## Pravilnik o postupku homologacije vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara TPV 154 (Izdanje 00)

### NN 152/2005 (27.12.2005.), Pravilnik o postupku homologacije vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara TPV 154 (Izdanje 00)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**2959**

Temeljem članka 275. stavak 3. Zakona o
sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine« broj 105/04) ravnatelj Državnog
zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE VOZILA S OBZIROM NA ZAŠTITU PUTNIKA U SLUČAJU BOČNOG SUDARA TPV 154 (IZDANJE 00) (\*)

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom uređuje postupak homologacije motornih vozila kategorije M1
i N1 (1) s obzirom na zaštitu putnika u
slučaju bočnog sudara.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi u postupku homologacije
navedeni su u Prilogu II., a postupak homologacije u
prilogu I. ovoga Pravilnika. Prilozi I. i II. čine njegov sastavni dio.

Članak 3.

Tijelo nadležno za homologaciju
vozila u smislu odredaba ovoga Pravilnika je Državni zavod za mjeriteljstvo (u
daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji prema obrascu u Dodatku 2. Priloga I. tipu
vozila s obzirom na zaštitu putnika u motornim vozilima u slučaju bočnog
sudara, ako taj tip vozila zadovoljava zahtjeve iz Priloga II.

Članak 5.

Vozila s obzirom na zaštitu putnika u motornim
vozilima u slučaju čelnog sudara mogu se homologirati,
uvoziti i stavljati na tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika i
njegovih priloga.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za
obavljanje poslova tehničke službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:

– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC
17025 za osposobljenost ispitnih laboratorija za područje ispitivanja prema
zahtjevima ovoga Pravilnika

– da može dokazati poznavanje metoda i postupaka
ispitivanja sadržanih u Prilogu II.

– da ima najmanje jednoga djelatnika školske
spreme VII/1 strojarskoga smjera.

Članak 7.

Danom početka primjene ovoga Pravilnika prestaje
važiti »Naredba o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu
putnika u slučaju bočnog sudara (»Narodne novine« br.
70A/01 i 141/03).

Članak 8.

Ovaj se Pravilnik objavljuje u »Narodnim
novinama«, a stupa na snagu danom prijema Republike Hrvatske u punopravno
članstvo Europske unije.

Klasa:
011-02/05-03/20

Urbroj: 558-04/12-05-1

Zagreb,
8. prosinca 2005.

Ravnatelj

Državnog zavoda za mjeriteljstvo

**dr****. sc. Marijan Andrašec, dipl. ing**., v. r.

\_\_\_\_\_\_\_
(\*) Ovaj pravilnik preuzima sadržaj
Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 96/27/EC o zaštiti putnika u motornim
vozilima u slučaju bočnog sudara i izmjenama i dopunama Direktive Vijeća
70/156/EEC.

(1) Definicija vozila i kategorizacija dani
su u članku 4. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila (»Narodne novine« br. 115/04).

PRILOG I.

OPĆE ODREDBE ZA
HOMOLOGACIJUTIPA VOZILA

1.
ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA

1.1.      Zahtjeve za homologaciju tipa u skladu s člankom 6. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila za određeni tip vozila s
obzirom na zaštitu putnika u motornim vozilima u slučaju bočnog sudara mora
podnijeti proizvođač.

1.2       Obrazac za
opisni dokument prikazan je u Dodatku 1.

1.3.      Tehničkoj službi
koja je odgovorna za provedbu homologacijskih
ispitivanja mora se dostaviti vozilo koje predstavlja tip vozila koji treba homologirati.

1.4.      Proizvođač ima
pravo dostaviti sve podatke i rezultate ispitivanja kao dokaz da se s
prihvatljivom razinom povjerenja utvrdi usklađenost sa zahtjevima.

2.
HOMOLOGACIJA TIPA

2.1.      Ako tip vozila
zadovoljava odgovarajuće zahtjeve, dodjeljuje se homologacija
tipa prema članku 8. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila.

2.2.      Obrazac
certifikata homologaciji tipa dan je u Dodatku 2.

2.3.      Homologacijski broj u skladu s prilogom VII. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila dodjeljuje se svakom tipu
homologirana vozila. Ista država članica ne smije
dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.

2.4.      U dvojbenom
slučaju kod provjere sukladnosti vozila sa zahtjevima ovoga Pravilnika, moraju
se uzeti u obzir svi podaci i rezultati ispitivanja koje je podnio proizvođač i
koji se mogu uzeti u obzir kod validacije homologacijskih
ispitivanja koja provodi tijelo za homologaciju.

3.
PREINAKE TIPA VOZILA I IZMJENE I DOPUNE HOMOLOGACIJA

3.1.      U slučaju preinaka
tipa koji je homologiran prema ovom Pravilniku
primjenjuju se odredbe članaka 16. i 17. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila.

3.2.      Svaka preinaka
vozila, koja utječe na vanjski oblik strukture vozila i/ili svako povećanje
mase veće od 8% koje bi prema ocjeni tehničke službe moglo znatno utjecati na
rezultate ispitivanja, iziskuje ponavljanje ispitivanja opisanoga u Dodatku 1.
Priloga II.

3.3.      Ukoliko tehnička
služba, nakon savjetovanja s proizvođačem vozila, smatra da preinake na tipu
vozila nisu dovoljne da bi se zahtijevalo cjelovito ponovno ispitivanje, može
provesti djelomično ispitivanje. To bi bio slučaj ukoliko se referentna masa
promijenila za manje od 8% u odnosu na izvorna vozila, ili ukoliko se broj
prednjih sjedišta nije mijenjao. Promjena tipa sjedišta ili unutrašnje opreme
ne znači automatski zahtjev za cjelovito ponovno ispitivanje. Primjer kako
pristupiti ovom problemu prikazan je u Dodatku 5. Priloga II.

4.
SUKLADNOST PROIZVODNJE

4.1.      Opće je
pravilo da se mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje poduzimaju u skladu
s odredbama navedenim u člancima 29. do 32. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila.

Dodatak
1.

OPISNI DOKUMENT BR. ….

Prema prilogu I. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (1), koji se
odnosi na homologaciju tipa vozila s obzirom na
zaštitu put­nika u motornim vozilima u slučaju bočnog
sudara

Sljedeći podaci, ako se primjenjuju, moraju se dostaviti
u tri primjerka s popisom priloženih dokumenata. Svi nacrti moraju se dostaviti
u prikladnom mjerilu i dovoljno detaljni na formatu A4
ili presavijeni na taj format. Ako su priložene fotografije moraju prikazivati
potrebne pojedinosti.

Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne
tehničke jedinice imaju elektroničko upravljanje, moraju se dostaviti podaci o
njihovim značajkama.

0.
        OPĆI PODACI

0.1.
     Marka (trgovački naziv
proizvođača): ……………………..…..

0.2.
     Tip i trgovački naziv (nazivi): …………………………………..

0.3.
     Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na
vozilu (b):  ….

0.3.1.
  Položaj te
oznake: …………………………………………….

0.4.
     Kategorija vozila (c): …………………………………………..

0.5.
     Naziv i adresa proizvođača: ……………………………….….

0.8.
     Adresa (adrese) pogona za sklapanje: …………………….….

1.
        OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE VOZILA

1.1.
     Fotografije i/ili crteži vozila
predstavnika:  ……………………..

1.6.
     Mjesto i način ugradbe pogonskog
motora: ……………………

2.
MASE I DIMENZIJE VOZILA (e) (kg, mm) (pozvati se po

potrebi na odgovarajući crtež)

2.4.
     Vanjske dimenzije
vozila: ……………………………………..

2.4.2.
  Podvozje s
nadogradnjom: ……………………………………

2.4.2.1.
Duljina (i):  ……………………………………………………

2.4.2.2.
Širina (k):  …………………………………………………….

2.4.2.6. Razmak
od tla (prema definiciji u točki 4.5.4. dijela Priloga II
A):

2.4.2.7.
 Razmak između
osovina: ……………………………………..

2.6.      Masa vozila s
nadogradnjom u voznom stanju, ili masa pod-

vozja s kabinom ukoliko proizvođač ne
isporučuje nadograd-

nju (uključujući rashladnu tekućinu, ulja, gorivo, alat, zamjenski

kotač i vozača) (o) (najveća i najmanja za svaku inačicu): ……

2.6.1.   Raspodjela te mase po osovinama i,
u slučaju poluprikolice

ili prikolice sa središnjom osovinom, opterećenje na spojnici

(najveća i najmanja za svaku inačicu): ………………………..

9.
NADOGRADNJA

9.1.      Tip
nadogradnje: ……………………………………………..

9.2.      Materijali i
konstrukcija:  ……………………………………..

9.3       Putnička
vrata, brave i šarke:  ………………………………..

9.3.1.   Broj i raspored
vrata: ………………………………………..

9.3.1.1. Mjere, smjer i najveći kut otvaranja: …………………………

9.3.2.   Crteži brava i šarki
i njihovog položaja na vratima:  ……………

9.3.3.
  Tehnički opisi brava i šarki:  ………………………………….

9.10.
   Unutarnja
oprema: …………………………………….……..

9.10.3.

Sjedala: …………………………………….………..

9.10.3.1.

Broj:  …………………………………….………….

9.10.3.2.
         Položaj i
raspored: ……………………………………

9.10.3.3.

Masa: ………………………………………….…….

