## Metodologija nacionalne standardne klasifikacije obrazovanja

### NN 105/2001 (28.11.2001.), Metodologija nacionalne standardne klasifikacije obrazovanja

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

1734

Na temelju članka 12. i 13. Zakona o državnoj statistici (»Narodne
novine« broj 52/94) ravnatelj Državnog zavoda za statistiku donosi

## METODOLOGIJU

### NACIONALNE STANDARDNE KLASIFIKACIJE OBRAZOVANJA

PREDGOVOR

Za praćenje temeljnih karakteristika stanovništva potrebna je dobra
statistička osnovica, i u tu svrhu razvijen je sustav metodologija. Njihov
sastavni dio su i klasifikacije obilježja koja se prate. Klasifikacije moraju
zadovoljiti potrebe nacionalne statistike, ali i omogućiti međunarodnu
usporedivost, što znači da moraju biti sročene prema međunarodnim standardima i
ujedno odgovarati nacionalnim potrebama.

UNESCO je 1997. prihvatio revidiranu međunarodnu klasifikaciju
obrazovanja International Standard Classification of Education - ISCED
 ’97, kao međunarodni standard za prikupljanje i
prezentiranje podataka o obrazovanju. ISCED
’97 omogućava
usporedivost podataka o obrazovanju na međunarodnoj razini i obvezatan je za
izvješćivanje međunarodnih organizacija (na pr. Eurostata) o obrazovanju
stanovništva. ISCED ’97 daje potpun i dosljedan statistički okvir za prikupljanje i
prikazivanje podataka o obrazovanju na svjetskoj razini, jer omogućava
međunarodnu usporedivost podataka.

Svjesni važnosti prilagodbe statistike
Republike Hrvatske, a posebno statistike obrazovanja međunarodnim statistikama,
odlu­čili smo izraditi Metodologiju Nacionalne standardne klasifikacije
obrazovanja - NSKO, koja će zadovoljavati nacionalne potrebe, a ujedno biti
potpuno usaglašena s međunarodnom klasifikacijom ISCED  ’97.

Državni zavod za statistiku,
koji je bio od početka uključen u rad na reviziji međunarodne klasifikacije
obrazovanja ISCED, preuzeo je obvezu izrade metodologije klasifikacije
obrazovanja u suradnji s Ministarstvom prosvjete i športa, Ministarstvom
znanosti i tehnologije, Hrvatskim zavodom za zapošljavanje i drugim
institucijama.

Metodologija Nacionalne
standardne klasifikacije obrazovanja, isto kao i međunarodna (ISCED ’97), daje točne
definicije, kri­terije i upute kako i na koji način razvrstati obrazovne
programe. Primjena Nacionalne standardne klasifikacije obrazovanja će omogućiti
transparenost podataka o obrazovanju s obzirom na ostale zemlje u svijetu.

Kako je Republika Hrvatska zemlja otvorena obrazovnoj ra­zmjeni,
primjena klasifikacije NSKO će omogućiti lakšu raz­mjenu učenika i studenata na
europskoj i svjetskoj razini, te predstavljati međunarodno verificiranu
osnovicu za nostrifikaciju svjedodžbi i diploma stečenih u obrazovnim sustavima
drugih država. Također će omogućiti bolju preglednost i usporedivost
postignutog obrazovanja nezaposlenih, što će olakšati zapoš­ljavanje, te bolju
preglednost obrazovnih programa, koje nude različite obrazovne institucije.
Ujedno će se lakše izbjeći dupliranje ili različito vrednovanje istih ili
sličnih obrazovnih programa, i sl.

Šifrarnik obrazovnih programa (prošlih i sadašnjih) izradit će, na
osnovu ove Metodologije, nadležna ministarstva. Za svaki obrazovni program koji
bude odobren u budućnosti nadležno ministarstvo će odrediti i pripadajuću
šifru.

Zahvaljujemo svim pojedincima i institucijama, koji su nam pomogli pri
izradi ove Metodologije i očekujemo pomoć i surad­nju pri njenoj dopuni i
poboljšanju.

Klasa: 950-01/01-01/201
Urbroj: 555-01-01-01-201
Zagreb, 13. studenoga 2001.

V. d. ravnatelja
Državnog zavoda za statistiku
**Zlatko Grzelj,** v. r.

1. UVOD

Obrazovanje je temelj svakoga društvenog razvitka. Ono je preduvjet za
brz i kvalitetan razvoj društvenih odnosa, privre­đi­vanja i tržišta. Položaj
svakog pojedinca unutar zajednice u kojoj živi kao i položaj te zajednice prema
vanjskom svijetu određen je između ostalog razinom, načinom i sadržajem
obrazovanja.

Da bi se stanje i razvoj obrazovanja mogli odgovarajuće pratiti na
međunarodnom i nacionalnom nivou, potrebna je jedinstvena klasifikacija
obrazovanja na nacionalnoj razini i u skladu s međunarodnim standardima.

Klasifikacija obrazovanja koristi se za praćenje postojećeg obrazovnog
sustava i za planiranje razvoja tog sustava. Klasifikacija obrazovanja također
se koristi za prikupljanje i prikazivanje tekućih podataka o obrazovanju, te za
prikupljanje i prikazivanje podataka o obrazovnoj razini stanovništva (popisi
stanovništva, ankete o radnoj snazi i potrošnji u kućanstvima i drugo).

Klasifikacija obrazovanja mora biti tako organizirana da obuhvaća sve
sadašnje i prošle obrazovne programe ali da bude i otvorena za nove programe,
koji će tek biti uvedeni u sustav obrazovanja.

2. DEFINICIJE

*Obrazovanje* je organizirana i održiva komunikacija u svrhu
učenja.

*Komunikacija* je odnos dviju ili više osoba, koji obuhvaća prijenos
informacija. Komunikacija može biti izravna ili neizravna, usmena, pismena ili
preko medija.

*Učenje* je svaki napredak u obaviještenosti, spoznaji, znanju, razumijevanju,
sposobnosti i vještini.

*Organizirana komunikacija* je svaka planirana aktivnost s jasnim
ciljevima, koja uključuje osobu ili ustanovu koja organizira komunikaciju, te
koja uspostavlja obrazovnu okolinu i način poučavanja.

*Održivakomunikacija* znači da komunikacija, a s
njom i učenje, ima određeno vremensko trajanje kao i kontinuitet.

*Obrazovni program* je osnovna jedinica klasifikacije obrazovanja.
Obrazovni programi su definirani na temelju njihova obrazovnog sadržaja.

*Obrazovni sadržaj*je niz, ili samo dio niza, obrazovnih
aktivnosti koje su organizirane da bi ispunile zadane ciljeve ili određene
skupine obrazovnih zadataka.

*Ciljevi obrazovanja (usmjerenje ili namjena)* mogu biti ospo­sobljavanje
za zanimanje, priprema za studij na višoj razini, ili samo povećanje znanja i
razumijevanja.

3. OBRAZOVNI SUSTAV REPUBLIKE HRVATSKE

3.1. Struktura

Obrazovni sustav Republike Hrvatske organiziran je prema Zakonu o
predškolskom odgoju i naobrazbi (»Narodne novine« br. 10/97), Zakonu o osnovnom
školstvu (»Narodne novine« br. 59/90), Zakonu o srednjem školstvu (»Narodne
novine« br. 19/92), Zakonu o obrtu (»Narodne novine« br. 77/93, »Narodne
novine« br. 90/96) i Zakonu o visokim učilištima (»Narodne novine« br. 59/96).

Njegova osnovna značajka okomita
je protočnost. Temelj obrazovnog sustava čine sljedeći njegovi dijelovi:
predškolsko obrazovanje, osnovno obrazovanje, srednje obrazovanje, obrazovanje
nakon srednjeg koje nije ni više ni visoko te više i visoko obrazovanje.

3.2. Predškolsko obrazovanje

Predškolsko obrazovanje obuhvaća populaciju djece od 3 godine života do
polaska u osnovnu školu, dakle do 6 ili 7 godina života. Provodi se u dječjim
vrtićima tijekom dnevnog boravka djece. Program predškolskog obrazovanja nazvan
»predškola« namijenjen je djeci koja ne pohađaju vrtić kao priprema pred
polazak u osnovnu školu. Programe predškolskog obrazovanja odobrava
Ministarstvo prosvjete i športa. Predškolsko obrazovanje nije obvezatno.

3.3. Osnovno obrazovanje

Osnovno obrazovanje je obvezatno za svu djecu od 7 do 15 godina života.
Traje osam godina i podijeljeno je na dva dijela od po četiri godine. Prve
četiri godine nastava je razredna, tj. razred podučava razredni učitelj, a u
druge četiri godine nastava je pred­metna i izvode je predmetni nastavnici.
Jedinstveni program osnovnog obrazovanja odobrava Ministarstvo prosvjete i
športa.

3.4. Srednje obrazovanje

Srednje obrazovanje nastavlja se na osnovno i obično obuhvaća populaciju
od 14 ili 15 do 18 ili 19 godina života. Namjena programa srednjeg obrazovanja
može se općenito podijeliti u tri grupe. Prva grupa uključuje programe kojima
je glav­na svrha osposobljavanje za daljnji studij, odnosno za više i visoko
obrazovanje. Druga grupa ima dvojnu namjenu, tj. osposobljavanje za daljnji
studij, obično na nekim određenim visokim učilištima, ali i osposobljavanje za
tržište rada. Trećoj grupi svrha je osposobljavanje za tržište rada i ne
omogućuje neposredni nastavak školovanja na višoj razini. Srednje obrazovanje
traje od 1 (iznimno) do 5 godina i nije obvezatno. Programe srednjeg
obrazovanja odobrava Ministarstvo prosvjete i športa, uz suglasnost drugih
nadležnih ministarstava.

