## Kolektivni ugovor za društvo Panturist d.d., Osijek

### NN 30/2009 (9.3.2009.), Kolektivni ugovor za društvo Panturist d.d., Osijek

30 09.03.2009 Kolektivni ugovor za društvo Panturist d.d., Osijek

KOLEKTIVNI UGOVORI

676

PANTURIST d.d. Osijek, Sv. L. B. Mandića 33, zastupan po predsjedniku Uprave Bernardu Majheniču i članu Uprave Predragu Ribiću (u daljnjem tekstu: Poslodavac) i

SINDIKAT VOZAČA I PROMETNIH RADNIKA PANTURIST d.d. Osijek, Sv. L. B. Mandića 5b, zastupan po predsjedniku Željku Ogribiću (u daljnjem tekstu: Sindikat) i

ŽUPANIJSKI SINDIKAT ZAPOSLENIKA »KLAS«, PODRUŽNICA PANTURIST Osijek, Sv. L. B. Mandića 33, zastupan po sindikalnom povjereniku Željku Mogušu (u daljnjem tekstu: Sindikat)

na temelju članka 194. Zakona o radu (N.N. br. 137/04.- pročišćeni tekst i br. 68/05.) dana 23.12. 2008. godine u Osijeku sklopili su

KOLEKTIVNI UGOVOR

ZA DRUŠTVO PANTURIST d.d. OSIJEK

I. OPĆE ODREDBE

1. Predmet i svrha Ugovora

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom uređuju se međusobna prava i obveze potpisnika ovog Ugovora.

Ovim Ugovorom uređuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada između Poslodavca i radnika, rješavanje međusobnih sporova, način vođenja pregovora o sklapanju Kolektivnog ugovora, poslovi koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka ili isključenja s rada, kao i ostala prava i obveze ugovornih strana, a sve sa svrhom unaprjeđenja odnosa između Poslodavca i radnika.

2. Primjena Ugovora

Članak 2.

Ovaj Ugovor primijenjuje se na području Republike Hrvatske i važi za sve djelatnosti Poslodavca i poslove koji se obavljaju u okviru tih djelatnosti.

Pod pojmom radnik, u smislu primjene ovog Ugovora, podrazumijevaju se svi radnici zaposleni kod Poslodavca, bez obzira jesu li radni odnos zasnovali na neodređeno vrijeme ili određeno vrijeme, s punim ili nepunim radnim vremenom i bez obzira jesu li u vrijeme sklapanja ovog Ugovora bili u radnom odnosu kod Poslodavca ili su kod Poslodavca naknadno zasnovali radni odnos, kao i jesu li članovi Sindikata.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primijenjuju se izravno, ako za primjenu pojedinih odredaba nije potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima Poslodavca.

Opći akti Poslodavca moraju biti u skladu s odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

Ako bi u općim aktima Poslodavca pojedino pravo radnika bilo manje od prava utvrđenog ovim Kolektivnim ugovorom, neposredno se primijenjuju odredbe ovog Kolektivnog ugovora.

Sklapanjem ovog Kolektivnog ugovora stvorit će se između ugovornih strana potpisnica ovog Kolektivnog ugovora obvezno-pravni odnosi, koji se mogu mijenjati samo pod uvjetima utvrđenim ovim Kolektivnim ugovorom.

II. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

1. Sadržaj, vrijeme i uvjeti sklapanja Ugovora o radu

Članak 3.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu u pisanom obliku između Poslodavca i izabranog radnika koji mora sadržavati uglavke o:

1. ugovornim strankama, te njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu,

2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na različitim mjestima,

3. nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se radnik zapošljava ili kratak popis ili opis poslova,

4. danu otpočinjanja rada,

5. očekivanom trajanju ugovora u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme,

6. trajanju plaćenog godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u vrijeme sklapanja ugovora, načinu određivanja trajanja toga odmora,

7. otkaznim rokovima, kojih se mora pridržavati radnik, odnosno Poslodavac, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u vrijeme sklapanja ugovora, načinu određivanja otkaznih rokova,

8. osnovnoj plaći, dodacima na plaću, te razdobljima isplate primanja na koja radnik ima pravo,

9. trajanju redovnog radnog dana ili tjedna.

Umjesto uglavaka iz točke 6., 7., 8., i 9. prethodnog stavka ovog članka može se u ugovoru o radu uputiti na odgovarajuće zakone, druge propise, odredbe općih akata Poslodavca i ovog Kolektivnog ugovora.

Poslodavac će svojom odlukom utvrditi opće i posebne uvjete za zasnivanje radnog odnosa, kao i mijenjati utvrđene uvjete (opće i posebne) za postojeća radna mjesta, ovisno o potrebama organizacije cjelokupnog procesa rada i poslovanja.

Prije zasnivanja radnog odnosa mogu se provjeriti stručne i druge radne sposobnosti radnika. Provjera se provodi za poslove određene odlukom Poslodavca. Provjeru provodi stručna komisija imenovana od Poslodavca.

Prije stupanja na rad služba pravnih i kadrovskih poslova Poslodavca mora omogućiti radniku da se upozna s općim aktima poslodavca kojima se uređuju prava, obveze i odgovornosti iz radnog odnosa i s ugovorom o radu.

Članak 4.

Ugovor o radu sklapa se u pravilu na neodređeno vrijeme. Ugovor o radu može se sklopiti na određeno vrijeme radi:

– zamjene privremeno nenazočnog radnika na radu

– sezonskog posla,

– privremenog povećanja opsega poslova,

– obavljanja privremenih poslova koji nisu uobičajeni u redovitom poslovanju,

– obavljanja drugih izvanrednih poslova koji su po svojoj prirodi ograničenog trajanja.

Poslodavac može sklopiti jedan ili više uzastopnih ugovora o radu na određeno vrijeme na istim poslovima u razdoblju ne dužem od tri godine, ukoliko je to nužno zbog potrebe organizacije posla Poslodavca.

2. Obveza poštivanja ugovora o radu

Članak 5.

Radnik je obvezan ugovorom o radu preuzete obveze obavljati osobno, savjesno i stručno, prema uputama Poslodavca, odnosno ovlaštenih osoba, sukladno vrsti i naravi posla. Poslodavac je obvezan radniku dati posao, pobliže odrediti način i mjesto obavljanja posla, te osigurati uvjete za siguran rad, uz puno poštivanje privatnosti i dostojanstva radnika, sve dok ponašanje radnika ne šteti poslovanju i ugledu Poslodavca.

3. Izmjene ugovora o radu

Članak 6.

Ugovor o radu može se izmijeniti bez prethodnog otkaza ugovora o radu osobito u slučajevima:

– na zahtjev radnika iz obiteljskih ili drugih opravdanih razloga,

– kada se tijekom radnog vijeka radnika smanjuje njegova radna sposobnost zbog godina starosti, ozljede na radu, radne i ratne invalidnosti, profesionalnih i ostalih bolesti, te drugih razloga koji se utvrđuju posebnim propisima ili općim aktom.

U slučajevima iz stavka 1. ovog članka, Poslodavac je obvezan osigurati povoljnije uvjete rada za tog radnika kao što su primjerice, lakši posao, povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima, drugi poslovi za koje je on sposoban i slično, bez smanjenja njegove plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego su nastupile spomenute okolnosti.

Radniku koji u slučajevima iz stavka 2. ovog članka ne radi puno radno vrijeme može se osigurati rad na nekim drugim poslovima, najduže do punog radnog vremena.

Raspored iz prethodnih stavaka ovog članka bez pisanog pristanka radnika ne može se odrediti kod sljedećih radnika:

– trudnici,

– majci s djetetom do 5 godina starosti,

– majci s dvoje ili više djece do 14 godina starosti,

– samohranom roditelju s djetetom do 10 godina starosti,

– majci ili samohranom roditelju s hendikepiranim djetetom kojem je potrebna povećana njega,

– invalidnom radniku,

– predsjedniku radničkog vijeća,

– sindikalnom povjereniku.

4. Restruktuiranje i statusne promjene Poslodavca

Članak 7.

U slučaju transformacije vlasništva dijela ili tvrtke u cijelosti, odnosno statusnih promjena ili pravnih poslova kojim Poslodavac utemeljuje nova društva, na novog Poslodavca prenosi se tvrtka ili dio tvrtke poslodavca i svi ugovori o radu radnika koji rade u tvrtki ili dijelu tvrtke koji je predmet prijenosa.

Ugovori o radu radnika prenose se na novog Poslodavca s danom nastupa pravnih posljedica prijenosa tvrtke ili dijela tvrtke Poslodavca tj. održava se kontinuitet radnog odnosa te radnici zadržavaju sva prava stečena do dana prijenosa ugovora o radu kao da su neprekidno radili kod novog poslodavca.