9.10.3.4.
         Značajke: opis i
crtež:  ……………………………….

9.10.3.4.1.
Sjedala i njihova učvršćenja:  …………………………

9.10.3.4.2.
Sustava namještanja: …………………………………

9.10.3.4.3.
Sustava pomicanja i
zaglavljivanja:  …………………..

9.10.3.4.4.
Sidrišta sigurnosnih pojaseva:  ……………………….

9.10.3.5.
         Koordinate ili crtež R-točke (\*)………………………

9.10.3.5.1.
Vozačevo sjedalo: …………………………………..

9.10.3.6.
         Osnovni kut naslona
sjedala: …………………………

9.10.3.6.1.
Vozačevo sjedalo: ………………………………..…

9.10.3.7.
         Raspon namještanja
sjedala: …………………………

9.10.3.7.1.
Vozačevo sjedalo: …………………………………..

9.12.
               Sigurnosni
pojasevi i/ili drugi sustavi za
držanje:  ……..

9.12.1.
            Broj i položaj
sigurnosnih pojaseva i sustava za držanje i

                        sjedala na kojima se
mogu upotrebljavati:

(R
= sjedalo na desnoj strani, C = središnje sjedalo, L = sjedalo na lijevoj
strani)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| L/C/R | Potpuna oznaka EZ  homologacije tipa | Inačica, ako postoji |
|  | Prvi red sjedala  Drugi red sjedala itd.  [...]  Dodatna oprema: (npr. namještanje sjedala po visini, naprava za prednapinjanje, itd.) |  |

9.12.2. Broj i položaj sidrišta sigurnosnih pojasa
i dokaz o sukladnosti s Pravilnikom TPV 115 (npr.
broj homologacije tipa ili izvještaj o
ispitivanju):

9.21.    Otpornost na bočni
sudar:

9.21.1. Detaljan opis, uključujući slike i/ili
crteže, tipa vozila s obzirom na strukturu, mjere, oblik konstrukcije, i
sastavne materijale, bočnih stjenka putničkog prostora (vanjske i unutarnje),
uključujući i specifične detalje sigurnosnog sustava, ako
postoji:

Datum, spis

\_\_\_\_\_\_
(1) Brojevi točaka i napomena upotrijebljeni u
ovome opisnom dokumentu odgovaraju točkama i napomenama navedenima u Prilogu I.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila. Ispuštene
su točke koje nisu bitne za svrhu ovoga Pravilnika.

Dodatak 2.

*Obrazac*

(najveći format: A4 (210 x 297 mm)

CERTIFIKAT O
HOMOLOGACIJI TIPA

|  |
| --- |
| Žig tijela nadležnog za homologaciju |

Izjava
o:

–
homologaciji1

–
izmjeni/dopuni homologacije1

–
odbijanju homologacije1

–
povlačenju homologacije1

za tip vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke
jedinice1 s obzirom na Direktivu..../..../EZ kao što
je zadnja izmijenjena i dopunjena Direktivom..../..../EZ1

Broj
homologacije
tipa:

Razlog
za izmjenu/dopunu:

DIO I.

0.1.      Marka (trgovački
naziv proizvođača):

0.2.      Tip i trgovački
naziv (nazivi):

0.3.      Identifikacijska
oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnom dijelu/zasebnoj tehničkoj
jedinici1,2 :

0.3.1. Položaj te
oznake:

0.4.      Kategorija vozila3:

0.5.      Naziv i adresa
proizvođača vozila:

0.7.      Za sastavne
dijelove i zasebne tehničke jedinice, položaj i način postavljanja oznake EZ homologacije tipa:

0.8.      Adresa (adrese)
pogona za sklapanje:

\_\_\_\_\_\_\_\_
1 Prekrižiti što se ne primjenjuje.

2 Ako podaci za oznaku tipa sadrže znakove
koji nisu bitni za opis tipova vozila/sastavnoga dijela ili zasebne tehničke
jedinice na koje se odnosi ovaj certifikat o homologaciji,
takvi znakovi nadomještaju se u dokumentaciji znakom »?« (npr.
ABC??123???).

3 Prema definiciji u Prilogu II A.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila.

DIO II.

1.
        Dodatni podaci (kad je potrebno)
(vidi Dopunu):

2.
        Tehnička služba odgovorna za
provođenje ispitivanja:

3.
        Datum izvještaja o ispitivanju:

4.
        Broj izvještaja o
ispitivanju:

5.
        Napomene (ako ih ima) (vidi Dopunu):

6.

Mjesto:

7.
        Datum:

8.
        Potpis:

9.
Priložen je sadržaj opisne dokumentacije, koja je pohranjena kod tijela
nadležnog za homologaciju i koja se može dobiti na
zahtjev.

DOPUNA

certifikatu o homologaciji tipa br.....

koji se odnosi na homologaciju tipa vozila s obzirom na

Direktivu.../.../EZ.

1.
Dodatni podaci:

1.1.      Kratak opis tipa
vozila s obzirom na njegovo strukturu, dimenzije, oblik i sastavne
materijale:

1.2.      Opis zaštitnih
naprava ugrađenih u putnički prostor:

1.3.      Opis naprava ili
opreme u unutrašnjosti vozila, koji bi mogli utjecati na
ispitivanja:

1.4.      Mjesto ugradnje
motora: sprijeda /straga/u sredini1:

1.5.      Pogon: prednji
kotači: stražnji kotači1:

1.6.      Masa vozila koje
je dostavljeno na ispitivanje –

na prednjoj osovini:

na stražnjoj osovini:

ukupno:

2.
Vrsta zapreke koja je upotrijebljena pri ispitivanju homologacije
tipa:

5.
Napomene: (npr. vrijedi za vozila s napravom za upravljanje
na lijevoj strani i za vozila s napravom za upravljanje na desnoj strani):

\_\_\_\_\_\_\_
1 Prekrižiti što se ne primjenjuje.

**PRILOG II.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI

1.
PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik odnosi se na ponašanje strukture putničkog prostora pri
bočnom sudaru vozila kategorije M1 i N1 kod kojih se R-točka najnižeg sjedala nalazi na manje od
700 mm od razine zemlje kada je vozilo u stanju koje odgovara referentnoj masi
definiranoj u točki 2.10, s iznimkom vozila izrađenih u više faza koja se
proizvode u količinama koje nisu veće od utvrđenih za male serije.

2.
DEFINICIJE

Za potrebe ovoga Pravilnika:

2.1.      »homologacija tipa vozila« označava homologaciju
tipa određenog tipa vozila s obzirom na ponašanje strukture putničkog prostora
prilikom bočnog sudara.

2.2.      »tip vozila«
označava kategoriju motornih vozila koja se međusobno ne razlikuju u bitnim
obilježjima kao što su:

2.2.1.   duljina, širina i udaljenost od
tla vozila, u mjeri u kojoj one negativno utječu na značajke propisane u ovom
Pravilniku;

2.2.2.   nosiva konstrukcija, dimenzije,
oblik i materijali bočnih stjenki putničkog prostora
u mjeri u kojoj one negativno utječu na značajke propisane u ovom Pravilniku;

2.2.3.   oblik i unutrašnje mjere putničkog
prostora i vrste zaštitnih sustava, u mjeri u kojoj one negativno utječu na
značajke propisane u ovom Pravilniku;

2.2.4.   mjesto ugradnje motora (sprijeda,
straga ili u sredini);

2.2.5.   masa neopterećenog vozila, u mjeri
u kojoj ona utječe na značajke propisane u ovom Pravilniku;

2.2.6.   dodatna oprema i unutarnji uređaji
u mjeri u kojoj oni negativno utječu na značajke propisane u ovom Pravilniku;

2.2.7.   vrsta prednjeg (prednjih) sjedala
i položaj R- točke u mjeri u kojoj oni negativno utječu na značajke propisane u
ovom Pravilniku;

2.3.      »prostor za
putnike« označava prostor za smještaj u vozilu koji je ograničen krovom, podom,
bočnim stjenkama, vratima, vanjskim staklenim plohama i prednjom pregradom te
ravninom kroz stražnju pregradu prostora za putnike ili ravninom kroz oslonac
naslonom stražnjega sjedala;

2.4.      »R-točka« ili
»referentna sjedeća točka« označava referentnu točku koju određuje proizvođač a
koja:

2.4.1.   ima koordinate određene u odnosu
na nosivu konstrukciju vozila;

2.4.2.   odgovara teoretskom položaju točke
relativnog zakretanja trupa u odnosu na natkoljenice (H-točka) u normalnom
vozačkom položaju koji je najniži i najviše straga ili u uporabnom položaju
koje za svaki naznačeni sjedeći položaj odredi proizvođač;

2.5.      »H-točka« označava
točku koja je definiranu u Pravilniku TPV 132;

2.6.      »kapacitet
spremnika za gorivo« označava obujam spremnika za gorivo kako ga je naveo
proizvođač vozila;

2.7.      »poprečna ravnina«
označava vertikalnu ravninu okomitu na uzdužnu središnju ravninu vozila;

2.8.      »zaštitni sustav«
označava naprave koje služe da zadrže i/ili zaštite putnike;

2.9.      »tip zaštitnoga
sustava« označava kategoriju zaštitnih naprava koje se međusobno ne razlikuju u
bitnim obilježjima kao što su:

– tehnologija izradbe,

– geometrija, ili

– sastavni materijali:

2.10.    »referentna masa« označava
masu neopterećenog vozila uvećanu za 100 kg (tj. za
masu lutke za ispitivanje bočnog sudara i njenih mjernih uređaja);

2.11.    »neopterećena masa« označava
masu vozila u voznom stanju bez vozača, putnika ili tereta, ali sa spremnikom
goriva napunjenim do 90% kapaciteta i postavljenima uobičajenim kompletom alata
i rezervnim kotačem, po potrebi:

2.12.    »pomična deformabilna
zapreka« označava spravu kojom se ispitivano vozilo udara, a sastoji se od
kolica i od udarne glave;

2.13.    »udarna glava« označava deformabilni dio pričvršćen na prednji dio pomične deformabilne zapreke;

2.14.    »kolica« označavaju okvir na
kotačima koji se može slobod­no pomicati duž uzdužne
osi u točki sudara. Njegov prednji blok nosi udarnu glavu:

2.15.    »izrada u više faza« označava
postupak gdje dva ili više proizvođača zasebno i serijski sudjeluju u izradi
vozila.

3.
ZAHTJEVI I ISPTIVANJA

3.1.      Vozilo mora biti
podvrgnuto ispitivanju u skladu s Dodatkom 1. ovom Prilogu.

3.1.1.   Ispitivanje se provodi na
vozačevoj strani vozila osim u slučaju da je asimetričnost konstrukcije bokova tolika
da utječe na ponašanje pri bočnom sudaru. U tom slučaju smije se koristiti
jedna od alternativa opisanih u točkama 3.1.1.1. ili 3.1.1.2., prema dogovoru
između proizvođača i tijela odgovornog za provođenje ispitivanja.

3.1.1.1.
           Proizvođač mora
tijelu nadležnom za homologaciju tipa dostaviti
podatke koji se odnose na kompatibilnost rezultata u usporedbi s vozačkom
stranom u slučaju da se ispitivanje provodi na toj strani.

3.1.1.2.
           Nakon utvrđivanja
značajki konstrukcije vozila, tijelo nadležno za homologaciju
tipa smije odlučiti o provođenju ispitivanja na strani suprotnoj od vozačeve,
ako se ona smatra manje pogodnom.

