci i potpis položit će se kod Komore te
zakonom određenog suda na području kojega javni bilježnik ima svoje sjedište.

(4) Javni bilježnik može imati samo po jedan službeni pečat za tintu
i vosak te suhi žig. Te pečate javni bilježnik smije upotrebljavati samo
za radnje koje je obavio u granicama svojih službenih ovlaštenja.

(5) Javni je bilježnik dužan svoje pečate i štambilje čuvati s posebnom
pažnjom, a ako ih izgubi, dužan je o tome odmah obavijestiti zakonom određeni
sud na području kojega je njegovo sjedište i Komoru, i to brzojavno ili
dalekopisačem te neposrednom predajom podnesaka ili preporučenim pismom.

(6) O gubitku pečata ili štambilje sud iz prethodnog stavka objavit
će oglas u "Narodnim novinama". Taj će sud poništiti i naknadno
pronađeni pečat ili štambilju.

(7) Odobrenje i ovjera otisaka novog pečata ili štambilje provode se
po postupku predviđenom u stavku 3. ovoga članka .Isti će postupak provesti
i za izmjenu pečata ili štambilje.

Razlozi za prestanak službe

Članak 19.

(1) Služba javnog bilježnika prestaje :

1. smrću,

2. navršenjem 70 godina života,

3 pismenom ostavkom,

4. ako bude osuđen za krivično djelo iz koristoljublja ili zbog drugog
nečasnog krivičnog djela za koje se goni po službenoj dužnosti, ili ako
bude osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora preko šest mjeseci, ili ako mu
bude izrečena zabrana obavljanja javnobilježničke službe,

5. ako bez valjanog razloga ne započne s radom dana koji je Komora odredila
za početak njegova rada,

6. kad na temelju odluke disciplinskog tijela izgubi pravo na obavljanje
službe,

7. razrješenjem.

(2) Do prestanka službe u slučajevima iz stavka 1. ovog članka dolazi:

1.u slučaju iz točke 1. - danom smrti,

2. u slučaju iz točke 2. - navršenjem godina života,

3. u slučaju iz točke 3. - istekom roka određenog u zahtjevu za otpust
iz službe,

4. u slučaju iz točke 4. - pravomoćnošću kaznene presude,

5. u slučaju iz točke 5. - danom kojega je trebalo započeti s radom,

6. u slučaju iz točke 6. - pravomoćnošću odluke disciplinskog tijela,

7.u slučaju iz točke 7. - pravomoćnošću odluke o razrješenju.

(3) U slučajevima iz stavka 2. točke 1. do 5. ovoga članka Ministarstvo
će donijeti rješenje kojim će utvrditi prestanak službe.

Ostavka

Članak 20.

(1) Javni bilježnik može u svako doba zahtijevati da bude otpušten iz
službe. Zahtjev se pismeno podnosi Ministarstvu. U zahtjevu treba odrediti
rok otpuštanja iz službe.

(2) Istekom roka iz stavka 1. ovoga članka služba javnog bilježnika
prestaje, osim ako radi osiguranja urednog obavljanja službe Ministar ne
odredi drugi rok. Svoju odluku Ministar treba donijeti prije isteka roka
iz stavka 1. ovoga članka.

Razrješenje

Članak 21.

(1) Javni bilježnik će biti razriješen:

1. ako naknadno prestanu postojati pretpostavke za obavljanje jsvnobilježničke
službe iz članka 13. ovoga Zakona, ili ako se naknadno utvrdi da prigodom
imenovanja nisu postojale,

2. ako ne položi prisegu,

3. ako se zaposli, ako počne koristiti starosnu ili invalidsku mirovinu
ili počne obavljati neku drugu službu bez odobrenja,

4. ako mu sudskom odlukom bude oduzeta ili ograničena poslovna sposobnost,

5. ako uslijed tjelesnog nedostatka, tjelesne ili duhovne slabosti ili
zbog bolesti postane trajnije nesposoban za uredno obavljanje službe,

6. ako njegovi poslovni odnosi ili način vođenja njegovih poslova ugrožavaju
interese stranaka,

7. ako ne produžava uredno svoje osiguranje od odgovornosti ili ne plaća
naknadu za osiguranje Komori.

(2) Odluku o razrješenju donosi Ministarstvo na temelju pribavljenog
mišljenja Komore. Prije donošenja odluke javnom bilježniku mora biti omogućeno
da se izjasni o razlogu za razrješenje.

(3) U slučajevima iz stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga članka na zahtjev
javnog bilježnika, odluku o postojanju uvjeta za razrješenje donosi disciplinsko
tijelo. Svoj zahtjev javni bilježnik mora postaviti najkasnije u roku od
mjesec dana od kada je upoznat s razlogom zbog kojega se traži njegovo
razrješenje. Odluku o razrješenju na temelju odluke disciplinskog tijela
donosi ministar.

(4) U slučajevima iz stavka 1. točke 5. ovoga članka na postavljanje
zastupnika javnom bilježniku koji nije sposoban brinuti se o svojim pravima
u postupku za razrješenje, na dužnost javnog bilježnika da obavi potrebne
lječničke preglede i na posljedice uskrate suradnje na odgovarajući se
način primjenjuju propisi koji u tom pogledu važe za suce zakonom određenih
sudova.

(5) Za zastupnika iz stavka 4. ovoga članka javnom bilježniku može biti
postavljen samo odvjetnik ili drugi javni bilježnik.

Pravni lijek

Članak 22.

Odluka Ministra o razrješenju odnosno o utvrđenju prestanka službe je
konačna i protiv nje je moguće pokrenuti upravni spor.

Obavjest o prestenku službe te poništaj pečata i štambilja

Članak 23.

(1) O prestanku službe javnog bilježnika Ministarstvo će obavijestiti
Komoru te zekonom određeni sud na području kojega je javni bilježnik imao
svoje sjedište.

(2) Na temelju obavijesti Ministarstva Komora će brisati javnog bilježnika
iz upisnika javnih bilježnika i o tome objaviti oglas u "Narodnim
novinama".

(3) Sud iz stavka 1. ovoga članka poništit će pečate i štambilje javnog
bilježnika.

Čuvanje spisa

Članak 24.

(1) Ako javnom bilježniku prestane služba ili ako on premjesti svoje
sjedište na područje drugog zakonom određenog suda, njegove će spise i
knjige te isprave koje su mu službeno predane preuzeti na čuvanje zakonom
određeni sud.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo može odlučiti da
se spisi, knjige odnosno isprave predaju na čuvanje drugom javnom bilježniku.

(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka otpravke i izvode iz
spisa javnog bilježnika izdavat će zakonom određeni sud, odnosno javni
bilježnik kojem su spisi povjereni na čuvanje.

(4) Ako javni bilježnik nakon prestanka službe ili premještaja svog
sjedišta ponovno bude postavljen za javnog bilježnika na području zakonom
određenog suda na području kojega je ranije imao svoje sjedište, spisi
i knjige koji su bili preuzeti na čuvanje mogu mu biti ponovno vraćeni.
O vraćanju odlučuje Ministarstvo.

(5) Ako javni bilježnik premjesti svoje sjedište na područje drugog
zakonom određeno suda na području istog grada, on ne mora predati svoj
pečat i štambilju i može zadržati spise i knjige.

(6) Javnobilježnički akti te javnobilježničke knjige trajno se čuvaju.

(7) Na predaju javnobilježničkih spisa javnom arhivu te na čuvanje i
uništenje spisa, osim onih iz stavka 6. ovoga članka, na odgovarajući se
način primjenjuju propisi o arhiviranju odnosno uništenju spisa zakonom
određenog suda.

Gubitak prava na zvanje

Članak 25.

(1) Prestankom službe javni bilježnik gubi pravo nositi naziv "javni
bilježnik". Taj se naziv ne smije koristiti ni s dodatkom koji bi
upućivao na prestanak službe.

(2) Ako je do prestanka javnobilježničke službe došlo zbog umirovljenja
javnog bilježnika ili zbog razloga iz članka 21. stavka 1. točke 5. ovoga
Zakona, Ministarstvo može dopustiti ranijem javnom bilježniku da i dalje
nosi naziv "javni bilježnik" s dodatkom "izvan službe".
To dopuštenje Ministarstvo može opozvati iz opravdanih razloga.

Preuzimanje poslovnih prostorija i zaposlenika

Članak 26.

(1) Ako je služba nekog javnog bilježnika prestala ili je njegovo sjedište
preseljeno, drugi već postavljeni javni bilježnik može se preseliti u poslovne
prostorije razriješenog javnog bilježnika ili zaposliti nekog zaposlenika
koji je bio s njime u posebnom odnosu povjerenja samo uz dopuštenje Ministarstva.

(2) Povreda odredbe stavka 1. ovoga članka ne utječe na valjanost pravnih
poslova sklopljenih u povodu preuzimanja poslovnih prostorija ili zaposlenja.

Privremeno udaljenje iz službe

Članak 27.

(1) Mmistar može javnog bilježnika privremeno udaljiti iz službe :

1. ako je protiv javnog bilježnika pokrenut postupak za lišenje poslovne
sposobnosti,

2. ako smatra da su ispunjeni uvjeti za razrješenje javnog bilježnika
iz članka 21. ovoga Zakona,

3. ako je bez dopuštenja Ministarstva odsutan iz svog sjedišta duže
od dva mjeseca.

(2) Do privremenog udaljenja javnog bilježnika iz službe dolazi po sili
zakona otvaranjem istrage protiv njega dok ona traje.

(3) Prethodne odredbe ovoga članka ne utječu na odredbe o privremenom
udaljenju javnog bilježnika u povodu pokretanja disciplinskog postupka.

Čuvanje spisa i službene radnje u slučaju privremenog

udaljenja javnog bilježnika iz službe

Članak 28.

(1) U slučaju privremenog udaljenja iz službe, ako javnom bilježniku
nije postavljen zastupnik, zakonom određeni će sud uzeti na čuvanje spise,
knjige, pečat, štambilju i službeni grb za vrijeme dok udaljenje traje.
U tom se slučuaju na odgovarajući način primjenjuju odredbe koje vrijede
za slučaj privremene spriječenosti javnog bilježnika (članak 143. 144.)

(2) Za vrijeme privremenog udaljenja iz službe javni bilježnik ne smije
poduzimati nikakve službene radnje. Povreda te zabrane ne utječe na valjanost
poduzetih službenih radnji.

### Glava treća

OPĆE ODREDBE O POSLOVANJU JAVNOG BILJEŽNIKA

Službeno sjedište

Članak 29.

(1) Službeno sjedište na području za koje je imenovan javnom bilježniku
određuje Ministarstvo, na temelju prethodno pribavljenog mišljenja Komore
i javnog bilježnika

(2) Javni bilježnik mora u mjestu koje mu je određeno kao službeno sjedište
imati svoj ured i prebivalište, osim ako mu Ministarstvo ne dopusti da
stanuje u kojem drugom mjestu.

(3) U većim gradovima javnom bilježniku može kao službeno sjedište biti
dodijeljen određeni dio grada.

(4) Javni bilježnik ne smije bez dozvole Ministarstva imati više pisarnica
niti uredovne dane održavati izvan svog sjedišta.

Službeno područje

Članak 30.

(1) Službeno područje javnog bilježnika je područje za konom određenog
suda na kojemu on ima svoje sjedište osim ako Ministarstvo za pojedini
slučaj drukčije ne odredi.

(2) Djelatnost sastavljanja i ovjere isprava javni bilježnik smije obavljati
samo na svom službenom području, osim ako osobito opravdani interesi stranke
ne opravdavaju poduzimanje neke radnje izvan tog sjedišta.

(3) Javni bilježnik dužan je obavijestiti Komoru o svakom slučaju obavljanja
službenih radnji izvan svog područja.

(4) Obavljanje javnobilježničkih poslova izvan službenog područja ne
utječe na valjanost poduzetih radnji. Isprave koje je javni bilježnik sastavio
izvan svog područja imaju snagu javnih isprava.

(5) Javni bilježnik ne smije obavljati službene radnje izvan Republike
Hrvatske. Radnje poduzete izvan Republike Hrvatske nemaju snagu javnobilježničkih
radnji.

Nepremjestivost javnog bilježnika

Članak 31.

(1) Javni bilježnik ne može biti premješten u drugo mjesto bez svog
pristanka.

(2) Ako se ukine sud na području kojega je javni bilježnik imao svoje
sjedište, sjedište i službeno područje javnog bilježnika odredit će se
na području suda kojemu je pripao barem dio područja ukinutog suda.

Početak i prestanak rada. Radno vrijeme

Članak 32.

(1) Javni bilježnik ne smije započeti radom prije dana koji je određen
kao dan početka njegova poslovanja.

(2) Javni bilježnik koji je promijenio sjedište ne smije nastaviti obavljanje
službe poslije dana kada mu je služba u tom mjestu prestala, niti početi
s radom u novom sjedištu prije dana koji mu je za to određen. Javni bilježnik
kojemu je dostavljena odluka o prestanku službe ili o udaljenju iz službe
ne smije nastaviti obavljanje službe.

(3) Radno vrijeme u javnobilježničkim uredima propisuje Ministarstvo
svojim pravilnikom. Javni bilježnik može službene radnje poduzimati i izvan
utvrđenog radnog vremena te tome prilagoditi dopunsko radno vrijeme svog
ureda.

Opća službena dužnost

Članak 33.

(1) Javni bilježnik je dužan svoju službu obavljati u skladu s položenom
prisegom.

(2) Javni bilježnik nije zastupnik stranke, već njezin nepristrani povjerenik.

(3) Javni bilježnik je dužan uskratiti službenu radnju ako je ona nespojiva
s njegovom službenom dužnošću, osobito ako se njegovo sudjelovanje zahtijeva
radi postizavanja očigledno nedopuštenog ili nepoštenog cilja.

(4) Javni se je bilježnik dužan za vrijeme i izvan službe ponašati u
skladu s poštovanjem i povjerenjem koji se iskazuju njegovoj službi. Javni
bilježnik ne smije dopustiti da se koji član njegovog kućanstva ponaša
na način ili da obavlja djelatnost nespojivu s poštovanjem i povjerenjem
koji se ukazuju njegovoj službi.

(5) Javni bilježnik ne smije posredovati u sklapanju pravnih poslova
ili u svezi koje službene radnje preuzeti jamstvo ili dati drugo osiguranje
za stranku. On je dužan paziti da se ni osobe koje su kod njega zaposlene
ne bave takvim poslovima.

Uskrata službenih radnji

Članak 34.

(1) Javni bilježnik ne smije bez valjanih razloga uskratiti poduzimanje
službenih radnji. Javni bilježnik je ovlašten uskratiti obavljanje određene
radnje u skladu s propisima koji uređuju obavljanje te radnje. Javni bilježnik
je ovlašten uskratiti obavljanje neke radnje zbog prezauzetosti.

(2) Javni bilježnik ne smije poduzeti nikakvu službenu radnju s osobom
za koju znade ili mora znati da je zbog malodobnosti ili zbog kojega drugoga
zakonskog razloga nesposobna da poduzima ili sklopi određeni pravni posao.

(3) Ako javni bilježnik posumnja da koja stranka zbog nedostatka punomoći
ili zbog kojeg drugog razloga nije ovlaštena za poduzimanje ili sklapanje
pravnog posla, dužan je na to upozoriti stranke; ako one i usprkos tome
zahtijevaju da se sastavi javnobilježnička isprava, javni će bilježnik
sastaviti ispravu, ali će u njoj navesti da je stranke upozorio na nedostatak.

(4) O pritužbi zbog uskrate službene radnje odlučuje po pravilima izvanparničnog
postupka predsjednik suda na području kojega se nalazi sjedište javnog
bilježnika. Žalba protiv odluke predsjednika suda ne odgađa njeno izvršenje.

Sastavljanje isprava na stranom jeziku

Članak 35.

Ako je javni bilježnik istodobno i zakleti sudski tumač za neki strani
jezik, Ministarstvo ga može ovlastiti da sastavlja i ovjerava prijevode
sa tog jezika i na taj jezik. Smatrat će se da takvi prijevodi i ovjere
potječu od ovlaštenog tumača.

Izuzeće

Članak 36.

(1) Na izuzeće javnog bilježnika na odgovarajući se način primjenjuju
pravila o izuzeću suca u izvanparničnom postupku.

(2) U slučaju dvojbe da li postoje razlozi za izuzeće javni bilježnik
ovlašten je uskratiti obavljanje službene radnje.

(3) O pritužbi zbog samoizuzeća ili o zahtjevu za izuzeće javnog bilježnika
odlučuje sud iz članka 34. stavka 4 ovoga Zakona.

(4) Na izuzeće javnobilježničkog prisjednika i vježbenika na odgovarajući
se način primjenjuju pravila o izuzeću javnog bilježnika, a na izuzeće
drugih osoba zaposlenih kod javnog bilježnika pravila o izuzeću zapisničara
u izvanparničnom postupku.

Javnobilježnička tajna

Članak 37.

(1) Javni bilježnik je dužan čuvati kao tajnu ono za što je saznao u
obavljanju svoje službe, osim ako iz zakona, volje stranaka ili sadržaja
pravnog posla ne proizlazi što drugo.

(2) Javnobilježničku tajnu dužne su čuvati i osobe zaposlene kod javnog
bilježnika.

(3) Stranka može javnog bilježnika osloboditi dužnosti čuvanja tajne.
Ako je stranka umrla ili bi njenu izjavu bilo moguće pribaviti samo uz
velike teškoće, javni bilježnik može tražiti da ga dužnosti čuvanja tajne
oslobodi sud iz članka 34. stavka 4. ovoga Zakona. Prije nego što donese
odluku, sud će zatražiti mišljenje Komore o tome.

(4) Dužnost čuvanja tajne postoji i nakon prestanka službe.

