## Pravilnik o vrstama stanišnih tipova, karti staništa, ugroženim i rijetkim stanišnim tipovima te o mjerama za očuvanje stanišnih tipova

### NN 7/2006 (16.1.2006.), Pravilnik o vrstama stanišnih tipova, karti staništa, ugroženim i rijetkim stanišnim tipovima te o mjerama za očuvanje stanišnih tipova

# MINISTARSTVO KULTURE

**156**

Na temelju članka 57. stavka 4. Zakona o zaštiti
prirode (»Narodne novine« br. 70/05) i članka 15. stavka 2. Zakona o ustrojstvu
i djelokrugu središnjih tijela državne uprave (»Narodne novine« br. 199/03,
30/04 i 136/04) ministar kulture donosi

## PRAVILNIK

### O VRSTAMA STANIŠNIH TIPOVA, KARTI STANIŠTA, UGROŽENIM I RIJETKIM STANIŠNIM TIPOVIMA TE O MJERAMA ZA OČUVANJE STANIŠNIH TIPOVA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuju se vrste stanišnih
tipova, oblik, sadržaj i način korištenja karte staništa, ugroženi i rijetki
stanišni tipovi koje je potrebno očuvati u povoljnom stanju, te mjere za
očuvanje ugroženih i rijetkih stanišnih tipova u povoljnom stanju.

Vrste stanišnih tipova utvrđene ovim Pravilnikom
sukladne su odgovarajućim europskim klasifikacijama stanišnih tipova, te se za
potrebe provođenja međunarodnih propisa mogu iskazivati u odgovarajućim
oznakama i imenima.

Članak 2.

Za inventarizaciju i kartiranje, te praćenje
stanja i ugroženosti staništa nadležan je Državni zavod za zaštitu prirode (u
daljnjem tekstu: Zavod).

II. VRSTE STANIŠNIH
TIPOVA

Članak 3.

Stanište je jedinstvena funkcionalna jedinica
ekološkog sustava, određena zemljopisnim, biotičkim i abiotičkim svojstvima.
Sva staništa iste vrste čine jedan stanišni tip.

Vrste stanišnih tipova zastupljene na području
Republike Hrvatske navedene su u Prilogu I. koji je sastavni dio ovoga
Pravilnika. Zavod prati stanje stanišnih tipova te sukladno novim podacima i
znanstvenim spoznajama predlaže izmjene i dopune popisa iz Priloga I.

Vrste stanišnih tipova iz stavka 2. ovoga članka
opisane su u dokumentu »Nacionalna klasifikacija staništa«, koji se čuva u
Zavodu i objavljuje na internetskoj stranici Zavoda.

III. KARTA STANIŠTA

Članak 4.

Stanišni tipovi se dokumentiraju kartom
staništa.

Karta staništa je GIS-baza podataka o
rasprostranjenosti pojedinih stanišnih tipova na području Republike Hrvatske.

Karta staništa čuva se u Zavodu, a njezin prikaz
objavljuje se na internetskoj stranici Zavoda. Zavod prikuplja podatke o
staništima i sukladno tome stalno ažurira Kartu.

Članak 5.

Kartografski prikaz stanišnih tipova sastavni je
dio planova gospodarenja prirodnim dobrima, sukladno članku 123. Zakona o
zaštiti prirode.

Na pisani zahtjev stranke Zavod izdaje ovjereni
kartografski prikaz stanišnih tipova za traženo područje s tumačenjem.

IV. UGROŽENI I RIJETKI
STANIŠNI TIPOVI

Članak 6.

Ugroženi stanišni tipovi su oni koji nisu u
povoljnom stanju i/ili im prijeti nestanak na području Republike Hrvatske, te
oni stanišni tipovi koje je potrebno očuvati u povoljnom stanju temeljem obveza
preuzetih međunarodnim sporazumima.

