## Kolektivni ugovor za djelatnosti drvne i papirne industrije

### NN 14/2006 (8.2.2006.), Kolektivni ugovor za djelatnosti drvne i papirne industrije

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**386**

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOSTI DRVNE I PAPIRNE INDUSTRIJE

I. STRANKE KOLEKTIVNOG
UGOVORA

Članak 1.

Stranke u ovom Kolektivnom ugovoru su:

– Samostalni sindikat drvne i papirne industrije
Hrvatske i Hrvat­ska udruga sindikata hrane, tekstila
i drva, koji zastupaju rad­nike, i

– Udruga poslodavaca drvne i papirne industrije
koja zastupa poslodavce.

Članak 2.

Ovim Kolektivnim ugovorom za djelatnosti drvne i
papirne industrije (u daljem tekstu: Kolektivni ugovor), uređuju se prava i
obveze radnika kod poslodavaca, te prava i obveze poslodavaca prema radnicima
koji kod njih rade odnosno prava i obveze ugovornih stranaka koje su sklopile
ovaj Kolektivni ugovor.

II. POSTUPAK KOLEKTIVNOG
PREGOVARANJA

Članak 3.

Stranke su dužne u dobroj vjeri pregovarati o
sklapanju Kolektiv­nog ugovora u svezi s pitanjima
koja prema Zakonu o radu mogu biti predmet Kolektivnog ugovora.

Članak 4.

Za provođenje postupka pregovaranja stranke će
odabrati pregovaračke odbore sastavljene od 5 do 7 članova sa svake strane.

Pregovarački odbori svake od ugovornih strana
samostalno utvr­đuju način
svog rada i donošenja odluka, a zajednički dogovaraju pregovaračke sastanke na
kojima razmatraju iznesene prijedloge koji se odnose na specifične uvjete
mogućih sporazuma o pitanjima koja su predmet i sadržaj Kolektivnog ugovora.

Članak 5.

Osobe koje zastupaju stranke Kolektivnog ugovora
moraju imati pisanu punomoć za kolektivno pregovaranje i sklapanje Kolektiv­nog ugovora.

Udruga poslodavaca drvne i papirne industrije
dužna je prije početka pregovora drugoj strani dostaviti cjeloviti popis
poslodavaca članova udruge u čije se ime pregovara i broj zaposlenih radnika
zaposlenih kod tih poslodavaca.

Članak 6.

Kolektivni ugovor obvezno se sklapa u pisanom
obliku.

Članak 7.

Po potpisivanju Kolektivnog ugovora stranke su
dužne o sadrža­ju obavijestiti sve osobe na koje se on primjenjuje i u dobroj
vjeri ispunjavati njegove odredbe.

Potpisani Kolektivni ugovor stranke su dužne
dostaviti nadlež­nom državnom
organu i javno ga objaviti.

III. PODRUČJE VAŽENJA

Članak 8.

Prostorno područje važenja ovog Kolektivnog
ugovora je cjelokupan teritorij Republike Hrvatske.

Članak 9.

Kolektivni ugovor na strani poslodavaca obvezuje
sve poslodavce, članove udruge koja ga je sklopila, odnosno koji naknadno
postanu članovi te udruge, kao i sve poslodavce koji pristupe Kolek­tivnom ugovoru ili naknadno
postanu članovi udruge koja je pristupila Kolektivnom ugovoru.

Na strani sindikata, samo članovi sindikata
potpisnika Kolek­tivnog
ugovora, odnosno koji naknadno postanu članovi sindikata potpisnika Kolektivnog
ugovora, odnosno sindikata koji pristupe ovom Kolektivnom ugovoru, te članovi
sindikata koji naknadno postanu članovi sindikata koji je pristupio ovom
Kolektivnom ugovoru, imaju pravo izvoditi prava iz ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 10.

Strukovno ovaj Kolektivni ugovor važi za sve
članice Udruge poslodavaca drvne i papirne industrije koje su ga potpisale i obuhva­ća sve njihove djelatnosti.

IV. ZASNIVANJE I
PRESTANAK RADNOG ODNOSA

Članak 11.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.

Članak 12.

Ugovor o radu sklapa se na neodredeno
vrijeme.

Iznimno, ugovor o radu može se sklopiti na odredeno vrijeme za zasnivanje radnog odnosa čiji je
prestanak unaprijed utvrđen objektivnim razlozima koji su opravdani rokom,
izvršenjem određe­nog posla
ili nastupanjem određenog događaja.

Članak 13.

Ugovor o radu se sklapa u pisanom obliku.

Članak 14.

Ugovor o radu prestaje na način utvrđen zakonom.

Članak 15.