U slučaju statusne promjene ili pravnog posla Poslodavca iz stavka 1. ovog članka, na radnike se do sklapanja novog Kolektivnog ugovora nastavlja primijenjivati ovaj Kolektivni ugovor.

Članak 8.

Ako Poslodavac osniva nova društva, u aktima o osnivanju novih društava osigurava se svim radnicima, koji prelaze na rad u novoosnovana društva, kontinuitet radnog odnosa, iz čega proizlaze određena prava utvrđena propisima i općim aktima Poslodavca (godišnji odmor, jubilarne nagrade, otpremnine i dr.).

Poslodavac će u slučaju prestanka rada društva iz prethodnog stavka, preuzeti na rad sve radnike tog društva i s njima zaključiti ugovore o radu.

5. Probni rad

Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad. Probni rad se određuje u trajanju do 6 mjeseci.

Iznimno se probni rad može ugovoriti i u trajanju kraćem od onog naznačenog u stavku 1. ovog članka, o čemu će odluku donijeti Poslodavac za svaki konkretan slučaj posebno, poglavito u slučaju sklapanja ugovora o radu na određeno vrijeme.

Za vrijeme trajanja probnog rada, radnika prati i ocjenjuje neposredni rukovoditelj.

Ocjenu radnika za vrijeme probnog rada mora se radniku priopćiti prije isteka probnog rada. Negativna ocjena znači ujedno i raskid radnog odnosa istekom otkaznog roka od 7 dana od dana primitka odluke Uprave Društva. Ako radniku do isteka posljednjeg dana probnog rada nije priopćena negativna ocjena, smatra se da je zadovoljio na radu i da je radni odnos zasnovao na ugovorom o radu ugovoreno vrijeme.

6. Stručno usavršavanje za rad

Članak 9.

Poslodavac će omogućiti radniku, sukladno potrebama posla, obrazovanje, stručno osposobljavanje i usavršavanje.

Radnik je dužan zbog potreba posla obrazovati se, stručno se osposobljavati i usavršavati za rad.

Tijekom obrazovanja, stručnog osposobljavanja i usavršavanja radniku pripadaju sva prava kao da je radio.

Međusobna prava i obveze između Poslodavca i radnika koji je upućen na obrazovanje, stručno osposobljavanje i usavršavanje, uređuje se posebnim ugovorom sukladno ovom Ugovoru i aktima poslodavca.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA, PRIVATNOSTI I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 10.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu života i zdravlja radnika, sukladno sa Zakonom o zaštiti na radu i drugim propisima, te naravi posla koji obavlja.

Poslodavac je dužan osigurati radnu i zaštitnu odjeću (ljetna i zimska) za radnike u tehničkoj službi sukladno Pravilniku o zaštiti na radu.

Poslodavac se obvezuje osigurati službenu odjeću (ljetna i zimska) za radnike prometne službe sukladno financijskim mogućnostima.

Članak 11.

Radnik je obvezan:

– prilikom zasnivanja radnog odnosa, a prije potpisivanja ugovora o radu, na zahtjev i trošak Poslodavca podvrgnuti se liječničkom pregledu kod ustanove s kojom Poslodavac ima sklopljen ugovor o pružanju takvih vrsta usluga. U slučaju pozitivnog liječničkog nalaza, radnik je obvezan raditi najmanje mjesec dana kod Poslodavca, a u protivnom troškove liječničkog pregleda snosi sam,

– pridržavati se početka i završetka radnog vremena utvrđenog odlukom Poslodavca. Početkom radnog vremena smatra se vrijeme kada radnik mora biti nazočan na radnom mjestu, te spreman za početak rada. Napuštanje mjesta rada dopušteno je samo uz znanje i dozvolu neposrednog rukovoditelja,

– raditi s dužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava život ili zdravlje svoje i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja,

– na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava rada,

– održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju zaštitne i kontrolne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,

– upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i neredovite pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti i uništiti određenu opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika,

– upoznati Poslodavca ili nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u tijeku rada, na tjelesne nedostatke ili bolesti koje mogu kod obavljanja određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili njegov okoliš,

– ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran način,

– pridržavati se akta Društva o zaštitnoj i službenoj odjeći,

– podvrgnuti se provjeri od poslodavca ovlaštenih djelatnika je li pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti,

– pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje je upućen od Poslodavca, u rokovima koje odredi Poslodavac u dogovoru sa službom medicine rada,

– pridržavati se akata, naputaka i okružnica Poslodavca neophodnih za rad,

– obavijestiti Poslodavca o osobnim statusnim promjenama utvrđenim propisima o evidencijama u oblasti rada, a ponajprije o prebivalištu odnosno boravištu, snoseći sve posljedice koje prizlaze iz ove obveze.

Članak 12.

Poslodavac je dužan zaštititi privatnost radnika, na način da se prikupljanje, obrada, korištenje i dostavljanje osobnih podataka ne dostavlja trećim osobama protivno propisima.

Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo radnika tako da im osigura uvjete rada u kojima radnik neće biti izložen uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju.

IV. POSEBNA ZAŠTITA ŽENA, MLADEŽI, INVALIDNIH OSOBA, HENDIKEPIRANIH OSOBA I RADNIKA PRED MIROVINOM

Članak 13.

Žene na osobito teškim fizičkim poslovima, trudnice, rodilje i dojilje uživaju posebnu zaštitu utvrđenu zakonom.

Mladež do 18 (osamnaest) godina uživa posebnu zaštitu utvrđenu zakonom.

Članak 14.

Naknada plaće radniku invalidu pripada od dana nastanka invalidnosti do dana ponude drugih poslova i ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Članak 15.

Poslodavac je obvezan radniku koji radi skraćeno radno vrijeme, zbog smanjene radne sposobnosti nastale ozljedom na radu ili profesionalne bolesti, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike između naknade koju ostvaruje po propisima mirovinsko-invalidskog osiguranja i plaće radnog mjesta na koje je raspoređen.

Članak 16.

U slučaju otkaza ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora (premještaj na drugo radno mjesto) radnik koji je navršio 60 godina života, te radnica s navršenih 55 godina života, ima pravo zadržati koeficijent radnog mjesta (plaće) koji je povoljniji za radnika.

V. RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

1. Radno vrijeme

Članak 17.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

Za radnike u dijelovima procesa rada koji ne iziskuje rad u smjenama, radni tjedan traje pet radnih dana.

Početak i završetak radnog vremena, preraspodjelu radnog vremena, vrijeme korištenja stanke, način izmjena smjena, trajanje smjena, te poslove koji zbog svoje prirode zahtijevaju različiti raspored radnog vremena tijekom godine, određuje Poslodavac uz obvezu savjetovanja sa Sindikatom.

Godišnji fond radnog vremena radnika kod Poslodavca mora biti usklađen sa stavkom 1. ovog članka.

Članak 18.

Radno vrijeme vozača autobusa i vozača kombi vozila je vrijeme od početka do završetka rada, tijekom kojeg se mobilni radnik nalazi na svom radnom mjestu, na raspolaganju poslodavcu i obavlja svoje poslove, a osobito upravljanje vozilom, pomoć putnicima kod ulaska i izlaska iz vozila, čišćenje i tehničko održavanje, sve ostale poslove čija je svrha osiguravanje sigurnosti vozila i putnika ili ispunjavanje pravnih, odnosno zakonskih obveza koje su vezane uz vožnju koja je u tijeku, uključujući i nadzor administrativnih formalnosti s policijom, carinom, inspekcijskim službama i dr., vrijeme tijekom kojeg mobilni radnik ne može slobodno raspolagati svojim vremenom, te mora biti na svom radnom mjestu, spreman poduzeti svoje uobičajene poslove, pri čemu su neki poslovi vezani uz dežurstva, kada vrijeme trajanja nije unaprijed poznato prije polaska ili prije početka trajanja dotičnog razdoblja, vrijeme prekida rada usljed više sile tijekom obavljanja prijevoza putnika na tuzemnim i međunarodnim linijama, povremenom prijevozu, posebnom linijskom prijevozu i ostalim vrstama prijevoza temeljenim na voznom redu linije ili planu putovanja, vrijeme obavljanja servisa na vozilu i održavanja vozila uz uvjet osobne prisutnosti i aktivnog sudjelovanja voznog osoblja u radnom procesu, odnosno da je isto vidljivo iz radne dokumentacije koju je poslodavac utvrdio za konkretni tehnološki proces održavanja, pripremni i završni radovi koji se odnose na vrijeme radova prije odlaska na put, odnosno u toku rada i vrijeme radova po povratku s puta (vizualni pregled ispravnosti vozila tj. dnevni preventivni tehnički pregled vozila, zaduženje i razduženje putnom i radnom dokumentacijom, voznim kartama i novcem, tankiranje goriva, prijava uočenih tehničkih neispravnosti na vozilu, odvoženje vozila na pranje i podmazivanje, predaju zaostale ručne prtljage ili neuručenih pošiljki, zaduživanje, zamjena i postavljanje zapisnog lista u tahograf uređaj odnosno nadzorni uređaj i sl.), prekidi tijekom obavljanja prijevoza putnika na redovitim linijama koji nisu duži od 10 minuta, te vrijeme odmora (stanke) svaki radni dan tijekom obavljanja poslova prijevoza putnika u trajanju od 30 minuta.

