## Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori sektoru čelika

### NN 134/2008 (19.11.2008.), Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori sektoru čelika

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

3784

Na temelju članka 3. Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/2006), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 14. studenoga 2008. godine donijela

ODLUKU

O OBJAVLJIVANJU PRAVILA O DRŽAVNOJ POTPORI SEKTORU ČELIKA

I.

Pravila o državnoj potpori sektoru čelika sadržana su u Priopćenju Komisije – Višesektorski okvir za regionalne potpore namijenjene velikim projektima ulaganja (prijavljen kao dokument br. C(2002) 315), (52002XC0319(03), SL C 070, 19. 3. 2002.) i u Priopćenju Komisije – Potpore za sanaciju i restrukturiranje i potpore za zatvaranje poslovanja u sektoru čelika (prijavljen kao dokument br. C(2002) 315), (52002XC0319(04), SL C 070, 19. 3. 2002.).

II.

Tekst akata u kojima su sadržana pravila iz točke I. ove Odluke, u prijevodu na hrvatski jezik glasi:

»Priopćenje Komisije –
Višesektorski okvir za regionalne potpore namijenjene velikim projektima ulaganja (prijavljen kao dokument br. C(2002) 315)
(SL C 070, 19. 3. 2002.)
(Tekst od važnosti za Europski gospodarski prostor)

1. UVOD: OPSEG MJERE

1. Komisija je 16. prosinca 1997. donijela »Višesektorski okvir za regionalne potpore namijenjene velikim projektima ulaganja«[[1]](#footnote-13251-1). Višesektorski okvir počeo se primjenjivati 1. rujna 1998. na probno razdoblje od tri godine. U 2001. godini njegovo je važenje produljeno do 31. prosinca 2002.

2. U skladu s točkom 4.1. višesektorskog okvira Komisija je u 2001. godini provela pregled i zaključila da je okvir potrebno revidirati. Također je smatrala da posebni sektorski okviri trebaju biti integrirani u novi višesektorski okvir.

3. Ovaj se okvir primjenjuje samo na regionalne potpore, kao što je definirano »Smjernicama za nacionalne regionalne potpore[[2]](#footnote-13251-2)«, kojima je cilj poticanje početnih ulaganja, uključujući stvaranje radnih mjesta vezano uz početna ulaganja, na temelju članka 87. stavka 3. točke (a) i točke (c) Ugovora. Ovaj okvir ne dovodi u pitanje ocjenu prijedloga potpora sukladno ostalim odredbama Ugovora, kao što je članak 87. stavak 3. točka (b) odnosno točka (d). Za sektore čelika i sintetičkih vlakana okvir se također primjenjuje na velike pojedinačne dodjele potpora malim i srednjim poduzetnicima koja nisu izuzeta Uredbom Komisije (EZ-a) br. 70/2001[[3]](#footnote-13251-3). Ovaj se okvir ne primjenjuje na slučajeve restrukturiranja, koji će i nadalje biti obuhvaćeni Smjernicama Zajednice o državnih potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u poteškoćama[[4]](#footnote-13251-4). Jednako tako, ovaj okvir ne utječe na djelovanje postojećih horizontalnih okvira, kao što je Okvir Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj[[5]](#footnote-13251-5) i Smjernice Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša[[6]](#footnote-13251-6).

4. Ovaj okvir ne utječe na djelovanje posebnih pravila državnih potpora koja se primjenjuju na sektore poljoprivrede, ribarstva i prijevoza, kao i industriju ugljena.

5. Intenzitet regionalnih potpora za ulaganja koje nisu izuzete od obveze prijave, utvrđene u članku 88. stavku 3. Ugovora o osnivanju EZ-a, uredbom o izuzeću koju je donijela Komisija na temelju Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 994/98[[7]](#footnote-13251-7), bit će ograničen temeljem kriterija utvrđenih u ovom okviru.

6. Prema ovom okviru nije potrebna prethodna prijava za velike projekte ulaganja ispod određenih vrijednosnih pragova, uz uvjet da je potpora dodijeljena u skladu s programom potpora koji je odobrila Komisija. Međutim, ovaj okvir ne utječe na obvezu država članica da prijavljuju novu pojedinačnu (ad-hoc) potporu koja nije izuzeta od obveze prijave, utvrđene u članku 88. stavku 3. Ugovora o osnivanju EZ-a, uredbom o izuzeću koju je donijela Komisija na temelju Uredbe (EZ-a) br. 994/98. Pravila utvrđena ovim okvirom primjenjuju se također na ocjenu takvih pojedinačnih (ad-hoc) mjera državnih potpora.

2. POTREBA ZA POSTOJANJEM MJERE

2.1. Razlozi postojanja jednostavnog i transparentnog instrumenta

7. U usporedbi s prethodnim višesektorskim okvirom, ovaj okvir je jednostavniji instrument. Komisija smatra da bi regionalnu potporu za ulaganje u velike projekte trebalo kontrolirati na jednostavan i transparentan način. Temeljem iskustva s prethodnim višesektorskim okvirom Komisija je uvela nekoliko pojednostavljenja, promjena i pojašnjenja.

8. Kao prvo, prethodni višesektorski okvir nije imao znatni učinak na razine državnih potpora za velike projekte ulaganja u Zajednici. Komisija smatra da je neophodno postojanje ograničavajućeg pristupa regionalnim potporama koje se dodjeljuju velikim projektima, uz istovremeno očuvanje privlačnosti manje razvijenih regija. Potreba za strožim pristupom regionalnim potporama za velike pokretne projekte ulaganja široko je priznata posljednjih godina. Dovršetak stvaranja jedinstvenog tržišta dovodi do toga da je više nego ikad bitno zadržati čvrstu kontrolu nad državnim potporama za takve projekte, s obzirom da se narušavajući učinak potpora pojačava kako se uklanjaju druga narušavanja tržišnog natjecanja izazvana djelovanjem države, a tržišta postaju sve otvorenija i integrirana. Stoga primjerena ravnoteža između tri osnovna cilja politike EU, a to su nenarušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, ekonomska i socijalna kohezija i industrijska konkurentnost, za sobom mora povlačiti stroža pravila regionalnih potpora dodijeljenih velikim projektima.

9. Kao drugo, uključivanje više okvira u jedinstveni instrument rezultirat će pojednostavljenjem postojećeg zakonodavstva i povećanjem pouzdanosti i transparentnosti kontrole državnih potpora.

10. Kao treće, korištenje mnogo jednostavnijeg instrumenta smanjit će administrativno opterećenje unutar upravnih struktura te će, kako za ulagače tako i za upravu, poboljšati predvidljivost odluka o dopustivim iznosima potpora.

11. Kao četvrto, u cilju sprečavanja ozbiljnih narušavanja tržišnog natjecanja ovaj okvir predviđa stroža pravila za sektore suočene sa strukturalnim problemima.

2.2. Potreba za sustavnijom kontrolom regionalnih potpora velikim pokretnim projektima ulaganja.

12. Najviše gornje granice potpora, koje je utvrdila Komisija za sva područja u kojima je dozvoljena regionalna potpora, općenito su oblikovane na način da osiguraju primjerenu razinu poticaja nužnog za razvoj regija koje primaju potporu. Međutim, kako predviđaju jedinstvenu gornju granicu, obično su one, kad se primjenjuju na velike projekte, veće od samih regionalnih poteškoća koje se žele sanirati. Stoga je svrha ovog okvira ograničiti poticaj raspoloživ za velike projekte na razinu koja, što je najviše moguće, izbjegava nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja.

13. Velika ulaganja mogu učinkovito doprinijeti regionalnom razvoju, između ostaloga, privlačenjem drugih poduzetnika u regiju i uvođenjem naprednih tehnologija, kao i doprinosom izobrazbi radnika. Međutim, ta su ulaganja pod slabijim utjecajem bitnih regionalnih problema manje razvijenih područja. Ponajprije, velika ulaganja mogu proizvesti ekonomije razmjera koje smanjuju početne troškove specifične za određenu lokaciju. Nadalje, ona u mnogočemu nisu vezana uz regiju u kojoj se fizičko ulaganje odvija. Velika ulaganja mogu lagano pribaviti kapital i kredite na globalnim tržištima, te nisu ograničena užom ponudom financijskih usluga u određenoj, manje razvijenoj regiji. Štoviše, poduzetnici koji vrše velika ulaganja mogu pristupiti zemljopisno širokom skupu radne snage te mogu lakše prebacivati kvalificirane kadrove do izabrane lokacije.