(5) Javni bilježnik ne smije podnositi prijave protiv stranaka u povodu
zatraženog pravnog mišljenja ili postavljenog zahtjeva za poduzimanje službenih
radnji.

Zabrana suradnje i političkog djelovanja

Članak 38.

(1) Javni se bilježnik ne smije povezati s odvjetnikom ni s drugim fizičkim
ili pravnim osobama radi zajedničkog obavljanja službi niti koristiti isti
poslovni prostor.

(2) Dva ili više javnih bilježnika mogu zajednički obavljati svoju službu
samo ako im to odobri Ministarstvo, na temelju prethodno pribavljenog mišljenja
Komore.

(3) Glede političkog djelovanja javnog bilježnika na odgovarajući se
način primjenjuju pravila o zabrani političkog djelovanja sudaca.

Zabrana druge službe ili zaposlenja

Članak 39.

(1) Javni bilježnik ne može istovremeno biti odvjetnik.

(2) Javni bilježnik ne smije istovremeno biti u kojoj drugoj naplatnoj
službi, ili imati kakvo drugo naplatno zaposlenje, ili biti članom tijela
pravne osobe koja obavlja kakvu gospodarsku djelatnost.

(3) Ministarstvo može, uz prethodno pribavljano mišljenje Komore, dati
javnom bilježniku opozivu dozvolu za obavljanje službe, za zaposlenje odnosno
članstvo iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Dok traje dozvola iz stavka 3. ovoga članka javni bilježnik ne smije
sam obavljati svoju javnobilježničku službu.

(5) Dozvola iz stavka 3. ovoga članka nije potrebna za obavljanje službe
izvršitelja oporuke, stečajnog upravitelja,skrbnika ili koje druge slične
službe utemeljene na odluci nadležnog organa.

(6) Dozvola iz stavka 3. ovoga članka nije potrebna ni za obavljanje
znanstvene, umjetničke ili predavačke djelatnosti te za obavljanje dužnosti
u Komori i međunarodrkim javnobilježničkim udrugama.

Pretraga ureda i pritvor

Članak 40.

(1) Pretraga ureda i oduzimanje isprava koje su povjerene na čuvanje
javnom bilježniku, novca i predmeta od vrijednosti koje je javni bilježnik
preuzeo radi predaje trećim osobama te javnobilježničkih spisa i knjiga
dopušteno je samo glede isprava, predmeta i knjiga koje su izričito navedene
u odluci o pretrazi donesenoj u kaznenom postupku protiv javnog bilježnika.

(2) Pri pretrazi ureda mora biti nazočan predstavnik Komore.

(3) Javni bilježnik ne smije biti pritvoren u krivičnom postupku koji
je protiv njega pokrenut zbog sumnje da je počinio krivično djelo u obavljanju
javnobilježničke službe, bez dopuštenja vijeća trojice sudaca suda drugog
stupnja na području kojega se nalazi sud koji vodi postupak.

(4) O određivanju pritvora sud je dužan obavijestiti Komoru.

Oslobođenje od snašanja troškova

Članak 41.

(1) Ako stranka ima pravo na oslobođenje od snošenja troškova postupka
po pravilima Zakona o parničnom postupku, može zatražiti od suda na području
kojega se nalazi sjedište javnog bilježnika od kojega se traži poduzimanje
službene radnje, da je oslobodi od dužnosti plaćanja taksi za obavljanje
te radnje.

(2) U skladu s pravilima javnobilježničke tarife zakonom određeni sud
može osloboditi stranku od plaćanja i nagrade i naknade troškova javnom
bilježniku. U tom slučaju javni bilježnik, u skladu s pravilima javnobilježničke
tarife, ima pravo tražiti od države plaćanje nagrade i naknade troškova.
O zahtjevu za isplatu nagrade i naknade odlučuje zakonom određeni sud.
Određena naknada i nagrada isplaćuju se iz sredstava suda.

(3) Stranka može biti, nezavisno od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka,
oslobođena od snošenja određenih troškova pružanja javnobilježničkih usluga
u skladu s općim aktima Komore.

Odgovornost za štetu

Članak 42.

(1) Javni bilježnik je dužan naknaditi štetu koju je drugom prouzročio
povredom svoje službene dužnosti.

(2) Za prouzrokovanu štetu javni bilježnik odgovara po općim pravilima
za naknadu štete po kojima se odgovara za štetu koju su počinile službene
osobe. Država ne odgovara za štetu koju počini javni bilježnik.

(3) Javnobilježnički prisjednik i vježbenik odgovaraju kao i javni bilježnik
za štetu koju prouzroče povredom službene dužnosti pri samostalnom obavljanju
kakve radnje u skladu s ovim Zakonom. Javni bilježnik odgovara solidarno
s javnobilježničkim prisjednikom i vježbenikom ako ih je ovlastio da samostalno
obave radnju. Javni bilježnik ima pravo regresa prema javnobilježničkom
prisjedniku i vježbeniku po općim pravilima o regresnoj odgovornosti službenih
osoba. Za štetu koju prouzroče javnobilježnički prisjednik i vježbenik
država ne odgovara.

### Glava četvrta

OPĆE ODREDBE O JAVNOBILJEŽNIČKIM ISPRAVAMA

Način pisanja javnobilježničke isprave

Članak 43.

(1) Javnobilježničke isprave moraju biti napisane strojem ili drugim
sredstvom mehaničkog pisanja, jasno i čitko. Isprave se smiju pisati ručno
samo iznimno, i to trajnom tintom.

(2) Kratice se u ispravi mogu rabiti samo ako su uobičajene ili opće
poznate. Prazna mjesta u tekstu popunit će se crtama.

(3) Pobliža pravila o obliku, načinu pisanja i obilježavanja odredit
će Ministar posebnim pravilnikom.

Potpisivanje javnobilježničkih isprava

Članak 44.

(1) Javni bilježnik je dužan javnobilježničku ispravu vlastoručno potpisati
na njenom kraju. Pored potpisa stavit će svoj službeni pečat. Na kraj isprave,
ali iznad potpisa javnog bilježnika, stavljaju se i potpisi sudionika te
svjedoka ako su i oni sudjelovali u sastavljanju isprave.

(2) Ako sudionik ne zna pisati, to će se u ispravi naznačiti. Ako sudionik
ne može pisati, u ispravi će se naznačiti i razlog tome.

(3) Ako stranka ne zna ili ne može pisati, pozvat će se, na njen zahtjev,
dva svjedoka ili još jedan javni bilježnik, pred kojima će ona svojeručno
staviti na ispravu svoj rukoznak, dok će njeno ime potpisati jedan od svjedoka
ili drugi javni bilježnik, označavajući sebe kao potpisnika imena stranke.Javni
bilježnik je dužan upozoriti stranku na pravo da potpisivanju isprave budu
nazočni svjedoci odnosno drugi javni bilježnik i to će upozorenje unijeti
u ispravu. Ako stranka ne zatraži sudjelovanje svjedoka ili drugog javnog
bilježnika, stavit će, ako to može, na ispravu svoj rukoznak, dok će njeno
ime potpisati javni bilježnik označavajući sebe kao potpisnika imena stranke.

Brojevi u javnobilježničkoj ispravi

Članak 45.

(1) Brojevi u javnobilježničkoj ispravi ispisivat će se i slovima.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka neće se primjenjivati prigodom sastavljanja
popisa, isprava o nasljednoj diobi, likvidiranja računa, isprava o procjeni
i o javnoj prodaji.

(3) U ispravama o diobi, likvidacijama i računima slovima će se ispisati
konačni iznosi kao i oni iznosi koje stranke potražuju jedna od druge.
U ispravama o procjeni slovima će se ispisati rezultati procjene, a u ispravama
sastavljenim o javnoj prodaji (dražbi) nekretnina posljednja ponuda.

(4) Datum na javnobilježničkoj ispravi ispisat će se i slovima.

(5) Brojevi zemljišnoknjižnih uložaka i čestica, površina čestica te
kućni brojevi pisat će se samo brojevima.

(6) Prigodom pozivanja na koju drugu ispravu te na odredbe zakona i
drugih propisa, datum i brojevi pisat će se samo brojevima.

Izmjene i dopune u javnobilježničkoj ispravi

Članak 46.

(1) U javnobilježničkoj ispravi ne smije biti riječi ili znakova ispod
teksta isprave, među recima ili uz rub teksta.

Svaka riječ, znak ili potpis koji se nalaze iznad, između redaka teksta
ili pokraj teksta smatrat će se nepostojećim.

(2) Ako se u ispravi moraju izvršiti izmjene ili dopune, to će se učiniti
na kraju isprave, time da mora biti određeno naznačeno na koji se dio teksta
izmjena ili dopuna odnose. Izmjene i dopune potpisat će stranke i javni
bilježnik, ako su one unijete u ispravu nakon što je ona potpisana.

Brisanje i precrtavanje

Članak 47.

(1) U ispravi se ne smije ništa izbrisati.

(2) Ako treba koju riječ precrtati, to će se učiniti tako da ona ostane
čitka. Broj precrtanih riječi napisat će se na kraju isprave s oznakom
strane i reda isprave i broja precrtanih riječi. Takvu napomenu stranke
će potpisati po pravilima koja vrijede za potpisivanje izmjena i dopuna
u ispravi (članak 46.).

Isprava od više stranica ili araka

Članak 48.

(1) Ako se javnobilježnička isprava sastoji od više stranica, na njoj
se moraju navesti redni brojevi stranica, a ako je isprava upisana u kakav
javnobilježnički upisnik, i broj pod kojim je upisana.

(2) Ako se isprava sastoji od više araka, javni će bilježnik sve arke
jamstvenikom (vrpcom) proširiti, a oba kraja jamstvenika na posljednjoj
strani svojim pečatom pričvrstiti. Na takav će se način s ispravom spojiti
i prilozi za koje zakon određuje da će se priključiti javnoj ispravi, te
punomoći i drugi prilozi ako je to moguće. Ako se prilozi ne mogu prišiti,
oni moraju imati oznaku da su prilozi i na njih se mora staviti poslovni
broj isprave.

(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka javni bilježnik i stranke
parafirat će svaku stranicu isprave.

Isprava bez potpisa i pečata

Članak 49.

(1) Javna isprava bez potpisa i pečata javnog bilježnika nema snagu
javne isprave.

(2) Ako ovim Zakonom nije što drugo određeno, utjecaj drugih povreda
odredaba ovog Zakona o obliku i načinu sastavljanja javnobilježničkih isprava
na njihovu vjerodostojnost ocjenjivat će sud po slobodnoj ocjeni.

Čuvanje i izdavanje isprava

Članak 50.

(1) Ako ovim Zakonom nije što drugo određeno, javnobilježničke isprave
čuvat će onaj javni bilježnik koji ih je sastavio, dok će se strankama
izdavati otpravci.

(2) Izvornik javnobilježničke isprave može se izdati samo ako na to
pristanu sve stranke. Takav pristanak treba biti potvrđen javnobilježničkom
ispravom.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka javni bilježnik će pored javnobilježničke
isprave koja potvrđuje pristanak stranaka čuvati i ovjereni prijepis izdane
javnobilježničke isprave, a u poslovnom će upisniku zabilježiti kada i
kome je izvornik izdan.

(4) Izvornici izvršnih javnobilježničkih spisa i javnobilježničkih akata
o izjavama za slučaj smrti ne mogu se izdavati strankama. Te se isprave
mogu izdavati sudu ili drugom tijelu u skladu s posebnim propisima.

Privremeno izdavanje isprava

Članak 51.

(1) Osina u slučajevima određenim posebnim zakonom u kojima je dužan
svjedočiti usprkos dužnosti čuvanja tajne, javni bilježnik može privremeno
izdati javnobilježničke isprave samo sudu ili Komori kada oni, u postupku
obavljanja nadzora, to zatraže pismenim nalogom. Sud i Komora dužni su
javnom bilježniku izdati pismenu potvrdu o primitku isprave.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka javni će bilježnik na mjesto
izdane isprave umetnuti list na kojemu će zabilježiti predmet, imena stranaka,
datum i poslovni broj spisa, dan kada je spis poslao sudu ili Komori i
broj naloga na temelju kojega je spis poslao. Uz list će prišiti potvrdu
o primitku te prijepis isprave koju je poslao.

(3) Sud i Komora moraju bez odgađanja omogućiti javnom bilježniku da
sastavi i izda otpravak isprave koja se kod njih nalazi.

Sudjelovanje više javnih bilježnika

Članak 52.

(1) Ako su pri sastavljanju javnobilježničke isprave sudjelovali dva
ili više javnih bilježnika, svi oni odgovaraju za poštivanje zakonskih
propisa.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka raspravu će voditi, ispravu
sastaviti i čuvati onaj javni bilježnik kojemu su se stranke obratile radi
obavljanja određenog posla. Ako su se pojedine od stranaka obratile različitim
javnim bilježnicima, te će radnje, ako se javni bilježnici drugačije ne
sporazumiju, obaviti bilježnik u uredu kojega ispravu treba sastaviti.

(3) Sastavljenu ispravu potpisat će svi javni bilježnici koji su sudjelovali
u njenom sastavljanju. Pečat na ispravu stavit će samo onaj javni bilježnik
koji je vodio raspravu.

### Glava peta

POSEBNE ODREDBE O OVLASTIMA I POSLOVANJU JAVNIH BILJEŽNIKA

1. Javnobilježnički akti o pravnim poslovima

Pravni poslovi za koje je potreban javnobilježnički akt

Članak 53.

(1) Javnobilježnički akt potreban je osobito za pravnu valjanost:

1) ugovora o uređenju imovinskih odnosa među bračnim drugovima te među
osobama koje žive u izvanbračnoj zajednici,

2) ugovora o raspolaganju imovinom maloljetnih osoba i osoba kojima
je oduzeta poslovna sposobnost,

3) darovanih ugovora bez predaje stvari u neposredan posjed daroprimca;

4) svih pravnih poslova među živima koje osobno poduzimaju slijepi ili
gluhi koji ne znaju čitati, ili nijemi koji ne znaju pisati. Time se ne
dira u odgovarajuće propise mjeničnog i čekovnog prava.

(2) Odredbe stavka 1. točke 2. i točke 4. ovoga članka ne odnose se
na male poslove svakodnevnog života.

(3) Odredbama stavka 1. ovog članka ne dira se u odredbe ovoga ili drugog
zakona po kojima je za valjanost pravnog posla potrebno da ispravu o njima
sastavi sud ili javni bilježnik.

Izvršnost javnobilježničkog akta

Članak 54.

(1) Javnobilježnički akt je izvršna isprava ako je u nje nku utvrđena
određena obveza na činidbu o kojoj se stranke mogu nagoditi i ako sadrži
izjavu obvezanika o tome da se na temelju tog akta može radi ostvarenja
dužne činidbe, nakon dospjelosti obveze, neposredno provesti prisilno izvršenje.

(2) Na temelju javnobilježničkog akta koji sadrži obvezu da se osnuje,
prenese, ograniči ili ukine koje zemljišno knjižno pravo može se neposredno
provesti upis u zemljišne knjige ako je obvezanik izričito na to pristao
u tom aktu.

(3) Na temelju javnobilježničkog akta, na temelju kojega je u zemljišnim
knjigama upisana hipoteka na određenoj nekretnini, može se neposredno tražiti
izvršenje na toj nekretnini radi naplate osiguranog potraživanja, nakon
njegove dospjelosti, ako je dužnik na to u tom aktu izričito pristao.

(4) Ako obveza ovisi o uvjetu ili roku koji nije određen kalendarski,
za izvršnost javnobilježničkog akta je potrebno da se javnom ispravom ili,
ako to nije moguće, pravomoćnom presudom donesenom u parničnom postupku
dokaže da je nastupio uvjet ili da je protekao rok.

(5) Ako je javnobilježnički akt iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka sastavljen
na temelju punomoći ili ovlasti moraju punomoć ili ovlast koji nisu javne
isprave biti sudski ili javnobilježnički ovjereni i priloženi u izvorniku
ili u ovjerenom prijepisu.

(6) Isti učinak kao i isprava iz stavka 1. ovoga članka ima i privatna
isprava takvog sadržaja na kojoj je javni bilježnik ovjerio potpis dužnika.
Ako privatna isprava ne sadrži izjavu o pristanku dužnika da se neposredno
na temelju nje može tražiti prisilno izvršenje, takovu izjavu može u privatnu
ispravu, uz pristanak stranaka, unijeti javni bilježnik prigodom ovjere
potpisa dužnika.

(7) U slučajevima iz stavka 1., 3. i 6. ovoga članka javni će bilježnik,
na zahtjev stranke, sam staviti na ispravu potvrdu o njenoj izvršnosti.

Izvršenje na temelju javnobilježničkog akta

Članak 55.

(1) Izvršnost javnobilježničkog akta može se pobijati po odredbama Zakona
o izvršnom postupku.

(2) Sud će odgoditi izvršenje i kad utvrdi da pri sastavljaju ili otpravljanju
javnobilježničkog akta nisu poštivani uvjeti koji moraju biti ispunjeni
da bi taj akt dobio snagu javne isprave ili postao izvršan.

Nazočnost stranaka pri sastavljanju javnobilježničkih akata

Članak 56.

(1) Ugovori o uređenju imovinskih odnosa među bračnim drugovima (članak
53. stavak 1. točka 1), nasljednopravni ugovori te drugi ugovori određeni
zakonom mogu se sastaviti pred javnim bilježnikom samo ako su istovremeno
nazočni svi ugovaratelji.

(2) Ostali ugovori mogu se sastaviti u obliku javnobilježničkog akta
i tako da javni bilježnik odvojeno utvrdi ponudu i prihvat ponude. U ponudi
se mora navesti određeno vrijeme, kalendarski utvrđeno, do kojega se i
prihvat mora utvrditi javnobilježničkim aktom. Ako se to ne učini u određenom
roku, smatrat će se da ugovor nije sklopljen u obliku javnobilježničkog
akta.