Radno vrijeme voznog osoblja utvrđen u stavku 1. ovog članka je efektivno radno vrijeme i predstavlja osnovu za izračun produktivnosti rada voznog osoblja.

U slučaju neravnomjernog rasporeda radnog vremena voznog osoblja, poslodavac raspoređuje radne zadatke tako da vozno osoblje svojim radom tijekom mjeseca ostvari efektivne radne sate, koji bi trebali biti ekvivalent mjesečnom fondu radnog vremena.

Članak 19.

VRIJEME RASPOLOŽIVOSTI

Vrijeme raspoloživosti je vrijeme koje mobilni radnik provede izvan radnog mjesta, ali mora biti na raspolaganju da odgovori na sve pozive da započne ili nastavi s vožnjom ili da obavi druge poslove, a koja ne uključuju razdoblja stanke i odmora, vrijeme tijekom kojeg mobilni radnik prati vozilo koje se prevozi trajektom ili vlakom, vrijeme čekanja na graničnim prijelazima ili čekanje da se zabrana prometa obustavi.

Vrijeme raspoloživosti i njihovo trajanje moraju mobilnom radniku biti poznati unaprijed, odnosno prije polaska ili neposredno prije stvarnog početka utvrđenog vremena.

Vrijeme raspoloživosti se isključuje iz radnog vremena.

2. Raspored radnog vremena

Članak 20.

Dnevno radno vrijeme je jednokratno, a u pojedinim službama može biti i dvokratno.

3. Noćni rad

Članak 21.

Rad u vremenu od 22.00 do 06.00 sati ujutro idućeg dana smatra se noćnim radom.

Članak 22.

U radno vrijeme radnika uračunava se:

a. vrijeme efektivnog rada na poslovima određenim rasporedom rada,

b. dodatno vrijeme potrebno za pripremne i završne poslove (primopredaja vozila, pregled vozila prije i poslije upotrebe, obračun voznih karata i dnevnog prometa) u prosječnom dnevnom trajanju od 30 minuta za vozača autobusa,

c. vrijeme provedeno u pripremi – rezervi, čekanje,

d. vrijeme odmora u tijeku rada u trajanju od 30 minuta.

Članak 23.

Puno radno vrijeme može se preraspodijeliti tijekom kalendarske godine tako da se u pojedinim vremenskim razdobljima radi duže od punog radnog vremena, a u drugim vremenskim razdobljima kraće, s tim da prosječno radno vrijeme godišnje ne prijeđe puno radno vrijeme od 40 sati tjedno.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smije biti duže od 52 sata tjedno.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Poslodavac je dužan obavijestiti radnike o preraspodjeli radnog vremena najmanje tjedan dana unaprijed.

Nepuno radno vrijeme može se preraspodijeliti tijekom kalendarske godine. Ukoliko radnik s nepunim radnim vremenom radi kod dva ili više poslodavaca, potreban je njegov pristanak za rad u preraspodijeljenom radnom vremenu.

Preraspodijeljeno radno vrijeme se svodi na puno radno vrijeme u siječnju za prethodnu kalendarsku godinu.

Članak 24.

Ako potrebe Poslodavca, priroda i opseg posla odnosno organizacija Poslodavca to zahtijeva, ugovor o radu s radnikom može se sklopiti i za nepuno radno vrijeme.

Radnici s nepunim radnim vremenom ostvaruju ista prava kao i radnici s punim radnim vremenom u smislu odmora između dva uzastopna radna dana, duljine tjednog odmora, broja dana godišnjeg odmora i plaćenog dopusta, prigodnih nagrada.

Članak 25.

Poslodavac može uvesti prekovremeni rad u slučaju više sile, izvanrednog povećanja obima rada radi sprječavanja nastanka veće štete i u drugim slučajevima prijeke potrebe.

Prekovremeni rad ne smije se narediti radniku kojem je to po zakonu zabranjeno.

Za prekovremeni rad radnice – trudnice, majke s djetetom do tri godine i samohranog roditelja do šest godina starosti potrebna je njihova pisana suglasnost.

U slučajevima iz stavka 1. ovog članka radnik je obvezan raditi prekovremeno najviše do 10 sati tjedno.

O hitnom prekovremenom radu Poslodavac je dužan izvijestiti radnika najkasnije jedan dan unaprijed. U slučajevima kada je prekovremeni rad prijeko potreban radi dovršenja procesa rada čije se trajanje nije moglo predvidjeti, a čiji bi prekid nanio znatniju materijalnu štetu i zamjene radnika u procesu rada u neprekidnom trajanju i u drugim slučajevima, radnik je obvezan raditi prekovremeno bez prethodne obavijesti.

4. Stanka, dnevni i tjedni odmor

Članak 26.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno, ima pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, što se uračunava u radno vrijeme.

Radnik koji radi u nepunom radnom vremenu nema pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, niti se ista uračunava u radno vrijeme.

Poslodavac mora svakom radniku omogućiti korištenje prava iz stavka 1. ovog članka.

Članak 27.

Radnik ima pravo na odmor između dva uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 12 sati neprekidno.

Članak 28.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u trajanju od najmanje 24 sata neprekidno.

Kada je prijeko potrebno zbog prirode posla da radnik radi nedjeljom, korištenje dana neiskorištenih tjednih odmora mora mu se omogućiti tijekom tekućeg mjeseca.

Članak 29.

S obzirom na posebnosti rada u pojedinim organizacijskim jedinicama Poslodavca, Poslodavac svojom odlukom može odrediti drukčiji raspored korištenja stanke i dnevnog odmora, te rad u smjenama i njihovo izmjenjivanje, uz prethodno savjetovanje sa Sindikatom.

5. Godišnji odmor

Članak 30.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje 18 radnih dana, s tim da se kod utvrđivanja trajanja godišnjeg odmora subote neće uračunavati u radne dane.

Radnik koji radi na poslovima sa štetnim utjecajima na zdravlje ima pravo na godišnji odmor od najmanje 30 radnih dana.

Godišnji odmor od 18 radnih dana iz stavka 1. ovog članka povećava se prema pojedinačno određenim mjerilima:

1. S obzirom na dužinu radnog staža

– za svakih 5 godina radnog staža, 1 dan

2. S obzirom na uvjete rada

– vozači autobusa i radnici koji rade na
poslovima s posebnim uvjetima rada 2 dana

– ostali radnici, 1 dan

3. Prema posebnim socijalnim uvjetima

– radniku invalidu rada, civilnom ili ratnom
vojnom invalidu Domovinskog rata, samohranom
roditelju kod kojeg živi dijete mlađe od 12 godina
života i roditelju koji ima dijete s psihofizičkim
smetnjama u razvoju 2 dana

U dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se dani tjednog odmora, plaćeni dopust, blagdani, neradni dani određeni zakonom i subote, te razdoblja privremene nesposobnosti za rad.

Članak 31.

Poslodavac će vrijeme korištenja godišnjih odmora za sve radnike utvrditi planom korištenja godišnjih odmora uz prethodno savjetovanje sa Sindikatom.

Radnici koji se žele koristiti svojim pravom da godišnji odmor koriste u dva dijela, obvezni su o tome obavijestiti Poslodavca. U obavijesti mogu predložiti i vrijeme kada žele koristiti godišnji odmor, o čemu će Poslodavac, ako to organizacija rada omogućava, voditi računa.

Ako radnik želi koristiti godišnji odmor u dijelovima, prvi dio u trajanju od najmanje 12 radnih dana neprekidno, mora koristiti tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor. Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora iskoristiti najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Radnici koji žele koristiti jedan dan godišnjeg odmora po vlastitoj želji dužni su obavijestiti poslodavca tri dana prije početka korištenja istog.

Tijekom godine može se odstupiti od plana korištenja godišnjeg odmora ukoliko je to uvjetovano potrebama organizacije rada, odnosno potrebama radnika koje se mogu uskladiti s potrebama procesa rada.

