## Zakon o vodama

### NN 53/1990 (14.12.1990.), Zakon o vodama

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 389. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o vodama

Proglašava se Zakon o vodama koji je Sabor Republike Hrvatske donio
na sjednici Vijeća udruženog rada 7. prosinca 1990. na sjednici Vijeća
općina 7. prosinca 1990. i na sjednici Društveno-političkog vijeća 7. prosinca
1990.

Klasa: 011-01/90-02/41

Urbroj : 71-90-1

Zagreb, 10. prosinca 1990.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o vodama

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se zakonom uređuje gospodarenje vodama, zaštita od štetnog djelovanja
voda, zaštita voda od zagađivanja, upotreba i korištenje voda, izvori i
način financiranja vodoprivrede, uvjeti i način obavljanja vodoprivredne
djelatnosti i druga pitanja od značenja za osiguravanje jedinstvenog vodnog
režima u Republici Hrvatskoj (u daljem tekstu : Republika).

Ovim se zakonom određuje djelovanje Ministarstva vodoprivrede kao, prvenstveno,
usmjeravanje dugoročnog razvoja vodoprivrede u svrhu promicanja vodnog
režima i optimalnog gospodarenja vodama.

Ovim se zakonom osniva javno vodoprivredno poduzeće za obavljanje vodoprivredne
djelatnosti od značenja za Republiku i propisuju uvjeti za obavljanje vodoprivredne
djelatnosti od značenja za slivna područja u Republici.

Članak 2.

Odredbe ovoga zakona odnose se ne sve površinske i podzemne vode, uključujući
i vodu za piće, termalnu i mineralnu vodu.

Odredbe ovoga zakona odnose se i na vode obalnog mora, međunarodne i
medurepubličke vode u granicama Republike, ako posebnim zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 3.

Vode. vodotoci, more i morska obala kao dobra od općeg interesa pod
posebnom su društvenom zaštitom i mogu se koristiti pod uvjetima i na način
koji su propisani ovim ili drugim zakonom.

Članak 4.

Vodoprivredna djelatnost je, prema ovom zakonu djelatnost uređenja voda
i vodotoka, zaštite od štetnog djelovanja voda, zaštite voda od zagađivanja
i osiguranja vodnih zaliha. kojom se osigurava jedinstveni vodni režim
na određenom području.

Poslovi u vodoprivrednoj djelatnosti koji su nezamjenjivi uvjet života
i rada građana, poduzeća i drugih organizacija jesu:

1. osiguravanje zaliha vode;

2. preventivna zaštita voda od zagađivanja i poduzimanje mjera za uklanjanje
ili smanjenje zagađenosti voda;

3. obrana od poplava i leda i zaštita od erozija i bujica;

4. uređivanje, održavanje i kontrola vodotoka i održavanje, obnavljanje,
izgradrija i čuvanje zaštitnih vodoprivrednih objekata;

5. uređivanje, održavanje i obnavljanje hidromelioracijskih objekata
i uređaja;

6. izrada vodoprivrednih osnova i vodoprivrednih planova.

Poslovi iz stavka 2. ovoga članka su od posebnog društvenog interesa.

Članak 5.

Poslove iz članka 4. stavka 2. ovoga zakona obavljaju javno vodoprivredno
poduzeće koje se osniva za obavljanje vodoprivredne djelatnosti od značenja
za Republiku (u daljem tekstu: Hrvatska vodoprivreda) i javna vodoprivredna
poduzeća koja se organiziraju za obavljanje vodoprivredne djelatnosti od
značenja za slivna područja (u daljem tekstu: vodoprivredna poduzeća).

Članak 6.

Pojedini izrazi upotrebljeni u ovom zakonu imaju ova značenja:

1. vodni režim je kvalitativno i kvantitativno stanje voda na određenom
području i odredenom vremenu i to u prirodnim uvjetima i u uvjetima izgradenosti;

2. korito je terensko udubljenje kroz koje stalno ili povremeno teku
vode ili u kojem se nalaze stajaće vode;

3. obala je pojes zemljišta koji se proteže od razine vode do ruba korita
za veliku vodu, a u područjima koja su vodoprivrednim objektima zaštićena
od poplava do vanjskog ruba nasipa odnosno linije obrane od poplave;

4. morska je obala pojas kopna uz more do kojeg dopiru najveći valovi,
udaljen najmanje šest metara od crte najviše plime;

5. uređeno inundacijsko područje je pojas kopna između korita za malu
vodu i vanjskog ruba zaštitnog nasipa:

6. neuređeno inundacijsko područje je pojas kopna izmedu korita za malu
vodu i poplavne linije na području na kojem nisu,izgrađeni zaštitni vodoprivredni
objekti.

II. VODNA I SLIVNA PODRUČJA

Članak 7.

Radi jedinstvenog uređenja vodnog režima u Republici utvrđuju se vodna
i slivna područja.

Članak 8.

Vodno područje obuhvaća područje jednog ili više slivova ili njihovih
dijelova, koji čine prirodnu hidrografsku cjelinu.

Utvrđuju se ova vodna područja:

1. Vodno područje sliva Save;

2. Vodno područje slivova Drave i Dunava;

3. Vodno područje primorsko-istarskih slivova;

4. Vodno područje dalmatinskih slivova.

Granice pojedinih vodnih područja utvrđuju se odlukom Vlade Republike
Hrvatske, na prijedlog ministra vodoprivrede.

Članak 9.

Slivno područje obuhvaća, u okviru vodnog područja, dio sliva ili jedan
ili više slivova unutrašnjih vodotoka za koje se utvrđuje jedinstveni režim
hidrotehničkog uredenja i korištenja.

Slivno područje obuhvaća izgrađeno i neizgrađeno građevinsko zemljište,
poljoprivredno i šumsko zemljište, površine pod saobraćajnicama i drugo
zemljište:

- za koje se hidromelioracijskim odnosno zaštitnim vodoprivrednim objektima
neposredno ili posredno omogućava brže i pogodnije otjecanje površinskih
ili podzemnih voda i osiguravaju povoljniji uvjeti korištenja zemljišta,
obavljanja privrednih i drugih djelatnosti i uvjeti za život i rad građana,

- sa kojeg dotječe voda na zemljište koje se hidromelioracijskim odnosno
zaštitnim vodoprivrednim objektima štiti od suvišnih voda,

- za koje se dovodi i raspodjeljuje voda za navodnjavanje.

Članak 10.

Slivna područja utvrđuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra
vodoprivrede.

III. VODNI REŽIM

Članak 11.

Vodni režim se utvrđuje na osnovi dugoročnog praćenja kretanja i svojstava
voda u prirodi i kvantitativnih i kvalitativnih promjena voda.

Pod promjenama vodnog režima podrazumijevaju se sve promjene kojima
se uslijed ljudske djelatnosti ili djelovanja prirodnih sila mijenjaju
količina ili kvaliteta vode odnosno prostorni ili vremenski raspored voda.

Vodni režim se održava i unapreduje uređivanjem i održavanjem vodotoka,
izgradnjom i održavanjem vodoprivrednih objekata i uređaja i primjenom
mjera za zaštitu od štetnog djelovanja voda, upotrebu i iskorištavanje
voda i zaštitu voda od zagađivanja.

Vodni režim se održava i unapređuje u skladu s vodoprivrednom osnovom
i planovima razvoja vodoprivrede.

1. Vodoprivredna osnova

Članak 12.

Vodoprivrednom osnovom utvrđuje se strategija promicanja i održavanja
vodnog režima na odredenom području i ona je osnov za planiranje razvoja
vodoprivrede.

Vodoprivredna osnova sadrži osobito: postojeće stanje vodnog režima,
osnovne elemente i uvjete održavanja i razvoja vodnog režima kojima se
osiguravaju najpovoljnija tehnička i ekonomska rješenja za cjelovito i
optimalno gospodarenje vodama, zaštitu od štetnog djelovanja voda, zaštitu
voda od zagađivanja i osiguravanje zaliha voda.

Vodoprivredna osnova je sastavni dio prostornog plana društveno-političke
zajednice.

Članak 13.

Vodoprivrednu osnovu Republike sačinjavaju vodoprivredne osnove vodnih
područja.

Vodoprivrednu osnovu za vodno područje donosi Sabor na prijedlog Vlade
Republike Hrvatske.

Članak 14.

Vodoprivredne osnove za slivna područja donose skupštine općina na slivnim
područjima na prijedlog vodoprivrednog poduzeća.

Umjesto vodoprivredne osnove za slivna područja mogu se donositi vodoprivredni
planovi kojima se obuhvaćaju pojedina pitanja iz članka 12. stavka 2. ovoga
zakona.

Članak 15.

"Hrvatska vodoprivreda"je stručni nositelj pripreme vodoprivrednih
osnova vodnih područja, a vodoprivredna poduzeća su stručni nositelji vodoprivrednih
osnova odnosno vodoprivrednih planova za slivna područja.

U pripremi vodoprivredne osnove sudjeluju zainteresirana poduzeća, organi,
organizacije i zajednice a osobito iz oblasti prostornog planiranja, zaštite
životnog okoliša, elektroprivrede, prometa, komunalnih djelatnosti, poljoprivrede
i šumarstva.

U toku izrade vodoprivredne osnove odnosno vodoprivrednih planova za
slivna područja obavezno se usklađuju sa vodoprivrednom osnovom za vodno
područje. Nositelj usklađivanja je "Hrvatska vodoprivreda".

Vodoprivredna osnova Republike mora biti u skladu sa šumsko-gospodarskom
osnovom područja, a vodoprivredne osnove odnosno vodopivredni planovi za
slivna područja usklađuju se s osnovama gospodarenja gospodarskih jedinica
i programima za gospodarenje šumama i šumskim zemljištima na slivnim područjima.

Na postupak pripreme i donošenja vodoprivredne osnove primjenjuju se
propisi o pripremi i donošenju prostornih planova.

2. Vodoprivredni uvjeti, vodoprivredne suglasnosti i vodoprivredne dozvole

Članak 16.

Radi osiguravanja jedinstvenog vodnog režima i ostvarivanja utvrdene
vodoprivredne politike izdaju se vodoprivredni uvjeti, vodoprivredne suglasnosti
i vodoprivredne dozvole.

Članak 17.

Vodoprivredni uvjeti, vodoprivredne suglasnosti i vodoprivredne dozvole
su samostalni upravni akti, ako zakonom nije drukčije određeno.

Članak 18.

Kada prema ovom zakonu vodoprivredne uvjete, vodoprivrednu suglasnost
ili vodoprivrednu dozvolu izdaje "Hrvatska vodoprivreda" o žalbi
protiv tih akata odlučuje Ministarstvo vodoprivrede.

Članak 19.

Ministar vodoprivrede donosi bliže propise o izdavanju vodoprivrednih
uvjeta, vodoprivrednih suglasnosti i vodoprivrednih dozvola.

a) Vodoprivredni uvjeti

Članak 20.

Vodoprivrednim se uvjetima, prije početka izrade tehničke ili druge
dokumentacije za izgradnju nekog objekta, za izvođenje regionalnih ili
detaljnih geoloških istraživanja i za izvođenje drugih radova koji mogu
utjecati na promjene u vodnom režimu, utvrđuju uvjeti i mjere kojima se
osigurava odgovarajući vodni režim.

Vodoprivredni uvjeti se ne izdaju:

1. za građenje stambenih objekata, manjih poslovnih objekata (trgovinske
i ugostiteljske radnje, zanatske radionice za obavljanje djelatnosti kojima
se ne zagađuju vode), objekata društvenih djelatnosti(škole, dječji vrtići,
objekti za kulturnu djelatnost i sl.), uredskih prostorija, ako se ti objetki
grade na području za koje je donesen provedbeni urbanistički plan odnosno
plan uređenja manjeg naselja, te ako se navedeni objekti priključuju na
javnu vodoopskrbnu mrežu i sanitarno ispravnu kanalizaciju;

2. za iskop i kaptažu zdenaca, građenje nakapnih površina i cisterni
za potrebe domaćinstava.

Članak 21.

Vodoprivredne uvjete izdaje "Hrvatska vodoprivreda". Iznimno,
od odredbe stavka 1. ovoga članka, Ministarstvo vodoprivrede, po prethodno
pribavljenom mišljenju "Hrvatske vodoprivrede" izdaje vodoprivredne
ujete za:

1. građenje zaštitnih vodoprivrednih objekata od značaja za Republiku;

2. građenje regionalnih vodovoda i javnih kanalizacijskih sustava s
uređajima za pročišćavanje voda za naselja i industriju;

3. građenje objekata kemijske, tekstilne, kožarske i prehrambene industrije;
induštrije aluminija i glinice, koksa, cementa, celuloze i papira; željezara
i rafinerija nafte, brodogradilišta, stočnih farmi kapaciteta preko 500
uvjetnih grla, klaonica kapaciteta preko 50 uvjetnih grla i drugih industrijskih
objekata s količinom otpadnih voda preko 10 l/sek ili tehnološkim otpadnim
vodam opterećenim opasnim odnosno štetnim tvarima;

4. građenje magistralnih naftovoda, plinovoda i produktovoda, te naftovoda
i plinovoda za međunarodni transport;

5. građenje hidroelektrana i termoelektrana snage 10 megavata i više,
nuklearnih elektrana, rasklopnih postrojenja, trafostanica i dalekovoda
napona 110 kV i više;

6. građenje magistralnih cesta i autocesta, željezničkih pruga, mostova
raspona preko 30 m, aerodroma za javni zračni promet, riječnih plovnih
putova, prevodnica, luka i pristaništa;

7. regionalna geološka istraživanja.

Vodoprivredni uvjeti ponovo se izdaju ako se u vezi s obavljanjem privredne
ili neprivredne djelatnosti mijenja tehnologija rada, koristi nova sirovina
ili na drugi način mijenjaju uvjeti od utjecaja na vodni režim.

Članak 22.

U vodoprivrednim uvjetima se određuje kada se za građenje objekata obavezno
izdaje vodoprivredna suglasnost.

Članak 23.

Vodoprivredna poduzeća dužna su na zahtjev Ministarstva vodoprivrede
odnosno "Hrvatske vodoprivrede" dati podatke odnosno mišljenja
potrebna za izdavanje vodoprivrednih uvjeta, koji se odnose na vodni režim
u slivnom području.

b) Vodoprivredna suglasnost

Članak 24.

Vodoprivredna suglasnost je potrebna za izgradnju novih i rekonstrukciju
postojećih objekata i postrojenja i promjenu tehnologije, ako to može utjecati
na promjenu kvalitete ili kvantitete voda odnosno ako se time mogu trajno,
povremeno ili privremeno prouzročiti promjene u vodnom režimu.

