## Poslovnik Vlade Republike Hrvatske (pročišćeni tekst)

### NN 107/2000 (31.10.2000.), Poslovnik Vlade Republike Hrvatske (pročišćeni tekst)

# URED ZA ZAKONODAVSTVO VLADE REPUBLIKE HRVATSKE

2112

Na temelju Zaključka Vlade Republike Hrvatske donesenog na sjednici
Vlade Republike Hrvatske održanoj 19. listopada 2000., Ured za zakonodavstvo Vlade
Republike Hrvatske utvrdio je pročišćeni tekst Poslovnika Vlade Republike
Hrvatske.

Pročišćeni tekst Poslovnika
Vlade Republike Hrvatske obuhvaća Poslovnik Vlade Republike Hrvatske (»Narodne
novine« broj 138/99), te njegove izmjene i dopune objavljene u »Narodnim
novinama« br. 16/2000., 36/2000. i 105/2000., u kojima je naznačeno vrijeme
njihova stupanja na snagu.

Klasa: 022-03/00-01/02
Urbroj: 50501-00-822
Zagreb, 26. listopada 2000.

Predstojnica
Ureda za zakonodavstvo
Vlade Republike Hrvatske
**Snježana Bagić,** v. r.

## POSLOVNIK

### VLADE REPUBLIKE HRVATSKE

### - pročišćeni tekst -

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Poslovnikom, sukladno Zakonu o Vladi Republike Hvatske, uređuje se
ustrojstvo i način rada i odlučivanja Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu: Vlada).

O primjeni ovog Poslovnika brine se tajnik Vlade, ako ovim Poslovnikom
nije drugačije određeno.

Članak 2.

Prvu sjednicu Vlade, u roku od osam dana od dana njenog imenovanja,
saziva predsjednik Vlade, ako je nije prethodno saz­vao Predsjednik Republike.

Članak 3.

Predsjedniku, potpredsjednicima, ministrima i drugim članovima Vlade (u
daljnjem tekstu: članovi Vlade) izdaje se iskaznica kojom, od dana imenovanja
za člana Vlade pa do dana razrješenja ili dana raspuštanja Vlade, dokazuju
članstvo u Vladi i prava iz članka 33. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

Nakon razrješenja dužnosti člana Vlade ili nakon raspuštanja Vlade, član
Vlade ima pravo zadržati iskaznicu člana Vlade, ali je ne smije koristiti za
dokazivanje članstva u Vladi i ostvarivanje bilo kojeg prava koje pripada samo
članovima Vlade.

Iskaznica člana Vlade sadrži osobne podatke nužne za dokazivanje
istovjetnosti, oznaku dužnosti u Vladi i dan imenovanja za člana Vlade te
prikaz prava iz članka 33. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

II. USTROJSTVO

Članak 4.

Vlada, kad je ovlaštena i u granicama svojih ovlasti:

1. donosi uredbe i druge propise;

2. donosi upravne akte;

3. donosi akte u vršenju vlasničkih ovlasti koje ima Repub­lika
Hrvatska;

4. donosi akte poslovanja;

5. donosi rješenja o imenovanju i razrješenju dužnosnika i državnih
službenika, te članova drugih tijela koje imenuje i razrješava Vlada;

6. daje odgovore na zastupnička pitanja postavljena Vladi;

7. rješava o sukobu nadležnosti između tijela državne uprave;

8. utvrđuje prijedloge zakona i drugih propisa koje donosi Hrvatski
državni sabor i uredbi koje donosi Predsjednik Repub­like;

9. daje mišljenja na zakone, druge propise i druge akte koje donose
druga tijela državne vlasti;

10. donosi ili predlaže propise i druge akte u svezi sklapanja i
izvršavanja međunarodnih ugovora;

11. predlaže Hrvatskom državnom saboru davanje vjerodostojnog tumačenja
zakona;

12. pokreće postupak pred Ustavnim sudom Republike Hr­vat­ske i daje, na
traženje Ustavnog suda Republike Hrvatske, odgovore u postupcima koji se pred
njim vode ako se radi o pos­tup­ku pokrenutom protiv akta Vlade Republike
Hrvatske, a može, na traženje Ustavnog suda, dati i mišljenja u postupcima koji
se vode protiv akata drugih tijela državne vlasti;

13. daje upute Državnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske o
pokretanju postupka i postupanju u postupcima pred tijelima sudbene vlasti u
kojima je stranka Republika Hrvatska;

14. donosi strategije razvoja gospodarskih ili društvenih djelat­nosti
kojima utvrđuje stanje i mjere koje treba poduzeti; donosi deklaracije kojima
izražava stajališta Vlade Republike Hrvat­ske o pojedinim pitanjima; daje
izvješća u kojima prikazuje stanje u pojedinim područjima; i prijedloge za
rješavanje određenih pitanja; donosi rezolucije kojima izražava mišljenja;
podnosi prijed­lo­ge ili utvrđuje mjere koje treba provoditi; daje preporuke
tijelima državne vlasti i tijelima jedinica lokalne samouprave i tijelima
lokalne uprave i samouprave o načinu rješavanja pojedinih pita­nja;

15. obavlja i druge poslove iz svog djelokruga sukladno Za­konu i ovom
Poslovniku.

Članak 5.

Vlada o pitanjima iz svog djelokruga raspravlja i odlučuje na sjednicama
Vlade.

Vlada odlučuje natpolovičnom većinom glasova svih članova Vlade, ako
zakonom nije drugačije određeno. U slučaju da su glasovi podijeljeni, odlučuje
glas predsjednika Vlade.

a) UŽi kabinet

Članak 6.

