## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-178/1991. od 8. srpnja 1992.

### NN 44/1992 (14.7.1992.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-178/1991. od 8. srpnja 1992.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske, na sjednici održanoj 8. srpnja 1992.
godine, donio je ovo

## RJEŠENJE

1. Pokreće se postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti Uredbe o pretvaranju
deviznih depozita građana kod banaka u javni dug Republike Hrvatske ("Narodne
novine". broj 71/91, 3/92 i 12/92). 2. Ovo rješenje objavit će se
u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Uredbom navedenom u izreci, koju je Vlada Repubiike Hrvatske donijela
19. prosinca 1991, a mijenjala je i dopunjavala 21. siječnja i 8. ožujka
1992. godine, pretvoreni su devizni depoziti građana kod banaka koje su
poslovale na teritoriju Republike Hrvatske na dan 27. travnja 1991. godine
u javni dug Republike Hrvatske. Uredba se odnosi kako na devizne depozite
kod Narodne banke Jugoslavije, tako i na devizne depozite kod banaka izvan
teritorija Republike Hrvatske. Uredba također uređuje uvjete i način korištenja
tih deviznih depozita. Primjerice: prema članku 9. stavku 1. Uredbe devizna
štednja po viđenju i oročena devizna štednja građana, te stanje na deviznim
računima građana na dan 27. travnja 1991. godine; uvečani za pripadajuće
kamate za 1991. godinu, pretvaraju se u oročeni depozit koji će še isplaćivati
na20 polugodišnjih rata od kojih prva dospijeva 30. lipnja 1995. godine.
Prema članku 11. stavku 1. građanin može zatražiti da mu se u zamjenu za
devizni depozit predaju obveznice koje izdaje Republika Hrvatska. Prema
članku 14. stavku 1. ovim se obveznicama mogu - po njihovoj nominalnoj
vrijednosti pretvorenoj u domaću valutu povećau na dan kupnje - kupovati
stanovi u skladu s odredbema Zakona o prodaji stanova na kojima postoji
stanarsko pravo, počevši od 1. srpnja 1992. odnosno kupovati dionice i
udjeli poduzeća u skladu s odredbama Zakona o pretvorbi društvenih poduzeća,
člankom 17a. Uredbe propisani su slučajevi u kojima Republika Hrvatska
može odmah otkupiti od građana obveznice po nominalnoj vrijednosti. Ustavnom
sudu podneseno je dvadeset i šest prijedloga za pokretanje postupka za
ocjenu ustavnosti i zakonitosti Uredbe, s tim de je neke prijedloge potpisalo
i više građana. Prigovori iz prijedloga prvenstveno ukazuju da devizni
štediše; na koje se Uredba odnosi;ne mogu slobodno raspolagati svojim uštedevinama.
To se smatra povredom prava vlasništva, oduzimanjem privatne imovine i
ograničenjem poduzetnićke slobode. Takoder se smatra da je razlićit položaj
štediša i onih koji su to postali do 27. travnja 1991. te onih nakon toga.
Izraz neravnopravnosti i nejednakosti građana. Daljnji se prigovori odnose
na izmjenu ugovornog odnosa i unatržno djelovanje Uredbe poslovnica, politika
banaka u raspolaganju - i deponiranju deviznih sredstava te na socijalne
situacije u kojima su se pojedinipodnositelji prijedloga za pokretanje
ustavnosudskog postupka našli.

Vlada Republike Hrvatske u opširnom odgovoru Suda istaknula je - izmedu
ostalog - da je Uredba donijeta u interesu sačuvanja imovine građana predstavljene
u potraživanjima prema bankama koja se inače ne bi mogla realizirati. Vlada
smatra da je donošenjem Uredbe u stvari stvorila mogućnost da devizni štediše
ponovno dobiju svoju ušteđevinu, no to nije mogla učiniti ne određujući
uvjete uz koje će moći ispuniti svoje obveze preuzete s javnim dugom. Uvjeti
su određeni Uredbom, s tim da je Vlada u okviru materijalnih mogućnosti,
ocjenjujući urgentnim rješavanje pojedinih socijalnih problema, izmjenama
i dopunama Uredbe djelomice udovoljila zahtjevima građana. Ustavni sud
Republike Hrvatske riješio je prihvatiti prijedloge i pokrenuti postupak
za ocjenu ustavnosti i zakonitosti Uredbe. ocijenivši da neki od razloga
izneseni u prijedlozima opravdavaju izricanje sumnje u usuglašenost Uredbe
s Ustavom i Zakonom, koja se u daljem postupku mora ispitati. Sud smatra
da u tom postupku treba odgovoriti slijedeće: 1. Uredba ustanovljuje dvije
kategorije deviznih štediša, one koji su to bili na dan 27. travnja 1991.
te one koji su deviznim štedišama postali nakon toga. S tim u svezi postavlja
se pitanje je li njihovim posve različitim položajem u pogledu raspolaganja
uloženim deviznim iznosima povrijedeno načelo jednakosti, koja je utvrđena
kao jedna od najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske i kao
jedno od temeljnih prava čovjeka i građanina u člancima 3. i 14. Ustava
Republike Hrvatske.