14. Istovremeno, ako velika ulaganja primaju velike iznose državnih potpora korištenjem pune regionalne gornje granice, postoji povećani rizik utjecanja na trgovinu a time i jačeg narušavanja u pogledu takmaca u drugim državama članicama. Ovo je stoga što korisnik potpore vjerojatno igra značajnu ulogu na predmetnom tržištu i stoga ulaganje, za koje se potpora dodjeljuje, može izmijeniti uvjete tržišnog natjecanja na tom tržištu.

15. Osim toga, poduzetnici koji vrše velika ulaganja obično posjeduju određenu pregovaračku težinu u odnosu na tijela koja odobravaju potpore. Štoviše, ulagači u velike projekte često razmatraju više mjesta u različitim državama članicama, što može završiti u vrtlogu sve velikodušnijih obećanja o potporama, vjerojatno i do mnogo više razine od one koja je nužna za nadoknađivanje regionalnih nedostataka.

16. Kao vjerojatni ishod ovakvog nadmetanja za subvencije, velika će ulaganja primati potpore intenziteta koji premašuje dodatne troškove proizašle iz odabira smještaja ulaganja u manje razvijeno područje.

17. Iznos potpore iznad najniže razine neophodne za nadoknađivanje regionalnih nedostataka vjerojatno će izazvati neželjene učinke (neučinkoviti odabiri lokacije), veće narušavanje tržišnog natjecanja i, s obzirom da potpora predstavlja skupi prijenos sredstava poreznih obveznika primateljima potpora, neto gubitke dobrobiti.

18. Nedavna su iskustva pokazala da su veliki projekti ulaganja, korisnici regionalnih potpora za ulaganja, više kapitalno intenzivni od manjih projekata ulaganja. Posljedično, povoljniji tretman manjih projekata ulaganja preslikava se u povoljniji tretman u područjima koja primaju potporu za projekte koji su više radno intenzivni, te na taj način doprinosi stvaranju radnih mjesta i smanjenju nezaposlenosti.

19. Za određene vrste ulaganja postoji vjerojatnost da će uzrokovati znatno narušavanje tržišnog natjecanja te je njihov blagotvorni učinak na predmetnu regiju upitan. Ovo posebice dolazi do izražaja kod ulaganja u sektore, u kojima jedan poduzetnik drži visoki tržišni udjel, odnosno u kojima je postojeći sektorski proizvodni kapacitet u znatnom porastu, a bez odgovarajućeg rasta potražnje za predmetnim proizvodima. Općenito, narušavanje tržišnog natjecanja za očekivati je u sektorima suočenima sa strukturalnim poteškoćama, u kojima postojeći proizvodni kapacitet već prelazi tržišnu potražnju za proizvodom, odnosno u kojima je potražnja za predmetnim proizvodima u kontinuiranom padu.

20. U skladu sa člankom 159. Ugovora o osnivanju EZ-a dužnu pozornost treba obratiti usklađenosti odluka o državnim potporama donesenih prema ovom okviru i aktivnosti strukturnih fondova usmjerenih jačanju ekonomske i socijalne kohezije Zajednice, posebice onih usmjerenih na smanjenje razlika između razina razvijenosti različitih regija, kao i smanjenje zaostajanja regija s najvećim poteškoćama. Projekti koji se sufinanciraju iz strukturnih fondova učinkovito doprinose ekonomskoj i socijalnoj koheziji unutar Zajednice, te im stoga treba obratiti odgovarajuću pozornost.

3. SMANJENJE RAZINA POTPORA ZA VELIKE PROJEKTE ULAGANJA

21. Ne dovodeći u pitanje kriterije usklađenosti utvrđene smjernicama za nacionalne regionalne potpore i Uredbom (EZ-a) br. 70/2001 te ne dovodeći u pitanje obvezu prijave utvrđenu točkom 24. odnosno prijelazna pravila utvrđena odjeljkom 8., regionalne potpore za ulaganja u vezi s ulaganjima koja uključuju opravdane izdatke[[8]](#footnote-13251-8) za dolje utvrđene pragove podliježu prilagođenoj nižoj gornjoj granici regionalnih potpora, na temelju sljedeće ljestvice:

|  |  |
| --- | --- |
| Opravdani izdaci | Prilagođena gornja granica potpora |
| Do 50 milijuna eura | 100 posto regionalne gornje granice |
| Za dio između 50 milijuna i 100 milijuna eura | 50 posto regionalne gornje granice |
| Za dio koji prelazi 100 milijuna eura | 34 posto regionalne gornje granice |

22. Dakle, dopustivi iznos potpora za projekt iznad 50 milijuna eura izračunava se temeljem formule: najviši iznos potpora = R x (50 + 0,50 B + 0,34 C); gdje je R neprilagođena gornja regionalna granica, B je opravdani izdatak između 50 i 100 milijuna eura, a C je opravdani izdatak iznad 100 milijuna eura, ako takav postoji[[9]](#footnote-13251-9).

23. Primjerice, za velikog poduzetnika koji ulaže 80 milijuna eura u područje koje prima potporu, u kojem neprilagođena gornja granica regionalnih potpora iznosi 25 posto neto ekvivalenta potpore (nge), najviši dopustivi iznos potpore bio bi 16,25 milijuna eura nge, što odgovara intenzitetu potpore od 20,3 posto nge. Za velikog poduzetnika koji ulaže 160 milijuna eura u isto područje, najviši dopustivi iznos potpore bio bi 23,85 milijuna eura nge, što odgovara intenzitetu potpore od 14,9 posto nge.

24. Međutim, države članice obvezne su prijaviti svaki slučaj regionalnih potpora za ulaganja ako predložena potpora iznosi više od najviše dopustive potpore koju prema ljestvici i pravilima utvrđenima u stavku 21.[[10]](#footnote-13251-10) može dobiti ulaganje od 100 milijuna eura. Projekti koji se pojedinačno prijavljuju ne mogu dobiti potpore za ulaganja u bilo kojoj od sljedeće dvije situacije:

(a) korisnik potpore sudjeluje s više od 25 posto u prodaji predmetnog proizvoda prije ulaganja odnosno nakon ulaganja sudjelovat će s više od 25 posto; ili

(b) kapacitet stvoren projektom čini više od 5 posto veličine tržišta, mjereno podacima o vidljivoj potrošnji predmetnog proizvoda, osim ako je prosječna godišnja stopa rasta njegove vidljive potrošnje tijekom posljednjih pet godina iznad prosječne godišnje stope rasta BDP-a Europskog gospodarskog prostora.

Teret dokaza o nepostojanju situacija o kojima govore točke (a) i (b) je na državi članici[[11]](#footnote-13251-11). U svrhu primjene točaka (a) i (b) vidljiva potrošnja definira se na odgovarajućoj razini Prodcom klasifikacije[[12]](#footnote-13251-12) u Europskom gospodarskom prostoru odnosno, ako takvi podaci nisu raspoloživi, na temelju svake druge tržišne podjele koja je općeprihvaćena za predmetne proizvode i za koju su statistički podaci raspoloživi.

25. Najviši dopustivi intenzitet potpora koji projekt koji se prijavljuje može primiti prema točki 24. može biti povećan množenjem s faktorom 1,15 ako je projekt sufinanciran iz sredstava strukturnih fondova kao glavni projekt u smislu članka 25. Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 1260/1999 od 21. lipnja 1999., koja utvrđuje opće odredbe o strukturnim fondovima[[13]](#footnote-13251-13), u skladu s odredbama članka 26. te Uredbe. Stopa sufinanciranja mora iznositi najmanje 10 posto ukupnog javnog izdatka ako je projekt smješten u području kojem se može dodijeliti potpora prema članku 87. stavku 3. točki (c) Ugovora i najmanje 25 posto ukupnog javnog izdatka ako je projekt smješten u području kojem se može dodijeliti potpora prema članku 87. stavku 3. točki (a) Ugovora.

26. Međutim, povećanje potpora proizašlo iz točke 25. ne smije dovesti do intenziteta potpore višeg od maksimalnog intenziteta potpore koji je dozvoljen za ulaganje od 100 milijuna eura, tj. 75 posto od neprilagođene gornje granice regionalnih potpora.