Iznimno od odredbe članka 4. ovog Poslovnika, o pitanjima iz djelokruga
Vlade može u slučajevima iz članka 17. stavak 1. Za­kona o Vladi odlučivati i
Uži kabinet Vlade, a njegove odluke pot­vrđuju se na prvoj sljedećoj sjednici
Vlade.

Uži kabinet Vlade obvezno razmatra nacrte sistemskih zakonskih
prijedloga i programske materijale, kojima se mijenjaju bitni elementi sustava
ili na drugi način utječe na sustav, prije njihovog uvrštavanja u dnevni red
sjednice Vlade. Sjednici Užeg kabineta Vlade obvezno je nazočan mjerodavni
ministar.

Poticaj za sazivanje sjednice
Užeg kabineta iz stavka 2. ovog članka mogu dati resorni potpredsjednik i
mjerodavni ministar.

Akte koje donose ministri iz
svoje nadležnosti, a kojima se mijenjaju bitni elementi sustava ili na drugi
način utječe na sustav, Uži kabinet Vlade razmatra na inicijativu mjerodavnog
ministra.

Uži kabinet Vlade ima i
ovlasti iz članka 16. stavak 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

Članak 7.

Uži kabinet Vlade čine predsjednik i potpredsjednici Vlade.

Sjednice Užeg kabineta saziva predsjednik Vlade. Na sjednicu Užeg
kabineta predsjednik Vlade može pozvati i druge članove Vlade koji mogu
sudjelovati u raspravi bez prava odlučivanja.

Uži kabinet odlučuje većinom glasova svih članova Užeg kabineta. U
slučaju podijeljenih glasova odlučuje glas predsjednika Vlade.

b) Radna tijela

Članak 8.

Radi davanja mišljenja, prijedloga i stručnih obrazloženja o pitanjima
iz djelokruga Vlade, Vlada ovim Poslovnikom osniva svoja stalna radna tijela, a
posebnim odlukama može osnivati i povremena radna tijela.

Članak 9.

Stalna radna tijela Vlade jesu:

1. Koordinacija za društvene djelatnosti i ljudska prava;

2. Koordinacija za gospodarstvo;

3. Koordinacija za unutarnju i vanjsku politiku;

4. Komisija za odnose s vjerskim zajednicama;

5. Kadrovska komisija;

6. Administrativna komisija.

Članak 10.

Stalna radna tijela Vlade iz članka 9. točaka 1., 2. i 3. ovog Poslovnika
imaju svoje stručne radne skupine.

Članak 11.

Za obavljanje stručnih poslova Koordinacije za društvene djelatnosti i
ljudska prava, Koordinacije za gospodarstvo i Koordinacije za unutarnju i
vanjsku politiku, te Kadrovske i Administrativne komisije osnivaju se uredi tih
radnih tijela, kao sastavni dio Tajništva Vlade Republike Hrvatske.

Na čelu ureda iz stavka 1.
ovog članka je predstojnik ureda - tajnik radnog tijela, kojeg imenuje i
razrješava Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog predsjednika radnog tijela
Vlade.

Ured iz stavka 1. ovog članka
priprema sjednicu stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika, odnosno
sjednicu radnog tijela sukladno odredbama ovog Poslovnika, priprema stajališ­ta
i prijedloge stručne radne skupine za sjednicu radnog tijela, te stajališta
radnog tijela za sjednicu Vlade Republike Hrvat­ske, izrađuje i prati
izvršavanje zaključaka radnog tijela Vlade i Vlade Republike Hrvatske, te
obavlja druge stručne poslove koje mu odredi predsjednik radnog tijela i Vlada
Republike Hrvatske.

Ured iz stavka 1. ovog
članka, za potrebe predsjednika radnog tijela, prikuplja informacije od
resornih ministarstava, državnih upravnih organizacija, fondova i drugih tijela
iz djelokruga ureda, te ih analizira i stručno obrađuje.

Ostala radna tijela Vlade
Republike Hrvatske imaju tajnika kojeg imenuje Vlada Republike Hrvatske i koji
za radno tijelo obavlja poslove iz stavka 3. ovog članka.

1. Koordinacije

Članak 12.

Koordinacija za društvene djelatnosti i ljudska prava razmatra pitanja
iz područja kulture, odgoja i obrazovanja, znanosti, informiranja, športa,
tjelesne kulture, tehničke kulture, invalida i stradalnika Domovinskog rata,
skrbi o djeci, zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja, mirovinskog
osiguranja, radnih odnosa, sindikata javnih službi, socijalne skrbi, skrbi o
invalidima i ostalih društvenih djelatnosti, zaštite i promicanja ljudskih
prava u Republici Hrvatskoj, prikuplja podatke o stanju ljudskih prava i prava
etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina, ocjenjuje stanje ljudskih prava i
prava etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina, razmatra prigovore o stanju
ljudskih prava koji su upućeni Repub­lici Hrvatskoj od strane međunarodnih
organizacija i uspoređuje ih sa stvarnim stanjem, potiče nadležna tijela državne
uprave na rješavanje neposrednih problema u pitanjima ljudskih prava, te
predlaže Vladi mjere za rješavanje određenih problema i pobolj­šanje stanja
ljudskih prava, te sklapanje i izvršavanje među­narodnih ugovora iz navedenih
područja.

Članak 13.