3.1.2.   Tijelo odgovorno za provođenje
ispitivanja, nakon konzultacija s proizvođačem, smije zahtijevati da se ispitivanje
izvrši sa sjedalom u položaju koji je različit od onog naznačenog u točki
5.5.1. Dodatka 1. Taj položaj sjedala bit će naveden u izvještaju o
ispitivanju.

3.1.3.   Ukoliko su uvjeti postavljeni u
točki 3.2. i točki 3.3. zadovoljeni, rezultat ispitivanja smatra se
zadovoljavajućim.

3.2.      Kriteriji za
značajke

3.2.1.   Kriteriji za značajke, određeni
ispitivanjem sudara u skladu s Dopunom Dodatka 1. ovog Priloga, moraju
zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

3.2.1.1.
           Kriterij za
značajku glave (HPC) ne smije biti veći od 1000; ukoliko ne dolazi do dodira
glave, HPC se niti ne mjeri niti izračunava, već se bilježi kao »bez dodira
glave«.

3.2.1.2.
           Kriteriji za
značajke prsnog koša moraju biti:

(a) kriterij deformacije rebara (RDC) ne smije biti veći od 42 mm;

(b) kriterij mekog tkiva (V\*C) ne smije biti veći od 1,0 m/s.

3.2.1.3.
           Kriterij za
značajku zdjelice mora biti:

najveća sila na spoj zdjeličnih kostiju (PSPF) ne smije biti veća od 6 kN.

3.2.1.4.
           Kriterij za
značajku abdomena mora biti:

najveća sila na abdomen (APF) ne smije biti veća od 2,5 kN, unutarnja sila
(odgovara vanjskoj sili od 4,5 kN)

3.3.      Posebni zahtjevi

3.3.1.   Niti jedna vrata ne smiju se otvoriti
za vrijeme ispitivanja.

3.3.2.   Poslije sudara mora se bez
upotrebe alata moći:

3.3.2.1.
           otvoriti dovoljan
broj vrata, predviđenih za normalan ulaz i izlaz putnika, a ako je potrebno i
nagnuti naslon sjedala ili cijela sjedala kako bi se svim putnicima omogućilo
napuštanje vozila;

3.3.2.2
            osloboditi
lutku od zaštitnog sustava;

3.3.2.3.
           izvaditi lutku iz
vozila.

3.3.3.   Niti jedan unutarnji uređaj ili
dio ne smije se odvojiti na takav način da bi se značajno povećao rizik ozljede
od oštrih izbočina ili nazubljenih rubova.

3.3.4.   Puknuća kao posljedica plastičnih
deformacija su dozvoljena, pod uvjetom da ta puknuća ne povećavaju rizik od
ozljeda.

3.3.5.   Ukoliko poslije sudara postoji
kontinuirano istjecanje tekućine iz sustava dovoda goriva, maseni
protok pri istjecanju ne smije biti veći od 5 x 10-4 kg/s; ukoliko
se tekućine iz sustava dovoda goriva miješaju s tekućinama iz ostalih sustava i
te različite tekućine se ne mogu jednostavno odvojiti i identificirati, pri
ocjenjivanju brzine kontinuiranog istjecanja u obzir se uzima sva prikupljena
tekućina.

Dodatak 1.

POSTUPAK ISPITIVANJA
SUDARA

1.
ISPITNE NAPRAVE

1.1.      Ispitni poligon

Ispitna površina mora biti dovoljno velika da se na nju smjesti pogonski sustav
pomične deformabilne zapreke, i da dozvoljava
slobodno pomicanje sudarenog vozila i ispit­ne naprave poslije sudara. Dio u
kojem se vozilo sudara i u kojem dolazi do pomicanja mora biti horizontalan,
ravan i čist, a mora predstavljati normalnu, suhu, čistu površinu ceste.

2.
UVJETI ISPITIVANJA

2.1.      Vozilo koje se
ispituje mora biti nepomično.

2.2.      Pomična deformabilna zapreka mora odgovarati značajkama
postavljenim u Dodatku 2. Priloga II. Zahtjevi koji se odnose na pregled dani
su u Dopuni Dodatka 2. Pomična deformabilna zapreka
mora biti opremljena odgovarajućim uređajem pomoću kojeg se se
sprječava drugi sudar s udarenim vozilom.

2.3.      Putanja središnje
vertikalne uzdužne ravnine pomične deformabilne
zapreke mora biti okomita na središnju vertikalnu uzdužnu ravninu udarenog
vozila.

2.4.      Središnj a vertikalna uzdužna ravnina pomične deformabilne zapreke mora se poklapati, uz dozvoljeno odstupanje
od ±25 m, s poprečnom vertikalnom ravninom koja prolazi kroz R točku prednjeg
sjedala koje se nalazi na udarenoj strani ispitivanog vozila. Vodoravna
središnja ravnina, koja je ograničena s vanjskim bočnim vertikalnim ravninama
udarne glave, mora, u trenutku sudara, biti unutar dviju ravnina određenih
prije ispitivanja i postavljenih 25 mm iznad i ispod prethodno definirane
ravnine.

2.5.      Mjerni uređaji
moraju biti u skladu s ISO normom 6487:­1987 osim ako nije drugačije navedeno u
ovom Pravilniku.

2.6.      Stabilna
temperatura ispitne lutke u trenutku ispitivanja bočnog sudara mora biti 22 ±
4°C.

3.
ISPITNA BRZINA

Brzina pomične deformabilne zapreke u trenutku sudara
mora biti 50 ±1 km/h. Ova brzina mora biti stabilizirana najmanje 0.5 m prije
sudara. Točnost mjerenja: 1%. No međutim, ako je ispitivanje obavljeno s većom
brzinom sudara, a vozilo je ispunilo zahtjeve, ispitivanje će se smatrati
zadovoljavajućim.

4.
STANJE VOZILA

4.1.      Opći zahtjevi

Ispitno vozilo mora biti predstavnik vozila iz serijske proizvodnje, sadržavati
svu opremu koja je uobičajeno postav­ljena i mora
biti u voznom stanju. Neki dijelovi mogu biti izostavljeni ili zamijenjeni s
odgovarajućim masama tamo gdje to izostavljanje ili zamjena očito ne utječe na
rezultate ispitivanja.

4.2.      Zahtjevi na opremi
vozila

Ispitno vozilo mora imati svu dodatnu opremu i uređaje za koje je izvjesno da
će utjecati na rezultate ispitivanja.

4.3.      Masa vozila

4.3.1.   Vozilo koje će se ispitivati mora
imati referentnu masu određenu točkom 2.10. Priloga II. ovoga pravilnika. Masa
vozila podešava se tako da bude unutar ±1 % referentne mase.

4.3.2.   Spremnik goriva mora biti napunjen
s vodom čija masa je jednaka 90 % mase goriva punog spremnika prema podacima
proizvođača vozila.

4.3.3.   Svi ostali sustavi (kočnice,
hlađenje, itd.) mogu biti prazni; u tom slučaju masa
tekućina mora biti nadomještena.

4.3.4.   Ako masa mjernih uređaja koji se
postavljaju na vozilo prelazi dozvoljenih 25 kg, tada se ona mora kompenzirati
oduzimanjem mase koja nema nikakav zamjetan utjecaj na rezultate ispitivanja.

4.3.5.   Masa mjernih uređaja ne smije
promijeniti referentno osovinsko opterećenje za više od 5%, a pri tom svako
odstupanje ne smije biti veće od 20 kg.

5.
PRIPREMA VOZILA

5.1.      Bočni prozori
moraju biti zatvoreni, barem na sudarenoj strani.

5.2.      Vrata moraju biti
zatvorena, ali ne i zaključana.

5.3.      Mjenjač mora biti
postavljen u neutralni položaj, a parkirna kočnica isključena.

5.4.      Ukoliko na
sjedalima postoji mogućnost podešavanja sa svrhom povećanja udobnosti, ona
moraju biti postavljena u položaj određen od proizvođača vozila.

5.5.      Sjedalo na kojem
se nalazi lutka, i njezini dijelovi, ukoliko je podesivo mora biti podešeno na
sljedeći način:

5.5.1.   uređaj za podešavanje uzdužnog
položaja sjedala podešava se tako da se blokira u položaju koji je najbliži
sredini između položaja najviše naprijed i najviše otraga:

5.5.2.   naslon za glavu podešava se tako
da njegova gornja površina bude u razini s težištem glave ispitne lutke;
ukoliko to nije moguće, naslon za glavu mora biti u najvišem mogućem položaju:

5.5.3.   ukoliko nije drugačije propisano
od proizvođača, naslon sjedala podešava se tako da referentna linija trupa
trodimenzionalne naprave s H-točkom bude nagnuta prema natrag za 25°±1°;

5.5.4.   sva ostala podešavanja sjedala
moraju biti u sredini mogućih pomicanja, međutim, kod tipa vozila koje je na
raspolaganju s visinski nepomičnim i visinski pomičnim sjedalima, visinska
podešenost mora odgovarati položaju nepomičnog sjedala. Ukoliko položaj
blokiranja ne postoji u pripadajućem središnjem položaju, uzet će se prvi
položaj u smjeru prema natrag, prema dolje ili prema van od središnje točke. Za
rotacijska podešavanja (naginjane), »unatrag« označava podešavanje u smjeru
koji pomiče glavu prema natrag. Ukoliko lutka probije granicu normalnog
prostora za putnike, npr. glava lupi u oblogu krova,
tada se pomoću sekundarnih podešavanja, kutom naslona sjedala ili podešavanjem
naprijed-natrag, tim redoslijedom, mora osigurati zračnost
od 10 mm.

5.6.      Ostala prednja
sjedala, ako je to moguće, moraju biti postav­ljena u
isti položaj kao sjedalo na kojem se nalazi lutka, osim ako proizvođač nije
propisao drugačije.

5.7.      Ukoliko je položaj
kola upravljača podesiv, ono mora biti postavljeno u središnji položaj svih
pomaka.

5.8.      Gume moraju biti
napuhane na tlak koji je propisao proizvođač vozila.

5.9.      Ispitno vozilo
mora biti postavljeno vodoravno u odnosu na svoju os prevrtanja i održavano u
tom položaju pomoću oslonaca sve dok ispitna lutka ne bude postavljena na svoje
mjesto i sav ostali pripremni rad nije obavljen.

5.10.    Vozilo mora biti u svom
normalnom položaju koji odgovara uvjetima postavljenim u točki 4.3. Vozila
kojima ovješenje omogućuje podešavanje udaljenosti od tla, ispituju se u
normalnim uporabnim uvjetima pri brzini od 50 km/h kako je to definirao
proizvođač vozila. To se ostvaruje pomoću dodatnih oslonaca, ukoliko je to
potrebno, ali ti oslonci ne smiju utjecati na ponašanje vozila za vrijeme
sudara.