(3) Akte o ponudi i prihvatu ne mora sastaviti isti javni bilježnik.
U takvom slučaju morat će drugi javni bilježnik svoj akt o prihvatu ponude
poslati na čuvanje onom javnom bilježniku koji je utvrdio ponudu.

Postupak pri sastavljanju javnobilježničkog akta

Članak 57.

Pri sastavljanju javnobilježničkog akta javni bilježnik mora, ako je
to moguće, ispitati da li su stranke sposobne i ovlaštene za poduzimanje
i sklapanje posla, objasniti strankama smisao i posljedice posla i uvjeriti
se o njihovoj pravoj i ozbiljnoj volji .Javni bilježnik će izjave sudionika
potpuno jasno i određeno sastaviti pismeno i onda sam pročitati strankama
i neposrednim pitanjima uvjeriti se da li sadržaj javnobilježničkog akta
odgovara volji stranaka. Prilozi će se uvijek pročitati, osim ako se stranke
ne odreknu tog prava i izjave da su upoznate s njihovim sadržajem, što
mora biti utvrđeno u javnobilježničkom aktu.

Upozorenja strankama

Članak 58.

Ako stranke hoće da se u javnobilježnički akt unesu nejasile, nerazgovjetne
ili dvosmislene izjave, koje bi mogle dati povoda sporovima, ili koje ne
bi bile pravno valjane ili bi se mogle pobijati, ili ne bi imale namjeravani
učinak, ili bi se opravdano moglo smatrati da im je svrha da se koja od
stranaka ošteti, javni će bilježnik upozoriti na to sudionike i dati im
odgovarajuće pouke. Ako oni ipak ostanu kod tih izjava, unijet će ih u
javnobilježnički akt, ali će u tom aktu posebno napomenuti da je stranke
upozorio na posljedice takvih izjava.

Potvrda (solemnizacija) privatnih isprava

Članak 59.

( 1) Ako nisu u pitanju pravni poslovi iz članka 53. ovoga Zakona, sudionici
u pravnom poslu, svi ili neki od njih, mogu isprave o pravnom poslu potvrditi
kod javnog bilježnika. Potvrđena isprava ima snagu javnobilježničkog akta,
a ako je sastavljena po propisima članka 54. ovoga Zakona ima snagu i izvršnog
javnobilježničkog akta.

(2) Javni će bilježnik privatnu ispravu ispitati u skladu s odredbama
članka 34., 57. i 58. ovoga Zakona i ako za to ne nađe zapreka potvrdit
će je.

(3) Ako privatna isprava odgovara po svom obliku propisima javnobilježničke
isprave (članak 43. do 48) i propisima članka 69. ovaga Zakona o sadržaju
javnobilježničkog akta, ona će se potvrditi bez sastavljanja posebnog javnobilježničkog
akta na taj način što će se na ispravu staviti posvjedočenja navedena u
članku 69. točki 1., 3. i 5. ovoga Zakona.

(4) Ako privatna isprava po svom obliku i sadržaju ne odgovara zahtjevima
iz stavka 3. ovoga članka, potvrda će se izvršiti sastavljanjem posebnog
javnobilježničkog akta. Privatna se isprava u tom slučaju mora proširiti
s javnobilježničkim aktom, i smatrat će se sastavnim dijelom i dopunom
javnobilježničkog akta. U tom slučaju privatnu ispravu potpisuje i javni
bilježnik i svjedoci.

Utvrđivanje istovjetnosti

Članak 60.

(1) Ako javni bilježnik ne poznaje sudionike osobno i po imenu, njihovu
istovjetnost utvrdit će osobnom iskaznicom ili putovnicom. Ako ni to nije
moguće, njihovu istovjetnost mora posvjedočiti koji drugi javni bilježnik
ili dva svjedoka istovjetnosti.

(2) U ispravi javni će bilježnik navesti da li poznaje sudionike odnosno
na koji je način utvrdio njihovu istovjetnost, uz točno navođenje imena,
zanimanja i prebivališta svjedoka istovjetnosti, datuma i broja isprave
upotrijebljene za utvrđivanje istovjetnosti i vlasti koja je tu ispravu
izdala.

Svjedoci istovjetnosti

Članak 61.

(1) Svjedoci istovjetnosti moraju biti punoljetni, dostojni povjerenja
i javnom bilježniku osobno i po imenu poznati.

(2) Svjedok istovjetnosti može biti i poslovni svjedok i osoba iz članka
64 stavka 1. točke 4. ovoga Zakona. Osobe za koje se znade da se uz nagradu
bave posvjedočenjem istovjetnosti ne mogu biti svjedoci istovjetnosti.

(3) Javni će bilježnik u svakom slučaju na prikladan način ispitati
svjedoke istovjetnosti o osobama isovjetnost kojih se utvrđuje, a tražit
će i potpis osobe koje se istovjetnost treba utvrditi, i to radi toga da
bi se uvjerio u istovjetnost te radi toga da bi provjerio da li se može
vjerovati svjedocima istovjetnosti.

Pozvani svjedoci (Svjedoci akta)

Članak 62.

(1) Dva svjedoka su potrebna pri sastavljanju javnobilježničkog akta:

1) koji sadrži ugovor ili drugu raspoložbu za slučaj smrti,

2) kad jedan od sudionika ne zna službeni jezik, osim ako javni bilježnik
nije istodobno i zakleti sudski tumač,

3) kad je koji od sudionika slijep, gluh, nijem ili gluhonijem,

4) kad je koji od sudionika nepismen.

(2) U ostalim slučajevima ovisit će o javnom bilježniku i strankama
da li će pri sastavljanju javnobilježničkog akta biti pozvani svjedoci
akta.

(3) Umjesto dvaju svjedoka akta može se pozvati bilo koji drugi javni
bilježnik.

Tko može biti svjedok akta

Članak 63.

(1) Svjedoci akta moraju biti punoljetni i znati, osim ako ovim Zakonom
nije drugačije određeno (članak 68., stavak 3.), službeni jezik .Barem
jedan od svjedoka mora znati čitati i pisati.

(2) Istovjetnost svjedoka akta utvrđuje se na način predviđen u odredbama
članka 60. ovoga Zakona.

Tko ne može biti svjedok akta

Članak 64.

Ne mogu biti svjedoci akta:

1) osobe koje ne mogu valjano svjedočiti uslijed svojih duševnih ili
tjelesnih nedostataka,

2) osobe koje su zaposlene kod javnog bilježnika ili su u njegovoj službi,

3) osobe koje mogu imati kakvu korist od posla čije sklapanje posvjedočuju,

4) osobe koje su sa strankom ili s onim koji bi po javnobilježničkom
aktu trebao dobiti kakvu korist, ili sa samim javnim bilježnikom, u odnosu
zbog kojega se može tražiti izuzeće javnog bilježnika.

Nazočnost svjedoka akta

Članak 65..

(1) Ako zakon što drugo ne određuje, moraju svjedoci akta ili drugi
javni bilježnik biti nazočni najkasnije kada javni bilježnik čita sudionicima
javnobilježnički akt i kad ga oni potpisuju.

(2) Ako to stranke zahtijevaju, svjedoci akta mogu biti, ako što drugo
nije za pojedine slučajeve određeno, isključeni za vrijeme čitanja javnobilježničkog
akta, ali u tom slučaju sudionici moraju potpisati javnobilježnički akt
u nazočnosti svjedoka akta i izjaviti da su akt pročitali ili da im je
bio pročitan i da odgovara njihovoj volji. Sve će se to naznačiti u javnobilježničkom
aktu.

(3) Ako je koji od sudionika slijep, gluh ili nijem, svjedoci akta moraju
biti nazočni kada stranke daju izjavu o raspoložbama koja će se unijeti
u javnobilježnički akt, zatim prigodom čitanja cijelog akta sudionicima,
ili kad ga oni sami čitaju te onda kada sudionici izjavljuju svoj pristanak
i kad potpisuju javnobilježnički akt. To će se naznačiti u javnobilježničkom
aktu.

Pismeni gluhi i nijemi sudionici

Članak 65.

(1) Gluhi sudionik koji zna čitati mora sam pročitati akt i izričito
izjaviti da ga je pročitao i da odgovara njegovoj volji.

(2) Nijemi ili gluhonijemi sudionik koji zna čitati i pisati mora na
javnobilježnžčkom aktu svojeručno napisati da ga je pročitao i da ga odobrava.
Te izjave moraju se unijeti u javnobilježnički akt ispred potpisa.

(3) U javnobilježničkom aktu mora biti naznačeno da se postupilo prema
odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka.

Nepismeni gluhi i nijemi sudionici

Članak 67.

(1) Ako gluhi sudionik ne zna čitati ili ako nijemi ili gluhonijemi
sudionik ne zna čitati i pisati, mora se osim svjedoka akta pozvati i jedna
osoba njegova povjerenja koja se s njime može znacima sporazumjeti. Ta
osoba mora imati svojstva svjedoka akta i ne mora znati čitati i pisati.
Ta osoba može biti u srodstvu s gluhom, nijemom ili gluhonijemom osobom,
ako nije osobno zainteresirana u pravnom poslu koji je predmet javnobilježničkog
akta.

(2)Javni se je bilježnik dužan na prikladan način uvjeriti da li se
osoba povjerenja doista znade znacim sporazumjeti s gluhim, nijemim ili
gluhonijemim sudionikom i u javnobilježničkom će aktu navesti da se je
u to uvjerio.

Tumači

Članak 68.

(1) Ako koji od sudionika ne zna službeni jezik, mora se pored svjedoka
akta (članak 62.) pozvati i prisegnuti sudski tumač. U javnobilježničkom
aktu će se naznačiti da se je tako postupilo.

(2) Tumač može biti i namještenik javnog bilježnika, ali mora imati
sva druga svojstva svjedoka akta.

(3) Tumač nije potreban ko javni bilježnik i oba svjedoka akta odnosno
drugi javni bilježnik vladaju jezikom toga sudionika.

(4) U slučaju i stavka 3. ovog članka svjedoci akta ne mogu se isključiti
za vrijeme čitanja akta. U aktu će se naznačiti zašto nije pozvan tumač.

(5) Kad je tumač potreban, javni će bilježnik nastojati da preko njega
sazna pravu volju sudionika, i prema njoj na službenom jeziku sastaviti
akt, koji će tumač prevesti sudionicima. Ako to sudionici traže, prijevod
akta na jezik sudionika napisat će se i sašiti uz javnobilježnički akt.

Sadržaj javnobilježničkog akta

Članak 69.

(1) Javnobilježnički akt mora sadržavati:

1) podatke o javnim bilježnicima koji sudjeluju u sastavljanju akta
(prezime i ime, njihovo javnobilježničko svojstvo i sjedište),

2) podatke (prezime i ime, zanimanje, adresu) o sudionicima te eventualnim
svjedocima i tumačima,

3) naznaku načina na koji je utvrđena istovjetnost osoba pod točkom
2.),

4) tekst pravnog posla s naznakom eventualnih punomoći i priloga,

5) napomenu da je javnobilježnički akt sudionicima pročitan ili da su
održane one formalnosti koje po ovom zakonu zamjenjuju čitanje akta (članak
66. stavak 2., članak 67. stavak 1., članak 68.),

6) dan, mjesec, godinu i mjesto, a kada to zakon ili sudionici zahtijevaju,
i sat kada je isprava sastavljena,

7) patpis osoba pod točkom 1. i 2.), službeni pečat javnog bilježnika
koji je sastavio javnobilježnički akt.

(2) Ako je javnobilježnički akt kasnije nadopunjen, ispravljen ili preinačen
drugim javnobilježničkim aktom, to će se zabilježiti na izvorniku javnobilježničkog
akta, odnosno, ako je izvornik izdan, na njegovom ovjerenom prijepisu koji
čuva javni bilježnik.

Posljedice povrede pravila o sastavljanju javnobilježničkog akta

Članak 70.

(1) Javnobilježnički akt pri čijem sastavljanju nisu poštivani zahtjevi
iz odredaba članka 59., članka 60. stavka 1., članka 61. stavka 1., članka
62. stavka 1., članka 63. stavka 1. glede poznavanja službenog jezika,
članka 64. do 68. i članka 69. stavka 1. točke 5., 6. i 7. ovoga Zakona
nema snagu javne isprave.

(2) Sud će ocijeniti da li i u kojoj mjeri povrede odredaba članka 60.,
stavka 1. rečenica druga, članka 61., članka 62. stavka 2. i 3., članka
63., osim ako se ne radi o upotrebi službenog jezika, te članka 69. stavka
1. točke 1. do 4. i stavka 2. ovoga Zakona oduzimaju ili umanjuju vjerodostojnost
javnobilježničkog akta.

Punomoći i prilozi

Članak 71.

(1) Sudionici mogu javnobilježničkom aktu priložiti punomoći i druge
priloge u izvorniku ili prijepisu, ali ako ih izdatnik nije potvrdio u
jevnobilježničkom aktu, samim prilaganjem ne mogu dobiti veću vjerodostojnost
nego što su je ranije imali.

(2) Priloge koje sudionici nisu potpisali i koji nisu javne isprave
moraju potpisati sudionici, eventualni svjedoci akta ili drugi javni bilježnik.

2. Sastavljanje javnobilježničkog akta o izjavama posljednje volje i
o nasljednim ugovorima

Učinak, oblik i način sastavljanja javnobilježničkog akta o

izjavama posljednje volje i o nasljednim ugovorima

Članak 72.

Učinak, oblik i način sastavljanja javnobilježničkih akata o izjavama
posljednje volje i o nasljednim ugovorima uredit će se posebnim zakonom.

3. Posvjedočenje (potvrđivanje) činjenica i izjava

Učinak javnobilježničkog posvjedočenja

Članak 73.

Javni bilježnik izdaje potvrde prema odredbama ovog odsjeka. Te potvrde
imaju dokaznu snagu javne isprave samo ako odgovaraju odredbama članka
74. do 92. ovoga Zakona.

Ovjera prijepisa

Članak 74.

(1) Javni bilježnik potvrdit će da se prijepis isprave slaže s izvornikom
ako razumije jezik na kome je isprava napisana.

(2) Prijepis se mora slagati s ispravom i u pravopisu, interpunkciji
i skraćivanju riječi. Ako su u ispravi neka mjesta preinačena, brisana,
precrtana, umetnuta ili dodana, mora se to u ovjeri navesti. U ovjeri će
se navesti i je li isprava poderana, oštećena, ili inače po vanjskom obliku
očito sumnjiva.

(3) Javni bilježnik mora točno usporediti prijepis s ispravom i ako
utvrdi da se slaže, potvrdit će to na samom prijepisu, a uz to će navesti
da je to prijepis isprave koju je stranka označila kao izvornik, ili da
je to prijepis ovjerenog ili običnog prijepisa isprave, da li je i kako
taksiran, da li je pisan rukom ili strojem ili kojim drugim mehaničkim
ili kemijskim sredstvom, olovkom ili perom, i gdje se, po njego vu znanju
ili po tvrđenju stranke, nalazi izvornik, a ako ga je donijela stranka,
ime i stan te stranke.

(4) Ako se na ispravi nalazi kakva primjedba ili klauzula i ona će se
unijeti u prijepis.

(5) Kad se ovjerava prijepis jednog dijela isprave ili izvod iz koje
isprave, iz prijepisa se mora jasno razabirati koji su dijelovi isprave
ostali neprepisani.

(6) Ovjere prijepisa unose se u poseban javnobilježnički upisnik.

(7) S prijepisom je po ovom zakonu izjednačena fotokopija isprave.

Ovjere izvoda iz trgovačkih i poslovnih knjiga

Članak 75.

(1) Pri ovjeri izvoda iz trgovačkih ili poslovnih knjiga jsvni bilježnik
će usporediti izvod s odnosnim stavkama izvorne knjige i napisat će na
izvodu klauzulu ovjere s pri mjedbom da se izvod potpuno slaže s odgovarajućim
stavkama izvorne knjige. U izvodu će se naznačiti datum pregleda trgovačke
odnosno poslovne knjige.

(2) Ovjere izvoda iz stavka 1. ovoga članka zabilježit će se u poseban
javnobilježnički upisnik.

Ovjere prijevoda

Članak 76.

(1) Javni bilježnik, koji je za to ovlašten (članak 35.), ovjerit će
točnost prijevoda koji je on sam načinio ili koji je on savjesno ispitao
i za koji je utvrdio da je ispravan.

(2) Svoju ovjeru stavit će na prijevod, koji će, u pravilu, napisati
na samoj izvornoj ispravi ili će ga prošiti s izvornikom na način propisan
u članku 48. ovoga Zakona.

(3) Ovjere prijevoda zabilježit će se u poseban javnobilježnički upisnik.

Ovjera potpisa (legalizacija)

Članak 77.

(1) Javni bilježnik može potvrditi da je stranka u njegovoj nazočnosti
svojeručno potpisala pismeno, ili svoj rukoznak na njega stavila, ili da
je potpis ili rukoznak, koji je već na pismenu, pred njim priznala kao
svoj.

(2) Istovjetnost stranke mora se utvrditi u skladu s odredbama članka
60. i 61. ovoga Zakona.

(3) Ovjera, s pozivom na poslovni broj zapisnika ili upisnika o ovjerama
i potvrdama, stavit će se na izvornom pismenu uz naznaku na koji je način
utvrđena istovjetnost te dodatak da je potpis ili rukoznak istinit, i uz
datum, potpis i službeni pečat javnog bilježnika.

