## Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa Republike Hrvatske 2006. - 2010. godine

### NN 24/2006 (1.3.2006.), Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa Republike Hrvatske 2006. - 2010. godine

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

**575**

Na temelju članka 30. stavka 2. Zakona o Vladi
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 101/98,
15/2000, 117/2001, 199/2003 i 30/2004), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici
održanoj 23. veljače 2006. godine donijela

## NACIONALNI PROGRAM

### SIGURNOSTI CESTOVNOG PROMETA REPUBLIKE HRVATSKE 2006. – 2010. GODINE

1. UVOD

Zbog svog specifičnog oblika, zemljopisno
prometnog položaja i proklamirane pomorske orijentacije s neograničenim mogućnostima
razvitka, posebice turizma, Republika Hrvatska cestama i cestovnom prometu
osigurava iznimno mjesto u prvom redu kao čimbeniku koji će omogućiti pravilnu
valorizaciju prostora Hrvatske u sklopu Europe.

Cestu kao objekt prometne usluge u prvom redu
valja promatrati u sklopu gospodarskih kretanja, što je za Republiku Hrvatsku
veoma značajno. Ona, osim postojanja i funkcioniranja produkcijskog ciklusa,
potiče kreiranje različitih ulaganja. Kvalitetna međusobna prometna povezanost
hrvatskih regija, posebice obalnog i kontinentalnog područja, uz povezivanje na
europske prometne smjerove, pospješuje uključivanje nacionalnog gospodarstva u
međunarodnu podjelu rada i osiguranje dinamičnijeg gospodarskog razvitka svih
gospodarskih grana.

No, u uvjetima velike gustoće prometa povećava
se rizik od nastajanja prometnih nesreća te s tim u vezi i posredni i
neposredni gubici ukupnog gospodarskog razvitka. Stradavanja u prometu, osim
velikih materijalnih šteta, nepovratno nanose štetu jer se gube ljudski životi.
Spoznavši te negativnosti, danas se u svijetu sve više poduzimaju mjere koje
pridonose smanjenju negativnog trenda stradavanja u prometu. Sigurnost
cestovnog prometa sve više postaje globalna politika gotovo svih europskih
zemalja, a ne kao što je to dosad bilo, skup određenih aktivnosti neke zemlje.

Zemlje Europske unije postavile su zadaću da do
kraja 2010. godine broj poginulih na sto tisuća stanovnika svedu na sedam
poginulih. Pritom, svaka članica bira svoj način organiziranja i provedbu
načina djelovanja u skladu sa zadanim ciljem. U nekim zemljama postoje posebne
vladine agencije zadužene za provedbu programa povećanja sigurnosti cestovnog
prometa, a u nekima je taj posao povjeren posebnim tvrtkama.

Republika Hrvatska jedna je od tranzicijskih
zemalja koja je među prvima uvela program suzbijanja negativnog trenda
stradavanja u prometu pri čemu je sustav preventivna djelovanja bio temeljni
oblik izobrazbe sudionika u prometu u svrhu širenja prometne kulture i
upoznavanja s opasnostima koje prijete zbog nepoštivanja prometnih propisa.

Pozitivni rezultati provedbe Nacionalnog
programa, koji se očituju u smanjenju stradavanja u cestovnom prometu, pokazuju
opravdanost njegova donošenja i provedbe te se temeljem takvih pokazatelja
predlaže nastavak programa, tim više što je smanjenje stradavanja u prometu i
obveza Republike Hrvatske kao zemlje koja je započela pregovore o pristupanju
Europskoj uniji.

2. ODREDNICE ZA
DONOŠENJE NACIONALNOGPROGRAMA

Sigurnost cestovnog prometa nedvojbeno je
postala dio globalne politike svih zemalja, a posebice zemalja Zapadne Europe.
Republika Hrvatska kao tranzicijska zemlja, ali i zemlja koja je stoljećima po
svojoj povijesnoj, političkoj, gospodarskoj i kulturološkoj orijentaciji
pripadala zapadnoeuropskom geoprometnom prostoru, već u samom početku svoga
osamostaljenja i međunarodnog priznanja spoznala važnost sigurnosti cestovnog
prometa i započela s provedbom mjera koje su bile usmjerene na smanjenje broja
i posljedica prometnih nesreća.

Nakon niza pojedinačnih aktivnosti subjekata
zaduženih za sigurnost cestovnog prometa i postignutih određenih kratkotrajnih
rezultata, došlo se do zaključka da bez sustavne i kontinuirane provedbe mjera
nema postizanja dugoročnih ciljeva. Slijedom toga je Ministarstvo unutarnjih
poslova predložilo da se započne s provedbom Nacionalnog programa sigurnosti
cestovnog prometa. Spoznavši opravdanost njegove provedbe, na sjednici održanoj
16. lipnja 1994. godine, Vlada Republike Hrvatske prihvatila je Nacionalni
program sigurnosti cestovnog prometa.