Poslodavac se obvezuje da radniku omogući korištenje godišnjeg odmora, te je ništavan svaki usmeni ili pismeni sporazum između Poslodavca i radnika o odricanju prava na godišnji odmor, odnosno isplate nakande umjesto korištenja godišnjeg odmora.

6. Plaćeni dopust

Članak 32.

Radnik ima pravo tijekom kalendarske godine na plaćeni dopust do 7 (sedam) radnih dana za važne osobne potrebe, s tim da u pojedinačnim slučajevima ostvaruje sljedeća prava:

– sklapanje braka 3 dana

– rođenje djeteta 3 dana

– smrt supružnika, osobe koja s radnikom živi u
izvanbračnoj zajednici, djeteta (bračnog,
izvanbračnog i posvojenog), roditelja i posvojitelja 5 dana

– smrt brata, sestre, roditelja supružnika 3 dana

– smrt djeda i bake, te osobe s kojim se živi u
zajedničkom kućanstvu 1 dan

– teže bolesti i nesreće roditelja, djece, supruga
ili supruge 3 dana

– selidba 3 dana

– dobrovoljni davatelji krvi za svako davanje krvi 1 dan

– polaganje stručnog ispita, stručnog osposobljavanja
i usavršavanja, te obrazovanja za potrebe radničkog
vijeća ili sindikalnog rada 2 dana

– elementarna nepogoda do 5 dana.

Za svaki smrtni slučaj iz ovog članka u tekućoj godini, radnik ima pravo na plaćeni dopust bez obzira na ograničenja iz stavka 1. ovog članka.

7. Neplaćeni dopust

Članak 33.

Radniku se može na temelju njegovog pismenog zahtjeva, odobriti neplaćeni dopust tijekom kalendarske godine do 30 dana, ukoliko izostanak istog ne remeti proces rada u slučajevima:

– teže bolesti člana uže obitelji,

– njege člana obitelji koja nije medicinski indicirana,

– liječenja na vlastiti trošak,

– izgradnje ili adaptacije kuće ili stana,

– posjete članova uže obitelji u zemlji i inozemstvu,

– obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na vlastiti trošak.

Ako to okolnosti zahtijevaju i dopuštaju neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog članka može se odobriti i u trajanju dužem od 30 dana, ali najduže 3 mjeseca.

Za vrijeme trajanja neplaćenog dopusta, prava i obveze radnika iz radnog odnosa miruju, ako zakonom drukčije nije određeno.

VI. PLAĆE RADNIKA

1. Plaća za obavljeni rad radnika

Članak 34.

Poslodavac je dužan radniku za njegov obavljeni rad isplatiti plaću koja se sastoji od:

– osnovne bruto plaće radnog mjesta na kojem radnik radi,

– dodatka na plaću za radni staž,

– dodatka na plaću za rad noću,

– dodatka na plaću za rad u dane tjednog odmora,

– dodatka na plaću za rad u dane blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom

– dodatka na plaću za rad duži od punog radnog vremena (prekovremeni rad),

– uvećanja odnosno smanjenja plaće po osnovi rezultata rada radnika (individualni stimulativni dodatak ili destimulativni odbitak),

– uvećanja plaće ili umanjenja plaće po osnovi rezultata rada organizacijske cjeline ili poslovne jedinice (grupni stimulativni dodatak ili destimulativni odbitak),

– dodatka na plaću za rad u uvjetima rada težim od uobičajenih.

Članak 35.

2. Osnovna bruto plaća radnika

Osnovna bruto plaća radnika za puno radno vrijeme na poslovima na kojima radnik radi prema opisu radnog mjesta izračunava se množenjem bruto cijene sata rada radnog mjesta na kojem radnik radi i mjesečnog fonda sati rada.

Koeficijenti složenosti poslova i radnih zadataka za svako radno mjesto sa kriterijima za napredovanje radnika iz nižeg u viši platni razred ili obrnuto, utvrđeni su u Tarifnom prilogu, a bruto cijene sata rada za sve koeficijente iz navedenog Tarifnog priloga u posebnom prikazu, koji se nalaze u privitku ovog Kolektivnog ugovora i čine njegov sastavni dio.

Poslovi i radni zadaci grupirani su u sedam tarifnih razreda, a radna mjesta u tri do pet platnih razreda sa pripadajućim koeficijentima složenosti.

Radniku se ne može isplatiti bruto plaća za puno radno vrijeme u iznosu manjem od onog propisanog Odlukom ministra rada i socijalne skrbi o proširenju primjene Kolektivnog ugovora o visini najniže bruto plaće.

Članak 36.

3. Vrednovanje radnog vremena

Osnova za vrednovanje radnog vremena i vremena raspoloživosti voznog osoblja je bruto cijena sata rada sukladno koeficijentu složenosti radnog mjesta vozač autobusa ili vozač kombi vozila.

Efektivno radno vrijeme voznog osoblja iz članka 18. ovog Ugovora obračunava se u visini od 100%, sukladno stavku 1. ovog članka kada vozač autobusa sam obavlja prijevoz putnika u javnom linijskom prijevozu, a kada prijevoz putnika obavlja udvojena posada, radno vrijeme voznog osoblja se obračunava u visini od 80%.

Vrijeme raspoloživosti voznog osoblja iz članka 19. ovog Ugovora, obračunava se i isplaćuje u visini od 30%, sukladno stavku 1. ovog članka.

Voznom osoblju koji tijekom dana obavlja samo poseban linijski prijevoz pripadnika Hrvatske vojske, obračunava se osam sati rada u visini od 100% i pola dnevnice.

Voznom osoblju koji tijekom dana obavlja samo poseban prijevoz učenika osnovnih škola, obračunava se osam sati rada u visini od 100% i pola iznosa terenskog dodatka, ako su ispunjeni zakonski uvjeti za obračun i isplatu terenskog dodatka, a ako nisu ispunjeni zakonski uvjeti za to, obračunati iznos za sate rada tijekom dana uvećava se za bruto iznos od 85,00 kn.

Članak 37.

4. Dodatni plaćeni i prekovremeni sati

U slučaju da vozno osoblje po rasporedu rada tijekom mjeseca ne ostvari mjesečni fond efektivnih sati rada, razlika između efektivnih sati rada i ukupnog mjesečnog fonda radnog vremena obračunati će se na način da će se od ostvarenih sati vremena raspoloživosti voznog osoblja, ukupnom mjesečnom fondu radnog vremena dodati potreban broj sati, koji će se voznom osoblju obračunati i platiti u visini od 100%.

Sati rada dužeg od punog radnog vremena, voznom osoblju će se obračunati i isplatiti kao prekovremeni sati sukladno odredbama ovog Ugovora.

Članak 38.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5%.

Pravo na povećanje plaće prema stavku 1. ovog članka pripada radniku za radni staž upisan u radnu knjižicu uvećan za tekući radni staž kod Poslodavca.

5. Grupni stimulacijski dodatak ili odbitak

Članak 39.

Grupni stimulacijski dodatak utvrđuje Uprava Poslodavca na temelju ostvarenih rezultata poslovanja organizacijske cjeline odnosno poslovne jedinice, sukladno fondu bodova utvrđenih Pravilnikom o plaćama Poslodavca, a po prijedlogu voditelja organizacijskih cjelina ili poslovnih jedinica.

6. Individualni stimulacijski dodatak ili odbitak

Članak 40.

Po odluci Uprave Poslodavca, a na prijedlog voditelja organizacijske cjeline ili poslovne jedinice, radniku se može isplatiti individualni stimulativni dodatak ili destimulativni odbitak na osnovnu plaću u visini do ± 35%.

7. Dodaci na plaću

Članak 41.

Osnovna plaća radnika povećava se u sljedećim uvjetima:

a) za rad noću (od 22,00 do 06,00 sati) 30%

b) za prekovremeni rad 50%

c) za rad u dane blagdana i neradnih dana

utvrđenih zakonom 50%

d) za rad na dane tjednog odmora (nedjelja) 35%

Dodatak iz ad a) noćni rad, osim na sate vožnje i plaćenu stanku, obračunava se i na pripremu i raspremu, ukoliko se uklapa u interval od 22,00 do 06,00 sati.

Dodatak iz ad b) za prekovremeni rad, poslodavac je dužan isplatiti na prvom sljedećem mjesečnom obračunu plaće.

8. Rokovi i razdoblja isplate plaća

Članak 42.

Plaća se isplaćuje nakon obavljenog rada, jedanput u mjesecu, u novcu i to u cijelosti za sve radnike poslodavca istovremeno.

Plaća se isplaćuje do 12. u mjesecu za prethodni mjesec.