Vodoprivredna suglasnost je potrebna i za radove koji se ne smatraju
građenjem, a koji mogu utjecati na promjene u vodnom režimu (radovi za
zaštitu od erozija i bujica, hidromelioracijski radovi, izgradnja šumskih
putova i dr.), za organizaciju deponija krutog i tekućeg otpada, rudarske
radove kao i za vađenje pijeska, šljunka i kamena na području iz članka
88. ovoga zakona.

Vodoprivredna suglasnost nije potrebna za izgradnju objekata iz članka
20. stavka 2. ovoga zakona, kao i za radove koji se prema odredbama ovoga
zakona smatraju radovima održavanja vodoprivrednih objekata, ako se ti
radovi izvode na osvajanja vodoprivrednih objekata, ako se ti radovi izvode
na osnovi plana javnog vodoprivrednog poduzeća:

Članak 25.

Vodoprivrednom suglasnošću se utvrđuje da je građenje odnosno izvođenje
radova u skladu s propisima o vodama i vodoprivrednom osnovom.

Vodoprivredna suglasnost za građenje i izvođenje radova za koje su prethodno
izdani vodoprivredni uvjeti daje se u skladu s vodoprivrednim uvjetima.

Članak 26.

Vodoprivrednu suglasnost izdaje "Hrvatska vodoprivreda".

Vodoprivrednu suglasnost za građenje i izvođenje radova iz članka 21.
stavka 2. ovoga zakona kao i u slučajevima kada je određeno da vodoprivrednu
suglasnost daju suglasno organi zainteresiranih republika, izdaje Ministarstvo
vodoprivrede po prethodno pribavljenom mišljenju "Hrvatske vodoprivrede".

Odredbe članka 23. ovoga zakona primjenjuju se i na izdavanje vodoprivrednih
suglasnosti.

Članak 27.

Vodoprivredna suglasnost prestaje važiti ako se u roku od dvije godine
od dana njenog izdavanja ne započne s građenjem odnosno izvođenjem radova
kao i u slučaju prestanka važenja građevinske dozvole izdane za građenje
za koje je izdana i vodoprivredna suglasnost.

c) Vodoprivredna dozvola

Članak 28.

Vodoprivredna dozvola je potrebna za korištenje i upotrebu voda, za
ispuštanje otpadnih voda, voda s promijenjenim svojstvima ili otpadnih
tvari u vezi s obavljanjem djelatnosti, i to:

1. za korištenje voda iz izvorišta za javnu vodoopskrbu;

2. za korištenje voda u energetske i druge pogonske svrhe (mlinovi,
pilane i sl.);

3. za korištenje voda za tehnološke i druge privredne svrhe (navodnjavanje,
ribnjaci, separacije i sl.);

4. za ispuštanje otpadnih voda, voda s promijenjenim svojstvima ili
otpadnih tvari (industrija, termoelektrane i nukelarne elektrane, javni
kanalizacijski sustavi, separacije, stočne farme, bolnice i dr.).

Ako se zbog promjene u tehnologiji ili iz drugih razloga naknadno izmijene
opseg ili uvjeti korištenja vode odnosno ispuštanje otpadnih voda, voda
s promijenjenim svojstvima ili otpadnih tvari, potrebna je nova vodoprivredna
dozvola.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovoga članka vodoprivredna dozvola nije
potrebna za korištenje voda iz javnog vodoopskrbnog sustava.

Članak 29.

Vodoprivrednom dozvolom se određuje namjena, način i uvjeti za korištenje
voda, odnosno način i uvjeti za ispuštanje pročišćenih i nepročišćenih
voda i otpadnih tvari što mogu zagaditi vodu.

Vodoprivredna dozvola se izdaje u skladu s vodoprivrednom osnovom i
vodoprivrednom suglasnošću.

Članak 30.

Vodoprivrednu dozvolu izdaje općinski organ uprave nadležan za poslove
vodoprivrede.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, Ministarstvo vodoprivrede
izdaje vodoprivrednu dozvolu za obavljanje djelatnosti u vezi s korištenjem
objekata za koje prema članku 26. stavku 2. ovoga zakona izdaje vodoprivredne
suglasnosti.

Vodoprivredna dozvola izdaje se po prethodno pribavljanom mišljenju
"Hrvatske vodoprivrede".

Općinska skupština može odlukom ovlastiti "Hrvatsku vodoprivredu"za
izdavanje vodoprivredne dozvole iz stavka 1. ovoga članka.

Odredba članka 23. ovoga zakona odgovarajuće se primjenjuje i na izadavanje
vodoprivredne dozvole.

Članak 31.

Organ nadležan za donošenje rješenja o udovoljavanju uvjeta za obavljanje
privrede ili druge djelatnosti odbacit će zahtjev za donošenje takvog rješenja
ako prethodno nije pribavljena vodoprivredna dozvola odnosno ako aktom
organa ili organizacije iz članka 30. ovoga zakona nije utvrđeno da takva
dozvola nije potrebna.

Članak 32.

Vodoprivredna dozvola izdaje se na određeno ili na neodređeno vrijeme.

Članak 33.

Pravo iz vodoprivredne dozvole ne može se prenijeti na drugog korisnika
bez suglasnosti organa koji je izdao vodoprivrednu dozvolu.

Članak 34.

Pravo iz vodoprivredne dozvole prestaje:

1. istekom roka na koji je vodoprivredna dozvola izdana;

2. ako se korisnik odrekne prava koje je stekao na temelju vodoprivredne
dozvole;

3. ako se voda prestane koristiti za vrijeme duže od dvije godine.

Prestanak prava iz vodoprivredne dozvole utvrđuje organ koji je izdao
vodoprivrednu dozvolu.

Članak 35.

Ako korisnik koristi vodu ili ispušta otpadne vode odnosno tvari protivno
vodoprivrednoj dozvoli, organ koji je izdao vodoprivrednu dozvolu upozorit
će na to korisnika i odrediti mu rok u kojem je dužan korištenje vode odnosno
ispuštanja otpadnih voda ili tvari uskladiti s vodoprivrednom dozvolom.

Ako korisnik u određenom roku ne uskladi korištenje voda ili ispuštanje
otpadnih voda odnosno tvari s vodoprivrednom dozvolom, organ iz stavka
1. ovoga članka oduzet će mu vodoprivrednu dozvolu.

Organ iz stavka 1. ovoga članka rješenjem će oduzeti vodoprivrednu dozvolu
ili će privremeno zabraniti korištenje vode ili ispuštanje otpadnih voda
odnosno tvari, ako se izmijene uvjeti pod kojima je dozvola izdana, takc
da dalje korištenje vode ili ispuštanje otpadnih voda ili tvari dovodi
u opasnost život i zdravlje ljudi, životinjski i biljni svijet ili ako
uslijed izmjene vodoprivredne osnove izdana dozvola nije više u skladu
s vodoprivrednom osnovom.

3. Vodoprivredni objekti

Članak 36.

Vodoprivrednim objektima, prema ovom zakonu, smatraj u se :

1. objekti za uređenje vodotoka, zaštitu od poplava i drugih oblika
štetnog djelovanja voda (nasipi, regulacijski objekti, objekti za zaštitu
od erozije i bujica, retencije, akumulacije za zaštitu od poplava, ustave
i dr.) - zaštitni vodoprivredni objekti ;

2. objekti za odvodnjavanje odnosno navodnjavanje

- hidromelioracijski objekti;

3. akumulacije voda za pogonske i energetske svrhe, objekti za zahvaćanje
vode za vodoopskrbu, objekti za pročišćavanje zagađenih voda, objekti za
uređenje rijeka za plovidbu - posebni vodoprivredni objekti.

Vodoprivredni objekti iz točke 1. i 2. ovoga članka su dobra od općeg
interesa i u državnom su vlasništvu.

Članak 37.

Zaštitni vodoprivredni objekti na rijekama Savi, Dravi, Muri, Dunavu,
Neretvi, Cetini, Krki, Zrmanji, Mirni, Kupi i Uni i njihovim pritocima
do kote uspora velikih voda; oteretni kanali Odra, Kupa-Kupa, Lonja-Strug;
objekti na drugim vodotocima; akumulacijama, retencijama i lateralni kanali
određeni republičkim planom za obranu od poplava- su objekti od značenja
za Republiku.

Zaštitni vodoprivredni objekti, osim objekata iz stavka 1. ovoga članka
i hidromelioracijski objekti - su objekti od značenja za slivno područje.

Članak 38.

Zaštitnim vodoprivrednim objektima iz članka 37. stavka 1. upravlja
"Hrvatska vodoprivreda" koja se brine o njihovom čuvanju, redovnom
održavanju, obnavljanju, korištenju i funkcioniranju u skladu s njihovom
namjenom.

Vrijednost vodoprivrednih objekata iz stavka 1. ovoga članka ne uzima
se u obzir pri utvrđivanju ukupno prihoda i dohotka, niti služi kao osnovica
za utvrđivanje poreza ili drugih financijskih obaveza "Hrvatske vodoprivrede".

"Hrvatska vodoprivreda"ne može objekte iz stavka 1. ovoga
članka prenijeti na drugog korisnika. Iznimno. ako je zbog izmjene u vodnom
režimu ili zbog izgradnje drugih vodoprivrednih objekata prestala svrha
zbog koje su objekti izgrađeni, "Hrvatska vodoprivreda" može
uz suglasnost Ministarstva vodoprivrede izmijeniti njihovu namjenu ili
ih prenijeti na drugog korisnika.

Članak 39.

Zaštitnim vodoprivrednim objektima i hidromelioracijskim objektima iz
članka 37. stavka 2. ovoga zakona upravlja vodoprivredno poduzeće.

Odredbe članka 38. ovoga zakona odgovarajuće se primjenjuju i na upravljanje
objektima iz stavka 1. ovoga članka. Za izmjenu namjene ili prijenos tih
objekata potrebna je suglasnost općine na čijem su području ti objekti.

Članak 40.

Vodoprivredni uređaji i oprema za zaštitu od štetnog djelovanja voda
kao i vodoprivredni uređaji i oprema na hidromelioracijskim sustavima državno
su vlasništvo.

Vodoprivrednim uređajima i opremom iz stavka 1. ovoga članka upravlja
"Hrvatska vodoprivreda" odnosno vodoprivredno poduzeće.

Članak 41.

Posebni vodoprivredni objekti iz članka 36. stavka 1. točke 3. ovoga
zakona čija je izgradnja financirana iz sredstava vodoprivrede predaju
se nakon izgradnje na upravljanje komunalnom poduzeću ili drugoj organizaciji
koja se brine o njihovom korištenju i održavanju. Ovi objekti mogu se predati
na korištenje i održavanje i "Hrvatskoj vodoprivredi" odnosno
vodoprivrednom poduzeću.

Članak 42.

Način upravljanja i korištenja vodoprivrednim objektima, koji se, osim
za zaštitu od štetnog djelovanja voda odnosno hidromelioracijske namjene
koriste i za druge svrhe (višenamjenske akumulacije i sl.), uređuje se
ugovorom koji zaključuju "Hrvatska vodoprivreda" odnosno vodoprivredno
poduzeće i drugi korisnici tih objekata uz suglasnost Ministarstva vodoprivrede.

Članak 43.

Radovima na održavanju zaštitnih vodoprivrednih i hidromelioracijskih
objekata smatraju se:

1. održavanje zaštitnih vodoprivrednih objekata: popravci, pojačanje
i obnavljanje nasipa i radovi na zaštiti krune i pokosa nasipa, radovi
na obnavljanju i zankjeni oštećenih dijelova zaštitnih vodoprivrednih objekata;

2. održavanje dna i pokosa prirodnih i umjetnih vodotoka, bujica, akumulacija
i retencija: uređenje korita i bankina, djelomično produbljavanje dna prirodnih
i umjetnih vodotoka, obnavljanje i zamjena dotrajalih objekata, ublažavanje
zavoja, zemljani radovi u inundacijama; krčenje, košnja, obnavljanje i
zamjena oštećenih ili dotrajalih propusta i mostova raspona do 10 m u toku
regulacijskih radova:

3. održavanje hidromelioracijskih objekata: radovi na gospodarskom i
tehničkom uređenju kanala i bankina, pokosa i dna; obnavljanje i zamjena
oštećenih objekata, ublažavanje zavoja i nagiba i drugi zemljani radovi,
manje dopune kanalske mreže, drenažni radovi, izrada tipskih propusta i
sličnih objekata.

Članak 44.

Zemljište za izgradnju i obnavljanje zaštitnih vodoprivrednih objekata
osiguravaju općine na čijem se području objekti izgrađuju i općine čije
se područje izgradnjom tih objekata štiti od štetnog djelovanja voda.

Vlasnici odnosno korisnici zemljišta i drugih nekretnina koje se vodoprivrednim
objektima zaštićuju od poplava ili drugih oblika štetnog djelovanja voda,
dužni su općini naknaditi dio troškova za osiguravanje zemljišta iz stavka
1. ovoga članka, ovisno o koristi koju od toga imaju. Način i visinu učešća
u snašanju dijela troškova za osiguranje zemljišta utvrđuje općinska skupština.

Članak 45.

Kada je za izgradnju i obnavljanje zaštitnih vodoprivrednih objekata
potrebno izvršiti prijenos prava vlasništva na šumi odnosno šumskom zemljištu
u državnom vlasništvu prijenos se obavlja na način i prema postupku određenom
Zakonom o šumama.

Naknada za prijenos prava vlasništva na šumi i šumskom zemljištu iz
stavka 1. ovoga članka ne može biti veća od vrijednosti ulaganja u tu šumu
odnosno zemljište izvršenih prije prijenosa prava. Ova naknada ne može
sadržavati naknadu za očekivani prirast ili drugu očekivanu dobit nakon
isteka godine u kojoj se prijenos obavlja.

Članak 46.

Radi sprečavanja štetnog djelovanja voda i zaštite vodoprivrednih objekata
"Hrvatska vodoprivreda" odnosno vodoprivredno poduzeće koje održava
zaštitne vodoprivredne objekte provodi u inundacijskom području zaštitne
mjere uzgoja i sječe drveća i drugog raslinja.

Članak 47.

"Hrvatska vodoprivreda" odnosno vodoprivredno poduzeće koje
održava zaštitne vodoprivredne objekte ima pravo, bez naknade protuvrijednosti,
na zemljištu u državnom ili društvenom vlasništvu:

1. vaditi pijesak, šljunak i kamen iz korita i s obala vodotoka ako
se koristi za izgradnju i održavanje zaštitnih vodoprivrednih objekata
i uređaja;

2. rezati odnosno sjeći,šiblje, pruće i kolje u koritu, na obali i u
inundacionom području ako se koristi za zaštitu od štetnog djelovanja voda
ili za regulaciju vodotoka.

4. Zaštita od štetnog djelovanja voda

Članak 48.

Zaštita od štetnog djelovanja voda obuhvaća aktivnosti i mjere za zaštitu
od poplava, zaštitu od leda na vodotocima, zaštitu od erozija i bujica
i za otklanjanje posljedica od takvog djelovanja voda.

a) Zaštita od poplava

Članak 49.

