## Pravilnik o načinu na koji se provodi tipno ispitivanje mjerila

### NN 82/2002 (12.7.2002.), Pravilnik o načinu na koji se provodi tipno ispitivanje mjerila

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

1354

Temeljem članka 24. stavka 3. Zakona o
mjeriteljskoj djelatnosti (»Narodne novine«, br. 11/94), ravnatelj Državnog
zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O NAČINU NA KOJI SE PROVODI TIPNO ISPITIVANJE MJERILA

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuje način na
koji se provodi tipno ispitivanje mjerila.

Članak 2.

Tipno ispitivanje mjerila obavlja Državni
zavod za normizaciju i mjeriteljstvo (u daljnjem tekstu: Zavod) na zahtjev pro­izvođača
ili uvoznika mjerila, odnosno zastupnika inozemne tvrtke koji prodaje mjerila s
konsignacijskog skladišta (u daljnjem tekstu: podnositelj zahtjeva).

Zahtjev
za tipno ispitivanje mjerila sadrži:

1.
tvrtku, odnosno naziv podnositelja zahtjeva i proizvođača mjerila te državu
proizvodnje mjerila

2.
naziv mjerila i tvorničku oznaku mjerila

3.
podatke o namjeni mjerila

4.
podatke o mjeriteljskim značajkama mjerila.

Uz
zahtjev iz stavka 2. ovoga članka, podnosi se:

1.
tehnička dokumentacija o mjerilu

2.
jedan komplet memorijskih elemenata (eproma), koji se ugrađuju u mjerilo, s učitanim
izvršnim programom - za mjerila upravljana s ugrađenim procesorom, odnosno
mjerila upravljana s vanjskim elektroničkim računalom, ako s njime čine cijelinu
(u daljnjem tekstu: programirana mjerila)

3.
uzorak mjerila (osim za mjerila koja su po svojoj konstrukciji vezana za mjesto
gdje su postavljena ili su zbog veličine neprikladna za transport).

Kod
programiranih mjerila koja ne sadrže memorijske elemente iz stavka 3. točke 2.
ovoga članka, kod kojih se izvođenje programa u cijelosti izvodi u procesoru,
kao i kod programiranih mjerila kod kojih su ti elementi ugrađeni u mjerilo na
takav način da nije moguća promjena njihovih parametara ili izmjena tih elemenata,
umjesto kompleta memorijskih elemenata potrebno je dostaviti postupak i možebitno
potreban pribor za ispitivanje i prepoznavanje programske podrške i za utvrđivanje
neovlaštenog mijenjanja programskih parametara.

Članak
3.

Tehnička dokumentacija o mjerilu sadrži:

1. tehnički opis mjerila s opisom
svojstava konstrukcije, gradiva od kojeg je mjerilo izrađeno te načelo rada
mjerila

2. sklopni crtež mjerila, kinematsku
shemu, odnosno shemu spajanja s popisom sastavnih dijelova, odnosno elemenata
mjerila

3. fotografije mjerila pogodne za umnožavanje

4. uputu proizvođača mjerila o načinu
uporabe mjerila

5. referencijske uvjete i nazivne opsege
uporabe mjerila

6. mjerne opsege i nazivne vrijednosti
mjerila

7. razred točnosti, odnosno granice dopuštenih
pogrešaka mjerila

8. rezultate ispitivanja mjerila koje je
obavio proizvođač mjerila

9. tipno odobrenje/odobrenja s prilogom,
izdano od inozemne ustanove koju je država ovlastila za poslove zakonskog
mjeriteljstva (kad je izdano)

10. prijedlog natpisa i oznaka na mjerilu

11. prijedlog o mjestu stavljanja žiga.