(4) Pri ovjeri potpisa javni se bilježnik treba upoznati sa sadržajem
pismena samo utoliko ukoliko je to potrebno za popunjavanje rubrika upisnika
o ovjerama i potvrdama; on nije odgovoran za sadržaj pismena niti je dužan
ispitivati da li su sudionici ovlašteni na dotični posao.

(5) Javni bilježnik može ovjeriti i potpis na pismenu koje nije sastavljeno
na službenom jeziku.

(6) Ako je sudionik slijep ili ako ne zna čitati, javni će mu bilježnik
pročitati pismeno prije nego što ovjeri potpis ili rukoznak. Ako javni
bilježnik ne zna jezik na kome je pismeno napisano, pismeno će pročitati
zakleti sudski tumač, što će se navesti u ovjeri.

(7) Ako se ovjerava potpis osobe kao zastupnika koje pravne osobe ili
javnog tijela, javni bilježnik može u ovjeri potvrditi da se je ta osoba
potpisala za pravnu osobu ili javno tijelo samo ako je on prethodno utvrdio
da je ta osoba to ovlaštena učiniti.

Potvrda o vremenu kad je isprava predočene

Članak 78.

(1) Vrijeme kad je isprava javnom bilježniku ili u njegovoj nazočnosti
kojoj drugoj osobi predočena, potvrdit će se na samoj ispravi uz točnu
naznaku dana, mjeseca, godine, a, ako to stranka zahtijeva, i sata.

(2) Ako to stranka zahtijeva, mora se utvrditi i istovjetnost osobe
koja je pismeno predočila i osobe kojoj je ono predočeno. U potvrdi će
se naznačiti na koji je način utvrđena istovjetnost tih osoba.

Potvrda da je netko živ

Članak 79.

(1) Javni bilježnik može potvrditi da je netko živ ako ga osobno i po
imenu poznaje ili ako je njegovu istovjetnost utvrdio na način određen
u članku 60. i 61. ovoga Zakona.

(2) U izvorniku isprave, koji će se stranci izdati, potvrdit će se da
je ta osoba bila pred javnim bilježnikom, uz naznaku dana, mjeseca i godine,
a na zahtjev stranke, i sata kad se to dogodilo, i kako je utvrđena njena
istovjetnost.

Potvrda o ovlasti za zastupanje

Članak 80.

(1) Javni bilježnik je ovlašten izdati potvrdu o ovlasti za zastupanje
ako ta ovlast proizlazi iz trgovačkog ili sličnog registra. Takva potvrda
ima istu dokaznu snagu kao i potvrda registarskog suda.

(2) Javni bilježnik smije potvrdu iz stavka 1. ovoga članka izdati samo
ako je prethodno obavio uvid u registar ili ovjereni izvod iz registra.
U potvrdi će se naznačiti dan uvida u registar odnosno dan izdavanja izvoda
iz registra.

Potvrde o drugim činjenicama iz registara

Članak 81.

(1) Javni bilježnik može izdati potvrdu o postojanju ili sjedištu neke
pravne osobe, o promjeni tvrtke, o statusnim promjenama ili drugim pravno
važnim činjenicama ako one proizlaze iz kojeg javnog registra.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka javni bilježnik je dužan postupiti
na način predviđen u članku 80. stavka 2. ovoga Zakona.

Upisnik o ovjerama i potvrdama

Članak 82.

(1) O službenim radnjama po odredbama članka 70. do 81. ovoga Zaknna
neće se, u pravilu, napisati posebni zapisnici, već će se o tome te o izdanim
ovjerama i potvrdama voditi poseban upisnik o ovjerama i potvrdama (članak
74 stavak 6., članak 75. stavak 2., članak 76. stavak 3.). Sudionici i
svjedoci moraju potpisati ono što je uneseno u upisnik.

(2) Ako je to potrebno, može se o službenim radnjama iz stavka 1. ovoga
Zakona napisati i poseban zapisnik koji će potpisati sudionici i svjedoci,
što će se naznačiti u upisniku.

Priopćenje izjava

Članak 83.

(1) Javni bilježnik može izdati potvrdu o učinjenoj opomeni, otkazu,
ponudi i drugim izjavama koje jedna stranka daje na znanje drugoj da bi
time postigla kakav pravni učinak. Sa priopćenjem može se spojiti i poduzimanje
pravne radnje koju javni bilježnik po nalogu jedne stranke treba izvršiti
prema drugoj, npr. ponudu plaćanja, predaje ili preuzimanja kakve isprave
ili drugih stvari.

(2) Javili bilježnik će o zahtjevu stranke sastaviti zapisnik i u njemu
će doslovno navesti izjavu koju treba priopćiti, zatim predmet, vrstu,
mjesto i vrijeme pravne radnje koju tom prigodom treba obaviti. Zapisnik
mora potpisati i stranka.

(3) Sa zapisnikom iz stavka 2. ovoga članka javni će se bilježnik uputiti
na naznačeno mjesto protivnoj stranci, kojoj će priopćiti što mu je naloženo
i poduzet će odnosnu pravnu radnju. Javni će bilježnik to potvrditi u nastavku
zapisnika.

(4) Odgovor protivne stranke unijet će se u zapisnik samo ako ona to
zatraži ili dopusti. U tom slučaju protivna je stranka dužna potpisati
zapisnik (članak 44).

Primanje izjava pod prisegom

Članak 84.

Javni bilježnik je ovlašten koga zaprisegnuti ili primiti izjavu pod
prisegom samo ako je to prema pravu neke strane zemlje ili prema odluci
stranog tijela ili inače radi ostvarivanja prava u inozemstvu potrebno.

Potvrda o izvršenom priopćenju

Članak 85.

(1) Javni će bilježnik o učinjenom priopćenju izdati potvrdu stranci
koja je zatražila službenu radnju, a i protivnoj stranci ako ona to zatraži.

(2) U potvrdi će se navesti: imena obiju stranaka, dan, mjesec i godina,
a ako to bude potrebno i sat priopćenja; te obilježja poduzete radnje.
Odgovor protivne stranke može se u potvrdu unijeti samo ako je taj odgovor
unijet u zapisnik i ako ga je protivna stranka potpisala.

(3) Na zahtjev stranke utvrdit će se i istovjetnost stranke koja je
zatražila službenu radnju i u tom će se slučaju u zapisniku i u potvrdi
navesti na koji je način (članak 60. i članak 61.) njena istovjetnost utvrđena.

Odbijanje suradnje

Članak 86.

Ako javni bilježnik ne nađe na označenom mjestu stranku kojoj treba
priopćiti izjavu ili ako mu ona ne dopusti pristup, ili ako odbije da ga
sasluša, javni će bilježnik toj stranci, na zahtjev stranke koja je zatražila
pravnu radnju, dostaviti preporučenim pismom ovjereni prijepis onoga što
je imao priopćiti. To će se navesti u zapisniku i u potvrdi.

Pismeni zahtjev za poduzimanje radnje

Članak 87.

Zahtjev da se priopći izjava i poduzme pravna radnja može se javnom
bilježniku uputiti i pismeno te putem brzojava ili dalekopisača. Pismo
i drugi oblik pismenog priopćenja zamjenjuje zapisnik iz članka 83. stavka
2. ovoga Zakona i sašit će se s posebnim zapisnikom koji će javni bilježnik
načiniti o radnji iz članka 83., stavka 3. ovoga Zakona. U potvrdi će se
naznačiti kojim je oblikom pismenog priopćavanja zahtjev postavljen.

Polvrda o pismenim priopćenjima

Članak 88.

Javni bilježnik može izdati potvrdu o tome da je kojoj stranci, ma gdje
ona stanovala ili imala sjedište, pismom ili drugim oblikom pismenog priopćavanja,
poslao priopćenje izvjesnog sadržaja. U tom slučaju javni će bilježnik
u zapisniku o tome te u potvrdi navesti: prezime i ime (naziv) i adresu
stranke koja je to zahtijevala, doslovni sadržaj priopćavanja, te doslovni
prijepis adrese na koju je priopćenje poslato. Dokaz o upućivanju poruke
pričvrstit će se uz zapisnik.

Potvrđivanje zaljučaka skupštine i sjednica drugih tijela .

Članak 89.

(1) Ako je javni bilježnik pozvan da potvrdi (posvjedoči) zaključke
skupštine ili sjednice nekog drugog tijela pravnih osoba, u zapisnik će
unijeti dan i vrijeme sjednice, zatim će opisati sve što se u njegovoj
nazočnosti događalo, predlagalo i izjavilo, ukoliko je to važno za prosuđivanje
pravilnosti postupka, a posebno zaključke donijete na sjednici. On će potvrditi
i sve drugo što je zakonom propisano.

(2) Zapisnik iz stavka 1. ovoga članka potpisat će i osoba koja je predsjedavala
sjednici.

(3) Na zahtjev utvrdit će se i istovjetnost predsjednika i drugih osoba
koje su bile nazočne i u zapisniku će se navesti kako je njihova istovjetnost
utvrđena.

Potvrđivanje (posvjedočenje) činjenica

Članak 90.

(1) Na zahtjev zainteresiranih osoba javni bilježnik može potvrditi
i druge činjenice pored onih navedenih u prethodnim članovima ovoga Zakona
koje su se pred njim dogodile, poput rasprava o ponudama, dražbe, ždrijebanja
izjave osoba o činjenicama i stanja za koje je javni bilježnik sam ili
uz sudjelovanje stručnih osoba saznao.

(2) O potvrđivanju iz stavka 1. ovoga članka javni će bilježnik sastaviti
zapisnik, u kojem će navesti mjesto, vrijeme, imena i adrese stranaka i
drugih sudionika te točan opis onoga što se u njegovoj nazočnosti dogodilo
ili što je inače utvrdio. Zapisnik će potpisati svi sudionici. Ako koji
od sudionika odbije potpisati zapisnik, javni će bilježnik to naznačiti
u zapisniku.

(3) U zapisniku iz stavka 2. ovoga članka posebno će se naznačiti kako
je utvrđen identitet sudionika dogadaja na koji se posvjedočenje odnosi.

Protesti

Članak 91.

(1) Protestiranje mjenica i vođenje protestnih upisnika obavljat će
se po propisima mjeničnih propisa.

(2) Propisi iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat će se na odgovarajući
način i prigodom protestiranja čekova i drugih vrijednosnih papira.

Propisi o sudskim postupcima

Članak 92.

Odredbama ovog odsjeka ne dira se u propise kojima se uređuje nadležnost
i postupak sudova za poduzimanje radnji na koje se te odredbe odnose.

4. Izdavanje otpravaka, potvrda (svjedodžbi, uvjerenja),prijepisa i
izvoda

Nadležnost ze izdavanje

Članak 93.

(1) Javni bilježnik je ovlašten i dužan izdavati strankama koje su sudjelovale
u sastavljanju isprave i njihovim nasljednicima otpravke, potvrde, prijepise
i izvode isprava koje javni bilježnik sam čuva.

(2) Ako javni bilježnik prestane čuvati sam svoje isprave, izdavanje
isprava iz stavka 1. ovoga članka obavljat će vršitelj dužnosti, a ako
se one nalaze u sudskoj arhivi, sud u čijoj se arhivi nalaze.

Opće odredbe o izdavanju otpravaka i prijepisa

Članak 94.

(1) Kad se po odredbama ovoga Zakona izdaje otpravak ili prijepis javnobilježničkog
akta na njemu će se naznačiti da je uspoređen s izvornikom ili prijepisom
koji čuva javni bilježnik, zatim da je to otpravak ili prijepis (obični,
ovjereni, potpuni ili u izvodu), a ako je prijepis, i koji je po redu.

(2) Ako je izvornik javnobilježničkog akta izdan (članak 50.), ne može
se više o njemu izdati otpravak nego samo prijepis.

Otpravci javnobilježničkih akata o pravnim poslovima među živima

Članak 95.

(1) Ako u javnobilježničkom aktu nije što drugo određeno, otpravak javnobilježničkog
akta može se izdati samo:

1) osobama koje su u ispravi sadržani pravni posao sklopile u svoje
ime,

2) osobama u ime kojih je taj pravni posao sklopljen;

3) osobama u korist kojih je taj pravni posao sklopljen,

4) pravnim sljednicima osoba pod 1. do 3. ovoga članka.

(2) Otpravkom u smislu ovoga Zakona smatra se potpuni prijepis javnobilježničkog
akta koji je označen kao otpravak i koji u pravnom prometu zamjenjuje izvornik
javnobilježničkog akta.

Ponovno izdavanje otpravka

Članak 96.

(1) O izvršnom javnobilježničkom aktu može se, osim slučajeva navedenih
u sljedećem stavku ovoga članka, svakoj od osoba navedenih u članku 95.
ovoga Zakona izdati samo jedan otpravak.

(2) Ponovni otpravak takvog akta može se izdati samo:

1) ako sve osobe iz članka 95., točke 1. i 2. ovoga Zakona ili njihovi
pravni nasljednici na to pristanu; taj pristanak mora biti posvjedočen
bilješkom na samom javnobilježničkom aktu, potpisanom od stranke, ili posebnom
ovjerenom ispravom, koja će se priložiti javnobilježničkom aktu,

2) ako je ranije izdani otpravak zbog kojeg nedostatka vraćen javnom
bilježniku ili ako je amortiziran,

3) ako sud na čijem području javni bilježnik ima svoje sjedište, na
prijedlog stranke, naredi da mu se izda ponovni otpravak. Takvu će naredbu
sud izdati ako stranka učini vjerojatnim da joj je potreban ponovni otpravak,
a nema opravdane sumnje da će novi otpravak zloupotrijebiti. Sud može prije
odluke saslušati sudionike. Ako se naredi ponovno izdavanje otpravka, o
tome će se obavijestiti sudionici i javni bilježnik. Protiv naredbe kojom
se dozvoljava izdavanje otpravka nije dopušten pravni lijek. Protiv rješenja
kojim je zahtjev odbijen podnositelj zahtjeva može podnijeti žalbu u roku
petnaest dana od dana dostave rješenja.

(3) Javni će bilježnik stranci izdati ponovni otpravak neizvršnog javnobilježničkog
akta o pravnim poslovima među živima, ako ona učini vjerojatnim da joj
je on potreban. Ako javni bilježnik posumnja da bi se novi otpravak mogao
zloupotrijebiti, uputit će stranku da postupi u skladu s odredbom stavka
2. točka 3. ovoga čleanka.

(4) Kad se izda ponovni otpravak, naznačit će se u bilješki (klauzuli)
o ovjeri (članak 103.) da je to drugi, treći ili daljnji otpravak, te razlog
zbog kojega je ponovni otpravak izdan.

Prijepisi javnobilježničkih akata o pravnim poslovima među živima, njihovo
izdavanje i razgledavanje

Članak 97.

(1) Prijepisom u smislu ovoga Zakona smatra se ovjereni prijepis javnobilježničkog
akta koji je kao takav označen i koji potvrđuje da je u vrijeme ovjere
izvornik postojao.

(2) Ako u samom javnobilježničkom aktu nije što drugo određeno, ovjereni
i obični prijepisi javnobilježničkog akta o pravnim poslovima među živima,
mogu se izdavati sudionicima, korisnicima, zakonskim zastupnicima te nasljednicima
i drugim univerzalnim pravnim sljednicima sudionika i korisnika (članak
95.), kad god to zatraže. Tim će se osobama dopustiti da mogu u svako doba
razgledati te isprave.

(3) Trećim osobama dozvolit će se razgledavanje isprava i izdavanje
njihovih prijepisa ako učine vjerojatnim svoj pravni interes i ako ne postoji
opravdana sumnja da bi ih mogli zloupotrijebiti, ili ako im to dopuste
osobe iz stavka 1. ovoga članka.

Otpravci i prijepisi javnobilježničkih akata o izjavama posljednje volje
ili o odredbama za slučaj smrti

Članak 98.

Otpravci ili prijepisi izjava posljednje volje ili odredaba za slučaj
smrti koje je sastavio javni bilježnik ili koje su njemu pismeno predate,
ako u javnobilježničkom aktu nije što drugo određeno, mogu se izdati samo
ostavitelju dok živi ili osobi koju on na to izričito ovlasti ovjerenom
punomoći. Poslije smrti ostavitelja takvi se otpravci ili prijepisi mogu
izdati samo poslije proglašenja odredbe posljednje volje. Dan proglašenja
zabilježit će se na otpravku ili na prijepisu.

Potvrde

Članak 99.

(1) O zapisnicima i upisima u upisnik mogu se izdavati potpune potvrde
ili samo u izvodu. Prigodom izdavanja izvoda primjenjivat će se na odgovarajući
način odredbe članka 101. stavka 1. i 3. ovoga Zakona.

(2) Na ponovno izdavanje potvrda po članku 78. do 81. ovoga Zakona i
prijepisa zapisnika i upisa u upisnike (članak 82.) sastavljenih o posvjedočenjima
navedenim u tim odredbama primjenjuje se odredbe članka 106. ovoga Zakona.

Sadržaj i oblik otpravka i prijepisa

Članak 100.

(1) Otpravak i prijepis moraju biti doslovno podudarni s izvornikom.
Na sadržaj i oblik otpravka i prijepisa primjenjivat će se odredbe članka
46. i 47. ovoga Zakona, s time što se preinake, ispravci i dodaci koji
su u izvorniku uz propisanu pažnju (članak 46.) učinjeni mogu uvrstiti
na ono mjesto sloga gdje spadaju, a da se to u otpravku ne mora posebno
naznačiti. Ako se prigodom sastavljanja izvornika nije pazilo na odredbe
članka 46. ovoga Zakona, izmjenu ili ispravak ili dodatak treba učiniti
vidljivim u otpravku ili prijepisu.

(2) Ako je javnobilježnički akt preinačen, ispravljen ili dopunjen kasnijim
javnobilježničkim aktom (članak 69. stavak 2.), otpravak ili prijepis ranijeg
javnobilježničkog akta ne mogu se izdati bez otpravka ili prijepisa kasnijeg
javnobilježničkog akta.