Radi sprečavanja poplava i štetnog djelovanja poplavnih voda izgrađuju
se i održavaju objekti za zaštitu od poplava (nasipi, akumulacije, retencije,
odušni kanali, ustave, regulacije vodotoka, uređenje obala i dr.), obavljaju
zaštitni radovi i provode mjere obrane od poplava.

Članak 50.

Obrana od poplava može biti redovna i izvanredna. Redovna odnosno izvanredna
obrana od poplava proglašava se kada vodostaj dosegne visinu utvrđenu planom
za obranu od poplava uz očekivanje daljnjeg porasta.

Članak 51.

Plan za obranu od poplava na vodotocima iz članka 37. stavka 1. ovoga
zakona, na vodama i vodotocima i drugim vodama i vodotocima koji čine republičku
odnosno državnu granicu ili su njima presječeni donosi Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog ministra vodoprivrede (u daljem tekstu: republički
plan za obranu od poplava).

Planove za obranu od poplava na ostalim vodama i vodotocima donose skupštine
općina u skladu s planom iz stavka 1. ovoga članka (u daljem tekstu: općinski
plan za obranu od poplava).

Republički plan za obranu od poplava objavljuje se u "Narodnim
novinama".

Općinski plan za obranu od poplava objavljuje se u službenim glasilima
općina koje su ga donijele.

Članak 52.

Plan za obranu od poplava sadrži osobito: mjere koje se moraju poduzeti
prije ili u slučaju opasnosti od poplave, poduzeća i druge pravne osobe
koje provode obranu od poplave i imena stručih organizatora obrane od poplave,
vodostaj kada na pojedinim sektorima počinje redovna odnosno izvanredna
obrana, odredbe o opremi i materijalu koji se moraju pripremiti; dužnosti,
odgovornosti i ovlaštenja u pogledu poduzimanja određenih radnji u vezi
s obranom i način obavještavanja o pojavama i mjerama u toku obrane od
poplave.

Planom za obranu od poplava utvrđuje se i obveza sudjelovanja poduzeća,
drugih pravnih osoba i građana ako nastupi opasnost od poplave u takvom
opsegu da se raspoloživim sredstvima i radnicima "Hrvatske vodoprivrede"
;odnosno vodoprivrednog poduzeća ne može osigurati obrana od poplave.

Sudjelovanje jedinica Jugoslavenske narodne armije i teritorijalne obrane
dogovara se s nadležnim organima Jugoslavenske narodne armije odnosno teritorijalne
obrane.

Članak 53.

O izvršenju plana za obranu od poplava brinu se organi društveno-političkih
zajednica i javna vodoprivredna poduzeća s područja za koje je plan donesen.

Izvanrednom obranom od poplava rukovode organi civilne zaštite na određenom
podučju.

Članak 54.

"Hrvatska vodoprivreda" općim aktom utvrđuje mjere i način
izvršavanja zadataka i obavljanje poslova obrane od poplava koje je dužna
izvršavati na osnovi ovoga zakona i u skladu sa republičkim planom za obranu
od poplave.

Općim aktom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se i podjela inundacijskih
područja prema stupnju ugroženosti od poplava.

Vodoprivredna poduzeća u skladu s općim aktom iz stavka 1. ovoga članka
donose opće akte kojima utvrđuju mjere i način izvršavanja zadataka i obavljanja
poslova obrane od poplava koje su dužne izvršavati na osnovi ovoga zakona
i u skladu s republičkim planom za obranu od poplava i općinskim planovima
za obranu od poplava.

Članak 55.

Pravne osobe i građani obavezni su sudjelovati u obrani od poplava kada
nastupi opasnost od poplave u takvom opsegu da se obrana ne može osigurati
s radnicima i sredstvima javnih vodoprivrednih poduzeća.

U obrani od poplava dužni su sudjelovati u prvom redu građani ugroženih
područja, radnici ugroženih poduzeća i drugih ugroženih organizacija.

Ako sudjelovanje pravnih osoba i građana s ugroženog područja predviđenog
planom za obranu od poplava nije dovoljno za otklanjanje neposredne opasnosti
od poplave, rukovoditelj određen planom za obranu od poplava može zatražiti
obvezatno sudjelovanje i ostalih organizacija, zajednica i građana.

Skupštine općina odredit će potrebne mjere za osiguranje smještaja i
prehranu građana pozvanih da sudjeluju u obrani od poplava izvan njihovog
prebivališta odnosno boravišta.

Članak 56.

U slučaju opasnosti od poplava ministar vodoprivrede u suglasnosti s
ministrom prometa i veza može na ugroženom području privremeno ograničiti
odnosno zabraniti cestovni, željeznički ili riječni promet.

Članak 57.

Korisnici akumulacija i retencija dužni su ih koristiti na način kojim
se osigurava prihvaćanje poplavnog vala.

Veličina zapremine odnosno visina slobodnog prostora koji se mora u
akumulaciji stalno održavati u pojedinim godišnjim razdobljima i pogonski
uvjeti za ispuštanje vode iz akumulacija određuju se općim aktom korisnika
iz stavka 1. ovoga članka uz suglasnost organa nadležnog za izdavanje vodoprivredne
dozvole.

Članak 58.

Sredstva za provođenje preventivnih mjera i pripremnih radova utvrđenih
republičkim planom za obranu od poplava osiguravaju se iz namjenskih sredstava
u skladu s odredbama ovoga zakona.

Sredstva za provođenje preventivnih mjera i pripremnih radova utvrđenih
općinskim planom za obranu od poplava osiguravaju se iz namjenskih sredstava
u skladu s ovim zakonom i odlukama općinskih skupština.

Članak 59.

Sredstva za provođenje neposrednih mjera zaštite u toku poplave i za
ublažavanje nastalih posljedica, te za naknade pravnim osobama i građanima
sudionicima obrane od poplave osiguravaju se u skladu s propisima o zaštiti
od elementarnih nepogoda i iz drugih izvora određenih zakonom i odlukama
općinskih skupština.

Odlukom općinske skupštine utvrđuje se pravo na naknadu za sudjelovanje
u obrani od poplava, za materijal i opremu korištenu u toku obrane od poplava
i za štete nastale u toku obrane od poplava. Visina ove naknade ne može
biti veća od stvarnih troškova.

Pravne osobe i građani nemaju pravo na naknadu za sudjelovanje u obrani
od poplave radi zaštite imovine koju koriste odnosno koja je u njihovom
vlasništvu.

b) Zaštita od leda

Članak 60.

Ako se zbog nagomilavanja leda stvaraju pregrade koje mogu prouzročiti
poplavu ili ako zbog pokretanja leda može doći do oštećenja zaštitnih objekata
i uređaja i drugih stalnih ili plovnih objekata na vodotoku, moraju se
poduzeti mjere utvrđene planom za obranu od poplava.

Mjere za obranu od leda poduzima "Hrvatska vodoprivreda"odnosno
vodoprivredno poduzeće.

Sredstva za provođenje mjera za obranu od leda iz stavka 1. ovoga članka
osiguravaju se na način utvrđen u članku 58. i članku 59. ovoga zakona.

Članak 61.

Mjere za obranu od leda radi neposredne zaštite mostova, plovnih i drugih
objekata koji su u vlasništvu pravnih osoba i građana odnosno kojima upravljajk"
pojedina poduzeća :li druge pravne osobe, poduzimajute pravne osobe i građani.

c) Zaštita od erozija i bujica

Članak 62.

Zemljištem ugroženim od erozije, prema ovom zakonu, smatra se zemljište
na kojem uslijed djelovanja površinskih voda dolazi do ispiranja, podrivanja,
odronjavanja i drugih štetnih pojava.

Bujičinim tokovima, prema ovome zakonu, smatraju se povremeni vodotoci
ili promjene u stalnim vodotocima koje nastaju uslijed kiša ili topljenja
snijega i zbog čijeg djelovanja dolazi do poremećaja u vodnom režimu.

Članak 63.

Radi sprečavanja i otklanjanja erozija i djelovanja bujica izgrađuju
se i održavaju zaštitni i drugi objekti, izvode drugi zaštitni radovi i
provode mjere zaštite.

Objektima za zaštitu od erozija i bujica smatraju se. regulacije bujičinih
tokova, objekti za odvodnju površinskih voda, pregrade, ustave, terase,
akumulacije, retencije i slični objekti.

Radovima na zaštiti od erozija i bujica smatraju se: pošumljavanje,
uzgoj i održavanje zaštitne vegetacije, terasiranje, krčenje raslinja,
čišćenje korita i slični radovi.

Mjerama za zaštitu od erozija i bujica smatraju se osobito: zabrana
ili ograničenje sječe drveća i grmlja, zabrana ili ograničenje vađenja
pijeska, šljunka i kamena; zabrana odlaganja otpadnih tvari, odgovarajući
način korištenja poljoprivrednog i drugog zemljišta.

Članak 64.

Objekti za zaštitu od erozija i bujica izgrađuju se i održavaju u skladu
s planom vodoprivrednog poduzeća. Na području za koje nije osnovano vodoprivredno
poduzeće plan zaštite od erozija i bujica donosi općinska skupština koja
osigurava i sredstva za njegovo izvršenje.

Ako je ugroženost od erozija i bujica na određenom području takvog opsega
da značajnije utječe na pogoršanje vodnog režima od značenja za vodno područje
dio sredstava za zaštitu od erozija i bujica osigurava se iz namjenskih
sredstava za financiranje vodoprivrede na razini Republike.

Članak 65.

Vodoprivredne osnove i planovi iz članka 64 stavka 1. ovoga zakona kojima
se utvrđuju zadaci i radovi na zaštiti od erozija i bujica na području
na kojem se nalaze šume i šumsko zemljište usklađuju se sa šumsko-gospodarskom
osnovom.

5. Uređivanje i održavanje hidromelioracijskog sustava

Članak 66.

Hidromelioracijski sustav, prema ovom zakonu, je skup vodoprivrednih
objekata i uređaja za odvodnjavanje suvišnih voda na poljoprivrednom, šumskom,
izgrađenom i neizgrađenom građevinskom i drugom zemljištu, čijim se funkcioniranjem
neposredno ili posredno omogućava brže i pogodnije otjecanje površinskih
i podzemnih voda, kao i skup vodoprivrednih objekata i uređaja za navodnjavanje
zemljišta.

Hidromelioracijskim objektima i uređajima za odvodnjavanje smatraju
se osobito: uređeni prirodni vodotoci, nasipi, lateralni kanli i drugi
objekti za zaštitu od vanjskih voda, osnovna i detaljna kanalska mreža,
crpne stanice, drenaže i drugi objekti za zaštitu od unutrašnjih voda.

Hidromelioracijskim objektima i uređajima za navodnjavanje smatraju
se osobito: uređeni prirodni vodotoci, akumulacije za skupljanje voda,
bunari i kaptaže, kanalska mrežai objekti za skupljanje, dovođenje i raspodjelu
voda.

Članak 67.

Hidromelioracijskim sustavom upravlja vodoprivredno poduzeće koje se
brine o njegovom redovnom održavanju i namjenskom korištenju.

Članak 68.

Hidromelioracijski sustav za navodnjavanje koristi se u skladu s općim
aktom o korištenju hidromelioracijskog sustava koji donosi vodoprivredno
poduzeće.

Općim aktom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se osobito: površine
zemljišta za koje se osigurava navodnjavanje, korisnici navodnjavanja,
kriteriji za raspodjelu vode i kriteriji za određivanje naknade koju plaćaju
korisnici.

6. Zaštita voda od zagađivanja

Članak 69.

Zaštita voda od zagađivanja, uključujući i zaštitu obalnog mora od zagađivanja
s kopna, provodi se radi omogućavanja neškodljivog i nesmetanog korištenja
voda, zaštite zdravlja ljudi, životinjskog i biljnog svijeta i zaštite
životnog okoliša.

Zaštita voda od zagađivanja provodi se zabranom, ograničavanjem i sprečavanjem
unošenja u vode opasnih i štetnih tvari, propisivanjem i poduzimanjem drugih
mjera za očuvanje i poboljšavanje kvalitete vode.

Opasnim tvarima, prema ovom zakonu, smatraju se tvari koje svojim sastavom,
količinom, radioaktivnošću ili drugim svojstvima mogu dovesti u opasnost
život i zdravlje ljudi i opstanak životinjskog odnosno biljnog svijeta.

Štetnim tvarima, prema ovom zakonu, smatraju se tvari koje mogu prouzročiti
promjene kemijskih, fizikalnih, radioaktivnih, bakterioloških ili bioloških
osobina voda, uslijed čega se ograničava ili onemogučava upotreba voda
u korisne svrhe.

Vlada Republike Hrvatske propisuje koje se tvari prema stavku 3. i 4.
ovoga članka smatraju opasnim odnosno štetnim tvarima.

Članak 70.

Opasne i štetne tvari zabranjeno je ispuštati ili unositi u vode ili
odlagati na području gdje postoji mogućnost zagađivanja voda osim pod uvjetima
utvrđenim ovim zakonom ili propisima donesenim na osnovi ovoga zakona.

Pravne osobe i građani koji u vezi s obavljanjem djelatnosti ispuštaju
opasne odnosno štetne tvari koje mogu zagaditi vode dužne su ih prije ispuštanja
u prijemnike ili javni kanalizacijski sustav djelomično ili potpuno pročistiti
u skladu sa vodoprivrednom dozvolom.

Ministar vodoprivrede propisuje standarde za pročišćavanje otpadnih
voda i tvari iz stavka 2. ovoga članka. .

Članak 71.

Radi utvrđivanja upotrebljivosti vode za određene namjene vrši se klasifikacija
voda i, kategorizacija voda.

Klasifikacijom voda utvrđuje se podjela voda po vrstama, karakteristike
pojedinih voda i svrha za koju se mogu upotrebljavati, te dopušteni stupanj
zagađenosti iznad kojeg je vodu opasno koristiti ili je za pojedine korisnike
onemogućena njihova upotreba odnosno korištenje.

Kategorizacijom voda utvrđuje se kvaliteta i namjena voda u pojedinim
vodotocima, jezerima, akumulacijama, te podzemnih voda i voda obalnog mora.

Klasifikaciju i kategorizaciju voda propisuje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 72.

Zaštita voda od zagađivanja provodi se u skladu s planom za zaštitu
voda od zagađivanja.

Republički plan za zaštitu voda od zagađivanja donosi Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog Ministarstva vodoprivrede.

Plan za zaštitu voda od zagađivanja na slivnom području donose sporazumno
općinske skupštine na slivnom području.

Članak 73.

Planom za zaštitu voda od zagađivanja utvrđuju se osobito: mjere za
sprečavanje ili ograničavanje unošenja u vode opasnih i štetnih tvari,
mjere za sprečavanje odlaganja otpadnih i drugih tvari na područjima na
kojima to može utjecati na pogoršanje kvalitete voda, mjere za pročišćavanje
zagađenih voda, način provođenja interventnih mjera u izvanrednim slučajevima
zagađivanja, subjekti koji su dužni provoditi pojedine mjere, te odgovornosti
i ovlaštenja u vezi s provođenjem zaštite.