Stanišni tip je u povoljnom stanju, ako:

– je njegovo prirodno područje
rasprostranjenosti i površina koju pokriva stabilna ili se povećava,

– postoji, i u skoroj budućnosti će se
vjerojatno održati, specifična struktura i funkcije nužne za njegov dugoročni
opstanak,

– je zajamčeno povoljno stanje njegovih
značajnih bioloških vrsta.

Članak 7.

Vrste ugroženih i rijetkih stanišnih tipova
zastupljene na području Republike Hrvatske navedene su u Prilogu II. koji je
sastavni dio ovoga Pravilnika. Područja ugroženih i rijetkih stanišnih tipova
su ekološki značajna područja u smislu članka 58. Zakona o zaštiti prirode.

Zavod prati stanje i ugroženost stanišnih tipova
te sukladno novim podacima i znanstvenim spoznajama predlaže izmjene i dopune
popisa iz Priloga II.

V. MJERE OČUVANJA
STANIŠNIH TIPOVA

Članak 8.

U svrhu održavanja povoljnog stanja ugroženih i
rijetkih stanišnih tipova sve aktivnosti i zahvati u prirodu planiraju se i
izvode na način da se izbjegnu ili na najmanju mjeru svedu njihovi negativni
utjecaji.

Aktivnosti i zahvati iz stavka 1. ovog članka
planiraju se na način i u opsegu:

– da se u najvećoj mogućoj mjeri očuva ili
poveća prirodno područje rasprostranjenosti i površina ugroženih i rijetkih
staništa na tom području;

– da se u najvećoj mogućoj mjeri očuva
specifična struktura ugroženih i rijetkih staništa na tom području, te prirodne
funkcije koje su neophodne za njihovo dugoročno očuvanje, i

– da se očuva povoljno stanje divljih svojti
značajnih za ugrožene i rijetke stanišne tipove, u skladu s propisima koji se
odnose na zaštićene divlje svojte.

Za planirani zahvat u prirodu koji sam ili s
drugim zahvatima može imati bitan utjecaj na područje ugroženog ili rijetkog
stanišnog tipa, ocjenjuje se prihvatljivost za prirodu sukladno Zakonu o
zaštiti prirode.

Članak 9.

U postupku izrade dokumenata prostornog uređenja
i planova gospodarenja prirodnim dobrima utvrđuje se prisutnost ugroženih i
rijetkih stanišnih tipova i njihovo stanje očuvanosti, te u dokumente unose
mjere njihova očuvanja.

Članak 10.

Povoljno stanje ugroženih i rijetkih stanišnih
tipova osigurava se i utvrđivanjem ekološki značajnih područja kao dijelova
Nacionalne ekološke mreže te uspostavljanjem zaštićenih područja u smislu
Zakona o zaštiti prirode.

Članak 11.

U svrhu održavanja ili uspostavljanja povoljnog
stanja ugroženih i rijetkih stanišnih tipova, provode se opće mjere očuvanja
stanišnih tipova kojima se ostvaruju ciljevi zaštite navedeni u Prilogu III.
koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.

Posebne mjere očuvanja stanišnih tipova koje se
ugrađuju u pojedine dokumente prostornog uređenja i planove gospodarenja
prirodnim dobrima, odnosno u planove i projekte zahvata u prirodu za koje se
provodi ocjena prihvatljivosti za prirodu, utvrđuju se u uvjetima zaštite
prirode koji se izdaju sukladno članku 37. stavku 1., članku 38., članku 123.
stavku 3., članku 124. te članku 127. Zakona o zaštiti prirode.

Mjere očuvanja stanišnih tipova obvezne su za
sve fizičke i pravne osobe koje na područjima ugroženih i rijetkih stanišnih
tipova obavljaju djelatnosti upravljanja i korištenja prirodnih dobara ili izvode
zahvate u prirodu u smislu Zakona o zaštiti prirode.

Za područja stanišnih tipova koji su proglašeni
zaštićenim područjima i/ili dijelovima Nacionalne ekološke mreže provode se
posebne mjere upravljanja i zaštite sukladno Zakonu o zaštiti prirode.