Kada poslodavac otkazuje ugovor o radu redovitim
otkazom otkazni rok je: dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno manje od godine dana,

– mjesec dana, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno godinu dana,

– mjesec dana i dva tjedna, ako je radnik u
radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

– dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno pet godina,

– dva mjeseca i dva tjedna, ako je radnik u
radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno deset godina,

– tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

Otkazni rok iz stavka 1. ovog članka radniku
koji je kod poslodavca proveo u radnom odnosu neprekidno dvadeset godina, pove­ća­va se za dva tjedna ako
je radnik navršio 50 godina života, a za mjesec dana ako je navršio 55 godina
života.

Kada poslodavac otkazuje ugovor o radu zbog
skrivljenog ponašanja radnika otkazni rok utvrđuje se u dužini polovice
otkaznih rokova iz stavaka 1. i 2. ovog članka.

Ako radnik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok
ne može biti duži od mjesec dana, ako on za to ima osobito važan razlog.

V. ZAŠTITA ŽIVOTA I
ZDRAVLJA RADNIKA

Članak 16.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati
postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, te
organizirati rad u skladu s posebnim zakonima i drugim propisima i naravi posla
koji se obavlja.

Članak 17.

Poslodavac je dužan upoznati radnika s opasnostima
posla koji obavlja radnik.

Radnik je dužan pridržavati se uputa i raditi na
način koji njemu i drugim radnicima osigurava zaštitu života i zdravlja, te
sprječava nastanak nesreća.

Članak 18.

Poslodavac je dužan pridržavati se propisa iz
Zakona o radu, a u vezi sa zaštitom majčinstva.

Poslodavac je dužan voditi računa o zaštiti
radnika koji je privremeno ili trajno nesposoban za rad zbog pretrpljene
ozljede na radu ili profesionalne bolesti.

Članak 19.

Strane u ovom kolektivnom ugovoru suglasne su da
se povjerenici radnika za zaštitu na radu imenuju od strane onog sindikata koji
djeluje kod poslodavca, a ako kod poslodavca djeluju dva sindikata onda se broj
povjerenika za zaštitu na radu koje će imenovati pojedini sindikat određuje
razmjerno rezultatima izbora za radnička vijeća, a ako radnička vijeća nisu
izabrana onda sporazumno između sindikata koji djeluju kod poslodavca odnosno
razmjerno broju članova svakog pojedinog sindikata.

Najveći broj povjerenika za zaštitu na radu
određuje se kod poslodavca tako da budu zastupljeni svi dijelovi procesa rada,
a razmjerno broju članova radničkih vijeća koji bi se birao kod poslodavca u
skladu s odredbama Zakona o radu.

Povjerenici zaštite na radu između sebe biraju
svog koordinatora za zaštitu na radu, a imaju pravo svaki na četiri sata
aktivnosti tjedno uz naknadu plaće, koji sati se mogu i ustupati tako da ih
koristi koordinator za zaštitu na radu.

VI. ZAŠTITA PRIVATNOSTI
I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 20.

Radnik je obvezan dostaviti ovlaštenoj osobi sve
osobne podat­ke utvrđene propisima o evidencijama u
oblasti rada, podatke bitne i potrebne za obračun poreza iz dohotka, podatke o
školovanju i specijalističkim znanjima, podatke o zdravstvenom stanju i stupnju
invalidnosti, podatke vezane uz zaštitu majčinstva, te druge podatke bitne za
ostvarivanje prava i obveza iz radnog odnosa.

Radnik koji ne dostavi potrebne podatke ili ne
prijavi promjenu podataka ili preda neistinite podatke snosi štetne posljedice
takvog postupka.

Osobni podaci radnika i članova njegove obitelji
smiju se prikupljati, obrađivati, koristiti i dostavljati trećim osobama ako je
to određeno zakonom ili drugim propisom, radi ostvarivanja prava i obveza iz
radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom, odnosno prava iz zdravstvenog i
mirovinskog osiguranja i radi ostvarivanja drugih prava i obveza radnika.

Članak 21.

Zabranjena je svaka diskriminacija radnika, u
skladu s zakonom, uključujući i povredu dostojanstva radnika, te spolno
uznemiravanje.

Pojedini poslodavac posebnom odlukom može odrediti
osobu koja je pored njega ovlaštena brinuti o zaštiti dostojanstva radnika,
uznemiravanju i spolnom uznemiravanju radnika.

Radnik koji je uznemiravan ili spolno
uznemiravan, odnosno na drugi način mu ugroženo dostojanstvo ima pravo
poslodavcu odnosno ovlašteniku poslodavca podnijeti pritužbu.

Poslodavac odnosno ovlaštenik poslodavca nakon
što primi pritužbu radnika provest će ispitni postupak kako bi utvrdio
osnovanost pritužbe radnika, te ako utvrdi osnovanost pritužbe poduzet će
primjerene mjere sukladno odredbama Pravilnika o radu radi sprječavanja
nastavka uznemiravanja i spolnog uznemiravanja u roku od osam dana od dana
primitka pritužbe radnika.