Poslodavac je obvezan prilikom isplate svake plaće, uručiti radniku pisani obračun sa svim elementima s kojima je obračun utvrđen, kao prikaz svih odbitaka za doprinose, poreze i druge ustege temeljem zakonskih propisa (različite vrste kredita, članarine i sl.).

Ukoliko Poslodavac ne isplati plaću u cijelosti do kraja tekućeg mjeseca za rad radnika iz prethodnog mjeseca, Sindikat ima pravo poduzeti sve Zakonom dozvoljene aktivnosti u svrhu ostvarivanja isplate plaće i naknade plaće od strane poslodavca.

9. Naknade plaće

Članak 43.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne plaće isplaćene u prethodna tri mjeseca u odnosu na mjesec u kojem se radnik koristi pravima iz radnog odnosa ili po koeficijentu po kojem je utvrđeno vrednovanje plaća za pojedina radna mjesta i to u sljedećim slučajevima:

– korištenja godišnjeg odmora,

– korištenja plaćenog dopusta,

– blagdana i neradnih dana određenih zakonom,

– odsustva s rada zbog obveze u pričuvnom sastavu HV-a na temelju vjerodostojne isprave,

– za vrijeme otkaznog roka prema odluci Uprave Poslodavca.

Članak 44.

U slučaju odsutnosti s posla zbog bolovanja do 42 dana, radniku pripada naknada plaće u visini od 80% prosječne plaće isplaćene radniku u 6 mjeseci prije odlaska na bolovanje.

Radniku za slučaj bolovanja zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu pripada naknada plaće u 100%-tnom iznosu od prosjeka plaće isplaćene radniku u šest mjeseci prije bolovanja.

VII. OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

1. Dnevnice, terenski dodatak i naknada za odvojeni život

Članak 45.

Radnik koji je upućen na službeno putovanje u zemlji ili inozemstvu ima pravo na dnevnicu ili terenski dodatak, naknadu troškova prijevoza na službenom putovanju, naknadu troškova noćenja i drugih troškova vezanih za svrhu putovanja.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, odnosno kada vozači autobusa obavljaju povremeni prijevoz putnika u tuzemstvu, imaju pravo na dnevnicu do najvišeg neoporezivog iznosa utvrđenih u Pravilniku o porezu na dohodak, a prema vremenu provedenom na službenom putovanju, s tim da se pripadajuća dnevnica neće umanjivati bez obzira na dogovorene uvjete smještaja i prehrane vozača autobusa za vrijeme trajanja povremenog prijevoza.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u inozemstvo, odnosno kada vozno osoblje obavlja povremeni prijevoz u međunarodnom prijevozu putnika, obračun i isplata dnevnica utvrđuje se na način, kako slijedi:

– ako je na službenom putovanju u inozemstvo radniku osigurano noćenje bez doručka, pripadajuća dnevnica isplaćuje se 100%,

– ako je na službenom putovanju u inozemstvo radniku osigurano noćenje s doručkom, pripadajuća dnevnica umanjuje se 10%,

– ako je na službenom putovanju u inozemstvo radniku osiguran polupansion, pripadajuća dnevnica se umanjuje 50%,

– ako je na službenom putovanju u inozemstvo radniku osiguran puni pansion, pripadajuća dnevnica se umanjuje 80%.

Za vrijeme kada radnik, raspoređen na radno mjesto vozač autobusa ili vozač kombi vozila, svoj redoviti posao obavlja u mjestu koje je najmanje 30 km udaljeno od mjesta sjedišta tvrtke ili mjesta njegova prebivališta ili uobičajenog boravišta, ima pravo na isplatu terenskog dodatka sukladno iznosima utvrđenim u Pravilniku o porezu na dohodak, prema vremenu provedenom na vožnji, odnosno od početka do završetka vožnje.

Vozačima autobusa koji obavljaju prijevoz putnika na kraćim međunarodnim linijama, obračunati će se terenski dodatak za vrijeme provedeno na vožnji od polaska do završetka linije.

Kada je radnik odlukom poslodavca raspoređen da privremeno ili trajno obavlja radne zadatke izvan stalnog mjesta rada, ima pravo na naknadu za odvojeni život od obitelji u najvišem neoporezivom iznosu sukladno odredbama Pravilnika o porezu na dohodak.

2. Troškovi prijevoza na službenom putovanju

Članak 46.

Radniku se priznaju troškovi prijevoza na službenom putovanju uz predočenje vozne karte.

3. Trošak hotelskog smještaja

Članak 47.

Radnik ima pravo na naknadu punog iznosa hotelskog računa za spavanje do visine cijene noćenja u hotelu III. kategorije (3 zvjezdice), a u iznimnim slučajevima Poslodavac može odobriti i korištenje hotela više kategorija, a najviše do II. kategorije (4 zvjezdice).

4. Troškovi prijevoza na posao i s posla

Članak 48.

Radniku se priznaju troškovi prijevoza na posao i s posla u visini troškova prijevoza javnim prometnim sredstvom u visini cijene mjesečne pretplatne karte u I gradskoj zoni prijevoza, odnosno u visini stvarnih izdataka za troškove prijevoza.

5. Naknada za korištenje vlastitog automobila u službene svrhe

Članak 49.

Predsjednik Uprave Poslodavca ili osoba koju on ovlasti može odobriti radniku korištenje vlastitog automobila u službene svrhe.

U tom slučaju radniku će se isplatiti naknada troškova za korištenje privatnog automobila u službene svrhe u iznosu do 2,00 kn po prijeđenom kilometru.

6. Otpremnina prigodom odlaska u mirovinu

Članak 50.

Prigodom odlaska u mirovinu radnik ima pravo na otpremninu u iznosu koji je kao neoporeziv utvrđen važećim zakonskim propisima ili podzakonskim aktima.

7. Otpremnine radi poslovno uvjetovanih otkaza

Članak 51.

Radnik kojem se otkazuje ugovor o radu sklopljen na neodređeno vrijeme nakon najmanje dvije godine neprekidnog rada, ima pravo na otpremninu sukladno s odredbama važećeg Zakona o radu, uvećanu za 30%.

Radnik kojem se otkazuje ugovor o radu sklopljen na neodređeno vrijeme, a koji je kod Poslodavca neprekidno proveo na radu više od 20 godina, ima pravo na otpremninu u iznosu deset prosječnih bruto plaća, koju je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, uvećanu za 30%.

Radnik koji je pretrpio ozljedu na radu, odnosno koji je obolio od profesionalne bolesti, a koji nakon završenog liječenja i oporavka ne bude vraćen na posao, ima pravo na otpremninu najmanje u dvostrukom iznosu od iznosa koji bi mu pripadao po odrebama stavka 1. i 2. ovog članka.

8. Potpore

Članak 52.

Radnik i njegova obitelj imaju pravo na potporu u sljedećim slučajevima:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | smrt radnika, | 7.500,00 kn |
| – | smrt supružnika, osobe koja s radnikom živi u izvanbračnoj zajednici, djeteta (bračnog, izvanbračnog i posvojenog), roditelja i posvojitelja, | 3.000,00 kn |
| – | nastanak teške invalidnosti radnika (jednokratno) | 2.500,00 kn |
| – | bolovanje u neprekidnom trajanju dužem od 90 dana, jednom u tijeku 12 mjeseci, pod uvjetom da radnik nije pod otkaznim rokom zbog otkaza ugovora o radu izrečenog mu zbog njegova skrivljenog ponašanja, | 2.500,00 kn |
| – | uklanjanja posljedica elementarne nepogode ili požara, | prema odluci Poslodavca |
| – | potrebe provođenja klimatskog ili terapijskog liječenja u toplicama, ako je bolest prouzročena ozljedom na radu ili profesionalnom bolešću | prema odluci Poslodavca |

Radnik ima pravo na isplatu jednokratne novčane pomoći u slučajevima navedenim u stavku 1. ovog članka jedanput u kalendarskoj godini.

Rok za isplatu naknada i drugih materijalnih prava radnika je 30 dana od dana stjecanja, odnosno od dana utvrđivanja prava.

9. Nagrada za dugogodišnji rad kod Poslodavca

Članak 53.

Radnik ima pravo na nagradu za dugogodišnji rad kod Poslodavca u iznosu, koji je kao neoporeziv utvrđen važećim zakonskim propisima za neprekidan radni staž navršen kod Poslodavca i to za:

10 godina

15 godina

20 godina

25 godina

30 godina

35 godina

40 godina

Radnik gubi pravo na isplatu nagrade za dugogodišnji rad kod Poslodavca iz prethodnog stavka ovog članka, ukoliko je uvjete za isplatu iste steklo za vrijeme otkaza ugovora o radu izrečenog mu zbog njegova skrivljenog ponašanja.