VI. ZAVRŠNA ODREDBA

Članak 12.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 612-07/05-41/21

Urbroj: 532-10-01/4-05-05

Zagreb, 12. prosinca 2005.

Ministar

**mr. sc. Božo Biškupić**,
v. r.

PRILOG I.

NACIONALNA KLASIFIKACIJA
STANIŠTA

[Tabela](dodatni/129011.htm)

PRILOG II.

UGROŽENI I RIJETKI
STANIŠNI TIPOVI KOJI ZAHTIJEVAJU PROVOĐENJE MJERA OČUVANJA

Svaki navedeni stanišni tip
uključuje sve stanišne tipove niže klasifikacijske razine

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| NKS kôd i ime | NATURA | BERN – Res.4 | HRVATSKA |
| A.2.7.1.1. Neobrasle šljunčane riječne obale |  | ! 24.2 |  |
| A.2.7.1.3. Neobrasle muljevite riječne obale | 3270 |  |  |
| **A.3.1. Submerzna vegetacija parožina** | 3140 |  |  |
| **A.3.2. Slobodno plivajući flotantni i submerzni hidrofiti** | 3150 |  |  |
| A.3.3.2.1. Zajednica riječnog žabnjaka | 3260 |  |  |
| A.3.3.2.2. Zajednica riječnog žabnjaka i uronjenog grešuna | 3260 |  |  |
| A.3.3.2.3. Zajednica riječnog žabnjaka i žabovlatke | 3260 |  |  |
| A.3.3.3.6. Zajednica močvarne rebratice |  | 22,4323 |  |
| **A.3.4. Karbonatna vrela** | \*7220 |  |  |
| **A.3.5. Sedrotvorne riječne zajednice** |  |  | 24,422 |
| **A.3.6. Sedrotvorna vegetacija na slapovima** |  |  | 24,423 |
| A.4.1.1.8. Zajednica ljutka | \*7210 |  |  |
| A.4.2.1. Niski šiljevi | 3130 |  |  |
| A.4.2.2.1. Zajednica dvostupke i viličastog resastog šilja | \*3170 |  |  |
| A.4.2.2.2. Zajednica smeđeg šilja i dvoklasog paspala | 3280 |  |  |
| **B.1.3. Alpsko-karpatsko-balkanske vapnenačke stijene** | 8210 |  |  |
| **B.1.4. Tirensko-jadranske vapnenačke stijene** | 8210 |  |  |
| **B.2.1. Gorska, pretplaninska i planinska točila** |  |  | 61,51 |
| **B.2.2. Ilirsko-jadranska, primorska točila** |  |  | 61,52 |
| **C.1.1. Bazofilni cretovi (niski cretovi)** | 7230 |  |  |
| **C.1.2. Acidofilni cretovi (prijelazni i nadignuti cretovi)** | 7140 |  |  |
| C.2.2.1.1. Livade pilice i visokog trpuca | 6440 |  |  |
| C.2.2.1.3. Poplavne livade ljekovite milice i ranog šaša | 6440 |  |  |
| C.2.2.2.1. Srednjoeuropske livade obične beskoljenke |  | !37.2 |  |
| C.2.2.2.2. Livade bodljozobi i blijede djeteline | 6440 |  |  |
| C.2.2.2.3. Livade plućne sirištare i primorske beskoljenke | 6410 |  |  |
| C.2.2.3. Zajednice higrofilnih zeleni |  | !37.2 |  |
| C.2.2.4. Periodički vlažne livade |  | !37.2 |  |
| C.2.3.2. Mezofilne livade košanice Srednje Europe | 6510 |  |  |
| C.2.3.3. Srednjoeuropske brdske košanice | 6510 |  |  |
| **C.2.4. Vlažni, nitrofilni travnjaci i pašnjaci** |  | !37.2 |  |
| **C.2.5. Vlažne livade submediteranske vegetacijske zone** |  |  | 37.61, 37.63 |
| C.2.5.1.1. Livade-košanice obične beskoljenke i panonskog grašara | 6410 |  |  |
| C.3.1.1. Subpanonski travnjaci vlasulje-stjenjače | \*6240 |  |  |
