## Odluka o izmjenama i dopunama Odluke o klasifikaciji plasmana i potencijalnih obveza banaka

### NN 149/2005 (19.12.2005.), Odluka o izmjenama i dopunama Odluke o klasifikaciji plasmana i potencijalnih obveza banaka

# HRVATSKA NARODNA BANKA

**2874**

Na temelju članka 25. i članka 39. stavka 2. pod
i) Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«, br.
36/2001.) te članka 69. stavka 3. i članka 70. stavka 3. Zakona o bankama
(»Narodne novine«, br. 84/2002.) guverner Hrvatske
narodne banke donio je 12. prosinca 2005.

## ODLUKU

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ODLUKE O KLASIFIKACIJI PLASMANA I POTENCIJALNIH OBVEZA BANAKA

Članak 1.

U Odluci o klasifikaciji plasmana i
potencijalnih obveza banaka (»Narodne novine«, br.
17/2003.) članak 2. mijenja se i glasi:

»Za potrebe ove odluke ukupna aktiva banke
dijeli se:

1) na aktivu koja se raspoređuje u rizične
skupine – stavke na osnovi kojih je banka izložena kreditnom riziku, odnosno
riziku gubitka zbog neispunjenja dužnikove obveze prema banci;

2) na aktivu koja se ne raspoređuje u rizične
skupine – stavke na osnovi kojih je banka pretežno izložena tržišnom i ostalim
vrstama rizika različitim od kreditnog (ulaganja u vrijednosne papire i druge
financijske instrumente koji se vrednuju po fer vrijednosti kroz račun dobiti i
gubitka, ulaganja u pridružene kompanije i povezana trgovačka društva odnosno
podružnice te materijalna imovina i ostale slične nespomenute stavke).«

Članak 2.

Članak 4. mijenja se i glasi:

»(1) Banka je dužna donijeti opći akt kojim
pobliže uređuje način sustavnog:

1) utvrđivanja i praćenja (tijekom zasnivanja i
trajanja poslovnog odnosa) kreditne sposobnosti osoba prema kojima je izložena
te kvalitete instrumenata osiguranja tražbina i potencijalnih obveza banke,

2) vođenja kreditnih spisa i spisa preuzetih
potencijalnih obveza, uključujući i sustavno evidentiranje i praćenje sudskih
sporova koje banka pokreće radi naplate svojih potraživanja,

3) raspoređivanja plasmana i potencijalnih
obveza u rizične skupine,

4) provođenja rezerviranja za gubitke odnosno
umanjenja vrijednosti plasmana na pojedinačnoj i skupnoj osnovi.

(2) Opći akt iz stavka 1. ovog članka treba
obvezatno sadržavati pobliže kriterije utvrđivanja i praćenja kreditne
sposobnosti osoba prema kojima je banka izložena i procedure upravljanja
kreditnim rizikom, i to zasebno za kreditnu izloženost s osnove:

1) kunskih plasmana,

2) plasmana uz valutnu klauzulu,

3) deviznih plasmana.

Plasmani iz točke 1., 2. i 3 ovog stavka obuhvaćaju
sve financijske instrumente s osnove kojih je banka izložena kreditnom riziku
(krediti, financijski instrumenti koji se drže do dospijeća, dužnički
instrumenti klasificirani u portfelj raspoloživ za prodaju).

(3) Kreditni rizik po plasmanima iz stavka 2.
točke 2. i 3. ovog članka i tehnike upravljanja tim rizikom, banka treba prije
svega utvrditi s aspekta moguće promjene financijskog položaja dužnika, do koje
bi moglo doći zbog promjene tečaja kune prema stranim valutama u kojima su
nominirani ovi plasmani, odnosno s aspekta sposobnosti dužnika da i u
potencijalno promijenjenim okolnostima podmiruju svoje kreditne obveze prema
banci u skladu s ugovorom. U smislu ovog stavka predmet su praćenja plasmani uz
valutnu klauzulu i devizni plasmani, uključujući i potencijalne obveze banke
nominirane u stranoj valuti (valutna klauzula i devize). Iznimno, praćenju u
smislu ovog stavka ne podliježu kratkoročni krediti (s ugovorenim rokom otplate
do 12 mjeseci) ukoliko glavnica pojedinačnih kredita odobrenih fizičkim osobama
ne prelazi 50 tisuća kuna, odnosno 500 tisuća kuna odobrenih pravnim osobama.