3.5. Obrazovanje nakon srednjeg koje nije ni više
ni visoko

Ovu grupu čine svi programi koji se nastavljaju na srednje obrazovanje,
a svrha im je usavršavanje i osposobljavanje za zanimanja ili za nastavak
školovanja na višem i visokom obrazovanju. Obuhvaća populaciju koja je završila
neki program srednjeg obrazovanja, dakle stariju od 17 ili 18 godina. To su,
dakle, programi za odrasle.

3.6. Više i visoko obrazovanje

Više i visoko obrazovanje obično obuhvaća populaciju od 18 ili 19 godina
života (bez gornje granice), koja je s uspjehom završila one programe srednjeg
obrazovanja koji omogućuju nastavak studija, tj. uključivanje u više i visoko
obrazovanje. Više i visoko obrazovanje sadržava programe stručnog studija u
trajanju od 2 do 4 godine, i programe sveučilišnog studija u trajanju od 4 do 6
godina. Osobe koje su uspješno završile dodiplomski studij mogu, ako
ispunjavaju određene uvjete, nastaviti studij na programima za stjecanje
stručnog naziva magistra (magistra specijalista) u trajanju od 1 do 2 godine.
Osobe s diplomom sveučilišnog studija mogu, ako ispunjavaju određene uvjete,
nastaviti studij na programima za stjecanje akademskog stupnja magistra
znanosti u trajanju od 2 godine. Magistri znanosti mogu nastaviti usa­vrša­va­nje
na studiju za doktora znanosti u trajanju od 1 godine, a iznimno do 3 godine.

4. MEĐUNARODNA STANDARDNA KLASIFIKACIJA OBRAZOVANJA

4.1. Povijest klasifikacije ISCED

UNESCO je uveo Međunarodnu standardnu klasifikaciju obrazovanja
(International Standard Classification of Education - ISCED) kao instrument za
prikupljanje i prikazivanje statističkih podataka o obrazovanju unutar
pojedinih zemalja i na među­narodnoj razini. ISCED je bio odobren na 35.
sjednici Među­narodne konferencije o obrazovanju u Ženevi 1975., a usvojen na
20. sjednici Generalne konferencije UNESCO-a u Parizu 1978. godine.

Iskustvo proizišlo iz skoro
dvadesetogodišnje primjene ove klasifikacije od strane nacionalnih statistika i
međunarodnih organizacija ukazalo je na potrebu njegove revizije. Stoga je
generalni direktor UNESCO-a 1992. godine odobrio rad na reviziji postojeće
klasifikacije ISCED. Pokrenuta je serija stručnih savjetovanja sa svrhom da se
odrede dijelovi i područja klasifikacije ISCED koje treba izmijeniti i
osuvremeniti. Osnovana je uža radna skupina »Task Force« sastavljena od
stručnjaka iz Etiopije, Francuske, i Nizozemske te predstavnika OECD-a,
EUROSTAT-a i UNESCO-a, koja je radila na prijedlogu izmjene klasifikacije
ISCED, i ukupno izradila jedan za drugim tri prijedloga revizije. Svaki
prijedlog revizije predstavljen je grupi izabranih stručnjaka iz različitih
zemalja, pa je na osnovi njihovih primjedbi radna skupina izradila novi
prijedlog. Drugi i treći prijedlog predstav­ljen je i na svjetskim sastancima
predstavnika zemalja, koje su bile izabrane u »Reference Group«. Sastanci
»Reference Group« održani su 20.-21. svibnja 1996. u Ženevi i 25.-27. veljače
1997. u Parizu, gdje je treći prijedlog izmjena bio prihvaćen. Hrvatska je bila
izabrana među zemlje »Reference Group«, a gđa mr. sc. Senka Bosner, iz Državnog
zavoda za statistiku, bila je i član grupe stručnjaka za reviziju klasifikacije
ISCED.

Konačni oblik klasifikacije
ISCED ’97, prihvaćen je
na Generalnoj skupštini UNESCO-a 28. 11. 1997. u Parizu.

4.2. Obuhvat klasifikacije ISCED ’971)

ISCED ž97 obuhvaća sve obrazovne programe formalnog obrazovanja, tj.
ukupan proces obrazovanja od onog u ranoj dobi do ulaska na tržište rada, kao i
obrazovanje kroz život. Zato ISCED ž97 obuhvaća raznolike programe i vrste
obrazovanja određene pojedinim nacionalnim sustavima obrazovanja. Njime nisu
obuhvaćene raznolike komunikacije kojima svrha nije učenje, ni razni oblici
učenja koji nisu organizirani. Treba napomenuti da svako obrazovanje uključuje
učenje, ali svako učenje nije obrazovanje.

4.3. Struktura klasifikacije ISCED ’97

ISCED ’97 strukturiran je tako da omogući obuhvat ukupnog obrazovanja što se
provodi u društvu, bez obzira na mjesto, način i subjekt njegova provođenja.
Svaki je program klasificiran prema dvije ukrižene varijable. Prva varijabla
jest *položaj obrazovanja,* a druga *obrazovna skupina.* Da bi sustav
klasifikacije ISCED ’97 bio što prilagodljiviji raznolikosti obrazovnih sustava u svijetu, te
su dvije varijable potpuno nezavisne.

4.4. Svrha klasifikacije ISCED ž97

ISCED ’97 daje potpun i dosljedan statistički okvir za prikupljanje i
prikazivanje podataka o obrazovanju na svjetskoj razini, jer omogućava
međunarodnu usporedivost podataka. Primjena klasifikacije ISCED ’97 omogućuje
transformaciju detaljnih nacionalnih statistika obrazovanja u agregirane
kategorije koje su međunarodno usporedive. Cilj je klasifikacije da za svaki
obrazov­ni program u svijetu odredi razinu i obrazovnu skupinu, te tako omogući
usporedivost podataka o obrazovanju prema jedinstvenom kriteriju.

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_
1) Prijevod objavljen u publikaciji Državnog zavoda za statistiku
2000. godine »Međunarodna standardna klasifikacija obrazovanja ISCED ’97«

5. NACIONALNA STANDARDNA KLASIFIKACIJA OBRAZOVANJA (NSKO)

Nacionalna standardna klasifikacija obrazovanja osniva se na pravilima,
varijablama i tumačenjima koja vrijede za ISCED ’97. Svaki obrazovni program razvrstan
prema NSKO ujedno je razvrstan i prema klasifikaciji ISCED ’97.

5.1. Razlozi uvođenja klasifikacije NSKO

Ujedinjeni narodi i njihove agencije UNESCO i UNICEF, te OECD i Europska
unija, preko svoje statističke agencije EUROSTAT-a, prate, prikazuju i
analiziraju podatke o obrazovanju za cijeli svijet, odnosno Europu. Pri tome
koriste Međunarodnu standardnu klasifikaciju obrazovanja ISCED ’97. Budući da je
Hrvat­ska kao slobodna i samostalna država članica UN-a i članica Vijeća Europe
obvezna davati podatke o obrazovanju spomenutim agencijama, nužno je podatke o
obrazovanju organizirati prema međunarodnim standardima. Nacionalna standardna
klasifikacija obrazovanja (NSKO) u potpunosti je usklađena s klasifikacijom
ISCED ’97, pa pruža
mogućnost prikupljanja, prikazivanja i predstavljanja podataka o obrazovanju
sukladno međunarodnim standardima.

Kako je Republika Hrvatska zemlja otvorena obrazovnoj razmjeni,
klasifikacija NSKO će omogućiti lakšu razmjenu obrazovnih programa te učenika i
studenata na europskoj i svjetskoj razini, kao i međunarodno verificiranu
osnovicu za nostrifikaciju svjedodžbi i diploma stečenih u obrazovnim sustavima
drugih država.

Prema sadašnjem stanju u razvoju klasifikacije ISCED’ 97, kako je
navedeno u odjeljku 4, može se reći da je Republika Hrvatska među prvim
zemljama u svijetu koja je izradila svoju Nacionalnu standardnu klasifikaciju
obrazovanja na temelju klasifikacije ISCED’ 97.

Jedan od nedostataka klasifikacije ISCED ’97 koji se odražava i na
klasifikaciji NSKO jest nedostatak razrađenih nižih nivoa obrazovnih skupina.

5.2. Svrha klasifikacije NSKO

Uvođenje klasifikacije NSKO ima svoj značaj i na nacionalnom i na
međunarodnom nivou. Nacionalni značaj sastoji se u mogućnosti definiranja
točnog mjesta pojedinih obrazovnih programa u nacionalnom obrazovnom sustavu.
Svakom postojećem obrazovnom programu će se prema klasifikaciji NSKO dodijeliti
jedinstvena šifra, po kojoj će uvijek biti prepoznatljiv bez obzira na
različite nazive. Svakom budućem obrazovnom programu trebat će pri izdavanju
dozvole za provođenje uvijek odrediti i šifru klasifikacije NSKO, koju treba
unijeti u svaki dokument o za­vršenom obrazovanju (uvjerenje, svjedodžba,
diploma i slično). Podaci o postignutoj školskoj spremi u popisu stanovništva
treba­ju se, prema preporuci UNESCO-a, prikupljati i prikazivati prema
klasifikaciji ISCED ’97, a klasifikacija NSKO je potpuno uskla­đena s njom. Klasifikacija
NSKO se također treba primjenjivati na ankete, posebno na Anketu o radnoj
snazi, te pri registraciji nezaposlenih.