| C.3.2.1. Panonski otvoreni travnjaci na pijescima | \*2340 |  |  |
| **C.3.3. Subatlantski mezofilni travnjaci i brdske livade na karbonatnim tlima** | 6210 (\*ako je stanište orhideja) |  |  |
| C.3.4.1. Zapadnoeuropske vrištine | 4030 |  |  |
| C.3.4.2. Travnjaci trave tvrdače | \*6230 |  |  |
| C.3.4.3. Travnjaci vlasaste vlasulje |  |  | C.3.4.3. |
| **C.3.5. Submediteranski i epimediteranski suhi travnjaci** | 62A0 |  |  |
| C.3.5.2.10. Kamenjare vlasaste mišjakinjice i kamenjarske žutilovke | \*8240 |  |  |
| C.3.6.1.1. Kamenjare raščice i dlakave oštre vlaske | \*6220 |  |  |
| C.3.6.1.2. Kamenjare raščice i zvjezdaste djeteline | \*6220 |  |  |
| C.3.6.1.3. Zasjenjeni travnjak prosuljastog ščevara | \*6220 |  |  |
| C.3.6.1.4. Travnjaci zupčice |  |  | C.3.6.1.4. |
| C.3.6.2.1. Travnjak primorske rosulje | \*6220 |  |  |
| **C.3.7. Panonski slani travnjaci** | \*1340 |  |  |
| **C.4.1. Planinske rudine** | 6170 |  |  |
| **C.5.3. Pretplaninska i planinska vegetacija visokih zeleni** | 6430 |  |  |
| D.1.1.1.1. Predalpski vrbici s kebračem | 3230 |  |  |
| D.1.1.1.2. Vrbici pepeljaste i likovaste vrbe | 3240 |  |  |
| D.1.1.1.3. Vrbici pepeljaste vrbe i rakite | 3240 |  |  |
| D.1.1.1.4. Predalpski vrbici s pasjim trnom | 3240 |  |  |
| D.1.1.1.5. Vrbici rakite |  |  | D.1.1.1.5. |
| D.1.2.1.5. Vrištine bijadnice s običnom borovicom (*Juniperus communis*) | 5130 |  |  |
| D.2.1.1.1. Šuma klekovine i borbaševe kozokrvine | 4070 |  |  |
| D.2.1.1.3. Šikare dlakavog pjenišnika i klečice | 4060 |  |  |
| D.3.2.1. Termofilne poplavne šikare | 92A0 |  |  |
| D.3.2.2. Sastojine (Galerije) oleandra | 92D0 |  |  |
| **D.3.4. Bušici** |  |  | 32.B |
| D.3.5.1.1. Sastojine velike vrebine |  |  | D.3.5.1.1. |
| D.3.5.1.2. Sastojine drvenaste mlječike |  |  | D.3.5.1.2. |
| **E.1.1. Poplavne šume vrba** | \*91E0 |  |  |
| **E.1.2. Poplavne šume topola** |  | !44.1 |  |
| **E.1.3. Šume bijele johe** | \*91E0 |  |  |
| E.2.1.2. Poplavna šuma jasena i johe s razmaknutim šašem | \*91E0 |  |  |
| E.2.1.3. Šuma crne johe s blijedožućkastim šašem | \*91E0 |  |  |
| E.2.1.7. Šuma poljskoga jasena s kasnim drijemovcem | 91F0 |  |  |
| **E.2.2. Poplavne šume hrasta lužnjaka** | 91F0 |  |  |
| **E.3.1. Mješovite hrastovo-grabove i čiste grabove šume** | 91L0 |  |  |
| **E.3.2. Srednjoeuropske acidofilne šume hrasta kitnjaka te obične breze** |  | !41.5 |  |
| E.3.2.1. Mješovita šuma hrasta kitnjaka i pitomog kestena | 9260 |  |  |
| E.3.2.7. Cretne brezove šumice na sfagnumskom cretu | \*91D0 |  |  |
| E.3.3.1. Šuma sladuna i cera | \*91I0 |  |  |
| **E.3.4. Srednjoeuropske termofilne hrastove šume** |  | !41.7 |  |
| **E.3.5. Primorske, termofilne šume i šikare medunca** |  | !41.7 |  |
| E.3.5.9. Mješovita šuma crnoga bora i crnog graba | \*9530 |  |  |