Planom za zaštitu voda od zagađivanja iz stavka 2. članka 72. određuju
se: rokovi u kojima su općinske skupštine u gradovima i naseljima, u kojima
nisu izgrađeni komunalni uređaji za pročišćavanje voda, dužne takve uređaje
izgraditi i pustiti u rad.

Članak 74.

Ako uslijed niskog vodostaja ili drugih okolnosti prijeti opasnost za
pogoršanje kvalitete voda, ministar vodoprivrede može odrediti poseban
režim za ispuštanje opasnih i štetnih tvari odnosno druge mjere za očuvanje
odgovarajuće kvalitete voda.

Članak 75.

Nadležni organ odbit će zahtjev za izdavanje vodoprivrednih uvjeta odnosno
vodoprivrednih suglasnosti:

1. za izgradnju ili proširenje mreže za odvodnju otpadnih voda u naseljima
ako nisu izgrađeni uređaji za pročišćavanje voda;

2. za izgradnju objekata, povećanje opsega proizvodnje odnosno promjenu
tehnologije u poduzećima koja ispuštaju u vode opasne ili štetne tvari,
ako nemaju uređaj za pročišćavanje, a nisu priključena na javnu kanalizacijsku
mrežu.

Iznimno nadležni organ može izdati vodoprivredne uvjete odnosno vodoprivrednu
suglasnost i u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, ako je za područje
na kojem je predviđena izgradnja donesen provedbeni urbanistički plan odnosno
plan uređenja manjeg naselja kojim su utvrđene odgovarajuće mjere zaštite
voda od zagađivanja i ako su osigurana sredstva za njihovo provođenje.

Članak 76.

Ako je uslijed izvanrednog slučaja, kvara ili iz drugih razloga nastala
opasnost za zagađivanje voda opasnim ili štetnim tvarima, pravna osoba
ili građanin u vezi s čijim je djelovanjem ili propustom nastala opasnost,
dužni su bez odlaganja o tome obavijestiti službu javne sigurnosti.

Osoba koja primijeti da je došlo do većeg stupnja zagađivanja voda ili
da postoji opasnost za nastajanje zagađivanja u slučaju iz stavka 1. ovoga
članka ili u drugom slučaju, dužna je bez odlaganja o tome obavijestiti
službe javne sigurnosti. Služba javne sigurnosti će o nastalom zagađivanju
odnosno opasnosti za zagađivanje voda obavijestiti "Hrvatsku vodoprivredu"
odnosno vodoprivredno poduzeće koje djeluje na području na kojem je došlo
do opasnosti odnosno zagađivanja voda.

"Hrvatska vodoprivreda" odnosno vodoprivredno poduzeće ili
druga organizacija određena planom za zaštitu voda od zagađivanja, dužne
su neposredno po saznanju o nastanku opasnosti ili zagađivanju vode poduzeti
mjere za otklanjanje opasnosti odnosno zagađivanja.

Troškove poduzetih mjera dužna je snositi pravna osoba ili građanin
uslijed čijeg je djelovanja ili propusta došlo do opasnosti odnosno zagađivanja
vode.

Članak 77.

Pravne osobe i građani koji proizvode ili stavljaju u promet kemijska
sredstva koja nakon upotrebe dospijevaju u vode (površinske i podzemne
vode i more) dužne su za proizvodnju i puštanje u promet takvih sredstava
pribaviti vodoprivrednu dozvolu.

Članak 78.

Pravne osobe i građani koji ispuštaju u vode opasne odnosno štetne tvari
dužne su voditi evidenciju o učestalosti ispuštanja, količini i sastavu
tih tvari i o tome dostavljati podatke "Hrvatskoj vodoprivredi"
odnosno vodoprivrednom poduzeću i takve podatke davati na zahtjev vodoprivredne,
sanitarne i inspekcije zaštite okoliša.

Ministar vodoprivrede u suglasnosti s ministrom zdravstva i ministrom
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva donijet će potanje
propise o vođenju evidencije iz stavka 1. ovoga članka.

Organizacije koje obavljaju stalno i sistematsko ispitivanje kvalitete
voda dužne su o tome davati podatke organizacijama koje se bave zaštitom
voda.

Članak 79.

Javna vodoprivredna poduzeća i komunalna poduzeća koja obavljaju djelatnost
odvođenja otpadnih voda,prate i ispituju odnosno organiziraju ispitivanje
kvalitativnih promjena voda, utvrđuju uzročnike, opseg i stupanj zagađivanja
i provode mjere za sprečavanje i sanaciju zagađivanja.

Ispitivanje kvaliteta voda obavljaju laboratoriji na osnovi ovlaštenja
Ministarstva vodoprivrede.

Ministar vodoprivrede u suglasnosti s ministrom zdravstva propisuje
uvjete koje moraju ispunjavati laboratoriji iz stavka 2. ovoga članka.

7. Korištenje voda

Članak 80.

Voda se mora koristiti racionalno i ekonomično.

Korištenje voda za opskrbu stanovništva vodom za piće, sanitarne potrebe
i za potrebe narodne obrane ima prvenstvo u odnosu na korištenje voda za
ostale namjene.

Izgradnja objekata i uređaja za svrhe iz stavka 2. ovoa članka ima prvenstvo
u odnosu na izgradnju objekata za korištenje voda za ostale namjene.

Članak 81.

Voda koja služi ili je namijenjena za piće, za proizvodnju i preradu
živežnih namirnica, za sanitarne potrebe i rekreaciju, mora u pogledu kemijskog,
fizikalnog, bakteriološkog i biološkog sastava i radioaktivnih osobina
odgovarati propisanim uvjetima.

Dozvola za upotrebu i puštanje u rad objekata i uređaja za javnu opskrbu
vodom za piće može se izdati samo ako nadležni sanitarni inspektor utvrdida
su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 82.

Ako nastupi nestašica vode u tolikoj mjeri da se ne mogu zadovoljiti
sve potrebe korisnika vode na određenom području, općinska skupština ili
organ koji ona odredi može pojedinim korisnicima privremeno ograničiti
ili obustaviti upotrebu odnosno korištenje vode.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka ministarstvo vodoprivrede može privremeno
ograničiti ili zabraniti korištenje vode i iz umjetnih vodotoka odnosno
umjetnih objekata za skupljanje vode.

Članak 83.

Prilikom izdavanja vodoprivrednih uvjeta odnosno vodoprivrednih suglasnosti
za građenje novih ili obnavljanje postojećih objekata i uređaja za javnu
opskrbu vodom za piće, obavezno se utvrđuju:

1.sadašnja i buduća potrebna količina vode za piće;

2. izdašnost izvorišta;

3. kemijske, fizikalne, bakteriološke, biološke i radioaktivne osobine
vode;

4. mjere za zaštitu izvorišta.

Članak 84.

Područje na kojem se nalaze izvorišta vode, koja se po količini i kvaliteti
mogu koristiti ili se koriste za javnu opskrbu vodom za piće, mora biti
zaštićeno od namjernog ili slučajnog zagađivanja i od drugih utjecaja koji
mogu nepovoljno djelovati na zdravstvenu ispravnost vode ili na izdašnost
izvorišta.

Zaštita izvorišta iz stavka 1. ovoga članka provodi se utvrđivanjem
i održavanjem zona sanitarne zaštite, čija se veličina, granice, sanitarni
režim i drugi uvjeti određuju u skladu s rezultatima istražnih radova,
te utvrđivanjem drugih zaštitnih mjera.

Ministar vodoprivrede u suglasnosti s ministrom zdravstva i ministrom
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva utvrđuje uvjete za
određivanje zona sanitarne zaštite izvorišta i zaštitnih mjera.

Zone sanitarne zaštite izvorišta i zaštitne mjere određuje općinska
skupština.

Članak 85.

Poduzeća i druge pravne osobe koje obavljaju djelatnost opskrbe vodom
za piće, dužne su organizirati stalni i sistematski pregled vode i poduzimati
mjere za osiguravanje odgovarajuće kvalitete vode i sanitarne ispravnosti
objekata i uređaja za opskrbu vodom za piće i podatke o tome dati nadležnom
organu sanitarne inspekcije i inspekciji zaštite okoliša.

Ministar zdravstva propisuje opseg, vrste i metode pregleda voda, objekata
i uređaja za vodoopskrbu te mjere za zaštitu kvalitete vode za piće.

Članak 86.

Pravne osobe koje u vezi s obavljanjem djelatnosti koriste vodu, osim
vode iz javnog vodoopskrbnog sustava, dužne su voditi evidenciju o iskorištenim
količinama vode i o tome dostavljati podatke javnom vodoprivrednom poduzeću.

Članak 87.

Općina na čijem se području nalazi akumulacija iz koje se voda koristi
u privredne svrhe, ima pravo na naknadu.

Visinu naknade utvrđuju općina i korisnik sporazumno. Ako se ne postigne
sporazum, visinu naknade određuje sud uzimajući u obzir sredstva koja je
općina uložila u izgradnju akumulacije, prihode koje općina gubi zbog akumulacije
i druge štete koje zbog toga nastaju.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na korištenje vode
iz akumulacije za potrebe elektroprivrede ako je zakonom ili na osnovi
zakona propisana obveza snašanja naknade.

8. Vađenje pijeska, šljunka i kamena na području od značenja za jedinstveni
vodni režim

Članak 88.

Vađenje pijeska, šljunka ili kamena na području od značenja za održavanje
jedinstvenog vodnog režima može se obavljati samo u skladu s odredbama
ovoga zakona.

Područjem od značenja za održavanje jedinstvenog vodnog režima, u smislu
stavka 1. ovoga članka, smatraju se: more i morska obala, uređena i neuređena
inundacijska područja zajedno s koritom tekućih voda, korita i obale jezera,
retencija i akumulacija.

Područjem iz stavka 1. ovoga članka smatraju se i nalazišta pijeska,
šljunka i kamena u zonama sanitarne zaštite (članak 84. stavak 2) te vodonosnim
i drugim područjima od značenja za vodni režim određenim vodoprivrednim
osnovom ili planom uređenja prostora.

Članak 89.

Pijesak, šljunak i kamen na području iz članka 88. ovoga zakona može
se vaditi samo na osnovi vodoprivredne suglasnosti.

Za vadenje pijeska, šljunka i kamena na području iz članka 88. stavka
3. ovoga zakona osim vodoprivredne suglasnosti potrebno je i odobrenje
koje se izdaje prema odredbama propisa o rudarstvu. Nadležni organ društveno-političke
zajednice može izdati odobrenje samo na osnovi prethodno izdane vodoprivredne
suglasnosti.

Članak 90.

Vodoprivrednom suglasnošću iz članka 89. ovoga zakona određuje se eksploatacijsko
polje, uvjeti vađenja i količina pijeska, šljunka ili kamena koja se može
izvaditi.

Eksploatacijsko polje na kojem se vadi pijesak, šljunak ili kamen, u
skladu s odredbama ovoga zakona, je prostor na površini zemlje, pod vodom
ili u vodi na kojem se nalazi pijesak, šljunak ili kamen koji se može vaditi.

Članak 91.

Vodoprivrednu suglasnost za vađenje pijeska, šljunka i kamena na području
iz članka 88. stavka 2. ovoga zakona izdaje "Hrvatska vodoprivreda",
a vodoprivrednu suglasnost za vađenje pijeska, šljunka i kamena iz međudržavnih
i međurepubličkih vodotoka izdaje Ministarstvo vodoprivrede.

Članak 92.

Vodoprivredna suglasnost za vađenje pijeska, šljunka i kamena vrijedi
samo za korisnika kojem je izdana.

Vodoprivredna suglasnost može se oduzeti ako se naknadno ustanovi da
se vađenjem pijeska, šljunka ili kamena narušava vodni režim, ugrožava
život, zdravlje ili imovina; te ako se korisnik ne pridržava mjera i ograničenja
utvrđenih u vodoprivrednoj suglasnosti.

Članak 93.

Korisnici koji na području iz članka 88. ovoga zakona vade pijesak,
šljunak ili kamen dužni su voditi evidenciju o količini i kvaliteti izvadenog
pijeska, šljunka i kamena i podatke o tome dostaviti javnom vodoprivrednom
poduzeću.

Oblik i način vodenja evidencije iz stavka 1. ovoga članka propisuje
ministar vodoprivrede.

Članak 94.

Pravna osoba ili građanin koji na području iz članka 88. stavka 2. ovoga
zakona bez vodoprivredne suglasnosti vade pijesak, šljunak ili kamen, dužni
su nadoknaditi time učinjenu štetu.

Naplaćeni iznos naknade štete iz stavka 1. ovoga članka prihod je javnog
vodoprivrednog poduzeća koji upravlja vodoprivrednim sustavom iz stavka
1. ovoga članka.

9. Ograničenja prava vlasnika i korisnika zemljišta i posebne mjere
radi održavanja vodnog režima

Članak 95.

Radi očuvanja i održavanja zaštitnih, hidromelioracijskih i drugih vodoprivrednih
objekata i održavanja vodnog režima, zabranjeno je :

1. na nasipima, i drugim zaštitnim vodoprivrednim objektima kopati zemlju,
pijesak ili šljunak; puštati stoku, prelaziti i voziti motornim vozilima
izuzev na mjestima na kojima je to izričito dopušteno, te obavljati druge
radnje kojima se može ugroziti sigurnost ili stabilnost tih objekata;

2. u inundacijskom području i na udaljenosti manjoj od 10 metara od
nožice nasipa orati zemlju, saditi i sjeći drveće i grmlje, osim kada je
to dozvoljeno prema ovom zakonu;

3. u inundacijskom području i na udaljenosti manjoj od 20 metara od
nožice nasipa podizati zgrade, ograde i druge objekte osim zaštitnih vodoprivrednih
objekata, vaditi kamen, glinu i ostali materijal, kopati i bušiti zdence
i obavljati bez vodoprivredne suglasnosti druga bušenja tla;

4. na hidromelioracijskim kanalima i na udaljenosti manjoj od 2 metra
od ruba tih kanala odnosno drugoj udaljenosti utvrdenoj odlukom općinske
skupštine orati ili kopati zemlju i obavljati druge radnje kojima se mogu
oštetiti hidromelioracijski kanali ili poremetiti njihovo redovno funkcioniranje;

5. u vodotoke, hidromelioracijske i druge kanale, akumulacije, retencije
i druge vode odlagati zemlju, kamen ili druge tvari odnosno obavljati druge
radnje kojima se može utjecati na promjenu toka, vodostaja ili količine
vode.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovoga članka "Hrvatska vodoprivreda"
odnosno vodoprivredno poduzeće koje održava vodoprivredne objekte može
na zahtjev vlasnika odnosno korisnika zemljišta, odobriti obradu zemljišta,
sađenje drveća ili drugih nasada, sječu drveća, ispašu ili obavljanje drugih
radnji, ako se time ne ugrožava stabilnost i sigurnost vodoprivrednih objekata
odnosno postojeći vodni režim.