Pod primjerenim mjerama u smislu ovog
Kolektivnog ugovora smatraju se naročito sljedeće mjere:

– upozorenje ili javno upozorenje osobi koja je
uznemirila odnos­no ugrozila dostojanstvo radnika,

– privremeno oslobođenje radnika koji je podnio
pritužbu od obveze rada uz naknadu plaće kao da je radio za vrijeme ispitivanja
osnovanosti navoda iz pritužbi,

– osigurati privremeno obavljanje drugog posla
radniku koji je uznemiravan, kako ne bi dolazio u doticaj s osobom koja mu je
ugrozila dostojanstvo, uz pravo na zadržavanje ugovorene plaće rad­nika,

– premještaj na drugo radno mjesto osobe koja je
uznemirila odnosno ugrozila dostojanstvo radnika,

– otkazivanje ugovora o radu osobi koja je
uznemirila odnosno ugrozila dostojanstvo radnika,

– druge primjerene mjere koje se mogu poduzeti u
okviru pune zaštite osobe koja je uznemiravana odnosno kojoj je ugroženo dostojanstvo.

VII. RADNO VRIJEME

Članak 22.

Puno radno vrijeme iznosi četrdeset sati tjedno.

Dnevno radno vrijeme traje u pravilu osam sati.

Tjedno radno vrijeme raspoređeno je u pravilu u
pet radnih dana.

Odlukom poslodavca tjedno radno vrijeme
rasporedit će se u šest radnih dana, ako to zahtjeva narav, vrsta ili
organizacija rada.

Ako je prijeko potrebno da radnik radi u dane
tjednog odmora, mora mu se osigurati tjedni odmor tijekom narednog tjedna.

Poslodavac može donijeti i odluku o
preraspodjeli radnog vremena, tako da tjedno radno vrijeme iznosi najduže 52
sata, unutar tjedna, mjeseca ili godine, time da se vrijeme iznad ukupnog
godišnjeg fonda sati računa kao prekovremeni rad. O preraspodjeli radnog
vremena poslodavac je dužan izvijestiti radnike najmanje tjedan dana prije
početka rada po preraspodjeli radnog vremena ili prema posebnom dogovoru između
poslodavca i radničkog vijeća odnosno sindikata.

Odlukom o preraspodjeli radnog vremena utvrdit će
se početak radnog vremena, trajanje dnevnog i tjednog radnog vremena u
pojedinim vremenskim razdobljima i vrijeme u koje se zbog izvršene
preraspodjele neće raditi što će se objaviti na oglasnoj ploči poslodavca. Ako
radnik radi nepuno radno vrijeme, za preraspodjelu nepunog radnog vremena
potreban je pristanak radnika.

Članak 23.

Početak i završetak radnog vremena,
preraspodjela radnog vremena, vrijeme korištenja stanke, način izmjene smjena,
duljina trajanja smjene, te poslovi koji zbog svoje prirode zahtijevaju
različit raspored radnog vremena tijekom kalendarske godine, određuje se kod
poslodavca u skladu sa zakonom i pravilnikom o radu.

Poslodavac je ovlašten u skladu s zakonom
odrediti prekovremeni rad. Radnik je dužan postupiti po nalogu poslodavca
odnosno ovlaštenika poslodavca, danom u skladu s zakonom. Ako prekovremeni rad
određenog radnika traje duže od četiri tjedna neprekidno ili više od dvanaest
tjedana tijekom kalendarske godine, odnosno ako prekovremeni rad svih radnika
kod poslodavca prelazi deset posto ukupnog radnog vremena u odredenom
mjesecu, o uvođenju prekovremenog rada mora se pribaviti suglasnost sindikata
odnosno radničkog vijeća.

Poslodavac će na način uređen stavkom 1. ovog
članka do kraja svibnja tekuće godine donositi plan korištenja godišnjih odmora
radnika, a do kraja prosinca tekuće godine kalendar radnih dana za iduću
godinu.

VIII. ODMORI I DOPUSTI

Članak 24.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno ima
svakog radnog dana pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, a radnik koji radi
najmanje deset sati dnevno još 15 minuta, što se ubraja u radno vrijeme; a
raspored stanke određuje poslodavac svojom odlukom uz obvezno savjetovanje s
radničkim vijećem odnosno sindikalnim povjerenikom.

Članak 25.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo
na odmor od najmanje 12 sati neprekidno.

Iznimno na sezonskim poslovima dnevni odmor izmedu dva uzastopna radna dana može biti najmanje 10 sati
neprekidno.

Članak 26.

Tjedni odmor traje najmanje 24 sata neprekidno,
u pravilu, nedjeljom.

Ako je prijeko potrebno da se radi nedjeljom
mora se za svaki radni tjedan osigurati jedan dan odmora u razdoblju određenom
sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca odnosno sindikata i
poslodavca.

Članak 27.

Pravo na plaćeni godišnji odmor radnik ima za
svaku kalendarsku godinu.

Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se
pravilnikom o radu, tako da se na minimum dana određenog zakonom dodaje
određeni broj dana za radni staž i druge uvjete.