Na međunarodnom nivou sustav
obrazovanja Republike Hrvatske bit će jednoznačno usporediv sa sustavima
obrazovanja drugih država.

5.3. Pravila razvrstavanja obrazovnih programa prema klasifikaciji NSKO

Svakom obrazovnom programu jednoznačno se određuje položaj obrazovanja i
obrazovna skupina. Ove dvije varijable pred­stavljene su nezavisnim sustavom
šifara, koji zajedno određuju šifru obrazovnog programa prema klasifikaciji
NSKO. Prema sadašnjem stanju u obrazovnom sustavu Republike Hrvatske i razvijenosti
klasifikacije NSKO svakom obrazovnom programu pripada jedna šifra, ali više
obrazovnih podskupina i predmeta, odnosno struka i smjerova studija, može imati
istu NSKO šifru.

6. UKRIŽENE VARIJABLE

Obrazovni programi razvrstani su prema ukriženim varijablama »položaj
obrazovanja« i »obrazovna skupina«. Svaki obrazovni program može biti razvrstan
u samo jedno polje određeno ovim dvjema varijablama. Iako su varijable
nezavisne, jasno je da ne postoje programi za sva polja koja mogu nastati
ukriženjem svih kategorija varijabli »položaj obrazovanja« i »obrazovna
skupina«.

6.1. Prva varijabla – položaj obrazovanja
if !supportLineBreakNewLine
endif

Varijabla položaj obrazovanja složena je od više dimenzija
pojedinog obrazovnog programa. Položaj obrazovanja određen je sa šest
dimenzija. U okviru prve varijable svaka dimenzija predstavljena je jednom
znamenkom. Za razliku od ukriženih varijabli koje su međusobno nezavisne,
dimenzije unutar varijable položaj
obrazovanja u raznim su stupnjevima zavisnosti. U daljnjem tekstu one će biti
detaljno razrađene za svaku dimenziju zasebno. Dimenzije varijable položaj
obrazovanja jesu:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| Dimenzija | Pozicija unutar varijable  »položaj obrazovanja« |
| Razina | prva znamenka |
| Podrazina | druga znamenka |
| Trajanje | treća znamenka |
| Usmjerenje | četvrta znamenka |
| Stupanj višeg i visokog  obrazovanja | peta znamenka |
| Usporedni program | šesta znamenka |

Svaka od ovih dimenzija bit će posebno obrađena u daljnjem tekstu, kao i
njihova međusobna zavisnost.

6.1.1. RAZINE OBRAZOVANJA

Dimenziji »razina obrazovanja« svrha je prikazati stupnjevitost
obrazovnog sustava. Prva znamenka u šifarskom sustavu predstavlja razinu.
Obrazovni sustav sastavljen je od nekoliko grupa programa, koji se u prvom redu
razlikuju po složenosti sadržaja obrazovanja i stupnju znanja i vještina koji
se zahtijevaju od polaznika. Iako ovaj način razvrstavanja obrazovnih programa
ima karakter »ljestava«, taj se pojam ne smije shvatiti doslovno. Uvijek
postoji mogućnost preskakanja pojedinih razina kao i vodoravne komunikacije
unutar iste razine.

Razina obrazovanja kao pojam
osniva se na činjenici da su obrazovni programi koji čine nacionalni sustav
obrazovanja grupirani u određene skupine koje općenito odgovaraju istoj razini
ukupnog obrazovanja, postignutim vještinama i sposobnostima. Razine obrazovanja
predstavljaju zapravo opće korake napredovanja u obrazovanju od najosnovnijih
na početnim razinama do najsloženijih na najvišim.

6.1.1.1. Struktura obrazovnog sustava i razine obrazovanja u klasifikaciji
NSKO:

Klasifikacija NSKO predviđa sedam razina obrazovanja, koje
su označene brojkama 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6. Obrazovni programi razvrstani su u
klasifikaciji NSKO također u tih sedam razina obrazovanja.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Obrazovni sustav | Razine  obrazovanja |
| Predškolsko obrazovanje  (dječji vrtić, predškola) | 0 |
| Osnovno obrazovanje (niži razredi) | 1 |
| Osnovno obrazovanje (viši razredi) | 2 |
| Srednje obrazovanje | 3 |
| Obrazovanje nakon srednjeg koje  nije ni više ni visoko | 4 |
| Više i visoko obrazovanje, magisterij | 5 |
| Doktorat | 6 |

6.1.2. PODRAZINE OBRAZOVANJA

Razine obrazovanje dijele se na podrazine. Druga znamenka u šifarskom
sustavu predstavlja podrazinu. Podrazine se određuju prema cilju, odnosno sadržaju
obrazovnih programa. Cilj obra­zov­nog programa može biti: nastavak školovanja
na višoj razini bez ograničenja (oznaka 1), nastavak školovanja na višoj razini
s nekim ograničenjima (oznaka 2) ili isključivo priprema za tržište rada
(oznaka 3).

Razvrstavanje u podrazine primjenjuje se na razine 2, 3, 4 i 5.

6.1.2.1. Usporedivost klasifikacija NSKO i ISCED ž97
u pogledu razina i podrazina obrazovanja

Razine i podrazine obrazovanja u klasifikaciji NSKO odgovaraju u
potpunosti razinama i podrazinama u klasifikaciji ISCED ’97.

Kriteriji za određivanje razine i podrazine obrazovnog programa u
klasifikaciji NSKO odgovaraju kriterijima za odre­đivanje razina i podrazina,
koje propisuje klasifikacija ISCED ’97.

Dakle, prve dvije znamenke šifre obrazovnog programa u klasifikaciji
NSKO odgovaraju oznakama za razinu i podrazinu u klasifikaciji ISCED ’97. Dodatne
dimenzije koje određuje klasifikacija ISCED ’97 unutar pojedinih razina i
podrazina upotrijebljene su u klasifikaciji NSKO za pobliže određivanje pojedinih
programa i dodane su u šifarsku oznaku. Na taj način klasifikacija NSKO je
usporediva s klasifikacijom ISCED ’97 pa se u svakom času svaki obrazovni program
koji je razvrstan po klasifikaciji NSKO, može razvrstati i po klasifikaciji
ISCED ’97.

6.1.3. TRAJANJE OBRAZOVNIH PROGRAMA

Svi obrazovni programi imaju određeno vrijeme u kojem se izvode, pa se
vremenski raspon između početka i završetka zove trajanje obrazovnog programa.
Jedinica za mjerenje trajanja obrazovnog programa jest godina (iznimno 6 mjeseci).

Treća znamenka u šifarskom
sustavu predstavlja trajanje obrazovnog programa kada je različita od 9. Kada
je jednaka 9, znači da je trajanje obrazovnog programa irelevantno, neodređeno
ili nepoznato. Budući da je u razinu 5 izravno uključen poslijediplomski
studij, njegovo trajanje određuje se od početka obrazovanja na razini 5. Tako
će, na primjer, trajanje dvogodišnjeg programa poslijediplomskog studija koji
se nastavlja na četverogodišnji dodiplomski biti šifrirano sa 6 (4 godine
dodiplomskog studija + 2 godine poslijediplomskog), a program također
dvogodišnjeg poslijediplomskog studija koji se nastavlja na primjer na studij
medicine bit će šifriran s 8 (6 godina dodiplomskog studija + 2 godine
poslijediplomskog).

6.1.4. USMJERENJE OBRAZOVNIH PROGRAMA

Od razine 2 obrazovni programi dijele se prema sadržaju i cilju na ova
usmjerenja: opće obrazovanje (oznaka 1), pripremno strukovno i pripremno
tehničko obrazovanje (oznaka 2) i strukov­no i tehničko obrazovanje (oznaka 3).

Četvrta znamenka u šifarskom sustavu predstavlja usmje­renje programa.
Razvrstavanje po usmjerenju primjenjuje se na razine 2, 3 i 4. Obrazovni
programi razina 5 i 6 prema svojoj namjeni osposobljavaju polaznika za tržište
rada, ali i za daljnje razvijanje i upotpunjavanje znanja, pa se ne mogu
razvrstati prema usmjerenjima, te je četvrta znamenka jednaka 0.

6.1.4.1. Opće obrazovanje

U ovo usmjerenje razvrstavaju se obrazovni programi čiji je sadržaj
prvenstveno oblikovan tako da polaznici prodube i prošire znanje iz različitih
predmeta, u svrhu osposobljavanja za uspješan nastavak školovanja.

6.1.4.2. Pripremno strukovno i pripremno tehničko obrazovanje

U ovo usmjerenje razvrstavaju se obrazovni programi, čiji je glavni cilj
da polaznike pripremi za strukovne i tehničke obrazovne programe. Sami po sebi
ti programi još ne osposobljavaju za zanimanja. Da bi program bio razvrstan u
ovo usmjerenje mora imati najmanje 25% strukovnog ili tehničkog sadržaja.