Danas se opravdanje za nastavak provedbe tog
programa, osim u dosad postignutim pozitivnim rezultatima, nalazi i u obvezi
Republike Hrvatske da se u početku pregovora o pristupanju Hrvatske Europskoj
uniji prihvate i direktive i smjernice koje obvezuju zemlje članice na
povećanje sigurnosti cestovnog prometa.

3. REZULTATI PROVEDBE
NACIONALNOG PROGRAMA 2001. – 2005.

U razdoblju od prihvaćanja provedbe Nacionalnog
programa do danas dogodilo se niz promjena u prometu na cestama u Republici Hrvatskoj.
Svakako je važno napomenuti kako se stanje sigurnosti cestovnog prometa u
Hrvatskoj znatno poboljšalo, izuzme li se razdoblje kad su pojedini njezini
dijelovi bili zaposjednuti uslijed ratnog djelovanja. Od 1360 poginulih osoba u
1989. godini do 608 poginulih u 2004. godini, uz izuzetno veliko povećanje
broja vozila, vozača i prometnih tokova, podatak je koji se mora respektirati.

Realno, sigurnost u cestovnom prometu u
Hrvatskoj možemo promatrati tek od 1995. godine, kad je, zbog dotad ratnog djelovanja,
na njezinom cjelokupnom području ponovo uspostavljen slobodan promet i omogućen
gospodarski razvitak tih područja. Ilustrativno stanje sigurnosti cestovnog
prometa unatrag nekoliko godina, prikazano je u sljedećim grafikonima i
tablicama.

*Tablica 1*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PODACI | | | | |
| godina | poginuli | teško  ozlijeđeni | broj  motornih vozila | broj vozača |
| 1994. | 804 | 5586 | 825852 | 1390850 |
| 1995. | 800 | 5494 | 841167 | 1452849 |
| 1996. | 721 | 4738 | 1008878 | 1526667 |
| 1997. | 714 | 4561 | 1142201 | 1628919 |
| 1998. | 646 | 4454 | 1241522 | 1701736 |
| 1999. | 662 | 4173 | 1323653 | 1753749 |
| 2000. | 655 | 4498 | 1401010 | 1801817 |
| 2001. | 647 | 4607 | 1494745 | 1857292 |
| 2002. | 627 | 4481 | 1571775 | 1920321 |
| 2003. | 701 | 4888 | 1649851 | 1964406 |
| 2004. | 608 | 4395 | 1723198 | 2007394 |

*Tablica 2*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| INDEKS 1994. = 100 | | | | |
| godina | poginuli | teško  ozlijeđeni | broj  motornih vozila | broj vozača |
| 1994. | 100 | 100 | 100 | 100 |
| 1995. | 99,5 | 98,4 | 101,9 | 104,5 |
| 1996. | 89,7 | 84,8 | 122,2 | 109,8 |
| 1997. | 88,8 | 81,7 | 138,3 | 117,1 |
| 1998. | 80,3 | 79,7 | 150,3 | 122,4 |
| 1999. | 82,3 | 74,7 | 160,3 | 126,1 |
| 2000. | 81,5 | 80,5 | 169,6 | 129,5 |
| 2001. | 80,5 | 82,5 | 181,0 | 133,5 |
| 2002. | 78,0 | 80,2 | 190,3 | 138,1 |
| 2003. | 87,2 | 87,5 | 199,8 | 141,2 |
| 2004. | 75,6 | 78,7 | 208,7 | 144,3 |

*Grafikon 1*

![](dodatni/145751.gif)

*Grafikon 2*

![](dodatni/145750.gif)

*Grafikon 3*

![](dodatni/145749.gif)

Grafikon 4

![](dodatni/145748.gif)

Grafikon 5

![](dodatni/145747.gif)

Grafikon 6

![](dodatni/145746.gif)

Grafikon 7

![](dodatni/145745.gif)

  Najvažniji rezultati dosadašnje
provedbe Nacionalnog programa mogu se sažeti u nekoliko činjenica:

– smanjenje najtežih posljedica prometnih
nesreća u uvjetima stalno rastućeg prometa;

– dovođenje Republike Hrvatske u srednju i
najbrojniju skupinu europskih zemalja prema broju poginulih osoba na cestama u
odnosu na broj stanovnika;

– znatno povećanje preventivnog djelovanja
policije te smanjenje i suvremenije represivno djelovanje;

– podizanje svijesti građana o problemu
sigurnosti u prometu putem stalnih promidžbenih kampanja;

– uskladba zakonodavstva prema posljedicama i
uzrocima prometnih nesreća;

– senzibiliziranje sredstava javnog priopćavanja
i javnosti s problemom stradavanja u prometu;

– povećanje prometne kulture;

– uključivanje u provedbu programa svih državnih
tijela i stručnih organizacija kojima je djelokrug rada vezan za sigurnost
cestovnog prometa te na taj način interdisciplinarni i međuresorni suvremen
pristup problemu sigurnosti cestovnog prometa.