Članak 28.

Radnik ima pravo godišnji odmor koristiti u dva
dijela.

Raspored korištenja godišnjeg odmora utvrđuje
poslodavac.

Radnik koji ima više od dvadeset godina
neprekidnog rada kod poslodavca ima pravo koristiti tri dana godišnjeg odmora
kada on to želi, uz prethodnu najavu poslodavcu najmanje tri dana prije početka
korištenja godišnjeg odmora.

U korištenju godišnjeg odmora radniku se
uračunavaju samo dani u koje bi on redovito radio da nije u korištenju
godišnjeg odmora.

Članak 29.

Plaćeni dopust radnik može koristiti najviše ukupno
do sedam radnih dana tijekom kalendarske godine za važne osobne potrebe, a
osobito u vezi sa sklapanjem braka, rođenjem djeteta, teškom bolešću ili smrću
člana uže obitelji, a razrađuje se pravilnikom o radu tvrtke, polazeći od
sljedećih mjerila:

– za sklapanje braka najmanje dva radna dana,

– za rođenje djeteta najmanje dva radna dana,

– za smrt člana uže obitelji najmanje tri radna
dana,

za otklanjanje posljedica elementarne nepogode
najmanje tri radna dana,

– za dragovoljno darivanje krvi najmanje jedan
radni dan za svako darivanje na dan kada se daruje krv.

Članak 30.

Za vrijeme obrazovanja za potrebe radničkog
vijeća ili sindikalnog rada radnik ima pravo na plaćeni dopust od pet radnih dana
godišnje prema programu osposobljavanja usvojenom na radničkom vijeću odnosno
nadležnom tijelu sindikata.

IX. PLAĆE I NAKNADE

Članak 31.

Plaća se isplaćuje nakon obavljenog rada u
pravilu jedanput mjesečno.

Poslodavac će radniku prilikom isplate plaće
uručiti njezin obračun, a u slučaju nemogućnosti isplate plaće u ugovorenom
roku poslodavac će radniku uručiti obračun plaće uz napomenu da nije isplaćena.

U slučaju dvomjesečnog zakašnjenja isplate plaće
radniku, rad­nik je ovlašten prestati s ispunjavanjem
svoje obveze osobnog obav­ljanja
preuzetih poslova iz sklopljenog ugovora o radu uz pravo na naknadu plaće prema
članku 36. ovog kolektivnog ugovora, ako nije sa sindikatom postignut drugačiji
dogovor.

Članak 32.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i
normalan učinak utvrđena na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalnih
uvjeta rada na tom radnom mjestu, a u skladu s odredbama ovog ugovora,
predstavlja najniži iznos koji je poslodavac dužan isplatiti radniku.

Najniža bruto osnovna plaća za najjednostavnije
poslove i zadatke ne može se obračunati u iznosu manjem od 1.951,25 kuna
odnosno 11,25 kuna po satu rada radnika.

Najniža plaća sastoji se, u pravilu, od osnovice
u iznosu od 6,92 kuna po satu rada i stalnog mjesečnog dodatka od 4,33 kune po
satu rada radnika u bruto iznosu odnosno drugog iznosa određenog kod poslodavca
kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu ili sporazumom sa
sindikatom koji djeluje kod poslodavca.

Svaka ugovorna strana može podnijeti prijedlog za
korekciju najniže osnovne plaće koji je druga strana dužna razmotriti i
ocijeniti njegovu opravdanost. Postupak pregovaranja mora biti okončan u roku
od 90 dana od dana podnijetog prijedloga.

Pri utvrđivanju nove osnovne plaće ugovorne
strane će osobito uzimati u obzir porast troškova života i uvjete gospodarenja
u Republici Hrvatskoj.

Članak 33.

Plaća određenog radnog mjesta utvrđuje se tako
da se osnovica najniže osnovne plaće iz članka 32. stavak 3. množi, u pravilu,
s koeficijentom složenosti utvrdenim za grupu poslova
kojoj pripada dotično radno mjesto, a kojem iznosu se dodaje iznos stalnog
mjesečnog dodatka iz članka 32. stavak 3., što sve čini osnovni plaću radnika
na dotičnom radnom mjestu.

U tarifnom dijelu ovog ugovora izvršeno je razvrstavanje
i vrednovanje pojedinih poslova odnosno radnih mjesta na osnovi složenosti i
normalnih uvjeta rada na tim poslovima odnosno radnim mjestima.

Svi poslovi odnosno radna mjesta razvrstavaju se
u najmanje pet, a svaka grupa u najviše deset podgrupa, a odnos izmedu osnov­ne plaće najniže i
najviše vrednovanog radnog mjesta ne može biti manji od 1,10 do 3,50 kako je to
prikazano u prilogu ovom ugovoru. Koeficijent složenosti i plaća određenog
radnog mjesta kod poslodavca određuje se pravilnikom o radu, kolektivnim
ugovorom ili ugovorom o radu.