4. ZABRANA POTPORA ZA PROJEKTE ULAGANJA U INDUSTRIJI ČELIKA

27. U pogledu industrije čelika definirane u Prilogu B ovog okvira[[14]](#footnote-13251-14), Komisija primjećuje da su tijekom prilično dugog vremenskog razdoblja čeličane Europske zajednice za ugljen i čelik poslovale bez traženja potpora za ulaganja kakve su bile raspoložive ostalim industrijskim sektorima. Čeličane su taj faktor ugradile u svoje strategije i naviknute su na njega. S obzirom na specifična obilježja sektora čelika (posebice njegova struktura, postojeća prekapacitiranost na europskoj i svjetskoj razini, njegova priroda ogromnih ulaganja kapitala, smještaj većine pogona u regijama kojima se može dodijeliti regionalna potpora, značajni iznosi javnih sredstava posvećenih restrukturiranju industrije čelika, kao i konverzija područja čelika) i iskustvo stečeno tijekom primjene manje strogih pravila o državnim potporama u prošlosti, čini se opravdanim nastaviti zabranu potpora za ulaganja ovom sektoru, bez obzira na veličinu ulaganja. Shodno tome, Komisija smatra da regionalne potpore industriji čelika nisu u skladu sa zajedničkim tržištem. Ta neusklađenost vrijedi i za velike pojedinačne dodjele potpora malim i srednjim poduzetnicima u smislu članka 6. Uredbe (EZ-a) br. 70/2001, koje nisu izuzete tom Uredbom.

5. PROJEKTI ULAGANJA U SEKTORIMA SA STRUKTURALNIM POTEŠKOĆAMA, OSIM SEKTORA ČELIKA

28. Komisija je u prošlosti uvijek smatrala da ulaganja u sektore koji su suočeni, ili bi mogli biti suočeni s ozbiljnom prekapacitiranošću ili kontinuiranim padom potražnje povećavaju rizik narušavanja tržišnog natjecanja, bez da predmetnoj regiji donose nužnu protutežu u obliku dobrobiti. Primjereni način za priznavanje da su ta ulaganja s regionalnog stajališta nepovoljnija jest smanjenje potpora za ulaganja projektima u sektorima u kojima prevladavaju strukturalne poteškoće do razine ispod one koja je dozvoljena za druge sektore.

29. Do sada je nekoliko osjetljivih industrijskih sektora podlijegalo specifičnim, strožim pravilima o državnim potporama[[15]](#footnote-13251-15). U skladu s točkom 1.3. prethodnog višesektorskog okvira, ova su se specifična sektorska pravila nastavila primjenjivati.

30. Jedan od ciljeva prethodnog višesektorskog okvira bio je pružiti mogućnost zamjene postojećih sektorskih pravila jedinstvenim instrumentom. Ovisno o prijelaznim pravilima utvrđenima u nastavku u odjeljku 8., Komisija želi ovom revizijom uključiti te osjetljive industrijske sektore u ovaj okvir.

31. Do 31. prosinca 2003. sektori u kojima prevladavaju ozbiljne strukturalne poteškoće bit će utvrđeni u popisu sektora kao prilog ovom okviru. U ovim sektorima neće biti odobravane regionalne potpore za ulaganja, ovisno o odredbama utvrđenima u ovom odjeljku.

32. U svrhu sastavljanja popisa sektora, ozbiljne strukturalne poteškoće u načelu će se mjeriti na temelju podataka o vidljivoj potrošnji, na primjerenoj razini CPA klasifikacije[[16]](#footnote-13251-16) u Europskom gospodarskom prostoru odnosno, ako takvi podaci nisu raspoloživi, na temelju svake druge tržišne podjele koja je općeprihvaćena za predmetne proizvode i za koju su statistički podaci raspoloživi. Smatra se da ozbiljne strukturalne poteškoće postoje kad je predmetni sektor u opadanju[[17]](#footnote-13251-17). Popis sektora periodično će se ažurirati, s time da će učestalost biti utvrđena u trenutku utvrđivanja popisa sektora.

33. Od 1. siječnja 2004. za sektore uključene u popis sektora s ozbiljnim strukturalnim poteškoćama, sve regionalne potpore za ulaganja u vezi s projektom ulaganja s opravdanim izdacima iznad iznosa koji će utvrditi Komisija u trenutku sastavljanja popisa sektora[[18]](#footnote-13251-18) moraju biti pojedinačno prijavljene Komisiji, ne dovodeći u pitanje odredbe utvrđene u Uredbi (EZ-a) br. 70/2001. Komisija će takve prijave ispitati u skladu sa sljedećim pravilima: prvo, projekt potpore mora biti u skladu s općim kriterijima ocjene, utvrđenima u smjernicama za nacionalne regionalne potpore; drugo, opravdani izdatak definiran točkom 50. iznad iznosa koji će Komisija utvrditi u trenutku sastavljanja popisa sektora neće moći dobiti potporu, osim u slučajevima iz točke 34.

34. Iznimno od točke 33., Komisija može odobriti potporu za ulaganja sektorima s popisa sektora temeljem intenziteta potpora koji su utvrđeni u odjeljku 3. ovog okvira, uz uvjet da država članica dokaže da, iako se smatra da je sektor u opadanju, tržište predmetnog proizvoda brzo raste[[19]](#footnote-13251-19).

6. NAKNADNO PRAĆENJE

35. Pri sastavljanju ovog okvira Komisija je pokušala osigurati da što je više moguće on bude jasan, nedvosmislen, predvidljiv i učinkovit te da dodatno administrativno opterećenje koje povlači za sobom bude na najnižoj razini.

36. U cilju osiguranja transparentnosti i učinkovitog praćenja primjereno je uspostaviti standardni obrazac, u kojemu bi države članice trebale Komisiji dostavljati sažetke podataka u obliku utvrđenom Prilogom A, u svakom slučaju kad se slijedom ovog okvira dodjeljuje potpora za ulaganja iznad 50 milijuna eura. U provedbi potpore koja potpada pod ovaj okvir države članice moraju u roku od 20 radnih dana, počevši od dana kad je nadležno tijelo dodijelilo potporu, Komisiji proslijediti takav sažetak podataka. Komisija ove podatke objavljuje na svojim internet stranicama (http://europa.eu.int/comm/competition/).

37. Države članice moraju održavati detaljnu evidenciju u vezi s dodjelom pojedinačnih potpora obuhvaćenih ovim okvirom. Takva evidencija mora sadržavati sve podatke nužne za dokazivanje da je utvrđeni maksimalni intenzitet potpora prema ovom okviru poštovan. Države članice moraju čuvati zapise vezane uz pojedinačne potpore deset godina od datuma kad su potpore dodijeljene. Na pisani zahtjev predmetna država članica mora u roku od 20 radnih dana ili duljem razdoblju koji može biti utvrđen u zahtjevu Komisiji dostaviti sve podatke koje Komisija smatra neophodnima za ocjenu poštivanja odredbi ovog okvira.

7. VAŽENJE OKVIRA

38. Ovaj okvir primjenjuje se na razdoblje koje završava s 31. prosincem 2009. Prije 31. prosinca 2009. Komisija će ocijeniti okvir. Komisija može izmijeniti ovaj okvir prije 31. prosinca 2009. temeljem bitnih pitanja vezanih uz tržišno natjecanje odnosno kako bi uzela u obzir druge politike Zajednice ili međunarodne obveze. Takav pregled neće, međutim, utjecati na zabranu potpora za ulaganja u industriji čelika.

39. U pogledu sektora čelika definiranog Prilogom B odredbe ovog okvira primjenjuju se od 24. srpnja 2002. Postojeća specifična sektorska pravila za određene sektore čelika koji nisu obuhvaćeni Ugovorom o Europskoj zajednici za ugljen i čelik[[20]](#footnote-13251-20) prestat će se primjenjivati od toga datuma. U pogledu sektora motornih vozila definiranog Prilogom C, kao i sektora sintetičkih vlakana definiranog Prilogom D, odredbe okvira primjenjivat će se od 1. siječnja 2003. Međutim, prijave koje Komisija zaprimi prije 1. siječnja 2003. za sektor motornih vozila i sektor sintetičkih vlakana bit će ispitane sukladno kriterijima koji su bili na snazi u trenutku prijave.