Odredba stavka 1. točke 2. ovoga članka ne odnosi se na uzgoj i sječu
koju obavlja poduzeće iz djelatnosti šumarstva prema šumsko gospodarskoj
osnovi, ako je ta osnova uskladena s vodoprivrednom osnovom.

Članak 96.

Ako radnjom iz članka 95. stavka 1. ovoga zakona nastane šteta, pravna
osoba odnosno građanin odgovorni za štetu, dužni su uspostaviti prijašnje
stanje u roku koji odredi organ vodoprivredne inspekcije na prijedlog "Hrvatske
vodoprivrede" odnosno vodoprivrednog poduzeća koje održava vodoprivredne
objekte.

Ako pravna osoba ili građanin prema odredbi stavka ovoga članka ne uspostave
prijašnje stanje, potrebne radove će izvršiti javno vodoprivredno poduzeće
na teret odgovornog počinitelja.

Ako štetu nije moguće popraviti na način iz stavka 1. i 2. ovoga članka,
odgovorna pravna osoba odnosno građanin dužni su naknaditi štetu prema
cjeniku koji utvrđuje javno vodoprivredno poduzeće koje održava vodoprivredne
objekte.

Članak 97.

Ceste, putovi i prijelazi na nasipima i drugim zaštitnim vodoprivrednim
objektima moraju se održavati u takvom stanju da se na njima ne skuplja
odnosno ne zadržava voda koja može smanjiti njihovu otpornost i funkcionalnu
sposobnost, a dok se takvo stanje ne uspostavi, općinski organ uprave nadležan
za poslove vodoprivrede zabranit će promet na cesti, putu odnosno prijelazu
na zaštitnom objektu.

Članak 98.

Radi provođenja neposredne obrane od poplava, korisnici i vlasnici zemljišta
na ugroženom području dužni su na zahtjev javnog vodoprivrednog poduzeća
koje provodi obranu od poplave:

1. dopustiti korištenje pijeska, šljunka, zemlje ili drugog materijala
sa njihovog zemljišta;

2. dopustiti prijelaz osobama i prijevoznim sredstvima.

Ako korisnik odnosno vlasnik zemljišta iz stavka 1. ovoga člana ne dopusti
korištenje materijala ili prijelaz, općinski organ uprave nadležan za poslove
vodoprivrede, rješenjem će naložiti korisniku odnosno vlasniku zemljišta
da postupi u skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka.

Žalba protiv ovog rješenja ne odlaže izvršenje.

Korisnik odnosno vlasnik zemljišta ima pravo na naknadu za korištenje
materijala u slučaju iz stavka 1. točke 1. ovoga članka. Visinu naknade
utvrđuju sporazumno javno vodoprivredno poduzeće koje provodi obranu od
poplave i korisnik odnosno vlasnik zemljišta. Ako se ne postigne sporazum
o visini naknade odlučuje sud.

Članak 99.

Korisnici i vlasnici zemljišta dužni su u korist javnog vodoprivrednog
poduzeća dopustiti prijelaz preko zemljišta za potrebe premjeravanja, snimanja
ili obilježavanja zemljišta odnosno voda u vezi s projektiranjem, izgradnjom
ili održavanjem vodoprivrednih objekta i uređaja.

Na zahtjev organizacije iz stavka 1. ovoga članka o pravu prijelaza
rješava općinski organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede.

Žalba protiv ovog rješenja ne odlaže izvršenje. Korisnici i vlasnici
zemljišta iz stavka 1. ovoga članka imaju pravo na naknadu štete koja nastaje
prijelazom preko njihovog zemljišta. Ako se ne postigne sporazum o visini
naknade štete, visinu štete utvrđuje sud.

Članak 100.

Korisnici i vlasnici zemljišta ne smiju na svome zemljištu mijenjati
ili presijecati tok podzemnih voda odnosno iskorištavati te vode u opsegu
kojim se ugrožavaju opskrba pitkom ili tehnološkom vodom, mineralna i termalna
izvorišta, stabilnost tla i objekata.

Ako korisnik odnosno vlasnik zemljišta postupi suprotno odredbi stavka
1. ovoga članka općinski organ uprave nadležan za poslove vodoprivrede,
na zahtjev pnduzeća koje obavlja djelatnost vodoopskrbe, druge pravne osobe
ili građanina čiji je interes povrijeđen, donijet će rješenje kojim se
zabranjuje radnja suprotna stavku 1. ovoga članka i nalaže uspostava prijašnjeg
stanja.

Naknadu štete koja nastane zbog postupanja suprotno odredbi stavka 1.
ovoga članka utvrđuje sud.

Članak 101.

Korisnici i vlasnici zemljišta ne smiju na štetu susjedskih zemljišta
mijenjati prava ili jačinu vode koja prirodno otječe preko njihovih zemljišta.

Ako korisnik odnosno vlasnik zemljišta postupi suprotno odredbi stavka
1. ovoga članka, pravna osoba ili građanin čiji je interes povrijeden,
imaju pravo na naknadu nastale štete.

Članak 102.

Ako se odvođenje vode sa zemljišta ili dovođenje vode na zemljište ne
može riješiti na drugi povoljniji ili ekonomičniji način, može se, uz naknadu
ustanoviti pravo služnosti odvođenja odnosno dovođenja vode.

Ako zainteresirane stranke ne postignu sporazum o ustanovljenju služnosti
i o visini naknade što nastaje zbog ustanovljenja služnosti, odluku donosi
sud.

IV. JAVNA VODOPRIVREDNA PODUZEĆA

1. Javno vodoprivredno poduzeće "Hrvatska vodoprivreda"

Članak 103.

Za obavljanje vodoprivredne djelatnosti iz članka 4. stavka 2. ovoga
zakona, upravljanje vodoprivrednim sustavom i izvršavanje drugih poslova
kojima se osigurava jedinstveni vodni režim u Republici, ovim se zakonom
osniva javno poduzeće.

Javno poduzeće iz stavka 1. osniva se pod tvrtkom: Javno vodoprivredno
poduzeće "Hrvatska vodoprivreda".

Skraćena tvrtka je "Hrvatska vodoprivreda".Sjedište "Hrvatske
vodoprivrede" je u Zagrebu.

Članak 104.

"Hrvatska vodoprivreda" obavlja djelatnosti:

1. studijsko-razvojne poslove u vodoprivredi, pripremu vodoprivrednih
osnova i vodoprivrednih planova,

2. organizira i vodi jedinstveni informatički sustav vodoprivrede i
vodoprivrednu dokumentaciju,

3. zaštite od štetnog djelovanja voda: kontrola, prognoziranje i obavještavanje
o stanju voda, uređivanje i održavanje vodotoka, obranu od poplava i leda,
redovrio održavanje, obnavljanje i izgradnju zaštitnih vodoprivrednih objekata
i druge poslove zaštite od štetnog djelovanja voda,

4. zaštite voda od zagađivanja: praćenje stanja i kvalitativnih promjena
voda, pripremu i provodenje planova za zaštitu voda,

5. osiguravanja zaliha voda: utvrđivanje i praćenje stanja zaliha voda
za potrebe stanovništva, privredne i druge namjene; planiranje razvoja
vodoopskrbe, kontrola korištenja voda i drugi poslovi osiguravanja zaliha
voda,

6. izvršavanja javnih ovlaštenja u vodoprivredi u skladu sa zakonom.

"Hrvatska vodoprivreda" može u skladu sa statutom obavljati
i druge djelatnosti i poslove, ako raspolaže slobodnim radnim kapacitetima
i pod uvjetom da je prethodno osigurano trajno, stručno i potpuno obavljanje
djelatnosti, iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 105.

Sredstva "Hrvatske vodoprivrede" u državnom su vlasništvu.

Sredstva za financiranje djelatnosti iz članka 104. ovoga zakona osiguravaju
se u skladu s ovim zakonom i statutom "Hrvatske vodoprivrede".

Članak 106.

"Hrvatska vodoprivreda" upravlja zaštitnim vodoprivrednim
objektima od značenja za Republiku (članak 37. ovoga zakona).

Članak 107.

"Hrvatska vodoprivreda" određene poslove iz članka 104. stavka
1. ovoga zakona, koji su od osobitog značenja za slivno područje grada
Zagreba, povjerava javnom vodoprivrednom poduzeću za slivno područje grada
Zagreba.

Određene poslove iz članka 104. stavka 1. točka 3. i 5. "Hrvatska
vodoprivreda" može povjeriti i drugim vodoprivrednim poduzećima za
slivna područja.

Odnosi između "Hrvatske vodoprivrede" i vodoprivrednih poduzeća
iz stavka 1. i 2. ovoga članka uređuju se ugovorom uz suglasnost ministra
vodoprivrede.

Članak 108.

Organ upravljanja "Hrvatske vodoprivrede" je Upravni odbor.

Upravni odbor ima devet članova od kojih šest članova imenuje Vlada
Republike Hrvatske, a tri člana bira "Hrvatska vodoprivreda"
na način određen statutom.

Članovi Upravnog odbora imenuju se odnosno biraju na vrijeme
od četiri godine.

Članak 109.

Upravni odbor "Hrvatske vodoprivrede" osobito:

1. donosi uz suglasnost Sabora Republike Hrvatske :

a) dugoročne i srednjoročne planove razvoja vodoprivrede,

b) odluke o statusnim promjenama,

2. donosi uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske

a) statut poduzeća,

b) kriterije za određivanje naknade za izvršavanje poslova iz članka
104. ovoga zakona,

3. odlučuje o drugim pitanjima:

a) donosi godišnji program poslova iz članka 104. ovoga zakona uz suglasnost
ministra vodoprivrede,

b) donosi financijski plan uz suglasnost ministra vodoprivrede,

c) odlučuje o unutrašnjoj organizaciji poduzeća uz suglasnost ministra
vodoprivrede,

d) odlučuje o osnivanju drugih poduzeća uz suglasnost ministra vodoprivrede,

e) odlučuje o ulaganjima u druga poduzeća,

f) odlučuje o imenovanju i razrješenju radnika s posebnim ovlaštenjima
i odgovornostima u skladu sa statutom,

g) razmatra izvještaje o izvršenju programa radova i vodoprivrednoj
problematici,

h) odlučuje o drugim pitanjima u skladu sa statutom " Hrvatske
vodoprivrede".

Članak 110.

Upravni odbor bira i razrješava svog predsjednika. Način rada Upravnog
odbora određuje se poslovnikom.

Članak 111.

Direktora "Hrvatske vodoprivrede" imenuje i razrješava Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog ministra vodoprivrede.

Direktor "Hrvatske vodoprivrede" odgovoran je za provođenje
planova i programa, utvrđene poslovne politike i odluka Upravnog odbora
u skladu sa statutom poduzeća.

Članak 112.

Za poslove operativnog upravljanja vodoprivrednim sustavom za svako
vodno područje organiziraju se organizacijske jedinice "Hrvatske vodoprivrede"sa
sjedištima u Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu.

Članak 113.

Vodoprivredna poduzeća dužna su na zahtjev ministra vodoprivrede i direktora
"Hrvatske vodoprivrede" uskladiti planove, obaviti određene poslove
koji se odnose na djelatnost iz članka 4. stavka 2. ovoga zakona i dostavljati
izvještaje i podatke.

2. Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje

Članak 114.

Radi osiguravanja materijalnih i drugih uvjeta za održavarije i razvoj
vodoprivrede na slivnim područjima i obavljanje vodoprivredne djelatnosti
iz članka 4. stavka 2. ovoga zakona osnivaju se javna vodoprivredna poduzeća
za slivna područja (vodoprivredno poduzeće).

Članak 115.

Vodoprivredno poduzeće osniva se za jedno ili više slivnih područja.

Vodoprivredno poduzeće osnivaju općine na slivnom području.

Međusobne odnose u vezi s ostvarivanjem prava i obveza osnivača vodoprivrednog
poduzeća općine osnivači uređuju sporazumno. Osnivači mogu izvršavanje
pojedinih osnivačih prava i obveza povjeriti jednoj od općina osnivača.

Članak 116.

Vodoprivredno poduzeće osniva se za obavljanje djelatnosti:

1. pripreme vodoprivrednih osnova i vodoprivrednih planova slivnog područja,

2. sudjelovanje u provođenju zaštite od poplava i leda i provođenje
zaštite od erozija i bujica,

3. redovnog održavanja, obnavljanja, izgradnje i čuvanja hidromelioracijskih
objekata i zaštitnih vodoprivrednih objekata značajnih za slivno područje,

4. organiziranja vodoištražnih i drugih radova potrebnih radi osiguravanja
zaliha voda,

5. upravljanja uređajima za pročišćavanje voda za naselja kada mu to
povjeri društveno-politička zajednica,

6. organiziranja i vođenja vodoprivredne dokumentacije od značenja za
slivno područje,

7. drugih poslova kojima se osigurava vodni režim na slivnom području
u skladu sa zakonom, aktom o osnivanju i statutom.

Vodoprivredno poduzeće može u skladu sa statutom obavljati i druge djelatriosti
i poslove ako raspolaže slobodnim radnim kapacitetima i pod uvjetom da
je prethodno osigurano trajno, stručno i potpuno obavljanje djelatnosti
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 117.

Sredstva vodoprivrednog poduzeća u državnom su vlasništvu.

Nositelj prava vlasništva nad sredstvima iz stavka 1 ovoga članka je
osnivač vodoprivrednog poduzeća.

Sredstva za financiranje djelatnosti iz članka 116. stavka 1. ovoga
zakona osiguravaju se u skladu sa zakonom i aktom o osnivanju.

Članak 118.

Vodoprivredno poduzeće upravlja hidromelioracijskim objektima i zaštitnim
vodoprivrednim objektima od značenja za slivno područje.

Članak 119.

Organ upravljanja u vodoprivrednom poduzeću je upravni odbor.

Broj članova, način imenovanja i razrješenja i vrijeme na koje se članovi
upravnog odbora imenuju određuje se aktom o osnivanju vodoprivrednog poduzeća.

Upravni odbor vodoprivrednog poduzeća ima pravo i dužnosti određene
aktom o osnivanju i statutom poduzeća.

Članak 120.

Kada je aktom o osnivanju odredeno da osnivač daje suglasnost na statut
odnosno drugi opći akt vodoprivrednog poduzeća, osnivač je dužan takvu
suglasnost dati u roku od 30 dana od dana primitka akta. Ukoliko u tome
roku osnivač ne uskrati suglasnost smatra se da je suglasnost dana.

V. MATERIJALNA OSNOVA VODOPRIVREDE

Članak 121.