6.1.4.3. Strukovno i tehničko obrazovanje

U ovo usmjerenje razvrstavaju se obrazovni programi čiji je glavni cilj
da polaznici postignu praktično znanje i vještine potrebne za određeno zvanje
ili zanimanje. Ti obrazovni programi pripremaju polaznike za tržište rada na
koje ulaze sa strukovnom kvalifikacijom. Ovi programi osim strukovne
kvalifikacije mogu pripremati i za nastavak školovanja na istoj ili višoj
razini.

6.1.5. STUPANJ OBRAZOVANJA

Budući da su u razinu 5 uključeni stručni i sveučilišni dodiplomski i
poslijediplomski studiji, bilo je nužno radi njihova razlikovanja uvesti
stupanj obrazovanja kao dimenziju karakterističnu samo za razinu NSKO 5.

Peta znamenka u šifarskom sustavu na razini 5 predstavlja stupanj
studija. Za sve druge razine peta znamenka je 0.

6.1.6. USPOREDNI PROGRAMI

U obrazovnom sustavu Republike Hrvatske postoje unutar istog obrazovnog
programa različiti načini njegove provedbe, već prema tome kojoj su populaciji
namijenjeni. Tako, naprimjer opći program osnovnog obrazovanja izvodi se i na
jezicima nacionalnih manjina ili je prilagođen odraslima, djeci s teškoćama u
razvoju i slično. Ovi usporedni programi mogu se teoretski pojaviti na svakoj
razini. Broj mogućih usporednih programa nije ograničen.

Šesta znamenka šifarskog
sustava predstavlja oznaku vrste usporednog programa i odvaja se od ostalog
dijela šifre oznakom »;«. Kod obrazovnih programa koji nisu usporedni šesta se
znamenka izostavlja.

Usporedni obrazovni programi
koji su uključeni u sustav obrazovanja Republike Hrvatske jesu:

1. programi za pripadnike
nacionalnih manjina koji se ostvaruju na razinama 0, 1, 2 i 3 onda kada za to
postoje zakonom propisani uvjeti. Odgojno-obrazovni rad u tim programima može
se u cijelosti ili djelomično (samo u nacionalnoj grupi predmeta) ostvarivati
na jeziku etničke ili nacionalne zajednice ili manjine u Republici Hrvatskoj;

2. programi za odrasle na
razinama 1, 2 i 3 programi su formalnog obrazovanja za redovite učenike i
studente prilagođeni sadržajno, metodički i organizacijski osobama starijim od
15 godina koje nisu uključene u programe formalnog obrazovanja, a odgovaraju
njihovim obilježjima glede predznanja, radnih i životnih iskustava te
zaposlenosti;

3. programi dualnog (dvojnog)
sustava programi su obrazovanja za obrte. Osnovna karakteristika tih programa
jest odvoje­nost opće obrazovnog od stručno-teorijskog i praktičnog dijela
programa naukovanja. Završetak naukovanja postiže se polaganjem pomoćničkog
ispita bez općeobrazovnog dijela nastavnog plana. Završavanjem općeobrazovnog
dijela nastavnog plana stječe se pravo polaganja završnog ispita, nakon čega se
stječe srednja stručna sprema. Obrazovanje se ostvaruje u školi i obrtničkoj
radionici: praktični dio programa naukovanja izvodi se u obrtničkoj radionici
ili obrtničkoj školi, a stručno-teorijski dio naukovanja i opće obrazovni dio
programa izvode srednje škole;

4. programi za djecu i mladež s teškoćama u razvoju jesu programi
prilagođeni djeci i mladeži s većim teškoćama u razvoju. Ovi programi postoje
na razinama 0, 1, 2 i 3 i paralelni su s redovitim programima na tim razinama;

5. programi obrazovanja na stranim jezicima na razinama 0, 1, 2 i 3 jesu
bilingvalni te se dio nastave izvodi se na stranom jeziku;

6. međunarodni program obrazovanja program je gimnazij­skog obrazovanja
koji polaznicima omogućava stjecanje među­narodne mature;

7. programi za obrt jesu programi za obrtnička zanimanja po modelu
obrazovanja u srednjoj strukovnoj školi.

6.1.7. KRITERIJI RAZVRSTAVANJA OBRAZOVNIH PROGRAMA U RAZINE I PODRAZINE

6.1.7.1. Razina 0 – predškolsko obrazovanje

Ova razina obuhvaća obrazovne programe koji su predviđeni za malu djecu
i predstavljaju prvi korak u organiziranom obrazovanju. Ti programi
predstavljaju vezu između odgoja i obrazovanja u kući i obitelji i školskog
obrazovanja. Svrha je obrazovnih programa na razini 0 pripremanje djece za
obrazovanje na razini 1.

6.1.7.1.1. Kriteriji razvrstavanja obrazovnih programa
u razinu 0

Da bi obrazovni program bio razvrstan u razinu 0, mora zadovoljavati ove
kriterije:

a) mora biti odobren od Ministarstva prosvjete i športa, uz suglasnost
drugih nadležnih Ministarstava, kao program predškolskog obrazovanja,

b) mora biti provođen u dječjim vrtićima ili osnovnim školama koje imaju
odobrenje Ministarstva prosvjete i športa za provođenje tih programa,

c) minimalna dob djece uključene u program mora biti tri godine,

d) gornja dobna granica djece je osam godina,

e) osoblje koje provodi obrazovni program mora imati kvalifikaciju
predviđenu zakonom.

Obrazovni programi razine 0 ne dijele se na podrazine.

Bez obzira na stupanj razvoja polaznika i na sadržaj programa,
obrazovanje odraslih je isključeno iz razine 0.

ad a)

Svaki program mora dobiti odobrenje od Ministarstva prosvjete i športa,
tj. mora biti registriran u tom ministarstvu i treba postojati dokument koji
odobrava rad po tom programu. Grupe djece predškolske dobi koje rade po
programima koji nemaju navedeno odobrenje ne mogu se ubrojiti u obrazovanje.

*Primjer:* Mjesna knjižnica organizira dva puta tjedno upoznavanje dječje
literature za grupu predškolske djece. Budući da takav program nije odobren od
Ministarstva prosvjete i športa kao program predškolskog obrazovanja, ne može
biti uključen u sustav, iako njegovo izvođenje materijalno podupire rečeno
ministarstvo zajedno s Ministarstvom kulture.

ad b)

Ustanova ili fizička osoba koja provodi obrazovne programe mora imati
odobrenje Ministarstva prosvjete i športa za pro­vođenje programa predškolskog
obrazovanja. Dječje grupe organizirane od neovlaštenog voditelja (privatne,
vjerske i slične grupe) ne mogu biti ubrojene u obrazovanje.

*Primjer:* Mjesna samouprava organizirala je grupni rad s djecom kao pripravu za
školu. Rad s djecom provode dvije umirovljene učiteljice držeći se propisanog
programa za »malu ško­lu«. Budući da mjesna samouprava nije ovlaštena za pro­vo­đenje
predškolskog odgoja od strane Ministarstva prosvjete i športa, taj program ne
može biti uključen u obrazovni sustav, pa niti razvrstan u razinu 0.

ad c)

Iako su djeca uključena u dječje ustanove već u dobi od jedne godine
(iznimno šest mjeseci), i s njima u dijelu vremena rade i odgojitelji, smatra
se da obrazovanje, onako kako je definirano u odjeljku 2., može uključivati
djecu tek od tri godine starosti.

*Primjer:* Prema Zakonu o predškolskom odgoju i naobrazbi ne postoje više dječje
jaslice za djecu mlađu od tri godine odvojeno od dječjih vrtića. Sva su djeca
uključena u dječji vrtić s time da su podijeljena u grupe prema dobnim
skupinama i psihičkoj zrelosti. U manjem mjestu u dječjem vrtiću ima premalo
djece i prostora da bi djeca bila podijeljena u dvije grupe. Tako su u istoj
grupi djeca od jedne do sedam godina. U tom slučaju samo program koji se
provodi s dijelom djece starijom od tri godine može biti razvrstan u razinu 0.

ad d)

Budući da su programi predškolskog obrazovanja oblikovani da zadovolje
potrebe djece predškolske dobi smatra se da je gornja dobna granica određena
starošću djeteta kada započinje obvezatno osnovno obrazovanje. Prema tom
kriteriju gornja bi dobna granica trebala biti sedam godina. Kako se povremeno
događa da djeca krenu u prvi razred osnovne škole i poslije navršenih sedam
godina, ova granica proširena je na osam da bi i oni bili obuhvaćeni.

Ukoliko su programi predškolskog odgoja predviđeni za djecu s teškoćama
u razvoju, onda se ovaj kriterij zanemaruje i programi se ipak svrstavaju u
razinu 0.

*Primjer:* U Zavodu za gluhu djecu odgojitelji rade na pripremi za školu s grupom
gluhe i nagluhe djece u dobi od šest do deset godina. Dokle gluho ili nagluho
dijete ne dosegne potrebnu razinu komunikacije s okolinom, ono nije spremno za
školu, bez obzira na njegovu kronološku dob. Programi koji se u svrhu pripreme
za školu provode s tom djecom mogu biti uključeni u programe predškolskog
odgoja ili razinu 0, iako su djeca prešla dobnu granicu od osam godina.

ad e)

Prema Zakonu o predškolskom odgoju navedenom u odjeljku 3.1. ove
Metodologije, odgojitelj predškolske djece mo­ra imati stručnu spremu, koju je
stekao studijem na odgova­rajućem visokom učilištu u trajanju od najmanje dvije
godine.

