## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-831/2000 od 22. svibnja 2002.

### NN 65/2002 (5.6.2002.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-831/2000 od 22. svibnja 2002.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1125

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu
Smi­ljko Sokol, predsjednik Suda, te suci Marijan Hra­njski, Petar Klarić,
Mario Kos, Jurica Malčić, Ivan Matija, Ivan Mrko­njić, Agata Račan, Emilija
Rajić, Vice Vukojević i Milan Vuković, rješavajući u povodu prijedloga za
pokreta­nje postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, na sjednici
održanoj dana 22. svib­nja 2002. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokreta­nje
postupka za ocjenu suglasnosti članka 56. Zakona o normizaciji (»Narodne
novine«, broj 55/96) s Ustavom.

II. Ovo rješe­nje objavit će se u
»Narodnim novinama«.

Obrazlože­nje

1. Irma d.o.o. Našice i Zoran Vitez iz
Našica, koje zastupa odvjetnik Že­ljko Mamilović iz Našica, podnijeli su
prijedlog za pokreta­nje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredbe
članka 56. Zakona o normizaciji (»Narodne novine«, broj 55/96).

Osporena odredba glasi:

Članak 56.

»(1) Postupci za privredne prijestupe i
prekršaje koji su pokrenuti do dana stupa­nja na snagu ovoga Zakona dovršit će
se prema odredbama propisa koji su bili na snazi do stupa­nja na snagu ovoga
Zakona.

(2) Postupak u smislu stavka 1. ovoga
članka smatra se pokrenutim danom inspekcijskog pre­gleda.«

Podnosite­lji smatraju da osporena odredba
članka 56. Zakona nije sukladna članku 3. Ustava Republike Hrvatske u dijelu
kojim se uređuje vladavina prava kao najviša vrednota ustavnog poretka, članku
5. stavku 1., te članku 31. stavku 1. Ustava.

Osporena odredba vrijeđa i derogira
osnovna načela kaznenog zakonodavstva, načelo ustavnosti – obvezna primjena
blaže­g zakona, i načelo zakonitosti, što dovodi do pravne nejednakosti i
nesigurnosti, stvara nepovjere­nje u pravni sustav i ­nje­gove institucije,
teme­ljna načela i vrednote, ističu podnosite­lji.

Podnosite­lji predlažu ukida­nje članka
56. Zakona o normizaciji.

*Prijedlog nije osnovan.*

2. Odredbom članka 3. Ustava utvrđena je,
između ostalog, vladavina prava kao najviša vrednota ustavnog poretka Republike
Hrvatske i teme­­lj za tumače­­nje Ustava.

Prema
odredbi članka 5. stavka 1. Ustava u Republici Hrvat­skoj zakoni moraju biti u
suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi s Ustavom i sa zakonom.

Prema
odredbi članka 31. stavka 1. Ustava nitko ne može biti kaž­­njen za djelo koje
prije ne­go je poči­­njeno, nije bilo utvrđeno zakonom ili međunarodnim pravom
kao kazneno djelo, niti mu se može izreći kazna koja nije bila određena
zakonom. Ako zakon nakon poči­­njenog djela odredi blažu kaznu, odredit će se
takva kazna.

3.
Zakon o normizaciji (»Narodne novine«, broj 55/96) stupio je na snagu osmog
dana od dana objave, 18. srp­­nja 1996. godine.

Zakon
o normizaciji uređuje sustav normizacije, teme­­ljne zahtjeve za proizvode,
procese i usluge, sustav ocje­­njiva­­nja sukladnosti, isprave koje moraju
imati proizvodi u prometu, donoše­­nje propisa za provedbu tog zakona, te
nadzor nad ­­nje­govom primjenom.

Odredbama
Glave IX. Kaznene odredbe (članci 51. i 52.) Zakona o normizaciji propisane su
novčane kazne za prekršaj pravne ili fizičke osobe. Osporena odredba članka 56.
sistematizirana je u Glavi X. »Prijelazne i završne odredbe« koja propisuje
mjerodavno pravo za dovrše­­nje postupaka pokrenutih do stupa­­nja na snagu tog
zakona.