Koordinacija za gospodarske djelatnosti razmatra pitanja iz područja
industrije, energetike, brodogradnje, rudarstva, obrtniš­tva, zadrugarstva,
poljoprivrede, šumarstva, pomorstva, prometa i veza, prostornog uređenja i
graditeljstva, zaštite prirode i okoliša, turizma, ugostiteljstva, trgovine,
razvitka i obnove, monetarnog sustava, vodoprivrednog gospodarstva, carinskog
sustava i carinske politike, zapošljavanja, sindikata iz oblasti gospodarskih
djelatnosti, tržišta rada, financiranja javnih potreba, državnog proračuna i
izvanproračunskih fondova, te druga pitanja iz pod­ručja financija i
gospodarstva, te sklapanja i izvršavanja među­narodnih ugovora iz navedenih
područja.

Članak 14.

Koordinacija za unutarnju i vanjsku politiku razmatra pitanja iz
područja unutarnjih poslova, pravosuđa i uprave, obrane, ob­ram­benih priprema
za slučaj rata ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske, sindikata državnih službenika i namještenika, vlasničkih i
drugih stvarnih prava, zaštite imovine Republike Hrvatske, imovinsko pravnih
poslova kao i druga pitanja u svezi obrane i unutarnje politike, te sklapanje i
izvršavanje međunarodnih ugovora iz navedenih područja.

Koordinacija također razmatra sva pitanja od značenja za međunarodni
položaj Republike Hrvatske, osobito približavanje Republike Hrvatske europskim
integracijama, posebice Europskoj uniji, a osobito predlaže i vodi brigu o
provođenju strategije Republike Hrvatske prema drugim državama te međunarodnim
organizacijama i institucijama.

Članak 15.

Komisija za odnose s vjerskim zajednicama razmatra pitanja pravnog
položaja i zaštite vjerskih zajednica, osobito pravo vjerskih zajednica na
javno obavljanje vjerskih obreda, osnivanje škola, učilišta i drugih zavoda,
socijalnih i dobrotvornih ustanova, kao i njihovo pravo da upravljaju njima i u
tome uživaju zaštitu i pomoć države, pravo na izdavanje knjiga i drugih
publikacija koje služe vjerskoj nastavi ili poduci, odnosno obavljanju vjerskih
obreda, pravo na okupljanje radi ostvarivanja vjerskih interesa građana, pravo
na civilnu službu u oružanim snagama, prava koja imaju vjerski službenici u
sustavu mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, prava koja pripadaju vjerskim
zajednicama po među­narodnim ugovorima.

Komisija razmatra i pitanja
odnosa između vjerskih zajednica i države, posebice pojedinih tijela državne
vlasti, sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora koji se odnose na
uređivanje položaja i prava vjerskih zajednica, te predlaže Vladi Republike
Hrvatske mjere za rješavanje određenih problema i poboljšanje odnosa s vjerskim
zajednicama.

Komisija, po potrebi, osniva
potkomisije za razmatranje pojedinih pitanja iz svoga djelokruga.

Članak 16.

Članovi koordinacija jesu ministri
i ravnatelji državnih uprav­nih organizacija, koji upravljaju radom tijela
državne uprave čiji su poslovi u djelokrugu određene koordinacije te druge
osobe koje odredi Vlada Republike Hrvatske.

Koordinacijama predsjedavaju
potpredsjednici Vlade ili ministri koje odredi Vlada Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: predsjednik koordinacije).

Sastav koordinacija iz
članaka 12., 13., 14. i 15., odnosno njihove članove utvrđuje Vlada Republike
Hrvatske.

Članovi stručnih radnih
skupina iz članka 10. ovog Poslovnika jesu pomoćnici ministara, odnosno
pomoćnici ravnatelja državnih upravnih organizacija i drugi državni službenici
koje odredi ministar, odnosno ravnatelj državne upravne organizacije koji je
član koordinacije čija je to stručna radna skupina.

Stručnim radnim skupinama iz stavka 4. ovog članka pred­sjedava
predstojnik Ureda - tajnik radnog tijela.

Članak 17.

Sjednicu koordinacije saziva, predlaže i utvrđuje dnevni red sjednice,
njome predsjedava, predlaže i potpisuje zaključke pred­sjednik koordinacije.

U slučaju spriječenosti predsjednika koordinacije njegove ovlasti ima
ministar kojeg odredi predsjednik koordinacije.

O pitanjima koja ne zahtijevaju raspravu odnosno donošenje odluka od
strane Vlade, koordinacija donosi zaključke kojima izra­žava svoja stajališta,
upute i prijedloge.

Sjednicu stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika saziva,
predlaže i utvrđuje dnevni red sjednice, te predlaže stajališta i prijedloge,
predstojnik ureda - tajnik radnog tijela.

Članak 18.

Sjednice koordinacija održavaju se po potrebi, a u pravilu jednom
tjedno.

Pismeni poziv za sjednicu s prijedlogom dnevnog reda i materijalima za
raspravu dostavlja se članovima koordinacije i drugim osobama koje se pozivaju
da sudjeluju u radu sjednice, najkasnije pet dana prije održavanja sjednice.

Na dnevni red sjednice koordinacije mogu biti uvršteni materijali koji
su pripremljeni za odlučivanje. Pod materijalima pripremljenim za odlučivanje
smatraju se materijali dostavljeni i pripremljeni sukladno odredbi članka 28.
ovog Poslovnika.

Predsjednik koordinacije, samo iznimno i u osobito opravdanim i hitnim
slučajevima, može odlučiti da se sjednica dopuni točkom dnevnog reda i
materijalima koji nisu bili dostavljeni sukladno odredbi članka 27. ovog
Poslovnika.