(4) Primjena odredbe stavka 3. ovog članka
podrazumijeva praćenje, analiziranje i procjenjivanje:

1) usklađenosti devizne pozicije pojedinačnih
ili srodnih grupa dužnika, pri čemu povećanu pozornost treba obratiti onim
dužnicima banke koji imaju kratku deviznu poziciju,

2) prilagodljivosti novčanih tokova pojedinačnih
ili srodnih grupa dužnika potencijalno promjenjivoj razini njihovih ukupnih
obveza, a posebno obveza prema banci, do čega bi moglo doći zbog promjene
tečaja kune prema stranim valutama u kojima su nominirani plasmani banke.

(5) U smislu stavka 4. ovog članka smatra se da
postoji neusklađenost devizne pozicije dužnika banke, ako njihovi očekivani
devizni priljevi pokrivaju manje od 80 posto njihovih obveza u devizama i
obveza s ugovorenom valutnom klauzulom, koje imaju prema banci i drugim
vjerovnicima. Banka je dužna razviti interni sustav identificiranja dužnika
koji imaju usklađenu, kao i onih koji imaju neusklađenu deviznu poziciju, te o
tome izvještavati Hrvatsku narodnu banku na način koji će Hrvatska narodna
banka propisati Uputom za sastavljanje nadzornih izvješća banaka.«

Članak 3.

U članku 5. iza stavka 1. dodaje se stavak 2.,
koji glasi:

»(2) Banka je dužna u skladu s točkama 63. i 64.
MRS-a 39 provoditi rezerviranja za identificirane gubitke po plasmanima odnosno
umanjenje njihove vrijednosti, i to:

1) na pojedinačnoj osnovi, za plasmane koji ne
pripadaju »port­felju malih
kredita«,

2) na skupnoj osnovi:

• za plasmane koji pripadaju »portfelju malih
kredita«, ukoliko ih banka ne procjenjuje na pojedinačnoj osnovi,

• za sve plasmane jednom dužniku nad kojim je
pokrenut stečajni postupak, ukoliko banka nema status razlučnog
vjerovnika te iste plasmane ne procjenjuje na pojedinačnoj osnovi,

• za plasmane raspoređene u rizičnu skupinu A.«

Članak 4.

U članku 6. stavku 1. točke 4. i 5. mijenjaju se
i glase:

»4) tražbine na osnovi faktoringa
i forfaitinga, ukoliko su u skladu s MRS-om 39
klasificirane u financijsku imovinu koja se drži do dospijeća, financijsku
imovinu koja je raspoloživa za prodaju ili u kategoriju kredita

5) ulaganja u dužničke vrijednosne papire,
ukoliko su u skladu s MRS-om 39 ta ulaganja klasificirana u kategoriju
financijske imovine koja se drži do dospijeća ili financijsku imovinu koja je
raspoloživa za prodaju«.

Članak 5.

U članku 7. stavku 2. dodaje se sedma točka,
koja glasi:

»7. dužnikovoj izloženosti valutnom riziku.«

Članak 6.

U članku 8. stavci 2. i 3. mijenjaju se i glase:

»(2) Banka je dužna svojim aktom iz članka 4.
Odluke posebno utvrditi procedure odobravanja i praćenja naplate plasmana koji
pripadaju »portfelju malih kredita« te pobliže kriterije raspoređivanja tih
plasmana u rizične skupine. Istim aktom banka može odrediti i manji iznos
ukupnih plasmana u bruto iznosu jednom dužniku kao granicu za »portfelj malih
kredita« u odnosu na iznose koji su definirani stavkom 1. članka 8. Odluke.