4. TEMELJNA ZNAČAJKA
NACIONALNOG PROGRAMA 2006. – 2010.

Temeljnu značajku Nacionalnog programa
obilježavaju postavljeni kvantitativni i kvalitativni ciljevi definirani
programima, nositeljima aktivnosti, načinima izvršenja zacrtanih mjera te
praćenjem rezultata i vrednovanje programa.

Kvantitativni ciljevi određeni su u skladu s
europskim ciljevima za isto razdoblje, a odnose se na broj poginulih u odnosu
prema broju stanovnika. Cilj Europske unije je smanjenje smrtnog stradanja u
prometu na cestama do 2010. godine na razinu od sedam poginulih na sto tisuća
stanovnika.

Hrvatska bi optimalno trebala težiti ostvarenju
europskog cilja, no s obzirom na mnoge specifičnosti, a kako sredstva koja se
planiraju izdvojiti nisu ni približna sredstvima koje izdvajaju zapadno­europske
zemlje, realnije je očekivati smanjenje s 13,8 na 10 smrtno stradalih na sto
tisuća stanovnika u 2010. godini.

Jednako tako se i kvalitativni ciljevi
podudaraju s europskim ciljevima uz uvažavanje svih specifičnosti hrvatskog
prostora koji aktualiziraju zacrtani kvantitativni cilj.

*4.1. Kvantitativni ciljevi*

U 2004. godini u Republici Hrvatskoj u prometnim
je nesrećama poginulo 608 osoba, što je 13.8 poginulih na sto tisuća
stanovnika. Uz namjeru smanjenja broja poginulih na 10 na sto tisuća
stanovnika, broj smrtno stradalih na našim cestama potrebno je svesti na 440 u
2010. godini. Riječ je o izuzetno teškoj zadaći jer je svake godine potrebno
smanjiti broj poginulih za prosječno 34 osobe.

*Grafikon 8*

![](dodatni/145744.gif)

 Ostali kvantitativni ciljevi, koji će biti
u funkciji postizanja glavnog cilja, definirani su:

– utvrđivanjem dopuštene brzine kretanja vozila
na cestama u optimalnim prometnim uvjetima (težiti da je poštuje oko 90 posto
vozača). Ostalih 10 posto vozača ne smiju utvrđena ograničenja prekoračivati za
više od 15 posto;

– stupanj raspršenosti svih brzina kretanja
vozila u prometnom toku trebala bi iznositi najviše 10 posto;

– stupanj uporabe sigurnosnog pojasa (vozači i putnici
u vozilu) treba iznositi oko 98 posto;

– stupanj uporabe sigurnosne kacige (vozači
mopeda i motocikla i putnici na tim vozilima) treba iznositi oko 98 posto;

– udio sudionika prometnih nesreća pod utjecajem
alkohola smanjiti sa sadašnjih šest posto na tri posto, a udio poginulih
sudionika pod utjecajem alkohola smanjiti sa 17 posto na 9 posto;

– udio vozača koji su sudjelovali u prometnim
nesrećama bez položenog vozačkog ispita sa sadašnjih 10 posto smanjiti na pet
posto, a udio poginulih vozača bez položenog ispita s 29 posto smanjiti na 15
posto od ukupnog broja poginulih vozača.

*4.2 Kvalitativni ciljevi*

Kvalitativni ciljevi trebaju postići daljnje
smanjenje najtežih posljedica prometnih nesreća, odnosno broja poginulih teško
i lako ozlijeđenih osoba, te daljnje zaustavljanje rasta ukupnog broja nesreća.
Promatrajući globalno, važno je povećati prometnu kulturu stanovništva,
stvoriti preduvjete za bolje poznavanje i poštivanje prometnih propisa te
povećati društvenu svijest o problemu stradavanja u prometu.

Osposobljavanje u poznavanju prometnih propisa
za sigurno sudjelovanje u prometu već u najranijoj dječjoj dobi ima jednu od
najvažnijih uloga u ostvarivanju glavnog kvantitativnog cilja. Uvođenje
prometnog odgoja u sve odgojno-obrazovne ustanove, počevši od dječjih vrtića,
kao mjeru koja će dugoročno utjecati na ponašanje najmlađe i adolescentske
skupine sudionika u prometu, a samim tim i izravno na sigurnost cestovnog
prometa, potrebno je sustavno promicati putem Nacionalnog programa.

Sve vrste prometne nediscipline, posebno među
mladima, treba svesti na najnižu razinu. Osobito valja smanjiti nepoštivanje
prometnih propisa poput nepoštivanja crvenog svjetla na semaforu, vožnje pod
utjecajem alkohola te vožnje bez položenog vozačkog ispita, bijeg s mjesta
prometne nesreće i vožnje vozilom na kojem nije obavljen tehnički pregled i
produljena registracija vozila. Uz navedeno, potrebno je sustavno nadzirati
provedbu zakonom propisane mjere koje se odnose na sudjelovanje adolescenta i
mladih vozača u prometu na cestama.

Praćenje i usmjeravanje kaznene politike i
učinkovitost kaznenog i prekršajnog progona u svrhu povećanja prometne
discipline i odgovornosti vozača prema poštivanju prometnih propisa i širenju prometne
kulture, posebna je mjera koja će pridonijeti ostvarenju kvantitativnog cilja.