40. U pogledu sektora koji nisu spomenuti u točki 39., odredbe ovog okvira primjenjivat će se od 1. siječnja 2004. Prethodni višesektorski okvir nastavit će se primjenjivati do 31. prosinca 2003. Međutim, prijave koje Komisija zaprimi prije 1. siječnja 2004. bit će ispitane sukladno kriterijima koji su bili na snazi u trenutku prijave.

41. Komisija će ispitati usklađenost potpora za ulaganje, dodijeljenih bez njenog odobrenja, sa zajedničkim tržištem:

(a) na temelju kriterija utvrđenih u ovom okviru ako je potpora dodijeljena:

– na dan 24. srpnja 2002. ili kasnije, za potpore za ulaganja u sektoru čelika,

– na dan 1. siječnja 2003. ili kasnije, za potpore za ulaganja u sektoru motornih vozila i sektoru sintetičkih vlakana,

– na dan 1. siječnja 2004. ili kasnije, za potpore za ulaganja u svim ostalim sektorima koji podliježu ovom okviru;

(b) na temelju kriterija koji su na snazi u trenutku dodjele potpore, u svim ostalim slučajevima.

8. PRIJELAZNE ODREDBE

42. Do datuma primjenjivosti popisa sektora na koje se odnosi točka 31. i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ-a) br. 70/2001:

(a) maksimalni intenzitet potpore za regionalne potpore za ulaganja u sektoru motornih vozila definiranog Prilogom C, koje su dodijeljene prema odobrenom programu u korist projekata koji uključuju ili opravdane troškove više od 50 milijuna eura ili iznos potpore iznad 5 milijuna eura izraženo bruto ekvivalentom potpore, jednak je iznosu od 30 posto odgovarajuće gornje granice regionalnih potpora[[21]](#footnote-13251-21);

(b) nijedan izdatak izvršen u kontekstu projekata ulaganja u sektoru sintetičkih vlakana definiranom Prilogom D neće biti opravdan u smislu potpora za ulaganja.

43. Prije datuma primjenjivosti popisa sektora na koje se odnosi točka 31. Komisija će odlučiti moraju li i do koje mjere sektor motornih vozila definiran Prilogom C i sektor sintetičkih vlakana definiran Prilogom D biti uključeni u popis sektora.

44. U pogledu sektora brodogradnje postojeća pravila prema Uredbi (EZ-a) br. 1540/98 bit će na snazi do 31. prosinca 2003. Prije toga datuma Komisija će ispitati treba li potpore sektoru brodogradnje obuhvatiti ovim okvirom i uključiti u popis sektora.

9. PRIMJERENE MJERE

45. U cilju osiguranja provedbe pravila utvrđenih ovim okvirom Komisija će predložiti primjerene mjere u smislu članka 88. stavka 1. Ugovora. Te primjerene mjere uključuju sljedeće:

(a) izmjena postojećih karata regionalnih potpora prilagodbom:

– postojećih gornjih granica regionalnih potpora intenzitetima potpora proizašlima iz pravila utvrđenih u odjeljku 4. ovog okvira, od 24. srpnja 2002.,

– postojećih gornjih granica regionalnih potpora intenzitetima potpora proizašlima iz pravila utvrđenih u odjeljku 8., od 1. siječnja 2003.,

– postojećih gornjih granica regionalnih potpora intenzitetima potpora proizašlima iz pravila utvrđenih u odjeljku 3., od 1. siječnja 2004.;

(b) prilagođavanje svih postojećih programa regionalnih potpora, definiranih smjernicama za nacionalne regionalne potpore, uključujući one izuzete od prijave sukladno uredbi o skupnom izuzeću, kako bi se osiguralo da dodijeljene regionalne potpore za ulaganja:

(i) poštuju gornje granice regionalnih potpora utvrđene kartama regionalnih potpora, s izmjenama u skladu s gornjom točkom (a), od 1. siječnja 2004., i to u pogledu sektora koji nisu spomenuti u točki 39.;

(ii) predviđaju pojedinačnu prijavu regionalnih potpora za ulaganja ako potpora iznosi više od najviše dopustivog iznosa potpore koji može dobiti ulaganje od 100 milijuna eura prema ljestvici iz točke 21. ovog okvira, od 1. siječnja 2004.;

(iii) iz svog opsega isključuju potpore industriji čelika od 24. srpnja 2002.;

(iv) iz svog opsega isključuju potpore industriji sintetičkih vlakana od 1. siječnja 2003. do datuma primjenjivosti popisa sektora;

(v) ograničavaju regionalne potpore za ulaganje u sektoru motornih vozila definiranom u Prilogu C u korist projekata koji uključuju ili opravdane troškove više od 50 milijuna eura ili iznos potpore iznad 5 milijuna eura izraženo bruto ekvivalentom potpore, ograničavaju na iznos od 30 posto odgovarajuće gornje granice regionalnih potpora, od 1. siječnja 2003. do datuma kad se popis sektora počinje primjenjivati;

(c) osiguravanje da obrasci spomenuti u točki 36. budu prosljeđivani Komisiji od datuma primjene ovog okvira;

(d) osiguravanje da evidencija spomenuta u točki 37. bude održavana od datuma primjene ovog okvira;

(e) usuglašavanje s pravilima prethodnog višesektorskog okvira regionalnih potpora velikim projektima ulaganja, a posebice s utvrđenim obvezama prijave, do 31. prosinca 2003.

46. Države članice moraju poduzeti nužne izmjene do 31. prosinca 2003., osim mjera koje se tiču sektora čelika za koji izmjene moraju postojati od 24. srpnja 2002., kao i onih koje se tiču sektora sintetičkih vlakana i sektora motornih vozila za koje izmjene moraju postojati od 1. siječnja 2003. Pozivaju se države članice da daju izričitu suglasnost s predloženim primjerenim mjerama unutar 20 radnih dana od datuma kad su im mjere priopćene. U odsutnosti odgovora Komisija će pretpostaviti da se predmetna država članica ne slaže s predloženim mjerama.

10. PRIJAVE PREMA OVOM OKVIRU

47. Pozivaju se države članice da koriste obrazac za prijavu koji je priložen ovom okviru (Prilog E) u svrhu prijave prijedloga potpore sukladno ovom okviru.

11. DEFINICIJE KORIŠTENIH POJMOVA

48. Bit će primjenjive sljedeće definicije pojmova koji se koriste u ovom se ovom okviru.:

11.1. Projekt ulaganja

49. »Projekt ulaganja« označava početno ulaganje u smislu odjeljka 4. smjernica za nacionalne regionalne potpore. Projekt ulaganja ne bi trebao biti umjetno podijeljen na podprojekte kako bi se izbjegle odredbe ovog okvira. U svrhu ovog okvira projekt ulaganja uključuje sva dugotrajna ulaganja na lokaciji ulaganja, koja vrši jedan ili više poduzetnika, u razdoblju od tri godine. U svrhu ovog okvira mjesto proizvodnje je ekonomski nedjeljiva serija stavki dugoročnog kapitala koje ispunjavaju točno određenu tehničku funkciju, a povezane su fizičkom ili funkcionalnom vezom i imaju jasno utvrđene ciljeve kao što je proizvodnja određenog proizvoda. Ako se dva ili više proizvoda izrađuju od istih sirovina, proizvodne jedinice takvog proizvoda smatrat će se jedinstvenim mjestom proizvodnje.

11.2. Opravdani izdatak

50. »Opravdani izdatak« utvrđuje se u skladu s pravilima utvrđenima u smjernicama za nacionalne regionalne potpore u tu svrhu.

11.3. Gornja granica regionalnih potpora

51. »Gornja granica regionalnih potpora« odnosi se na maksimalni intenzitet potpora odobren velikim poduzetnicima u predmetnim područjima koja primaju potporu u vrijeme dodjeljivanja potpore. Maksimalni intenziteti potpora utvrđuju se u skladu sa smjernicama za nacionalne regionalne potpore, temeljem karte regionalnih potpora koju je odobrila Komisija.