(3) Ako se plasmani koji pripadaju »portfelju
malih kredita« raspoređuju u rizične skupine samo na temelju dužnikove
urednosti u podmirivanju obveza prema banci, onda se u smislu Odluke smatra da
su ispunjeni uvjeti za raspoređivanje tih plasmana:

1) u rizičnu skupinu B kada postoje dospjele
tražbine na osnovi tih plasmana koje nisu naplaćene u roku od 90 dana
računajući od dana dospijeća,

2) u rizičnu skupinu C kada postoje dospjele
tražbine na osnovi tih plasmana koje nisu naplaćene u roku od 180 dana
računajući od dana dospijeća.«

Iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4., koji
glasi:

»(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovog članka,
mali iznosi dospjelog duga u odnosu na preostali dug dužnika ne moraju se
rasporediti u rizičnu skupinu B odnosno C. Pod malim iznosom dospjelog duga u
smislu ovog stavka podrazumijeva se dospjeli dug do 500 kuna za kredite pravnim
osobama, odnosno do 100 kuna za kredite fizičkim osobama, uz uvjet da taj iznos
ne čini više od 1% ukupnog duga.«

Članak 7.

U članku 9. stavku 1. druga rečenica briše se.

Stavak 4. mijenja se i glasi:

»(4) Ako nastupi dužnikova neurednost u
podmirivanju obveza prema banci, a banka ne poduzme potrebne pravne radnje za
naplatu svojih tražbina pomoću raspoloživih instrumenata osiguranja naplate,
banka je dužna plasmane koji su na temelju instrumenata osiguranja naplate bili
raspoređeni u rizičnu skupinu A, rasporediti u rizičnu skupinu B te za njih
provesti odgovarajući ispravak vrijednosti odnosno rezerviranje. U smislu ovog
stavka smatra se da je nastupila dužnikova neurednost u podmirivanju obveza
prema banci ako je proteklo više od 90 dana od dana dospijeća.

Bez obzira na pravne radnje poduzete radi
naplate tražbina banke pomoću instrumenata osiguranja tražbina, ako naplata
nije izvršena u roku od dvije godine, računajući od dana kada je nastupila
dužnikova neurednost u podmirivanju njegovih obveza, banka je dužna nenaplaćeni
plasman rasporediti u rizičnu podskupinu B-2 ili B-3 iz članka 11. stavka 3.
Odluke te, uzimajući u obzir preostale izglede za naplatu, provesti ispravak
vrijednosti u visini od najmanje 30% knjigovodstvenog iznosa glavnice navedenog
plasmana.

Odredbe ovog stavka jednako se odnose i na
plasmane koji po kriterijima iz članka 8. Odluke pripadaju »portfelju malih
kredita«.«

U stavku 6. iza riječi »najduže« broj »60« zamjenjuje
se brojem »90«, te iza riječi »od« broj »60« zamjenjuje se brojem »90«.

Članak 8.

U članku 10. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1) Kamatni prihodi od plasmana koji su
raspoređeni u rizičnu skupinu A priznaju se u računu dobiti i gubitka u skladu
s MRS-om 18, točka 30/a.«

Članak 9.

U članku 11. stavku 2. na kraju teksta, iza
riječi »knjigovodstvene vrijednosti« dodaju se riječi »iskazane na računima
bilance i računima izvanbilančne evidencije.«

U stavku 3. iza riječi »kriterije« dodaju se
riječi »utvrđivanja budućih novčanih priljeva s osnove djelomično nadoknadivih
plasmana.«

Iza stavka 3. dodaju se novi stavci 4. i 5.,
koji glase:

»(4) Za potrebe izračunavanja postotka iz stavka
3. ovog članka, koji služi kao kriterij za raspoređivanje plasmana u podskupine
B-1, B-2 i B-3, pod nadoknadivim iznosom plasmana podrazumijeva se sadašnja
vrijednost procijenjenih očekivanih budućih priljeva po dotičnom plasmanu
(glavnica plus kamate), a pod nominalnim knjigovodstvenim odnosno ugovorenim
iznosom plasmana podrazumijeva se stanje potraživanja po glavnici i obračunatim
kamatama, koja su iskazana na računima bilance i računima izvanbilančne
evidencije.