6.
ISPITNA LUTKA ZA BOČNI SUDAR I NJEZINO POSTAV­LJANJE

6.1.      Ispitna lutka za
bočni sudar mora odgovarati zahtjevima propisanim u Dodatku 3. i mora biti
postavljena na prednje sjedalo na strani sudara, u skladu s postupkom
propisanim u Dodatku 4. ovog Priloga.

6.2.      Sigurnosni
pojasevi ili drugi sustavi za držanje propisani za to vozilo moraju se
upotrijebiti. Pojasevi moraju biti homologirani,
sukladno Pravilniku TPV 131 i pričvršćeni na sidrišta koja su sukladna
Pravilniku TPV 119.

6.3.      Sigurnosni pojas
ili sustav za držanje mora, prema uputama proizvođača, biti podešen tako da
odgovara ispitnoj lutki; ukoliko ne postoje upute proizvođača, visinska
podešavanja, ako postoje, moraju se postaviti u središnji položaj; ukoliko taj
položaj nije na raspolaganju, uzima se položaj neposredno ispod.

7.
MJERENJA KOJA TREBA OBAVITI NA LUTKI ZA BOČNI SUDAR

7.1.      Očitanja sljedećih
mjernih uređaja moraju se zabilježiti.

7.1.1.   Mjere u glavi ispitne lutke

Rezultantno troosno
ubrzanje težišta glave. Mjerni uređaji glave moraju biti u skladu s normom ISO
6487:1987,

CFC: 1000 Hz, i

CAC: 150 g

7.1.2.   Mjere u prsnom košu ispitne lutke

Tri kanala za mjerenje deformacije rebara moraju biti u skladu s normom ISO
6487:1987,

CFC: 1000 Hz, i

CAC: 60 mm

7.1.3.   Mjere u zdjelici ispitne lutke

Kanal za mjerenje sile u zdjelici mora biti u skladu s normom ISO 6487:1987,

CFC: 1000 Hz, i

CAC: 15 kN

7.1.4.   Mjere u abdomenu ispitne lutke

Kanal za mjerenje sile u abdomenu mora biti u skladu s normom ISO 6487:1987,

CFC: 1000 Hz, i

CAC: 5 kN

Dodatak
1. – Dopuna 1.

ODREĐIVANJE KRITERIJA ZA
ZNAČAJKE

Zahtijevani
rezultati ispitivanja navedeni su u točki 3.2. Priloga II.

1.
        KRITERIJ ZA ZNAČAJKU GLAVE (HPC)

Kada dođe do dodira glave, kriterij za značajku izračunava se iz sveukupnog
vremena trajanja dodira od početka pa sve to zadnjeg trenutka dodira.

HPC je jednak najvećoj vrijednosti izraza:

            ![](dodatni/356342.gif)

gdje je a rezultantno ubrzanje težišta glave (m/s2) podijeljeno s 9,81, bilježeno u funkciji
vremena i pročišćeno s razredom kanalne frekvencije 1000 Hz; t1 i t2 su bilo koja dva trenutka
između početnog i zadnjeg trenutka dodira.

2.
KRITERIJI ZA ZNAČAJKU PRSNOG KOŠA

2.1.      Deformacija prsa:
najveća deformacija prsa je najveća vrijednost deformacija rebara, koje su
određene pomoću pretvornika pomaka u prsnom košu i pročišćene s razredom
kanalne frekvencije 180 Hz.

2.2       Kriterij
viskoznosti: najveća viskozna reakcija je najveća vrijednost V\*C bilo kojeg
rebra, koja se izračunava iz trenutnog umnoška relativnog stiskanja prsnog
koša, koji se odnosi na polovinu prsnog koša, i brzine stiskanja, izračunate
deriviranjem stiskanja i pročišćene s razredom kanalne frekvencije 180 Hz.
Standardna širina polovine rešetke rebara prsnog koša, za potrebe ovog
proračuna, je 140 mm.

            ![](dodatni/356343.gif)

gdje je D = deformacija rebara (u m)

Algoritam proračuna koji se mora upotrijebiti postavljen je u Dopuni 2. ovog
Dodatka.

3.
KRITERIJ ZA ZAŠTITU ABDOMENA

Najveća sila na abdomen je najveća vrijednost zbroja tri sile koje se mjere
pomoću pretvornika postavljenih na 39 mm ispod površine na strani sudara, CFC
600 Hz.

4.
KRITERIJ ZA ZNAČAJKU ZDJELICE

Najveća sila na spoj zdjeličnih kostiju (PSPF) je najveća vrijednost sile
mjerene pomoću mjerne doze za silu na mjestu spoja kostiju zdjelice i
pročišćene s razredom kanalne frekvencije 600 Hz

Dodatak
1. – Dopuna 2.

POSTUPAK IZRAČUNAVANJA
KRITERIJA VISKOZNOSTI (V\*C) NA LUTKI ZABOČNI SUDAR

Kriterij viskoznosti (V\*C) izračunava se kao
trenutni umnožak stiskanja i brzine deformacije prsne kosti. Obje ove veličine
izvode se iz rezultata mjerenja deformacije prsne kosti.

Odziv deformacije prsne kosti pročišćava se
jednom s razredom kanalne frekvencije 180. Stiskanje u trenutku t izračunava se
iz tog pročišćenog signala izraženog u omjeru polovine širine prsnog koša lutke
za ispitivanje bočnog sudara (Eurosid 1), izmjerene
na metalnim rebrima (0,14 m).

            ![](dodatni/356344.gif)

Brzina
deformacije prsne kosti u trenutku t izračunava se pomoću pročišćene
deformacije s:

            ![](dodatni/356345.gif)

gdje je D(t) deformacija u trenutku t u metrima
a t je period između dva mjerenja deformacije u sekundama. Najveća vrijednost t
bit će 1,25 x 10-4 sekundi. Postupak izračunavanja prikazan je i dijagramom
dolje:

            ![](dodatni/356346.gif)

Dodatak
2.

ZNAČAJKE POMIČNE
DEFORMABILNE ZAPREKE

1.         ZNAČAJKE
ZAPREKE

1.1.      Ukupna masa mora
biti 950 ± 20 kg.

1.2.      Razmak kotača
kolica sprijeda i straga mora biti 1500 ± 10 mm.

1.3.      Razmak osovina
kolica mora biti 3000 ± 10 mm.

1.4.      Težište mora biti
smješteno unutar 10 mm od središnje uzdužne vertikalne ravnine, 1000 ± 30 mm
iza prednje osovine i 500 ± 30 mm iznad zemlje.

1.5.      Udaljenost između
prednje strane udarne glave i težišta zapreke mora biti 2000 ± 30 mm.

2.
ZNAČAJKE UDARNE GLAVE

2.1.      Geometrijske
značajke

2.1.1.   Udarna glava sastoji se od šest
neovisnih spojenih elemenata čiji su oblici, veličine i položaji prikazani na
slici 1.

2.1.2.   Deformabilna
zona sudara mora biti široka 1500 ± 10 mm i visoka 500 ± 5 mm.

2.1.3.   Razmak od tla zone sudara mora
biti 300 ± 5 mm, mjereno u statičkim uvjetima prije sudara.

2.1.4.   Deformabilnih
elemenata mora biti šest, podijeljenih u dva reda po tri elementa. Svi elementi
moraju biti iste širine (500 ± 5 mm) i iste visine (250 ± 3mm); elementi
gornjeg reda moraju biti duboki 440 ± 5 mm, a oni donjeg reda 500 ± 5 mm.

2.2.      Značajke
materijala

Udarna glava mora biti napravljena od aluminijske konstruk­cije u saćastom obliku. Drugi
materijali mogu se koristiti ukoliko se tehničkoj službi može dokazati da se postižu
isti rezultati kao oni opisani u točki 2.3. U svakom slučaju tip udarne glave
mora biti naznačen u izvještaju o ispitivanju.

2.3.      Značajke
deformacija

2.3.1.   Odstupanje od granica područja
krivulje sila-deformacija koja karakterizira krutost udarne glave, kako je
definirano u ovom Dodatku, Slika 2., smiju se dozvoliti pod uvjetom da:

2.3.1.1.
           odstupanje nastupi
nakon početka sudara a prije nego što deformacija udarne glave postane jednaka
150 mm;

2.3.1.2.
           odstupanje ne pređe
50% od najbliže trenutno propisane granične vrijednosti područja;

2.3.1.3.
           svaki pomak koji
odgovara svakom odstupanju ne pređe 35 mm od deformacije, a zbroj navedenih
pomaka ne pređe 70 mm (vidi sliku 2.) i

2.3.1.4.
           ukoliko zbroj energija
deformacija koja su izvan područja ne prijeđe 5% od ukupne energije za taj
element

2.3.2.   Elementi 1 i 3 su isti. Njihova
krutost je takva da njihove krivulje sila-deformacija upadaju u zasjenjeni dio
slike 2., dijagram 2a.

2.3.3.   Elementi 5 i 6 su isti. Njihova
krutost je takva da njihove krivulje sila-deformacija upadaju u zasjenjeni dio
slike 2., dijagram 2d.

2.3.4.   Krutost elementa 2 je takva da
njegova krivulja sila-deformacija upada u zasjenjeni dio slike 2., dijagram 2b.

2.3.5.   Krutost elementa 4 je takva da
njegova krivulja sila-deformacija upada u zasjenjeni dio slike 2., dijagram 2c.

2.3.6; Krivulja sila-deformacija udarne
glave kao cjeline upada u zasjenjeni dio slike 2., dijagram 2e.

2.3.7.   Krivulje sila-deformacija utvrđuju
se ispitivanjem detaljno opisanim u Dopuni ovog Dodatka, koje se sastoji od
sudara sklopa s mjernom zaprekom brzinom od 35 ± 2 km/h.

2.3.8.   Energija1
prenesena na elemente 1 i 3 tijekom ispitivanja mora biti jednaka 10 ± 2 kJ za
svaki od tih elemenata.