11.4. Predmetni proizvod

52. »Predmetni proizvod« označava proizvod predviđen projektom ulaganja i, ako je primjereno, proizvode koje potrošač (iz razloga obilježja proizvoda, njihovih cijena i namjeravane uporabe) odnosno proizvođač (kroz fleksibilnost proizvodnih postrojenja) smatra zamjenskim. Ako je projekt vezan uz poluproizvode, a znatni dio proizvodnje se ne prodaje na tržištu, smatra se da predmetni proizvod uključuje i proizvode koji nastaju naknadnom proizvodnjom.

11.5. Vidljiva potrošnja

53. »Vidljiva potrošnja« predmetnog proizvoda jest proizvodnja plus uvoz minus izvoz.

54. Ako Komisija u skladu s ovim okvirom utvrđuje prosječni godišnji rast vidljive potrošnje predmetnog proizvoda, u obzir će uzeti sve značajne promjene trenda ukoliko je to primjereno.

55. Ako se projekt ulaganja tiče uslužnog sektora te u cilju utvrđivanja veličine i razvoja tržišta, Komisija umjesto korištenja vidljive potrošnje koristi promet predmetnih usluga na temelju tržišne podjele koja je općeprihvaćena za predmetne usluge i za koju postoje raspoloživi statistički podaci.

PRILOG A

OBRAZAC ZA NAKNADNO PRAĆENJE

– Naslov programa (ili naznačiti da se radi o »ad-hoc« potpori)

– Javni subjekt koji pruža pomoć

– Ako je pravna osnova program potpore koju je odobrila Komisija, dati podatke o odobrenju i broj koji je dodijeljen predmetu

– Naznačiti regiju i općinu

– Naznačiti naziv poduzetnika, je li malo ili srednje poduzetnik odnosno veliki poduzetnik i, ako je potrebno, naziv društva majke

– Naznačiti vrstu projekta i radi li se o novom subjektu, širenju kapaciteta ili ostalom

– Naznačiti ukupni trošak i opravdani trošak kapitalnog izdatka koji je potrebno uložiti tijekom vijeka trajanja projekta

– Nominalni iznos potpore i bruto i neto ekvivalenata

– Uvjeti vezani uz plaćanje predložene pomoći, ako postoje,

– Predmetni proizvodi ili usluge i njihova Prodcom nomenklatura odnosno CPA nomenklatura za projekte u uslužnim sektorima.

PRILOG B

DEFINICIJE INDUSTRIJE ČELIKA U SVRHE VIŠESEKTORSKOG OKVIRA

Industrija čelika u svrhe višesektorskog okvira sastoji se od poduzetnika koji posluju u proizvodnji dolje navedenih proizvoda od čelika:

|  |  |
| --- | --- |
| Proizvod | Oznaka kombinirane nomenklature(1) |
| Sirovo željezo | 7201 |
| Ferolegure | 7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11 |
| Željezni proizvodi dobiveni izravnim smanjenjem udjela željezne rudače i ostali porozni željezni proizvodi | 7203 |
| Željezo i nekovani čelik | 7206 |
| Polugotovi proizvodi od željeza i nekovanog čelika | 7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71 |
| Ravni valjani proizvodi od željeza i nekovanog čelika | 7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 32 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91 |
| Šipke i rešetke, vruće valjane, u nepravilno savijenim navojima, od željeza i nekovanog čelika | 7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99 |
| Ostale šipke i rešetke od željeza i nekovanog čelika | 7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 90 10 |
| Stranice, kalupi i dijelovi od željeza i nekovanog čelika | 7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10 |
| Nehrđajući čelik | 7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20 |
| Ravno valjani proizvodi od nehrđajućeg čelika | 7219 11 00; 7219 12; 7219 13, 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34, 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31 |
| Šipke i rešetke od nehrđajućeg čelika | 7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30 |
| Ravni valjani proizvodi od ostalog kovanog čelika | 7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20 |
| Šipke i rešetke od ostalog kovanog čelika | 7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80 |
| Podupiranje ploča | 7301 10 00 |
| Prečke i križne spojnice | 7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20 |
| Bešavne cijevi i šuplji profili | 7303; 7304 |
| Cijevi od varenog željeza ili čelika, čiji vanjski promjer prelazi 406,4 mm | 7305 |
| (1) SL L 279, 23.10.2001., str. 1. | |

PRILOG C

DEFINICIJA INDUSTRIJE MOTORNIH VOZILA U SVRHE VIŠESEKTORSKOG OKVIRA

»Industrija motornih vozila« označava razvoj, proizvodnju i sastavljanje »motornih vozila«, »motora« za motorna vozila i »modula odnosno podsustava« za takva vozila ili motore, bilo izravno kod proizvođača ili kod »glavnog dobavljača sastavnih dijelova« i, u drugom slučaju, samo u kontekstu »sveukupnog projekta«.

(a) Motorna vozila

Izraz »motorna vozila« označava osobne automobile, kombije, kamione, cestovne traktore, autobuse i druga komercijalna vozila. Ne uključuje trkaće automobile, vozila namijenjena terenskoj uporabi (primjerice vozila osmišljena za uporabu na snijegu ili za prijevoz osoba na golf terenima), motocikle, prikolice, poljoprivredne i šumarske traktore, kamp-kućice, vozila s posebnom namjenom (primjerice vatrogasna vozila, mobilne radionice), vozila za odvoz smeća, radna vozila (primjerice viličari, kamioni-tegljači, kamioni-platforme) i vojna vozila namijenjena vojsci.

(b) Motori za motorna vozila

Izraz »motori motornih vozila« označava kompresijske i motore s iskričnim paljenjem, kao i električne motore i turbine, plinske, hibridne odnosno druge motore za motorna vozila.

(c) Moduli i podsustavi

»Modul« odnosno »podsustav« označava skup osnovnih sastavnih dijelova namijenjenih vozilu ili motoru koji je proizveden, sastavljen ili ugrađen kod glavnog dobavljača sastavnih dijelova i nabavljen računalnim sustavom naručivanja ili neposrednim sustavom naručivanja. Sustavi logističke nabave i skladištenja, kao i podugovorene cjelovite operacije koje čine dio proizvodnog lanca, kao što je bojanje polusastavljenih dijelova, trebali bi na isti način biti klasificirani u skupinu modula i podsustava.

(d) Glavni dobavljači sastavnih dijelova

»Glavni dobavljač sastavnih dijelova« označava dobavljača, kako neovisnog tako i ovisnog, koji snabdijeva proizvođača i s njim dijeli odgovornost za dizajn i razvoj (12), te proizvodi, sastavlja odnosno snabdijeva proizvođača vozila, tijekom faze proizvodnje odnosno sastavljanja, s polusastavljenim dijelovima odnosno modulima. Kao industrijski partneri, takvi su dobavljači obično vezani uz proizvođača ugovorom otprilike istog trajanja kao i vijek trajanja modela (primjerice, dok model ne prođe stilizaciju). Glavni dobavljač sastavnih dijelova može također pružati usluge, posebice logističke usluge, kao što je vođenje opskrbnog centra.

(e) Sveukupni projekt

Proizvođač može na mjestu ulaganja odnosno u jednom ili više industrijskih parkova u neposrednoj zemljopisnoj blizini (13), integrirati jedan ili više projekata glavnog dobavljača sastavnih dijelova za nabavu modula odnosno podsustava za vozila odnosno motore koji se proizvode. »Sveukupni projekt« označava projekt koji okuplja takve projekte. Sveukupni projekt traje tijekom vijeka trajanja projekta ulaganja proizvođača vozila. Ulaganje jednog glavnog dobavljača sastavnih dijelova ulazi u definiciju globalnog projekta ako je najmanje polovica proizvodnog izlaza proizašlog iz tog ulaganja isporučena predmetnom proizvođaču u predmetnom pogonu.

PRILOG D

DEFINICIJA INDUSTRIJE SINTETIČKIH VLAKANA U SVRHE VIŠESEKTORSKOG OKVIRA

U svrhe višesektorskog okvira industrija sintetičkih vlakana definira se kao:

– izvlačenje/teksturizacija svih generičkih vrsta vlakana i pređe na osnovi poliestera, poliamida, akrilika ili polipropilena, bez obzira na krajnju uporabu, odnosno

– polimerizacija (uključujući polikondenzaciju), tamo gdje se u smislu korištenih strojeva odvija zajedno s izvlačenjem, odnosno

– svaki pomoćni postupak vezan uz budućeg korisnika odnosno drugog poduzetnika grupe kojoj pripada, koji vrši suvremeno instaliranje kapaciteta za izvlačenje/teksturizaciju i koji je u predmetnoj poslovnoj aktivnosti u smislu korištenih strojeva integriran s takvim kapacitetima.