10. Poklon djeci i prigodne nagrade

Članak 54.

Radnik ima pravo od Poslodavca primiti dar za dijete koje do 31-og prosinca tekuće godine nije navršilo 12 godina starosti i to do najvišeg neoporezivog iznosa utvrđenog važećim zakonskim propisima, a prema odluci Poslodavca.

Pravo na poklon iz stavka 1. ovog članka imaju samo ona djeca koja su zdravstveno osigurana preko radnika kod Poslodavca.

Svakom radniku može se osigurati primitak u naravi do najvišeg neoporezivog iznosa utvrđenog važećim zakonskim propisima, a prema odluci Poslodavca.

11. Ostale potpore

Članak 55.

Radnik ima pravo na isplatu jednokratnog novčanog iznosa u mjesecu prosincu (božićnica) do visine najvišeg neoporezivog iznosa utvrđenog važećim zakonskim propisima, a prema odluci Poslodavca.

Članak 56.

Radnik ima pravo na isplatu naknade za Uskrs ili dar u naravi do najvišeg neoporezivog iznosa utvrđenog važećim zakonskim propisima, a prema odluci Poslodavca.

Članak 57.

Radnik ima pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora.

Iznos regresa za korištenje godišnjeg odmora utvrđuje Poslodavac svojom odlukom.

VIII. OSIGURANJE

Članak 58.

Poslodavac se obvezuje s osiguravajućim društvom sklopiti ugovor o osiguranju radnika od nezgode zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti nastale za vrijeme redovitog radnog vremena i to za sljedeće slučajeve:

– smrt usljed nezgode,

– trajni invaliditet uslijed nezgode

– iznenadna smrt zbog bolesti.

Poslodavac će o sklopljenom ugovoru o osiguranju izvijestiti Sindikat.

IX. IZUMI I TEHNIČKA UNAPRJEĐENJA RADNIKA

Članak 59.

Radniku koji pokaže interes za stvaranje izuma ili tehničkog unaprjeđenja u svezi s obavljanjem registrirane djelatnosti Poslodavca, Poslodavac može svojom posebnom odlukom odobriti novčana sredstva za stručnu literaturu, odnosno potrebnu opremu.

Radnik je dužan o svojem izumu obavijestiti Poslodavca, te mu pismeno ponuditi ustupanje prava u svezi s tim izumom.

Poslodavac je dužan u roku od mjesec dana očitovati se o ponudi radnika.

Na ustupanje prava na izum radnika koji nije ostvaren na radu ili u svezi s radom, na odgovarajući se način primjenjuju odredbe obveznog prava o prvokupu.

Izumi i tehnička unaprjeđenja ostvareni na radu i u svezi s radom pripadaju Poslodavcu, a radnik ima pravo na nadoknadu utvrđenu posebnim ugovorom.

X. PRESTANAK UGOVORA O RADU

1. Način prestanka ugovora o radu

Članak 60.

Ugovor o radu prestaje:

1. smrću radnika,

2. istekom vremena na koji je sklopljen ugovor o radu na određeno vrijeme,

3. kada radnik navrši 65 godina života (muškarac) i 60 godina života (žena) i 15 godina mirovinskog staža, ako se Poslodavac i radnik drugačije ne dogovore,

4. dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog opće nesposobnosti za rad,

5. sporazumom radnika i Poslodavca,

6. otkazom radnika ili Poslodavca,

7. odlukom nadležnog suda.

XI. RADNE OBVEZE I DUŽNOSTI RADNIKA NA RADU

Članak 61.

Radnik ima opće i posebne radne obveze:

– poslove i radne zadatke utvrđene Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta i drugih općih akata Poslodavca obavljati osobno, savjesno i stručno, sukladno sa utvrđenim obvezama radnika tijekom izvršavanja svakodnevnih radnih obveza radnog mjesta na koje je radnik raspoređen,

– usavršavati svoju radnu i stručnu sposobnost,

– svrsishodno i racionalno koristiti i razumno čuvati imovinu i sredstva rada koja su mu povjerena u obavljanju radnih dužnosti,

– redovito i točno dolaziti na rad prema utvrđenom rasporedu radnog vremena,

– raditi prekovremeno na temelju zakonitog naloga Poslodavca,

– ne napuštati radno mjesto i rad bez odobrenja nadležnog rukovoditelja,

– u slučaju opravdanog izostanka s rada o tome odmah obavijestiti neposrednog rukovoditelja, a najkasnije u roku od 3 dana,

– ponašati se na radu pristojno, korektno i susretljivo sukladno osnovnim postulatima Kodeksa ponašanja radnika za vrijeme redovitog rada,

– pridržavati se propisanih mjera zaštite na radu i protupožarne zaštite,

– čuvati poslovnu tajnu,

– ne koristiti alkoholna pića i druga opojna sredstva za vrijeme rada,

– ne dolaziti na rad pod utjecajem alkohola ili opojnih sredstava,

– podvrgavati se liječničkim pregledima u cilju utvrđivanja psihofizičke i radne sposobnosti za rad na radnom mjestu za koje je to zakonom ili drugim propisom određeno.

Članak 62.

Radnik krši obveze iz radnog odnosa u slučajevima:

– nedopuštenog ponašanja radnika kršenjem radne discipline,

– ako radnik ne obavlja ili zapostavlja svoje dužnosti utvrđenih ugovorom o radu i Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta i drugih općih akata Poslodavca,

– ako krši osnovna i posebna pravila zaštite na radu, protupožarne zaštite i zaštite okoliša,

– ako ne izvršava zakonite naloge ovlaštenih radnika Poslodavca,

– ako opetovano remeti red i mir na radnom mjestu,

– ako dolazi na posao pod vidnim utjecajem alkohola ili opojnih droga ili konzumira alkohol ili opojne droge na radnom mjestu za vrijeme radnog vremena,

– ako protuzakonito otuđuje imovinu Poslodavca ili drugih radnika,

– ako neovlašteno otkriva i priopćava poslovne, službene ili druge zakonom zaštićene tajne Poslodavca,

– ako za vrijeme trajanja radnog odnosa kod Poslodavca, bez odobrenja Poslodavca sklapa poslove za svoj ili tuđi račun, koji su konkurentni s djelatnošću Poslodavca,

– ako uzrokuje materijalnu štetu na imovini poslodavca neobavljanjem ili nesavjesnim, nepravovremenim ili nestručnim obavljanjem radnih obveza,

– ako prije sklapanja ugovora o radu ne izvijesti Poslodavaca o bolestima od kojih boluje ili prešuti, odnosno daje neistinite podatke važne za izvršenje ugovornih obveza, pa time Poslodavca dovede u zabludu,

– ako zlouporabi pravo korištenja bolovanja, plaćenog ili neplaćenog dopusta,

– ako na radu ili u svezi s radom počini kazneno djelo ili djelo gospodarskog prijestupa,

– ako neopravdano izostane s rada najmanje tri dana uzastopce, a o izostanku u roku ne izvijesti Poslodavca.

Zbog kršenja obveza iz radnog odnosa utvrđenih u stavku 1. ovog članka, Poslodavac može otkazati ugovor o radu sukladno odredbi članka 113. stavak 1. alineja 3. i članka 114. Zakona o radu.

Ugovorne strane suglasno utvrđuju da Sindikat neće pružati nikakovu formalno-pravnu zaštitu radnicima koji tijekom obavljanja poslova radnog mjesta na koje su raspoređeni ne izvršavaju opće i posebne radne obveze utvrđene u članku 61. ili krše obveze iz radnog odnosa utvrđene u članku 62. ovog Ugovora, a posebno u slučajevima kada je kršenje obveza iz radnog odnosa na neprijeporan način utvrđen od strane odgovornih radnika Poslodavca.

XII. OTKAZ UGOVORA O RADU I ZAŠTITA RADNIKA

1. Otkaz ugovora o radu

Članak 63.

Poslodavac može otkazati ugovor o radu pod uvjetima propisanim Zakonom o radu i ovim Kolektivnim ugovorom.

U slučaju redovitog otkaza Poslodavca radniku otkazni rok ovisi o radnom stažu kod istog Poslodavca i sukladan je onom propisanom važećim Zakonom o radu.

Poslodavac će radniku otkazati ugovor o radu zbog kršenja obveza iz radnog odnosa propisanih važećim propisima Republike Hrvatske i odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

Ako radnik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok ne može biti duži od 30 dana, ako on za to ima osobito važan razlog.

2. Zaštita radnika

Članak 64.

Radnik koji smatra da mu je Poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku 15 dana od dana saznanja za povredu prava odnosno u roku 15 dana od dana primitka odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo, zahtijevati od Poslodavca ostvarenje tog prava.