Izvod iz javnobilježničkih akata

Članak 101.

(1) Ako javnobilježnički akt sadrži više samostalnih pravnih poslova,
može se na zahtjev tražitelja umjesto potpunog otpravka izdati izvod koji
se odnosi na pojedini pravni posao.

(2) Samo potpuni otpravak javnobilježničkog akta može biti izvršna isprava.
Izvod ne može biti izvršna isprava.

(3) Glede izvoda primjenjivat će se odredbe ovoga Zakona o otpravcima
i prijepisima, s time da se u izvodu mora naznačiti da je to izvod i istaći
koja su mjesta isprave ispuštena.

Prilozi uz otpravak izvršnog javnog bilježničkog akta

Članak 102.

(1) Uz otpravak izvršnog javnobilježničkog akta priložit će se prijepisi
priloga toga akta. Bilješka o ovjeri mora obuhvaćati i priloge. Bez toga
javnobilježnički akt nije izvršan.

(2) Uz otpravak javnobilježničkog akta koji nije izvršan može prijepis
priloga, na zahtjev stranke, izostati, ali se to u ovjeri mora navesti.

Bilješka (klauzula) o ovjeri

Članak 103.

Svaki otpravak mora biti ovjeren. Bilješka o ovjeri stavlja se na kraju
otpravka i mora sadržavati: potvrdu da se taj otpravak slaže s izvornikom
koji se nalazi u spisima javnog bilježnika, navode propisane odredbama
članka 96. stavka 4. i članka 102. ovoga Zakona, napomenu za koga je otpravak
sastavljen, mjesto i vrijeme izdavanja otpravka uz potpis i službeni pečat
javnog bilježnika.

Pravne posljedice nedostataka u sadržaju i obliku otpravaka javnobilježničkog
akta

Članak 104.

(1) Otpravak javnobilježničkog akta nema snagu javne isprave ako nije
prema odredbama članka 48. stavka 2. ovoga Zakona prošiven, ako nije potvrđena
podudarnost otpravka s izvornim javnobilježničkim aktom ili ako na njemu
nema potpisa i pečata javnog bilježnika.

(2) Da li i u kojoj mjeri koji drugi nedostaci (članak 43, članak 45.
do 47., članak 48. stavak 1., članak 94. do 98., članak 100. do 103.) u
cijelosti ili djelomično oduzimaju ili umanjuju vjerodostojnost otpravaka,
ocijenit će po slobodnoj ocjeni sud.

Zabilježba o izdavanju otpravka

Članak 105.

(1) Na izvorniku ili na arku prišivenom izvorniku zabilježit će se kada
je i kome izdan otpravak. Za ponovni otpravak zabilježit će se i razlog
zbog kojeg je on izdan.

(2) Otpravak koji je stranka vratila (članak 96., stavak 2., točka 2.)
priložit će se izvorniku. Na otpravku će se zabilježiti da je vraćen i
da je izgubio snagu javne isprave.

(3) Ove bilješke potpisat će javni bilježnik.

Potvrda o postojanju javnobilježničkog akta

Članak 106.

Osobama koje imaju pravo da traže prijepis (članak 97. i 98. ) izdat
će se na njihov zahtjev potvrda da se kod javnog bilježnika nalazi javnobilježnički
akt ili da je javnom bilježniku predana izjava posljednje volje.

Rokovi izdavanja otpravaka, potvrda, izvoda i prijepisa

Članak 107.

(1) Otpravke, potvrde, izvode i prijepise javni bilježnik mora izdati
u primjerenom roku.

(2) Javni bilježnik je dužan bez odlaganja dopustiti stranci da razgleda
spise (članak 97.).

Pravna sredstva

Članak 108.

(1) Nezadovoljna stranka ima pravo pritužbe predsjedniku suda na području
kojega je sjedište javnog bilježnika zbog toga što javni bilježnik nije
poduzeo traženu službenu radnju, ili zbog toga što je u sadržajnom i formalnom
pogledu nije poduzeo u skladu sa zakonom ili zbog toga što odugovlači s
njenim poduzimanjem.

(2) Predsjednik suda će rješenjem narediti javnom bilježniku da poduzme
traženu službenu radnju. Žalba protiv rješenja ne odgađa njegovo izvršenje.
Izvršenje se provodi po službenoj dužnosti. Primjerak rješenja dostavit
će se i Komori.

(3) Nezadovoljna stranka može zatražiti od Komore da prisili javnog
bilježnika (članak 140) na vršenje njegovih dužnosti odnosno da naloži
drugom javnom bilježniku da ih izvrši na trošak nemarnog javnog bilježnika.

5. Preuzimanje isprava, novca i vrijednosnih papira radi čuvanja i predaje

Čuvanje isprava

Članak 109.

(1) Javni je bilježnik dužan preuzeti na čuvanje isprave svih vrsta.
Javni bilježnik je ovlašten odbiti preuzeti na čuvanje koju ispravu ako
za to postoje opravdani razlozi.

(2) O preuzimanju isprava sastavit će se zapisnik, u kojem će se navesti
mjesto i vrijeme preuzimanja, prezime i ime, zanimanje i adresu onoga koji
je ispravu predao, oznaku položene isprave, razlog zbog kojega je položena
i kome je treba izdati. Zapisnik će potpisati osoba koja je ispravu predala
i javni bilježnik. Na zapisnik će javni bilježnik staviti svoj službeni
pečat.

(3) Ako se isprava pošalje javnom bilježniku pisinom, o tome će se također
sastaviti zapisnik odgovarajućom primjenom odredbe stavka 1. ovog članka.
Pismo zamjenjuje potpis osobe koja je ispravu predala.

(4) Javni će bilježnik o preuzimanju isprave izdati potvrdu. Ako je
isprava poslata poštom, potvrda će se poštom poslati pošiljatelju.

(5) Javni bilježnik je dužan utvrditi identitet osobe kojoj predaje
ispravu u skladu s odredbama članka 60. i 61. ovoga Zakona. Primatelj je
dužan potvrditi primitak isprave na zapisniku o preuzimanju.

Preuzimanje na čuvanje novca i vrijednosnih papira

Članak 110.

(1) Javni bilježnik može preuzeti na čuvanje gotov novac, mjenice, čekove,
javne obveznice i druge vrijednosne papire, a dužan ih je preuzeti samo
kad su mu u povodu sastavljanja javnobilježničkog akta predani zato da
bi ih izručio izvjesnoj osobi ili da bi ih položio kod određene vlasti.

(2) Ako preuzimanje nije prigodom sastavljanja javnobilježničkog akta
potvrđeno u njemu samom, o preuzimanju će se sastaviti zapisnik u kojemu
će se točno naznačiti brojevi upisnika i depozitne knjige, mjesto i vrijeme
preuzimanja; odnosno oznaka i vrijednost iznosa novca, preuzetih papira
te ime osobe koja ih je predala i njenu izjavu o tome što s njima treba
učiniti. Javni će bilježnik o preuzimanju izdati stranci potvrdu u kojoj
će specificirati novac i vrijednosne papire koji su mu predani.

(3) Ako se novac i vrijednosni papiri javnom bilježniku pošalju pismom,
o tome će se također sastaviti zapisnik Pismo će se pričvrstiti uz zapisnik.

Način čuvanja i predaja novca i vrijednosnih papira

Članak 111.

(1) Preuzeti novac i vrijednosni papiri javni je bilježnik dužan čuvati
odvojeno od svog novca i vrijednosnih papira, u posebnom omotu, na kojemu
će napisati predmet i ime stranke. Novac koji mu je povjeren javni bilježnik
može čuvati na posebnom računu kod banke ili druge financijske organizacije,
za osnivanje i vođenje kojega vrijede posebni propisi i uvjeti.

(2) Preuzeti novac i vrijednosne papire javni će bilježnik bez odgađanja
predati vlasti ili osobi kojoj se imaju predati, nakon što u skladu s odredbama
članka 60. i 61. ovoga Zakona utvrdi njenu istovjetnost. Primatelj će prijem
potvrditi na spisu ili u depozitnoj knjizi.

Nemogućnost predaje novca i vrijednosnih papira

Članak 112.

Ako javni bilježnik ne može izvršiti naloženu mu predaju u određenom
roku, dužan je, po proteku tog roka, a, ako rok nije određen, najkasnije
u roku od petnaest dana od dana preuzimanja, bez odlaganja vratiti stranci
preuzete vrijednosti ili, ako to nije moguće, predati ih sudu na čuvanje
i o tome obavijestiti predavatelja preporučenim pismom.

Učinak javnobilježničkog pologa

Članak 113.

(1) Polog učinjen kod javnog bilježnika ima učinak sudskog pologa.

(2) Odredbe ovog odsjeka primijenit će se na odgovarajući način i u
slučaju u kojemu javni bilježnik kao sudski povjerenik preuzme ostavinske
isprave, novac, vrijednosne papire ili dragocjenosti.

### Glava šesta

ČUVANJE ISPRAVA I VOĐENJE POSLOVNIH KNJIGA

Čuvanje isprava

Članak 114.

(1) Javni bilježnik je dužan sve javnobilježničke isprave koje je sam
sastavio te isprave koje je preuzeo čuvati pod ključem, odvojeno od drugih
spisa.

(2) Ako su javnobilježničku ispravu sastavila dva javna bilježnika,
izvornu će ispravu čuvati onaj koji je vodio raspravu.

Proglašavanje izjave posljednje volje

Članak 115.

Proglašavanje izjava posljednje volje koja se nalazi kod javnog bilježnika
uredit će se posebnim zakonom.

Registar i knjige javnog bilježnika

Članak 116.

(1) Javni bilježnik mora uredno voditi ove upisnike i knjige:

1 ) opći poslovni upisnik, u koji će po vremenu primitka zavoditi sve
javnobilježničke akte, sve zapisnike o potvrdama i sva posvjedoćenja prema
odredbama članka 83. do 90. ovoga Zakona, zapisnike o preuzimanju novca,
isprava i vrijednosnih papira po članku 110. do 113. ovoga Zakona, te sve
druge javnobilježničke radnje, osim onih koje su navedene pod točkama 2.,
3. i 6., ovoga članka.

2) upisnik o ovjerama i potvrdama po članku 82,

3) upisnik (registar) o protestima po propisima o protestnim upisnicima
(registrima) (članak 91.),

4) imenik osoba koje su pred javnim bilježnikom predale kakvu raspoložbu,
za slučaj smrti s oznakom broja odnosnog spisa,

5) depozitnu knjigu o preuzetom i izdatom tuđem novcu, vrijednosnim
papirima i dragocijenostima, u koju se, pored točne oznake preuzetog depozita
treba unijeti ime i adresa deponenta te onoga kome se predmet treba predati,

6) upisnik poslova koje je sud ili koja druga vlast povjerila javnom
bilježniku, s abecednim imenikom. Takav će upisnik javni bilježnik odvojeno
voditi za svaki sud odnosno drugu vlast,

7) zajednički abecedni imenik stranaka za upisnike iz točke 1., 2, 3.
i točke 6. ovoga stavka, te za depozitnu knjigu.

(2) Upisnici i knjige iz stavka1. točke 1., 2. i 6. ovoga članka moraju
biti povezani, njihovi listovi rednim brojevima označeni, jamstvenikom
prošiveni i ovjereni pečatom Komore. Upisi se unose bez odgađanja, redom
kako stigne predmet, čitko, bez praznih razmaka, bez precrtavanja, brisanja
i ispravaka, a u općem poslovnom upisniku javni će bilježnik na svaku stranicu
staviti svoj potpis i pečat.

(3) Ministar će pravilnikom propisati oblik upisnika i knjiga iz stavka
1. ovoga članka, a ovlašten je propisati i druge upisnike i imenike. Tim
pravilnikom može se pobliže urediti način čuvanja javnobilježničkih spisa,
upisnika i imenika.

### Glava sedma

POSTUPAK S JAVNOBILJEŽNIČKIM SPISIMA NAKON ŠTO SE UPRAZNI JAVNOBIIJEŽNIČKO
MJESTO

Čuvanje i predaja javnobilježničkih spisa

Članak 117.

(1) Predsjednik zakonom određenog suda na čijem se području nalazi sjedište
javnog bilježnika, čim sazna da je mjesto javnog bilježnika upražnjeno,
poduzet će bez odgađanja sve što je potrebno radi čuvanja javnobilježničkih
spisa, predmeta, upisnika, knjiga, pečata i štambilja te radi davanja u
sudski polog eventualne gotovine, papira i predmeta od vrijednosti i radi
obavještavanja stranaka o tome.

(2) Predsjednik suda iz stavka 1. ovoga članka zaključit će knjige bivšeg
javnog bilježnika, sastavit će popis službenih spisa, predmeta, upisnika,
knjiga, pečata i štambilja pa će ih ili pohraniti u sudsku arhivu ili će
poduzeti potrebne mjere za njihovo čuvanje u dotadašnjem uredu javnog bilježnika
sve dok obavljanje službe ne preuzme vršitelj dužnosti. O svemu tome predsjednik
suda obavijestit će Komoru. Ako Komora bude odugovlačila s imenovanjem
vršitelja dužnosti, o tome će obavijestiti Ministarstvo.

(3) Ako vršitelj dužnosti nije javni bilježnik, predat će mu se uz potvrdu
dotadašnja arhiva, javnobilježnički pečat i štambilje, a ako jeste javni
bilježnik, predat će mu se uz potvrdu samo dotadašnja arhiva, a on će raditi
pod svojim pečatom. Raniji će se pečat poništiti.

(4) O poduzetim radnjama predsjednik suda obavijestit će Ministarstvo.

(5) Kada služba vršitelja dužnosti prestane zato što je upražnjeno mjesto
popunjeno, predsjednik će suda popisati zajedno s ranijim vršiteljem dužnosti
spise, predmete i knjige iz vremena ranijeg javnog bilježnika i iz vremena
vršitelaj dužnosti, i predat će ih novom javnom bilježniku.

(6) Predsjednik suda zaključit će javnobilježničke knjige i o provedenom
postupku izvijestit će Komoru i Ministarstvo. Pečat i štambilje ranijeg
javnog bilježnika poništk će se.

Nadomještavanje nestalih spisa

Članak 118.

(1) Ako se prigodom postupka po članku 117. ovoga Zakona utvrdi da neki
spis nedostaje, predsjednik zakonom određenog suda pozvat će bivšeg javnog
bilježnika, zastupnika njegove ostavine odnosno bivšeg vršitelja dužnosti
da spis donesu u određenom roku. Ako spis ne bude vraćen u određenom roku,
o tome će se obavijestiti sudionici da bi mogli poduzeti potrebne mjere
radi očuvanja svojih prava.

(2) Ako se kod kojeg sudionika, kod koje vlasti ili kod drugog javnog
bilježnika nalazi otpravak ili ovjereni prijepis nestalog izvornika, javni
bilježnik koji je preuzeo službu ranijeg javnog bilježnika ili vršitelja
dužnosti mogu zahtijevati da se glede te isprave postupi na način predviđen
odredbama stavka 1. ovoga članka. Pošto im pribavljena isprava bude stavljena
na raspolaganje, ako glede njene valjanosti ne bude nikakvih sumnji, načinit
će ovjeren prijepis koji će čuvati umjesto nestalog izvornika, a ispravu
će vratiti osobi od koje su je dobili.

(3) Ako se utvrdi da upisnici ili druge knjige nisu uredno vođene, javnobilježnički
će ih nasljednik ili vršitelj dužnosti, ukoliko je to moguće, popuniti.

(4) O tome kako su popunjeni spisi i knjige, sastavit će se zapisnik
koji će se zajedno s popunjenim spisima i knjigama javnog bilježnika predati
sudu na području kojega je bilo sjedište ranijeg javnog bilježnika.

(5) Troškove nadomještavanja (popune) spisa i knjiga snosit će javni
bilježnik koji je bio dužan predati spise od nosno njegovi nasljednici.

Izdavanje isprava od strane suda

Članak 119.

Zakonom određeni sud će na području kojega je sjedište javnog bilježnika,
na temelju javnobilježničkih spisa koje čuva, odgovarajućom primjenom odredaba
članka 93. do 108. ovoga Zakona, izdavati otpravke, izvode i potvrde, dozvoljavti
razgledavanje spisa te vraćati isprave preuzete od javnog bilježnika.

Postupak suda s raspoložbama za slučaj smrti

Članak 120.

Raspoložbe za slučaj smrti koje su s drugim spisima predane zakonom
određenom sudu, popisat će se i odvojeno čuvati po propisima za čuvanje
važnih isprava kod suda. U javnobilježničkom će se imeniku zabilježiti
broj i oznaka pod kojom se koja isprava čuva kod suda. O tome će sud obavijestiti
osobu koja je tu raspoložbu učinila.

Izdavanje otpravaka, prijepisa, izvoda i potvrda od strane

vršitelja dužnosti odnosno novog javnog bilježnika

Članak 121.

Vršitelj dužnosti odnosno novi javni bilježnik izdavat će otpravke,
prijepise, izvode i potvrde preuzetih spisa (članak 117.) pod svojim potpisom,
s naznakom da ih izdaje vršitelj dužnosti odnosno nasljednik ranijeg javnog
bilježnika.

### Glava osma

JAVNOBILIEŽNIČKI PRISJEDNICI, VJEŽBENICI, ZAMJENICI I VRŠITELJI
DUŽNOSTI JAVNOG BILJEŽNIKA

Jevnobilježnički prisjednici

Članak 122.

(1) Javnobilježnički prisjednici su diplomirani pravnici koji su zaposleni
u javnobilježničkom uredu i koji su upisani u imenik javnobilježničkih
prisjednika koji vodi Komora.