*Primjer*: U manjem mjestu postoji odgovarajući dječji vrtić, ali se za djecu
brinu dvije medicinske sestre, koje nemaju odgovarajuću kvalifikaciju za
odgojitelja u dječjem vrtiću. Program koji one provode s djecom za koju se
brinu može biti razvrstan samo kao »briga o djeci« ali ne i kao predškolski
odgoj tj. ne spada u razinu obrazovanja 0.

6.1.7.2. Razina 1 - niži razredi osnovne škole

Iako je u hrvatskom obrazovnom sustavu osnovno obrazovanje jedinstveno i
traje osam godina, ipak su jasno vidljiva dva dijela toga obrazovanja: niži i viši,
koji se razvrstavaju u dvije razine. Takova podjela korisna je za prikupljanje
i prikazivanje podataka na nacionalnom nivou, budući da se pojam »osnovna
škola« mijenjao od četverogodišnje (u prvoj polovici prošlog stoljeća), preko
šestogodišnje i sedmogodišnje u 40-im i 50-im godinama do sadašnje
osmogodišnje. U budućnosti reforma obrazovnog sustava u RH predviđa produljenje
obveznog školovanja na devet ili deset godina. Također postoje slučajevi
završene »nepotpune osnovne škole« posebno kod starijih osoba, što obično znači
4 niža razreda osnovne škole. U slučaju kada se klasifikaciju NSKO primjenjuje
u popisu stanovništva ili anketi radne snage, mogućnost podjele obrazovnog
programa osnovne škole u dvije razine vrlo je korisna i doprinosi boljem predstavljanju
obrazovne strukture.

6.1.7.2.1. Kriteriji razvrstavanja obrazovnih programa u razinu 1

Da bi obrazovni program bio razvrstan u razinu 1, mora zadovoljavati ove
kriterije:

a) mora biti odobren od
Ministarstva prosvjete i športa,

b) obuhvaća niže razrede
obvezne osnovne škole,

c) obvezno školovanja počinje
programima razine 1,

d) namijenjen je početku
sustavnog učenja čitanja, pisanja i računanja,

e) mora biti provođen u
školama ili ustanovama koje imaju odobrenje za rad od Ministarstva prosvjete i športa,

f) učitelji moraju imati
najmanje završeno obrazovanje razine NSKO 5.2. prvog stupnja, tj. više
obrazovanje ili stručni studij.

Obrazovni programi razine 1
ne dijele se na podrazine.

ad a) i e)

Svaki program mora dobiti odobrenje
od Ministarstva prosvjete i športa, tj. mora biti registriran u tom
ministarstvu i treba postojati dokument koji odobrava rad po tom programu.

*Primjer:* Program Montessori
škole ima poseban metodički pristup učenju, ali sadržaj programa odobren je od
Ministarstva prosvjete i športa, a i škola kao ustanova ima odobrenje za rad od
spomenutog ministarstva, pa je prema tome razvrstan u razinu 1.

ad c)

Program kojim počinje obvezno
školovanje razvrstava se u razinu 1.

*Primjer:* Početni programi
obveznog školovanja za učenike s teškoćama u razvoju imaju sadržaj koji se
bitno razlikuje od uobičajenih programa početnog obrazovanja, ali, budući da s
njima počinje obvezno školovanje, razvrstavaju se u razinu 1.

ad d)

Program je namijenjen početku
sustavnog učenja čitanja, pisanja i računanja.

*Primjer:* Škola za odrasle
između ostalog provodi nastavu sustavnog učenja čitanja, pisanja i računanja za
odrasle osobe koje nisu završile prva četiri razreda osnovne škole. Takovi
programi razvrstavaju se u razinu 1.

6.1.7.3. Razina 2 – viši razredi osnovne škole

Obrazovni programi na ovoj razini uglavnom su nastavak obrazovanja nakon
razine 1.

Obrazovni programi razine 2 dijele se na tri podrazine i prema
usmjerenju.

6.1.7.3.1. Kriteriji razvrstavanja obrazovnih programa
u razinu 2

Da bi obrazovni program bio razvrstan u razinu 2, mora zadovoljavati ove
kriterije:

a) mora biti odobren od Ministarstva prosvjete i športa,

b) obuhvaća više razrede obvezne osnovne škole,

c) nastavu izvode predmetni nastavnici,

d) završetak tih obrazovnih programa pruža minimalnu kvalifikaciju za
tržište rada,

e) predmetni nastavnici moraju imati najmanje završeno obrazovanje
razine NSKO 5.1. prvog stupnja, tj. sveučilišni studij.

6.1.7.3.2. Podjela obrazovnih programa razine 2

Obrazovni programi razine 2 dijele se u tri podrazine, pa tako unutar
razine 2 postoje oznake NSKO 2.1. za razinu 2 i podrazinu 1, NSKO 2.2. za
razinu 2 i podrazinu 2 i NSKO 2.3. za razinu 2 i podrazinu 3.

6.1.7.3.2.1. Podrazina NSKO 2.1.

Obrazovnim programima podrazine NSKO 2.1. cilj je pripremiti polaznike
za nastavak školovanja na razini 3 i to prvenstveno na NSKO 3.1. i NSKO 3.2.

Programi redovnog obrazovanja
u višim razredima osnovne škole razvrstani su u NSKO 2.1. Također i programi
osnovnog umjetničkog obrazovanja koji omogućavaju nastavak umjet­nič­kog
obrazovanja razvrstavaju se u ovu podrazinu.

6.1.7.3.2.2. Podrazina NSKO 2.2.

Obrazovnim programima podrazine NSKO 2.2. cilj je pripremiti polaznike
za nastavak školovanja samo na podrazini NSKO 3.3.

6.1.7.3.2.3. Podrazina NSKO 2.3.

Obrazovnim programima podrazine NSKO 2.3. cilj je pripremiti polaznike
za izravno uključivanje na tržište rada i nisu namijenjeni nastavku školovanja
na višoj razini.

Programi podrazine
NSKO 2.3. ne mogu imati opće usmjerenje.

*6.1.7.4. Razina 3 - srednje obrazovanje*

Obrazovni programi na ovoj razini nastavak su obrazovanja nakon razine
2.

Obrazovni programi razine 3 dijele se na tri podrazine i prema
usmjerenju.

6.1.7.4.1. Kriteriji razvrstavanja obrazovnih programa u razinu 3

Da bi obrazovni program bio razvrstan u razinu 3, mora zadovoljavati ove
kriterije:

a) mora biti odobren od Ministarstva prosvjete i športa, ili drugih
nadležnih ministarstava uz suglasnost Ministarstva prosvjete i športa,

b) polaznik mora imati uspješno završeno školovanje na razini NSKO 2.1.
tj. završeno obvezno osnovno obrazovanje,

c) nastavu izvode predmetni nastavnici, koji moraju imati završeno
obrazovanje na razini NSKO 5.1., tj. završen sveučilišni studij,

d) priprema polaznike, već prema usmjerenju, za nastavak školovanja na
višoj razini, za zanimanje i tržište rada ili jedno i drugo,

e) obrazovanje na ovoj razini nije obvezno,

f) traje najviše pet godina.

6.1.7.4.2. Podjela obrazovnih programa razine 3

Obrazovni programi razine NSKO 3 dijele se u tri podrazine, pa tako
unutar razine 3 postoje oznake NSKO 3.1. za razinu 3 i podrazinu 1, NSKO 3.2.
za razinu 3 i podrazinu 2 i NSKO 3.3. za razinu 3 i podrazinu 3.

6.1.7.4.2.1. Podrazina NSKO 3.1.

Obrazovnim programima podrazine NSKO 3.1. cilj je pripremiti polaznike
za nastavak školovanja na razini 5.

Programi srednjeg obrazovanja u trajanju od najmanje četiri godine
razvrstani su u NSKO 3.1. U podrazinu NSKO 3.1. razvrstavaju se obrazovni
programi gimnazija te tehničkih i srodnih škola.

6.1.7.4.2.2. Podrazina NSKO 3.2.

Obrazovnim programima podrazine NSKO 3.2. cilj je pripremiti polaznike
za nastavak školovanja samo na podrazini NSKO 5.2.

6.1.7.4.2.3. Podrazina NSKO 3.3.

Obrazovnim programima podrazine NSKO 3.3. cilj je pripremiti polaznike
za uključivanje na tržište rada i nisu namijenjeni nastavku školovanja na
razini 5.

Programi podrazine NSKO 3.3. ne mogu imati opće usmjerenje.

U podrazinu NSKO 3.3. razvrstavaju se obrazovni programi industrijskih i
obrtničkih škola i ostali programi u trajanju kraćem od 4 godine.

6.1.7.5. Razina 4 – programi obrazovanja nakon srednjeg, koji nisu ni
više ni visoko obrazovanje

Obrazovni programi na ovoj razini nalaze se u graničnom području između
srednjeg i višeg i visokog obrazovanja. To su programi za koje polaznik mora
imati završeno školovanje na razini 3, ali se ne mogu svrstati u razinu 5. Cilj
im može biti pripremanje polaznika za upis na razinu 5 ili samo uključivanje na
tržište rada. Obuhvaćeni su i programi za obrazovanje tijekom rada, kao naprimjer,
tečajevi za rad na kompjutorima.

Obrazovni programi razine 4 dijele se na tri podrazine i prema
usmjerenju.