5. STRATEŠKE AKTIVNOSTI
NACIONALNOGPROGRAMA

Strateške aktivnosti Nacionalnog programa 2006.
– 2010. godina jesu:

1. smanjenje brzina vozila i poštivanje najviših
dopuštenih brzina;

2. zaštita djece, mladih i najranjivijih
sudionika u prometu;

3. suzbijanje vožnje pod utjecajem alkohola i
opojnih droga u prometu;

4. saniranje opasnih mjesta.

*5.1. Smanjenje brzina i poštivanje najviših dopuštenih
brzina*

Smanjenje brzina i poštivanje najviših
dopuštenih brzina prioritetna je strateška aktivnosti kontinuiranog obilježja s
obzirom da su visoke brzine trajan i najčešći uzrok stradanja u prometu u
razdoblju od 2000. do 2004. godine (grafikon 9. i 10).

*Grafikon 9*

![](dodatni/145743.gif)

Grafikon 10

![](dodatni/145742.gif)

Za postizanje poštivanja dopuštenih brzina
provodit će se stalan preventivno-represivni rad temeljen na posebnim
planovima. U tu svrhu potrebno je unaprijediti tehničku regulaciju prometa,
koja se odnosi na određivanje dopuštenih brzina kretanja vozila na cestama
prema stvarnim prometno-tehničkim elementima ceste, odnosno njezinom pojedinom
dijelu, posebno u naselju.

Nadzor prometa (prometna policija) vezan uz
poštivanje dopuštenih brzina kretanja vozila potrebno je uspostaviti na mjestima
prema statističko-analitičkim podacima stvarne ugroženosti prometa zbog
nepoštivana nepropisne ili neprilagođene brzine. Pritom je potrebno sustavno
stvarati naviku kod vozača da će ako ne poštuju dopuštenu brzinu kretanja biti
nadzirani i sankcionirani na svakom mjestu i u svako vrijeme.

*5.2 Zaštita djece, mladih i drugih najranjivijih sudionika*

*u prometu*

Zaštita djece u prometu nastavak je veoma
uspješne strateške aktivnosti koja se provodi kontinuirano od samog početka
provedbe Nacionalnog programa. Od pedesetak poginule djece u 1995. godini,
danas se taj broj smanjio za 42 posto (tablica 3, grafikon 10). Strategija
djelovanja odnosi se na obrazovanje predškolske i školske djece u svrhu
kontinuiranog stjecanja odgovarajućeg prometnog znanja i prometne kulture te
prihvaćanju temeljnih načela pravilnog ponašanja u prometu. Za ostvarenje
navedenog potrebno je sustavno ukazivati na važnost uvođenja prometnog odgoja u
sve odgojno-obrazovne ustanove, počevši od predškolskih ustanova.

Uz djecu, a s obzirom da su prema uzrocima
stradavanja u proteklom vremenskom razdoblju djeca najviše stradavala kao
putnici u vozilu (grafikon 11.), posebnu pozornost valja usmjeriti na izobrazbu
roditelja. Roditelji, kao moralni autoritet u stvaranju stava prema budućem
ponašanju djeteta u prometu, imaju veoma značajnu ulogu. Stoga je potrebno
organizirati i dopunski podučavati i roditelje, koji će zajedno s djecom
provoditi program prometnog odgoja i time širiti prometnu kulturu među svim
sudionicima u prometu.

*Tablica 3*

Broj
poginule djece u prometnim nesrećamaod 1995. do 2004. godine

|  |  |
| --- | --- |
| Godina | Broj poginulih |
| 1995. | 50 |
| 1996. | 42 |
| 1997. | 37 |
| 1998. | 35 |
| 1999. | 22 |
| 2000. | 26 |
| 2001. | 27 |
| 2002. | 15 |
| 2003. | 26 |
| 2004. | 29 |

*Grafikon 10*

![](dodatni/145741.gif)

Grafikon 11

![](dodatni/145740.gif)

 Jednako važnu ulogu ima i obrazovanje
mladih u prometu. Prihvaćanje temeljnih načela pravilnog ponašanja u prometu i
stjecanju prometne kulture osnovna je zadaća ove strateške aktivnosti. Kako bi
poboljšali opće stanje sigurnosti cestovnog prometa te prihvaćanje navedenih
načela, kontinuirano će se provoditi prometni odgoj mladih kroz programe
primjerene njihovom uzrastu.

Pješacima kao najugroženijoj i najranjivijoj
skupini sudionika u prometu potrebno je dati poseban značaj. Pritom tri skupine
pješaka – djeca, starije osobe i osobe s invaliditetom, trebaju biti predmetom
posebne skrbi u prometu. Preventivno djelovanje, izobrazba nastavnika i
odgajatelja predškolske i školske djece te promicanje ispravnog ponašanja u
prometu provodit će se kontinuirano, a pristup rješavanju problema pješaka
proširit će se i na tehničke mjere za osiguranje prometnih površina za njihovo
sigurno kretanje.