| **E.4.1. Srednjoeuropske neutrofilne do slaboacidofilne, mezofilne bukove šume** | 91K0 |  |  |
| **E.4.2. Srednjoeuropske, acidofilne bukove šume** | 91K0 |  |  |
| **E.4.3. Mezofilne bukove šume predalpskog prostora** | 91K0 |  |  |
| E.4.4.1. Mješovita šuma bukve i gorskog javora | 91K0 |  |  |
| E.4.4.2. Šuma gorskog javora i mjesečarke | \*9180 |  |  |
| E.4.4.3. Mješovita šuma tise i lipe | \*9180 |  |  |
| **E.4.5. Mezofilne i neutrofilne čiste bukove šume** | 91K0 |  |  |
| **E.4.6. Jugoistočnoalpsko-ilirske, termofilne bukove šume** | 91K0 |  |  |
| **E.5.1. Panonske bukovo-jelove šume** | 91K0 |  |  |
| **E.5.2. Dinarske bukovo-jelove šume** | 91K0 |  |  |
| **E.5.3. Termofilne šume jele i crnoga graba** |  |  | E.5.3. |
| **E.6.1. Pretplaninske bukove šume** | 91K0 |  |  |
| **E.7.1. Kalcifilne jelove šume** |  |  | 42,124 |
| **E.7.2. Acidofilne jelove šume** |  |  | 42,1322 |
| **E.7.3. Smrekove šume** | 9410 |  |  |
| E.7.4.1. Šuma običnog bora s kukurijekom na Dolomitima | 91R0 |  |  |
| E.7.4.2. Šuma crnoga graba s risjem |  | !41.8 |  |
| E.7.4.3. Šuma crnoga graba s omelikom |  | !41.8 |  |
| E.7.4.4. Šuma crnoga bora i pustenaste dunjarice | \*9530 |  |  |
| E.7.4.5. Šuma crnog bora s trocvjetnom mlječikom na Dolomitima | \*9530 |  |  |
| E.7.4.6. Šuma dalmatinskog crnog bora s primorskom resikom na Dolomitima | \*9530 |  |  |
| E.8.1.1. Mješovita šuma i makija crnike s crnim jasenom | 9340 |  |  |
| E.8.1.2. Mješovita šuma crnike i medunca »duba« | 9340 |  |  |
| E.8.1.3. Čista, vazdezelena šuma i makija crnike s mirtom | 9340 |  |  |
| E.8.1.4. Šuma i makija tršlje i vazdazelene krkavine |  | !45. |  |
| E.8.1.5. Mješovita šuma i makija oštrike i crnoga jasena |  | !45. |  |
| E.8.1.6. Mješovita šuma i makija crnike s crnim grabom | 9340 |  |  |
| E.8.1.7. Šuma dalmatinskog crnog bora i crnike | \*9530 |  |  |
| E.8.2.1. Makija divlje masline i tršlje | 9340 |  |  |
| E.8.2.2. Makija divlje masline i drvenaste mlječike | 9340 |  |  |
| E.8.2.3. Makija tršlje i somine | 5210 |  |  |
| E.8.2.4. Makija divlje masline i somine | 5210 |  |  |
| E.8.2.5. Makija velike resike i planike | 9340 |  |  |
| E.8.2.6. Makija velike resike i kapinike | 9340 |  |  |
| E.8.2.7. Mješovita šuma alepskog bora i crnike | 9540 |  |  |
| E.8.2.8. Šuma alepskog bora sa sominom | 9540 |  |  |
| E.8.2.9. Šuma alepskog bora s tršljom | 9540 |  |  |
| E.8.2.10. Šume i nasadi pinije i primorskoga bora | 9540 |  |  |
| F.1.1.1. Slanjače caklenjača i sodnjača |  |  | 15,11 |
| F.1.1.2. Sredozemne sitine visokih sitova | 1410 |  |  |
| F.1.1.3.1. Livade grmolike caklenjače i slanuške | 1420 |  |  |
| F.1.1.3.2. Zajednica jesenske mrižice i modrikastog pelina | 1510 |  |  |
| F.1.1.3.3. Zajednica jesenske mrižice i dalmatinskog vražemila | 1510 |  |  |
| **F.1.2. Supralitoralni muljevi** |  | !11.27 |  |