2.3.9.   Energija prenesena na elemente 5 i
6 mora biti jednaka 3,5 ± 1 kJ za svaki od tih elemenata.

2.3.10.
            Energija
prenesena na element 4 mora biti jednaka 4 ± 1 kJ.

2.3.11.
            Energija
prenesena na element 2 mora biti jednaka 14 ± 2 kJ.

2.3.12.
            Sveukupna
prenesena energija tijekom sudara mora biti jednaka 45 ± 5 kJ.

2.3.13.
            Deformacija
udarne glave mjerena nakon ispitivanja na razini B (slika 1.) mora biti jednaka
330 ± 20 mm.

\_\_\_\_\_\_\_
1 Vrijednosti navedenih energija odnose se
na prenesene energije sustava kada je razmjer sudara udarne glave najveći.

*Slika 1.*

Konstrukcija udarne
glave pomične deformabilne zapreke

![](dodatni/356347.gif)

*Slika 2.*

Krivulje
sila-deformacija

![](dodatni/356348.gif)

![](dodatni/356349.gif)

 Napomena: Za vrijeme potvrdnog
ispitivanja, opterećenja izmjerena na elementima 1 i 3 i na elementima 5 i 6 ne
smiju se međusobno razlikovati za više od 10% za određenu deformaciju.

Dodatak
2. – Dopuna

ISPITIVANJE ZA
UTVRĐIVANJE ZNAČAJKI POMIČNE DEFORMABILNE ZAPREKE

1.
SVRHA

Ova dopuna propisuje postupak za potvrđivanje pomične deformabilne
zapreke. Tijelo odgovorno za provođenje ispitivanja mora osigurati da pomična deformabilna zapreka odgovara zahtjevima upotrebom
ispitivanja koje uključuje sudar s mjernim zidom za silu i nepomičnom krutom
zaprekom.

2.
ISPITNE NAPRAVE

2.1.      Ispitni poligon

Ispitna površina mora biti dovoljno velika da se može smjestiti zaletna staza
za pomičnu deformabilnu zapreku, kruta zapreka i
tehnička oprema potrebna za ispitivanje. Završetak staze, najmanje 5 m ispred
krute zapreke, mora biti vodoravan, ravan i gladak.

2.2.      Kruta nepomična
zapreka i mjerni zid za silu

2.2.1.   Kruta zapreka sastoji se od
elementa od armiranog betona najmanje tri metra širokog sprijeda i najmanje 1,5
m visokog. Debljina krute zapreke mora biti takva da joj je težina najmanje 70
tona. Prednja strana mora biti vertikalna, okomita na os zaletne staze i
pokrivena mjernim dozama za silu koje su u mogućnosti mjeriti ukupno
opterećenje svakog elementa udarne glave pomične deformabilne
zapreke u trenutku sudara. Središta udarne ploče moraju biti u ravnini sa
središtima odabrane pomične deformabilne zapreke;
njihovi rubovi moraju biti udaljeni 20 mm od susjednih podnih površina. Učvršćenja
mjernih doza i površina ploče biti u skladu sa zahtjevima propisanim u
Prilogu normi ISO 6487:1987. U slučaju da je dodana površinska zaštita,
osjetljivost pretvornika ne smije biti pogoršana.

2.2.2.   Kruta zapreka mora biti ili
pričvršćena za tlo ili smještena na njega s, ukoliko je potrebno, dodatnim
napravama za učvršćenje kako bi se spriječilo njezino pomicanje. Smiju se
koristiti krute zapreke s mjernim dozama koje imaju drugačije karak­teristike ali daju
rezultate pomoću kojih se mogu izvesti isti zaključci.

3.
POGON POMIČNE DEFORMABILNE ZAPREKE

U trenutku sudara pomična deformabilna zapreka ne
smije više biti pod utjecajem bilo kakvog dodatnog upravljačkog ili pogonskog
uređaja. Do zapreke mora stići po putu okomitom na tu sudarnu
zapreku. Poravnanje pri sudaru mora biti točno unutar 10 mm.

4.
MJERNI UREĐAJI

4.1.      Brzina

Brzina sudara mora biti 35 ± 2 km/h. Točnost mjernog uređaja koji bilježi
brzinu pri sudaru mora biti do 1%.

4.2.      Opterećenja

Mjerni uređaji moraju biti sukladni sa značajkama propisanim u ISO 6487:1987

CFC za sve elemente je 60 Hz,

CAC za elemente 1 i 3 je 120 kN,

CAC za elemente 4, 5 i 6 je 60 kN,

CAC za element 2 je 140 kN,

4.3.      Ubrzanje

Mjerenje ubrzanja u uzdužnom smjeru mora se vršiti na mjestu koje nije
podvrgnuto savijanju. Mjerni uređaji moraju biti u skladu s normom ISO
6487:1987 sa sljedećim značajkama:

CFC: 1000 Hz (prije integracije),

CFC: 60 Hz (nakon integracije),

CAC: 50 g.

5.
OPĆE ZNAČAJKE ZAPREKE

5.1.      Pojedinačne
značajke svake zapreke moraju biti u skladu s Točkom 1. Dodatka 2. i moraju se
zabilježiti.

6.
OPĆE ZNAČAJKE TIPA UDARNE GLAVE

6.1.      Prikladnost tipa udarne
glave bit će potvrđena kada šest mjernih doza pri zabilježbi daje signal koji
je u skladu sa zahtjevima naznačenim u Točki 2.2. Dodatka 2.

6.2.      Udarne glave
moraju na sebi imati uzastopne serijske brojeve koji uključuju datum
proizvodnje.

Dodatak
3.

TENIČKI OPIS ISPITNE
LUTKE ZABOČNI SUDAR

1.
OPĆI

1.1.      Mjere i mase lutke
za ispitivanje bočnog sudara odgovaraju prosjeku od 50% odraslih muškaraca, bez
podlaktica.

1.2.      Lutka za bočni
udar sastoji se od metalnog i plastičnog kostura prekrivenog gumom, koja
predstavlja tkivo, plastikom i pjenom.

1.3.      Lutka za bočni
sudar propisana ovim Pravilnikom, uključujući mjerne uređaje i umjeravanje,
opisana je tehničkim crtežom i korisničkim priručnikom(1).

2.
KONSTRUKCIJA

2.1.      Prikaz lutke za
bočni sudar dan je na slici 1. i u tablici 1. ovog Dodatka.

2.2.      Glan>

2.2.1.   Glava je prikazana kao dio br. 1 slike 1. ovog Dodatka.

2.2.2.   Glava se sastoji od aluminijske ljuske
pokrivene s gipkom kožom od vinila. Unutrašnjost ljuske je šupljina u kojoj se
nalazi mjerači troosnog ubrzanja i balast.

2.3.      Vrat

2.3.1.   Vrat je prikazan kao dio br. 2 slike 1. ovog Dodatka.

2.3.2.   Vrat se sastoji od spojnice glave
i vrata, spojnice vrata i prsnog koša i središnjeg dijela koji povezuje dvije
spojnice jednu s drugom.

2.3.3.   Spojnica glave i vrata (dio br. 2a) i spojnica vrata i prsnog koša (dio br. 2c) sastoje se od dvije aluminijske pločice međusobno
povezane pomoću polukružnog vijka i osam gumenih odbojnika.

2.3.4.   Središnji cilindrični dio (dio br. 2b) napravljen je od gume.

2.3.5.   Vrat je pričvršćen na nosač vrata,
prikazan kao dio br. 3 na slici 1. ovog Dodatka.

2.3.6.   Kut između dvije površine nosača
vrata iznosi 25°. Zbog toga što je element ramena nagnut za 5° unatrag, krajnji
kut između vrata i trupa iznosi 20°.

2.4.      Rame

2.4.1.   Ramena su prikazana kao dio br. 4 na slici 1. ovog Dodatka.

2.4.2.   Ramena se sastoje od ramenog
elementa, dvije ključne kosti i ramenog pokrova.

2.4.3.   Rameni element (dio br. 4a) sastoji se od aluminijskog elementa za razmak,
aluminijske ploče na vrhu i aluminijske ploče na dnu elementa za razmak.

2.4.4.   Ključne kosti (dio br. 4b) napravljene su od polipropilena. Ključne kosti su
pridržane u svom neutralnom položaju pomoću dva elastična užeta (dio br. 4c) koje su pričvršćene za stražnji dio ramenog
elementa. Vanjski rubovi obje ključne kosti konstruirani su tako da omogućuju uobičajeni
položaj ruku.

2.4.5.   Rameni pokrov (dio br. 4d) napravljen je od poliuretanske pjene male gustoće i
pričvršćen je za rameni element.

2.5.      Prsni koš

2.5.1.   Prsni koš prikazan je kao dio br. 5 na slici 1. ovog Dodatka.

2.5.2.   Prsni koš sastoji se od krute
kutije kralješnice prsnog koša i od tri identična modula rebara.

2.5.3.   Kutija kralješnice prsnog koša
(dio br. 5a) napravljena je od čelika. Na stražnjoj
površini pričvršćena je plastična stražnja ploča ispunjena olovom (dio br. 5b).

2.5.4.   Gornja površina kutije kralješnice
prsnog koša nagnuta je za 5°unatrag.

2.5.5.   Modul rebara (dio br. 5c) sastoji se od čeličnog rebra pokrivenog
poliuretanskom pjenom koja predstavlja tkivo (dio br.
5d), sklopa klip-cilindar koji povezuje rebra i kutiju kralješnice (dio br. 5e), hidrauličkog prigušivača (dio br.
5f) i krute prigušne opruge (dio br. 5g).

2.5.6.   U sklopu klip-cilindar nalazi se
opruga koja se može podešavati (dio br. 5h).

2.5.7.   Pretvornik pomaka (dio br. 5i) može se pričvrstiti na pred­nju stranicu cilindra i
spojiti s unutrašnjim dijelom rebra.

2.6.      Ruke

2.6.1.   Ruke su prikazane kao dio br. 6 na slici 1. ovog Dodatka.

2.6.2.   Ruke imaju plastični kostur
pokriven poliuretanskim »tkivom« i kožom od PVC-a.

2.6.3.   Spoj ramena i ruke dozvoljava
razne položaje, 0°, 40° i 90° u odnosu na liniju trupa.

2.6.4.   Spoj ramena i ruke dozvoljava samo
savojno/istezno zakretanje.

2.7.      Donji dio
kralješnice

2.7.1.   Donji dio kralješnice prikazan je
kao dio br. 7 na slici 1. ovog Dodatka.

2.7.2.   Donji dio kralješnice sastoji se
od punoga gumenog cilindra s dvije čelije čelične spojne ploče na svakom kraju i
čeličnog uželindru.