Pored navedenog u stavku 1. ovog članka,
za programirana mjerila tehnička dokumentacija mora još sadržavati:

1. opis programske opreme (hardverske i
softverske izvedbe mjerila)

2. opis načina komunikacije podsklopova
mjerila

3. podatke i upute za identifikaciju
programskih elemenata

4. pisanu izjavu proizvođača mjerila (ili
proizvođača programske opreme) da ugrađena programska oprema obavlja samo one
funkcije koje su opisane u 1. točki ovog stavka

5. opis postupka programiranja i
ispitivanja programske op­re­me

6. rezultate ispitivanja koje je obavio
proizvođač mjerila (ili proizvođač programske opreme)

7. tipno odobrenje s prilogom programske
opreme, izdano od inozemne ustanove koju je država ovlastila za poslove
zakonskog mjeriteljstva

8. način zaštite programske opreme.

Po potrebi, Zavod može zatražiti i izvorni
program kao i druge programske alate i pribor potreban za ispitivanje mjerila.

Podnositelj zahtjeva dužan je dostaviti i
druge podatke o mjerilu koje zatraži Zavod, ako su oni bitni za tipno
ispitivanje tog mjerila.

Članak 4.

Zahtjev za tipno ispitivanje preinačenog
mjerila u koje su ugrađeni sklopovi koji nisu bili obuhvaćeni tipnim
ispitivanjem, osim podataka iz članka 2. stavka 2. ovog pravilnika, sadrži i
službenu oznaku tog mjerila.

Uz zahtjev iz stavka 1. ovog članka, osim
priloga iz članka 2. stavka 3. ovoga pravilnika, prilaže se i rješenje o tipnom
odobrenju za to mjerilo izdano prije njegove preinake te tehnička dokumentacija
o obavljenoj preinaci.

Članak 5.

U uzorku mjerila podnositelj zahtjeva dužan
je dostaviti potreban broj mjerila koji, ovisno o mjerilu koje se tipno
ispituje, zatraži Zavod.

Članak 6.

Tipno ispitivanje mjerila obuhvaća
ispitivanje tehničke dokumentacije o mjerilu, ispitivanje mjeriteljskih značajki
mjerila te ispitivanje prikladnosti mjerila za uporabu.

Mjeriteljske značajke mjerila i
prikladnost mjerila za uporabu iz stavka 1. ovog članka ispituju se prema
propisanim mjeriteljskim zahtjevima za ta mjerila.

Članak 7.

O obavljenom tipnom ispitivanju mjerila
sastavlja se izvješ­taj o ispitivanju koji sadrži:

1. podatke o podnositelju zahtjeva i
proizvođaču mjerila, podatke o mjeriteljskim zahtjevima na temelju kojih je
obavljeno tipno ispitivanje mjerila, broj ispitanih mjerila u uzorku i njihov
serijski broj, broj zadržanih ispitanih mjerila u uzorku i njihov serijski broj
te mjesto i datum ispitivanja

2. podatke o laboratoriju u kojem je
provedeno tipno ispitivanje mjerila, podatke o etalonima i mjernoj opremi upotrijebljenoj
za tipno ispitivanje

3. vrijeme u kojem je provedeno tipno
ispitivanje mjerila

4. popis sastavnih dijelova, odnosno
elemenata mjerila

5. rezultate ispitivanja mjerila

6. opća zapažanja o mjeriteljskim značajkama
mjerila i njegovoj prikladnosti za uporabu.

Članak 8.

Ako se tipnim ispitivanjem mjerila utvrdi
da mjerilo zadovoljava propisane mjeriteljske zahtjeve i da je prikladno za
uporabu, ravnatelj Zavoda izdaje tipno odobrenje u kojem određuje i službenu
oznaku tipno ispitanog mjerila pod kojom se ova mjerila mogu podnositi na
ovjeravanje.

Tipno
odobrenje iz stavka 1. ovog članka vrijedi 10 godina.

Članak
9.

Tipno
odobrenje sadrži:

1.
tvrtku, odnosno naziv podnositelja zahtjeva i proizvođača mjerila te državu
proizvodnje mjerila

2.
naziv mjerila i tvorničku oznaku mjerila

3.
službenu oznaku mjerila.