Iz raspona navedenog u prethodnom stavku
izuzimaju se svi radnici koji su sklopili ugovor o vođenju poslova.

Članak 34.

Poslodavac može radniku isplatiti i stimulativni
dio plaće na plaću, na temelju mjerila koja utvrđuje poslodavac pravilnikom o
radu, posebnim pravilnikom ili ugovara s radnikom ugovorom o radu.

Članak 35.

Zbog posebnih uvjeta plaća se povećava u
sljedećim slučajevima:

– za svaku navršenu godinu radnog
staža         0,50%

– za rad noću najmanje
                        40%

– za prekovremeni rad
najmanje                      50%

– za rad nedjeljom
najmanje                            35%

–za rad blagdanom, neradnim danom

određenim zakonom i na dan Uskrsa
najmanje 50%.

Dodaci na plaću iz prethodnog stavka se
kumuliraju, osim dodatka za rad nedjeljom i blagdanom, kada se primjenjuje
povoljniji dodatak za radnika.

Članak 36.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kada ne radi,
radi godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, državnih blagdana i neradnih dana,
određenih zakonom, u visini plaće koju bi primio da je radio.

Članak 37.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog
bolovanja na teret poslodavca, radniku pripada naknada plaće u skladu s
zdravstvenim propisima.

Visina naknade za slučaj porodnog dopusta i
vojne službe utvrđuje se posebnim propisima.

Članak 38.

Izum koji radnik ostvari na radu ili u svezi s
radom pripada poslodavcu, a radnik ima pravo na primjerenu naknadu koja se
utvrđuje posebnim ugovorom.

Članak 39.

Za izum koji nije ostvaren na radu ili u svezi s
radom, ako je u svezi s djelatnošću poslodavca, radnik je dužan obavijestiti
poslodavca, te mu pismeno ponuditi ustupanje prava na izum.

Poslodavac je dužan očitovati se o ponudi
radnika u roku od mjesec dana radi korištenja obveznog prava o prvokupu.

Članak 40.

Za prihvaćeno tehničko unapređenje poslodavac je
dužan isplatiti radniku nadoknadu po posebnom ugovoru.

Članak 41.

Radnik kojem poslodavac otkazuje nakon dvije
godine neprekidnog rada ima pravo na otpremninu u iznosu od jedne trećine
prosječne mjesečne bruto plaće koju je radnik ostvario odnosno stekao pravo na
nju sukladno ugovoru o radu u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu za
svaku navršenu godinu rada kod tog poslodavca.

Ukupan iznos otpremnine iz stavka I. ovog članka
ne može biti veći od šest prosječnih mjesečnih bruto plaća koje je radnik
ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu.

Članak 42.

Ukoliko je otkaz uvjetovan ponašanjem radnika,
radnik nema pravo na otpremninu iz članka 41.

Članak 43.

Radnik koji je pretrpio ozljedu na radu, odnosno
koji je obolio od profesionalne bolesti, koji nakon završenog liječenja i
oporavka ne bude vraćen na rad, a kojem poslodavac otkazuje ugovor o radu
redovitim otkazom ima pravo na otpremninu u dvostrukom iznosu od iznosa koji bi
mu pripadao prema odredbi članka 41. ovog Kolektivnog ugovora.

X. OSTALA MATERIJALNA
PRAVA RADNIKA

Članak 44.

Prilikom odlaska u mirovinu (starosnu,
prijevremenu, invalidsku) radniku se isplaćuje otpremnina u iznosu od 8.000,00 kuna,
koji iznos se povećava u skladu s neoporezivim dohotkom prema poreznim
propisima.

Članak 45.

Radnik ili njegova obitelj imaju pravo na
solidarnu pomoć u sljedećim slučajevima:

– smrti radnika, do visine neoporezivog dohotka
koji se može isplatiti u skladu s poreznim propisima,

– smrti bračnog ili izvanbračnog supružnika,
srodnika po krvi u pravoj liniji i njihovih supružnika, braće i sestara,
pastorčadi i posvojenika, djece bez roditelja uzete na uzdržavanje, očuha i
maćehe, usvojitelja i osoba koje je radnik dužan po zakonu uzdržavati, ako su
živjeli s radnikom u zajedničkom domaćinstvu, do visine neoporezivog dohotka
koji se može isplatiti u skladu s poreznim propisima.

Radniku će se isplatiti solidarna pomoć zbog:

– bolovanja duljeg od 90 dana, radi pokrića
troškova liječenja, jednom godišnje do visine neoporezivog dohotka koji se može
isplatiti u skladu s poreznim propisima.

Iznosi iz stavka 1. i 2. ovog članka određuju se
kod poslodavca svake godine time da se ne mogu odrediti manji iznosi od iznosa
isplaćenih u prethodnoj kalendarskoj godini.

Članak 46.

Poslodavac će radniku isplatiti prigodnu
nagradu, i to: naknadu za godišnji odmor, uskrsnicu,
božićnicu i slično u iznosu do neoporezivog dohotka prema poreznim propisima.

