## Zakon o Državnom pravobraniteljstvu

### NN 75/1995 (29.9.1995.), Zakon o Državnom pravobraniteljstvu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLlKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O DRŽAVNOM PRAVOBRANITELJSTVU

Proglašavam Zakon o državnom pravobraniteljstvu, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 20. rujna 1995.

Broj: 01-95-1576/1

Zagreb, 21. rujna 1995.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman**, v. r.

---

## ZAKON

### O DRŽAVNOM PRAVOBRANITELJSTVU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Državno pravobraniteljstvo je posebno državno tijelo koje štiti imovinska
prava i interese Republike Hrvatske i županija, odnosno Grada Zagreba.

Članak 2.

Državno pravobraniteljstvo obavlja svoje poslove na temelju Ustava,
zakona te međunarodnih ugovora i drugih propisa donesenih u skladu s Ustavom,
zakonom i u skladu s nalozima i uputama Vlade Republike Hrvatske.

Članak 3.

Državno se pravobraniteljstvo ustanovljava kao jedinstveno državno tijelo
čiji se djelokrug, ovlasti i nadležnosti utvrđuje zakonom.

Članak 4.

Državno pravobraniteljstvo Republike Hrvatske dužno je najmanje jedanput
godišnje izvjestiti Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske i Vladu Republike
Hrvatske, a državno pravobraniteljstvo županija, odnosno Državno pravobraniteljstvo
Grada Zagreba skupštinu županije, odnosno Skupštinu Grada Zagreba o svom
radu, primjeni zakona u zaštiti imovinskih prava i interesa Republike Hrvatske,
županije ili Grada Zagreba, pojavama koje je uočilo u obavljanju svojih
ovlasti i uspjehu kojeg su u tome postigli.

Članak 5.

Državna tijela i druge pravne osobe dužni su državnom pravobraniteljstvu
pružiti pomoć kad ju ono u službenim poslovima zatraži i dostavljati mu
tražene akte ako za to ne postoje zakonske zapreke.

Članak 6.

Državna tijela dužna su obavještavati državno pravobraniteljstvo o svim
postupcima i činjenicama u kojima je ono po zakonu dužno ili ovlašterio
poduzimati određene radnje ili podnositi pravna sredstva.

Članak 7.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja ne smije
biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo pravno
mišljenje u predmetu koji mu je dodijeljen u rad.

Kad je državni pravobranitelj županije odnosno Grada Zagreba ili zamjenik
državnog pravobranitelja pritvoren ili je protiv njega pokrenut kazneni
postupak odgovarajuće državno tijelo dužno je o tome obavijestiti državnog
pravobranitelja Republike Hrvatske.

Državni pravobranitelj Republike Hrvatske ne smije biti pritvoren niti
se protiv njega smije pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Zastupničkog
doma Sabora Republike Hrvatske.

Državni pravobranitelj Republike Hrvatske može biti pritvoren bez odobrenja
Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske samo ako je zatečen u vršenju
kažnjivog djela za koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od
pet godina. O tome će se izvijestiti Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

Članak 8.

Državno pravobraniteljstvo ima pečat koji sadrži naziv državnog pravobraniteljstva,
te naziv i grb Republike Hrvatske.

Na zgradi u kojoj je smješteno državno pravobraniteljstvo moraju biti
istaknuti naziv državnog pravobraniteljstva, grb i zastava Republike Hrvatske.

II. USTROJSTVO I RAD

1. USTROJSTVO

Članak 9.

U Republici Hrvatskoj državna pravobraniteljstva jesu:

- državno pravobraniteljstvo županije,

- Državno pravobraniteljstvo Grada Zagreba,

- Državno pravobraniteljstvo Republike Hrvatske.

Članak 10.

Državno se pravobrarkiteljstvo županije ustanovljuje za područje jedne
županije.

Državno se pravobraniteljstvo Grada Zagreba ustanovljuje za područje
Grada Zagreba.

Državno se pravobraniteljstvo Republike Hrvatske ustanovljuje za teritorij
Republike Hrvatske.

Svako državno pravobraniteljstvo postupa u skladu sa svojom stvarnom
i mjesnom nadležnosti, ako zakonom nije drukčije određeno.

2. RAD

Članak 11.

Poslove državnog pravobraniteljstva obavljaju državni pravobranitelj
i zamjenici državnog pravobranitelja.

Državni pravobranitelj upravlja radom državnog pravobraniteljstva.

U državnom pravobraniteljstvu može biti imenovano više zamjenika državnog
pravobranitelja.

Zamjenik državnog pravobranitelja ovlašten je obavljati svaku radnju
u postupku pred sudom ili drugim državnim tijelom za koju je po zakonu
ovlašten državni pravobranitelj.

III. DJELOKRUG I OVLASTI

Članak 12.

Djelokrug državnog pravobraniteljstva čine poslovi zastupanja, davanja
pravnih mišjenja i drugi poslovi kad je to posebnim zakonom određeno, te
poslvi koje državnom pravobraniteljstvu naloži Vlada Republike Hrvatske,
te županijsko poglavarstvo, odnosno gradsko poglavarstvo za županiju, odnosno
Grad Zagreb.

Članak 13.

Državni je pravobranitelj ovlašten zamjeniku državnog pravobranitelja
istog državnog pravobraniteljstva ili nižem državnom pravobraniteljstvu
davati obvezante naputke za rad i postupanje u predmetu,

Državni je pravobranitelj ovlašten preuzeti obavljanje svih ili pojedinih
poslova zamjenika državnog pravobranitelja istog državnog pravobraniteljstva
ili od nižeg državnog pravobraniteljstva. Iz opravdanih razloga državni
pravobranitelj može povjeriti postupanje u predmetu drugom zamjeniku državnog
pravobranitelja istog državnog pravobraniteljstva ili drugom nižem državnom
pravobraniteljstvu.

Obvezatni naputak nižem državnom pravobraniteljstvu u pojedinačnom predmetu
ili odluka o preuzimanju predmeta od nižeg državnog pravobraniteljstva
ili o njegovom povjeravanju drugom nižem državnom pravobraniteljstvu, daje
se u pisanom obliku s obrazloženjem.

Ako obvezatni naputak ili odluka iz stavka 3. ovoga članka iz posebnih
razloga, a naročito uslijed opasnosti od odgode, odmah nije bilo moguće
dati u pisanom obliku, takav usmeni naputak mora se naknadno potvrditi
u pisanom obliku.

1. ZASTUPANJE

Članak 14.

Državno pravobraniteljstvo Republike Hrvatske zastupa Republiku Hrvatsku,
a državno pravobraniteljstvo županije, odnosno Grada Zagreba zastupa županiju,
odnosno Grad Zagreb u zaštiti njihovih imovinskih prava i interesa pred
sudovima, upravnim i drugim javnim tijelima, prema svim osobama, ako nije
zakonom drukčije određeno.

Državni pravobranitelj u slučaju suprotstavljenih interesa Republike
Hrvatske i županije, odnosno Grada Zagreba, zastupa Republiku Hrvatsku,
a županije odnosno Grad Zagreb zastupa župan, odnosno gradonačelnik Grada
Zagreba.

U slučajevima iz stavka 2. ovoga članka, župan odnosno gradonačelnik
Grada Zagreba može opunomoćiti službenika županije, odnosno Grada Zagreba.

Članak 15.

Državno pravobraniteljstvo može na temelju punomoći zastupati državne
fondove, trgovačka društva i druge pravne osobe koje su u vlasništvu ili
pretežnom vlasništvu Republike Hrvatske, radi zaštite njihovih imovinskih
prava i interesa.

Državno pravobraniteljstvo može na temelju punomoći zastupati i humanitarne,
kulturne, znanstvene i odgojne ustanove te druga tijela koja nisu u vlasništvu
Republike Hrvatske, a čija je djelatnost od značaja za Republiku Hrvatsku.

Državno pravobraniteljstvo može na temelju punomoći zastupati i druge
pravne osobe koje obavljaju poslove od interesa za Republiku Hrvatsku,
kao i jedinice lokalne samouprave.

U slučajevima suprotstavljenih imovinsko-pravnih intersa Republike Hrvatske,
županija i Grada Zagreba, s imovinsko-pravnim interesima pravnih osoba
iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka, državni pravobranitelj ne može zastupati
stranku u sporu na temelju punomoći.

Članak 16.