(5) Ako se s osnove unovčenja instrumenta
osiguranja tražbina banke očekuje priljev veći od iznosa koji po ugovoru
pripada banci, ta se razlika ne uključuje u izračun sadašnje vrijednosti
očekivanih budućih priljeva, odnosno u izračun nadoknadivog iznosa plasmana iz
stavka 4. ovog članka.«

Članak 10.

U članku 12. stavku 1. riječi »točka 110.«
zamjenjuje se riječima »točke 59. i 61.«.

U stavku 2. u prvoj rečenici iza riječi »iznosa«
dodaje se riječ »glavnice«, a iza riječi »tokova« u istoj rečenici dodaju se
riječi »s osnove glavnice i kamata«.

U stavku 2. briše se treća rečenica, koja glasi:

»Pritom se odvojeno prati:

• dio gubitka koji se sastoji od razlike između
knjigovodstvenog iznosa plasmana i očekivanih budućih naplata,

• dio gubitka koji se sastoji od diskonta
nastalog svođenjem očekivanih budućih naplata na njihovu sadašnju vrijednost.«

Stavak 4. mijenja se i glasi:

»(4) Sadašnja vrijednost očekivanih budućih
novčanih tokova po djelomično nadoknadivim plasmanima utvrđuje se njihovim
diskontiranjem uz primjenu originalne/izvorne efektivne kamatne stope, tj. efektivne kamatne stope koja je izračunata prigodom sklapanja
ugovora o plasmanu (MRS 39, točka 63. i točka UP 84. Dodatka A). Za potrebe
diskontiranja očekivanih budućih novčanih tokova s osnove djelomično
nadoknadivih plasmana banka treba koristiti postotnu godišnju stopu (PGS), koja
se izračunava prema metodologiji iz Odluke o jedinstvenom iskazivanju efektivne
kamatne stope na kredite i depozite (stopa koja ne uključuje utjecaj tokova
sigurnosnog pologa pri izračunu efektivne kamatne stope). Ako se zbog
financijskih teškoća dužnika naknadnim dodatkom ugovoru izmijene uvjeti
kreditiranja glede visine i rokova otplate, za diskontiranje očekivanih budućih
novčanih tokova s osnove takvih plasmana također se primjenjuje izvorna stopa
(PGS), koja je utvrđena prije izmjene uvjeta kreditiranja. Za diskontiranje očekivanih
budućih novčanih tokova po djelomično nadoknadivim plasmanima kod kojih izvorni
ugovor sadrži klauzulu o promjenjivosti kamatne stope ili je naknadnim dodatkom
ugovoru izmijenjena prvobitno ugovorena kamatna stopa, banka treba primijeniti
tekuću/sadašnju efektivnu kamatnu stopu (PGS). Primjena tekuće/sadašnje
efektivne kamatne stope podrazumijeva upotrebu postotne godišnje stope (PGS)
izračunate u trenutku utvrđenja sadašnje vrijednosti očekivanih budućih
novčanih tokova po djelomično nadoknadivim plasmanima. Pritom se ova stopa
(PGS) izračunava tako da se uzme u obzir ukupno razdoblje na koje je ugovor
sklopljen (a ne samo razdoblje preostalo do dospijeća) i kamatna stopa važeća
na dan izračuna (PGS se izračunava pod pret­postavkom
da je plasman izvorno ugovoren s trenutačno važećom, promijenjenom kamatnom
stopom). Kada se sadašnja vrijednost očekivanih budućih novčanih tokova za
djelomično nadoknadive plasmane utvrđuje za one plasmane za koje u trenutku
odobrenja nije postojala obveza izračuna efektivne kamatne stope, banka je
dužna za potrebe diskontiranja izračunati postotnu godišnju stopu (PGS) na
temelju izvornih ugovornih odredaba primjenjujući fiksnu ili tekuću/sadašnju
kamatnu stopu u skladu s ovim stavkom.«

Članak 11.