| F.2.1.1. Površine pješčanih plaža pod halofitima | 2110 |  |  |
| **F.2.2. Supralitoralni pijesci** |  | !11.27 |  |
| **F.3.1. Površine šljunčanih žalova pod halofitima** | 1210 |  |  |
| **F.4.1. Površine stjenovitih obala pod halofitima** | 1240 |  |  |
| G.1.1.1.2. Pelagijal estuarija | 1130 |  |  |
| **G.2.1. Mediolitoralni muljeviti pijesci i muljevi** | 1140 |  |  |
| **G.2.2. Mediolitoralni pijesci** |  | !11.27 |  |
| G.2.4.3. Biocenoza mediolitoralnih špilja | 8330 |  |  |
| G.2.4.4. Zajednice mediolitorala kraških morskih jezera |  | !21 | G.2.4.4. |
| G.3.1.1.2. Facijes s vrstom *Ficopomatus enigmaticus* | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.3. Asocijacija s vrstom *Potamogeton pectinatus* | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.4. Asocijacija s vrstom Z*ostera noltii* ueurihalinom i euritermnom okolišu | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.5. Asocijacija s vrstom *Zostera marina* ueurihalinom i euritermnom okolišu | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.6. Asocijacija s vrstama roda *Gracilaria* | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.7. Asocijacija s vrstama rodova *Chaetomorpha* i *Valonia* | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.8. Asocijacija s vrstama rodova *Ulva* i *Enteromorpha* | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.9. Asocijacija s vrstom *Cystoseira barbata* | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.10. Asocijacija s vrstama roda *Cladophora* i vrstom *Rytiphloea tinctoria* | 1110 |  |  |
| G.3.1.1.11. Facijes sitastih vrulja uz obalu |  |  | 11.24134 |
| **G.3.2. Infralitoralni sitni pijesci s više ili manje mulja** | 1110 |  |  |
| **G.3.3. Infralitoralni krupni pijesci s više ili manje mulja** | 1110 |  |  |
| **G.3.5. Naselja posidonije** | \*1120 |  |  |
| **G.3.6. Infralitoralna čvrsta dna i stijene** | 1170 |  |  |
| **G.3.7. Infralitoral kraških morskih jezera** | \*1150 |  |  |
| **G.4.1. Cirkalitoralni muljevi** |  | !11.22 |  |
| **G.4.2. Cirkalitoralni pijesci** |  | !11.22 |  |
| **G.4.3. Cirkalitoralna čvrsta dna i stijene** |  | !11.24 |  |
| G.4.3.2. Biocenoza polutamnih špilja (pojavljuje se i kao enklava u infralitoralu) | 8330 |  |  |
| G.4.3.4. Biocenoza vrulja ponorskog tipa |  | !11.24 |  |
| **G.4.4. Cirkalitoral kraških morskih jezera** |  | !21 | G.4.4. |
| G.5.3.2. Biocenoza špilja i prolaza u potpunoj tami (javlja se i kao enklava u plićim stepenicama) | 8330 |  |  |
| *H.1. Kraške špilje i jame* | 8310 (ne otvorene za javnost) |  |  |
| *H.2. Nekraške špilje i jame* |  |  | H2 |
| **I.1.5. Nitrofilna, skiofilna ruderalna vegetacija** | 6430 |  |  |
| **K. Kompleksi** |  |  |  |
| *K1. Estuariji* | 1130 |  |  |
| *K.2. Obalne lagune* | \*1150 |  |  |
| *K.3. Velike plitke uvale i zaljevi* | 1160 |  |  |