U zastupanju Republike Hrvatske, županije, odnosno Grada Zagreba državno
je pravobraniteljstvo po zakonu ovlašteno poduzimati sve radnje, koje je
ovlaštena poduzimati stranka u postupku.

Članak 17.

Državno pravobraniteljstvo može zastupati državna tijela u upravnom
sporu, kad su povrijeđeni, odnosno kad postoji vjerojatnost povrede imovinskih
prava ili interesa Republike Hrvatske, odnosno županije ili Grada Zagreba,
ako na to bude ovlašteno.

Članak 18.

Državno pravobraniteljstvo Republike Hrvatske zastupa Republiku Hrvatsku,
županiju, odnosno Grad Zagreb u imovinskim sporovima pred inozemnim sudovima,
ustanovama i drugim tijelima.

Ako po propisima druge države, Državno pravobraniteljstvo Republike
Hrvatske ne smije neposredno nastupati pred njezinim sudovima ili drugim
tijelima, ovlastit će drugu osobu za zastupanje u pojedinom predmetu uz
prethodno pribavljenu suglasnost ministra pravosuđa.

Članak 19.

Protiv presuda, rješenja i odluka na štetu Republike Hrvatske, županije,
odnosno Grada Zagreba, državno pravobraniteljstvo koristit će zakonom propisana
pravna sredstva ili pravne lijekove osim ako bi to bilo u suprotnosti s
naputkom Vlade Republike Hrvatske, županijskog poglavarstva, odnosno gradskog
poglavarstva Grada Zagreba.

Državno pravobraniteljstvo će u slučajevima, kada se radi o stvarima
od osobitog značenja za Republiku Hrvatsku ili iznimno visoke vrijednosti,
a treba se odreći tužbenog zahtjeva, priznati zahtjev protivne strane,
zaključiti nagodbu ili odustati od prijedloga za izvršenje, izvijestiti
o postupku Vladu Republike Hrvatske i zatražiti zauzimanje stajališta glede
daljnjega zastupanja. Stajalište Vlade Republike Hrvatske izraženo u formi
zaključka obvezatno je za Državno pravobraniteljstvo Republike Hrvatske,
a stajalište županijskog, odnosno gradskog poglavarstva obvezatno je za
državno pravobraniteljstvo županije, odnosno Grada Zagreba.

Ako državno pravobraniteljstvo županije, odnosno Grada Zagreba ocijeni
da vođenje postupka prema zaključku županijskog, odnosno gradskog poglavarstva
ne bi bilo zakonito ili opravdano, dostavit će predmet s obrazloženim mišljenjem
Državnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske radi davanja naloga za daljnje
postupanje.

Članak 20.

Tužbe, odgovore na tužbu, druga pravna sredstva, pravne lijekove i podneske
u postupcima u kojima je stranka Republika Hrvatska, odnosno županija ili
Grad Zagreb, smije podnositi samo nadležno državno pravobraniteljstvo ako
zakonom nije drukčije određeno.

Odluke sudbene vlasti i upravnih tijela kao i druga pismena u postupcima
koje vode, dostavljaju se nadležnom državnom pravobraniteljstvu.

Pogrešna dostava pismena ne proizvodi pravne učinke.

Članak 21.

Troškovi zastupanja pred sudovima i drugim nadležnim tijelima priznaju
se državnom pravobraniteljstvu prema propisima o nagradama i naknadama
troškova za rad odvjetnika.

Pravne osobe koje državno pravobraniteljstvo zastupa na temelju punomoći
dužne su za zastupanje plaćati naknadu sukladno propisima o nagradama i
naknadama troškova za rad odvjetnika.

Humanitarne organizacije državni pravobranitelj može osloboditi od plaćanja
troškova postupka.

Sredstva naplaćena na ime troškova zastupanja prihod su državnog proračuna.

2. DAVANJE PRAVNIH MIŠLJENJA

Članak 22.

Državna pravobraniteljstva daju na zahtjev državnih tijela pravno mišljenje
o svim pitanjima koja se odnose na imovinskopravne poslove i zaštitu imovine,
prirodnih bogatstava, dijelova prirode, nekretnina, stvari i prava od interesa
za Republiku Hrvatsku.

Kada pravno mišljenje iz stavka 1. ovoga članka traži državno tijelo
koje ima svoju pravnu službu, dužno je, uz zahtjev, dostaviti i mišljenje
svoje službe.

Članak 23.

Prije sklapanja ugovora o prometu nekretninama u vlasništvu Republike
Hrvatske, državna su tijela dužna pribaviti mišljenje o pravnoj valjanosti
ugovora od nadležnog državnog pravobraniteljstva.

Članak 24.

Nadležno državno pravobraniteljstvo dat će mišljenje o pravnoj valjanosti
ugovora najkasnije u roku od trideset dana od dana dostave zahtjeva za
davanje pravnog mišljenja, a u protivnom smatrat će se da ne postoje pravne
zapreke za sklapanje pravnog posla.

Neovisno o tome je li pravno mišljenje dato ili nije državno pravobraniteljstvo
može iz razloga predviđenih zakonom tražiti poništenje sklopljenog ugovora,
odnosno utvrđenje ništavosti pravnog posla, ako je on protivan prisilnim
propisima.

IV. UNUTARNJE USTROJSTVO DRŽAVNIH PRAVOBRANITELJSTAVA

1. POSLOVI UPRAVE

Članak 25.

Poslovi uprave obuhvaćaju osiguranje uvjeta za pravilan rad i poslovanje
državnog pravobraniteljstva, a posebice: ustrojstvo unutarnjeg poslovanja
u državnom pravobraniteljstvu, skrb o urednom i pravodobnom obavljanju
poslova u državnom pravobraniteljstvu, poslove u svezi s predstavkama i
pritužbama na rad državnog pravobraniteljstva, stručne poslove u svezi
s ostvarivanjem dužnosti i prava službenika i namještenika u državnom pravabraniteljstvu,
skrb o stručnom usavršavanju državnih pravobranitelja, zamjenika državnih
pravobranitelja, savjetnika, vježbenika i drugih službenika i namještenika
u državnom pravobraniteljstvu, vođenje statistike, financijsko i materijalno
poslovanje državnog pravobraniteljstva te druge poslove propisane zakonom
i pravilnikom o unutarnjem poslovanju državnih pravobranjteljstava.

Članak 26.

Državni pravobranitelj obavlja poslove uprave sukladno zakonu i pravilniku
o unutarnjem poslovanju.

Državnog pravobranitelja u slučaju njegove spriječenosti ili odsutnosti
u obavljanju poslova uprave i drugih poslova koje povjeri zamjenjuje zamjenik
državnog pravobranitelja određen godišnjim rasporedom poslova:

U slučaju odsutnosti ili spriječenosti državnog pravobranitelja u državnom
pravobraniteljstvu u kojem nema zamjenika državnog pravobranitelja kao
i kad državni pravobranitelj nije imenovan, državni pravobranitelj Republike
Hrvatske može odrediti zamjenika državnog pravobranitelja iz tog državnog
pravobraniteljstva ili državnog pravobranitelja, odnosno zamjenika državnog
pravobranitelja drugog državnog pravobraniteljstva, da privremeno ali najdulje
šest mjeseci u jednoj godini obavlja poslove držvnog pravobranitelja, odnosno
zamjenika državnog pravobranitelja.

Državnom pravobranitelju Republike Hrvatske u poslovima uprave pomažu
zamjenici - voditelji odjela i tajnik državnog pravobraniteljstva, a u
drugim državnim pravobraniteljstvima državnom pravobranitelju pomažu zamjenici
- voditelji odjela, tajnik državnog pravobraniteljstva ili službenik kojeg
odredi državni pravobranitelj.

2. ODJELI

Članak 27.

U državnom pravobraniteljstvu u kojem ima više od pet zamjenika ustanovljuju
se odjeli. Odjel se ustanovljuje ako najmanje tri zamjenika državnog pravobranitelja
rade na predmetima istog pravnog područja.

Na čelu odjela nalazi se voditelj - zamjenik državnog pravobranitelja
kojeg imenuje državni pravobranitelj godišnjim rasporedom poslova.

Raspored zamjenika državnog pravobranitelja u odjele izvršit će se godišnjim
rasporedom poslova.

V. PRAVOSUDNA UPRAVA

Članak 28.