Pisane odluke o ostvarivanju prava i obveza iz radnog odnosa radnika, neposredno se uručuju radniku putem neposrednog rukovoditelja u zatvorenoj omotnici s povratnicom, a ako to nije moguće dostavljaju se preporučenom pošiljkom na posljednju adresu o kojoj je radnik obavijestio Poslodavca. Ukoliko radnik odbije primitak preporučene pošiljke na svojoj posljednjoj prijavljenoj adresi Poslodavcu ili pismeno – pošiljka bude vraćena Poslodavcu s napomenom da je radnik obaviješten o prispijeću istog ali ga nije preuzeo, pismeno će se izvijestiti na oglasnu ploču Poslodavca i smatrat će se da je dostava uredno izvršena.

Zaštitu svojeg prava radnik ne može ostvarivati pred sudom ako ostvarenje iste nije prethodno tražio kod Poslodavca.

Članak 65.

Kada se tijekom radnog vijeka radniku smanji njegova radna sposobnost utvrđena po nadležnom Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, zbog godina života, ozljede na radu, invaliditeta, profesionalnih i ostalih bolesti, Poslodavac je dužan osigurati povoljnije uvjete rada za tog radnika, bez umanjenja njegove plaće koju je ostvario u vremenu prije nego su nastupile spomenute okolnosti.

Plaća koja radniku invalidu rada pripada od dana nastanka invalidnosti ili neposredne opasnosti od nastanka invalidnosti, odnosno od dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do osiguranja i raspoređivanja na druge odgovarajuće poslove, ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog mjesta na kojem je radnik radio prije nastanka invalidnosti ili neposredne opasnosti od nastanka invalidnosti.

Članak 66.

Radnik koji radi na poslovima vozača autobusa, a kod kojega je nastupila privremena nesposobnost radi oduzimanja vozačke dozvole, ima pravo raditi na drugom radnom mjestu adekvatno svojim sposobnostima i stručnoj spremi za vrijeme trajanja takve privremene nesposobnosti, osim u slučajevima ako je vozačka dozvola od vozača autobusa privremeno oduzeta zbog toga što je za vrijeme vožnje bio pod utjecajem alkohola, ako je s autobusom ili drugim vozilom prošao crveno svjetlo na semaforu ili ako je tijekom upravljanja vozilom prekoračio dopuštenu brzinu kretanja s vozilom za više od 50 km na sat.

Radnici koji rade na poslovima za koje se traži odobrenje, ovlast ili licenca izdanih od strane nadležnog tijela državne uprave ili Ministarstva, a kod kojih je nastupila privremena nemogućnost obavljanja ugovorenih poslova zbog privremenog prestanka važenja izdanih odobrenja, ovlasti ili licenci, imaju pravo raditi na drugom radnom mjestu sukladno svojim sposobnostima i stručnoj spremi za vrijeme trajanja takve privremene nemogućnosti obavljanja ugovorenih poslova.

XIII. NAKNADA ŠTETE

Članak 67.

Radnik koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili iz krajnje nepažnje prouzroči štetu Poslodavcu, dužan je štetu naknaditi.

Štetu koju Poslodavcu nadoknadi osiguravajuće društvo, ne snosi radnik.

Članak 68.

Ako štetu prouzroči više radnika, svaki radnik odgovara za dio štete koju je prouzročio.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koju je on prouzročio, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni i štetu nadoknađuju u jednakim dijelovima.

Ako je više radnika prouzročilo štetu kaznenim djelom s umišljajem, za štetu odgovaraju solidarno.

Članak 69.

Postojanje štete i okolnosti pod kojima je ona nastala, te tko ju je učinio, utvrđuje osoba ovlaštena od strane Poslodavca koja vodi stegovne postupke.

Visina štete utvrđuje se na osnovi cjenika ili tržne vrijednosti stvari, procjenom vrijednosti oštećene stvari, koju obavlja komisija imenovana od strane Poslodavca.

Članak 70.

Radnik koji na radu ili u svezi s radom, namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu trećoj osobi, a štetu je naknadio Poslodavac, dužan je Poslodavcu naknaditi iznos naknade isplaćene trećoj osobi.

Članak 71.

Radnik se može djelomično ili potpuno osloboditi plaćanja naknade štete, prema posebnoj odluci Poslodavca, sukladno aktima Društva.

Odredba stavka 1. ovog članka ne odnosi se na radnika koji je štetu prouzročio kaznenim djelom s umišljajem.

XIV. ZABRANA TAKMIČENJA RADNIKA S POSLODAVCEM

Članak 72.

Radnik za vrijeme trajanja radnog odnosa kod Poslodavca ne smije bez odobrenja Poslodavca sklapati poslove za svoj ili tuđi račun koji su konkurentni s djelatnošću Poslodavca.

Radnik nema pravo u prostorijama Poslodavca obavljati poslove u svoje ime i za svoj račun trećim osobama koristeći se sredstvima Poslodavca.

Radnici su dužni čuvati poslovnu tajnu.

XV. DJELOVANJE I UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 73.

Sindikat kod Poslodavca djeluje sukladno s međunarodnim konvencijama, Zakonom o radu i sindikalnim pravilima. Sindikat je dužan odluku o izboru odnosno imenovanju sindikalnog povjerenika dostaviti Poslodavcu.

Članak 74.

Sindikalnom povjereniku za vrijeme obavljanja njegove funkcije i 6 (šest) mjeseci nakon prestanka njenog obavljanja ne može se bez prethodne suglasnosti Sindikata otkazati ugovor o radu, rasporediti ga na drugo radno mjesto, niti ga na bilo koji način dovesti u manje povoljan ili podređen položaj.

Poslodavac će omogućiti jednom sindikalnom povjereniku izostanak s rada uz naknadu plaće kao da radi, radi nazočnosti sindikalnim sastancima, tečajevima osposobljavanja, seminarima, kongresima, skupštinama ili konferencijama i to do 7 (sedam) dana tijekom kalendarske godine.

Članak 75.

Poslodavac će primiti i saslušati sindikalnog povjerenika odnosno prestavnika Sindikata na njegovo traženje ili po dogovoru.

Poslodavac će sindikalnom povjereniku omogućiti rad radi ostvarivanja prava na zaštiti i promicanju prava i interesa članova Sindikata.

Stavove i prijedloge Sindikata Poslodavac će razmotriti i o njima se izjasniti u primjerenom roku.

Članak 76.

Poslodavac će za potrebe Sindikata osigurati:

– odgovarajući prostor za rad i održavanje sastanaka Sindikata,

– stručne, tehničke i administrativne usluge za rad Sindikata u mjeri u kojoj je to nužno za ostvarivanje sindikalne funkcije,

– slobodu sindikalnog izvješćivanja, podjele sindikalnog tiska i sindikalnog anketiranja,

– obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatnih lista, uz suglasnost radnika člana Sindikata danu u pristupnici kod učlanjenja u Sindikat. Povjerenici Sindikata će o tome pristanku pismeno izvijestiti službu obračuna plaća Poslodavca.

Članak 77.

Sindikalni povjerenici ili druge osobe koje u obavljanju sindikalne djelatnosti saznaju poslovnu, službenu ili drugu zakonom zaštićenu tajnu, dužne su takvu tajnu čuvati i ne smiju je neovlašteno priopćiti drugim radnicima ili trećim osobama.

Neovlašteno priopćavanje poslovne, službene ili druge zakonom zaštićene tajne, predstavlja tešku povredu ovog Kolektivnog ugovora i radne obveze radnika, zbog koje sindikalnim povjerenicima može prestati radni odnos.

XVI. RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH SPOROVA

Članak 78.

Za rješavanje kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovog ugovora o sklapanju, izmjeni ili obnovi Kolektivnog ugovora ili drugog sličnog spora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, mora se provesti postupak mirenja.

Članak 79.

Postupak mirenja provodi osoba koju potpisnici ovog Ugovora izaberu s liste koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće, a vodi se pri županijskom uredu Županije Osječko-baranjske nadležnom za poslove rada ili koji sporazumno odrede (miritelj).

Članak 80.

Postupak mirenja pokreće se na pisani prijedlog jednog od potpisnika ovog Ugovora, a mora se dovršiti u roku 15 dana od dostave obavijesti o sporu Gospodarsko-socijalnom vijeću ili županijskom uredu nadležnom za poslove rada.

Članak 81.

U postupku mirenja, miritelj će ispitati navode i prijedloge ugovornih strana, a po potrebi prikupiti će i potrebne obavijesti i saslušati stranke, te će sastaviti pismeni prijedlog nagodbe.