Poslodavac će radniku isplatiti i dar u naravi u
iznosu do neoporezivog dohotka prema poreznim propisima.

Iznosi iz stavka 1. i 2. ovog članka određuju se
kod poslodavca svake godine time da se ne mogu odrediti manji godišnji iznosi
od iznosa isplaćenih u prethodnoj kalendarskoj godini.

Članak 47.

Poslodavac je dužan isplatiti nagradu za
vjernost u novčanom iznosu.

Nagrada za vjernost isplaćuje se za neprekidni
rad kod poslodavca, i to:

– za 10 godina radnog staža, iznos od 800,00
kuna,

– za 20 godina radnog staža, iznos od 1.400,00
kuna,

– za 30 godina radnog staža, iznos od 2.000,00
kuna,

– za 40 godina radnog staža, iznos od 2.300,00
kuna.

Nagrada iz prethodnog stavka isplaćuje se u
mjesecu koji slijedi nakon mjeseca u kojem je radnik stekao pravo na nagradu, a
može se isplatiti najviše do iznosa porezno dopuštenih rashoda koji se mogu
isplatiti neoporezivo.

Iznosi iz stavka 2. ovog članka određuju se kod
poslodavca svake godine time da se ne mogu odrediti manji iznosi od iznosa
isplaćenih u prethodnoj kalendarskoj godini.

Članak 48.

Za službeno putovanje u zemlji radniku pripada
pravo na naknadu troškova prijevoza u visini stvarnih troškova, dnevnica u
iznosu od 130,00 kuna i naknada za noćenje u visini punog iznosa hotelskog
računa, a najviše do visine cijene noćenja u hotelu A kategorije u istom
mjestu. Iznos dnevnice može se isplatiti najviše do iznosa porezno dopuštenih
rashoda koji se mogu isplatiti neoporezivo.

Naknada putnih troškova, troškova noćenja i
dnevnice za služ­beno putovanje u inozemstvo utvrđuje
se na način kako je to uređeno za organe republičke uprave.

Članak 49.

Radniku se isplaćuje naknada troškova prijevoza
na posao i s posla, za dane provedene na radu, u visini od najmanje 75%
stvarnih izdataka pa do iznosa stvarnih izdataka troškova prijevoza javnim
prometom prema cijeni mjesečne ili pojedinačne karte.

U slučaju kada poslodavac osigurava radnicima
besplatan prijevoz na posao i s posla, radnik nema pravo na naknadu iz prethod­nog stavka.

Članak 50.

Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca, izvan
mjesta rada radnika ili na radilištu izvan mjesta stalnog boravka radnika, koji
traje duže od 15 dana, radnik ima pravo na terenski dodatak radi povećanih
troškova života i boravka na terenu.

Visina terenskog dodatka iznosi najviše do iznosa
porezno dopuštenih rashoda koji se mogu isplatiti neoporezivo.

Ako je radniku za vrijeme rada na terenu
osiguran besplatni smještaj, terenski dodatak umanjuje se za 10%, a ako je
radniku osigurana i besplatna prehrana, terenski dodatak se umanjuje za dodatnih
10%.

Terenski dodatak se isplaćuje unaprijed,
najkasnije posljednji radni dan u mjesecu za sljedeći mjesec.

Dnevnica i terenski dodatak se međusobno
isključuju.

Članak 51.

Radnik koji radi izvan mjesta stalnog boravka više
od dva mjeseca, a obitelj mu boravi izvan mjesta njegovog rada, ima pravo na
naknadu za odvojeni život od obitelji, koja mu se isplaćuje radi pokrića
povećanih troškova života.

Naknada za odvojeni život od obitelji iznosi
najviše do iznosa porezno dopuštenih rashoda koji se mogu isplatiti
neoporezivo.

Ako je radniku osiguran besplatni smještaj,
naknada se umanjuje za 10%, a ako mu je osigurana i besplatna prehrana, naknada
se umanjuje za još 10%.

Naknada za odvojeni život od porodice i terenski
dodatak se međusobno isključuju.

Članak 52.

Naknada za korištenje privatnog automobila u
službene svrhe isplaćuje se radniku najviše do iznosa porezno dopuštenih
rashoda koji se mogu isplatiti neoporezivo.

Članak 53.

Djetetu radnika zdravstveno osiguranom po radniku
mlađem od 12 godina života jednom godišnje može se dati dar do iznosa
neoporezivog dohotka koji se isplaćuje prema poreznim propisima.

Iznos iz stavka 1. ovog članka određuju se kod
poslodavca svake godine time da se ne može odrediti manji iznos od iznosa
isplaćenog u prethodnoj kalendarskoj godini.

Članak 54.

Pravo radnika na druga materijalna prava
poslodavac može urediti pravilnikom o radu ili ugovorom o radu.

XI. NAKNADA ŠTETE

Članak 55.