Poslove pravosudne uprave obavlja Ministarstvo pravosuđa.

Za obavljanje poslova pravosudne uprave Ministarstvo pravosuđa obraća
se Državnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske koje zahtjeve upućuje
državnim pravobraniteljstvima županija, odnosno Grada Zagreba.

Članak 29.

U pravosudnu upravu spadaju poslovi koji služe izvršavanju ovlasti državnih
pravobraniteljstava posebno izrada zakona i drugih propisa za ustanovljavanje,
djelokrug i ustrojstvo državnog pravobraniteljstva, skrb za školovanje
i stručno usavršavanje državnih pravobranitelja, zamjenika državnih pravobranitelja
i drugih službenika i namještenika, osiguranje materijalnih, financijskih,
prostornih i drugih uvjeta za rad državnih pravobraniteljstava, prikupljanje
statističkih i drugih podataka o djelovanju državnih pravobraniteljstava,
ispitivanje predstavki i pritužbi građana na rad državnih pravobraniteljstava
koje se odnose na odugovlačenje a davanju pravnog mišljenja o pravovaljanosti
ugovora ili na ponašanje državnog pravobranitelja, zamjenika državnog pravobranitelja
ili drugog djelatnika državnog pravobraniteljstva prema stranci u tijeku
postupka ili obavljanja drugih službenih radnji, nadzor nad financijskim
i materijalnim poslovanjem državnih pravobraniteljstava, nadzor nad redovitim
obavljanjem poslova u državnom pravobraniteljstvu, te provođenjem pravilnika
o unutarnjem poslovanju državnih pravobraniteljstava, kao i druge upravne
zadaće i poslove određene zakonom.

Članak 30.

Ministarstvo pravosuđa vodi evidenciju državnih pravobranitelja, zamjenika
državnih pravobranitelja, savjetnika, državno pravobraniteljskih vježbenika
i drugih djelatnika u državnim pravobraniteljstvima.

Evidencija sadrži podatke o imenu i prezimenu, rođenju, nacionalnosti,
prebivalištu, završenoj školi, stručnom nazivu, znanju stranih jezika,
kao i druge podatke određene zakonom.

Podatke iz stavka 2. ovoga članka Ministarstvu pravosuđa dostavljaju
državna pravobraniteljstva na način koji propiše ministar pravosuđa.

Podaci upisani u evidenciju službena su tajna i mogu se koristiti samo
za potrebe provođenja ovoga Zakona, kao i zakona kojim se uređuju prava,
dužnosti i odgovornosti državnih pravobranitelja, zamjenika državnih pravobranitelja
i drugih djelatnika u državnom pravobraniteljstvu.

Članak 31.

Evidencija državnih pravobranitelja i zamjenika državnih pravobranitelja
sadrži sljedeće podatke:

1. osobne podatke,

2. podatke o imenovanju i razrješenju,

3. podatke o uspjehu u tijeku studija,

4. podatke o vježbeničkoj praksi,

5. podatke o obavljenim stručnim ili znanstvenim radovima,

6. ocjenu obnašanja državnopravobraniteljske dužnosti,

7. podatke o napredovanju,

8. stegovne kazne.

Osobni podaci sadrže sljedeće podatke: ime, prezime, ime oca, dan, mjesec
i godinu rođenja, nacionalnost, podatke o prebivalištu, završenom pravnom
fakultetu, položenom pravosudnom ispitu, posebnim znanjima, imovinskom
stanju, članovima obiteljskog domaćinstva (bračni drug, djeca i roditelji).

Podaci iz evidencije službena su tajna.

Tijela, koja imaju podatke o kojima se vodi evidencija iz stavka 1.
ovoga članka dužna su ih dostaviti Ministarstvu pravosuđa.

Članak 32.

Ministarstvo pravosuđa može tražiti od državnih pravobraniteljstava
izvješća i podatke iz poslova pravosudne uprave, koji su mu potrebni za
obavljanje poslova iz svog djelokruga za provedbu zadaća iz ovoga Zakona,
te u tom dijelu obavljati i izravan uvid u rad državnih pravobraniteljstava.

Članak 33.

Ministar pravosuđa donosi pravilnik o unutarnjem poslovanju u državnim
pravobraniteljstvima na prijedlog državnog pravobranitelja Republike Hrvatske.

Pravilnikom o unutarnjem poslovanju propisuju se pravila o uredskom
poslovanju, o vođenju upisnika i pomoćnih knjiga, o vođenju evidencija,
obrascima za rad, pravila o priopćenjima za javnost, provedbena pravila
o vođenju postupka i dostavljanju odluka na jeziku i pismu etničke i nacionalne
zajednice ili manjine, pravila o nadzoru materijalnog i financijskog poslovanja
i redovitog obavljanja poslova u državnim pravobraniteljstvima, rasporedu
radnog vremena u tijeku radnog dana ili tjedna, pravila o vođenju statistike,
standardi poslovnog prostora i opreme i druga pitanja od značaja za unutarnje
poslovanje državnih pravobraniteljstava.

Pravilnikom o unutarnjem poslovanju propisuje se i način obavljanja
zajedničkih poslova za više pravosudnih tijela, ako imaju sjedište u istoj
zgradi.

Članak 34.

Državnim se pravobraniteljima i zamjenicima državnih pravobranitelja,
izdaje službena iskaznica. Ministar pravosuđa pravilnikom propisuje obrazac
i postupak izdavanja službene iskaznice.

VI. DRŽAVNI PRAVOBRANITELJI I NJIHOVI ZAMJENICI

1. IMENOVANJE

Članak 35.

Državnog pravobranitelja Republike Hrvatske imenuje Zastupnički dom
Sabora Republike Hrvatske, na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, a po
prethodno pribavljenom mišljenju nadležnog radnog tijela Zastupničkog doma
Sabora Republike Hrvatske, bez objavljivanja oglasa.

Zamjenike državnog pravobranitelja Republike Hrvatske imenuje Zaslupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na prijedlog državnog pravobranitelja Republike
Hrvatske, a po prethodno pribavljenom mišljenju ministra pravosuđa i nadležnoga
radnog tijela Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske.

Državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba i njihove zamjenike
imenuje Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske na prijedlog državnog
pravobranitelja Republike Hrvatske, a po prethodno pribavljenom mišljenju
ministra pravosuđa i županijskog poglavarstva, odnosno gradskog poglavarstva
Grada Zagreba i nadležnoga radnog tijela Zastupničkog doma Sabora Republike
Hrvatske.

Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske državne pravobranitelje i
zamjenike državnog pravobranitelja iz stavka 2. i 3. ovoga članka imenuje
na temelju oglasa, kojeg objavljuje državni pravobranitelj Republike Hrvatske.

Oglas se objavljuje u "Narodnim novinama" i sredstvima javnog
priopćavanja, a sadrži poziv kandidatima da u roku, koji ne smije biti
kraći od 15 dana, podnesu prijavu s dokazima o ispunjavanju uvjeta propisanih
ovim Zakonom.

Ministar pravosuđa i nadležna tijela dužni su u roku 30 dana dati mišljenje
o prijavljenim kandidatima, na temelju prijava kandidata i podataka o kandidatima
s kojima raspolaže državno pravobraniteljstvo i Ministarstvo pravosuđa
te drugih saznanja o kandidatima.

Članak 36.

O izvršenom imenovanju Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske izvješćuje
Državno pravobraniteljstvo Republike Hrvatske, a državni pravobranitelj
Republike Hrvatske o tome izvješćuje državno pravobraniteljstvo u koje
je imenovan državni pravobranitelj, odnosno zamjenik državnog pravobranitelja,
ministra pravosuđa i svakog kandidata.

Odluka o imenovanju objavljuje se u "Narodnim novinama".

Državni pravobranitelj, odnosno zamjenik državnog pravobranitelja dužan
je stupiti na dužnost u roku određenom u odluci o imenovanju, a najkasnije
u roku šest mjeseci od dana imenovanja.

Ako državni pravobranitelj, odnosno zamjenik državnog pravobranitelja,
bez opravdanog razloga ne stupi na dužnost u roku iz stavka 4. ovog članka,
smatrat će se da nije ni imenovan.

Članak 37.