*OZNAKE:*

NATURA – stanišni tipovi zaštićeni Direktivom o
staništima s odgovarajućim oznakama CORINE klasifikacije

BERN – Res.4 – stanišni tipovi koji nisu
navedeni u Direktivi o staništima, ali su navedeni u Rezoluciji 4. Bernske
konvencije kao stanišni tipovi za koje je potrebno provoditi posebne mjere
zaštite, s odgovarajućim oznakama PHYSIS klasifikacije

HRVATSKA – stanišni tipovi koji nisu navedeni
niti u Direktivi o staništima, niti u Rezoluciji 4., ali su odgovarajući tim
stanišnim tipovima; ili stanišni tipovi koji su ugroženi i rijetki na razini
Hrvatske, s odgovarajućim oznakama PHYSIS ili (ako nije određena) oznakama
Nacionalne klasifikacije staništa

PRILOG III.

MJERE OČUVANJA UGROŽENIH
I RIJETKIH STANIŠNIH TIPOVA

Mjere očuvanja ugroženih i rijetkih stanišnih
tipova (u daljnjem tekstu: staništa) iz članka 11. stavka 1. ovoga Pravilnika
su one mjere kojima se ostvaruju niže navedeni ciljevi:

*A. Površinske kopnene vode i močvarna staništa*

– očuvati vodena i močvarna staništa u što
prirodnijem stanju, a prema potrebi izvršiti revitalizaciju;

– osigurati povoljnu količinu vode u vodenim i
močvarnim staništima koja je nužna za opstanak staništa i njihovih značajnih
bioloških vrsta;

– očuvati povoljna fizikalno-kemijska svojstva
vode ili ih poboljšati, ukoliko su nepovoljna za opstanak staništa i njihovih
značajnih bioloških vrsta;

– održavati povoljni režim voda za očuvanje
močvarnih staništa;

– očuvati povoljni sastav mineralnih i hranjivih
tvari u vodi i tlu močvarnih staništa;

– očuvati raznolikost staništa na vodotocima
(neutvrđene obale, sprudovi, brzaci, slapovi i dr.) i povoljnu dinamiku voda
(meandriranje, prenošenje i odlaganje nanosa, povremeno prirodno poplavljivanje
rukavaca i dr.);

– očuvati povezanost vodnoga toka;

– očuvati biološke vrste značajne za stanišni
tip; ne unositi strane (alohtone) vrste i genetski modificirane organizme;

– sprječavati zaraštavanje preostalih malih
močvarnih staništa u priobalju;

– izbjegavati regulaciju vodotoka i promjene
vodnog režima vodenih i močvarnih staništa ukoliko to nije neophodno za zaštitu
života ljudi i naselja;

– u zaštiti od štetnog djelovanja voda dati
prednost korištenju prirodnih retencija i vodotoka kao prostore za zadržavanje
poplavnih voda odnosno njihovu odvodnju;

– vađenje šljunka provoditi na povišenim
terasama ili u neaktivnom poplavnom području, a izbjegavati vađenje šljunka u
aktivnim riječnim koritima i poplavnim ravnicama;

– ne iskorištavati sedimente iz riječnih
sprudova;

*B. Neobrasle i slabo obrasle kopnene površine*

– očuvati povoljnu strukturu i konfiguraciju te
dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju;

– očuvati biološke vrste značajne za stanišni
tip; ne unositi strane (alohtone) vrste i genetski modificirane organizme.