Radnik je odgovoran za sve gubitke i oštećenja
koje na radu ili u svezi s radom namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje
poslodavcu, a štetu je dužan naknaditi.

Ako radnik pretrpi na radu ili u svezi s radom
štetu, poslodavac je dužan naknaditi štetu radniku po općim propisima obveznog
prava.

Poslodavac određuje unaprijed štetne radnje i
iznose naknade štete pravilnikom o radu, ako bi utvrđivanje visine štete
uzrokovalo nerazmjerne troškove.

Radnika se može osloboditi od dužnosti naknade
štete, odnosno iznos utvrđene štete mu se može umanjiti na način i pod uvjetima
utvrđenim pravilnikom o radu.

XII. PRAVILNIK O RADU

Članak 56.

Poslodavac donosi pravilnik o radu kojim će
urediti pitanja plaća, organizacije rada i druga pitanja važna za radnike u
skladu sa zakonom i kolektivnim ugovorom.

Poslodavac može, ako za to ima poseban interes,
donijeti pravilnike o radu za pojedine dijelove društva ili pojedine skupine
radnika.

Pravilnik o radu poslodavac donosi uz
savjetovanje s radnič­kim vijećem, odnosno
sindikatom, s time da se za radnika na mogu urediti pitanja plaća i drugih
uvjeta nepovoljnije od uvjeta pod kojima su ta pitanja bila uređena na dan
sklapanja ovog kolektivnog ugovora.

XIII. SINDIKAT I UVJETI
ZA NJEGOV RAD

Članak 57.

Sindikat djeluje kod poslodavca na način određen
svojim statutom.

Sindikat obavještava poslodavca o imenovanju i
ovlastima sindikalnih povjerenika ili dužnosnika, odnosno predstavnika koji
zastupaju interese sindikata ili članova sindikata i štite i promiču
pojedinačne i skupne interese svojih članova.

Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku
odnosno predstavniku omogućiti pravodobno i djelotvorno ostvarenje zaštite i
promicanja prava i interesa članova sindikata, te mu omogućiti pristup podacima
važnim za ostvarenje tog prava.

Poslodavac je dužan na zahtjev sindikalnog
povjerenika odnos­no sindikalnog predstavnika, na temelju pisanih izjava
članova sindikata, obračunati i doznačiti u korist naznačenog žiroračuna,
sindikalnu članarinu putem isplatne liste za radnika, člana sindikata.

Poslodavac omogućuje jednom sindikalnom
povjereniku odnos­no predstavniku izostanak s rada uz naknadu plaće kao da
radi, radi prisustvovanja sindikalnim sastancima, tečajevima,
osposobljavanjima, seminarima, kongresima, saborima ili konferencijama i to
tako da za svakog člana sindikata ima pravo na dva sata aktivnosti godišnje.

XIV. SOCIJALNI MIR

Članak 58.

Ugovorne strane suglasne su da će sve sporove
koji proisteku iz primjene ovog kolektivnog ugovora rješavati mirnim putem u
skladu sa zakonom.

Sindikati, potpisnici ovog kolektivnog ugovora
suglasni su da će održavati socijalni mir i suzdržavati se od štrajka za
vrijeme važenja ovog kolektivnog ugovora, pod uvjetom da se primjenjuju sve
njegove odredbe u cijelosti u skladu s člankom 10. ovog kolektivnog ugovora.

XV. ŠTRAJK

Članak 59.

Proizvodno održavajući nužni poslovi koji se ne
smiju prekidati u vrijeme štrajka ili isključenja s rada smatraju se osobito:

– poslovi protupožarne i imovinske zaštite,

– poslovi održavanja uređaja i instalacija koje
kontinuirano rade (kotlovnice, sušionice, parionice i
sl.),

– poslovi vezani za sigurnost i zdravlje ljudi,

– poslovi vezani za zaštitu okoliša,

– poslovi vezani za državne organe.

Svaki poslodavac može predložiti i zajedno sa sindikatom
donijeti Pravila kojima će proširiti listu iz stavka 1. ovog članka prema
specifičnostima pogona.

XVI. TRAJANJE
KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 60.

Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na neodredeno vrijeme, stupa na snagu danom potpisivanja, a
primjenjuje se od 1. travnja 2005. godine.

Članak 61.

Ovaj Kolektivni ugovor može se otkazati s rokom
od 3 mjeseca, na kraju kalendarske godine, s tim da ako stranke ne postignu
dogovor u roku od 6 mjeseci, Kolektivni ugovor se primjenjuje za cijelu narednu
kalendarsku godinu.

Članak 62.

Sve izmjene i dopune ugovaraju se kao i ovaj
Kolektivni ugovor.

Članak 63.

Sastavni dio ovog Kolektivnog ugovora je i
sljedeći prilog: Razvrstavanje poslova i zadataka po grupama složenosti.

Članak 64.

Za tumačenje odredbi i praćenje primjene ovog
Kolektivnog ugovora stranke imenuju zajedničku komisiju od četiri člana od
kojih svaka stranka imenuje po dva člana.