Članak 13. mijenja se i glasi:

»(1) Potraživanja s osnove obračunatih kamatnih
prihoda po djelomično nadoknadivim i nenadoknadivim plasmanima (nakon
raspoređivanja plasmana u rizičnu skupinu B ili C) iskazuju se u poslovnim
knjigama na računima izvanbilančne evidencije.

(2) Kamatni prihodi iz stavka 1. ovog članka
priznaju se u računu dobiti i gubitka kada se naplate odnosno ako se naplate.«

Članak 12.

U članku 14. stavku 3. iza riječi »od« broj »60«
zamjenjuje se brojem »90«.

Članak 13.

U članku 15. stavku 1. iza riječi »od« broj »60«
zamjenjuje se brojem »90«.

Članak 14.

Iza članka 22. dodaje se članak 22.a, koji
glasi:

»Članak 22.a

(1) Banka je dužna posebnim internim aktom
pobliže propisati procedure u vezi s praćenjem sudskih sporova koji se vode protiv
banke te s procjenom rizika i rezerviranjima za obveze koje nisu iskazane u
poslovnim knjigama banke, a koje mogu nastati s osnove izgubljenih sudskih
sporova i arbitraža. U smislu ovog stavka pod sudskim sporovima koji se vode
protiv banke podrazumijevaju se oni sporovi u kojima je banka tuženik odnosno
okrivljenik te čija posljedica, ako ih banka izgubi, može biti povećanje obveza
banke i odljev novčanih sredstava za podmirenje tih obveza. Sudski sporovi koji
se eventualno vode protiv banke radi smanjenja tužiteljevih obveza prema banci
(npr. radi proglašenja ovrhe u korist banke
nedopuštenom i sl.), nisu obuhvaćeni ovim stavkom jer
ih (u smislu članka 4. stavka 1. Odluke) treba evidentirati i pratiti u sklopu
kreditnih spisa.

(2) Internim aktom iz stavka 1. ovog članka
banka propisuje procedure u vezi sa sustavnim praćenjem sudskih sporova koji se
vode protiv banke. U procedurama treba minimalno propisati odnosno odrediti:

• način vođenja evidencije o sudskim spisima,

• postupke, kriterije, rokove i odgovorne osobe
za procjenu rizika i utvrđivanje potrebnih rezerviranja za pokriće obveza koje
proizlaze iz pokrenutih sudskih sporova protiv banke,

• način izvješćivanja uprave o sudskim sporovima
(sadržaj izvješća, nositelji i intervali izvješćivanja, koji ne bi trebali biti
duži od šest mjeseci računajući od prethodnog izvješća).

(3) Iznos rezerviranja iz stavka 2. ovog članka
utvrđuje se u skladu s MRS-om 37 – Rezerviranja, nepredviđene obveze i
nepredviđena imovina, a knjiži se u poslovnim knjigama banke kao trošak
rezerviranja razdoblja u kojem je rezerviranje priznato, te u pasivi bilance
kao rezerviranje za sudske sporove pokrenute protiv banke.«

Članak 15.

Članak 24. i naslov iznad njega mijenjaju se i
glase:

»IV. REZERVIRANJA ZA
IDENTIFICIRANE GUBITKE NA SKUPNOJ OSNOVI

Članak 24.

(1) Osim rezerviranja za gubitke odnosno
umanjenja vrijednosti plasmana klasificiranih u rizične skupine B i C koja se
provode na pojedinačnoj osnovi za pojedinačno značajne plasmane, te na
pojedinačnoj ili skupnoj osnovi za plasmane koji nisu pojedinačno značajni
(»portfelj malih kredita«), banka je dužna u skladu s točkama 63. i 64. MRS-a
39 provoditi i rezerviranja za gubitke odnosno umanjenje vrijednosti na skupnoj
osnovi za plasmane koji su klasificirani u rizičnu skupinu A.