Sjednice stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika održavaju
se prije sjednice koordinacije čija je to stručna radna skupina.

Pismeni poziv na sjednicu
stručne radne skupine s prijedlogom dnevnog reda i materijalima za raspravu
dostavlja se ministru, odnosno ravnatelju državne upravne organizacije koji je
član koordinacije čija je to stručna radna skupina i koji određuje koje će
osobe iz ministarstva, odnosno državne upravne organizacije biti nazočne na
sjednici stručne radne skupine. Pismeni poziv i materijali dostavljaju se
najmanje tri dana prije održavanja sjednice stručne radne skupine.

Na dnevni red sjednice
stručne radne skupine mogu biti uvršteni materijali koji su pripremljeni za
odlučivanje sukladno odredbama članka 27. ovog Poslovnika.

Predstojnik ureda - tajnik
radnog tijela, samo iznimno i u osobito opravdanim i hitnim slučajevima, te po
prethodnom dogovoru s predsjednikom koordinacije, može odlučiti da se sjednica
stručne radne skupine dopuni točkom dnevnog reda i materijalima koji nisu bili
dostavljeni sukladno odredbi članka 27. ovog Poslovnika.

Članak 19.

Sjednicama koordinacija obvezno prisustvuju ministri koji su članovi
koordinacije ili njihovi zamjenici, odnosno ravnatelji dr­žav­nih upravnih
organizacija.

Smatra se da zamjenik ministra, ukoliko je umjesto ministra nazočan
sjednici koordinacije, ima sve ovlasti izjašnjavati se i glasati o pitanjima o
kojima se raspravlja na sjednici.

U radu koordinacije obavezno sudjeluju predstavnik Ureda za
zakonodavstvo i predstavnik Ministarstva financija, ako ministar financija nije
član koordinacije prema odredbi članka 16. stavka 1. ovog Poslovnika.

Predsjednik koordinacije
odlučuje o pozivanju na sjednicu i predstavnika drugih tijela ili službi Vlade
Republike Hrvatske.

Kada koordinacija raspravlja
o pitanju od osobitog značaja za interese udruga (sindikata, poslodavaca,
gospodarske i druge udruge), pravne osobe s javnim ovlastima, kao i pravne
osobe u vlasništvu ili u pretežnom vlasništvu Republike Hrvatske odnosno koje
obavljaju poslove od interesa za Republiku Hrvatsku, na sjednici koordinacije
mogu se pozvati njihovi predstavnici.

Radi davanja stručnih
mišljenja na sjednicu koordinacije mogu se pozvati istaknuti stručnjaci iz
određenih područja.

U radu stručnih radnih skupina
iz članka 10. ovog Poslovnika obvezno sudjeluje predstavnik Ureda za
zakonodavstvo i predstav­nik Ministarstva financija.

Članak 20.

Svaka koordinacija može
raspravljati i pitanja iz djelokruga druge koordinacije.

Ako su u slučaju iz stavka 1.
ovog članka utvrđeni različiti stavovi koordinacija, Uži kabinet će odlučiti
koji od prihvaćenih stavova predlaže Vladi.

Članak 21.

Sjednice koordinacije
zatvorene su za javnost, osim ako dru­ga­čije odluči predsjednik koordinacije.

Sjednice koordinacije ne snimaju
se tonski.

O radu sjednice koordinacije
vodi se skraćeni zapisnik - zabilješka, a o svakom pitanju iz dnevnog reda
koordinacije donosi se zaključak koji sadrži stajališta i prijedloge
koordinacije Vladi Republike Hrvatske.

Sjednice stručnih radnih skupina iz članka 10. ovog Poslovnika zatvorene
su za javnost i ne snimaju se tonski.

Stručne radne skupine o svakom pitanju iz dnevnog reda sjednice utvrđuju
svoje stajalište i prijedlog za onu koordinaciju čija je to stručna radna
skupina.

Stajališta i prijedloge
stručne radne skupine ured radnog tijela formulira u pismenom obliku kao nacrt
zaključka koordinacije iz stavka 3. ovog članka i dostavlja ga za sjednicu
koordinacije.

2. Kadrovska komisija

Članak 22.

Kadrovska komisija utvrđuje prijedloge za imenovanje i razrješenje
dužnosnika i državnih službenika te članova drugih tijela koje imenuje i
razrješava Vlada Republike Hrvatske, određuje plaće državnim dužnosnicima kada
je zakonom propisano da ih određuje nadležno tijelo Vlade Republike Hrvatske i
utvrđuje prijedloge rješenja o plaćama dužnosnika i državnih službenika kojima
plaće utvrđuje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 23.

Kadrovsku komisiju čini predsjednik Vlade i potpredsjednici Vlade.

Sjednicu Kadrovske komisije saziva, predlaže i utvrđuje dnev­ni red
sjednice, njome predsjeda i predlaže njene zaključke pred­sjednik Vlade.

Predsjednik Vlade odlučuje da li će na sjednicu pozvati pred­stavnike
drugih tijela državne vlasti i predstavnike stručnih službi Vlade.

3. Administrativna komisija

Članak 24.

Administrativna komisija provodi postupak i rješava o pravima bivših
političkih zatvorenika sukladno odredbama Zakona o pravima bivših političkih
zatvorenika, provodi postupak dodjele stalne novčane nadoknade zaslužnim
osobama sukladno odredbama Zakona o dodjeljivanju stalnih novčanih naknada
zaslužnim osobama, te obavlja druge poslove koji su joj povjereni drugim
propisima.