Uz
tipno odobrenje iz stavka 1. ovog članka, prilažu se:

1.
podaci o mjeriteljskim zahtjevima na temelju kojih je obavljeno tipno ispitivanje
mjerila

2.
tehnički opis mjerila s opisom svojstava konstrukcije, gradiva od kojeg je
mjerilo izrađeno te načelo rada mjerila

3.
mjerne opsege i granice dopuštenih pogrešaka mjerila

4.
referencijske uvjete i nazivne opsege uporabe mjerila

5.
sklopni crtež mjerila, kinematsku shemu, odnosno shemu spajanja s popisom
sastavnih dijelova, odnosno elemenata i fotografije mjerila

6.
natpise, oznake i izgled natpisne pločice

7.
način žigosanja mjerila i rok valjanosti žiga.

Za
programirana mjerila za tipno odobrenje iz stavka 1. prilaže se još:

1. opis programske opreme s postupcima
prepoznavanja memorijskih i procesorskih elemenata i programskih parametara

2. način zaštite programske opreme.

Članak 10.

Nakon provedenoga tipnog ispitivanja
mjerila, žigosani se uzorak mjerila vraća podnositelju zahtjeva, koji ga je
obvezan čuvati za vrijeme valjanosti tipnog odobrenja.

Zavod može zadržati mjerilo iz stavka 1.
ovog članka, ako podnositelj zahtjeva ne može dostaviti popis sastavnih
dijelova, odnosno elemenata mjerila.

Zavod zadržava komplet memorijskih
elemenata iz članka 2. stavka 3. točke 2., radi provođenja mjeriteljskog
nadzora nad načinom uporabe programiranog mjerila.

Članak 11.

Za mjerilo koje ima tipno odobrenje izdano
od inozemne ustanove, koju je država ovlastila za poslove zakonskog
mjeriteljstva, ravnatelj Zavoda može izdati tipno odobrenje na temelju
priznanja tog odobrenja, ako podnositelj zahtjeva uz zahtjev priloži potpuni
izvještaj o ispitivanju i rezultatima ispitivanja na temelju kojih je izdano to
odobrenje, odnosno druge podatke o mjerilu koje Zavod zatraži.

Članak
12.

Ako
se tipnim ispitivanjem utvrdi da mjerilo ne zadovoljava propisane mjeriteljske
zahtjeve i da nije prikladno za uporabu, ravnatelj Zavoda donosi rješenje kojim
se odbija izdavanje traženoga tipnog odobrenja.

Članak
13.

Rješenje
o uskrati tipnog odobrenja sadrži:

1.
tvrtku, odnosno naziv podnositelja zahtjeva i proizvođača mjerila te državu
proizvodnje mjerila

2.
naziv mjerila i tvorničku oznaku mjerila.

Članak
14.

Ako
se tijekom uporabe ustanovi da mjerilo nije prikladno za uporabu, ravnatelj
Zavoda donosi rješenje o prestanku valjanosti danoga tipnog odobrenja.

Članak
15.

Rješenje
o prestanku valjanosti tipnog odobrenja sadrži:

1.
tvrtku, odnosno naziv proizvođača mjerila te državu proiz­vodnje mjerila

2.
naziv mjerila i tvorničku oznaku mjerila

3.
službenu oznaku mjerila.

Članak
16.

Mjerila
za koja je tipno odobrenje doneseno na osnovi Pravilnika o načinu na koji se
provodi tipno ispitivanje mjerila (»Narodne novine«, br. 93/96) i dalje se
mogu, sukladno donesenom tipnom odobrenju, podnositi na ovjeravanje.

Za
mjerila za koja je podnesen zahtjev za dopunu tipnog odobrenja, postupak tipnog
ispitivanja provodi se po odredbama ovog pravilnika, bez obzira na razlog zbog
kojeg se dopuna tipnog odobrenja traži.

Članak
17.

Danom
stupanja na snagu ovoga pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o načinu na
koji se provodi tipno ispitivanje mjerila (»Narodne novine«, br. 93/96).

Članak
18.

Ovaj
pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
011-02/02-03/02
Urbroj: 558-03/6-02-1
Zagreb, 27. lipnja 2002.

Ravnatelj
Državnog zavoda za
normizaciju i mjeriteljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

Pravilnik, NN 82/2002-1354