(2) U imenik javnobilježničkih prisjednika može biti upisana osoba koja
ispunjava uvjete iz članka 13., stavka 1. točke 1., 2., 3., 4., 6., 7.
i 8. ovoga Zakone. U odnosu na javnobilježničkog prisjednika na odgovarajući
će se način primjenjivati odredbe članka 13. stavka 2. i 3. te odredbe
članka 38. i 39. ovoga Zakona.

(3) Javni bilježnici prijavljuju Ministarstvu i Komori potrebu za otvaranjem
mjesta javnobilježničkih prisjednika.

(4) O potrebi otvaranja mjesta javnobilježničkog prisjednika odlučuje
Ministarstvo, na temelju pribavljenog mišljenja Komore. Odobrena mjesta
javnobilježničkog prisjednika popunjavaju se na temelju natječaja što ga
raspisuje i provodi Komora. Prigodom izbora osobito će se voditi računa
o uspjehu postignutom na pravnom studiju i dotadšnjem radu.

(5) O izboru i postavljenju javnobilježničkog prisjednika odlučuje Ministarstvo,
na temelju prethodno pribavljenog mišljenja Komore i javnog bilježnika.
Ako se usprotivi postavljenju određenog javobilježničkog prisjednika, javni
bilježnik u narednih godinu dana ne može tražiti otvaranje mjesta javnobilježničkog
prisjednika u svom uredu.

(6) Služba javnobilježničkog prisjednika počinje teći od dana upisa
u imenik Komore. Javni je bilježnik dužan bez odgađanja priopćiti Komori
prestanak i svaki prekid rada prisjednika.

(7) Prisjednik je dužan uredno plaćati članarinu Komori.

Javnobilježnički vježbenici

Članak 123.

(1) Diplomirani pravnici koji su zaposleni u javnobilježničkom uredu
smatraju se za javnobilježničke vježbenike ako su upisani u imenik javnobilježničkih
vježbenika, koji vodi Komora.

(2) U imenik javnobilježničkih vježbenika može biti upisana samo osoba
koja dokaže da ispunjava uvjete iz članka 13., stavka 1., točke 1, 2.,
3., 6., 7. i 8. ovoga Zakona. U odnosu na javnobilježničkog vježbenika
na odgovarajući će se način primjenjivati odredba stavka 2. i stavka 3.
članka 13 te odredbe članka 38. i članka 39. ovog zakona.

(3) Javni bilježnici prijavljuju Komori potrebu za otvaranjem mjesta
javnobilježničkih vježbenika. Odobrena mjesta javnobilježničkih vježbenika
popunjavaju se na temelju natječaja što ga raspisuje i provodi Komora.
Prigodom izbora osobito će se voditi računa o uspjehu postignutom na pravnom
studiju i dotadašnjem radu.

(4) Vježbenički staž počinje teći od dana upisa vježbenika u imenik.
Javni je bilježnik dužan bez odgađanja priopćiti Komori prestanak i svaki
prekid rada vježbenika.

(5) Prekid vježbe do najviše šest tjedana u jednoj godini ukupno ne
odbija se staža ako su nastali uslijed bolesti, odsustva, uračunavajući
u to odmor i obavljanje vojne službe.

(6) Ako vježbenik nakon prestanka rada javnog bilježika ili nakon njegova
premještaja naslavi raditi u njegovom uredu kod vršitelja dužnosti, to
će mu se vrijeme uračunati u vježbenički staž. Vršitelj dužnosti je dužan
obavijestiti Komoru da je vježbenik nastavio vježbu kod njega.

Zaštita prava

Članak 124.

Protiv odluke Ministarstva o izboru javnobilježničkog prisjednika, protiv
odluke Komore kojom se odbija molba vježbenika za upis, protiv odluke Komore
kojom uskraćuje potvrdu javnobilježničke vježbe te protiv odluke koje se
određuje brisanje prisjednika odnosno vježbenika iz imenika, prisjednik
odnosno vježbenik imaju pravo pokrenuti upravni spor, osim ako odluka o
brisanju iz imenika nije donesena na temelju odluke disciplinskog tijela.

Prisjednička i vježbenička prisega

Članak 125.

(1) Javnobilježnički prisjednik i vježbenik dužni su pred predsjednikom
Komore ili javnim bilježnikom koga na to ovlasti Komora položiti prisegu.
Ta je prisega po sadržaju ista kao i javnobilježnička prisega (članak 15.).

(2) O polaganju prisege sastavit će se zapisnik .Ako prisega nije položena
pred predsjednikom Komore, primjerak zapisnika dostavit će se Komori.

Prava i dužnosti javnobilježničkog prisjednika i vježbenika

Članak 126.

(1) Javni bilježnik je dužan omogućiti javnobilježničkom prisjedniku
i vježbeniku da rade na svim poslovima iz njegova djelokruga.

(2) Ako Komora, na temelju zahtjeva javnog bilježnika, nije drugačije
odredila, javnobilježnički prisjednik može obavljati sve poslove koje je
po zakonu ovlašten obavljati javni bilježnik.

(3) Javnobilježnički vježbenik može umjesto javnog bilježnika kod kojega
radi:

1) sastavljati nacrte isprava,

2) zamjenjivati javnog bilježnika u onim poslovima u kojima ovaj zastupa
stranke po članku 4. ovoga Zakona,

3) podizati proteste,

4) sastavljati inventare,

5) provoditi dobrovoljne dražbe pokretnih stvari s učinkom sudske dražbe.

(4) Protiv rješenja Komore kojim se uskraćuje odobrenje za obavljanje
poslova iz stavka 3. ovoga članka nije dopušten pravni lijek.

(5) Javnobilježnički prisjednik potpisuje akte i zapisnike s napomenom
da potpisuje za javnog bilježnika kod kojega radi. Svi poslovi koje obavi
javnobilježnički prisjednik imaju isti pravni učinak kao da ih je neposredno
obavio sam javni bilježnik. Javni bilježnik odgovara za obavljanje tih
poslova.

(6) Na pravni položaj javnobilježničkog prisjednika i vježbenika na
odgovarajući se način primjenjuju pravila o sudskim suradnicima i vježbenicima.

Staž za polaganje pravosudnog ispita

Članak 127.

(1) Vrijeme provedeno u službi kod javnog bilježnika u svojstvu javnobilježničkog
vježbenika izjednačva se u pogledu prava na polaganje pravosudnog ispita
s odgovarajućom službom provedenom kod odvjetnika ili na sudu.

(2) Molba javnobilježničkog vježbenika za polaganje pravosudnog ispita
podnosi se Ministarstvu preko Komore.

Javnobilježnički zamjenici

Članak 128.

(1) Ako je javni bilježnik na odsustvu, bolestan ili je iz drugih razloga
spriječen da duže vrijeme (članak 129., stavak 4.) obavlja svoju službu,
u poslovima iz njegova djelokruga zamijenit će ga javnobilježnički zamjenik.

(2) Zamjenik javnog bilježnika može biti samo osoba koja ispunjava uvjete
iz članka 13. stavka 1. točka 1. do 4. i točke 6. ovoga Zakona.

(3) Zamjenik vodi javnobilježnički ured za račun i na trošak javnog
bilježnika. Pravni odnos zamjenika i javnog bilježnika uređuje se njihovim
sporazumom. Ako zamjenika postavi Komora, a zamjenik i javni bilježnik
ne mogu postići sporazm o svom odnosu, spor moraju najprije pokušati riješiti
posredovanjem Komore (članak 134.).

(4) Zamjenik obavlja sve poslove javnog bilježnika s javnobilježničkim
pravnim učinkom, vodi njegove knjige i upisnike, a isprave potpisuje kao
zamjenik, i, ako sam nije javni bilježnik, upotrebljava službeni pečat
i štambilje zamijenjenog javnog bilježnika. Isprave koje sastavi zamjenik
čuvaju se u arhivi zamijenjenog javnog bilježnika.

(5) Zamjenik je dužan suzdržati se od obavljanja službenih radnji u
slučajevima u kojima te radnje ne bi smio obavljati ni javni bilježnik
kojega zamjenjuje.

Odobrenje i postavljanje zamjenika

Članak 129.

(1) Da bi zamjenik obavljao svoju službu, potrebno je prethodno odobrenje
Ministarstva. Stoga je javni bilježnik dužan u svakom slučaju pismeno prijaviti
Ministarstvu ime zamjenika i po mogućnosti vrijeme trajanja zamjene.

(2) Javni bilježnik može unaprijed prijaviti Ministarstvu ime svog prisjednika
ili druge osobe koja je sposobna da ga zamjenjuje (članak 128, stavak 2),
koji bi ga trebao zamjenjivati u slučaju spriječenosti da obavlja službu
tijekom kalendarske godine (stalni zastupnik). I u tom slučaju javni bilježnik
je dužan prijaviti Ministarstvu nastanak i prestanak potrebe zamjenjivanja.
I za takvog zamjenika potrebno je prethodno odobrenje Ministarstva.

(3) Ako Ministarstvo ne odobri predloženog zamjenika, pozvat će javnog
bilježnika da predloži drugu osobu za svog zamjenika. Ako javni bilježnik
neće ili ne može predložiti zamjenika, postavit će ga Ministarstvo, pošto
o tome zatraži mišljenje Komore. Ministarstvo neće imenovati zamjenika,
ako se može osnovano pretpostaviti da spriječenost javnog bilježnika neće
trajati duže od petnaest dana.

(4) Ovlasti zastupnika počinju preuzimanjem službe i prestaju, ako ne
budu prije toga opozvane, predajom službe javnom bilježniku.

(5) Službene radnje zamjenika nisu bez učinka samo zbog toga što nisu
bile ispunjene pretpostavke za njegovo postavljanje ili zato što su kasnije
otpale.

(6) O zahtjevu za postavljanje zamjenika javni će bilježnik obavijestiti
Komoru. Ministarstvo će Komoru obavijestiti i o svojoj odluci o zahtjevu
za postavljanje zamjenika.

Vršitelj dužnosti javnog bilježnika

Članak 130.

(1) Ako javni bilježnik umre, bude premješten, udaljen iz službe, lišen
zvanja ili ako se odrekne službe, Ministarstvo će po službenoj dužnosti,
pošto zatraži o tome mišljenje Komore, odrediti vršitelja dužnosti između
susjednih javnih bilježnika, ili javnobilježničkih prisjednika (članak
128. stavak 2.).

(2) Vršitelj dužnosti javnog bilježnika dužan je, ako nije javni bilježnik,
prije nego otpočne svoj rad postupiti po odredbama članka 17. i 18. ovoga
Zakona.

(3) Vršitelj dužnosti preuzet će spise i knjige javnog bilježnika te
isprave i predmete od vrijednosti koji su ovome povjereni. On nastavlja
i vodi javnobilježničke poslove za njegov račun i pripada mu pravo na nagradu
za obavljen posao.

(4) Stranka ima pravo prigodom obračuna s vršiteljem dužnosti uračunati
predujam koji je platila javnom bilježniku prije nego što je vođenje poslova
preuzeto.

Zajednička pravila za vršitelje dužnosti i zamjenike javnog bilježnika

Članak 131.

(1) Postavljenim vršiteljima dužnosti i zamjenicima javnog bilježnika
Ministarstvo izdaje uvjerenje o njihovoj službi i o tome je dužno obavijestiti
zakonom određeni sud na području kojega se nalazi sjedište javnobilježničkog
ureda.

(2) Ako vršitelj dužnosti ili zamjenik nije položio prisegu, položit
će je pred predsjednikom zakonom određenog suda. Predsjednik suda odredit
će i dan početka službe i poslat će zakonom određenom sudu i Komori primjerke
potpisa i, ako su u povodu toga odobreni novi pečati, i otiske tih pečata.

(3) Ako je javni bilježnik određen za zamjenika ili vršitelja dužnosti,
on se radi nove službe ne mora posebno dopunski osigurati od odgovornosti.

(4) Vršitelj dužnosti i zamjenik imaju sva prava i dužnosti javnog bilježnika
i na njih se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovoga Zakona o građanskopravnoj
i disciplinskoj odgovornosti javnog bilježnika. Za štetu koju zamjenik
počini trećima povredom službene dužnosti solidarno odgovara zamijenjeni
javni bilježnik, a za štetu koju počini vršitelj dužnosti solidarno odgovara
Komora. Odnos između javnog bilježnika i zastupnika odnosno vršitelja dužnosti
i Komore prosuđivat će se po općim pravilima o regresnoj odgovornosti državnih
službenika.

(5) Pri sastavljanju javnobilježničkih isprava i izdavanja otpravaka,
prijepisa i izvoda vršitelj dužnosti i zamjenik moraju potpisati svoje
prezime i ime i naznačiti svoje svojstvo vršitelja dužnosti odnosno zamjenika
te odluku kojom su postavljeni. Zamjenik mora usto navesti i javnog bilježnika
kojega zamjenjuje.

(6) Dok traje zamjena, zamijenjeni javni bilježnik ne smije obavljati
javnobilježničke poslove.

(7) Kada zamjenik odnosno vršitelj dužnosti preuzme dužnost, to će se
zabilježiti u djelovodniku isprava. Isto tako u tom će se djelovniku zabilježiti
i ponovno preuzimanje dužnosti od strane javnog bilježnika.

### Glava deveta

JAVNOBILJEŽNIČKA KOMORA I NJENA TIJELA

Javnobilježnička komora

Članak 132.

(1) Komoru sačinjavaju svi javni bilježnici koji su upisani u njene
upisnike.

(2) Komora čuva ugled, čast i prava javnobilježničkog staleža i skrbi
da javni bilježnici savjesno i u skladu sa zakonom obavljaju svoje dužnosti.

(3) Tijela Komore su Skupština, Upravni odbor i predsjednik. Komora
ima svoju stručnu službu.

(4) Ako nije drugačije određeno ovim Zakonom, ustrojstvo, nadležnost,
sastav, način izbora, prava i dužnosti tijela Komore uređuju se statutom
i drugim općim aktima Komore.

Skupština Komore

Članak 133.

(1) Skupština Komore:

1) donosi Statut i druge opće akte Komore,

2) bira članove Upravnog odbora, predsjednika Komore i članove ostalih
organa Komore, ako ovim zakonom ili Statutom Komore nije drugačije predviđeno,

3) ispituje i odobrava proračun prihoda i rashoda Komore, utvrđuje visinu
članarine i način njena plaćanja, ispituje i odobrava račune Upravnog odbora,

4) odlučuje o visini upisnine, u suglasnosti s Ministarstvom,

5) odlučuje o upotrebi novčanih kazni predviđenih ovim Zakonom,

6) da odlučuje o drugim pitanjima predviđenim ovim Zakonom i Statutom
Komore.

(2) Skupština Komore ovlaštena je odlučiti o bilo kojem pitanju iz nadležnosti
Komore.

(3) Skupština Komore sastaje se redovito jednom godišnje i to u povodu
odlučivanja o proračunu Komore za narednu godinu.

(4) Izvanrednu sjednicu Skupštine Komore saziva predsjednik na temelju
odluke Upravnog odbora ili na pismeni zahtjev najmanje trideset članova
Komore. Ako predsjedik ne sazove sjednicu u roku mjesec dana od dana donošenja
odluke Upravnog odbora odnosno podnošenja zahtjeva članova Komore, sjednicu
će sazvati član Upravnog odbora kojega za to odredi to tijelo, odnosno
članovi Komore koji su podnijeli zahtjev.

(5) Javni su bilježnici dužni dolaziti na sjednice Skupštine i obavljati
dužnosti na koje su izabrani.

(6) Za valjanost odluka Skupštine potrebna je nazočnost najmanje jedne
petine članova Komore.

(7) Skupština svoje odluke donosi većinom nazočnih članova. Ako se glasovi
podijele na dva jednaka dijela, smatrat će se da je donesena odluka za
koju je glasovao predsjednik Komore.

(8) Članove Upravnog odborg i predsjednika Komore Skupštine bira na
vrijeme od tri godine.

Upravni odbor

Članak 134.

(1) Upravni odbor:

1) utvrđuje nacrte Statuta i drugih općih akata Komore,

2) priprema sjednice Skupštine Komore,

3) izvršava odluke Skupštine Komore,

4) vodi imenik javnih bilježnika i vršitelja dužnosti te javnobilježničkih
zamjenika, prisjednika i vježbenika,

5) sastavlja nacrt godišnjeg proračuna Komore, skrbi o gospodarskim
pitanjima Komore te o naplati upisnina, članarine i drugih pristojbi na
naplatu kojih je Komora ovlaštena,

6) odlučuje o drugim pitanjima koja su ovim Zakonom ili Statutom Komore
stavljeni u njegovu Komoru te odlučuje o svim pitanjima koja nisu izričito
stavljena u nadležnost nekog drugog tijela Komore.

(2) Broj članova Upravnog odbora određuje Skupština u skladu sa Statutom.
Broj članova Upravnog odbora, računajući predsjednika Komore, mora biti
neparan.

(3) Upravni odbor Komore saziva predsjednik Komore po potrebi. Za valjanost
odluka Upravnog odbora potrebno je da njegovoj sjednici bude nazočna natpolovična
većina članova. Odluke se donose u pravilu većinom glasova nazočnih članova.
Statutom Komore utvrdit će se slučajevi u kojima će za valjano odlučivanje
biti potrebna dvotrečinska večina članova Upravnog odbora, odnosno za koje
mo ra glasovati natpolovična većina članova toga tijela.

Predsjednik Komore

Članak 135.

(1) Predsjednik Komore je ujedno predsjednik Skupštine i Upravnog odbora.
Potpredsjednika Komore bira Upravni odbor između svojih članova.

(2) Predsjednik predstavlja i zastupa Komoru. U slučaju njegove spriječenosti
njegove dužnosti obavlja potpredsjednik, a u slučaju spriječnosti potpredsjednika
najstariji član Upravnog odbora.