Državni pravobranitelj, odnosno zamjenik državnog pravobranitelja prije
stupanja na dužnost daje pred predsjednikom Sabora Republike Hrvatske prisegu
koja glasi:

"Prisežem, da ću se u svom radu pridržavati Ustava i zakona, da
ću savjesnim radom štititi imovinska prava i interese Republike Hrvatske
- županije - Grada Zagreba, te državni ustroj Republike Hrvatske i da ću
svoju dužnost i zadaće obavljati savjesno".

Članak 38.

Državnog pravobranitelja Republike Hrvatske te državnog pravobranitelja
županije, odnosno Grada Zagreba imenuje se na vrijeme od osam godina i
po isteku tog vremena mogu biti ponovno imenovani na istu dužnost. Ako
državni pravobranitelj ne bude ponovno imenovan na istu dužnost, nastavlja
raditi kao zamjenik državnog pravobranitelja u istom državnom pravobraniteljstvu.

Vrijeme na koje je imenovan državni pravobranitelj počinje teći danom
stupanja na dužnost.

Zamjenici državnog pravobranitelja svoju dužnost obnašaju stalno.

Članak 39.

Broj zamjenika državnog pravobranitelja u pojedinom državnom pravobraniteljstvu
određuje ministar pravosuđa sukladno okvirnim mjerilima za rad državnog
pravobraniteljstva.Okvirna mjerila propisuje ministar pravosuđa na prijedlog
državnog pravobranitelja Republike Hrvatske.

Članak 40.

Za državnog se pravobranitelja ili za zamjenika državnog pravobranitelja
može imenovati hrvatski državljanin, koji ima završen pravni fakultet i
položen pravosudni ispit te ostale uvjete propisane ovim Zakonom.

Članak 41.

Za zamjenika državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba
može se imenovati osobu koja je kao sudački, državnoodvjetnički, državnopravobraniteljski,
odvjetnički, javnobilježnički vježbenik položila pravosudni ispit ili osobu
koja je na drugim pravnim poslovima radila nakon položenog pravosudnog
ispita najmanje dvije godine.

Za državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba može se
imenovati osobu koja je nakon položenog pravosudnog ispita provela na pravnim
poslovima najmanje šest godina u sudovima, državnom odvjetništvu, državnom
pravobraniteljstvu, javnom bilježništvu, odvjetništvu ili na drugim pravnim
poslovima osam godina.

Za zamjenika državnog pravobranitelja u Državnom pravobraniteljstvu
Republike Hrvatske može se imenovati osobu koja je poslije položenog pravosudnog
ispita provela na radu na pravnim poslovima najmanje osam godina u sudovima,
državnom pravobraniteljstvu, državnom odvjetništvu, javnom bilježništvu
ili odvjetništvu, ili na drugim pravnim poslovima deset godina ili je docent
ili profesor pravnog fakulteta iz pozitivno-pravnih predmeta.

Za državnog pravobranitelja Republike Hrvatske može se imenovati osobu
koja je nakon položenog pravosudnog ispita provela na pravnim poslovima
najmanje osam godina u sudovima, državnom odvjetništvu, državnom pravobraniteljstvu,
javnom bilježništvu ili odvjetništvu, odnosno osobu koja je na drugim pravnim
poslovima provela deset godina kao i drugi pravni stručnjak čiji prethodni
rad pruža jamstvo za uspješno obnašanje te dužnosti.

Članak 42.

Za imenovanje u više državno pravobraniteljstvo moraju biti ispunjeni
uvjeti prema kojima državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja
ima, uz uvjete iz članka 40. i 41. ovoga Zakona, stručno znanje i sposobnost
za obnašanje državnopravobraniteljske dužnosti koja se utvrđuje ocjenom
obnašanja državnopravobraniteljske dužnosti.

Članak 43.

Ocjena se obnašanja državnopravobraniteljske dužnosti sastoji od sljedećih
mjerila:

1. poštovanje rokova u tijeku postupka i korištenju pravnih sredstava
ili lijekova i postizanje zadovoljavajućih rezultata u radu,

2. iskazana marljivost u rješavanju dodijeljenih mu predmeta u skladu
s okvirnim mjerilima,

4. sposobnost usmenog i pisanog izcažavanja,

5. sposobnost uspostavljanja kulturnog i uljudbenog odnosa sa strankama,

6. odnos prema drugim državnim pravobraniteljima, službenicima i namještenicima
u državnom pravobraniteljstvu i ponašanje izvan službe,

7. sposobnost obavljanja poslova uprave ako je raspoređen na takvu dužnost,

8. posebne odlike, objavljeni znanstveni ili stručni radovi.

Članak 44.

Ocjenu obnašanja državnopravobraniteljske dužnosti daje, državni pravobranitelj
županije, odnosno Grada Zagreba, za za mjenika državnog pravobranitelja
županije, odnosno Grada Zagreba, a za državnog pravobranitelja županije,
donosno državnog pravobranitelja Grada Zagreba, državni pravobranitelj
Republike Hrvatske.

Ocjenu obnašanja državnopravobraniteljske dužnosti, za zamjenika državnog
pravobranitelja Republike Hrvatske daje državni pravobranitelj Republike
Hrvatske.

Ocjenu za državnog pravobranitelja Republike Hrvatsk daje Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog ministra pravosuđa.

Članak 45.

Ocjena obnašanja dužnosti daje se svake tri godine.

Ocjena obnašanja može biti da državni pravobranitelj ili zamjenik državnog
pravobranitelja:

1. nezadovoljavajuće obnaša državnobraniteljsku dužnost

2. ne ispunjava uvjete za napredovanje,

3. ispunjava uvjete za napredovanje.

Ocjena se dostavlja državnom pravobranitelju ili zamjenik državnog pravobranitelja
na kojeg se odnosi i njen sadržaj predstavlja službenu tajnu.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja koji se
ne složi s ocjenom, ima pravo u roku od osam dan od dostave ocjene podnijeti
prigovor državnom pravobranitelj Republike Hrvatske koji može tražiti izradu
nove ocjene poštujući pri tom mišljenje državnog pravobranitelja.

Državni pravobranitelj Republike Hrvatske može po prigovoru državnog
pravobranitelja ili zamjenika državnog pravobranitelja razmatrati ponovno
izrađenu ocjenu i ako utvrdi da i prigovor osnovan može ju izmijeniti u
cijelosti ili djelomično.

2. RAZLOZI ZA RAZRJEŠENJE

Članak 46.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja bit će
razriješen dužnosti:

- ako to sam zatraži,

- ako uz svoj pristanak bude imenovan na drugu dužnost,

- ako trajno izgubi sposobnost obavljati svoju dužnosti,

- ako bude osuđen za kazneno djelo koje ga čini nedostojnim za obavljanje
državnopravobraniteljske dužnosti,

- ako državni pravobranitelj Republike Hrvatske utvdi postojanje uvjeta
za razrješenje u stegovnom postupku,

- kada navrši 70 godina života, istekom godine u kojoj je ispunio taj
uvjet,

- kad se ukine državno pravobraniteljstvo u koje je imenovan,

- kad primi dužnost ili počne obavljati poslove koji su spojivi s obavljanjem
državnopravobraniteljske dužnosti.

Odluku o razrješenju državnih pravobranitelja i njihovih zamjenika donosi
Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

Državni pravobranitelj Republike Hrvatske može se razriješiti dužnosti
ako bude ocijenjen da nezadovoljavajuće obnaša državnopravobraniteljsku
dužnost.

Zamjenik državnog pravobranitelja koji dva puta u nizu bude ocijenjen
negativnom ocjenom razriješit će se dužnosti.

Protiv odluke o razrješenju od državnopravobraniteljske dužnosti državni
pravobranitelj ili zamjenik

državnog pravobranitelja ima pravo u roku 15 dana podnijeti zahtjev
za zaštitu Županijskom domu Sabora Republike Hrvatske.

Županijski će dom odbaciti zahtjev za zaštitu ako je nepravodobno podnesen
ili ga je podnijela neovlaštena osoba, a odbit će ga ako zaključi da je
neutemeljen.

Ako Županijski dom zaključi da je zahtjev za zaštitu utemeljen, dostavit
će ga uz obrazloženo mišljenje Zastupničkom domu na ponovno odlučivanje.
U tom slučaju Zastupnički dom odluku o razrješenju državnih pravobranitelja
i njihovih zamjenika donosi natpolovičnom većinom svih zastupnika.

Konačna odluka o razrješenju državnih pravobranitelja i njihovih zamjenika
objavljuje se u "Narodnim novinama".