2.8.      Abdomen

2.8.1.   Abdomen je prikazan kao dio br. 8 na slici 1. ovog Dodatka.

2.8.2.   Abdomen se sastoji od metalnog
odljevka i pokrova od poliuretanske pjene.

2.8.3.   Središnji dio abdomena je metalni
odljevak (dio br. 8a). Pokrovna ploča pričvršćena je
s gornje strane odljevka.

2.8.4.   Pokrov (dio br.
8b) je napravljen od poliuretanske pjene. Zakrivljena gumena ploča ispunjena
olovnim kuglicama ugrađena je u pokrov od pjene s obje strane.

2.8.5.   Između pjenastog pokrova i krutog
odljevka sa svake strane abdomena mogu se pričvrstiti ili tri pretvarača sile
(dio br. 8c) ili tri zamjenska dijela koji nisu
mjerni elementi.

2.9.      Zdjelica

2.9.1.   Zdjelica je prikazana kao dio br. 9 na slici 1. ovog Dodatka.

2.9.2.   Zdjelica se sastoji od elementa
križne kosti, dva krila zdjelice, dva zgloba kuka i pjenastog pokrova.

2.9.3.   Križna kost (dio br. 9a) sastoji se od aluminijskog elementa ispunjenog
olovom i aluminijske ploče koja je pričvršćena s gornje strane tog elementa.

2.9.4.   Dva krila zdjelice (dio br. 9b) napravljena su od poliuretana.

2.9.5.   Zglobovi kuka (dio br. 9c) su napravljeni od čelika. Sastoje se od dijela koji
predstavlja gornji dio natkoljenične kosti i kuglastog zgloba spojenog na
osovinu koja prolazi kroz H-točku lutke.

2.9.6.   Sustav tkiva (dio br. 9d) napravljen je od kože od PVC-a ispunjene poliuretanskom
pjenom. Na mjestu H-točke koža je zamijenjena velikim cilindrom od
poliuretanske pjene s otvorenim ćelijama (dio br.
9e), pričvršćenim za čeličnu ploču koja je nepomično vezana za krila zdjelice
osovinom koja prolazi kroz kuglasti zglob.

2.9.7.   Krila zdjelice su međusobno
povezana kod spoja zdjeličnih kostiju pretvaračem sile (dio br.
9f) ili zamjenskim elementom koji »glumi« pretvarač.

2.10.    Noge

2.10.1.
            Noge su
prikazane kao dio br. 10 na slici 1. ovog Dodatka.

2.10.2.
            Noge su
napravljene od metalnog kostura pokrivenog poliuretanskom pjenom koja
predstavlja tkivo i plastičnom kožom.

2.10.3.
            Koljeno i
spojevi skočnog zgloba dozvoljavaju samo savojno/istezno zakretanje.

2.11.    Odijelo

2.11.1.
            Odijelo je
prikazano kao dio br. 11 na slici 1. ovog dodatka.

2.11.2.
            Odijelo je
napravljeno od gume i pokriva ramena, prsni koš, gornji dio ruku, abdomen i
donji dio kralješnice te gornji dio zdjelice.

\_\_\_\_\_\_
(1) Do objave prikladnih ISO normi ovi
dokumenti (korisnički priručnik Eurosida 1, od
Studenog 1990) mogu se pribaviti kod TNO Istraživački institut cestovnih
vozila, PP 6033, 2600 JA Delft, Schoenmakerstraat
97, 2628 VK Delft, Nizozemska)

*Slika 1.*

Konstrukcija lutke za
bočni sudar

![](dodatni/356350.gif)

*Tablica 1.*

Dijelovi lutke za bočni
sudar

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dio br. | Opis | Broj dijelova |
| 1 | Glava | 1 |
| 2 | Vrat | 1 |
| 2a | Spojnica glave i vrata | 1 |
| 2b | Središnji dio | 1 |
| 2c | Spojnica vrata i prsnog koša | 1 |
| 3 | Nosač vrata | 1 |
| 4 | Ramena | 1 |
| 4a | Rameni element | 1 |
| 4b | Ključne kosti | 2 |
| 4c | Elastično uže | 2 |
| 4d | Rameni pokrov | 1 |
| 5 | Prsni koš | 1 |
| 5a | Kralješnica prsnog koša | 1 |
| 5b | Stražnja ploča | 1 |
| 5c | Modul rebara | 3 |
| 5d | Rebra prekrivena tkivom | 3 |
| 5e | Sklop klip-cilindar | 3 |
| 5f | Prigušivač | 3 |
| 5g | Prigušna opruga | 3 |
| 5h | Podešavajuća opruga | 3 |
| 5i | Pretvarač pomaka | 3 |
| 6 | Ruka | 2 |
| 7 | Donji dio kralješnice | 1 |
| 8 | Abdomen | 1 |
| 8a | Središnji odljevak |th=106 style='width:79.85pt;border-top:none;border-left:none;
border-bottom:solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:
solid black .75pt;mso-border-left-alt:solid black .25pt;mso-border-top-alt:
.75pt;mso-border-left-alt:.25pt;mso-border-bottom-alt:.75pt;mso-border-right-alt:
.25pt;mso-border-color-alt:black;mso-border-style-alt:solid;padding:2.85pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;
height:3.0pt'>

1

| 8b | Pokrov od tkiva | 1 |
| 8c | Pretvarač sile | 3 |
| 9 | Zdjelica | 1 |
| 9a | Element križne kosti | 1 |
| 9b | Krilo zdjelice |  | 2 |
| 9c | Zglob kuka | 2 |
| 9d | Pokrov od tkiva | 1 |
| 9e | Element od pjene kod H-točke | 2 |
| 9f | Pretvarač sile | 1 |
| 10 | Noga | 2 |
| 11 | Odijelo | 1 |

3.
SKLOP LUTKE

3.1.      Glava – vrat

3.1.1.   Zahtijevani moment pritezanja polukuglastih vijaka za spajanje vrata je 10 Nm.

3.1.2.   Glava je pričvršćena na vratnu
ploču spojnice glave i vrata pomoću tri vijka.

3.1.3.   Vratna ploča spojnice vrata i prsnog
koša pričvršćena je za nosač vrata pomoću četiri vijka.

3.2.      Vrat – ramena –
prsni koš

3.2.1.   Nosač vrata pričvršćen je za
element ramena pomoću četiri vijka.

3.2.2.   Element ramena pričvršćen je na
gornju površinu kutije kralješnice prsnog koša pomoću tri vijka.

3.3.      Ramena – ruka

3.3.1.   Ruke smiju biti pričvršćene za
ključne kosti i podešene pomoću vijka i ležaja. Moment potreban za pridržavanje
ruke u definiranom normalnom položaju je 0.6 Nm.

3.4.      Prsni koš – donji
dio kralješnice – abdomen

3.4.1.   Prilagodnik
donjeg dijela kralješnice pričvršćen je za donji dio kralješnice prsnog koša
pomoću dva vijka.

3.4.2.   Prilagodnik
donjeg dijela kralješnice pričvršćen je za vrh donjeg dijela kralješnice pomoću
dva vijka.

3.4.3.   Gornja prirubnica
središnjeg abdominalnog odljevka ukliještena je između prilagodnika
donjeg dijela kralješnice i donjeg dijela kralješnice.

3.5.      Donji dio
kralješnice – zdjelica – noge

3.5.1.   Donji dio kralješnice pričvršćen
je za donju ploču donjeg dijela kralješnice pomoću tri vijka.

3.5.2.   Donja ploča donjeg dijela
kralješnice pričvršćena je za element križne kosti zdjelice pomoću tri vijka.

3.5.3.   Noge su pričvršćene na spojnicu
gornjeg dijela natkoljenične kosti i zdjelice pomoću vijka.

3.5.4.   Noge mogu biti sastavljene i
podešene pomoću šarnir-zgloba u koljenima i skočnim
zglobovima.

4.
GLAVNE ZNAČAJKE

4.1.      Masa

4.1.2.   Mase glavnih dijelova lutke
prikazane su u tablici 2. ovog Dodatka.

*Tablica 2.*

Mase
dijelova lutke

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Dio | Masa (kg) | Osnovni sadržaji |
| Glava | 4,0 ± 0,4 | Cijela glava uključujući i troosni mjerač ubrzanja |
| Vrat | 1,0 ± 0,1 | Vrat, isključujući nosač vrata |
| Prsni koš | 22,4 ± 1,5 | Nosač vrata, ramena, matice za pričvršćivanje ruku, kutija kralješnice, stražnja ploča kralješnice, moduli rebara, pretvarači pomaka rebara, prilagodnik donjeg dijela kralješnice, pokrov ramena, središnji odljevak abdomena, pretvarači sile abdomena, 2/3 odjela. |
| Ruka | 1,3 ± 0,1 | Gornji dio ruke, uključujući ploču za postavljanje ruke (svaka) |
| Abdomen | 5.0pt'>5,0 ± 0,5 | Abdominalni pokrov od tkiva i donji dio kralješnice |
| Zdjelica | 12,0 ± 1,0 | Element križne kosti, donja ploča donjeg dijela kralješnice, kuglasti zglobovi kuka, gornji dijelovi natkoljenične kosti, krila zdjelice, pretvarača sile na spoj zdjeličnih kostiju, zdjelični pokrov od tkiva, 1/3 odjela |
| Noga | 12,5 ± 1,0 | Stopalo, potkoljenica i natkoljenica i tkivo sve do spoja s gornjim dijelom natkoljenične kosti (svaka) |
| Ukupno | 72, 0 ± 0,5 |  |

4.2.
     Glavne mjere

4.2.1.
  Glavne mjere lutke za bočni sudar (uključujući i odijelo), prema slici
2. ovog dodatka, prikazane su u tablici 3. ovog Dodatka.