Sredstva za financiranje poslova iz članka 4. stavka 2. ovoga zakona
osiguravaju se iz doprinosa naknada, budžeta društveno-političkih zajednica
i drugih izvora u skladu sa zakonom.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka vode se na posebnim računima javnih
vodoprivrednih poduzeća.

Članak 122.

Radi financiranja poslova iz članka 4. stavka 2. ovoga zakona na slivnom
području grada Zagreba, Skupština grada Zagreba osniva fond za vodoprivredu.

Iznimno od odredbe članka 121. stavka 2. ovoga zakona sredstva za financiranje
vodoprivrede na slivnom području grada Zagreba (članak 126, 133,134. i
135. ovoga zakona) prihod su fonda iz stavka 1. ovoga članka.

1. Vodoprivredni doprinos

Članak 123.

Vodoprivredni doprinos plaćaju pravne osobe i gradani koji obavljaju
privrednu ili drugu profesionalnu djelatnost.

Vodoprivredni doprinos plaća se po stopi od ostvarenog dohotka.

Sredstva vodoprivrednog doprinosa uplaćuju se na poseban račun "Hrvatske
vodoprivrede".

Iznimno od stavka 3. ovoga članka dio sredstava vodoprivrednog doprinosa
ostvarenog na slivnom području grada Zagreba, po odbitku dijelaza solidarno
financiranje potreba na razini vodoprivrede Republike, uplaćuju se na račun
fonda za vodoprivredu za slivno područje grada Zagreba. Dio sredstava za
solidarno financiranje sredstava na razini vodoprivrede Republike odreduje
Vlada Republike Hrvatske u dogovoru sa lzvršnim vijećem grada Zagreba.

Članak 124.

Sredstva vodoprivrednog doprinosa koriste se za financiranje: održavanja.
obnavljanja i zamjene zaštitnih vodoprivrednih objekata i drugih zadataka
na zaštiti od štetnog djelovanja voda, provođenja obrane od poplava i leda,
zaštite voda od zagađivanja, utvrđivanja vodnih zaliha, vodoopskrbe, pripreme
vodoprivrednih osnova, poslova javnih ovlaštenja, vođenje vodoprivredne
dokumentacije i drugih poslova u skladu sa statutom "Hrvatske vodoprivrede".

Članak 125.

Visinu odnosno stopu vodoprivrednog doprinosa odreduje Sabor Republike
Hrvatske na osnovu opsega i vrijednosti radova i drugih zadataka iz članka
124. ovoga zakona na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.

2. Vodoprivredna naknada

Članak 126.

Vodoprivrednu naknadu plaćaju vlasnici odnosno korisnici zemljišta i
drugih nekretnina na slivnom području.

Sredstva vodoprivredne naknade uplaćuju se na poseban račun vodoprivrednog
poduzeća.

Članak 127.

Sredstva vodoprivredne naknade koriste se za financiranje: uređivanja
hidromelioracijskog sustava, te održavanja, obnavljanja i zamjene hidromelioracijskih
objekata za odvodnjavanje; održavanja, obnavljanja i zamjene zaštitnih
vodoprivrednih objekata od značenja za slivno područje i provođenje drugih
mjera zaštite od štetnog djelovanja voda na slivnom području, pripreme
vodoprivrednih osnova i vodoprivrednih planova slivnog područja i drugih
poslova u skladu sa statutom vodoprivrednog poduzeća.

Članak 128.

Visina odnosno stopa vodoprivredne naknade odreduje se odlukom vodoprivrednog
poduzeća na osnovi opsega i vrijednosti radova i zadataka iz članka 127.
ovoga zakona utvrđenih planom vodoprivrednog poduzeća.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka visinu vodoprivredne naknade
zs slivno područje grada Zagreba odreduje vodoprivredno poduzeće uz suglasnost
fonda iz članka 122. stavka 1. ovoga zakona.

Ukupan iznos vodoprivredne naknade ne može biti manji od iznosa sredstava
potrebnog za redovno održavanje hidromelioracijskog sustava i zaštitnih
vodoprivrednih objekata od značenja za slivno područje i provodenja drugih
mjera zaštite od štetnog djelovanja voda.

Visina odnosno stopa vodoprivredne naknade određuje se najkasnije do
30. studenog tekuće godine za iduću godinu.

Visina odnosno stopa vodoprivredne naknade može se u toku godine mijenjati,
ako dođe do znatnih promjena u cijenama materijala i drugih elemenata na
osnow kojih je vodoprivredna naknada određena.

Akt o određivanju visine odnosno stope vodoprivredne naknade objavljuje
se u službenim glasilima općina na slivnom području.

Članak 129.

U svrhu određivanja visine odnosno stope vodoprivredne naknade slivno
područje se rajonizira prema opsegu i stupnju izgrađenosti hidromelioracijskih
objekata za odvodnjavanje i zaštitnih vodoprivrednih objekata, te namjeni
i uvjetima korištenja zemljišta i drugih nekretnina.

Članak 130.

Vlasnici i korisnici zemljišta koji koriste zemljište za koje se utvrđuje
katastarski prihod plaćaju vodoprivrednu naknadu prema stopi od katastarskog
prihoda.

Vlasnici i korisnici zemljišta i drugih nekretnina za koje se ne utvrđuje
katastarski prihod plaćaju vodoprivrednu naknadu u iznosu utvrđenom prema
jedinici površine.

Visina vodoprivredne naknade koja se plaća prema jedinici površine utvrđuje
se za pojedine djelatnosti odnosno korisnike u različitim iznosima ovisno
o namjeni i ekonomskom značenju zemljišta odnosno drugih nekretnina koje
koriste.

3. Posebne vodoprivredne naknade

Članak 131.

Posebne vodoprivredne naknade plaćaju pravne osobe i građani koji koriste
vodu i ispuštaju otpadne vode i druge tvari odnosno koje vade pijesak,
šljunak ili kamen.

Posebne vodoprivredne naknade plaćaju se razmjerno opsegu korištenja
odnosno utjecaja na promjene u vodnom režimu.

Članak 132.

Posebne vodoprrvredne naknade jesu :

1. naknada za navodnjavanje,

2. naknada za korištenje vode,

3. naknada za zaštitu voda,

4. naknada za vađenje pijeska, šljunka i kamena.

Članak 133.

Naknadu za navodnjavanje plaćaju korisnici hidromelioracijskog sustava
za navodnjavanje prema količini iskorištene vode.

Naknada za navodnjavanje uplaćuje se na poseban račun vodoprivrednog
poduzeća.

Sredstva ostvarena od naknade za navodnjavanje koriste se za uređenje,
održavanje, obnavljanje i zamjenu hidromelioracijskih objekata za navodnjavanje
na slivnom području.

Visinu odnosno stopu naknade za navodnjavanje određuje vodoprivredno
poduzeće.

Odredbe članka 128. ovoga zakona na odgovarajući način se primjenjuju
i na utvrđivanje naknade za navodnjavanje.

Članak 134.

Naknada za korištenje voda plaća se za korištenje vode kao prirodnog
bogatstva iz vodotoka, mora, jezera, akumulacija, podzemnih voda i drugih
prirodnih izvorišta za piće, pogonske. tehnološke i druge namjene.

Visinu naknade za korištenje voda određuje Vlada Republike Hrvatske.

Naknadu za korištenje vode plaća se prema količini iskorištene vode,
a za vodu iskorištenu za proizvodnju električne energije prema količini
proizvedene električne energije (Kwh).

Visina naknade može se odrediti u različitim iznosima ovisno o namjeni
za koju se voda koristi, uvjetima korištenja vode i ulaganjima potrebnim
za korištenje vode.

Naknada za korištenje voda uplaćuje se na posebne račun "Hrvatske
vodoprivrede" i vodoprivrednih poduzeća u dijelovima koje odredi Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog ministra vodoprivrede.

Sredstva ostvarena od naknade za korištenje voda namjenski se koriste
za financiranje vodoistražnih radova, zaštite i osiguravanja vodnih zaliha,
izgradnje i proširenja kapaciteta vodoopskrbnih objekata.

Članak 135.

Naknadu za zaštitu voda plaćaju pravne osobe i građani koji ispuštaju
zagađene vode ili druge vode promijenjenih svojstava te druge otpadne tvari
kojima se pogoršava kvaliteta i upotrebtjivost vode.

Visinu naknade za zaštitu vode određuje Vlada Republike Hrvatske.

Naknada za zaštitu voda uplaćuje se na poseban račun "Hrvatske
vodoprivrede" i vodoprivrednih poduzeća u dijelovima koje odredi Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog ministra vodoprivrede.

Sredstva ostvarena od naknade za zaštitu voda koriste se za financiranje
kontrole kvaliteta voda, utvrđivanje i provođenje mjera zaštite voda od
zagađivanja, te sudjelovanja u financiranju izgradnje centralnih uređaja
za pročišćavanja otpadnih voda za naselja.

Članak 136.

Naknada za vađenje šljunka, pijeska i kamena plaća se za vađenje pijeska,
šljunka i kamena na području iz članka 88. ovoga zakona.

Visinu naknade iz stavka 1. ovoga članka određuje Upravni odbor "Hrvatske
vodoprivrede".

Naknada iz stavka 1. ovoga članka uplaćuje se na poseban račun "Hrvatske
vodoprivrede".

Naknada iz stavka 1. ovoga članka ne plaća se za količine pijeska, šljunka
i kamena koje se koriste za izgradnju i održavanje vodoprivrednih objekata
na vodnom odnosno slivnom području na kojem su izvađene.

4. Obračun i naplata sredstava vodoprivrede

Članak 137.

U pogledu osnovice obračuna i plaćanja vodoprivrednog doprinosa iz članka
123. ovoga zakona primjenjuju se propisi o porezu iz dohotka pravnih osoba,
odnosno propisi o porezima građana.

Članak 138.

Obračun vodoprivredne naknade iz članka 126. ovoga zakona koja se plaća
prema katastarskom prihodu ili prema jedinici površine zemljišta obavlja
se na temelju podataka iz katastra zemljišta.

Ako evidencije u katastru zemljišta nisu ažurne ili se podaci potrebni
za obračun vodoprivredne naknade ne vode u katastru mogu se koristiti i
drugi odgovarajući podaci.

Članak 139.

Obračun i naplatu vodoprivredne naknade koju plaćaju građani prema stopi
od katastarskog prihoda obavlja općinska uprava društvenih prihoda primjenom
propisa o porezima građana.

Obračun i naplatu vodoprivredne naknade koja se plaća prema jedinici
površine zemljišta obavlja vodoprivredno poduzeće.

Obračun i naplatu vodoprivredne naknade koja se plaća prema jedinici
površine drugih nekretnina, osim zemljišta, vrši se zajedno s obračunom
i naplatom komunalne naknade odnosno najamnine, a za pravne osobe odnosno
građane koji ne plaćaju komunalnu naknadu odnosno najamninu obračun i naplatu
obavlja vodoprivredno poduzeće.

Obračunom prema odredbama ovoga članka smatra se pojedinačno određivanje
visine i izdavanje akta o zaduženju i naplati naknade.

Članak 140.

Obračun i naplatu naknade za navodnjavanje iz članka 133. ovoga zakona
obavlja vodoprivredno poduzeće.

Članak 141.

Naknadu za korištenje voda iz članka 134. ovoga zakona koja se isporučuje
potrošačima putem javnog vodoopskrbnog sustava obračunavaju i plaćaju komunalna
poduzeća, odnosno druge pravne osobe koje isporučuju vodu prema ukupnoj
količini vode isporučene potrošačima.

Odredbe članka 139. stavka 4. ovoga zakona odnose se i na obračun naknade
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 142.

Ovlašćuje se ministar vodoprivrede da u suglasnosti s ministrom financija
donese potanje propise o načinu obračuna i naplati vodoprivredne naknade
iz članka 126. i posebnih vodoprivrednih naknada iz članka 133,134,135.
i 136. ovoga zakona.

Članak 143.

Kada je ovim zakonom određeno da obračun i naplatu vodoprivredne naknade
odnosno posebnih vodoprivrednih naknada obavlja općinska uprava društvenih
prihoda ili drugi organ ili organizacija zajedno sa obračunom i naplatom
poreza, doprinosa ili drugih naknada, taj organ odnosno organizacija ima
pravo na naknadu troškova obračuna odnosno naplate.

Naknada troškova iz stavka 1. ovoga Članka određuje se prema
količini i složenosti takvih poslova odnosno materijalnim i drugim troškovima
za njihovo obavljanje, ugovorom koji zaključuju "Hrvatska vodoprivreda"
odnosno vodoprivredno poduzeće i organ odnosno organizacija koja obavlja
obračun i naplatu s time da iznos naknade ne može biti veći od 5% naplaćenih
sredstava.

VI. VODOPRIVREDNA DOKUMENTACIJA

Članak 144.

Vodoprivrednu dokumentaciju sačinjavaju vodna knjiga, katastar voda,
katastar vodoprivrednih objekata i uređaja i katastar zagadivača voda

Članak 145.

Vodna knjiga je evidencija o izdanim vodoprivrednim uvjetima, vodoprivrednim
suglasnostima i vodoprivrednim dozvolama.

Vodnu knjigu vodi organ odnosno organizacija koja izdaje akte iz stavka
1. ovoga članka.

Članak 146.

Katastar voda, katastar vodoprivrednih objekata i uređaja i katastar
zagađivača voda vodi "Hrvatska vodoprivreda" odnosno vodoprivredno
poduzeće.

U katastru voda vode se podaci o površinskim i podzemnim vodama.

U katastru vodoprivrednih objekata i uređaja vode se podaci o zaštitnim
vodoprivrednim objektima, hidromelioracijskim objektima i posebnim vodoprivrednim
objektima.

U katastru zagađivača voda vode se podaci o pravnim osobama i organima
koji u vezi s obavljanjem djelatnosti ili drugih aktivnosti ispuštaju štetne
tvari kojima se zagađuju vode odnosno opasne ili štetne tvari kojima se
mogu zagaditi vode.

Članak 147.

Osim podataka iz članka 146. ovoga zakona Javno vodoprivredno poduzeće
vodi evidenciju i podatke o korisnicima voda za tehnološke, hidroenergetske
i pogonske namjene; o eksploatacijskim poljima za vađenje pijeska, šljunka
i kamena i druge podatke od značenja za vodni režim.

Članak 148.

Ministar vodoprivrede donosi potanje propise o sadržaju, obliku i načinu
vođenja vodoprivredne dokumentacije i korištenju podataka iz te dokumentacije.

VII. NADZOR I UPRAVNE MJERE

Članak 149.

Nadzor nad izvršavanjem odredaba ovoga zakona i propisa donesenih na
osnovi njega obavlja Ministarstvo vodoprivrede (u daljnjem tekstu: Republička
vodoprivredna inspekcija) i općinski organ uprave odnosno organ uprave
grada Zagreba nadležan za poslove vodoprivredn inspekcije (u daljem tekstu:
općinska vodoprivredna inspekcija).