Samostalni sindikat                                           Hrvatska udruga
sindikata

drvne i papirne industrije
Hrvatske                                    hrane, tekstila i
drva

                Predsjednik                                                             Predsjednik

**Zlatan Hirc**, v.
r.                                                 **Bruno Horvat**, v. r.

                                               Udruga
poslodavaca

                                   drvne
i papirne industrije Hrvatske

                                                    Predsjednik

                                           **mr****. Zdravko Dimač**, v. r.

PRILOG BR. 1

I. RAZVRSTAVANJE POSLOVA
I ZADATAKA PO GRUPAMA SLOŽENOSTI

*I. grupa složenosti*

Ova grupa složenosti podrazumijeva poslove kod kojih
je prisutan jednostavan rutinski rad, koji ne zahtijeva posebno obrazovanje kao
i manje složene poslove i zadatke odnosno rad uz pomoć jednostavnijih sredstava
za rad za koji su dovoljne pismene ili usmene upute.

U ovu grupu složenosti spadaju: pomoćni poslovi
održavanja, pomoćni poslovi u proizvodnji, pomoćni poslovi transporta, osnovni
poslovi u proizvodnji i osnovni programski poslovi.

NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RAS­PONU
OD 1,10 DO 1,40.

*II. grupa složenosti*

Ova grupa složenosti podrazumijeva srednje
složene poslove i zadatke na kojima se rad ponavlja uz povremenu pojavu novih
poslova kao i složenije i raznovrsnije poslove i zadatke za obavljanje kojih su
potrebne konzultacije u njihovom izvršavanju.

U ovu grupu složenosti spadaju: složeni
proizvodni poslovi, složeni poslovi održavanja, složeni poslovi transporta i
složeni programski poslovi na obradi informacija odnosno najsloženiji
proizvodni poslovi, najsloženiji poslovi održavanja, najsloženiji transportni
poslovi i najsloženiji programski poslovi na obradi informacija.

NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RAS­PONU
OD 1,40 DO 1,80.

*III. grupa složenosti*

Ova grupa složenosti podrazumijeva složenije
poslove i zadatke koji zahtijevaju veći stupanj samostalnosti u izvršavanju
poslova i zadataka kao i poslove i zadatke koji zahtijevaju samostalnost i veći
stupanj kreativnosti u njihovom izvršavanju.

U ovu grupu složenosti spadaju: problemski
poslovi i poslovi na organizaciji i koordinaciji rada drugih na nivou faze rada
kao i složeni problemski poslovi i složeni organizacijsko-koordinacijski
poslovi na određenoj unaprijed definiranoj razini u podjeli vođenja i
upravljanja proizvodnjom i poslovanjem.

NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RAS­PONU
OD 1,80 DO 2,20.

*IV. grupa složenosti*

Ova grupa složenosti podrazumijeva poslove koji
zahtijevaju dodatno poznavanje užeg područja djelovanja uz samostalnost i
kreativnost u izvršavanju poslova tog područja kao i vrlo složene poslove koji
zahtijevaju inicijativu i kreativnost te projektiranje poslovanja i zadataka.

U ovu grupu složenosti spadaju:
stručno-kreativni poslovi koji nemaju samostalnost u odlučivanju i
organizacijsko-koordinacijski poslovi na određenoj unaprijed definiranoj razini
u podjeli vođenja i upravljanja proizvodnjom i poslovanjem kao i
stručno-kreativni poslovi visokog stupnja samostalnosti u upravljanju
projektima te organizacijsko-koordinirajući poslovi na određenoj unaprijed
definiranoj razini u podjeli vođenja i upravljanja proizvodnjom i poslovanjem.

NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U
RASPONU OD 2,20 DO 2,80.

*V. grupa složenosti*

Ova grupa složenosti podrazumijeva vrlo složene
poslove koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost te dodatna i specijalistička
znanja potrebna za obavljanje tih poslova kao i najsloženije poslove i zadatke
s najvećim značenjem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kreativne
poslove i zadatke, istraživački rad i sl.

U ovu grupu složenosti spadaju:
stručno-kreativni poslovi pot­pune samostalnosti u
kreaciji i upravljanju projektima te organizacijsko-koordinirajući poslovi na
visokoj razini u podjeli vođenja i upravljanja proizvodnjom i poslovanjem kao i
najsloženiji i najkreativniji poslovi te organizacijsko-koordinirajući poslovi
na nivou najviše razine upravljanja društvom.

NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RAS­PONU
OD 2,80 DO 3,50.

Razvrstavanje poslova prema grupama i podgrupama
složenosti izvršit će se kod poslodavca Pravilnikom o radu, Kolektivnim
ugovorom ili ugovorom o radu najkasnije u roku od 90 dana od dana stupanja na
snagu ovog Kolektivnog ugovora.

Kolektivni ugovor, NN 14/2006-386