*C.-D. Travnjaci, cretovi, visoke zeleni i šikare*

– gospodariti travnjacima putem ispaše i režimom
košnje, prilagođenim stanišnom tipu, uz prihvatljivo korištenje sredstava za
zaštitu bilja i mineralnih gnojiva;

– očuvati biološke vrste značajne za stanišni
tip; ne unositi strane (alohtone) vrste i genetski modificirane organizme;

– spriječiti zaraštavanja travnjaka i cretova i
dr.;

– očuvati povoljnu nisku razinu vrijednosti
mineralnih tvari u tlima suhih i vlažnih travnjaka;

– očuvati povoljni vodni režim, uključujući visoku
razinu podzemne vode na područjima cretova, vlažnih travnjaka i zajednica
visokih zeleni;

– poticati oživljavanje ekstenzivnog stočarstva
u brdskim, planinskim, otočnim i primorskim travnjačkim područjima.

*E. Šume*

– gospodarenje šumama provoditi sukladno
načelima certifikacije šuma;

– prilikom dovršnoga sijeka većih šumskih
površina, gdje god je to moguće i prikladno, ostavljati manje neposječene
površine;

– u gospodarenju šumama očuvati u najvećoj mjeri
šumske čistine (livade, pašnjaci i dr.) i šumske rubove;

– u gospodarenju šumama osigurati produljenje
sječive zrelosti zavičajnih vrsta drveća s obzirom na fiziološki vijek pojedine
vrste i zdravstveno stanje šumske zajednice;

– u gospodarenju šumama izbjegavati uporabu
kemijskih sredstava za zaštitu bilja i bioloških kontrolnih sredstava (‘control
agents’); ne koristiti genetski modificirane organizme;

– očuvati biološke vrste značajne za stanišni
tip; ne unositi strane (alohtone) vrste i genetski modificirane organizme;

– u svim šumama osigurati stalan postotak
zrelih, starih i suhih (stojećih i oborenih) stabala, osobito stabala s
dupljama;

– u gospodarenju šumama osigurati prikladnu
brigu za očuvanje ugroženih i rijetkih divljih svojti te sustavno praćenje
njihova stanja (monitoring);

– pošumljavanje, gdje to dopuštaju uvjeti
staništa, obavljati autohtonim vrstama drveća u sastavu koji odražava prirodni
sastav, koristeći prirodi bliske metode; pošumljavanje nešumskih površina
obavljati samo gdje je opravdano uz uvjet da se ne ugrožavaju ugroženi i rijetki
nešumski stanišni tipovi.

*F.- G. More i morska obala*

– očuvati povoljna fizikalna i kemijska svojstva
morske vode ili ih poboljšati tamo gdje su pogoršana;

– osigurati najmanje sekundarno pročišćavanje gradskih
i industrijskih voda koje se ulijevaju u more;

– očuvati povoljnu građu i strukturu morskoga
dna, obale, priobalnih područja i riječnih ušća;

– očuvati biološke vrste značajne za stanišni
tip; ne unositi strane (alohtone) vrste i genetski modificirane organizme;

– provoditi prikladni sustav upravljanja i
nadzora nad balastnim vodama brodova, radi sprječavanja širenja invazivnih
stranih vrsta putem balastnih voda;

– spriječiti nepropisnu gradnju na morskoj obali
i sanirati nepovoljno stanje gdje god je moguće;

– ne iskorištavati sedimente iz sprudova u
priobalju.

*H. Podzemlje*

– očuvati biološke vrste značajne za stanišni
tip; ne unositi strane (alohtone) vrste i genetski modificirane organizme;

– očuvati sigovine, živi svijet speleoloških
objekata, fosilne, arheološke i druge nalaze;

– ne mijenjati stanišne uvjete u speleološkim
objektima, njihovom nadzemlju i neposrednoj blizini;

– sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju
nadzemne i podzemne krške vode;

– sanirati odlagališta otpada na slivnim područjima
speleoloških objekata;

– očuvati povoljne uvjete (tama, vlažnost,
prozračnost) i mir (bez posjeta i drugih ljudskih utjecaja) u speleološkim
objektima;

– očuvati povoljne fizikalne i kemijske uvjete,
količinu vode i vodni režim ili ih poboljšati ako su nepovoljni.

Pravilnik, NN 7/2006-156