U svrhu zaštite biciklistima u prometu u prvom
je redu potrebno osigurati bolju tehničku opremljenost i ispravnost bicikla
kako bi se povećala njihova uočljivost. Kao dopunsku mjeru potrebno se zauzimati
za osiguranje posebnih površina za njihovo kretanje. Osim toga, s obzirom da
novi Zakon o sigurnosti prometa na cestama propisuje obvezu nošenja zaštitne
kacige za osobe do 16 godina starosti koje upravljaju biciklima, kao i
mogućnost polaganja vozačkog ispita za upravljanje biciklima, potreban je
stalan nadzor provedbe tih odredbi.

Kod vozača koji u prometu koriste mopede i
motocikle te osoba koje se na njima prevoze, potrebno je u prvom redu
poboljšati njihovu pasivnu sigurnost redovitom uporabom kaciga.

Prometne površine treba prilagoditi kretanju
osoba s tjelesnim invaliditetom te u suradnji s navedenom skupinom i njihovim
udrugama educirati javnost o problemima invalida i na taj način povećati skrb o
toj skupini sudionika u prometu.

*5.3. Suzbijanje vožnje pod utjecajem alkohola i opojnih*

*droga u prometu*

Vožnja pod utjecajem alkohola, a u novije
vrijeme sve više i opojnih droga, problem je koji Republika Hrvatska mora
ustrajno i sustavno suzbijati. Prometne nesreće i posljedice tih prometnih nesreća,
koje izazivaju vozači vožnjom pod utjecajem alkohola ili opojnih droga i dalje
su veoma teške.

Borba protiv upravljanja vozilima pod utjecajem
alkohola i opojnih droga nema alternative. To je pokazano i prihvaćanjem novog
Zakona o sigurnosti prometa na cestama s uvođenjem nulte tolerancije alkohola u
organizmu kod vozača dok upravljaju vozilima. Ta mjera i strože stupnjevano
sankcioniranje vozača koji upravljaju vozilima pod utjecajem alkohola, polučili
su dobre rezultate (tablica 4). Razvidno je osjetno smanjenje broja prometnih
nesreća i njihovih posljedica iako se očekuje njihovo povećanje ili brojčane
pokazatelje slične onima u 2004. godini s obzirom da je u kategoriju
alkoholiziranih ušla i skupina vozača s koncentracijom alkohola do 0.5 g/kg koja
do izglasavanja novog zakona nije bilježena.

*Tablica 4*

ALKOHOLIZIRANI VOZAČI U
PROMETNIM NESREĆAMA(usporedba devet mjeseci 2005. i 2004. godine)

![](dodatni/145739.gif)

Isto tako, pokazalo se kako vozači s
koncentracijom alkohola do 0.5 g/kg prouzrokuju određeni postotak prometnih
nesreća i stradavanja u njima, što je prikazano u tablicama 5a i 5b.

*Tablica 5a*

PROMETNE NESREĆE KOJE SU
PROUZROKOVALI VOZAČI POD UTJECAJEM ALKOHOLA

(prometne nesreće po posljedicama i uzrocima)
20. 8. 2004. – 19. 8. 2005.

![](dodatni/145738.gif)

*Tablica 5b*

STRADAVANJE SUDIONIKA
PROMETNIH NESREĆA KOJA SU PROUZROKOVALI VOZAČI POD UTJECAJEM
ALKOHOLA(stradavanja po posljedicama i uzrocima) 20. 8. 2004. – 19. 8. 2005.

![](dodatni/145737.gif)

Bez obzira na pozitivne učinke, vožnja pod
utjecajem alkohola i nadalje je jedan od problema zbog kojeg se događaju
prometne nesreće s najtežim posljedicama pa je stoga potrebno nastaviti
sustavno provedbu preventivno-represivnih mjera sa svrhom smanjenja broja
vozača koji upravljaju vozilom pod utjecajem alkohola.

Uz vožnju pod utjecajem alkohola, u posljednje
vrijeme, posebno kod mladih vozača, sve je više utvrđenih prekršaja vožnje pod
utjecajem opojnih droga. Uvođenje projekta prometne policije pod nazivom Nadzor
vozača koji upravljaju vozilom pod utjecajem opojnih droga pokazao je njegovu
opravdanost (tablica 6). Sustavni nadzor vozača, provedbu
preventivno-represivnih djelatnosti i daljnje opremanje i stručno usavršavanje
prometne policije za detektiranje vozača koji upravljaju vozilom pod utjecajem
opojnih droga osnovna je zadaće ove strateške djelatnosti.