(3) Predsjednik Komore:

1) dužan je nastojati da se na miran način riješe nesuglasice između
članova Komore, zatim javnih bilježnika i javnobilježničkih zamjenika,
prisjednika i vježbenika,

2) upozorava članove Komore te javnobilježničke prisjednike i vježbenike
na njihovo ponašanje,

3) pazi da Komora djeluje u skladu sa zakonom,

4) obavlja druge poslove predviđene Statutom Komore.

(4) Upravni odbor Komore može ovlastiti predsjednika da u hitnim slučajevima
sam obavlja određene poslove iz njegove nadležnosti. Predsjednik je dužan
izvijestiti o svakom takvom poslu Upravni odbor i zatražiti odobrenje obavljenog
posla. Uskrata naknadnog odobrenja ne utječe na valjanost pravnog posla
prema trećima.

Nagrade i naknade članovima tijela Komore

Članak 136.

Predsjednik i članovi Upravnog odbora obavljaju svoju službu besplatno,
osim ako Statutom nije drugačije određeno. Oni imaju pravo na naknadu troškova
koje su imali u obavljanju svoje službe. Odluku o tome donosi Upravni odbor
Komore. Upravni odbor će donijeti i pravilnik o visini i naknadi putnih
troškova.

Pravna sredstva

Članak 137.

Protiv odluka tijela Komore kojima se odlučuje o pravima i dužnostima
javnih bilježnika, vršitelja dužnosti te javnobilježničkih zamjenika, prisjednika
i vježbenika, ako nije što drugo određeno ovim Zakonom, moguće je voditi
upravni spor.

Izvješće o radu

Članak 138.

Komora je dužna svake godine podnijeti Ministarstvu izvješće o svom
radu te svoje stavove o stanju javnobilježničke službe i s time u vezi
sa stanjem u pravosuđu i upravi te o mjerama koje bi trebalo poduzeti radi
unapređenja toga stanja.

Predstavnici jevnobilježničkih prisjednika vježbenika

Članak 139.

Statutom Komore uređuje se broj, način izbora, prava i dužnosti predstavnika
javnobilježničkih prisjednika i vježbenika u tijelima Komore.

### Glava deseta

NADZOR NAD JAVNOBILJEŽNIČKOM SLUŽBOM

Ovlasti Ministarstva

Članak 140.

(1) Nadzor nad radom javnobilježničke službe obavlja Ministarstvo. Ono
može po službenoj dužnosti ili u povodu pritužbi zainteresiranih osoba
odrediti pregled poslovanja Komore, pojedinih javnih bilježnika, vršitelja
dužnosti, javnobilježničkih zamjenika prisjednika i vježbenika te poduzeti
potrebne mjere da se utvrđene nepravilnosti otklone i sankcioniraju.

(2) Komora i osobe iz stavka 1. ovoga članka dužni su Ministarstvu omogućiti
pregled spisa i knjiga koje se kod nj ih nalaze.

(3) Za obavljanje pojedinih pregleda Ministar može odrediti predsjednika
ili suce zakonom određenog suda na području kojega se nalazi sjedište Komore
ili javnobilježničkog ureda.

(4) Reviziju knjiga i popisa, ispitivanje obračuna nagrada i troškova
te obračuna poreskih obveza obavljaju službenici nadležnih upravnih tijela.
Ti službenici nemaju pravo nadzora.

(5) Ministar može raspustiti Upravni odbor i smijeniti predsjednika
Komore, ako u radu tih tijela utvrdi teže nepravilnosti, odnosno ako ona
ni nakon opomene ne ispune svoje zakonske obveze. U svom rješenju Ministar
će odrediti rok za izbor novog Upravnog odbora i predsjednika Komore, a
imenovat će i svog povjerenika između javnih bilježnika u Republici, koji
će obavljati poslove tih tijela sve dok njihovo obavljanje ne preuzmu novoizabrana
tijela.

(6) Povjerenik obavlja svoju djelatnost u sjedištu Komore i ima pravo
na primjerenu nagradu i naknadu troškova na račun Komore. Visinu nagrade
i naknade troškova određuje Ministar.

(7) Osobe ovlaštene za obavljanje nadzornih radnji mogu izreći ukor
javnom bilježniku i drugim osobama iz stavka 1. ovoga članka zbog lakših
povreda službene dužnosti i neprimjerenog ponašanja. Protiv ukora te osobe
mogu izjaviti žalbu prvostupanjskom disciplinskonz vijeću, protiv odluke
kojega nije dopušten pravni lijek. Izricanje ukora ne utječe na pravo nadzornog
tijela da pokrene disciplinski postupak. Ako disciplinski postupak bude
pokrenut, izrečeni ukor je bez pravnog učinka.

(8) Ako u povodu žalbe iz prethodnog stavka ovoga članka prvostupanjska
odluka o ukoru bude ukinuta, može se zbog istog djela pokrenuti disciplinski
postupak samo na temelju činjenica i dokaza koji nisu bili poznati u postupku
pred nadzornim tijelom.

Ovlasti komore

Članak 141.

(1) Nadzor nad radom i ponašanjem javnih bilježnika, vršitelja dužnosti
te javnobilježničkih zamjenika, prisjednika i vježbenika obavljaju i Upravni
odbor i predsjednik Komore.

(2) Tijela iz stavka 1. ovoga članka ovlaštena su davati upute i stavljati
primjedbe na rad osoba iz te odredbe.

(3) Upravni odbor Komore će najmanje jednom u tri godine obaviti pregled
ureda pojedinih javnih bilježnika radi provjere njihova poslovanja. Pregled
obuhvaća cjelokupnu djelatnost javnog bilježnika. Radi obavljanja pregleda
Upravni odbor oodrediti jednog ili više svojih članova.

(4) Ako se utvrde nepravilnosti u radu javnog bilježnika, protiv njega
će se poduzeti mjere utvrđene ovim Zakonom i statutom Komore.

(5) Pri provedbi svojih nadzornih ovlasti Komora nije ovlaštena upuštati
se u ispitivanje sadržajne pravilnosti obavljanja javnobilježničkih poslova.

Dužnost prijave nepravilnosti

Članak 142.

Državna tijela su dužna, a stranke ovlaštene prijaviti Ministarstvu
i Komori djela i propuste javnih bilježnika, vršitelja dužnosti te javnobilježničkih
zamjenika, prisjednika i vježbenika.

### Glava jedanaesta

ODSUSTVO I SPRIJEČENOST ZA RAD JAVNIH BILJEŽNIKA

Odsustvo javnog bilježnika

Članak 143.

(1) Javni bilježnik koji se namjerava, zbog službenog ili staleškog
posla, udaljiti iz mjesta svoga sjedišta za vrijeme duže od osam dana mora
za to dobiti odobrenje Komore.

(2) Ako javni bilježnik namjerava iz drugih razloga na pustiti mjesto
svog sjedišta duže od tri dana, za to mora do biti odobrenje Komore ako
odsustvo neće trajati duže od dva mjeseca tijekom kalendarske godine, odnosno
ministra ako će ono trajati duže od dva mjeseca.

(3) Javnog bilježnika koji je povrijedio odredbe ovo, članka pozvat
će predsjednik Komore da se vrati u svoje sjedište, a ako se javni bilježnik
nalogu ne pokori, protiv njega će se pokrenuti disciplinski postupak.

(4) Ako boravište javnog bilježnika nije poznato, poziv će mu se uputiti
preko "Narodnih novina"na njegov trošak.

(5) Ako na službenom području javnog bilježnika nema drugog javnog bilježnika,
javni bilježnik je dužan obavijestiti predsjednika zakonom određenog suda
o svakom odsustvu i spriječenosti u radu u trajanju dužem od jednog poslovnog
dana.

(6) O svakom odobrenom odsustvu i o spriječenosti zbog bolesti obavijestit
će se Komora te predsjednici zakonom određenog suda na području kojih je
sjedište javnog bilježnika.

(7) Odredbe ovoga članka primjenjuju se i na vršitelje dužnosti i zamjenike
javnih bilježnika.

Nesposobnost za rad

Članak 144.

(1) Ako javni bilježnik zbog svog tjelesnog ili duševnog stanja postane
trajnije nesposoban za obavljanje javnobilježničke službe, pozvat će ga
Upravni odbor Komore ili ministar, ako to Upravni odbor ne učini u razumnom
roku, uz navođenje razloga za to, da se odrekne javnog bilježništva. Ako
javni bilježnik u određenom roku tako ne postupi, Upravni će odbor zatražiti
od zakonom određenog suda na području kojega je sjedište javnog bilježnika
da provode postupak radi utvrđenja trajnije nesposobnosti za obavljanjejavnobilježničke
službe zbog tjelesnih i duševnih nedostataka (članak 21., stavak 1., točka
5.).

(2) Postupak provodi predsjednik zakonom određenog suda, a odluku donosi
javnobilježničko vijeće toga suda. Rasprava pred vijećem održat će se samo
ako javni bilježnik može osobno na nju doći.

(3) Protiv odluke vijeća iz stavka 2. ovoga članka žalbu Vrhovnom sudu
Republike Hrvatske mogu podnijeti javni bilježnik i zakonom određeni državni
odvjetnik. O žalbi odlučuje javnobilježničko vijeće Vrhovnog suda Republike
Hrvatske

### Glava dvanaesta

DISCIPLINSKA ODGOVORNOST JAVNIH BILJEŽNIKA

Disciplinska djela i kazne

Članak 145.

(1) Ako javni bilježnik svojim ponašanjem u zvanju ili privatnom životu
vrijeđa čast i ugled svog staleža ili dovede u pitanje povjerenje u javnobilježničku
službu, ako povrijedi službenu dužnost, osobito ako nepropisno obavlja
službene radnje ili ako ih svojom krivnjom odugovlači, kaznit će se zbog
neurednosti ili disciplinskog prijestupa.

(2) Neurednost je svaka lakša povreda službene dužnosti koja nije disciplinski
prijestup.

(3) Javni bilježnik čini disciplinski prijestup:

1) ako je postigao svoje postavljenje svjesno prikrivajući postojanje
zakonskih zapreka za to,

2) ako povredi dužnost utvrđenu ovim Zakonom i time ozbiljno ugrozi
povjerenje u svoju nepristranost i u isprave koje sastavlja, osobito ako
poduzme službenu radnju u stvari u kojoj je po zakonu isključen, ili ako
povredi dužnost čuvanja tajne,

3) ako se ne pridržava zakonskih odredbi o kojima ovisi valjanost javnobilježničke
isprave,

4) ako potvrdi da se dogodila činjenica koja se nije dogodila u njegovoj
nazočnosti,

5) ako protivno javnobilježničkoj tarifi zaračunava i traži veću nagradu,
ili ako kao sudski povjerenik vrši pritisak na stranke da ga postave za
svog zastupnika,

6) ako uz obećanje da će sniziti nagradu, preko posrednika ili na drugi
nedoličan način traži stranke,

7) ako zastupa stranku ili sastavlja isprave u slučajevima u kojima
mu je to zakonom zabranjeno,

8) ako grubo povrijedi dužno poštivanje prema sudovima i nadzornim tijelima,

9) ako se ne pokorava pravomoćnim odlukama sudova i nadzornih tijela;

10) ako neuredno vodi knjige, osobito ako ostavlja prazne rubrike, ili
nemarno upravlja svojim uredom,

11) ako pomaže nadripisare potpisivanjem njihovih podnesaka, davanjem
savjeta i mišljena ili prikrivanjem njihove djelatnosti,

12) ako sastavlja, protivno zakonu, javnobilježničke isprave na jeziku
koji nije službeni,

13) ako na javnoj dražbi, ili tijekom kojeg drugog postupka koji vodi
kao javni bilježnik, ili kao povjerenik suda, ili kao zastupnik stranaka,
kupi za sebe ili za svoje srodnike stvar koja se prodaje ili kupi tražbine,
nasljedna ili druga prava,

14) ako obavlja za plaću državnu ili koju drugu stalnu javnu ili privatnu
službu, ako se bavi trgovinom ili posredničkim poslovima, ili zanimanjem
koje nije u skladu s ugledom, čašću ili nezavisnošću javnog bilježnika,
ako sklapa poslove pod svojim imenom za druge ili pod tuđim imenom za sebe
ili ako je sudionik u poslovima u kojima podužirna službene radnje kao
javni bilježnik ili sudski povjerenik, ako novac koji mu je povjeren na
čuvanje, uloži na svoje ime protivno odredbama ovoga Zakona, ako preuzime
obvezu jamstva ili odgovornosti u poslovima koji se sklapaju uz njegovo
sudjelovanje u svojstvu javnog bilježnika,

15) ako prigodom prijema javnobilježničkih prisjednika ili vježbenika
povredi pravila o izboru javnobilježničkih prisjednika i vježbenika,

16) ako za vrijeme za koje mu je privremeno oduzeto pravo na obavljanje
službe obavlja javnobilježničke poslove ili na drugi način izigrava tu
kaznu.

(4) Statutom Komore mogu se utvrditi i drugi disciplinski prijestupi.

(5) Odredbe ovoga Zakona o disciplinskoj odgovornosti javnog bilježnika
i o disciplinskom postupku protiv javnih bilježnika na odgovarajući se
način primjenjuju i na vršitelje dužnosti te javnobilježničke zamjenike,
prisjednika i vježbenika.

Kazne zbog neurednosti

Članak 146.

(1) Kazne zbog neurednosti su:

1) pismena opomena,

2) novčana kazna do visine jedne osnovne mjesečne plaće suca prvostupanjskog
suda, plaćanje koje se može odrediti u najviše pet jednakih mjesečnih obroka.

(2) Prisjedniku i vježbeniku se zbog neurednosti može izreći novčana
kazna do visine jedne osnovne mjesečne plaće sudskog suradnika odnosno
vježbenika na prvostupanjskom sudu plaćanje koje se može odrediti u najviše
pet jednakih mjesečnih obroka.

Kazne za disciplinske prijestupe

Članak 147.

(1) Kazne za disciplinske prijestupe javnih bilježnika jesu:

1) pismeni ukor,

2) novčana kazna do visine tri osnovne mjesečne plaće suca prvostupanjskog
suda, plaćanje koje se može odrediti u najviše šest jednakih mjesečnih
obroka,

3) privremeno oduzimanje prava na obavljanje službe u trajanju do godinu
dana,

4) oduzimanje prava na obavljanje službe.

(2) Kazna iz stavka 1., točke 3. ovoga članka ima za posljedicu i zabranu
obavljanja poslova iz članka 4. ovoga Zakona.

(3) Kazna oduzimanja prava na obavljanje službe izreći će se osobito:

1) ako je javni bilježnik postigao svoje postavljenje svjesno prikrivajući
postojanje zakonskih zapreka za to,

2) ako za vrijeme za koje mu je privremeno oduzeto pravo na obavljanje
službe obavlja javnobilježničke poslove ili na drugi način izigrava tu
kaznu.

(4) Ako je počinjenim disciplinskim prijestupom javni bilježnik stekao
kakvu nedopuštenu imovinsku korist, novčana kazna se može izreći do dvostrukog
iznosa visine te koristi, neovisno o ograničenju iz stavka 1. točke 2.
ovoga članka.

(5)Kazne zbog disciplinskih prijestupa javnobilježničkih prisjednika
i vježbenika jesu:

1) pismeni ukor,

2) novčana kazna do tri osnovne mjesečne plaće sudačkog suradnika odnosno
vježbenika, plaćanje koje se može odrediti u najviše šest jednakih mjesečnih
obroka; ako su javnobilježnički prisjednik ili vježbenik postavljeni za
javnobilježničkog zamjenika ili vršitelja dužnosti, novčana im se kazna
može izreći kao javnom bilježniku.

3) produljenje vremena vježbeničke vježbe, ali najdulje za godinu dana,

4) privremeno oduzimanje prava da obavlja poslove vršitelja dužnosti
ili javnobilježničkog zamjenika, najduže u trajanju od godinu dana,

5) oduzimanje prava na obavljanje službe javnobilježničkog prisjednika
ili vježbenika.

Brisanje iz imenika

Članak 148.

Javni bilježnik, vršitelj dužnosti te javnobilježnički zamjenik, prisjednik
i vježbenik kome je izrečena disciplinska kazna oduzimanja službe brisat
će se iz odgovarajućeg imenika Komore. Oni ne mogu biti ponovno postavljeni
u isto zvanje prije isteka roka od deset godina od dana brisanja.

Zastare gonjenja

Članak 149.

(1) Zastarni rok za disciplinske neurednosti je dvije godine, a za disciplinske
prijestupe pet godina.

(2) Zastarjelost počinje teći od dana kad je disciplinsko djelo počinjeno.

(3) Zastara se prekida podnošenjem disciplinske prijave nadležnom tijelu
te svim onim činjenicama kojima se po Krivičnom zakonu prekida zastara.

Disciplinska tijela

Članak 150.

(1) Disciplinski postupak zbog neurednosti provodi i odluku donosi Upravni
odbor Komore. Postupak pred Upravnim odborom pobliže se uređuje Statutom
Komore. O žalbi protiv odluke Upravnog odbora cdlučuje javnobilježničko
vijeće zakonom odredeno suda na području kojega je sjedište javnog bilježnika.
Žalba se podnosi preko Komore.

(2) Istražni disciplinski postupak zbog disciplinskih prijestupa provodi
disciplinski istražitelj, a o disciplinskom prijestupu raspravlja i odluku
donosi javnobilježničko disciplinsko vijeće zakonom određenog suda ovlaštenog
na osnivanje disciplinskth vijeća, na području kojega se nalazi sjedište
javnog bilježnika. U povodu žalbe protiv odluka prvostupanjskog disciplinskog
vijeća odlučuje javnobilježničko disciplinsko vijeće Vrhovnog suda Republike
Hrvatske.