PRILOG E

OBRAZAC ZA PRIJAVU[[22]](#footnote-13251-22)

Odjeljak 1 – DRŽAVA ČLANICA

1.1. Podaci o javnom tijelu koje vrši prijavu:

1.1.1. Naziv i adresa tijela koje vrši prijavu.

1.1.2. Naziv, telefon, fax, e-mail adresa i položaj osobe(a) koju se može kontaktirati u slučaju daljnjih pitanja.

1.2. Podaci o kontaktu u stalnom predstavništvu

1.2.1. Naziv, telefon, fax, e-mail adresa i položaj osobe(a) koju se može kontaktirati u slučaju daljnjih pitanja.

Odjeljak 2 – PRIMATELJ POTPORE

2.1. Struktura jednog ili više poduzetnika koji ulažu u projekt:

2.1.1. Naziv primatelja potpore.

2.1.2. Ako je pravna osobnost primatelja potpore različita od one jednog ili više poduzetnika koji financira(ju) projekt odnosno prima(ju) potporu, opisati te razlike.

2.1.3. Imenovati krovnu grupu primatelja potpore, opisati strukturu grupe i vlasničku strukturu svakog društva-majke.

2.2. Za poduzetnika(e) koji ulaže u projekt, dati sljedeće podatke za posljednje tri financijske godine:

2.2.1. Promet na svjetskoj razini, promet na razini Europskog gospodarskog prostora, promet u predmetnoj državi članici.

2.2.2. Dobit nakon oporezivanja i novčani tok (na konsolidiranoj osnovi).

2.2.3. Zaposlenost na svjetskoj razini, na razini Europskog gospodarskog prostora, kao i u predmetnoj državi članici.

2.2.4. Tržišna podjela prihoda od prodaje u predmetnoj državi članici, u ostatku Europskog gospodarskog prostora, kao i izvan Europskog gospodarskog prostora.

2.2.5. Revidirana financijska izvješća i godišnje izvješće za posljednje tri godine.

2.3. Ako se ulaganje odvija na postojećoj industrijskoj lokaciji, dati sljedeće podatke za posljednje tri financijske godine tog subjekta:

2.3.1. Ukupni promet.

2.3.2. Dobit nakon oporezivanja i novčani tok.

2.3.3. Zaposlenost.

2.3.4. Tržišna podjela prihoda od prodaje: u predmetnoj državi članici, u ostatku Europskog gospodarskog prostora, kao i izvan Europskog gospodarskog prostora.

ODJELJAK 3 – PRUŽANJE JAVNE POMOĆI

Za svaku mjeru predložene javne pomoći, potrebno je dati sljedeće:

3.1. Pojedinosti:

3.1.1. Naslov programa (ili naznačiti da se radi o ad-hoc potpori).

3.1.2. Pravna osnova (zakon, uredba itd.).

3.1.3. Javno tijelo koje pruža pomoć.

3.1.4. Ako je pravna osnova program potpore koji je odobrila Komisija, dati podatke o odobrenju i broj koji je dodijeljen predmetu.

3.2. Oblik predložene pomoći:

3.2.1. Je li predložena pomoć u obliku bespovratnih sredstava, kamatnih subvencija, smanjenja doprinosa za socijalno osiguranje, porezne olakšice (oslobođenje), sudjelovanje u kapitalu, pretvaranje ili otpis duga, beskamatni zajam, rezerviranja za odgođeni porez, iznos pokriven shemom jamstava itd.?

3.2.2. Uvjeti vezani uz plaćanje predložene pomoći.

3.3. Iznos predložene pomoći:

3.3.1. Nominalni iznos pomoći i njegov bruto i neto ekvivalent.

3.3.2. Podliježe li mjera pomoći porezu na dobit (ili drugom izravnom oporezivanju)? Ako samo djelomično, u kojoj mjeri?

3.3.3. Cjeloviti vremenski raspored plaćanja predložene pomoći. Za paket predložene javne pomoći dati sljedeće:

3.4. Obilježja mjera pomoći:

3.4.1. Postoje li mjere pomoći iz sveukupnog paketa, koje još nisu definirane? Ako da, specificirati.

3.4.2. Naznačiti koja od gore spomenutih mjera ne čini državnu potporu i iz kojeg(kojih) razloga.

3.5. Financiranje iz izvora zajednice (Europska investicijska banka, instrumenti Europske zajednice za ugljen i čelik, Socijalni fond, Regionalni fond, ostalo):

3.5.1. Hoće li se neke od gore navedenih mjera sufinancirati iz fondova Zajednice? Objasniti.

3.5.2. Hoće li se tražiti dodatna pomoć za isti projekt od drugih europskih ili međunarodnih financijskih institucija? Ako da, koji iznosi?

3.6. Kumulacija mjera javne pomoći:

3.6.1. Procijenjeni bruto ekvivalent potpora (prije oporezivanja) združenih mjera potpora.

3.6.2. Procijenjeni neto ekvivalent potpora (nakon oporezivanja) združenih mjera potpora.

ODJELJAK 4 – PROJEKT KOJI PRIMA POTPORU

4.1. Mjesto projekta:

4.1.1. Naznačiti regiju i općinu, kao i adresu.

4.2. Trajanje projekta:

4.2.1. Naznačiti datum početaka projekta ulaganja, kao i datum dovršetka ulaganja.

4.2.2. Naznačiti planirani datum početka nove proizvodnje i godinu do koje može biti postignuta puna proizvodnja.

4.3. Opis projekta:

4.3.1. Naznačiti vrstu projekta te radi li se o novom subjektu ili širenju kapaciteta odnosno ostalom.

4.3.2. Kratki opći opis projekta.

4.4. Podjela troškova projekta:

4.4.1. Naznačiti ukupni trošak kapitalnog izdatka koji treba uložiti i amortizirati tijekom vijeka trajanja projekta.

4.4.2. Dati podrobnu podjelu kapitalnih i nekapitalnih (2) izdataka vezanih uz projekt ulaganja.

4.5. Financiranje ukupnih troškova projekta:

4.5.1. Naznačiti financiranje ukupnih troškova projekta ulaganja.

ODJELJAK 5 – OBILJEŽJA PROIZVODA I TRŽIŠTA

5.1. Obilježja jednog ili više proizvoda predviđenog projektom:

5.1.1. Naznačiti proizvod(e) koji će se proizvoditi instrumentom potpore nakon dovršetka ulaganja, kao i mjerodavni (pod)sektor(e) kojem proizvod(i) pripada(ju) (naznačiti Prodcom oznaku odnosno CPA nomenklaturu za projekte u uslužnim sektorima).

5.1.2. Koji proizvod(e) će zamijeniti? Ako se ti zamijenjeni proizvodi ne proizvode na istom mjestu, naznačiti gdje se trenutno proizvode.

5.1.3. Koji se drugi proizvod(i) može proizvoditi s istim novim kapacitetima uz niski ili nikakav dodatni trošak?

5.2. Pitanja kapaciteta:

5.2.1. Kvantificirati učinak projekta na ukupni održivi kapacitet primatelja potpore u Europskom gospodarskom prostoru (uključujući na razini grupe) za svaki od predmetnih proizvoda (u jedinicama na godinu, u godini koja prethodi početnoj godini, kao i na završetku projekta).

5.2.2. Dati ocjenu ukupnog kapaciteta svih proizvođača Europskog gospodarskog prostora za svaki od predmetnih proizvoda.

5.3. Podaci o tržištu.

5.3.1. Za svaku od posljednjih šest financijskih godina dati podatke o vidljivoj potrošnji predmetnog odnosno predmetnih proizvoda. Ako je raspoloživa, uključiti statistiku iz drugih izvora radi pojašnjenja odgovora.

5.3.2. Za sljedeće tri financijske godine dati prognozu razvoja vidljive potrošnje predmetnog odnosno predmetnih proizvoda. Ako je raspoloživa, uključiti statistiku iz neovisnih izvora radi pojašnjenja odgovora.