*Tablica 6*

REZULTATI TESTIRANJA VOZAČA NA OPOJNE DROGE

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| POLICIJSKA UPRAVA | Datum zaduženja uređaja odnosno datum početka rada s uređajem za preliminarno testiranje vozača na opojne droge | Ukupan broj testiranih vozača i onih vozača koji su odbili ponuđeno testiranje na uređaju za preliminarno testiranje na opojne droge | Vozači koji su testirani na uređaju za preliminarno testiranje | Vozači koji su odbili podvrći se testiranju na uređaju za preliminarno testiranje | Nije utvrđena prisutnost opojnih droga na uređaju za preliminarno testiranje | Utvrđena prisutnost opojnih droga na uređaju za preliminarno testiranje | Pristalo na davanje uzoraka krvi i urina radi analize na prisutnost opojnih droga | Odbilo dati uzorak krvi i urina radi analize na prisutnost opojnih droga | Utvrđena prisutnost opojnih droga nakon analize uzoraka krvi i urina | Nije utvrđena prisutnos opojnih droga nakon analize uzoraka krvi i urina | Analiza uzoraka krvi i urina još nije izvršena odnosno rezultati analize još nisu dostavljeni UPRAVI | Podnesena prijava zbog:  – Odbijanja podvrgavanju testiranju,  – Odbijanje davanja uzoraka krvi i urina radi analize,  – Utvrđene prisutnosti opojnih droga (analizom krvi i urina). |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| ZADARSKA | 15. 11. 2004. | 180 | 167 | 13 | 107 | 60 | 2 | 58 | 1 | – | 1 | 72 |
| ZAGREBAČKA | 27. 11. 2003. | 266 | 262 | 4 | 233 | 29 | 13 | 16 | 7 | 6 | – | 27 |
| PRIMORSKO-  -GORANSKA | 2. 8. 2004. | 198 | 194 | 4 | 131 | 63 | 13 | 50 | 7 | 5 | 1 | 61 |
| OSJEČKO-  -BARANJSKA | 20. 8. 2004. | 107 | 107 | – | 93 | 14 | – | 14 | – | – | – | 14 |
| SPLITSKO-  -DALMATINSKA | 1. 10. 2004. | 188 | 184 | 4 | 164 | 20 | 13 | 7 | 7 | 6 | – | 18 |
| ŠIBENSKO-  -KNINSKA | 20. 5. 2005. | 78 | 46 | 29 | 37 | 12 | 5 | 7 | 5 | – | – | 41 |
| POŽEŠKO-  -SLAVONSKA | 1. 7. 2005. | 14 | 14 | – | 13 | 1 | – | 1 | – | – | – | 1 |
| KOPRIVNIČKO-  -KRIŽEVAČKA | Nema uređaj – provedena AKCIJA | 16 | 16 | – | 12 | 4 | 4 | – | – | – | 4 | – |
| LIČKO-  -SENJSKA | Nema uređaj – provedena AKCIJA | 24 | 24 | – | 14 | 10 | 4 | 6 | 4 | – | – | 10 |
| ISTARSKA | Nema uređaj – provedena AKCIJA | 37 | 35 | 2 | 23 | 12 | – | 12 | – | – | – | 14 |
| **UKUPNO** |  | **1108** | **1052** | **56** | **827** | **225** | **54** | **171** | **31** | **17** | **6** | **258** |

*5.4. Sanacija opasnih mjesta*

Provedbom odrednica iz Nacionalnog programa od
2001. do 2005. godine inicirana je sanacija 39 opasnih mjesta na kojima je u
minulih pet godina zabilježeno 3450 prometnih nesreća: 2616 prometnih nesreća s
materijalnom štetom, 777 prometnih nesreća imale su za posljedicu 1001 lakše
ozlijeđenu osobu i 326 teže ozlijeđenih osoba, dok je 58 prometnih nesreća
imalo za posljedicu 69 smrtno stradalih osoba.

Cjelovita sanacija provedena je na deset opasnih
mjesta, za četiri opasna mjesta napravljeni su projekti za sanaciju, a za 25
opasnih mjesta ugovorena je izradba projektne dokumentacije.

Na deset saniranih mjesta, prije sanacija,
dogodila se 631 nesreća – 14 je prometnih nesreća bio s poginulim osobama, 137
prometnih nesreća imalo je za posljedicu teže i lakše ozlijeđene osobe. U tim
nesrećama poginulo je ukupno 18 osoba, teško je ozlijeđena 61 osoba, a lakše su
ozlijeđene 193 osobe. Nakon sanacije opasnih mjesta, nijedna prometna nesreća
nije imala za posljedicu poginulu osobu; dogodile su se dvije nesreće s teško
ozlijeđenim osobama, a 10 prometnih nesreća imalo za posljedicu lakše
ozlijeđene osobe. Navedeni podaci jasno ukazuju na uspješnost, bolje rečeno
isplativosti provedenih mjera sanacije utvrđenih opasnih mjesta na cestama i
cestovnoj infrastrukturi.

Stoga će se sanacije opasnih mjesta na cestama i
dalje provoditi prema već utvrđenoj tehnologiji praćenja opasnih mjesta i
uklanjanja uočenih nedostataka. Iz Nacionalnog programa financirat će se
izradba idejnih i glavnih projektnih rješenja za njihovu sanaciju, a
Ministarstvo unutarnjih poslova provodit će učinkovit nadzor sanacije opasnih
mjesta na temelju tako izrađenih projekata. Ujedno, protiv subjekata zaduženih
za sanaciju i uklanjanje utvrđenih nedostataka poduzimat će se represivne mjere
u skladu sa zakonom ako se sanacija prema projektnoj dokumentaciji ne izvrši u
primjerenom roku.