Sastav Administrativne komisije odnosno njene članove utvr­đuje Vlada.

Članak 25.

Na sazivanje Kadrovske i Administrativne komisije, utvr­đivanje dnevnog
reda i prisustvovanje Komisiji odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovog
Poslovnika koje se odnose na rad koor­di­nacija.

III. NAČIN RADA I ODLUČIVANJA

1. Priprema materijala

Članak 26.

Ministarstva i državne upravne organizacije (u daljnjem tekstu: tijela
državne uprave) moraju, kada u praćenju stanja u okviru svog djelokruga ocijene
da je potrebno, predložiti Vladi donošenje zakona, propisa ili drugog akta.

Županijski uredi i uredi Grada Zagreba, u okviru praćenja stanja u
upravnim područjima za koja su ustrojeni, mogu kad ocijene da je potrebno
predložiti donošenje zakona ili drugog propisa ili drugog akta, o svom
stajalištu obavijestiti Vladu i nadležno ministarstvo.

Vlada zaključkom zadužuje ministarstva i druga tijela državne uprave da
u pitanjima iz svog djelokruga pripreme prijedloge zakona i drugih propisa te
drugih akata, koje Vlada predlaže za donošenje Hrvatskome državnom saboru i
Predsjedniku Repub­like ili ih sama donosi, određujući osnovna pitanja koja se
trebaju tim propisima i aktima urediti i rokove za njihovu izradu.

Vlada može zadužiti svoje radno tijelo, Ured za zakonodavstvo ili drugu
svoju stručnu službu da pripremi prijedloge zakona i drugih propisa, te drugih
akata.

Članak 27.

Prijedlozi uredbi i drugih propisa koje donosi Vlada dostav­ljaju se u
obliku pravnih odredbi, a prijedlozi drugih akata (strategije, deklaracije,
izvješća, rezolucije i sl.) moraju sadržavati prikaz svih pitanja potrebnih za
raspravu i odlučivanje o njima kao i prijedlog zaključka ili drugog akta čije
se donošenje predlaže Vladi.

Uz prijedloge akata iz stavka 1. ovog članka, predlagatelj je dužan
dostaviti i kratak sažetak njihovog sadržaja.

Nacrti prijedloga zakona i drugih propisa te akata koje Vlada predlaže
za donošenje Hrvatskom državnom saboru moraju sadržavati sve sastojke propisane
Poslovnikom Zastupničkog doma Hrvatskoga državnog sabora, a prijedlozi uredbi
koje Vlada predlaže za donošenje Predsjedniku Republike moraju biti sačinjeni u
obliku pravnih odredbi s obrazloženjem.

Uz nacrte prijedloga zakona i drugih propisa moraju biti priložena
mišljenja Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva financija i Ministarstva za
europske integracije, te drugih tijela državne uprave u čiji djelokrug ulaze
pitanja koja se uređuju ovim prijedlozima. Isto vrijedi i za izvješća ,
informacije i slične materijale, ako sadrže prijedloge zaključaka kojima se
određuju obveze tijelima državne uprave ili stvaraju financijske obveze.

Ministarstva i državne upravne organizacije dužne su, u pravilu, u
pripremi prijedloga i mišljenja za Vladu Republike Hrvat­ske uputiti ih na
mišljenje strukovnim udruženjima i udrugama u čiji djelokrug spadaju pitanja
koja su predmet tih prijedloga i mišljenja

Predlagatelj materijala iz stavka 4. ovog članka dužan je Vladi
dostaviti materijal usklađen sa svim pribavljenim primjedbama za koje je
ocijenio da ih može prihvatiti. Uz osnovni materijal dužan je pribaviti
mišljenja Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva financija i Ministarstva za
europske integracije, te drugih tijela državne uprave u čiji djelokrug ulaze
pitanja koja se uređuju tim materijalima. Uz to, dužan je, za primjedbe koje
nije prihvatio, dostaviti pisano očitovanje o razlozima za to.

Prijedloge, odnosno mišljenja, koja ministarstva ili državne upravne
organizacije dostavljaju Vladi Republike Hrvatske, potpisuje ministar ili
njegov zamjenik odnosno ravnatelj ili njegov zamjenik.

Uz sve materijale koji se dostavljaju Vladi obvezno se dos­tav­lja i
elektronski zapis materijala.

Svaki akt i drugi materijal određenog stupnja povjerljivosti mora imati
oznaku povjerljivosti, sukladno propisima o zaštiti tajnosti podataka.

Uz materijale koji sadrže tekstove međunarodnih ugovora, ako niti jedan
od jezika izvornika nije hrvatski jezik, međunarodni ugovor dostavlja se na
jednom od jezika izvornika i u prijevodu na hrvatski jezik.

Članak 28.

Po prijemu materijala koji se dostavljaju Vladi radi njihovog
raspravljanja ili donošenja na sjednici Vlade, tajnik Vlade ocjenjuje da li se
radi o materijalima koji prethodno trebaju biti raspravljeni na sjednicama
koordinacija, i da li su, kada se radi o materijalima koje dostavljaju druga
tijela državne uprave, te stručne službe Vlade, sačinjeni sukladno odredbi
članka 27. ovoga Poslovnika.