Članak 47.

Ako je državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja
zatražio razrješenje od dužnosti, a Zastupnički dom Sabora ne donese odluku
o razrješenju u roku od tri mjeseca od podnošenja zahtjeva, državni će
pravobranitelj rješenjem utvrditi da je zamjeniku državnog pravobranitelja
prestala dužnost danom proteka roka od tri mjeseca od podnošenja zahtjeva
za razrješenje, a za državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba
rješenje će donijeti državni pravobranitelj Republike Hrvatske.

3. STEGOVNI POSTUPAK

Članak 48.

Državni pravobranitelj županije, odnosno Grada Zagreba ili zamjenik
državnog pravobranitelja odgovara stegovno ako počini stegovno djelo.

Stegovna djela jesu :

1. neredovito ili neuredno obavljanje dužnosti,

2. povreda službene tajne u svezi s obavljanjem dužnosti,

3. zlouporaba položaja ili prekoračenje službene ovlasti,

4. izazivanje na drugi način poremećaja i, odnosa u radu, koji znatno
utječu na obavljanje državnopravobraniteljske službe,

5. obavljanje službe, poslova ili aktivnosti koji su nespojivi sa državnopravobraniteljskom
službom, bez prethodnog odobrenja državnog pravobranitelja Republike Hrvatske,

6. nepostupanje po obvezatnoj uputi višeg državnog pravobranitelja,

7. nanošenje štete ugledu državnog pravobraniteljstva ili državnopravobraniteljske
službe na drugi način.

Članak 49.

Stegovni postupak protiv zamjenika državnog pravobranitelja, državnog
pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba i njihovih zamjenika vodi
državni pravobranitelj Republike Hrvatske.

Članak 50.

Zahtjev za pokretanje stegovnog postupka može podnijeti:

- za zamjenika državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba,
državni pravobranitelj,

- za državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba, te zamjenike
državnog pravobranitelja Republike Hrvatske, ministar pravosuđa i/ili nadležno
radno tijelo Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske.

Članak 51.

Stegovni postupak ne smije se pokrenuti nakon šest mjeseci od saznanja
za počinjeno stegovno djelo i počinitelja, odnosno dvije godine od počinjenog
stegovnog djela.

Ako stegovno djelo povlači kaznenu odgovornost stegovni postupak smije
se pokrenuti u vremenu u kojem zastarijeva progon za kazneno djelo, pod
uvjetom da je kazneni postupak pokrenut.

Stegovna kazna smije se izreći u roku od jedne godine od pokretanja
stegovnog postupka.

Članak 52.

Stegovne kazne jesu

1. ukor,

2. novčana kazna najviše do jedne trećine plaće ostvarene u prethodnom
mjesecu kroz najdulje šest mjeseci,

3. razrješenje od dužnosti

Kod izricanja stegovne kazne odgovarajuće se primjenjuju instituti kaznenog
zakona u skraćenom postupku.

O izrečenim stegovnim kaznama vodi se evidencija u Ministarstvu pravosuđa.

Kazna ukora briše se iz evidencije po službenoj dužnosti po proteku
dvije godine od pravomoćnosti.

Novčana kazna briše se iz evidencije po službenoj dužnosti po proteku
tri godine od pravomoćnosti.

Članak 53.

Stegovne kazne izriče državni pravobranitelj Republike Hrvatske.

Kad se u stegovnom postupku utvrdi postojanje uvjeta za izricanje kazne
razrješenja od dužnosti, državni će pravobranitelj Republike Hrvatske rješenje
o postojanju uvjeta za razrješenje sa svim spisima ustupiti Zastupničkom
domu Sabora Republike Hrvatske radi donošenja odluke.

Članak 54.

Protiv odluke državnog pravobranitelja Republike Hrvatske o izrečenoj
stegovnoj kazni državni pravobranitelj županije, odnosno Grada Zagreba
ili zamjenik državnog pravobranitelja, imaju pravo podnijeti tužbu Upravnom
sudu Republike Hrvatske.

Protiv odluke o razrješenju državni pravobranitelj ili njegov zamjenik
ima pravo podnijeti zahtjev za zaštitu Županijskom domu Sabora Republike
Hrvatske.

4. UDALJENJE OD OBAVLJANJA DUŽNOSTI

Članak 55.

Državni će pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja biti
udaljen od dužnosti ako je protiv njega pokrenut kazneni postupak zbog
kaznenog djela za koje je predviđena kazna zatvora preko pet godina, ili
dok se nalazi u pritvoru.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja može biti
udaljen od dužnosti:

1. ako je protiv njega pokrenut kazneni postupak zbog kaznenog djela
za koje je predviđena kazna zatvora do pet godina,

2. ako obavlja službu, posao ili aktivnosti koji su nespojivi s obavljanjem
državnopravobraniteljske dužnosti bez prethodnog pismenog odobrenja državnog
pravobranitelja,

3. ako je pokrenut postupak za razrješenje :

- zbog osude za kazneno djelo koje ga čini nedostojnim obavljanja državnopravobraniteljske
dužnosti ili

- zbog počinjenog stegovnog djela.

Odluku o udaljenju od dužnosti u slučaju iz stavka 1. ovoga članka donosi
:

- za zamjenika državnog pavobranitelja županije ili Grada Zagreba, državni
pravobranitelj županije ili Grada Zagreba,

- za državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba i zamjenika
državnog pravobranitelja Republike Hrvatske, državni pravobranitelj Republike
Hrvatske.

Odluku o udaljenju od dužnosti u slučajevima iz stavka 2. ovog članka
donosi državni pravobranitelj Republike Hrvatske.

Protiv odluke o udaljenju državni pravobranitelj ili zamjenik državnog
pravobranitelja ima pravo prigovora ministru pravosuđa u roku od tri dana
o čemu je ministar pravosuđa dužan donijeti odluku u daljnjem roku od 15
dana. Ako ministar pravosuđa ne donese odluku u navedenom roku smatra se
da je udaljenje od obavljanja državnopravobraniteljske dužnosti prestalo.

5. DUŽNOSTI I PRAVA DRŽAVNOG PRAVOBRANITELJA

a) OBNAŠANJE DRŽAVNOPRAVOBRANITELJSKE DUŽNOSTI

Članak 56.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja obnaša
državnopravobraniteljsku dužnost u državnom pravobraniteljstvu u koje je
imenovan.

Članak 57.

Poslovi u državnom pravobraniteljstvu raspoređuju se na početku svake
kalendarske godine prema vrstama predmeta vodeći računa o razmjeenom opterećenju.

Prije utvrđivanja rasporeda poslova državni pravobranitelj pribavit
će mišljenje zamjenika državnog pravobranitelja.

Godišnji se raspored poslova prije nego se počne primjenjivati dostavlja
Državnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske, koje, zbog opravdanih razloga,
može naložiti da se raspored izmijeni.

Državno će pravobraniteljstvo Republike Hrvatske svoj godišnji raspored
poslova dostaviti Ministarstvu pravosuđa.

Godišnji se raspored poslova može mijenjati ako to posebne okolnosti
opravdavaju.

b) DUŽNOSTI DRŽAVNOG PRAVOBRANITELJA

Članak 58.

Državni se pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja mora
ponašati tako da ne umanji svoj ugled ili ugled državnog pravobraniteljstva,
te ne dovede u pitanje svoju svjesnost ili samostalnost državnog pravobraniteljstva.

Članak 59.

Državni je pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja dužan
zadržati za sebe sve što je doznao o strankama i njihovim pravima, obvezama
i pravnim interesima u okviru obnašanja dužnosti, ako to ne predstavlja
kažnjivo djelo, te čuvati tajnost svih podataka nedostapnih javnosti.

Članak 60.

Državni pravobranitelj i zamjenik državnog pravobranitelja ne smije
pripadati ni jednoj političkoj stranci, niti sudjelovati njenim aktivnostima.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na drižnog pravobranitelja
Republike Hrvatske.