6. DOPUNSKE DJELATNOSTI

Dopunske djelatnosti provodit će se kao dopunske
mjere za ostvarenje zacrtanog glavnog kvantitativnog cilja. Dopunske strateške
djelatnosti jesu:

1. povećanje razine tehničke ispravnosti vozila;

2. unaprjeđenje prometne statistike i analize;

3. uporaba sigurnosnog pojasa i dnevnih svjetala
na vozilima;

4. poštivanje semaforskog svjetla.

*6.1. Povećanje razine tehničke ispravnosti vozila*

Nastavit će se već započete djelatnosti u svrhu
stvaranja tehničke pretpostavke za dnevno ažuriranje podataka o obavljenim
tehničkim pregledima vozila te uspostaviti sustav automatskog pozivanja
vlasnika koji nisu produžili registraciju vozila. Provoditi
preventivno-represivne akcije prema vlasnicima neregistriranih i neosiguranih
vozila te inicirati osuvremenjivanje opreme u stanicama za tehničke preglede
vozila.

Provodit će se mjere za pokretanje postupka
sustavnog nadzora vozila koje prevoze opasne tvari u skladu sa Zakonom o
prijevozu opasnih tvari i direktivama Europske unije u svrhu zaštite okoliša i
očuvanja prirode.

*6.2. Unaprjeđenje prometne statistike i analize*

Radi kvalitetnije analize i statističkog
praćenja prometnih nesreća potrebno je nastaviti daljnji razvitak i
usavršavanje postojećeg informacijskog sustava za unos i praćenje prometnih
nesreća. Kako je IS MUP-a jedina baza iz koje se dobivaju svi relevantni podaci
za stručnu i znanstvenu analizu prometnih nesreća, potrebno je uspostaviti
kvalitetnu suradnju između subjekata koji brinu o sigurnosti prometa na našim
cestama i težiti uspostavi zajedničke baze podataka koja će sadržavati sve
elemente koji mogu unaprijediti analizu prometnih nesreća u svrhu povećanja
sigurnosti cestovnog prometa. Na taj bi se način dobio jedinstveni sustav
praćenja događaja u prometu, koji bi bio sukladan takvim sustavima u zemljama
Europske unije.

*6.3. Uporaba sigurnosnog pojasa*

Stupanjem na snagu novog Zakona o sigurnosti
cestovnog prometa u kojem je znatno pooštrena sankcija za neuporabu sigurnosnog
pojasa vozača i putnika u vozilu, postigao se vrlo dobar rezultat. Tako je
prema podacima ispitivanja uporabe sigurnosnog pojasa na našim cestama,
provedenog u listopadu 2005. godine na uzorku od dvije tisuće vozila, utvrđeno
da čak 75 posto vozača rabi sigurnosni pojas tijekom vožnje u vozilu (tablica
7).

Stoga je potrebno nastaviti na promicanju
uporabe sigurnosnog pojasa u svrhu postizanja stopostotnog korištenja
sigurnosnog pojasa tijekom vožnje (vozači i putnici u vozilu).

*Tablica 7*

UPORABA SIGURNOSNOG
POJASA I SVJETALA NA VOZILU TIJEKOM VOŽNJE NA UZORKU OD 100 VOZILA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| POLICIJSKA UPRAVA | KORIŠTENJE  SVJETALA | VEZANO  VOZAČA |
| Bjelovarsko-bilogorska | 98 | 64 |
| Brodsko-posavska | 89 | 65 |
| Dubrovačko-neretvanska | 87 | 70 |
| Istarska | 98 | 69 |
| Karlovačka | 97 | 90 |
| Koprivničko-križevačka | 92 | 90 |
| Krapinsko-zagorska | 95 | 97 |
| Ličko-senjska | 95 | 77 |
| Međimurska | 88 | 75 |
| Osječko-baranjska | 96 | 72 |
| Požeško-slavonska | 89 | 62 |
| Primorsko-goranska | 96 | 84 |
| Sisačko-moslavačka | 96 | 84 |
| Splitsko-dalmatinska | 80 | 45 |
| Šibensko-kninska | 93 | 91 |
| Varaždinska | 92 | 58 |
| Virovitičko-podravska | 87 | 83 |
| Vukovarsko-srijemska | 91 | 81 |
| Zadarska | 90 | 80 |
| Zagrebačka | 97 | 62 |
| UKUPNO | 1846 | 1499 |
| % | 92,30% | 74,95% |

*6.4. Poštivanje semaforskog svjetla*

I nadalje će se razrađivati i proširivati
aktivnosti radi postizanja što većeg poštivanja semaforskih svjetala u prometu
na cestama.