Ako tajnik Vlade ocijeni da
su prijedlozi zakona i drugih propisa ili drugih akata sačinjeni sukladno
odredbi članka 27. ovog Poslovnika ili imaju manje nedostatke koji ne
sprječavaju raspravu o njima, dostavit će ih tajnicima koordinacija radi
uvrštenja u dnevni red sjednice stručne radne skupine iz članka 10. ovog
Poslovnika i sjednice koordinacije.

U slučajevima kada tajnik
Vlade ocijeni da prijedlozi zakona i drugih propisa ili drugih akata nisu
sačinjeni sukladno odredbi članka 27. ovog Poslovnika, vratit će ih
predlagatelju radi dorade s odgovarajućom uputom.

Materijali koji su pripremljeni i dostavljeni za raspravu u skladu s
odredbom članka 27. ovog Poslovnika uvrštavaju se u dnevni red prve sjednice
stručne radne skupine iz članka 10. ovog Poslovnika, odnosno prve sjednice
koordinacije, ako drugačije ne odluči predsjednik koordinacije.

Tajnik Vlade pozvat će nadležna tijela državne uprave da pripreme
odgovor na zastupničko pitanje, vodeći računa o roku davanja odgovora prema
odredbama poslovnika domova Hrvat­skoga državnog sabora.

2. Sazivanje sjednica

Članak 29.

Sjednice Vlade saziva
predsjednik Vlade, predlaže dnevni red, predsjeda sjednicama, te potpisuje akte
koje ona donosi.

Predsjednika Vlade Republike
Hrvatske u sazivanju sjednica Vlade, predsjedanju sjednicama Vlade i
potpisivanju akata koji su doneseni na sjednicama Vlade kojima nije nazočan
predsjednik Vlade, zamjenjuje potpredsjednik Vlade koji je imenovan zamje­nikom
predsjednika Vlade.

Članak 30.

Pismeni poziv za sjednicu Vlade
s prijedlogom dnevnog reda i materijalima koji sadrže stajališta i prijedloge
koordinacija, tajnik Vlade upućuje članovima Vlade tjedan dana prije održavanja
sjednice.

Ako materijal za pojedinu
točku dnevnog reda ima više od 15 stranica teksta, članovima Vlade dostavlja se
samo sažetak tog materijala koji je predlagatelj pripremio u skladu s odredbom
članka 27. stavak 2. ovog Poslovnika, uz napomenu da se cjeloviti materijal
može dobiti na uvid u Tajništvu Vlade. Ako se radi o nacrtu prijedloga zakona
ili o prijedlogu propisa koji donosi Vlada, članovima Vlade materijal se
dostavlja u cijelosti, bez obzira na broj stranica.

Pismeni poziv za sjednicu
Vlade s prijedlogom dnevnog reda i materijalima iz stavka 1. ovoga članka
upućuje se i predstojniku Ureda za zakonodavstvo i predstojniku Ureda za odnose
s jav­nošću.

Pismeni poziv za sjednicu
Vlade upućuje se čelnicima drugih tijela državne uprave, te im se dostavlja
materijal za odgovarajuću točku dnevnog reda radi koje prisustvuju sjednici
Vlade.

Pismeni poziv za sjednicu
Vlade upućuje se i drugim osobama za koje to odredi predsjednik Vlade ili Uži
kabinet.

Materijali koji su označeni
stupnjem povjerljivosti »državna tajna« dostavljaju se samo članovima Vlade u
zatvorenim omotnicama na kojima je označen stupanj povjerljivosti i redni broj
materijala. Članovi Vlade po završetku sjednice dužni su materijal vratiti
tajniku Vlade.

Članak 31.

U radu sjednice Vlade
sudjeluje predstojnik Ureda za zakonodavstvo i predstojnik Ureda za odnose s
javnošću.

Čelnici drugih tijela državne
uprave i druge osobe pozvane na sjednicu Vlade mogu sudjelovati u radu na
sjednici Vlade samo u pitanjima radi kojih su pozvane na sjednicu.

Članak 32.

U dnevni red sjednice unose
se pitanja koja su raspravile nadležne koordinacije.

Prilikom utvrđivanja dnevnog
reda predsjednik i drugi članovi Vlade mogu predložiti izmjene i dopune dnevnog
reda.

Predsjednik Vlade može
predložiti da se u dnevni red sjednice unese i pitanje koje nije raspravljeno u
nadležnim koordinacijama. Predsjednik Vlade može predložiti da se u dnevni red
unese i pitanje o kome ne postoje pisani materijali i koje će se raspraviti na
osnovi usmenog prikaza nadležnog člana Vlade.

3. Sjednica

Članak 33.

Sjednici Vlade, uz članove Vlade, mogu prisustvovati samo pozvane osobe.

S dijela sjednice koji je zatvoren za javnost, Vlada može is­ključiti
pozvane osobe.

Članak 34.

U radu sjednice Vlade s pravom odlučivanja sudjeluju samo članovi Vlade.

Vlada ne može odlučivati ako na sjednici Vlade nije nazočna većina
članova Vlade.

Predsjednik Vlade ili Uži kabinet mogu odlučiti da se sjednica Vlade
održi i bez nazočnosti većine članova Vlade s tim da odsutni članovi Vlade
glasuju putem telefona ili telefaksom, odnosno elektroničkom poštom.

Odluka Vlade donesena sukladno stavku 3. ovoga članka, potvrđuje se na
idućoj sjednici Vlade prilikom usvajanja zapisnika.

Članak 35.

U radu sjednice Vlade, umjesto odsutnog ili spriječenog ministra, mogu
sudjelovati njegov zamjenik ili pomoćnik ministra, kojeg odredi ministar.

