## Uredba o organizaciji, radu i djelokrugu sudbene vlasti u slučaju ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske

### NN 67/1991 (12.12.1991.), Uredba o organizaciji, radu i djelokrugu sudbene vlasti u slučaju ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske

# REPUBLIČKI ZAVOD ZA STATISTIKU

Na temelju članka 101. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske, na prijedlog
Vlade Republike Hrvatske donosim

## UREDBU

### o organizaciji, radu i djelokrugu sudbene vlasti u slučaju ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske

Važenje zakona

Članak 1.

Zakon o redovnim sudovima ("Narodne novine", broj 32/88 -
pročišćeni tekst, l6/90, 41/90. i 14/91) i Zakon o teritorijalnoj nadležnosti
i sjedištima općinskih, okružnih i okružnih privrednih sudova ("Narodne
novine", broj 25/77, 50/78, 34/79. 46/79. i 3/81) primjenjivat će
se i za vrijeme ratnog stanja ili u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske, ukoliko ovom uredbom nije drugačije
određeno.

Ustrojstvo sudova

Članak 2.

U vrijeme neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
Hrvatske nastavljaju s radom svi redovni sudovi.

Ustanovljava se vojni sud.

Članak 3.

Za vrijeme ratnog stanja u svakoj općini sudbenu vlast obavlja jedan
općinski sud.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovog članka na području grada Zagreba
djeluju općinski sudovi u Zagrebu. Velikoj Gorici, Sesvetama i Samoboru.

Članak 4.

Vojni sudovi osnivaju se za područje operativne zone.

Stvarna nadležnost sudova

Članak 5.

Svi općinski sudovi djeluju s potpunom nadležnošću utvrđenom Zakonom
o redovnim sudovima.

Članak 6.

Vojni sudovi su nadležni:

1: u krivičnim predmetima

a) da sude za krivična djela koja učine vojne osobe,

b) da sude civilnim osobama za krivična djela propisana u Glavi XX.
Krivičnog zakona Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 25/77,
50/78, 25/84, 52/87 43/89 8/9o.

i 9/91), te u Zakonu o preuzimanju Krivičnog zakona SFRJ ("Narodne
novine", broj 53/91):

1. za djela iz članka 118, 119. i 121;

2. za djela iz članka 128. i 129. ako se podaci odnose na obranu;

3. za djelo iz članka 135;

4. za djela iz članka 201. do 239. (krivična djela protiv oružanih snaga).

Vojni sudovi sude civilnim osobama i za krivična djela protiv imovine
i krivična djela protiv službene dužnosti ako je predmet djela dio borbenog
sredstva, oružja, municija ili eksploziv koji služe potrebama obrane.

c) da sude civilnim osobama koje imaju svojstvo građanske osobe na službi
u oružanim snagama učinjena u obavljanju službe ili u vezi sa službom te
za sva druga krivična djela koja učine kao suizvršioci ili kao drugi suučesnici
s vojnim osobama,

d) da sude ratnim zarobljenicima za sva krivična djela koja učine kao
ratni zarobljenici te za krivična djela protiv čovječnosti i međunarodnog
prava (član 141. do 156. Krivičnog zakona).

Članak 7.

Okružni sudovi su nadležni da odlučuju o žalbama protiv odluka vojnih
sudova donesenih u prvom stupnju po sucu pojedincu.

Članak 8.

Vrhovni sud Republike Hrvatske je nadležan da odlučuje o žalbama protiv
odluka koje donesu vojni sudovi u prvom stupnju po sudskom vijeću.

Članak 9.

Ako se zbog nedovoljnog broja sudaca u općinskom sudu ne može sastaviti
vijeće iz članka 23. stavka 6. Zakona o krivičnom postupku, odluke donosi
vijeće općinskog suda sastavljeno od jednog suca i dva suca porotnika.·

Organizacija i djelovanje vojnog suda

Članak l0.

Vojni sud ima predsjednika i do četiri suca.

Povećanje broja sudaca vojnog suda odobrava ministar pravosuda i uprave,
na prijedlog predsjednika vojnog suda.

Članak 11.

Predsjednika i suce vojnog suda, ratnim rasporedom, raspoređuje ministar
obrane, na prijedlog ministra pravosuda i uprave, iz reda sudaca općinskog
odnosno okružnog suda.

Članak 12.

Sjedište vojnog suda je u sjedištu zapovjedništva operativne zone.

Članak 13.

Odredbe Zakona o redovnim sudovima o objavljivanju slobodnih sudačkih
mjesta i odredbe o podnošenju prijava neće se primjenjivati.

Članak 14.

Suci i suci porotnici izabrani prema odredbama Zakona o redovnim sudovima
ostaju na dužnosti i nakon isteka vremena za koje su izabrani.

Udaljenje sudaca od obnašanja sudačke dužnosti

Članak 15.

Odluku o udaljenju od obnašanja sudačke dužnosti, u slučajevima iz stavka
2. članka 85. Zakona o redovnim sudovima, za suca donosi predsjednik suda,
za predsjednika suda predsjednik neposredno višeg suda, a za predsjednika
Vrhovnog suda Republike Hrvatske Vlada Republike Hrvatske.

Privremeno upućivanje sudaca na rad

Članak 16.

Predsjednik okružnog suda može, dok za to traje potreba pojedine suce
i ostale radnike okružnog i općinskih sudova za područje okružnog suda
upućivati na rad u drugi sud na tom području.

Ovlasti iz stavka 1. ovog članka ima i predsjednik Privrednog suda Hrvatske.

Ministar pravosuđa i uprave može, dok za to postoji potreba, suce kao
i druge radnike u sudovima upućivati na rad u druge sudove u Repriblici
Hrvatskoj.

Sjedište suda

Članak 17.

Sudovi mogu obavljati sudbenu vlast i izvan sjedišta suda i istovremeno
na više mjesta, te izvan svojeg sudskog područja.

Odluku iz stavka 1. uvoga članka donosi predsjednik neposredno višeg
suda, a za Vrhovni sud Republike Hrvatske Vlada Republike Hrvatske.

Ostale odredbe

Članak 18.

Stupanjem na snagu ove Uredbe prestaju se primjenjivati odredbe članka
127. do 132. Zakona o redovnim sudovima.

Ovlasti za donošenje odluka iz stavka 1. ovoga članka prenose se na
predsjednika suda

Članak 19.

Ova Uredba stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Broj : 1248/91.

Zagreb, 7. prosinca 1991.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

Uredba, NN 67/1991-1768
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)