6.1.7.5.1. Kriteriji razvrstavanja obrazovnih programa u razinu 4

Da bi obrazovni program bio razvrstan u razinu 4, mora zadovoljavati ove
kriterije:

a) mora biti odobren od Ministarstva prosvjete i športa, ili drugih
nadležnih ministarstava, uz suglasnost Ministarstva prosvjete i športa,

b) polaznik mora imati uspješno završeno obrazovanje na razini 3, bilo
koje podrazine ili usmjerenja u trajanju od najmanje tri godine,

c) sadržaj mora biti detaljniji, a primjene složenije nego na razini 3,

d) polaznici su u pravilu stariji od polaznika na razini 3,

e) obično traje šest mjeseci do dvije godine školovanja u punom radnom
vremenu.

6.1.7.5.2. Podjela obrazovnih programa razine 4

Obrazovni programi razine 4 dijele se u tri podrazine, pa tako unutar
razine 4 postoje oznake NSKO 4.1. za razinu 4 i podrazinu 1, NSKO 4.2. za
razinu 4 i podrazinu 2 i NSKO 4.3. za razinu 4 i podrazinu 3.

6.1.7.5.2.1. Podrazina NSKO 4.1.

Podrazina NSKO 4.1. obuhvaća obrazovne programe koji pripremaju
polaznike za nastavak školovanja na podrazini NSKO 5.1. To su uglavnom programi
koji omogućuju polaznicima sa završenim obrazovanjem na podrazinama NSKO 3.2. i
3.3. da nastave školovanje na podrazini NSKO 5.1.

6.1.7.5.2.2. Podrazina NSKO 4.2.

Podrazina NSKO 4.2. obuhvaća obrazovne programe koji pripremaju
polaznike za nastavak školovanja na podrazini NSKO 5.2. To su uglavnom programi
koji omogućuju polaznicima sa završenim obrazovanjem na podrazini NSKO 3.3. da
nastave školovanje na podrazini NSKO 5.2.

6.1.7.5.2.3. Podrazina NSKO 4.3.

Podrazina NSKO 4.3. obuhvaća obrazovne programe koji pripremaju
polaznike za tržište rada i nisu namijenjeni nastavku školovanja na razini 5.

6.1.7.6. Razina 5 – više i visoko dodiplomsko
i poslijediplomsko obrazovanje

Za pristup u programe razine 5 potrebno je uspješno završiti jedan od
programa podrazine NSKO 3.1., NSKO 3.2. ili NSKO 4.1. Obrazovni programi koji
su organizirani i izvode se na visokim učilištima uključeni su u razinu 5.

Obrazovni programi razine 5
dijele se na dvije podrazine i pet stupnjeva.

6.1.7.6.1. Kriteriji razvrstavanja obrazovnih
programa u razinu 5

Da bi obrazovni program bio razvrstan u razinu 5, mora zadovoljavati ove
kriterije:

a) mora biti odobren od
Ministarstva znanosti i tehnologije, kao program dodiplomskog i
poslijediplomskog studija,

b) polaznik mora imati
uspješno završeno školovanje na pod­razini NSKO 3.1., NSKO 4.1. ili iznimno
NSKO 3.2., tj. zavr­še­no srednje obrazovanje u trajanju od četiri godine,

c) nastava je organizirana na
visokim učilištima koja imaju odobrenje Ministarstva znanosti i tehnologije za
tu razinu obra­zov­ne djelatnosti,

d) mora trajati najmanje
dvije godine, od početka razine 5.

6.1.7.6.2. Podjela
obrazovnih programa razine 5

Obrazovni programi razine 5 dijele se u dvije podrazine, pa tako unutar
razine 5 postoje oznake NSKO 5.1. za razinu 5 i podrazinu 1, NSKO 5.2. za
razinu 5 i podrazinu 2.

6.1.7.6.2.1. Podrazina NSKO 5.1.

Podrazina NSKO 5.1. obuhvaća obrazovne programe, koji osim što daju
dovoljno teoretskog znanja za zvanja visokih stručnjaka, pripremaju i za
nastavak studija do magisterija. Programi podrazine NSKO 5.1. izvode se na
visokim učilištima koja imaju odobrenje Ministarstva znanosti i tehnologije za
izvođenje sveučilišnih odnosno postdiplomskih studija.

Podrazina NSKO 5.1. obuhvaća programe sveučilišnog studija u trajanju od
četiri do šest godina i postdiplomski studij za magistra specijalista i
magistra znanosti.

6.1.7.6.2.2. Podrazina NSKO 5.2.

Obrazovni programi podrazine NSKO 5.2. obuhvaćaju obrazovne programe
koji daju pretežno praktična znanja potrebna za zanimanja inženjera, ekonomista
i sličnih stručnjaka. Njihov cilj je pripremanje polaznika za ulazak na tržište
rada s odgovarajućom kvalifikacijom.

U podrazinu NSKO 5.2. razvrstavaju se obrazovni programi stručnih
studija.

6.1.7.6.3. Stupnjevi unutar podrazina NSKO 5.1.
i NSKO 5.2.

Razina 5 obuhvaća velik broj različitih programa. Ti se programi osim po
sadržaju i krajnjem cilju razlikuju i po trajanju i namjeni. Radi boljeg
razvrstavanja obrazovnih programa obu­hvaćenih podrazinama NSKO 5.1. i NSKO
5.2., programi se unutar podrazina dijele prema stupnju. Stupnjevi se
označavaju brojkama 1, 2, 3, 4 i 5.

6.1.7.6.3.1. Stupnjevi unutar podrazine NSKO 5.1.

Budući da podrazina NSKO 5.1. obuhvaća sveučilišne studije u trajanju od
četiri, pet i šest godina, te poslijediplomske studije za magistra specijalista
i magistra znanosti, potrebno je uvesti potpodjelu na stupnjeve.

6.1.7.6.3.1.1. Prvi stupanj podrazine NSKO 5.1.

Dodiplomski sveučilišni studij obuhvaćen je prvim stupnjem podrazine
NSKO 5.1. bez obzira na trajanje u godinama, zato što trajanje obrazovanja na
sveučilišnom studiju ne mijenja postignutu kvalifikaciju. Oznaka za prvi
stupanj je 1 i to je peta znamenka šifre obrazovnog programa.

6.1.7.6.3.1.2. Drugi stupanj podrazine NSKO 5.1.

Obrazovni programi organizirani na visokim učilištima za diplomirane
studente sveučilišnih studija, a u svrhu postizanja stupnja magistra
specijalista razvrstavaju se u drugi stupanj podrazine NSKO 5.1. Oznaka za
drugi stupanj je 2 i to je peta znamenka šifre obrazovnog programa.

6.1.7.6.3.1.3. Treći stupanj podrazine NSKO 5.1.

Obrazovni programi organizirani na visokim učilištima za diplomirane
studente sveučilišnih studija, a u svrhu postizanja stupnja magistra znanosti,
razvrstavaju se u istraživački stupanj podrazine NSKO 5.1. i nose oznaku 3.
Oznaka za treći stupanj je 3 i to je peta znamenka šifre obrazovnog programa.

6.1.7.6.3.2. Stupnjevi unutar podrazine NSKO 5.2.

Budući da podrazina NSKO 5.2. obuhvaća stručne dodiplomske i stručne
poslijediplomske studije, potrebno je uvesti potpodjelu na stupnjeve.

6.1.7.6.3.2.1. Prvi stupanj podrazine NSKO
5.2.

Dodiplomski stručni studiji obuhvaćeni su prvim stupnjem podrazine NSKO
5.2. Oznaka za taj stupanj je 4 i to je peta znamenka šifre obrazovnog
programa.

6.1.7.6.3.2.2. Drugi stupanj podrazine NSKO 5.2.

Poslijediplomski stručni studiji obuhvaćeni su drugim stupanjem
podrazine NSKO 5.2. Oznaka za taj stupanj je 5 i to je peta znamenka šifre
obrazovnog programa.

6.1.7.6.4. Razvrstavanje programa u razini 5 -
pregled

Programi u razini 5 razvrstavaju se najprije prema sadržaju, namjeni i
mogućem nastavku obrazovanja na višoj razini, na podrazine i to sveučilišni
studiji u podrazinu NSKO 5.1., a stručni studiji u podrazinu NSKO 5.2.

Zatim se obrazovni programi razvrstani u podrazine dalje razvrstavaju na
stupnjeve i to:

a) Obrazovni programi razvrstani u podrazinu NSKO 5.1. dalje se dijele
na prvi stupanj (dodiplomski studij), drugi stupanj (studij za magistra
specijalista) i istraživački stupanj (studij za magistra znanosti).

b) Programi razvrstani u
podrazinu NSKO 5.2. razvrstavaju se u prvi stupanj (dodiplomski studiji) i drugi
stupanj (poslijediplomski studiji).

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Razina 5** | | | | |
| Podrazina NSKO 5.1  Sveučilišni studij | | | Podrazina NSKO 5.2  Stručni studij | |

| 1. stupanj | 2. stupanj | 3. stupanj | 1. stupanj | 2. stupanj |
| dodiplomski studij | Poslijediplomski  studij za magistra  specijalista | Poslijediplomski  studij za magistra  znanosti | dodiplomski studij | poslijediplomski  studij |

if !supportEmptyParas endif

6.1.7.7. Razina 6 - doktorat znanosti

U razinu 6 razvrstavaju se obrazovni programi visokog istraživačkog i znanstvenog
stupnja, tj. programi za stjecanje doktorata znanosti.