Članak 61.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja ne smije
se koristiti svojim službenim

položajem ili ugledom državnog pravobraniteljstva za ostvarivanje svojih
prava pred sudovima i drugim državnim tijelima.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja ne smije
obnašati sudačku ili državnoodvjetničku dužnost, obavljati odvjetničku
ili javnobilježničku službu, niti poslove člana upravnog ili nadzornog
odbora trgovčkog društva ili druge pravne osobe kojoj je cilj ostvarivanje
dobiti.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja ne smije
obavljati niti drugu službu ili posao, koji bi mogli utjecati na njegovu
samostalnost i objektivnost ili bi se time umanjio njegov ugled ili je
inače nespojiv s obnašanjem državnopravobraniteljske dužnosti.

Članak 62.

Državni je pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja ovlašten
pisati stručne ili znanstvene radove, sudjelovati u radu stručnih ili znanstvenih
skupova, pisati nacrte propisa, sudjelovati u drugim sličnim aktivnostima.

Članak 63.

Državni pravobranitelj županije, odnosno Grada Zagreba njihovi zamjenici
i zamjenici državnog pravobranitelja Republike Hrvatske dužni su prethodno
u pisanom obliku izvijestiti državnog pravobranitelja Republike Hrvatske
o svakom poslu kojeg prime osim poslova iz članka 62. ovoga Zakona.

Zamjenik je državnog pravobranitelja dužan prethodno u pisanom obliku
izvijestiti državnog pravobranitelja o svakom poslu kojeg primi osim poslova
iz članka 62. ovoga Zakona, kad je dužan o tome izvijestiti državnog pravobranitelja
Republike Hrvatske.

O nespojivosti službe ili posla s državnopravobraniteljskom dužnosti
odlučuje za zamjenike državnog pravobranitelja državni pravobranitelj,
za državnog pravobranitelja županije odnosno Grada Zagreba, državni pravobranitelj
Republike Hrvatske a za državnog pravobranitelja Republike Hrvatske, ministar
pravosuđa.

c) PRAVA DRŽAVNOG PRAVOBRANITELJA

Članak 64.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja imaju pravo
na:

- plaću koja je utvrđena za državnog pravobranitelja ili zamjenika državnog
pravobranitelja u državnom pravobraniteljstvu u koje je imenovan,

- naknadu umjesto plaće kad nije u mogućnosti obnašati dužnost,

- mirovinsko, invalidsko, zdravstveno osiguranje i prava koja iz toga
proizlaze po općim propisima,

- odmore i dopuste koje imaju službenici i namještenici u državnom pravobraniteljstvu
i godišnji odmor u trajanju od 30 radnih dana,

- naknadu za odvojeni život od obitelji, kao i naknadu troškova putovanja
u mjesto stanovanja obitelji u vrijeme tjednog odmora ili državnih blagdana,

- naknadu za službena putovanja i putne troškove u svezi s obnašanjem
državnopravobraniteljske dužnosti, i

- stručno usavršavanje i specijalizaciju u okviru sredstava osiguranih
za tu namjenu,

- pravo na druge izdatke pod uvjetima utvrđenim zakonom i drugim propisima.

d) UPUČIVANJE NA RAD

Članak 65.

Državni pravobranitelj županije, odnosno Grada Zagreba ili zamjenici
državnog pravobranitelja smiju se privremeno, ali najdulje šest mjeseci,
uputiti na rad u drugo državno pravobraniteljstvo.

Državni pravobranitelj županije, odnosno Grada Zagreba i njihov zamjenik
može se uz svoj pristanak uputiti na rad u drugo državno pravobraniteljstvo
istog stupnja i na dulje vrijeme ili trajno premjestiti.

Rješenje o privremenom upućivanju na rad u drugo državno pravobraniteljstvo
donosi državni pravobranitelj Republike Hrvatske, a odluku za trajni premještaj
donosi Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

Protiv rješenja državnog pravobranitelja Republike Hrvatske o privremenom
upućivanju na rad u drugo državno pravobraniteljstvo, državni pravobranitelj
ili zamjenik državnog pravobranitelja može u roku od osam dana podnijeti
prigovor ministru pravosuđa.

Prigovor iz stavka 4. ovoga članka ne odgađa izvršenje rješenja o privremenom
upućivanju na rad u drugo državno pravobraniteljstvo.

e) ODGOVORNOST ZA ŠTETU

Članak 66.

Republika Hrvatska odgovara za štetu koju u obnašanju dužnosti nanese
državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja građaninu
ili pravnoj osobi nepravilnim ili nezakonitim radom.

Republika Hrvatska može od državnog pravobranitelja ili zamjenika državnog
pravobranitelja zatražiti naknadu isplaćene svote samo kad je štetu učinio
namjerno ili iz krajnje nepažnje.

Zahtjev za naknadu štete iz stavka 2. ovoga članka zastarijeva za šest
mjeseci od dana isplaćene naknade oštećeniku.

VII. DRŽAVNOPRAVOBRANITELJSKI SLUŽBENICI I NAMJEŠTENICI

Članak 67.

Broj službenika i namještenika za obavljanje stručnih uredskih i tehničkih
poslova utvrđuje državni pravobranitelj Republike Hrvatske uz prethodnu
suglasnost ministra pravosuđa.

Zasnivanje i prestanak radnog odnosa službenika i namještenika, plaće
i ostala prava, obveze i odgovornosti iz rada, potrebna školska sprema,
trajanje i obavljanje vježbeničke prakse, uvjeti za polaganje stručnog
ispita, program i način polaganja tog ispita te druga pitanja s tim u svezi
uređuje se propisima koji se primjenjuju na službenike i namještenike u
sudovima.

1. TAJNIK DRŽAVNOG PRAVOBRANITELJSTVA

Članak 68.

Državno pravobraniteljstvo s više od deset zamjenika državnog pravobranitelja
može imati tajnika. Tajnik državnog pravobraniteljstva pomaže državnom
pravobranitelju u obavljanju poslova uprave.

Za tajnika državnog pravobraniteljstva županije, odnosno Grada Zagreba
može biti imenovana osoba koja ima završen pravni fakultet.

Za tajnika Državnog pravobraniteljstva Republike Hrvatske može biti
imenovana osoba koja ispunjava uvjete za savjetnika u Državnom pravobraniteljstvu
Republike Hrvatske.

2. SAVJETNICI

Članak 69.

Za obavljanje pravnih poslova državno pravobraniteljstvo može imati
savjetnike, odnosno više savjetnike.

Savjetnici pomažu državnom pravobranitelju ili njegovom zamjeniku u
radu, izrađuju nacrte akata te obavljaju samostalno ili pod nadzorom i
po uputama državnog pravobranitelja ili njegovog zamjenika druge stručne
poslove predviđene zakonom i propisima donesenim na osnovi zakona.

Na temelju punomoći državnog pravobranitelja savjetnici i viši savjetnici
u državnom pravobraniteljstvu mogu obavljati poslove zastupanja pred sudovima,
upravnim i drugim javnim tijelima.

Za savjetnika se u državnom pravobraniteljstvu županije, odnosno Grada
Zagreba može imenovati osobu koja ima završen pravni fakultet i položen
pravosudni ispit.

Za savjetnika se u Državnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske može
imenovati osoba koja osim uvjeta iz stavka 4. ovog članka ima najmanje
dvije godine rada nakon položenog pravosudnog ispita na pravnim poslovima
u sudu, državnom odvjetništvu, državnom pravobraniteljstvu, odvjetništvu
ili javnom bilježništvu, ili tri godine rada na drugim pravnim poslovima.

Za višeg se savjetnika može imenovati osoba koja je radila kao sudac,
državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika, državni pravobranitelj
ili zamjenik državnog pravobranitelja, odvjetnik ili javni bilježnik, odnosno
koja je radila kao sudski savjetnik, savjetnik u državnom odvjetništvu
ili savjetnik u državnom pravobraniteljstvu najmanje pet godina.

3. STRUČNI SURADNIC1

Članak 70.

Državno pravobraniteljstvo može imati službenike drugih struka s višom
ili visokom školskom spremom i propisanim radnim iskustvom ekonomskog,
knjigovodstveno-financijskog i drngog odgovarajućeg obrazovanja.

Stručni suradnici iz stavka 1. ovoga članka kao stručni pomoćnici pomažu
državnom pravobranitelju ili zamjeniku državnog pravobranitelja u radu
u stvarima u kojima su potrebna posebna stručna znanja.

4. DRŽAVNOPRAVOBRANITELJSKI VJEŽBENICI

Članak 71.

Broj državnopravobraniteljskih vježbenika utvrđuje državni pravobranitelj
po prethodnoj suglasnosti ministra pravosuđa.