2. Prema odredbi čl. 88. st. 1 -Ustava Republike Hrvatske, Zastupnički
dom može; najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu Republike,
Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga, osim
onih koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih sloboda i prava čovjeka
i građanina, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i
način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Uredbom je utvrđen različiti
pravni položaj (u pogledu raspolaganja, uloženim devizama) deviznih štediša
koji sa to bili na dan 27. travnja 1991. godine i onih koji su deviznim
štedišama postali nakon tog dana. 5 tim u svezi postavlja se i pitanje
,je li Vlada Republike Hrvatske, uređujući na takav način;pitanje pravnog
položaja deviznih štediša, urediIa pitanje koje se odnosi na razradu Ustavom
utvrđenog pravnog načela, u jednakosti građana u pravima i pred iekonom
(čl, 3. i čl.14. Ustava) - a za što nije imala ovlaštenje (čl. 88: st.
I. Ustava).

3. Uredba je izmijenila ugovorne odnose građana i banaka sklopljene
prije njezina stupanja na snagu. Postavlja se pitanje je li time povrijeđena
ustavna zabrana unatražnog djelovanja uredaba što ih dbnosi Vlada na temelju
zakonske ovlasti, sadržana u članku 88: stavak 2. Ustava.

4. Sudionici u prometu (građani-deponenti i banke-depozitari) slobodno
su uredili svoje obvezne odnose (čl. 10. Zakona o obveznim odnosima - dalje:
ZOO, koji je preuzet u pravni sustav Republike Hrvatske Zakonom o preuzimanju
Zakona o obveznim odnosima ("Narodne novine" br. 53/91 i 73/91)
sklapajuči, između ostalih i ugovore o ulogu na štednju (u stranoj valuti)
po viđenju. Kad se radi o takvim ugovorima, građani - deponenti imaju pravo
raspolagati dijelom ili cijelim iznosom deviznih sredstava u svakom trenutku:
Postoječe obveze banaka - depozitara (vraćanje deviznih sredstava u svakom
trenutku na zahtjev građana - deponenata) su prestale, jer su Uredbom zamijenjene
novima: banke-depozitari dužne su devizna sredstva (uvećana za kamate)
isplačivati u 20 polugodišnjih rata, od kojih prva dospijeva, 30 lipnja
1995. godine. Nove obveze banaka imaju različitu, pravnu osnovu od ranijih
(ranije ulog na štednju, a sadoročeni depozit). Medutim, obveza prestaje
ako se vjerovnik i dužnik suglase da postojeću obvezu zamijene novom i
ako nova obveza ima različit predmet ili različitu pravnu osnovu (čl. 348.
st.1. ZOO). Ugovorom o obnovi prijašnja obveza prestaje, a nova nastaje
(čl. 350. st.1. ZOO). Učinak obnove (novacije) - prestanak prijašnje obveze
i nastanak nove - nastupa, dakle. voljom ugovornih strana, a ne aktom Vlade,
pa je pitanje je li Uredba u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima (čl.
348. i čl. 350).

5. Ustavni sud nije prihvatio one prigovore prema kojima se Uredbom
građane, kao vlasnike uloženih deviznih sredstava bez njihove suglasnosti
ograničava u raspolaganju tim sredstvima, dakle prigovore u svezi sa čl.
48. stavak 1. i čl. 50. stavak 1. Ustava. Sud, naime smatra da se ovdje
ne radi o vlasničkom već o obveznom odnosu između građana i banaka Sklapanjem
ugovora o ulogu na štednju u stranoj valuti. odnosno ugovora o novčanom
(deviznom) depozitu. dolazi do prijenosa prava vlasništva deponiranog novca
s deponenta na banku - depozitara (čl. 557. st. 2. u vezi sa čl. 722. i
čl. 1035 - 1046. ZOO).

Banka - depozitar ovlaštena je kao vlasnik raspolagati deponiranim novcem.
s tim da je dužna u određenom trenutku vratiti deponentu isti novčani iznos
- dakle istu količinu stvari iste vrste, a ne istu stvar koja joj je predana
u depozit (iste komade novca koji su bili uloženi) - čl. 722.,

Ocjenjujuči da navedeni razlozi opravdavaju izricanje sumnje u usuglašenost
Uredbe s Ustavom i Zakonom, a što će biti predmetom daljnjeg ispitivanja
i rasprave u pokrenutom postupku Sud je riješio kao u izreci.

Broj : U-I-178/ 1991

Zagreb, 8. srpnja 1992.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE.

Predsjednik

**Jadranko Crnić, v. r**

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Rješenje, NN 44/1992-1127