U slučajevima kada ministarstvo ili državna upravna organizacija nema
ministra ili zamjenika ministra odnosno ravnatelja i zamjenika ravnatelja,
Vlada Republike Hrvatske određuje koji pomoćnik ministra ili ravnatelja vrši
dužnost ministra ili ravnatelja.

Članak 36.

Sjednice Vlade održavaju se u
pravilu jednom tjedno, na dan koji odredi predsjednik Vlade.

Članovi Vlade koji ne mogu
biti nazočni na sjednici, dužni su o tome odmah, a najkasnije po saznanju za
dan i vrijeme održa­vanja sjednice, obavijestiti tajnika Vlade koji o tome
obavještava predsjednika Vlade. Predsjednik Vlade ima pravo zahtijevati od
člana Vlade da prisustvuje sjednici Vlade, osim ako se radi o osobito
opravdanim razlozima, čiju opravdanost on ocjenjuje.

Članak 37.

Sjednice Vlade označavaju se
rednim brojem koji označava broj sjednica u mandatu Vlade i rednim brojem koji
označava broj sjednica u tekućoj godini.

O radu na sjednici vodi se
zapisnik, a sjednice Vlade se i tonski snimaju.

Zapisnik se označava rednim
brojevima kao i sjednice Vlade, te sadrži datum održavanja sjednice, oznaku tko
je predsjedavao sjednicom, vrijeme kada je sjednica započela i kada je
završila, popis nazočnih i odsutnih članova Vlade, popis ostalih osoba nazočnih
na sjednici Vlade, dnevni red, popis točaka skinutih s dnevnog reda i akte
Vlade donesene po svakoj točki dnevnog reda.

Zapisnik potpisuju
predsjednik Vlade i tajnik Vlade.

Zapisnici se uvezuju za
tekuću godinu i čuvaju trajno.

Za čuvanje zapisnika i
tonskih zapisa sjednica Vlade odgovoran je tajnik Vlade.

Pravo na uvid u zapisnik
dijela sjednice koji je održan bez prisustva javnosti i pravo korištenja
njegovog sadržaja imaju članovi Vlade, a druge osobe samo ako im to odobri
tajnik Vlade.

Članak 38.

Zapisnik sa sjednice Vlade, Vlada usvaja na jednoj od slje­dećih sjednica,
na zatvorenom dijelu sjednice Vlade. Članovi Vlade imaju pravo stavljanja
primjedbi na zapisnik. Ostale osobe koje su sudjelovale u radu sjednice Vlade
imaju pravo da im se dostavi izvod iz zapisnika u dijelu koji se odnosi na
njihovo sudjelovanje u radu sjednice Vlade i imaju pravo dostaviti pismene
primjedbe tajniku Vlade.

O primjedbama stavljenim na zapisnik odlučuje se prilikom usvajanja
zapisnika.

Članak 39.

Nakon usvajanja zapisnika prethodne sjednice, predsjednik Vlade stavlja
na glasanje dnevni red sjednice Vlade.

Predsjednik Vlade može i tijekom sjednice Vlade predlagati izmjene ili
dopune dnevnog reda sjednice.

Članak 40.

O svakom predmetu dnevnog reda sjednice vodi se rasprava i donosi
odgovarajući akt.

Raspravu vodi i akt predlaže predsjednik Vlade.

Nakon što predsjednik Vlade zaključi raspravu i predloži akt, ne može se
više voditi rasprava, osim ako to, izuzetno, ne dozvoli predsjednik Vlade.

Članak 41.

Na početku rasprave o predmetu dnevnog reda kratko obrazloženje daje
član Vlade ili predstavnik tijela koje je stručni nositelj izrade materijala o
kome se raspravlja. Nakon ovog obrazloženja predsjednici koordinacija koje su
raspravile materijal mogu i usmeno iznijeti stajališta koordinacija, nakon čega
se za raspravu mogu javiti članovi Vlade.

Članak 42.

Nakon dovršetka rasprave i donošenja zaključka ili drugog akta o
predmetu dnevnog reda, Vlada može ovlastiti Uži kabinet da nakon sjednice Vlade
dodatno razmotri predmet rasprave i doneseni zaključak ili drugi akt. Uži
kabinet može zatražiti da se o ovakovom predmetu ponovo otvori rasprava na
sljedećoj sjednici.

Vlada može ovlastiti Ured za
zakonodavstvo i tijelo državne uprave koje je bilo stručni nositelj izrade
materijala da pravno uobliče ili izvrše odgovarajuće normativne popravke materijala
u skladu sa zaključkom Vlade.

Članak 43.

Nitko ne može govoriti na
sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ od predsjednika Vlade.
Predsjednik Vlade riječ daje prema redoslijedu prijavljivanja za raspravu, o
čemu ga obavješ­tava tajnik Vlade.

Predsjednik Vlade ne može
odbiti dati riječ članu Vlade, osim ako je član Vlade već raspravljao a
predsjednik Vlade ocijeni da nema potrebe za ponovnim raspravljanjem, osim ako
član Vlade želi odgovoriti na raspravu nekog drugog člana Vlade. Predsjednik Vlade
može člana Vlade ili drugu osobu kojoj je dao riječ, opomenuti ili prekinuti u
govoru, pa i oduzeti riječ, ukoliko svojom raspravom značajnije izlazi iz
predmeta o kome se ras­prav­lja.

Članak 44.