5.3.3. Je li mjerodavno tržište u opadanju i iz kojih razloga?

5.3.4. Ocjena tržišnih udjela (vrijednosno) primatelja potpore odnosno grupe kojoj primatelj potpore pripada, u godini koja prethodi početnoj godini, kao i na završetku projekta.«

i
»Priopćenje Komisije -
Potpore za sanaciju i restrukturiranje i potpore za zatvaranje poslovanja u sektoru čelika
(prijavljen kao dokument br. C(2002) 315)
(SL C 070, 19. 3. 2002.)
(Tekst mjerodavan za Europski gospodarski prostor)

1. POTPORE ZA SANACIJU I RESTRUKTURIRANJE PODUZETNIKA U POTEŠKOĆAMA

U svojem Priopćenju Vijeću, Europskom parlamentu i Savjetodavnom odboru Europske zajednice za ugljen i čelik o »Stanju konkurentnosti industrije čelika u EU«[[23]](#footnote-13251-23), donesenom 5. listopada 1999., Komisija navodi da je važno zadržati stroga pravila za sektor čelika nakon isteka Ugovora o Europskoj zajednici za ugljen i čelik 23. srpnja 2002. Europski parlament, države članice, Savjetodavni odbor Europske zajednice za ugljen i čelik, kao i čeličane i njihova udruženja, također su zahtijevali stroga pravila za državne potpore industriji čelika.

Komisija smatra da je ovaj cilj moguće postići usmjeravanjem na vrste državnih potpora koje, slijedom prošlih iskustava i uzimajući u obzir obilježja industrije čelika, najviše narušavaju tržišno natjecanje u tom sektoru. To je slučaj potpora za ulaganje i potpora za sanaciju i restrukturiranje.

U pogledu potpora za ulaganja, revidirani višesektorski okvir regionalnih potpora za velike projekte ulaganja[[24]](#footnote-13251-24) (»višesektorski okvir«) predviđa zabranu ove vrste potpora sektoru čelika.

U pogledu potpora za sanaciju i restrukturiranje Komisija ima na umu činjenicu da su se u posljednjim odlukama donesenima u 1993. godini temeljem članka 95. Ugovora o Europskoj zajednici za ugljen i čelik, Komisija i Vijeće sporazumjeli da se više neće donositi odluke takve prirode za sanaciju čeličana u Zajednici. Slijedom toga, čeličane su poslovale na tržištu pod pretpostavkom da za njih više nema raspoloživih potpora za restrukturiranje. Ako bi se takvo stanje stvari izmijenilo u budućnosti, ne može se jamčiti da čeličane neće oslabiti svoje napore u smislu smanjenja troškova i veće konkurentnosti, čime bi ugrozile do sad učinjene iznimne napore.

U takvim okolnostima Komisija smatra da potpore za sanaciju i restrukturiranje za poduzetnike u poteškoćama u sektoru čelika definiranog Prilogom B višesektorskog okvira, nisu u skladu sa zajedničkim tržištem.

2. POTPORE ZA ZATVARANJE POSLOVANJA

Prema članku 87. stavku 3. točki (c) Ugovora o osnivanju EZ-a, potpora za poticanje razvoja određenih gospodarskih aktivnosti može se smatrati usklađenom sa zajedničkim tržištem. Komisija smatra da, uzimajući u obzir postojeću prekapacitiranost na europskoj i svjetskoj razini i posljedične neučinkovitosti, kao i zabranu potpora za sanaciju i restrukturiranje sektora čelika, potpora za poticanje strukturalne prilagodbe može doprinijeti razvoju zdravije industrije čelika. Stoga se sljedeće potpore poduzetnicima u industriji čelika, utvrđenoj Prilogom B višesektorskog okvira, mogu smatrati usklađenima sa zajedničkim tržištem:

2.1. Potpora za plaćanja koja čeličane duguju radnicima koji su određeni kao višak ili prihvaćaju prijevremeno umirovljenje, uz uvjet:

– da plaćanja uistinu proizlaze iz djelomičnog ili potpunog zatvaranja pogona koji do sada nisu uzeti u obzir za odobravanje potpore,

– da plaćanja ne prelaze iznose koji se obično dodjeljuju prema pravilima na snazi u državama članicama, i

– da potpora ne prelazi 50 posto tih plaćanja.

2.2. Potpore čeličanama koje trajno prestaju s proizvodnjom proizvoda od čelika, uz uvjet:

– da su poduzetnici postali pravni subjekti prije 1. siječnja 2002.,

– da su redovno proizvodili proizvode od čelika do datuma prijave predmetne potpore,

– da od 1. siječnja 2002. nisu reorganizirali proizvodnju ili strukturu pogona,

– da zatvaraju i rashoduju instalacije korištene za proizvodnju proizvoda od čelika unutar šest mjeseci od prestanka proizvodnje odnosno odobrenja potpore Komisije, ovisno o tome koji je datum kasniji,

– da zatvaranje pogona već nije uzeto u obzir kod odobravanja potpore, i

– da iznos potpore ne prelazi preostalu knjigovodstvenu vrijednost pogona koji će biti zatvoreni, bez obzir na onaj dio promjene vrijednosti, od 1. siječnja 2002., koji prelazi nacionalnu stopu inflacije.

2.3. Potpore čeličanama koje zadovoljavaju uvjete utvrđene u točki 2.2., ali koje izravno ili neizravno kontrolira, odnosno koje same izravno ili neizravno kontroliraju, poduzetnika koji je i sam čeličana, mogu se smatrati usklađenima sa zajedničkim tržištem, uz uvjet:

– da je poduzetnik, koji će biti zatvoren, stvarno i pravno odvojen od takve korporativne strukture najmanje šest mjeseci prije plaćanja potpore,

– da je za račune poduzetnika, koji će biti zatvoren, neovisni revizor kojeg je prihvatila Komisija potvrdio da su točni i daju istinit i točan prikaz imovine i obveza toga poduzetnika, i

– da postoji izvorno i dokazivo smanjenje proizvodnih kapaciteta, kojim se tijekom vremena može postići značajna dobrobit za industriju u cjelini, u smislu smanjenja proizvodnih kapaciteta za proizvode od čelika tijekom razdoblja od pet godina od datuma zatvaranja uz pomoć potpore odnosno od datuma posljednjeg plaćanja potpore odobrenog prema ovoj točki, ukoliko je taj datum kasniji od prvoga.

3. OBVEZA PRIJAVE

Svi planovi dodjele potpora za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u poteškoćama, koji pripadaju industriji čelika, kao i potpora za zatvaranje poslovanja u tom sektoru, prijavljuju se pojedinačno.

4. PRIMJERENE MJERE

4.1. Komisija kao primjerenu mjeru sukladno članku 88. stavku 1. Ugovora o osnivanju EZ-a predlaže isključivanje potpora poduzetnicima koji pripadaju sektoru čelika, utvrđenom Prilogom B višesektorskog okvira, iz opsega postojećih programa sanacije i restrukturiranja poduzetnika u poteškoćama, definiranih smjernicama Komisije o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u poteškoćama[[25]](#footnote-13251-25), od 24. srpnja 2002.

4.2. Pozivaju se države članice da daju izričitu suglasnost s predloženim primjerenim mjerama unutar 20 radnih dana od datuma kad su im mjere priopćene. U odsutnosti odgovora Komisija će pretpostaviti da se predmetna država članica ne slaže s predloženim mjerama.

5. PRIMJENA OVOG PRIOPĆENJA

Ovo se Priopćenje primjenjuje od 24. srpnja 2002. na razdoblje koje završava s 31. prosincem 2009.

6. NEPRIJAVLJENE POTPORE DODIJELJENE INDUSTRIJI ČELIKA

Komisija će ispitati usklađenost potpora sa zajedničkim tržištem, koje su dodijeljene industriji čelika bez njenog odobrenja, na temelju kriterija koji su bili na snazi u trenutku dodjele potpore.«

III.

Dopuštenost dodjele državne potpore sektoru čelika ocjenjuje se sukladno člancima 3. i 4. Zakona o državnim potporama i članku 9. Uredbe o državnim potporama temeljem materijalnih pravila iz točke I. ove Odluke sadržanih u tekstu akata iz točke II. ove Odluke.

IV.