Za utvrđeni broj državnopravobraniteljskih vježbenika osigurat će se
sredstva u Državnom proračunu Republike Hrvatske.

Uvjeti za primanje državnopravobraniteljskih vježbenika, trajanje i
način obavljanja vježbeničke prakse kao i uvjeti za polaganje pravosudnog
ispita, program i način polaganja tog ispita te druga pitanja s tim u svezi
uređuju se zakonom.

5. PRAVOSUDNA POLICIJA

Članak 72.

Osiguranje objekata, imovine, osoba i održavanje reda u državnom pravobraniteljstvu,
obavlja pravosudna policija sukladno zakonu.

Za utvrđeni broj pravosudnih policajaca osigurat će se sredstva u Državnom
proračunu Republike Hrvatske.

6. ODGOVORNOST SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 73.

Za disciplinska djela koja počini službenik ili namještenik državnog
pravobraniteljstva postupak pokreće, vodi i izriče kazne državni pravobranitelj.

O žalbi protiv odluke državnog pravobranitelja iz stavka 1. ovoga članka
odlučuje državni pravobranitelj Republike Hrvatske. O žalbi protiv odluke
državnog pravobranitelja Republike Hrvatske odlučuje disciplinski sud Državnog
pravobraniteljstva Republike Hrvatske. Sastav i rad disciplinskog suda
uređuje se pravilnikom o unutarnjem redu Državnog pravobraniteljstva Republike
Hrvatske.

U disciplinskom postupku shodno se primjenjuju odredbe zakona kojim
se uređuje kazneni postupak u skraćenom postupku.

Na službenike i namještenike u državnim pravobraniteljstvima u odnosu
na disciplinsku i materijalnu odgovornost primjenjuju se propisi koji važe
za službenike i namještenike u tijelima državne uprave, ako zakonom nije
drukčije određeno.

VIII. ČUVANJE SLUŽBENE TAJNE

Članak 74.

Državni pravobranitelji, zamjenici državnih pravobranitelja, savjetnici,
stručni suradnici, vježbenici, službenici i namještenici dužni su čuvati
službenu tajnu bez obzira na način na koji su je doznali.

Pod službenom tajnom podrazumijeva se osobito:

- sve ono što je kao službena tajna određeno zakonom i drugim propisom,

- sve ono što je kao službena tajna, odnosno poslovna tajna određeno
općim aktima pravnih osoba i drugih tijela, organizacija i institucija,

- podaci i isprave posebno označene kao službena, odnosno poslovna tajna
od strane državnih tijela ili pravnih osoba i drugih tijela, organizacija
ili institucija,

- podaci i isprave koje su državni pravobranitelj ili zamjenik državnog
pravobranitelja označili kao službenu tajnu.

Članak 75.

Obveza čuvanja službene tajne traje i nakon prestanka rada u državnom
pravobraniteljstvu.

Državni pravobranitelj može zamjenika državnog pravobranitelja, službenika
ili namještenika osloboditi obveze čuvan službene tajne, ako u pojedinom
slučaju za to postoje opravdai razlozi. Za državnog pravobranitelja odluku
o tome donio državni pravobranitelj Republike Hrvatske, a za državnog pravobranitelja
Republike Hrvatske - ministar pravosuđa.

Članak 76.

Priopćenja za javnost putem sredstava javnog priopćavan, u svezi s postupkom
u pojedinom predmetu, kao i s radom državnog pravobraniteljstva daje državni
pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja, kojeg on za to ovlasti.

Članak 77.

Državni pravobranitelj, zamjenik državnog pravobranitelj službenik ili
namještenik ne smije neovlaštenim osobama da podatke o osobnim, obiteljskim
i imovinskim prilikama fizički osoba, odnosno imovinskim prilikama pravnih
osoba za koje saznao tijekom postupka.

Uvid u spise državnog pravobraniteljstva dopušta državi pravobranitelj
ili zamjenik državnog pravobranitelja koji ga zamjenjuje i to osobama koje
na to imaju pravo po zakonu ili po pravilniku o unutarnjem poslovanju državnog
pravobraniteljstva.

IX. SREDSTVA ZA RAD

1. OSlGURANJE SREDSTAVA

Članak 78.

Sredstva za rad državnog pravobraniteljstva osiguravaju s u Državnom
proračunu Republike Hrvatske.

Visina sredstava za rad osigurava se prema propisima koji se primjenjuju
za osignranje sredstava za rad sudova.

Sredstva iz stavka 2. ovoga članka osiguravaju se u visini koja omogućuje
redovito obavljanje svih poslova u državnom pravobraniteljstvu.

Članak 79.

Visina sredstava za rad državnog pravobraniteljstva utvrđuje se na temelju
prijedloga državnog pravobranitelja za osigunanje sredstava.

Prijedlog za osiguranje sredstava državnog pravobraniteljstva sadrži
procjenu opsega redovitih ili povremenih poslov, potreban broj dužnosnika,
službenika i namještenika te ostale pokazatelje koji su značajni za utvrdđvanje
prijedloga visine sredstava.

Članak 80.

Sredstva za plaće državnih pravobranitelja, njihovih zamjenika, službenika
i namještenika osiguravaju se sukladno zakonu.

2. SREDSTVA ZA POSEBNE NAMJENE

Članak 81.

Sredstva za posebne namjene jesu :

1. sredstva za rad vježbenika,

2. sredstva za stručno usavršavanje državnih pravobranitelja, zamjenika
državnih pravobranitelja, državnopravobraniteljskih službenika i namještenika,

3. Sredstva za namjenske troškove koja obuhvaćaju:

- predujmove za izvršenje sudskih odluka,

- ostale troškove u svezi s obavljanjem poslova državnog pravobraniteljstva.

a) Investicije

Članak 82.

Republika Hrvatska osigarava sredstva za tehničku opremu i radni prostor
prema standardima za državna pravobraniteljstva koje propisuje ministar
pravosuđa.

b) Financijsko i materijalno poslovanje

Članak 83.

Financijsko i materijalno poslovanje državnih pravobraniteljstava obavlja
se na način koji važi za tijela državne uprave.

Na osiguranje sredstava za rad državnih pravobraniteljstava primjenjuju
se propisi koji se odnose na osiguranje sredstava za rad državnih tijela.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 84.

Javna pravobraniteljstva u sjedištu županije, odnosno Grada Zagreba
nastavljaju s radom kao državna pravobraniteljstva županija, odnosno Grada
Zagreba i to:

- Javno pravobraniteljstvo u Krapini kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Krapinsko-Zagorske,

- Javno pravobraniteljstvo u Sisku kao Državno pravobraniteljstvo Županije
Sisačko-Moslavačke;

- Javno pravobraniteljstvo u Karlovcu kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Karlovačke;

- Javno pravobraniteljstvo u Varaždinu kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Varaždinske;

- Javno pravobraniteljstvo u Koprivnici kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Koprivničko-Križevačke;

- Javno pravobcaniteljstvo u Bjelovaru kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Bjelovarsko-Bilogorske;

- Javno pravobraniteljstvo u Rijeci kao Državno pravobraniteljstvo Županije
Primorsko-Goranske;

- Javno pravobraniteljstvo u Gospiću kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Ličko-Senjske;

- Javno pravobraniteljstvo u Virovitici kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Virovitičko-Podravske;

- Javno pravobraniteljstvo u Požegi kao Državno pravobraniteljstvo Županije
Požeško-Slavonske;

- Javno pravobraniteljstvo u Slavonskom Brodu kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Brodsko-Posavske;

- Javno pravobraniteljstvo u Zadru kao Državno pravobraniteljstvo Županije
Zadarsko-Kninske;

- Javno pravobraniteljstvo u Osijeku kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Osječko-Baranjske;

- Javno pravobraniteljstvo u Šibeniku kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Šibenske;

- Javno pravobraniteljstvo u Vukovaru kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Vukovarsko-Srijemske;

- Javno pravobraniteljstvo u Splitu kao Državno pravobraniteljstvo Županije
Splitsko-Dalmatinske;

- Javno pravobraniteljstvo u Puli kao Državno pravobraniteljstvo Županije
Istarske;

- Javno pravobraniteljstvo u Dubrovniku kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Dubrovačko-Neretvanske;

- Javno pravobraniteljstvo u Čakovcu kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Međimurske;

- Javno pravobraniteljstvo u Gradu Zagrebu kao Državno pravobraniteljstvo
Županije Grada Zagreba;

Javno pravobraniteljstvo koje ima sjedište izvan sjedišta županije ili
Grada Zagreba, odnosno koje je mjesno nadležno za područje grada ili općine
izvan sjedišta županije ili Grada Zagreba nastavlja s radom kao "Državno
pravobraniteljstvo u \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_" u (naziv sjedišta tijela)
i s istom mjesnom nadležnošću koju je imalo prije stupanja na snagu ovoga
Zakona do određivanja sjedišta i područja ispostava državnog pravobraniteljstva
županije, odnosno Grada Zagreba.