Predstojnik Ureda za zakonodavstvo može se prijaviti za sudjelovanje u
raspravi ako iz materijala ili iz rasprave ocijeni da je prijedlog predloženog
akta u suprotnosti s Ustavom Republike Hrvatske ili zakonom, a ima pravo
upozoriti i na odnos nekog pitanja prema pravnom sustavu Republike Hrvatske.
Druge osobe koje prisustvuju sjednici Vlade mogu sudjelovati u raspravi kad im
to dozvoli predsjednik Vlade.

Članak 45.

Nakon dovršetka rasprave po dnevnom redu, predsjednik Vlade može
otvoriti točku dnevnog reda u kojoj članovi Vlade mogu iznositi informacije,
stavljati prijedloge ili postavljati pitanja u stvarima koje nisu bile predmet
dnevnog reda.

4. Objava propisa i drugih akata Vlade

Članak 46.

Uredbe i druge akte koji se objavljuju temeljem propisa ili temeljem
zaključka Vlade, nakon potpisa od strane predsjednika Vlade, tajnik Vlade
dostavlja glavnom uredniku službenog lista Republike Hrvatske »Narodne novine«,
radi njihove objave.

Tajnik Vlade je ovlašten dati ispravke uredbi i drugih akata objavljenih
u »Narodnim novinama«, ako se radi o pogrešci u objavljenom tekstu u odnosu na
izvorni tekst. Ispravak tiskarskih pogrešaka daje glavni urednik »Narodnih
novina«.

5. Predstavljanje Vlade u radu drugih tijela

Članak 47.

Kada Vlada utvrđuje prijedlog
zakona ili drugog propisa ili drugog akta kojeg predlaže za donošenje
Hrvatskome državnom saboru, određuje svog predstavnika koji će u domovima
Hrvatskoga državnog sabora i njihovim radnim tijelima sudjelovati u raspravi o
prijedlogu zakona ili drugog propisa ili drugog akta.

Vlada određuje i svoje
predstavnike koji će u domovima Hrvatskoga državnog sabora i njihovim radnim
tijelima sudjelovati u raspravi o prijedlogu zakona ili drugog propisa ili
drugog akta kada ovlašteni predlagač nije Vlada Republike Hrvatske, odnosno
koji će sudjelovati u raspravi o bilo kom drugom pitanju u ime Vlade Republike
Hrvatske.

Kada u raspravi u domovima
Hrvatskoga državnog sabora i njegovih radnih tijela sudjeluje predsjednik Vlade
ili potpredsjednici Vlade, drugi ovlašteni predstavnici Vlade ne mogu
sudjelovati u raspravi bez izričitog odobrenja predsjednika Vlade odnosno
potpredsjednika Vlade, niti mogu iznositi drugačija shvaćanja nego što su ih
iznijeli predsjednik Vlade ili potpredsjednici Vlade.

Vlada određuje i svoje
predstavnike koji će sudjelovati u radu političkih, sindikalnih, znanstvenih,
stručnih i sličnih skupova. Ovu ovlast u dane kada se ne održava sjednica Vlade
imaju predsjednik Vlade ili Uži kabinet.

IV. JAVNOST RADA

Članak 48.

Sjednici Vlade otvorenoj za javnost mogu prisustvovati predstavnici
sredstava javnog priopćavanja koji su dobili odobrenje (akreditaciju) koju
izdaje Ured za odnose s javnošću. Njima se dostavlja i dnevni red dijela
sjednice otvorenog za javnost s materijalima.

Vlada može i tijekom sjednice otvorene za javnost odlučiti da se s
rasprave o pojedinim pitanjima iz dnevnog reda isključi prisustvo predstavnika
sredstava javnog priopćavanja.

O radu sjednice zatvorene za javnost Ured za odnose s jav­nošću izdaje
priopćenje predstavnicima sredstava javnog priop­ćavanja najkasnije u roku od
sat vremena nakon završetka sjednice, osim ako Vlada odluči da se o nekom
pitanju ne obavještava javnost.

Ured za odnose s javnošću
izdaje predstavnicima sredstava javnog priopćavanja priopćenja i o drugim
pitanjima iz rada Vlade Republike Hrvatske, kada tako odluči Vlada ili Uži
kabinet Vlade.

Članak 49.

Tajnik Vlade osigurava uvjete
(prostorne i druge) radi omo­gućavanja rada predstavnika sredstava javnog
priopćavanja.

Ured za odnose s javnošću
može oduzeti odobrenje (akreditaciju) predstavniku sredstva javnog
priopćavanja, koji svojim ponašanjem remeti rad Vlade ili netočno i neistinito
prikazuje podatke iz materijala za sjednice Vlade ili raspravu na sjednicama
Vlade.

Članak 50.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju
se oni materijali koji su u skladu s posebnim propisima označeni kao službena,
vojna, ili državna tajna.

V. ODNOSI VLADE

a) Odnosi s Hrvatskim državnim saborom

Članak 51.

Vlada odnose s Hrvatskim državnim saborom uspostavlja i provodi sukladno
Ustavu Republike Hrvatske, Zakonu o Vladi Republike Hrvatske i poslovnicima
domova Hrvatskoga državnog sabora.

b) Odnosi s drugim tijelima i osobama

Članak 52.

Vlada odnose s drugim tijelima državne vlasti, tijelima jedinica lokalne
uprave i samouprave, tijelima jedinica lokalne samouprave, političkim
strankama, sindikatima i drugim udrugama, i drugim osobama uspostavlja i
provodi u pravilu preko nadležnih ministarstava ili na način propisan posebnim
zakonima.

if !supportEmptyParas endif

Pročišćeni tekst, NN 107/2000-2112