(3) U Republici Hrvatskoj javnobilježnička disciplinska vijeća osnovat
će se u zakonom određenom sudu u Osijeku za područje sudova u Osijeku i
Požegi, u zakonom određenom sudu u Rijeci za područje sudova u Gospiću
Puli i Rijeci, u zakonom određenom sudu u Splitu za područje sudova u Dubrovniku,
Splitu, Šibeniku i Zadru, u zakonom određenom sudu u Zagrebu, za područje
sudova u Bjelovaru, Karlovcu, Sisku, Varaždinu i Zagrebu.

Disciplinski istražitelj

Članak 151.

Disciplinski istražitelj u disciplinskom postupku zbog disciplinskog
prijestupa je istražni sudac zakonom određenog suda ovlaštenog za osnivanje
disciplinskih vijeća na području kojega je sjedište javnog bilježnika protiv
kojega se postupak vodi, kojega za to odredi za kalendarsku godinu unaprijed
predsjednik suda.

Sastav javnobilježničkih disciplinskih vijeća

Članak 152.

(1) Prvostupanjsko disciplinsko vijeće sastoji se od dva suca zakonom
određenog suda i jednog javnog bilježnika, a drugostupanjsko javnobilježničko
disciplinsko vijeće od dva suca Vrhovnog suda Republike Hrvatske i jednog
javnog bilježnika.

(2) Suce članove disciplinskih vijeća iz stavka 1. ovoga članka određuje
predsjednik suda za kalendarsku godinu unaprijed. Javne bilježnike kao
članove disciplinskih vijeća bira Skupština Komore između javnih bilježnika
s područja zakonom određenog suda odnosno Republike Hrvatske, na vrijeme
od tri godine. Imenovanim članovima vijeća određuju se i njihovi zamjenici.

(3) O izborima odnosno imenovanjima iz stavka 2. ovoga članka obavijestit
će se Ministarstvo.

(4) Članovi disciplinskog suda obavljaju svoju dužnost besplatno. Komore
će svojim pravilnikom urediti naknadu troškova javnim bilježnicima koji
su izabrani za članove discipliikskih vijeća.

(5) Na disciplinskog istražitelja i članove disciplinskih vijeća na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe koje važe za suce u krivičnom
postupku.

Disciplinski postupak zbog disciplinskog prijestupa

Članak 153.

(1) Prijedlog za pokretanje disciplinskog postupka ovlašteni su podnijeti
Komora, zakonom određeni državni odvjetnik i oštećenik.

(2) Državna tijela i tijela pravnih osoba s javnim ovlastima dužni su
zakonom određenom državnom odvjetništvu podnijeti prijavu kad god posumnjaju
da je počinjen disciplinski prijestup.

(3) U pokrenutom disciplinskom postupu zakonom određeni državni odvjetnik
ima prava i obveze disciplinskog tužitelja po odredbama krivičnog postupka.

(4) Ako ovim Zakonom nije to drugo određeno, u disciplinskom postupku
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe skraćenog krivičnog postupka,
osim pravila o dovođenju, obećanju okrivljenika da neće napustiti boravište,
jamstvu, pritvoru, pretrazi stana i osoba, privremenom oduzimanju predmeta,
postupanju sa sumnjivim stvarima i imovinskopravnom zahtjevu.

Privremeno udaljenje iz službe

Članak 154.

(1) Prvostupanjsko disciplinsko vijeće može, na prijedlog ili po službenoj
dužnosti, u povodu već pokrenutog disciplinskog postupka, odnosno na prijedlog
Upravnog odbora Komore ili zakonom određenog državnog odvjetnika ako disciplinski
postupak još uvijek nije pokrenut, donijeti rješenje o privremenom udaljenju
javnog bilježnika iz službe ako je to nužno radi zaštite časti i ugleda
službe ili radi osiguranja interesa stranaka.

(2) Privremeno će se udaljenje uvijek odrediti:

1) ako je javni bilježnik stavljen pod istragu zbog krivičnog djela
učinjenog iz koristoljublja ili kojeg drugog nečasnog krivičnog djela;

2) ako je protiv javnog bilježnika donesena nepravomoćna odluka o oduzimanju
prava na obavljanje službe.

(3) Privremeno udaljenje će se opozvati čim prestanu razlozi koji su
ga izazvali.

(4) O odlukama iz stavka 1. i 2. ovoga članka disciplinsko će vijeće
obavijestiti Komoru, okrivljenika i zakonom određenog državnog odvjetnika.

(5) U hitnim slučajevima odluku o privremenom udaljenju mogu donijeti
Upravni odbor Komore na vlastitu inicijativu i predsjednik zakonom određenog
suda ovlaštenog za osnivanje javnobilježničkih disciplinskih vijeća na
prijedlog zakonom određenog državnog odvjetnika. O takvoj odluci moraju
se odmah obavijestiti javni bilježnik i prvostupanjsko disciplinsko vijeće,
koje je dužno, nakon što bez odlaganja omogući javnom bilježniku da se
izjasni, odlučiti u roku od dvadeset i četiri sata o ukidanju ili održavanju
na snazi te odluke.

(6) Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na privremeno
udaljenje iz službe vršitelja dužnosti te javnobilježničkog zamjenika,
prisjednika i vježbenika.

Izvršenje disciplinskih odluka

Članak 155.

(1) Pravomoćne odluke donesene u disciplinskom postupku izvršava Komora.

(2) Pravomoćne disciplinske odluke o izrečenoj novčanoj kazni i o troškovima
postupka imaju snagu izvršnih isprava, prisilno izvršenje kojih ima pravo
tražiti Komora. Sredstva postignuta prisilnim izvršenjem ulaze u proračun
Komore i mogu se koristiti samo u obrazovne svrhe u okviru Komore.

(3) Ako je pravomoćnom disciplinskom odlukom izrečena kazna oduzimanja
prava na obavljanje službe odnosno zvanja, osoba kojoj je ta kazna izrečena
brisat će se iz odgovarajućeg imenika Komore. Pravomoćna disciplinska odluka
kojom je izrečena koja druga kazna te nepravomoćna odluka o privremenom
udaljenju iz službe upisat će se u imenik javnih bilježnika, vršitelja
dužnosti odnosno javnobilježničkog zamjenika, prisjednika ili vježbenika.
Kazna opomenog ukora brisat će se iz imenika po proteku roka od godinu
dana, novčana kazna po proteku roka od tri godine, a ostale kazne po proteku
roka od pet godina.

(4) Ako je pravomoćnom disciplinskom odlukom izrečena kazna privremenog
oduzimanja prava na obavljanje službe ili oduzimanja prava na obavljanje
službe, Komora će o tome obavijestiti Ministarstvo te zakonom određeni
sud na području kojega je sjedište ureda javnog bilježnika, vršitelja dužnosti
odnosno javnobilježničkog zamjenika, prisjednika ili vježbenika. O tim
kaznama objavit će se i oglas u "Narodnim novinama". Tako će
se postupiti i u slučaju privremenog udaljenja iz službe.

### Glava trinaesta

JAVNI BILJEŽNICI KAO POVJERENICI SUDOVA I DRUGIH VLASTI

Provedba ostavinske rasprave

Članak 156.

Ovlasti javnih bilježnika u provedbi ostavinske rasprave uredit će se
zakonom kojim će se urediti ostavinski postupak.

Drugi poslovi koji se mogu povjeriti javnom bilježniku

Članak 157.

(1) Sud ili koja druga vlast mogu javnom bilježniku povjeriti i ove
poslove:

1) popis i pečaćenje ostavinske imovine i stečajne mase;

2) procjene i javne prodaje (dražbe) pokretnih stvari i nekretnina u
izvanparničnom postupku, osobito dobrovoljnih prodaja;

3) provedbu rasprave o razdiobi prodajne cijene u izvršnom postupku;

4) sastavljanje i provjeru računa koje su položili skrbnici ili upravitelji
većih imovina;

5) sve poslove koji im se po posebnim zakonskim propisima mogu povjeriti.

(2) Povjereni se posao iz opravdanih razloga može javnom bilježniku
iz opravdanih razloga oduzeti u svako doba.

(3) Javni bilježnik odgovara za štetu koju kao povjerenik koje vlasti
počini strankama.

Pravni položaj javnog bilježnika kao povjerenika

Članak 158.

(1) Na javnog bilježnika kao povjerenika suda ili koje druge vlasti
na odgovarajući se način primjenjuju pravila koja uređuju postupak u kojemu
mu je povjereno obavljanje određenih poslova, osobito pravila o izuzeću,
o dostavi, traženju pravne pomoći, podataka itd.

(2) Poslije izvršenja određene službene radnje javni bilježnik je dužan
bez odgađanja podnijeti izvještaj vlasti koja mu je povjerila te radnje.

Nadzor nad radom javnog bilježnika kao povjerenika

Članak 159.

Nadzor nad radom javnog bilježnika kao povjerenika određene vlasti obavlja
ta vlast. Ta vlast je ovlaštena narediti javnom bilježniku da preda spise
i po službenoj dužnosti prisilno izvrši takav nalog.

Čuvanje spisa

Članak 160.

Spisi o službenim radnjama koje je javni bilježnik obavio kao povjerenik
suda ili koje druge vlasti čuvaju se u arhivi te vlasti odvojeno od ostalih
spisa.

### Glava četrnaesta

NAGRADA ZA RAD I NAKNADA TROŠKOVA

Javnobilježnička tarifa

Članak 161.

Javni bilježnik ima pravo na nagradu za rad i na naknadu troškova u
obavljanju službenih radnji iz svoga djelokruga u skladu s javnobilježničkom
tarifom koju donosi Komora u suglasnosti s Ministarstvom.

Sporovi o nagradi i naknadi troškova

Članak 162.

(1) Ako stranka ne prihvati obračun javnog bilježnika o visini nagrade
i naknade troškova, javni bilježnik i stranka mogu zatražiti od zakonom
određenog suda na području kojega je sjedište javnog bilježnika da odmjeri
visinu nagrade odnosno naknade troškova. Protiv odluke suda dopuštena je
žalba u roku od osam dana. Drugi pravni lijekovi nisu dopušteni.

(2) Postupak iz stavka 1. ovoga članka provodi se po pravilima izvanparničnog
postupka.

Odgovornost za nagradu i naknadu troškova

Članak 163.

Ako je više osoba sudjelovalo u sklapanju pravnog posla pred javnim
bilježnikom ili od njega tražilo obavljanje kakve druge službene radnje,
sve one solidarno odgovaraju javnom bilježniku za dužnu nagradu i troškove.

Plaćenje nagrede i predujam

Članak 164.

Javni bilježnik je ovlašten tražiti da mu se nagrada plati odmah po
obavljenom poslu, a može tražiti i primjereni predujam.

Zabilježba i potvrda o nagradi i troškovima

Članak 165.

(1) Na svakoj ispravi i na svakom otpravku javni će bilježnik zabilježiti
iznos zaračunate nagrade.

(2) Na zahtjev stranke javni će bilježnik izdati specificirani račun
i priznanicu o plaćenoj nagradi i troškovima.

Nagrada i troškovi javnog bilježnika kao povjerenika

Članak 166.

(1) Nagradu javnog bilježnika kao povjerenika koje vlasti određuje ta
vlast. Javni bilježnik ne smije se sporazumijevati sa strankama o tome
niti sam naplatiti od stranaka svoju nagradu i troškove.

(2) Nagradu i troškove javnog bilježnika iz stavka 1. ovoga članka naplaćuje
od stranaka po službenoj dužnosti vlast koja ga je postavila za svog povjerenika
po propisima koji važe za sudske, odnosno administrativne pristojbe.

(3) Država ne jamči za naplativost.

Zastupanje pred sudom

Članak 167.

Ako javni bilježnik zastupa kao punomoćnik stranke u postupku pred sudom
ili drugim tijelom, ima pravo na nagrada i naknadu troškova po odvjetničkoj
tarifi.

Naplata javnobilježničkih pristojbi

Članak 168.

Javni bilježnik je dužan voditi računa o tome da li su stranke uredno
platile javnobilježničku pristojbu za službene radnje koje je on poduzeo.
Javni bilježnik ne smije izdati strankama tražene isprave prije nego što
dokažu da su uplatile dužnu pristojbu.

### Glava petnaesta

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Provedbeni propisi

Članak 169.

(1) U roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona ministar
će donijeti javnobilježničku taržfu, koja će biti na snazi sve dok Komora
ne donese u suglasnosti s Ministarstvom novu javnobilježničku tarifu.

(2) U roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona ministar
će donijeti javnobilježnički poslovnik kojim će pobliže urediti vrste,
sadržaj, oblik i način vođenja spisa i knjiga, primanje isprava i predmeta
od vrijednosti na čuvanje i njihovo izdavanje te poduzimanja drugih formalnih
radnji. Javnobilježničkim poslovnikom utvrdit će se i oblik, sadržaj te
način izdavanja i oduzimanja pečata, štambilje i grba javnog bilježnika.

(3) U roku od tri mjeseca po stupanju na snagu ovoga Zakona ministar
će utvrditi nacrt kriterija za raspored službenih sjedišta javnih bilježnika
na području Republike Hrvatske i nacrt rasporeda tih sjedišta. Nacrt kriterija
za raspored službenih sjedišta javnih bilježnika i rasporeda sjedišta javnih
bilježnika dostavit će se sudovima u Republici i nadležnim županijskim
tijelima radi davanja mišljenja.

(4) Izmjene i dopune pravilnika iz prethodnog stavka ovoga članka koje
se tiču kriterija za raspored službenih sjedišta javnih bilježnika donose
se po postupku predviđenom u toj odredbi. Izmjene i dopune koje se tiču
samo rasporeda službenih sjedišta javnih bilježnika donose se na temelju
prethodno pribavljenog mišljenja zakonom određenog suda na čijem se području
nalazi ili bi se trebalo nalaziti sjedište javnog bilježnika te nadležnog
županijskog tijela. Svoje mišljenje zakonom određeni sud te nadležno županijsko
tijelo dužni su dati u roku od trideset dana.

(5) Ostale pravilnike predviđene ovim Zakonom ministar će donijeti u
roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Javnobilježnički ispiti

Članak 170.

(1) Javnobilježnički ispit ovlaštene su polagati osobe koje imaju položeni
pravosudni ispit i koje su nakon polaganja tog ispita radile dvije godine
na pravnim poslovima u pravosuđu i odvjetništvu odnosno tri godine na drugim
pravnim poslovima.

(2) Javnobilježničkim ispitom provjerava se poznavanje pravnih propisa
koji uređuju javnobilježničku službu, ovjera i legalizacija isprava u odnosima
s međunarodnim elementom, trgovačka društva, zemljišnoknjižni postupak,
upis u sudski registar, nasljedno, obiteljsko i stvarno pravo, izvanparnični
i izvršni postupak. Prigodom određivanja sadržaja javnobilježničkog ispita
vodit će se računa o sadržaju pravosudnog ispita, kako bi se izbjeglo ponovno
polaganje pravne građe koja je bila obuhvaćena pravosudnim ispitom. Javnobilježnički
ispit sastoji se od pismenog i usmenog dijela. Sadržaj javnobilježničkog
ispita pobliže će se urediti pravilnikom Ministarstva.

(3) Na organizaciju i način izvođenja javnobilježničkog ispita na odgovarajući
će se način primijeniti odredbe o pravosudnom ispitu.

(4) Ministarstvo je dužno organizirati prve javnobilježničke ispite
u roku od šest mjeseci po stupanju na snagu ovoga Zakona.

(5) Prethodno pohadanje tečaja iz članka 171. ovoga Zakona nije uvjet
za pristupanje javnobilježničkom ispitu.

Priprema javnih bilježnika

Članak 171.

(1) U roku od tri mjeseca po stupanju na snagu ovoga Zakona Ministarstvo
je dužno organizirati posebne tečajeve radi pripreme kandidata za polaganje
javnobilježničkog ispita.

(2) Tijekom tečaja, osim predavanja, obavljat će se i praktične vježbe
u vezi s pojedinim službenim radnjama javnih bilježnika, u skladu sa zahtjevima
pismenog i praktičnog dijela javnobilježničkog ispita.

Natječaj za imenovanje javnih bilježnika

Članak 172.

(1) Ministarstvo je dužno raspisati prvi natječaj za imenovanje javnih
bilježnika u roku od mjesec dana nakon što javnobilježnički ispit položi
najmanje deset kandidata.

(2) Ministarstvo će raspisivati i provoditi natječaje za imenovanje
javnih bilježnika sve do ustanovljenja Komore.

Osnivanje Komore

Članak 173.

(1) Komora će se osnovati kada na području Republike Hrvatske bude imenovano
i počne raditi najmanje pedeset javnih bilježnika.

(2) Na prijedlog ministra osnivačku skupštinu Komore saziva i njome
rukovodi predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Diplome o završenom prevnom fakultetu izven Republike Hrvatske

Članak 174.

(1) Diploma o završenom pravnom fakultetu na području koje druge republike
bivše SFR Jugoslavije, stečena prije 8. listopada 1991. izjednačena je
po svom pravnom učinku s diplomom stečenom na kojem od pravnih fakulteta
u Republici Hrvatskoj.

(2) Pravosudni ispit položen na području koje druge republike bivše
SFR Jugoslavije prije 8. listopada 1991. priznaje se kao pravosudni ispit
položen u Republici Hrvatskoj.

Nadripisari

Članak 175.

Zabranjeno je svako obavljanje za nagradu i obrtimice poslova koji po
ovom Zakonu spadaju u djelokrug javnih bilježnika.

Stupanje na snagu zakona

Članak 176.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od objave u "Narodnim novinama",
a počet će se primjenjivati od 31. ožujka 1994. godine.

Klasa: 701 -0 1/93-01 /04

Zagreb, 29. srpnja 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 78/1993-1599
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)