Članak 82.

Ugovorne strane mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog nagodbe miritelja.

Mirenje je uspjelo ako obje ugovorne strane prihvate pisani prijedlog nagodbe, odnosno nije uspjelo ako bilo koja ugovorna strana pismeno izjavi da mirenje smatra neuspješnim.

Postignuta nagodba u smislu prethodnog stavka ovog članka ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora, te je njegov sastavni dio i dopunjuje odnosno mijenja njegove odredbe.

Članak 83.

Ako je mirenje neuspješno, strane u sporu mogu rješavanje Kolektivnog radnog spora sporazumno povjeriti arbitraži.

Arbitraža ima tri člana. Svaka strana imenuje jednog člana, a predsjednika arbitraže ugovorne strane određuju sporazumno.

Postupak pred arbitražom ugovorne strane mogu odrediti posebnim pravilnikom.

Arbitraža može odlučiti samo u pitanjima koja su pred nju iznijele stranke u sporu.

Arbitraža je odluku dužna donijeti u roku 30 dana od dana kada je imenovana, te ista mora biti obrazložena, uz napomenu da protiv arbitražne odluke nije dopuštena žalba.

XVII. ŠTRAJK

Članak 84.

Ako postupak mirenja ne uspije, a nije postignut sporazum da se rješavanje Kolektivnog radnog spora povjeri arbitraži, Sindikat ima pravo pozvati na štrajk i provesti ga sa svrhom zaštite i promicanja socijalnih interesa svojih članova ili zbog neisplate plaće odnosno naknade plaće u roku 30 dana od dana dospijeća.

Za organizaciju i provedbu štrajka Sindikat je dužan pridržavati se odredbi ovog Kolektivnog ugovora i Sporazuma ugovornih strana o poslovima na kojima se rad ne smije prekidati za vrijeme štrajka.

Članak 85.

Štrajk ne smije započeti prije okončanja postupka mirenja odnosno prije provođenja drugog postupka mirnog rješavanja spora, o kojem su se stranke sporazumjele.

Štrajk se mora najaviti u pisanom obliku s naznakom razloga za štrajk, mjesta, dana i vremena početka štrajka.

Članak 86.

Za vrijeme mirnog rješavanja Kolektivnog spora, arbitraže i štrajka, Poslodavac ne smije zapošljavati nove radnike.

Članak 87.

Pri organiziranju i poduzimanju štrajka, organizator i sudionici štrajka moraju voditi računa o ostvarivanju Ustavom zajamčenih prava i sloboda drugih, a osobito o osiguranju života, zdravlja i sigurnosti ljudi i imovine.

Članak 88.

Najkasnije na dan najave štrajka, Sindikat mora objaviti pravila o poslovima na kojima se rad ne smije prekidati za vrijeme štrajka ili isključenja s rada, ukoliko to nije uradio Poslodavac najkasnije do dana početka postupka mirenja.

Članak 89.

Sudioniku štrajka plaća i dodaci na plaću, osim doplatka za djecu, mogu se smanjiti razmjerno vremenu sudjelovanja u štrajku, ako je štrajk nezakonit.

Članak 90.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sastavljen od predstavnika organizatora štrajka koji je dužan na pogodan način očitovati se strani protiv koje je štrajk organiziran, kako bi se nastavili pregovori u svrhu mirnog rješenja spora.

Članovi štrajkaškog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

Članak 91.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno odredbama ovog Ugovora ne predstavlja povredu radne obveze.

Članak 92.

Ugovorne strane su suglasne da Poslodavac može od mjerodavnog suda zahtijevati zabranu štrajka koji je organiziran protivno odredbama ovog Ugovora, pravilima Sindikata odnosno Zakona o radu.

XVIII. SOCIJALNI MIR

Članak 93.

Ugovorne strane dužne su zalagati se za poštivanje odredaba ovog Kolektivnog ugovora i za njegovu pravilnu provedbu sukladno Zakonu o radu, Ustavu RH i konvencijama Međunarodne organizacije rada.

Ugovorne strane dužne su se suzdržati od svakog djelovanja koje bi bilo u suprotnosti s odredbama ovog Kolektivnog ugovora, te sprječavalo i otežavalo njegovu provedbu.

Članak 94.

Za vrijeme važenja ovog Kolektivnog ugovora, ugovorne strane će se suzdržati od industrijskih akcija (štrajkova, lock outa i dr.), uz uvjet da se njegove odredbe obostrano poštuju i primjenjuju u cijelosti.

Obveza čuvanja socijalnog mira ne odnosi se na pitanja o kojima je pokrenut zahtjev za početak kolektivnih pregovora radi njihova uređenja, niti na postupanje stranaka ugovora u slučaju neuspjelog pokušaja mirnog rješavanja kolektivnih sporova predviđenog ovim Ugovorom.

XIX. TUMAČENJE I PRAĆENJE OVOG UGOVORA

Članak 95.

Za tumačenje i praćenje primijene ovog Ugovora ugovorne strane suglasno imenuju komisiju od četiri člana, od kojih Poslodavac imenuje dva člana, a svaki Sindikat imenuje po jednog člana.

Sve odluke komisija donosi većinom glasova, a u slučaju nemogućnosti donošenja odluke većinom glasova stekli su se uvjeti za primjenu odredaba ovog Ugovora o postupku mirenja.

Ugovorne strane dužne su se pridržavati danog tumačenja.

XX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 96.

Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na određeno vrijeme u trajanju od (1) jedne godine, a stupa na snagu i primjenjuje se od 01. siječnja 2009. godine, te će biti objavljen sukladno članku 209. Zakona o radu.

Ugovorne strane suglasno utvrđuju da će u slučaju poremećaja na tržištu na kojem Poslodavac djeluje zbog povećanja cijena ulaznih troškova i smanjenja prihoda (povećanja cijena nafte, valutnog tečaja EUR u odnosu na kunu, smanjenja broja putnika i dr.) i prije isteka roka na koji je ovaj Ugovor sklopljen, dogovoriti promjenu visine najniže plaće i ostalih materijalnih prava radnika, radi financijske stabilnosti i sigurnosti Poslodavca.

Članak 97.

U slučaju vlasničke transformacije, na radnike se do sklapanja novog Kolektivnog ugovora, nastavlja primjenjivati Kolektivni ugovor koji se na njih primjenjivao u vrijeme promjene poslodavca.

Članak 98.

Na pitanja koja nisu riješena ovim Kolektivnim ugovorom, primijenjuju se odredbe Zakona o radu i drugih relevantnih zakonskih propisa, te Pravilnika o radu i drugih općih akata Poslodavca.

Članak 99.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovog Ugovora.

Strana kojoj je podnesen pisani prijedlog za izmjenu i dopunu ovog Ugovora, mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni u roku 30 dana od dana primitka prijedloga. U protivnom stekli su se uvjeti za primjenu odredaba ovog Ugovora o postupku mirenja.

Članak 100.

Svaka ugovorna strana može otkazati ovaj Ugovor.

Otkazni rok je 30 dana od dana dostave otkaza drugim ugovornim stranama.

Razlozi za otkaz ovog Ugovora su:

1. nemogućnosti njegova ispunjenja

2. promijenjene okolnosti.

Članak 101.

Pregovore o obnovi ovog Ugovora ugovorne strane će započeti najmanje 90 dana prije isteka roka na koji je sklopljen. Ukoliko ugovorne strane u roku 90 dana ne obnove ovaj Ugovor, stekli su se uvjeti za primjenu odredaba ovog Ugovora o postupku mirenja.

Članak 102.

Svaka ugovorna strana snosi svoje troškove u svezi ovog Ugovora.

Članak 103.

Rok za usklađivanje općih akata poslodavca s odredbama ovog Kolektivnog ugovora je 30 dana od dana stupanja na snagu i primjene Kolektivnog ugovora.

Članak 104.

Ovaj Kolektivni ugovor je sklopljen u 6 (šest) istovjetnih i jednakovaljanih primjeraka, od kojih Poslodavac zadržava 2 (dva) primjerka, Sindikati zadržavaju po 1 (jedan) primjerak, dok se 2 (dva) primjerka dostavljaju Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva.

SINDIKAT VOZAČA I POSLODAVAC

PROMETNIH RADNIKA PANTURIST d.d. Osijek

PANTURIST d.d. Osijek Bernard Majhenič

Željko Ogribić Predsjednik Uprave

Predsjednik Sindikata

ŽUPANIJSKI SINDIKAT ZAPOSLENIKA »KLAS«

PODRUŽNICA PANTURIST OSIJEK

Željko Moguš

Sindikalni povjerenik

Kolektivni ugovor, NN 30/2009-676