6.1.7.7.1. Kriteriji razvrstavanja obrazovnih programa u razinu 6

Da bi obrazovni program bio razvrstan u razinu 6, mora zadovoljavati ove
kriterije:

a) visoko učilište na kojem je organiziran mora imati odobrenje
Ministarstva znanosti i tehnologije za tu razinu obrazovne djelatnosti,

b) obranu disertacije, dovoljno kvalitetne za publiciranje, ko­ja je
rezultat originalnog istraživanja i predstavlja značajan znanstveni doprinos
znanju općenito,

c) pripremanje osoba koje su ga završile za profesore na visokim
učilištima, koja izvode obrazovne programe podrazine NSKO 5.1. i za istraživače
u javnim institutima, industriji i sl.

Razina NSKO 6 nema daljnje podjele.

*6.2. Druga varijabla: obrazovne skupine*

Druga varijabla u Nacionalnoj standardnoj klasifikaciji obrazovanja
(NSKO) naziva se »obrazovna skupina«. Ona predstavlja niz od 25 obrazovnih
skupina grupiranih u devet obrazovnih područja. Ova se podjela, radi međunarodne
usporedivosti, temelji na podjeli navedenoj u klasifikaciji ISCED ž97. Drugim
riječima, obrazovna područja sastoje se od obrazovnih skupina, a obuhvaćaju one
skupine koje su srodne po svom sadržaju.

Postojeće navođenje obrazovnih podskupina i obrazovnih predmeta unutar
svake od 25 obrazovnih skupina nije iscrpno niti konačno, već u sadašnjoj fazi
služi samo kao putokaz za klasificiranje pojedinih obrazovnih profila u
obrazovne skupine (25 kategorija) koje su za sada jedine čvrsto definirane.
Naravno da je u sljedećoj fazi razvoja ove klasifikacije potrebno nastaviti
stručni rad preciznije raščlanjujući i definirajući elemente na nivou nižem od
obrazovnih skupina. Tada će biti moguće, a uz uključivanje iskustva drugih
država i međunarodnih organizacija (UNESCO), razviti šifarski sustav sve do
obrazovnih predmeta, pa će svi elementi obrazovanja biti predstavljeni ovim
sustavom, koji će biti transparentan kako za domaće tako i za međunarodne
potrebe.

Dalje, treba istaći da je
UNESCO, a time i države članice, zadržao pravo da u skladu s eventualnim
novonastalim potrebama potakne dodavanje novih obrazovnih skupina, obrazovnih
pod­skupina i obrazovnih predmeta.

Također je potrebno
napomenuti da UNESCO još nije razradio šifarski sustav više od obrazovnih skupina
tj. dvoznamenkastog sustava.

Zbog spomenutog još
nedovršenog posla grupe eksperata UNESCO-a na razradi nižih nivoa obrazovnih
skupina, za sada će se i ova Nacionalna standardna klasifikacija obrazovanja
morati zadovoljiti razvrstavanjem obrazovnih podskupina i pojedinih predmeta
samo do nivoa obrazovne skupine. Međutim, ovaj će složeni sustav i njegova
primjena u praksi dati dovoljno elemenata za buduću, daljnju i detaljnu razradu
kako za domaće potrebe tako i za potrebe kompatibilnosti statistike obrazovanja
rje­še­njima UNESCO-a tj, cjelokupne međunarodne zajednice.

Druga varijabla, tj.
obrazovna skupina, šifrira se jednom od dvadeset i pet dvoznamenkastih šifara.

U okviru međunarodnih
operativnih pravila razvrstavanja preporuča se međudisciplinarne ili
multidisciplinarne programe razvrsti prema pretežnosti, tj. u onu obrazovnu
skupinu na koju đaci ili studenti troše najveći dio vremena.

6.2.1. Usporedivost
klasifikacija NSKO i ISCED ž97 u pogledu obrazovnih podruČja i skupina

Obrazovna područja i obrazovne skupine u klasifikaciji NSKO odgovaraju
onima iz klasifikacije ISCED ž97. Zbog želje za što boljom međunarodnom
usporedivošću podataka, za sada je i klasifikacija NSKO određena do nivoa
obrazovnih skupina.

6.2.2. Struktura druge
varijable - pregled

Cjelokupna struktura druge varijable izgleda ovako:

Þ obrazovna
područja (npr. Zdravstvo i socijalna skrb),

    Þ obrazovne skupine (npr. zdravstvo),

        Þ     obrazovne podskupine (npr. zubarske usluge),

            Þ obrazovni predmeti (npr. odontologija).

Za ilustraciju, primjer obrazovnog područja broj 7:

7. Zdravstvo i
socijalna skrb

obuhvaća dvije
obrazovne skupine:

72. Zdravstvo,

76. Usluge
socijalne skrbi,

s pripadajućim
obrazovnim podskupinama:

72. Zdravstvo

Medicina

Medicinske
usluge

Njegovateljstvo

Stomatologija

Zubarske
usluge

76. Usluge
socijalne skrbi

Socijalna
skrb

Socijalni
rad.

Obrazovne podskupine dalje se dijele na obrazovne
predmete:

72. Zdravstvo

Medicina: anatomija,
epidemiologija, citologija, fiziologija, imunologija i imunohematologija,
patologija, anesteziologi­ja, pedijatrija, porodiljstvo i ginekologija, interna
medicina, kirur­gija, neurologija, psihijatrija, radiologija, oftalmologi­ja;

Medicinske usluge: javne
medicinske usluge, higijena, farmacija, farmakologija;

Njegovateljstvo: medicinske
sestre i primalje;

Stomatologija

Zubarske usluge: zubarski
pomoćnici, zubarski higijeničari, zubarski laboratorijski tehničari,
odontologija.

76. Usluge socijalne skrbi

Socijalna skrb: skrb o
invalidima, skrb o djeci, skrb i usluge za mladež, skrb i usluge za starije
osobe;

Socijalni rad:
savjetovališta, usluge socijalne skrbi drugdje nespomenute.

6.2.3. Sustav obrazovnih područja, skupina i
predmeta

Napomena: Većina obrazovnih skupina podijeljena je samo na obrazovne
podskupine, a samo manji broj obrazovnih podskupina i na obrazovne predmete.

0 OPĆI PROGRAMI

     01 Osnovni
programi

          osnovni opći programi predškolskog,
osnovnog, srednjeg obrazovanja itd.

     08 Programi
za opismenjavanje

          jednostavno i funkcionalno opismenjavanje
i temeljno učenje brojeva

     09 Osobni
razvoj

          poboljšanje osobnih sposobnosti:
mogućnosti odnosa s ljudima, sposobnost pamćenja, organizacija osobnog ži­vota,
programi za snalaženje u životu i dr.

1  OBRAZOVANJE

     14 Obrazovanje
učitelja i znanost o obrazovanju

          obrazovanje odgajatelja i učitelja: za
predškolski odgoj, vrtiće, osnovnu školu, škole za zanimanje, praktičnu
nastavu, predmete općeg obrazovanja, obrazovanje odraslih i učitelja za djecu s
teškoćama u razvoju, opći i posebni programi za obrazovanje učitelja;

          znanost o obrazovanju: razvoj
nastavnih programa za opće predmete i za predmete za zanimanja; pedagoško
ocjenjivanje, ispitivanje i mjerenje, pedagoška istraži­vanja i drugo iz
područja znanosti o obrazovanju.

2  HUMANISTIČKE ZNANOSTI I
UMJETNOST

     21 Umjetnost

          likovna umjetnost: crtanje, slikanje,
kiparstvo;

          izvođačka umjetnost: glazba, drama,
ples i balet, cirkus;

          grafička
i audiovizualna umjetnost: fotografija, filmska umjetnost, glazbena produkcija,
radio i TV produkcija, tisak i izdavaštvo;

          dizajn;

          umjetničko
zanatstvo.

     22 Humanističke znanosti

          teologija
i vjera;

          strani
jezici i kulture: živi i “mrtvi” jezici i pripadajuća književnost, kulturološke
analize;

          materinji
jezik i pripadajuća književnost;

          ostala humanistička
područja: prevođenje, lingvistika, komparativna književnost, povijest,
arheologija, filozofija, etika.

3  DRUŠTVENE ZNANOSTI, POSLOVANJE I
PRAVO

     31 Društvene
znanosti

          ekonomija, povijest ekonomije,
političke znanosti, sociologija, demografija, antropologija (osim fizikalne
antropologije), etnologija, futurologija, psihologija, geografija (osim
fizikalne geografije), studije o ratu i miru, ljudska prava.

     32 Novinarstvo i informacije

          novinarstvo, knjižničarstvo kao struka
i znanost; struč­njaci u muzejima i sličnim pohranilištima; dokumentacijske
tehnike; arhivske znanosti.

     34 Poslovanje
i administracija

          trgovina, marketing, prodaja, odnosi s
javnošću, poslovanje s nekretninama; financije, bankarstvo, osiguranje, analiza
ulaganja; računovodstvo, revizija, knjigovodstvo; menadžment, javna uprava,
institucijska administracija, kadrovski poslovi; tajnički i uredski poslovi.

     38 Pravo

          sudstvo, javni bilježnici, pravo
(opće, međunarodno, radno, pomorsko, itd.), pravosuđe, povijest prava.

 4  PRIRODNE ZNANOSTI

     42 Biološke
znanosti

          biologija, botanika, bakteriologija,
toksikologija, mikrobiologija, zoologija, entomologija, ornitologija, genetika,
biokemija, biofizika, druge srodne znanosti – osim kliničkih i veterinarskih
znanosti.