*Slika 2.*

Odmjere
glavnih mjera lutke

![](dodatni/356351.gif)

*Tablica 3.*

Glavne
mjere lutke

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br.>. | Značajka | Mjera (mm) |
| 1. | Visina sjedenja | 904 ± 7 |
| 2. | Od sjedala do zgloba ramena | 557 ± 5 |
| 3. | Od sjedala do donjeg ruba donjeg rebra | 357 ± 5 |
| 4. | Od sjedala do ruke | 242 ± 5 |
| 5. | Od sjedala do H-točke | 98 ± 2 |
| 6. | Od tabana do sjedala, pri sjedenju | 456 ± 5 |
| 7. | Od H-točka do težišta glave | 687 ± 5 |
| 8. | Od H-točke do središta gornjeg rebra | 393 ± 3 |
| 9. | Od H-točke do središta srednjeg rebra | 337 ± 3 |
| 10. | Od H-točke do središta donjeg rebra | 281 ± 3 |
| 11. | Od H-točke do središta pretvarača sile u abdomenu | 180 ± 3 |
| 12. | Od H-točke do središta pretvarača sile na spoju zdjeličnih kostiju | 14 ± 2 |
| 13. | Širina glave | 154 ± 2 |
| 14. | Širina ramena/ruku | 482 ± 5 |
| 15. | Širina prsnog koša | 330 ± 5 |
| 16. | Širina abdomena | 290 ± 5 |
| 17. | Širina zdjelice | 355 ± 5 |
| 18. | Promjer vrata | 80 ± 2 |
| 19. | Dubina glave | 201 ± 5 |
| 20. | Dubina prsnog koša | 276 ± 5 |
| 21. | Dubina abdomena | 204 ± 5 |
| 22. | Dubina zdjelice | 245 ± 5 |
| 23. | Od stražnjeg djela stražnjice do H-točke | 157 ± 2 |
| 24. | Od stražnjeg dijela stražnjice do prednje strane koljena | 610 ± 5 |

5.
CERTIFIKACIJA LUTKE

5.1.      Strana sudara

5.1.1.   Ovisno o strani vozila koja će
biti udarena, dijelovi lutke koji se nalaze na lijevoj ili na desnoj strani
trebaju biti ovjereni.

5.1.2.   S obzirom na zahtijevanu stranu
sudara potrebno je pripremiti rasporede modula rebara (uključujući mjerne
uređaje), pretvarača sile u abdomenu i pretvarača sile na spoju zdjelič­nih kostiju.

5.2.      Mjerni uređaji

Svi mjerni uređaji moraju biti umjereni i sukladni sa zahtjevima iz
dokumentacije navedene u točki 1.3.

5.2.1.   Svi kanali mjerne opreme moraju biti
sukladni normi ISO 6487:1987.

5.3.      Vizualni pregled

5.3.1.   Svi dijelovi lutke moraju biti
vizualno pregledani na oštećenja i ukoliko je potrebno zamijenjeni prije
ispitivanja za certificiranje.

5.4.      Opći postav za
ispitivanje

5.4.1.   Slika 3. ovog dodatka prikazuje
postavke za sva ispitivanja za certifikat lutke za bočni sudar.

5.4.2.   Ispitivanja na glavi, vratu,
prsnom košu i donjem dijelu kralješnice provode se na rastavljenim dijelovima
lutke.

5.4.3.   Ispitivanja na ramenima, abdomenu
i zdjelici provode se na sastavljenoj lutki (bez odjela). Pri tim ispitivanjima
lutka je posjednuta na ravnu površinu prekrivenu s dvije tanke ploče od teflona, debljine manje ili jednake 2 mm, postavljene
između površine i lutke.

5.4.4.   Svi dijelovi koji trebaju
certifikat moraju se čuvati u sobi za ispitivanje najmanje četiri sata prije
ispitivanja na temperaturi od 18°C do 22°C.

5.4.5.   Vremenski period između dva
uzastopna ispitivanja za certifikat mora biti najmanje 30 min.

5.5.      Glava

5.5.1.   Glava se ispušta s visine od 200 ±
1 mm na ravnu, krutu površinu sudara.

5.5.2.   Kut između sudarne
i središnje sagitalne ravnine glave je 35° ± 1°, što
omogućava sudar gornje strane glave.

5.5.3.   Najveće rezultantno
ubrzanje glave, pročišćeno upotrebom CFC 1000, mora biti između 100 i 150 g.

5.5.4.   Značajka glave smije se podesiti
kako bi odgovarala zahtjevima promjenom značajki trenja spoja tkiva i lubanje (npr. podmazivanje pomoću praha od talka ili PTFE
raspršivač)

5.6.      Vrat

5.6.1.   Vratna spojnica glave i vrata
pričvršćena je na poseban simetričan model glave za certificiranje mase 3,9 ±
0.05 kg (vidi sliku 4.).

5.6.2.   Model glave i vrat pričvršćeni su
naopako za donju stranu njihala za iskrivljenje vrata, koje dozvoljava bočno
pomicanje sustava.

5.6.3.   Njihalo vrata opremljeno je jednoosnim mjerilom ubrzanja pričvršćenim na 1655 ± 5 mm od
okretišta njihala.

5.6.4.   Mora se omogućiti da njihalo vrata
slobodno padne s visine koja je odabrana tako da se pri sudaru postigne brzina
od 3,4 ±0.1 m/s, mjerena na položaju mjerača ubrzanja.

5.6.5.   Njihalo vrata usporava se od
brzine pri sudaru do nule pomoću prikladnog uređaja, kojim se dobiva zapis
usporenje--vrijeme unutar područja propisanog na slici 5. ovog Dodatka. Izlaz
svih kanala mora biti zapisan pomoću pročistača ISO CFC 1000 i pročišćeni
digitalno pomoću CFC 60.

5.6.6.   Najveći kut savijanja modela glave
u odnosu na njihalo mora biti 51° ± 5° i mora se javiti pri brzini između 50 i
62 m/s.

5.6.7.   Najveći pomaci težišta modela glave
u bočnom i uzdužnom smjeru moraju biti 97 ± 10 mm odnosno 26 ± 6 mm.

5.6.8.   Značajke vrata smiju se podešavati
zamjenom kružnih odbojnih dijelova s odbojnicima drugačije tvrdoće.

5.7.      Ramena

5.7.1.   Duljina elastičnog užeta mora se
podesiti tako da se ostvari sila od 27,5 N do 32,5 N koja se primjenjuje na 4 ±
1 mm od vanjskog ruba ključne kosti u ravnini pomicanja ključne kosti u smjeru
prema naprijed i ostvaruje njezino pomicanje u istom smjeru.

5.7.2.   Lutka je posjednuta na ravnu,
vodoravnu, krutu površinu bez naslona. Prsni koš postavljen je u vertikalni
položaj, a ruke bi trebale stajati pod kutom od 40° ± 2° prema naprijed u
odnosu na vertikalu. Noge su postavljene vodoravno.

5.7.3.   Udarna glava je njihalo od 23,5 ±
0,2 kg s promjerom od 152 ± 2 mm. Udarna glava obješena je o kruti oslonac uz
pomoć četiri užeta pri čemu je središnja linija udarne glave najmanje 3,5 m
ispod krutog oslonca.

5.7.4.   Udarna glava opremljena je mjeračem
ubrzanja koji djeluje u smjeru sudara i smješten je na osi sudara.

5.7.5.   Udarna glava mora se slobodno
zanjihati do ramena lutke brzinom od 4,3 ± 0.1 m/s pri sudaru.

5.7.6.   Smjer sudara okomit je na os lutke
u smjeru naprijed-nazad, a os udarne glave poklapa se s osi okretanja gornjeg
dijela ruke.

5.7.7.   Najveće ubrzanje udarne glave,
pročišćeno s CFC 180, mora biti između 7,5 i 10, 5 g.

5.8.      Ruke

5.8.1.   Za ruke nije propisan postupak
dinamičkog certificiranja.

5.9.      Prsni koš

5.9.1.   Svaki modul rebara certificira se
posebno.

5.9.2.   Modul rebara postavljen je
vertikalno u uređaj za ispitivanje slobodnim padom a cilindar rebra kruto je
pričvršćen za uređaj.

5.9.3.   Udarna glava je masa od 7,8 ± 0 do
0,1 kg koja slobodno pada s ravnom površinom i promjerom od 150 ± 2 mm.

5.9.4.   Središnja linija udarne glave mora
biti poravnata sa središnjom linijom klipa rebra.

5.9.5.   Brzine udara su 1,0, 2,0, 3,0, i
4,0 m/s. Brzine sudara ne mogu odstupati od propisanih za više od 2%.

5.9.6.   Pomak rebra trebalo bi mjeriti, npr. pomoću pretvornika pomaka postavljenog na samom rebru.

5.9.7.   Zahtjevi za certificiranje rebra
prikazani su u tablici 4. ovog Dodatka.

5.9.8.   Značajke modula rebra smiju
se podesit zamjenom podešavajuće opruge unutar cilindra s oprugom drugačije
krutosti.

*Tablica 4.*

Zahtjevi
za certificiranje cijelog modula rebara

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Brzina sudara  (m/s) | Pomak (mm) | |
| najmanji | najveći |
| 1,0 | 10,0 | 14,0 |
| 2,0 | 23,5 | 27,5 |
| 3,0 | 36,0 | 40,0 |
| 4,0 | 46,0 | 51,0 |

5.10.    Donji dio kralješnice

5.10.1.
            Donji dio
kralješnice pričvršćen je za poseban simetričan model glave koji služi za
certificiranje a koji ima masu od 3,9 ±0.05 kg (vidi sliku 4.).

5.10.2.
            Model glave i
donji dio kralješnice pričvršćeni su naopačke za donji dio njihala za
iskrivljenje vrata, koje dozvoljava bočno pomicanje sustava.

5.10.3.
            Njihalo
vrata opremljeno je jednoosnim mjeračem ubrzanja
pričvršćenim na 1655 ± 5 mm od okretišta njihala.

5.10.4.
            Njihalo
vrata može slobodno pasti s visine koja je odabrana tako da se pri sudaru
postigne brzina od 6,05 ±0.1 m/s, mjerena na položaju mjerača ubrzanja.

5.10.5.
            Njihalo
vrata usporava se od brzine pri sudaru do nule pomoću prikladnog uređaja, kojim
se dobiva zapis usporenje-vrijeme unutar područja propisanog na slici 6. ovog
Dodat­ka. Izlaz svih kanala mora biti zapisan pomoću pročistača ISO 6487 CFC
1000 i pročišćeni digitalno pomoću CFC 60.

5.10.6.
   &nbs       Najveći kut
savijanja modela glave u odnosu na njihalo mora biti 50° ± 5° i mora se javiti
pri brzini između 39 i 53 m/s.

5.10.7.
            Najveći
pomaci težišta modela glave u bočnom i uzdužnom smjeru moraju biti 104 ± 7 mm
odnosno 33 ± 7 mm.

5.10.8.
Značajke donjeg dijela kralješnice smiju se podesiti promjenom duljine
kralješnice.

5.11.    Abdomen

5.11.1.
            Lutka je
posjednuta na ravnu, vodoravnu, krutu površinu bez naslona. Prsni koš
postavljen je u vertikalni položaj, dok su ruke i noge postavljene vodoravno.