Materijalna pravila akta iz točke I. ove Odluke, Priopćenja Komisije – Višesektorski okvir za regionalne potpore namijenjene velikim projektima ulaganja (prijavljen kao dokument br. C(2002) 315), (52002XC0319(03), SL C 070, 19. 3. 2002.), ne primjenjuju se od stupanja na snagu Smjernica za nacionalne regionalne potpore 2007. – 2013, (52006XC0304(02), SL C 54, 4. 3. 2006, str. 13 – 45), objavljenih u Odluci o objavljivanju pravila o regionalnim potporama (»Narodne novine« 58/2008), osim stavka 27. koji sadrži pravila o zabrani potpora za projekte ulaganja u industriji čelika.

V.

Državnim potporama sektoru čelika upravlja ministarstvo nadležno za gospodarstvo.

VI.

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 310-10/08-01/01

Urbroj: 5030120-08-1

Zagreb, 14. studenoga 2008.

Predsjednik
dr. sc. Ivo Sanader, v. r.

[[1](#footnote-13251-1-backlink)]SL C 107, 7. 4. 1998., str. 7.

[[2](#footnote-13251-2-backlink)]SL C 74, 10. 3. 1998., str. 9.

[[3](#footnote-13251-3-backlink)]SL L 10, 13. 1. 2001., str. 33.

[[4](#footnote-13251-4-backlink)]SL C 288, 9. 10. 1999., str.2.

[[5](#footnote-13251-5-backlink)]SL C 45, 17. 2. 1996., str. 5.

[[6](#footnote-13251-6-backlink)]SL C 37, 3. 2. 2001., str. 3.

[[7](#footnote-13251-7-backlink)]SL L 142, 14. 5. 1998., str. 1.

[[8](#footnote-13251-8-backlink)]Prema smjernicama o nacionalnim regionalnim potporama, opravdani izdatak za regionalne potpore za ulaganja utvrđuje se ili pravilima utvrđenima u točkama 4.5. i 4.6. (mogućnost 1) ili pravilima utvrđenim u točki 4.13. smjernica (mogućnost 2). U skladu s točkom 4.19. smjernica o nacionalnim regionalnim potporama, potpore izračunate temeljem mogućnosti 1 (»potpore za ulaganja«) mogu se kombinirati s potporama izračunatima temeljem mogućnosti 2 (»potpore za stvaranje radnih mjesta«), uz uvjet da zbrojeni iznos potpora ne premašuje gornju granicu regionalnih potpora pomnoženu višim od dvaju mogućih opravdanih izdataka. U skladu s ovim pravilom, a u svrhu ovog okvira, opravdani izdatak određenog projekta ulaganja utvrđuje se na temelju mogućnosti koja vodi do višeg iznosa. Iznos opravdanog izdatka utvrđuje se na način da ne prelazi viši investicijski iznos proizašao iz metode stvaranja radnih mjesta odnosno metode početnog ulaganja, ovisno o tome prema kojoj je metodi iznos viši, te ovisno o gornjoj granici intenziteta utvrđenoj za tu regiju.

[[9](#footnote-13251-9-backlink)]Donja tablica daje daljnju ilustraciju intenziteta potpora koje bi mogle biti dozvoljene prema ljestvici smanjenja, za specifične veličine opravdanih izdataka te za specifične regionalne gornje granice.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opravdani izdatak | Gornja granica regionalnih potpora | | | | | |
| 15 % | 20 % | 25 % | 30 % | 35 % | 40 % |
| € 50 mil. | 15,00 % | 20,00 % | 25,00 % | 30,00 % | 35,00 % | 40,00 % |
| € 100 mil. | 11,25 % | 15,00 % | 18,75 % | 22,50 % | 26,25 % | 30,00 % |
| € 200 mil. | 8,18 % | 10,90 % | 13,63 % | 16,35 % | 19,08 % | 21,80 % |
| € 500 mil. | 6,33 % | 8,44 % | 10,55 % | 12,66 % | 14,77 % | 16,88 % |

[[10](#footnote-13251-10-backlink)]Prijedlozi za dodjelu ad-hoc potpore moraju u svakom slučaju biti prijavljeni te će biti ocijenjeni na osnovi pravila utvrđenih u odjeljku 3. Okvira i u skladu s općim kriterijima ocjene, utvrđenima u smjernicama za nacionalne regionalne potpore.

[[11](#footnote-13251-11-backlink)]Ako država članica dokaže da korisnik potpore kroz originalnu inovaciju stvara novo proizvodno tržište, testove utvrđene pod (a) i (b) ne treba provoditi, a potpora će biti odobrena prema ljestvici iz stavka 21.

[[12](#footnote-13251-12-backlink)]Uredba Vijeća (EEZ-a) br. 3924/91 od 19. prosinca 1991. o uspostavi Pregleda industrijske proizvodnje Zajednice (SL L 374, 31.12.1991., str. 1.).

[[13](#footnote-13251-13-backlink)]SL L 161, 26.6.1999., str. 1.

[[14](#footnote-13251-14-backlink)]Uključuje sektore čelika trenutno obuhvaćene Ugovorom o Europskoj zajednici za ugljen i čelik, kao i podsektore bešavnih cijevi i velikih šavnih cijevi, koji trenutno nisu obuhvaćeni tim Ugovorom, ali čine dio cjelovitog proizvodnog procesa i imaju slična svojstva kao sektor čelika obuhvaćen Ugovorom o Europskoj zajednici za ugljen i čelik.

[[15](#footnote-13251-15-backlink)]Kodeks potpora industriji sintetičkih vlakana (SL C 94, 30.3.1996., str. 11.) i okvir Zajednice za državne potpore industriji motornih vozila (SL C 279, 15.9.1997., str. 1.); potpore brodogradnji obuhvaćene su Uredbom Vijeća (EZ-a) br. 1540/98 od 29. lipnja 1998. kojom se uspostavljaju nova pravila o potpori brodogradnji (SL L 202, 18.7.1998., str. 1.).

[[16](#footnote-13251-16-backlink)]Uredba Vijeća (EEZ) br. 3696/93 od 29. listopada 1993. o statističkoj klasifikaciji proizvoda po aktivnostima (CPA) u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL L 342, 31.12.1993., str. 1.), s posljednjim izmjenama u Uredbi Komisije (EZ) br. 204/2002 (SL L 36, 6.2.2002., str. 1.).

[[17](#footnote-13251-17-backlink)]Čvrsta pretpostavka sektorskog pada može proizaći iz negativne prosječne godišnje stope rasta vidljive potrošnje u Europskom gospodarskom prostoru tijekom posljednjih pet godina.

[[18](#footnote-13251-18-backlink)]Ovaj iznos u načelu može biti utvrđen u vrijednosti od 25 milijuna eura, no mogu postojati razlike ovisno o sektoru.

[[19](#footnote-13251-19-backlink)]Smatra se da tržište predmetnog proizvoda brzo raste ako vidljiva potrošnja tijekom posljednjih pet godina na odgovarajućoj razini Prodcom klasifikacije u Europskog gospodarskom prostoru, odnosno, ako takvi podaci nisu raspoloživi, na temelju svake druge tržišne podjele koja je općeprihvaćena za predmetne proizvode i za koju su statistički podaci raspoloživi, vrijednosno raste po prosječnoj stopi jednakoj ili iznad prosječnog rasta BDP-a Europskog gospodarskog prostora.

[[20](#footnote-13251-20-backlink)]SL C 320, 13.12.1988., str. 3.

[[21](#footnote-13251-21-backlink)]Prijedlozi za dodjelu ad-hoc potpore moraju u svakom slučaju biti prijavljeni te će biti ocijenjeni na osnovi ovog pravila i u skladu s općim kriterijima ocjene, utvrđenima u smjernicama za nacionalne regionalne potpore.

[[22](#footnote-13251-22-backlink)] Za potporu dodijeljenu izvan odobrenog programa, države članice moraju dostaviti podrobne podatke o povoljnim učincima potpore na predmetno područje koje prima potporu.

[[23](#footnote-13251-23-backlink)]COM (1999) 453 konačno.

[[24](#footnote-13251-24-backlink)]SL C 70, 19. 3. 2002.

[[25](#footnote-13251-25-backlink)]SL C 288, 9. 10. 1999., str. 2.

Odluka, NN 134/2008-3784