     44 Fizikalne znanosti

          astronomija
i znanost o svemiru, fizika i drugi srodni sadržaji, kemija i drugi srodni
sadržaji, geologija, geofizika, mineralogija, fizikalna antropologija,
fizikalna geografija i druge znanosti o zemlji, meteorologija i druge znanosti
o atmosferi uključujući istraživanja klime, znanost o moru, vulkanologija,
paleoekologija.

     46 Matematika i statistika

          matematika,
istraživanje operatora, numerička analiza, aktuarska znanost, statistika i
druga srodna područja.

     48 Računarstvo

          računarske znanosti:
projektiranje sustava, programiranje, obrada podataka, mreže, operativni
sustavi – samo razvoj softvera (razvoj hardvera treba svrstati pod
inženjerstvo).

 5 INŽENJERSTVO, PRERAĐIVAČKA INDUSTRIJA I GRA­ĐEVINARSTVO

     52 Inženjerstvo
i inženjerski obrti

          tehničko crtanje, mehanika,
strojarstvo, metalurgija, elektrika, elektronika, telekomunikacije, energetsko
i kemijsko inženjerstvo, kontrola i održavanje vozila.

     54 Prerađivačka industrija i obrada

          prerada
hrane i pića, tekstila, odjeće, obuće, kože, sirovina (drva, papira, plastike,
stakla itd), rudarstvo i kamenolomi.

     58 Arhitektura i građevinarstvo

          arhitektura i urbanizam:
građevinska arhitektura, planiranje prostora, urbanizam, kartografija;
građevinarstvo: visokogradnja, niskogradnja.

6  POLJOPRIVREDA

     62 Poljoprivreda,
šumarstvo i ribarstvo

          poljoprivreda, proizvodnja žitarica i
stoke, agronomija, uzgoj stoke, hortikultura i vrtlarstvo, šumarstvo i iskoriš­ta­vanje
šuma, parkovi prirode, uzgoj divljači, ribarstvo, lovstvo.

     64 Veterina

          veterinarsko liječenje i
pomoć u veterini.

7  ZDRAVSTVO I SOCIJALNA SKRB

     72 Zdravstvo

          medicina: anatomija, epidemiologija,
citologija, fiziologija, imunologija i imunohematologija, patologija, anesteziologija,
pedijatrija, porodiljstvo i ginekologija, interna medicina, kirurgija,
neurologija, psihijatrija, radiologija, oftalmologija;

          medicinske
usluge: javne medicinske usluge, higijena, farmacija, farmakologija,
terapeutika, rehabilitacija, protetika, optometrija, nutricionizam;

          njegovateljstvo:
medicinske sestre i primalje;

          stomatologija;

          zubarske
usluge: zubarski pomoćnici, zubarski higije­ničari, zubarski laboratorijski
tehničari, odontologija.

     76 Usluge
socijalne skrbi

          socijalna skrb: skrb o invalidima,
skrb i usluge za djecu i mladež, skrb i usluge za starije osobe;

          socijalni rad: savjetovališta, usluge
socijalne skrbi dru­gdje nespomenute.

8  USLUGE

     81 Osobne
usluge

          hoteli
i ugostiteljstvo, putovanja i turizam, sport i rekreacija; čišćenje i pranje,
kemijsko čišćenje, kozmetičke, frizerske i pedikerske usluge, usluge u
domaćinstvu.

     84 Usluge prijevoza

          pomorski,
riječni, zračni, željeznički i cestovni promet i poštanske usluge.

     85 Zaštita okoliša

          očuvanje,
kontrola i zaštita okoliša, suzbijanje zaga­đi­vanja zraka i vode, zaštita i
sigurnost na radu.

     86 Usluge zaštite

          zaštita
imovine i osoba: policija i srodne snage sigurnosti, kriminologija, zaštita od
požara i borba protiv požara, civilna zaštita; vojna zaštita.

7. SUSTAV ŠIFARA NACIONALNE KLASIFIKACIJE OBRAZOVANJA

Svaki obrazovni program označen je jednom šifrom u sustavu klasifikacije
NSKO, ali kao što je rečeno u odjeljcima 5.2. i 15.1. više obrazovnih profila,
odnosno smjerova studija može imati istu šifru.

7.1. Varijable koje određuju obrazovni program

Obrazovni program
određuju dvije nezavisne ukrižene varijable. To su »položaj obrazovanja« i
»obrazovna skupina«. Šifra programa sastoji se od dva dijela. Prvi dio sadrži
šifre za varijablu »položaj obrazovanja«, a drugi šifre za varijablu »obrazovna
skupina«. Te dvije varijable odvojene su kosom crtom » **/** « i zajedno
tvore šifru koja određuje obrazovni program u obrazovnom sustavu.

7.2. Sustav šifara za prvu varijablu »položaj obrazovanja«

Šifra za prvu
varijablu »položaj obrazovanja« sastoji se od 6 znamenki.

7.2.1. Prva znamenka - razina

Prva znamenka šifre predstavlja razinu obrazovnog programa kako je
definirana u odjeljku 6.1.

Moguće su šifre 0, 1, 2, 3,
4, 5 i 6, kako je prikazano u odjeljku 6.1.1.1.

7.2.2.
Druga znamenka - podrazina

Druga znamenka predstavlja
podrazinu tamo gdje je ona definirana (vidi odjeljak 6.1.2.). Razine 0, 1 i 6,
koje nisu podijeljene na podrazine, imaju na drugoj poziciji znamenku 0.

Moguće šifre za drugu znamenku jesu:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| Ako je prva znamenka: | onda druga znamenka može biti: |
| 0, 1 ili 6 | 0 |
| 2, 3 ili 4 | 1, 2 ili 3 |
| 5 | 1 ili 2 |

7.2.3. TreĆa znamenka - trajanje obrazovnog programa u godinama unutar razine

Treća znamenka predstavlja trajanje
obrazovnog programa unutar određene razine, onako kako je definirano u odjeljku
6.1.3.

Moguće su šifre:

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| Šifra | Trajanje |
| 0 | < = 6 mj. |
| 1 | 6 mj. < = 1 g. |
| 2 | 1 g.   < = 2 g. |
| 3 | 2 g.   < = 3 g. |
| 4 | 3 g.   < = 4 g. |
| 5 | 4 g.   < = 5 g. |
| 6 | 5 g.   < = 6 g. |
| 7 | 6 g.   < = 7 g. |
| 8 | više od 7 g. |
| 9 | nije relevantno, neodređeno, ili nepoznato |

     Šifra je jednaka gornjoj granici razreda.
Na primjer obrazovni program koji traje 6 mjeseci i manje ima šifru 0, onaj
koji traje više od 6 mjeseci do godinu dana ima šifru 1, obrazovni program koji
traje više od 1 do 2 godine ima šifru 2 itd.

Ukoliko je trajanje obrazovnog programa irelevantno, neod­ređeno ili
nepoznato, stavlja se šifra 9.

7.2.4. Četvrta znamenka – usmjerenje obrazovnih
programa

Četvrta znamenka
predstavlja usmjerenje obrazovnih programa onako kako je definirano u odjeljku
6.1.4.

Moguće šifre su: 1, 2 i 3.
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| Šifra | Usmjerenje |
| 1 | opće |
| 2 | pripremno strukovno ili pripremno tehničko |
| 3 | strukovno ili tehničko |

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| 0 | nije relevantno |

Usmjerenje obrazovnih programa primjenjuje se samo na razinama 0, 1, 2, 3 i 4. To
znači, ako je prva znamenka u šifri 5 ili 6, četvrta znamenka je 0.

7.2.5. Peta znamenka
- stupanj obrazovanja
(samo na razini 5)

Peta znamenka predstavlja
stupanj obrazovanja unutar razine 5 onako kako je definirano u odjeljcima
6.1.5. i 6.1.7.6.

Moguće su šifre:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| Šifra | Stupanj unutar podrazine |
| 1 | prvi stupanj               unutar podrazine 5.1. |
| 2 | drugi stupanj             unutar podrazine 5.1. |
| 3 | treći stupanj              unutar podrazine 5.1. |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| 4 | prvi stupanj               unutar podrazine 5.2. |
| 5 | drugi stupanj             unutar podrazine 5.2. |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| 0 | za sve razine različite od 5 |

7.2.6. Šesta znamenka – programi iste razine i ostalih potpodjela, koji se razlikuju
prema drugim kriterijima

Šesta znamenka predstavlja usporedni program kako je definirano u
odjeljku 6.1.6.

Šesta znamenka odvaja se od
prvih pet znakom točka zarez » ; « i pojavljuje se samo uz usporedne obrazovne
programe za koje već postoje osnovni obrazovni programi. Mogućnost primjene
šeste znamenke postoji na svim razinama. Ukoliko ne postoji usporedni program,
šesta se znamenka izostavlja (ne stavlja se 0 niti znak » ;«).

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| Šifra | Naziv usporednog programa |
| 1 | program za pripadnike etničkih zajednica  ili nacionalnih manjina |
| 2 | program za odrasle |
| 3 | program dualnog sustava |
| 4 | program za djecu i mladež s teškoćama  u razvoju |
| 5 | program obrazovanja na stranom jeziku |
| 6 | međunarodni program obrazovanja |
| 7 | program za obrt |
| if !supportEmptyParas endif | itd.  if !supportEmptyParas endif |

|  |  |
| --- | --- |
| izostavlja se | program nije usporedni |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 105/2001-1734
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)