7. NOSITELJI PROVEDBE
NACIONALNOGPROGRAMA

Na temelju pozitivnih pokazatelja o opravdanosti
Nacionalnog programa, Vlada RH kao nositelja određuje Ministarstvo unutarnjih
poslova. Za djelotvorniju provedbu programa ministar unutarnjih poslova
imenovat će radnu skupinu na prijedlog ministarstava, stručnih organizacija i
inih dionika u provedbi Nacionalnog programa. U ime Ministarstva unutarnjih
poslova kao nositelja programa, imenovat će se voditelj, jedan zamjenik
voditelja i jedan član, u ime Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka,
još jedan zamjenik voditelja i jedan član, u ime Ministarstva znanosti,
obrazovanja i športa, Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi i Ministarstva
pravosuđa, Hrvatskog autokluba, Centra za vozila Hrvatske i Hrvatskih cesta
imenovat će se po jedan član, a u ime Hrvatskog ureda za osiguranje, dva člana.

*7.1. Zadaća radne skupine*

Članovi radne skupine imaju ulogu stručne ekipe.

Za svoj rad odgovaraju ministru unutarnjih
poslova.

Radna skupina ima sljedeće zadaće:

– predlaže ministru unutarnjih poslova i
ministru mora, turizma, prometa i razvitka financijski plan za proračunsku godinu,

– predlaže plan nabave ministru unutarnjih
poslova,

– razmatra izvješće o izvršavanju Nacionalnog
programa i predlaže mjere za poboljšanje,

– predlaže i razrađuje programe ili planove
strateških aktivnosti,

– prati i daje prijedloge za provedbu danih planova,

– podnosi ministru unutarnjih poslova, svim
ministarstvima i tijelima koja sudjeluju u provođenju Programa, polugodišnja i
godišnja izvješća o realizaciji Nacionalnog programa zajedno s financijskim
izvješćem, a Vladi Republike Hrvatske godišnje izvješće.

– u suradnji s Ministarstvom unutarnjih poslova
izvješćuje širu javnost o planiranim aktivnostima i postignutim rezultatima.

8. FINANCIJSKO
PLANIRANJE, IZVRŠENJE I IZVJEŠĆIVANJE O NACIONALNOM PROGRAMU

*8.1. Izvori financiranja*

Za financiranje Nacionalnog programa planiraju
se sljedeći izvori:

– sredstva prikupljena od naplaćenih kazni za
prekršaje u prometu, na temelju Odluke Vlade RH;

– sredstva osiguravajućih društava utvrđena
posebnim sporazumom s Ministarstvom unutarnjih poslova;

– sredstva stručnih organizacija utvrđena
posebnim sporazumom s Ministarstvom unutarnjih poslova.

*8.2. Financijsko planiranje, izvršenje i izvješćivanje*

Sredstva za provedbu Nacionalnog programa
uplaćivat će se na račun posebnih namjena otvorenog po nalogu Ministarstva
unutarnjih poslova. Navedena sredstva su u sustavu jedinstvenog računa riznice,
a trajnim nalogom se izvršavaju preko depozitnog računa korisnika državnog
proračuna.

Naloge za izvršenje potpisuju ovlaštene osobe
Ministarstva unutarnjih poslova.

U skladu s člancima 13. i 62. Zakona o proračunu
(»Narodne novine«, broj 96/2003) u financijskom planu Ministarstva unutarnjih
poslova posebno će se planirati stavka Financijski plan Nacionalnog programa s
iskazanim planiranim prihodima i primicima te rashodima i izdacima.

Na prijedlog Radne skupine, Financijski plan za
proračunsku godinu odobravaju ministar unutarnjih poslova i ministar mora,
turizma, prometa i razvitka.

Isto tako, prema Pravilniku o financijskom
izvještavanju u proračunskom računovodstvu (»Narodne novine«, br. 74/2002, 3/2003, 12/2003 i 3/2004) na kraju proračunske
godine Ministarstvo unutarnjih poslova izrađuje financijska izvješća za
planirani program Nacionalnog programa, koji je sastavni dio konsolidiranog
financijskog izvješća Ministarstva unutarnjih poslova.

O planiranom financijskom planu programa
Nacionalnog programa te financijskom izvješću o izvršenju stručna služba
Ministarstva unutarnjih poslova izvješćuje članove Radne skupine tromjesečno, a
prema njihovom zahtjevu i više puta. Zapisnik radne skupine o razmotrenom
financijskom izvješću dostavljat će se svim subjektima koji financiraju
Nacionalni program.

Provedba financijskog plana te plana nabave za
program Nacionalnog programa provodit će se prema Zakonu o javnoj nabavi
(»Narodne novine«, broj 117/2001 i 92/2005). Središnje tijelo nabave je
naručitelj, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova, a odgovorna osoba
naručitelja je ministar unutarnjih poslova.

Nadzor izvršenja navedenog programa obavlja
Državni ured za reviziju.

Klasa: 340-08/05-02/03

Urbroj: 5030109-06-1

Zagreb, 23. veljače 2006.

Potpredsjednica Vlade

i ministrica obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti

**Jadranka Kosor, dipl. iur**.,
v. r.

Ostalo, NN 24/2006-575
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)