5.11.2.
            Udarna glava
je njihalo mase 23,5 + 0 do 0,2 kg i promjera 152 ± 2 mm.

5.11.3.
            Njihalo na
prednjoj strani udarne glave ima vodoravan »oslonac za ruke« mase 1,0 ± 0.01
kg. Sveukupna masa udarne glave zajedno s osloncem za ruke jednaka je 24,5 + 0
do 0,2 kg. Kruti oslonac za ruku visok je 70 ± 1 mm, širok 150 ± 1 mm i mora
imati mogućnost prodiranja u abdomen s najmanje 60 mm. Središnjica njihala
poklapa se sa središtem oslonca za ruke.

5.11.4.
Udarna glava opremljena je mjeračem ubrzanja koji djeluje u smjeru sudara i
smješten je na osi sudara.

5.11.5.
            Udarna glava
mora se slobodno zanjihati do abdomena lut­ke s brzinom od 6,3 ± 0.1 m/s pri sudaru.

5.11.6.
            Smjer sudara
okomit je na os lutke u smjeru naprijed-nazad, a os udarne glave poravnata je
sa središtem srednjeg pretvarača sile.

5.11.7.
            Najveća sila
udarne glave, dobivena iz ubrzanja udarne glave, pročišćenog pomoću CFC 180 i
umnoženog s masom udarne glave/oslonca za ruke, mora biti između 9,5 i 11,1 kN
i mora se pojaviti u periodu između 9,8 i 11,4 ms.

5.11.8.
            Rezultati
sila-vrijeme mjereni s tri abdominalna pretvarača sile moraju se zbrojiti i
pročistiti pomoću CFC 600. Najveća sila tog zbroja mora biti između 5,9 i 7,9
kN.

5.12     Zdjelica

5.12.1.
            Lutka je
posjednuta na ravnu, vodoravnu, krutu površinu bez naslona. Prsni koš
postavljen je u vertikalni položaj, dok su ruke i noge postavljene vodoravno.

5.12.2.
            Udarna glava
je njihalo mase 23,5 + 0 do 0,2 kg i promjera 152 ± 2 mm.

5.12.3.
            Udarna glava
opremljena je mjeračem ubrzanja koji djeluje u smjeru sudara i smješten je na
osi sudara.

5.12.4.
            Udarna glava
mora se slobodno zanjihati do zdjelice lutke s brzinom od 4,3 ± 0.1 m/s pri
sudaru.

5.12.5.
            Smjer sudara
okomit je na os lutke u smjeru naprijed-nazad, a os udarne glave poravnata je
sa središtem cilindra od pjene na mjestu H-točke.

5.12.6.
            Najveća sila
udarne glave, dobivena iz ubrzanja udarne glave, pročišćenog pomoću CFC 180 i
umnoženog s masom udarne glave, mora biti između 4,4 i 5,4 kN i mora se
pojaviti u periodu između 10,3 i 15,5 ms.

5.12.7.
            Sila na spoj
zdjeličnih kostiju, pročišćena pomoću CFC 600, mora biti između 1,04 i 1,64 kN
i mora se pojaviti u periodu između 9,9 i 15,9 ms.

5.13.    Noge

5.13.1.
            Za noge nije
propisan postupak dinamičkog certificiranja.

*Slika 3.*

Prikaz
postavki ispitivanja za certifikat lutkeza bočni sudar

![](dodatni/356352.gif)

*Slika 4.*

Postavke
ispitivanja za certifikat vrata i donjeg dijela kralješnice

![](dodatni/356353.gif)

*Slika 5.*

Područje
krivulje usporenje-vrijeme njihala za ispitivanje za certifikat vrata

![](dodatni/356354.gif)

*Slika 6.*

Područje
krivulje usporenje-vrijeme njihala za ispitivanje za certifikat donjeg dijela
kralješnice

![](dodatni/356355.gif)

Dodatak 4.

UGRADBA LUTKE ZA BOČNI
SUDAR

1.
OPĆENITO

1.1.      Lutka za bočni
sudar koja se koristi u ovom postupku ugradbe opisana je Dodatkom 3. Priloga
II. ovoga Pravilnika.

2.
UGRADBA

2.1.      Podesi zglobove
nogu tako da oni pridržavaju nogu kada je ona izravnana vodoravno (1 do 2 g).

2.2.      Ispitnu lutku
treba obući u tijesno, rastezljivo donje rublje krat­kih rukava od pamuka i u hlače tri četvrtinske duljine.

2.3.      Lutka se smješta
na vanjsko prednje sjedalo na strani sudara, kao što je opisano u propisu o
postupku ispitivanja bočnog sudara.

2.4.      Ravnina simetrije
lutke mora se poklapati sa središnjom vertikalnom ravninom propisanog sjedećeg
položaja.

2.5.      Zdjelica lutke
mora biti postavljena tako da je poprečna linija koja prolazi kroz H-točke
lutke okomita na uzdužnu središnju ravninu sjedala. Linija koja prolazi kroz
H-točke lutke mora biti vodoravna s najvećim dozvoljenim odstupanjem ±2°.

2.6.      Gornji dio trupa
mora biti nagnut prema naprijed i zatim polegnut unatrag tako da čvrsto nalegne
na naslon sjedala. Ramena lutke moraju biti postavljena što više unatrag.

2.7.      Bez obzira na
položaj sjedenja lutke, kut između gornjeg dijela ruke i referentne linije
između trupa i ruke na svakoj strani mora biti 40° ± 5°. Referentna linija
između trupa i ruke definirana je kao sjecište ravnine tangencijalne na prednju
površinu rebara i vertikalne uzdužne ravnine lutke u kojoj se nalazi ruka.

2.8.      Ukoliko je lutka
na vozačevom sjedalu, potrebno je postaviti desno stopalo lutke, bez pomicanja
zdjelice ili trupa, na nepritisnutu papučicu gasa, tako da je peta oslonjena na
pod i pomaknuta koliko je god moguće naprijed. Lijevo stopalo treba postaviti
okomito na donji dio noge tako da je peta oslonjena na pod na istoj poprečnoj
liniji kao i desna peta. Koljena trebaju biti postavljena tako da njihove
vanjske površine budu za 150 ± 10 mm udaljene od ravnine simetrije lutke.
Butine lutke potrebno je, ukoliko je to moguće ostvariti unutar ovih
ograničenja, postaviti u dodir s jastukom sjedala.

2.9.      Za druga mjesta
sjedenja, potrebno je postaviti pete lutke, bez pomicanja zdjelice ili trupa,
na pod i koliko je god moguće naprijed, s tim da se jastuk sjedala ne smije
stiskati više nego što se stišće od težine noge. Koljena lutke trebaju biti
postav­ljena tako da njihove vanjske površine budu za
150 ± 10 mm udaljene od ravnine simetrije lutke.

Dodatak 5.

DJELOMIČNO ISPITIVANJE

1.an"'>1.
SVRHA

Svrha ovih ispitivanja je da se potvrdi da li prepravljeno vozilo pokazuje
barem istu (ili bolju) karakteristiku apsorpcije energije u odnosu na vozilo
koje je već dobilo homologaciju tipa prema ovom
Pravilniku.

2.
POSTUPCI I ISPITNE NAPRAVE

2.1.      Referentno
ispitivanje

2.1.1.   Dva dinamička ispitivanja, koja
koriste dvije različite udarne glave, provode se na vozilu s novom bočnom konstruk­cijom, koje treba homologirati, s time da se koriste izvorni materijali
podstave koji su ispitani za vrijeme tipskog homologiranja
vozila (slika 1.).

2.1.1.1.
           Kuglasti model
udarne glave, definiran u točki 3.1.1., mora s brzinom od 24,1 km/h udariti u
područje gdje je udarila glava ispitne lutke za vrijeme homologacije
vozila. Rezultati ispitivanja moraju se zabilježiti, i HPC se mora izračunati.
No, ovo ispitivanje ne mora se provesti kada, za vrijeme ispitivanja opisanog u
Dodatku 1 Priloga II ovoga Pravilnika:

– nije bilo dodira glave, ili

– glava je dodirnula samo ostakljeni dio, pod uvjetom da staklo nije laminirano.

2.1.1.2.
           Element udarnog
tijela trupa, definiran u točki 3.2.1., mora brzinom od 24,1 km/h udariti u
područje bočne stranice u koje su udarila ramena, ruka i prsni koš ispitne
lutke, za vrijeme homologacije vozila. Rezultati
ispitivanja moraju se zabilježiti i HPC se mora izračunati.

2.2.      Ispitivanje za homologaciju tipa

2.2.1.   Ispitivanja navedena u točkama 2.1.1.1.
i 2.1.1.2. ponavljaju se korištenjem novih materijala podstave, sjedala, itd. za koje se traži proširenje homologacije
tipa, pričvršćenih na novu bočnu konstrukciju vozila, rezultati se bilježe i
njihov HPC se izračunava.

2.2.1.1.
           Ukoliko su
izračunati HPC iz rezultata oba homologacijska
ispitivanja manji od HPC dobivenih iz referentnih ispitivanja (provedenih
korištenjem izvornih, tipski homologiranih,
materijala podstave i sjedala), proširenje homologacije
će biti odobreno.

2.2.1.2.
Ukoliko su novi HPC veći od onih dobivenih za vrijeme referentnog ispitivanja,
provest će se potpuno novo cjelovito ispitivanje (s upotrebom predložene
podstave, sjedala itd).

3.
OPREMA ZA ISPITIVANJE

3.1.      Model udarne glave
(slika 1.)

3.1.1.   Ovaj uređaj sastoji se od potpuno
linearno vođene, krute udarne glave mase 6,8 kg. Površina udara udarne glave je
kuglastog oblika s promjerom od 165 mm.

3.1.2.   Model udarne glave mora biti
opremljen s dva mjerača ubrzanja i uređajem za mjerenje brzine, koji mogu
mjeriti veličine u smjeru sudara.

3.2.      Element udarnog
tijela trupa (Slika 1)

3.2.1.   Ovaj uređaj sastoji se od potpuno
linearno vođenog, krutog udarnog tijela mase 30 kg. Njegove mjere i poprečni
presjek prikazani su na slici 1.

3.2.2.   Element udarnog tijela mora biti
opremljen s dva mjerača ubrzanja i uređajem za mjerenje brzine, koji mogu
mjeriti veličine u smjeru sudara.

*Slika 1.*

*![](dodatni/356356.gif)*

Pravilnik, NN 152/2005-2959