Članak 150.

Vodoprivredne inspekcije iz članka 149. ovoga zakona nadziru osobito:

1. stanje vodoprivrednih objekata i uređaja s obzirom na njihovu funkcionalnu
sposobnost i namjensko korištenje;

2. korištenje i upotrebu voda;

3. stanje zagađenosti voda i provođenje mjera za zaštitu voda od zagađivanja;

4. pripremu i provođenje mjera za obranu od poplava i drugih mjera zaštite
od štetnog djelovanja voda;

5. izvršavanje uvjeta utvrđenih vodoprivrednim uvjetima, vodoprivrednim
suglasnostima i vodoprivrednim dozvolama;

6. obavljanje vodoprivredne djelatnosti.

Članak 151.

Republička vodoprivredna inspekcija nadzire primjenu odredaba ovoga
zakona i drugih propisa i provođenje mjera u oblasti vodoprivrede koje
se odnose na izvršavanje međudržavnih i međurepubličkih obveza, radove
i stanje na međudržavnim i medurepubličkim vodotocima, pripremu i provođenje
obrane od poplava i stanje zaštitnih vodoprivrednih objekata od značenja
za Republiku.

Republička vodoprivredna inspekcija usklađuje rad općinskih vodoprivrednih
inspekcija, utvrđuje smjernice za njihov rad i za provođenje određenih
propisa i mjera, daje upute, organizira i potiče stručno usavršavanje i
poduzima druge mjere za unapređenje njihove organizacije i rada.

Članak 152.

Općinska vodoprivredna inspekcija nadzire primjenu odredaba ovoga zakona,
drugih propisa donesenih na osnovi njega i odluka općinskih skupština,
te provođenje mjera i stanje u oblasti vodoprivrede u slučajevima za koje
prema članku 151. ovoga zakona nije utvrđena nadležnost republičke vodoprivredne
inspekcije.

Ako utvrdi da postoji stanje zbog kojeg je potrebna intervencija republičke
vodoprivredne inspekcije, općinska vodoprivredna inspekcija može sama poduzeti
neophodne mjere radi sprečavanja nastanka štete, o čemu odmah obavještava
republičku vodoprivrednu inspekciju.

Članak 153.

Republička vodoprivredna inspekcija može u skladu sa zakonom vršiti
neposredan nadzor iz nadležnosti općinskih voodprivrednih inspekcija.

Republička vodoprivredna inspekcija može, po potrebi, organizirati zajedničke
akcije s općinskim vodoprivrednim inspekcijama i u tu svrhu formirati ekipe
inspektora i utvrditi im zadatke.

Članak 154.

Ako utvrdi da je povrijeđen ovaj zakon ili propis donesen na osnovi
njega, vodoprivredni inspektor će pismeno konstatirati nepravilnosti i
nedostatke i rješenjem odrediti mjere i rok za njihovo otklanjanje.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka vodoprivredni inspektor je ovlašten:

1. narediti privremenu obustavu rada odnosno obavljanja djelatnosti;

2. zabraniti upotrebu odnosno korištenje objekata ili uređaja;

3. zabraniti ili ograničiti korištenje vode;

4. zabraniti ili ograničiti ispuštanje u vode opasnih ili štetnih tvari;

5. zabraniti odlaganje otpadnih i drugih tvari na području na kojem
to može utjecati na pogorašnje kvalitete vode ;

6. narediti poduzimanje mjera za pročišćavanje zagađenih voda;

7. poduzeti druge mjere i radnje u skladu s ovim zakonom ili propisima
donesenim na osnovi njega.

Članak 155.

Kada je u javnom interesu potrebno poduzeti hitne mjere odnosno spriječiti
štetu koja bi mogla nastati, rješenjem vodoprivrednog inspektora može se
odrediti da žalba ne zadržava izvršenje.

Članak 156.

Vodoprivredni inspektor može donijeti rješenje usmeno i odmah narediti
njegovo izvršenje u slučaju kada je potrebno spriječiti radnju zbog koje
može nastati neposredna opasnost za život i zdravlje ljudi, životinjski
ili biljni svijet odnosno veća materijalna šteta, a osobito:

1. ako bi nastala neposredna opasnost od poplava, izliva vode ili pogoršanja
stanja u toku poplave;

2. ako bi mogla nastati nestašica vode ili teškoće u opskrbi vodom ;

3. ako postoji opasnost od zagađivanja vode ili je nastupilo zagađenje
u opsegu u kojem to predstavlja neposrednu opasnost za život i zdravlje
ljudi ili za životinjski ili bilj ni svijet.

Pismeni otpravak usmenog rješenja mora se dostaviti stranci u roku tri
dana od dana usmenog rješenja.

Članak 157.

Ministar vodoprivrede može, uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske,
u slučaju potrebe za provođenjem opsežnijih i hitnih poslova iz djelokruga
republičke vodoprivredne inspekcije, za obavljanje poslova inspekcije ovlastiti
radnika javnog vodoprivrednog poduzeća koji ispunjava stručne i druge uvjete
propisane za vodoprivrednog inspektora. Ta osoba ne može obavljati nadzor
nad radom javnog vodoprivrednog poduzeća u kojem je u radnom odnosu.

Članak 158.

Poslove vodoprivrednog inspektora može obavljati radnik koji pored zakonom
utvrđenih uvjeta za rad u organima uprave ima stručnu spremu sedmog (VII/1)
stupnja građevinskog smjera i pet godina radnog iskustva u vodoprivrednoj
djelatnosti.

Poslove vodoprivrednog inspektora na zaštiti voda od zagađivanja može
obavljati i radnik koji ima stručnu spremu sedmog (VII/1) stupnja kemijskog,
biokemijskog, tehnološkog inženjersko-ekološkog ili kulturno-tehničkog
smjera i pet godina radnog iskustva na poslovima zaštite voda.

Poslove općinskog vodoprivrednog inspektora može obavljati i radnik
koji ima stručnu spremu šestog (VI) stupnja građevinskog smjera i 2 godine
radnog iskustva.

Članak 159.

Radi osiguranja provođenja odredaba ovoga zakona i propisa donesenih
na osnovi njega, organi uprave nadležni za poslove sanitarne inspekcije
mogu:

1. zabraniti izgradnju ili upotrebu objekata i uređaja, korištenje zemljišta
i obavljanje privredne i druge djelatnosti u zoni sanitarne zaštite izvorišta
koja služe za javnu opskrbu vodom za piće odnosno za opskrbu mineralnom
vodom, ako se time ugrožava zdravstvena ispravnost vode;

2. zabraniti puštanje u rad ili upotrebu objekata odnosno uređaja za
javnu opskrbu vodom za piće odnosno mineralnom vodom, ako nije pribavljena
dozvola iz članka 83. ovoga zakona;

3. narediti otklanjanje nedostatka na objektima i uređajima za opskrbu
vodom za piće, koji mogu nepovoljno utjecati na količinu ili zdravstvenu
ispravnost vode;

4. zabraniti upotrebu vode za piće koja ne odgovara propisanim uvjetima
u pogledu kemijskih, fizikalnih, bakterioloških, bioloških i radioaktivnih
osobina;

5. narediti pročišćavanje, dezinfekciju i provođenje drugih propisanih
sanitarno-epidemioloških mjera potrebnih radi popravljanja ili poboljšanja
kvalitete vode za piće;

6. narediti poduzimanje drugih mjera koje su potrebne radi zaštite zdravstvene
ispravnosti vode.

O poduzetim mjerama iz stavka 1. ovoga članka, organi uprave nadležni
za poslove sanitarne inspekcije obavijestit će organe inspekcije zaštite
okoliša.

Članak 160.

Odredbe članka 151. do 156. ovoga zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na rad organa uprave nadležnih za poslove sanitarne inspekcije kad poduzimaju
mjere iz članka 159. ovoga zakona.

Članak 161.

Ako skupština općine ili njeni organi ne izvršavaju zadatke utvrđene
ovim zakonom, ministar vodoprivrede upozorit će na to skupštinu općine.

Skupština općine iz stavka 1. ovoga članka dužna je obavijestiti Ministarstvo
vodoprivrede o poduzetim mjerama.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 162.

Novčanom kaznom od 50.000 do 250.000 dinara kaznit će se za privredni
prijestup pravna osoba:

1. ako bez vodoprivredne dozvole obavlja djelatnost za koju je potrebna
vodoprivredna dozvola odnosno ako ne pribavi novu vodoprivrednu dozvolu
kada je to zakonom propisano (članak 28.);

2. ako nakon prestanka važenja vodoprivredne dozvole koristi vodu ili
ispušta otpadne vode ili druge tvari za što je potrebna vodoprivredna dozvola
(članak 34. i 35. stavak 2. i 3.);

3. ako koristi vodu ili ispušta otpadne vode odnosno druge tvari protivno
vodoprivrednoj dozvoli (članak 35. stavak 1 );

4. ako ne postupi u skladu s privremenim ograničenjem odnosno zabranom
cestovnog, željezničkog ili riječnog prometa (članak 56.):

5. ako kao korisnik akumulacije odnosno retencije ne provede mjere kojima
se osigurava prihvaćanje poplavnog vala (članak 57.),

6. ako ne provodi mjere za obranu od leda radi neposredne zaštite objekata
kojima upravlja (članak 61.);

7. ako unosi u vode opasne ili štetne tvari ili ih odlaže na području
gdje postoji mogućnost zagađivanja voda, suprotno odredbama ovoga zakona
(članak 70.);

8. ako ne poduzima mjere utvrđene planom za zaštitu voda od zagađivanja
(članak 72. i 73.);

9. ako ne postupi u skladu s ograničenjem ispuštanja opasnih ili štetnih
tvari za vrijeme niskog vodostaja (članak 74.);

10. ako ne obavijesti službu javne sigurnosti o nastaloj opasnosti od
zagađivanja vode zbog izvanrednog slučaja, kvara ili iz drugih razloga
(članak 76. stavak 1.);

11. ako ne poduzme mjere za otklanjanje opasnosti od zagađivanja odnosno
za uklanjanje zagađivanja voda u slučajevima iz članka 75. stavka 3:

12. ako prije stavljanja u promet kemijskih sredstava za masovnu upotrebu,
koja nakon upotrebe dospijevaju u vodu, ne pribavi suglasnost Ministarstva
vodoprivrede (članak 77.);

13. ako koristi vodu suprotno privremenim mjerama kojima se ograničava
ili obustavlja upotreba odnosno korištenje vode (članak 82.);

14. ako ne poduzme propisane mjere za zaštitu izvorišta (članak 84.);

15. ako poduzeće odnosno druga pravna osoba koja obavlja djelatnost
opskrbe vodom za piće ne primjenjuje mjere za osiguranje odgovarajuće kvalitete
vode i sanitarnu isrravnost objekta (članak 85.);

16. ako bez vodoprivredne suglasnosti vadi pijesak, šljunak ili kamen
na području od značenja za održavanje jedinstvenog vodnog režima (članak
89.);

17. ako ceste, putove i prijelaze na zaštitnim vodoprivrednim objektima
ne održava u skladu s člankom 97. ovoga zakona;

18. ako mijenja ili presijeca tok podzemnih voda odnosno ako iskorištava
te vode u opsegu kojim se ugrožavaju opskrba pitkom ili tehnološkom vodom,
mineralna ili termalna izvorišta, stabilnost tla ili objekata (članak 100.
stavak 1.).

Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna
osoba novčanom kaznom od 5.000 do 50.000 dinara.

Članak 163.

Novčanom kaznom od 20.000 do 150.000 dinara kaznit će se za privredni
prijestup pravna osoba:

1. ako bez vodoprivrednih uvjeta izvodi regionalna ili detaljna geološka
istraživanja (članak 20. stavak 1.);

2. ako bez vodoprivredne suglasnosti izvodi radove ili obavlja djelatnost
za koje je zakonom utvrđena obaveza pribavljanja posebne vodoprivredne
suglasnosti (članak 24. stavak 2.);

3. ako ne vodi propisane evidencije odnosno ne dostavlja podatke o opasnim
i štetnim tvarima koje ispušta u vodu (članak 78. stavak 1.);

4. ako ne provodi propisane mjere za ispitivanje kvalitativnih promjena
vode (članak 79. stavak 1.);

5. ako ne vodi evidencije o iskorištenim količinama vode, osim voda
iz javnog vodoopskrbnog sustava, i o tome ne dostavlja podatke javnom vodoprivrednom
poduzeću (članak 86.);

6. ako vadi pijesak, šljunak ili kamen izvan utvrđenog eksploatacijskog
polja ili u većoj količini od dozvoljene ili na drugi način suprotno vodoprivrednoj
suglasnosti (članak 90.);

7. ako ne vodi ili uredno ne vodi evidenciju o količni i kakvoći iskorištenih
mineralnih sirovina (članak 93.).

Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna
osoba novčanom kaznom od 5000 do 30.000 dinara.

Članak 164.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 100.000 dinara kaznit će se za
prekršaj pravna osoba:

1. ako ne dostavlja podatke o ispitivanju kvalitete vode organizacijama
koje se bave zaštitom voda od zagađivanja (članak 79. stavak 1.);

2. ako ne postupi u skladu s obavezom davanja podataka o ispitivanju
kvalitete vode (članak 85. stavak 1.);

3. ako izvodi radove ili obavlja radnje koje mogu ugroziti stabilnost
vodoprivrednih objekata ili održavanja vodnog režima (članak 95. stavak
1.);

4. ako ne dopusti korištenje pijeska, šljunka, zemlje ili drugog materijala
u vezi s provođenjem obrane od poplave (članak 98. stavak 1.);

5. ako ne dopusti prijelaz preko zemljišta u vezi s provođenjem obrane
od poplave (članak 101. stavak 1.);

6. ako na štetu susjednog zemljišta promijeni pravac ili jačinu vode
koja prirodno otječe preko njenog zemljišta (članak 101. stavak 1.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
novčanom kaznom od 3.000 do 20.000 dinara.

Članak 165.

Novčanom kaznom od 10.000 do 100.000 dinara kaznit će se za prekršaj
građanin koji samostalno obavlja profesionalnu djelatnost za povrede zakona
iz članka 162. stavka 1. točka 1, 2, 3, 7, 8, 9, 10,13,16. i 18. i članka
163. stavka 1. točka 5, 6. i 7. ovoga zakona.

Članak 166.

Novčanom kaznom od 5.000 do 50.000 dinara kaznit će se za prekršaj građanin
za povrede iz članka 162. stavka 1. točke 1. 2, 7, 13, 14, 16. i 18. i
članka 163. stavka 1. točke 2.

Članak 167.

Novčanom kaznom od 3.000 do 30.000 dinara kaznit će se za prekršaj građanin
za prekršaj građanin za povrede iz članka 164. stavka 1. točke 3, 4, 5.
i 6. ovoga zakona.