Članak 85.

Javno pravobraniteljstvo u Vinkovcima privremeno će nastaviti rad kao
Državno pravobraniteljstvo Županije Vukovarsko-Srijemske, dok ministar
pravosuđa ne utvrdi da su osigurani uvjeti za rad Državnog pravobraniteljstva
u Vukovaru.

Državno pravobraniteljstvo Grada Zagreba nastavit će rad kao Državno
pravobraniteljstvo i za Županiju Zagrebačku, dok ministar pravosuđa ne
utvrdi da su osigurani uvjeti za rad Državnog pravobraniteljstva Županije
Zagrebačke.

Ministar pravosuđa na prijedlog državnog pravobranitelja Republike Hrvatske
odredit će sjedišta i područja ispostava državnih pravobraniteljstava županija,
odnosno Grada Zagreba.

Ustrojstvo državnog pravobraniteljstva po ovom Zakonu provest će se
u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 86.

Imenovanje državnih pravobranitelja ili zamjenika državnih pravobranitelja
imenovanih po dosadašnjim propisima obavit će se u roku od šest mjeseci
od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Javni pravobranitelji i zamjenici javnog pravobranitelja imenovani po
dosadašnjim propisima nastavljaju s radom i to:

- javni pravobranitelji u sjedištima županija i gradski javni pravobranitelj
u Gradu Zagrebu, kao državni pravobranitelji županije, odnosno državni
pravobranitelj Grada Zagreba;

- javni pravobranitelji izvan sjedišta županija, odnosno Grada Zagreba
i njihovi zamjenici državnog pravobranitelja županije, odnosno Grada Zagreba;

- javni pravobranitelj Republike Hrvatske, kao državni pravobranitelj
Republike Hrvatske, a zamjenici javnog pravobranitelja Republike Hrvatske,
kao zamjenici državnog pravobranitelja Republike Hrvatske, dok se ne provede
postupak imenovanja državnih pravobranitelja i njihovih zamjenika u svakom
državnom pravobraniteljstvu i oni ne stupe na dužnost.

Članak 87.

Državnom pravobranitelju ili zamjeniku državnog pravobranitelja koji
ne bude ponovno imenovan za državnog pravobranitelja ili zamjenika državnog
pravobranitelja po odredbama ovoga Zakona, isplaćivat će se za vrijeme
od šest mjeseci po prestankn dužnosti, ako u tom roku ne započne s radom
na drugom radnom mjestu, ili ne ispuni mirovinski staž za punu mirovinu,
plaća i druga primanja koja pripadaju državnom pravobranitelju ili zamjeniku
državnog pravobranitelja toga, odnosno odgovarajućeg državnog pravobraniteljstva.

Članak 88.

Državni pravobranitelj ili zamjenik državnog pravobranitelja koji ne
bude ponovno imenovan, a od dana prestanka državnopravobraniteljske dužnosti
nedostaje mu najviše 24 mjeseca staža osiguranja za stjecanje prava na
punu starosnu mirovinu ima pravo za to vrijeme na plaću i druga primanja
koja bi mu pripadala da mu dužnost nije prestala, ako ne započne s radom
na drugom radnom mjestu ili dok ne ostvari pravo na punu starosnu mirovinu
ili mu se ne otkupi nedostajući mirovinski staž za punu starosnu mirovinu.

Za vrijeme iz stavka 1. ovoga članka državni pravobranitelj ili zamjenik
državnog pravobranitelja koji nije ponovno imenovan obavljat će, po pozivu
državnog pravobranitelja poslove višeg savjetnika u državnom pravobraniteljstvu
u kojem je obnašao dužnost. Vrijeme od prestanka dužnosti do ponovnog zaposlenja
ili ostvarenja mirovinskog staža za punu mirovinu ili otkupa nedostajućeg
mirovinskog staža iz članka 85. i stavka 1. ovoga članka priznaje se u
radni staž.

Državnom pravobranitelju ili zamjeniku državnog pravobranitelja iz stavka
2. ovoga članka koji odbije obavljati poslove višeg savjetnika u državnom
pravobraniteljstvu ili te poslove obavlja nesavjesno nema pravo na plaću
i druga primanja u trajanju iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 89.

Ministar se pravosuđa ovlašćuje odrediti drugo privremeno sjedište državnom
pravobraniteljstvu i ispostave državnog pravobraniteljstva kad to državno
pravobraniteljstvo, odnosno ispostava, zbog posebnih okolnosti, nije u
mogućnosti djelovati u svom sjedištu.

Članak 90.

Državni će pravobranitelj Republike Hrvatske odrediti način i postupak
za prenošenje arhive i nesvršenih predmeta na državna pravobraniteljstva
županija, odnosno Grada Zagreba.

Predmete koji nisu pravomoćno dovršeni, a za koje su po ovom Zakonu
nadležna, preuzet će državna pravobraniteljstva ustrojena po odredbama
ovoga Zakona.

Predmeti koji nisu pravomoćno dovršeni, a za koje državna pravobraniteljstva
ustrojena po ovom Zakonu nisu nadležna, vratit će se strankama koje su
zastupali u postupku ukoliko u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona ne iz daju državnim pravobraniteljstvima punomoć za daljnje
zastupanje.

Članak 91.

Republika Hrvatska postaje vlasnik imovine dosadašnjih javnih pravobraniteljstava
čija su sjedišta u sjedištu općina, županija i Grada Zagreba.

Ministarstvo pravosuđa na prijedlog državnog pravobranitelja Republike
Hrvatske odlučit će o rasporedu i načinu korištenja imovine iz stavka 1.
ovoga članka.

Članak 92.

Državna pravobraniteljstva ustanovljena ovim Zakonom preuzet će službenike
i namještenike zatečene na radu u javnink pravobraniteljstvima na dan stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Službenici i namještenici zatečeni na radu na dan stupanja na snagu
ovoga Zakona mogu se rasporediti na rad u drugo državno pravobraniteljstvo
u istom sjedištu samo na radno mjesto za koje je propisana školska sprema
koju radnik ima i to najkasnije tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Uz pristanak službenika ili namještenika iz stavka 2. ovoga članka raspored
se može izvršiti i u državno pravobraniteljstvo, odnosno ispostavu izvan
sjedišta državnog pravobraniteljstva u kojem je zatećen na radu.

Rješenje o rasporedu iz stavka 2. i 3. ovoga članka donosi državni pravobranitelj
u državnom pravobraniteljstvu u kojem je službenik ili namještenik zatečen
na radu u suglasnosti s državnim pravobraniteljem državnog pravobraniteljstva
u koji se raspoređuje.

Ako službenik ili namještenik ne postupi po rješenju o rasporedu prestaje
mu rad u roku šest mjeseci.

Članak 93.

Vrijeme provedeno na radu kao javni pravobranitelj, odnosno zamjenik
javnog pravobranitelja, kao i vrijeme provedeno na istim dužnostima nakon
stupanja na snagu ovoga Zakona izjednačava se s vremenom provedenom na
radu kao sudac u odnosu na utvrđivanje uvjeta potrebnih za imenovanje suca.

Članak 94.

Do donošenja propisa koje, po odredbama ovoga Zakona donosi ministar
pravosuđa, primjenjivat će se postojeći propisi ako nisu u suprotnosti
s ovim Zakonom.

Propise, za čije je donošenje ovlašten, po odredbama ovoga Zakona ministar
pravosuđa donijet će u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 95.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o javnom
pravobraniteljstvu ("Narodne novine", br.17/77., 17/86., 19/90.,
41/90. i 83/92.).

Članak 96.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u " Narodnim
novinama".

Klasa:713-01/94-01/02

Zagreb, 20. rujna 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović**, v. r.

Zakon, NN 75/1995-1275
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)