Prema
odredbi članka 57. Zakona o normizaciji danom stupa­­nja na snagu tog zakona,
prestaje važiti Zakon o standardizaciji (»Narodne novine«, broj 53/91, 26/93,
29/94 i 25/96).

Osporenom
odredbom propisuje se da će se postupci pokrenuti do dana stupa­­nja na snagu
Zakona o normizaciji, dovršiti prema odredbama propisa koji su bili na snazi do
stupa­­nja na snagu tog zakona, što znači da će se dovršiti prema odredbama
Zakona o standardizaciji.

4. Prema odredbama članka 2. stavka 4.
alineje 1. Ustava za­ko­nodavac odlučuje o uređiva­­nju gospodarskih, pravnih i
poli­tičkih odnosa u Republici Hrvatskoj.

U slučaju kad se novim propisom mije­­nja
dosadaš­­nji propis ili stav­­lja izvan snage, a u vrijeme ­­nje­gova stupa­­nja
na snagu mogu se zateći u postupku neriješeni predmeti po dosadaš­­njem
propisu, u prijelaznim odredbama određuje se koji će se propis primijeniti u
postupcima pokrenutim prije ­­nje­gova stupa­­nja na snagu.

U osporenoj odredbi članka 56. Zakona o
normizaciji zakonodavac se opredijelio, u okviru svojih ovlasti utvrđenih
Ustavom, za primjenu pravila prema kojem se pokrenuti postupci dovršavaju po
propisima koji su bili na snazi do stupa­­nja na snagu tog zakona. Zakonodavac
se dakle opredijelio za primjenu propisa koji je bio na snazi u vrijeme poči­­nje­­nja
prekršaja, a to je Zakon o standardizaciji. Pri tom zakonodavac propisuje zakonsku
definiciju što se smatra pokrenutim postupkom, a to je postupak pokrenut danom
inspekcijskog pre­gleda. Odredbom članka 56. zakonodavac uvažava načelo
vladavine prava, a time i načelo pravne sigurnosti.

Opće zahtjeve, koji proizlaze iz Ustavom
propisanog načela vladavine prava u odnosu na nacionalne zakone čije je
donošenje u nadležnosti Hrvatskog sabora, Ustavni sud Republike Hrvatske
utvrdio je u točkama 10. i 11. svoje Odluke broj: U-I-659/1994, U-I-146/1996,
U-I-228/1996, U-I-859/1999 od 15. ožujka 2000. godine, objav­­ljene u »Narodnim
novinama«, broj 31/00.

Zaštićene vrijednosti koje se krše poči­­nje­­njem
prekršaja jesu javni poredak i druge društvene vrijednosti koje nisu zaštićene
kaznenim zakonima kojima su propisana kaznena djela. Prekršaji i prijestupi
izdvojeni su od kaznenog prava odnosno od kaznenih djela u užem smislu, pa za
ocjenu ustavnosti osporenog članka Zakona o normizaciji, po ocjeni Ustavnog
suda, nije mjerodavna odredba članka 31. stavka 1. Ustava.

Svoje
stajalište u odnosu prekršaja i prijestupa prema odredbi članka 31. stavka 1.
Ustava, Ustavni sud je utvrdio u rješe­­nju broj: U-I-607/1996 i dr. od 5. srp­­nja
2000. godine, objav­­ljenom u »Narodnim novinama«, broj 68/00 i u rješe­­nju
broj: U-I-617/1996 i dr. od 11. srp­­nja 2000. godine, koje nije objav­­ljeno.

5.
Slijedom izloženog, Ustavni sud Republike Hrvatske je utvrdio da osporena
odredba članka 56. Zakona o normizaciji nije u nesuglasju s odredbama članka 3.
članka 5. stavka 1., te članka 31. stavka 1. Ustava, pa nema osnove za pokreta­­nje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom.

6.
Ustavni sud je, na teme­­lju članka 43. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu
Republike Hrvatske (49/02 – pročišćeni tekst), riješio kao u točki I. izreke.

Točka
II. izreke rješe­­nja teme­­lji se na odredbi članka 29. Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj:
U-I-831/2000
Zagreb, 22. svib­­nja 2002.

USTAVNI SUD REPUBLIKE
HRVATSKE

Predsjednik
dr. sc. Smi­­ljko Sokol, v. r.

Rješenje, NN 65/2002-3000