IX. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 168.

"Hrvatska vodoprivreda" počinje s radom 1. veljače 1991.

Članak 169.

Sredstva za osnivanje i početak rada "Hrvatske vodoprivrede"
osiguravaju se iz sredstava subjekata iz članka 170. ovoga zakana, utvrđenih
bilancom na dan 31. prosinca 1 990.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka postaju državno vlasništvo.

Članak 170.

Danom početka rada "Hrvatske vodoprivrede" prestaju s radom:
Republička vodaprivredna interesna zajednica iz Zagreba, Samoupravna vodoprivredna
interesna zajednica za vodno područje sliva Save iz Zagreba, Samoupravna
vodoprivredna interesna zajednica za vodno područje slivova Drave i Dunava
iz Osijeka, Samoupravna vodoprivredna interesna zajednica za vodno područje
primorsko-istarskih slivova iz Rijeke, Samoupravna vodoprivredna interesna
zajednica za vodno područje dalmatinskih slivova iz Splita, Javno vodoprivredno
poduzeće za vodno područje "Drava-Dunav" iz Osijeka, Javno vodoprivredno
poduzeće za vodno područje primorsko-istarskih slivova iz Rijeke, Vodorpivredna
radna organizacija za vodno područje rijeke Save iz Zagreba, Vodoprivredna
radna organizacija za vodno područje dalmatinskih slivova iz Splita i SOUR
"Vodoprivreda Hrvatske".

Sredstva, prava, obveze i radnike subjekata iz stavka 1. ovoga članka
preuzima "Hrvatska vodoprivreda" kao njihov pravni sljednik.

Odredba stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na osnovne organizacije
udruženog rada iz članka 173. ovoga zakona, koje se reorganiziraju kao
javna vodoprivredna poduzeća za slivna područja i osnovne organizacije
udruženog rada iz članka 177. ovoga zakona.

Sredstva, prava, i obveze organizacija iz stavka 3. ovoga članka su
sredstva subjekata koji nastaju njihovim reorganiziranjem.

Članak 171.

Do 31. prosinca 1990. Vlada Republike Hrvatske imenovati će šest članova
Upravnog odbora "Hrvatske vodoprivrede" a tri člana Upravnog
odbora izabrati će Radnički savjet SOUR-a "Vodoprivreda Hrvatske"
koji će privremeno do izbora ovih članova po postupku utvrđenom u statutu
poduzeća, obnašati ove funkcije.

Ministar vodoprivrede imenovati će vršitelja dužnosti direktora "Hrvatske
vodoprivrede" koji će poslove obavljati do imenovanja direktora u
skladu s člankom 111. ovoga zakona.

Članak 172.

Skupštine općina osnivača javnih vodoprivrednih poduzeća za slivna područja
organiziranih do stupanja na snagu ovog zakona dužne su do 31. prosinca
1990. usuglasiti odluke o organiziranju tih poduzeća koje su donijele na
temetju članka 9. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama ("Narodne
novine" br. 57/89) s odredbama ovoga zakona.

Vodoprivredna poduzeća iz stavka 1. ovoga članka dužna su usuglasiti
svoju organizaciju, rad i akte s odredbama ovoga zakona i odlukama općinskih
skupština njihovih osnivača do 31. siječnja 1991.

Sredstva vodoprivrednih organizacija iz stavka 1. ovoga članka postaju
državno vlasništvo.

Članak 173.

Skupštine općina na slivnim područjima na kojima nisu organizirana javna
vodoprivredna poduzeća za slivna područja dužna su do 31. prosinca 1990.
donijeti odluke o organiziranju osnovnih organizacija udruženog rada u
sastavu vodoprivrednih radnih organizacija za vodno područje. organiziranih
za obavljanje vodoprivrednih djelatnosti na slivnom području tih općina,
kao javnih vodoprivrednih poduzeća za slivno područje.

U skladu s ovim zakonom i odlukama općinskih skupština iz stavka 1.
ovoga članka do 1. veljače 1991. organizirat će se i početi s radom kao
javna vodoprivredna poduzeća za slivna područja: OOUR "Vodoprivreda
Zagreb" OOUR "Vodoprivreda Slavonski Brod", OOUR "Vodoprivreda
Sisak", OOUR "Vodoprivreda Karlovac",OOUR "Vodoprivreda
Biđ - Bosut" Vinkovci, OOUR "Vodoprivreda Kutina", OOUR
"Vodoprivreda Novska", OOUR "Vodoprivreda Dugo Selo",
OOUR "Vodoprivreda Zagorje"Zagreb sve u sastavu Vodoprivrede
radne organizacije za vodno područje sliva Save iz Zagreba, te OOUR "Cetina"
Sinj, OOUR "Vrgorac" i OOUR "Vodoprivreda" Split u
sastavu Vodoprivredne radne organizacije za vodno područje dalmatinskih
slivova iz Splita.

Sredstva vodoprivrednih poduzeća iz stavka 2. ovoga članka s danom njihova
organiziranja kao javnih vodoprivrednih poduzeća za slivna područja postaju
državno vlasništvo.

Članak 174.

Ako općinske skupštine iz članka 172. stavka 1. i članka 173. stavka
1. ovoga zakona ne donesu odluke o organizirarnju vodoprivrednih poduzeća
u skladu s odredbama ovoga zakone Vlada Republike Hrvatske će na prijedlog
ministra vodoprivrede predložiti mjere radi osiguravanja obavljanja vodoprivredne
djelatnosti od posebnog društvenog interesa za slivna područja i financiranja
te djelatnosti na području tih općina.

Članak 175.

S danom početka rada javnih vodoprivrednih poduzeća za slivna područja
u skladu s člankom 172. stavak 2. i člankom 173. stavak 2. ovoga zakona,
a najkasnije s danom 31. siječnja 1991. prestaju s radom samoupravne vodoprivredne
interesne zajednice za slivna područja.

Sredstva, prava, obveze i radnike samoupravnih vodoprivrednih interesnih
zajednica za slivna područja (u daljem tekstu: SVIZ) preuzimaju:

1. Javno vodoprivredno poduzeće "Hidroregulacija" Bjelovar
preuzima sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a "Česma - Glogovnica"Bjelovar,

2. Javno vodoprivredno poduzeće "Vodoprivreda Daruvar"preuzima
sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a "Ilova - Pakra"Daruvar,

3. Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje Vuke - Drave - Dunava
iz Osijeka preuzima sredstva, prava, obveze i radnike Meduopćinskog SVIZ-a
Vuke - Drave - Dunava, Osijek,

4. Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje "Karašica -
Vučica - prof. Bella" iz Donjeg Miholjca preuzima sredstva, prava,
obveze i radnike SVIZ-a "Karašica - Vučica - Slatinska Čađavica -
prof. . Bella"iz Donjeg Miholjca,

5. Javno vodoprivredno poduzeće "Odvodnja"Darda preuzima sredstva,
prava, obveze i radnike SVIZ-a za dio sliva rijeke Dunava, Drave i Karašice
iz Darde,

6. Javno vodoprivredno poduzeće "Brana" Virovitica preuzima
sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a općine Virovitica iz Virovitice.

7. Javno vodoprivredno poduzeće "Hidroing" Varaždin preuzima
sredstva, prava, obveze i radnike SVlZ-a "Bednje i Plitvice"
iz Varaždina.

8. Javno vodoprivredno poduzeće "Bistra" Durđevac preuzima
sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a "Gliboko - Bistra" Đurđevac,

9. Javno vodoprivredno poduzeće "Vodoprivreda" Čakovec preuzima
sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a "Međimurje" Čakovec,

10. Javno vodoprivredno poduzeće "Neretvanski sliv" iz Opuzena
preuzima sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a rijeke Neretve na pdodručju
općine Metković,

11. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda Slavonski Brod" preuzima sredstva, prava, obveze
i radnike SVIZ-a "Crnac

-Jelas" iz Slavonskog Broda i SVIZ-a za slivno područje Orljave
iz Slavonske Požege,

12. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda Sisak" preuzima sredstva, prava, obveze i radnike
SVIZ-a za slivno područje sisačko-banijske regije, iz Siska,

13. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda Karlovac" preuzima sredstva, prava, obveze i radnike
SVIZ-a rijeke Kupe i izvorišta Une iz Karlovca,

14. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda Biđ - Bosut" iz Vinkovaca preuzima sredstva, prava,
obveze i radnike SVIZ-a "Biđ - Bosut" iz Vinkovaca,

15. Javno vodoprivredno poduzeće za slivno područje koje nastaje reorganiziranjem
OOUR-a "Vodoprivreda Kutina" preuzima sredstva, prava, obveze
i radnike SVIZ-a "Lonja - Strug"iz Kutine.

16. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda Novska" preuzima sredstva, prava, obveze i radnike
SVIZ-a Struga i dijela Save iz Novske,

17. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda Dugo Selo" preuzima sredstva, prava, obveze i radnike
SVIZ-a " Lonje - Zelina" iz Dugog Sela,

18. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda Zagorje" iz Zagreba preuzima sredstva, prava, obveze
i radnike SVIZ-a "Krapina - Sutla" iz Zagreba,

19. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Cetina" Sinj preuzima sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a
rijeke Cetine na području općine Sinj iz Sinja,

20. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganizirnajem OOUR-a
"Vrgorac" preuzima sredstva. prava, obveze i radnike SVIZ-a Vrgorsko-neretvanskog
polja, dalmatinskog rastoka i Bačinskih jezera i Vrgorca,

21. Javno vodoprivredno poduzeće koje nastaje reorganiziranjem OOUR-a
"Vodoprivreda" Split preuzima sredstva, prava, obveze i radnike
SVIZ-a gradske zajednice općine Split, SVIZ-a "lmotsko polje"
iz Imotskog, SVIZ-a slivnog područja općine Trogir i SVIZ-a slivnog područja
općine Dubrovnik,

22. Sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a za slivno područje grada
Zagreba preuzima fond za vodoprivredu osnovan za slivno područje grada
Zagreba.

Sredstva iz ovoga članka su državno vlasništvo.

Članak 176.

Do 1. veljače 1991. donijeti će općinske skutpštine na slivnom području
istarskih slivova i slivnom području primorsko-goransko-ličko-otočkih slivova
odluku o organiziranju javnog vodoprivrednog poduzeća za ta slivna područja.

Sredstva za početak rada poduzeća iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju
se iz sredstava javnog vodoprivrednog poduzeća za vodno područje primorsko-istarskih
slivova izdvajanjem sredstava rada i razmjernog dijela drugih sredstava
organizacijskih jedinica koje sada obavljaju poslove za samoupravne interesne
zajednice iz stavka 1. ovog članka. Prema istom kriteriju izvršiti će se
rasporedivanje radnika i podjela prava i obveza.

Vodoprivredno poduzeće za slivno područje iz stavka 1. ovog članka preuzeti
će sredstva, prava, obveze i radnike SVIZ-a za slivno područje istarskih
slivova i SVIZ-a za slivno područje istarskih slivova i SVIZ-a za slivno
područje primorsko-goransko-ličko-istarskih slivova.

Sredstva vodoprivrednog poduzeća iz stavka 1. ovog članka su državno
vlasništvo.

Članak 177.

OOUR "Hidroput" iz Siska u sastavu Vodoprivredne radne organizacije
za vodno područje sliva Save iz Zagreba i OOUR "Krka" Knin u
sastavu Vodoprivredne radne organizacije za vodno područje dalmatinskih
slivova dužni su se sa danom 15. siječnja 1991. organizirati u skladu sa
Zakonom o poduzećima i drugim općim propisima.

Članak 178.

Potanje propise na osnovi ovlaštenja iz ovog zakona donijet će ovlašteni
organi u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Do donošenja propisa iz stavka 1. ovoga članka ostaju na snazi:

1. Uredba o kategorizaciji vodotoka ("Narodne novine", br.
15/81),

2. Uredba o klasifikaciji voda ("Narodne novine", br. 15/81
),

3. Plan za obranu od poplava ("Narodne novine", br. 54/84),

4. Plan za zaštitu voda od zagadivanja ("Narodne novine",
br. 22/86),

5. Uredba o maksimalno dozvoljenim koncentracijama opasnih tvari u vodama
i obalnom moru ("Narodne novine", br. 2/84),

6. Pravilnik o zaštitnim mjerama i uvjetima za određivanje zona sanitarne
zaštite izvorišta vode za piće ("Narodne novine",br. 22/86),

7. Pravilnik o obliku i načinu vodenja vodnih knjiga i o izvadcima vodnih
knjiga ("Narodne novine", br. 17/78),

8. Pravilnik o izdavanju vodoprivrednih dozvola ("Narodne novine",
br. 13/85),

9. Pravilnik o utvrđivanju vodoprivrednih dozvola ("Narodne novine",
br. 13/85),

10. Odluka o utvrđivanju površina vodnih područja ("Narodne novine",
br. 33/67),

11. Odluka o utvrđivanju slivnih područja rijeka Vuke-Drave-Dunava ("Narodne
novine" br. 53/75),

12. Odluka o utvrdivanju slivnog područja Vrgorsko-neretvanskog polja
- dalmatinskog rastoka i Bačinskih jezera ("Narodne novine",
br. 45/76),

13. Uputstvo i način vođenja evidencije o izvršenim inspekcijskim pregledima
u oblasti vodoprivrede ("Narodne novine", br. 3/89),

14. Uputstvo za vođenje evidencije o učestalosti ispuštanja voda, opasnih
i štetnih tvari, količini i sastavu tih tvari i načinu dostavljanja tih
podataka o tome javnim vodoprivrednim poduzećima ("Narodne novine",
br. 9/90),

15. Odluke općinskih skupština o utvrdivanju slivnih područja donešene
do stupanja na snagu ovog zakona.

Članak 179.

Do donošenja akata o financiranju vodoprivrede, a najduže do 31. ožujka
1991. primjenjivati će se samoupravni sporazumi i odluke samoupravnih vodoprivrednih
interesnih zajednica za vodno područje i samoupravnih vodoprivrednih interesnih
zajednica za slivno područje kojima je utvrđena visina vodoprivrednog doprinosa
i vodoprivrednih naknada.

Sredstva koja se ostvaruju na osnovi samoupravnih sporazuma i odluka
iz stavka 1. ovoga članka doznačuju se na račun javnog vodoprivednog poduzeća
na koji se prenose sredstva, prava i obveze samoupravnih vodoprivrednih
interesnih zajednica.

Članak 180.

Na dan početka primjene ovoga zakona prestaje važiti Zakon o vodama
("Narodne novine", br. 12/84, 26/87, 47/89, 57/89 i 10/90 - pročišćeni
tekst).

Članak 181.

Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana nakon objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 1991.

Klasa: 325-01/90-01/06

Zagreb, 7. prosinca 1990.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Slavko Degoricija, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Ivan Vekić, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan,v.r.**

Zakon, NN 53/1990-988