(2) Rezerviranja odnosno umanjenje vrijednosti
plasmana iz stavka 1. ovog članka provode se na teret rashoda banke, uz
knjiženje protustavke na zasebnom računu rezervi u
pasivi, s tim da se u financijskim izvješćima iskazuju kao posebna odbitna stavka koja umanjuje sumu aktive banke.

(3) Rezerviranja za gubitke iz stavka 2. ovog
članka odnosno umanjenje vrijednosti plasmana na skupnoj osnovi banka provodi u
skladu s kriterijima koje utvrdi općim aktom iz članka 4. Odluke.

(4) Pri utvrđivanju kriterija za procjenu
postojećih gubitaka u portfelju plasmana raspoređenih u rizičnu skupinu A,
banka treba uzeti u obzir sljedeće karakteristike: distribuciju ovih plasmana
po gospodarskim djelatnostima, geografskim područjima i institucionalnim
sektorima (osobito specifičnosti kreditnog rizika kad je riječ o trgovačkim
društvima i stanovništvu), zatim financijsku snagu dužnika, valutnu strukturu
plasmana te druga obilježja prema kojima se ovi plasmani mogu klasificirati u
više podskupina s različitim stupnjem kreditnog rizika odnosno razinom
gubitaka. U smislu ovog stavka krediti uz valutnu klauzulu i devizni krediti
smatraju se obično rizičnijima od kredita nominiranih u kunama jer sadrže i
komponentu valutno induciranoga kreditnog rizika.

(5) Rezerviranja za gubitke u portfelju plasmana
koji su raspoređeni u rizičnu skupinu A, odnosno umanjenje njihove vrijednosti,
provode se u visini procijenjenih gubitaka za pojedinu podskupinu ovih
plasmana, s tim da zbroj rezerviranja za gubitke odnosno umanjenje vrijednosti
mora iznositi 0,85% do 1,20% ukupnog stanja plasmana rizične skupine A.

(6) Banka je dužna kontinuirano pratiti i prema
potrebi korigirati kriterije za provođenje rezerviranja za gubitke odnosno
umanjenje vrijednosti plasmana rizične skupine A, kako bi ova rezerviranja
odnosno umanjenje njihove vrijednosti bili na razini stvarnih latentnih
gubitaka koji postoje u tim plasmanima.

(7) Analogno rezerviranju za gubitke po
plasmanima rizične skupine A, banka provodi na skupnoj osnovi i rezerviranja za
gubitke s osnove rizičnih izvanbilančnih stavki koje
su klasificirane u rizičnu skupinu A. Rezerviranja iz ovog stavka provode se na
teret rashoda banke, uz knjiženje protustavke na
zasebnom računu u pasivi, te se u financijskim izvješćima iskazuju kao ostale
obveze. Iznos ovih rezerviranja mora iznositi 0,85% do 1,20% ukupnog stanja
potencijalnih obveza banke koje su klasificirane u rizičnu skupinu A.«

Članak 16.

U članku 28. stavku 3. riječ »i« zamjenjuje se
zarezom, a iza riječi »financiranja« dodaju se riječi »i ostale klasične izvanbilančne rizične stavke.«

Iza stavka 3. dodaje se stavak 4., koji glasi:

»(4) Banka je dužna dostaviti u pisanom obliku
izračun osnovice za formiranje rezervi za opće bankovne rizike sa stanjem na dan
31. prosinca godine za koju se sastavlja obračun, zajedno s posebnim
financijskim izvješćima navedenim u točki 20. Odluke o reviziji financijskih
izvješća i poslovnih funkcija banke, u roku iz članka 112. stavka 3. Zakona o
bankama.«

Članak 17.

U članku 34. točki 1. riječ »i« iza riječi
»krediti« zamjenjuje se zarezom, a riječi »koje je kreirala banka« brišu se,
dok se iza riječi »trošku« dodaju riječi »kao i dužnički instrumenti iz
portfelja raspoloživog za prodaju.«

U točki 2. iza riječi »prodaju« dodaju se riječi
»koju čine vlasnički instrumenti«.

Točka 3. mijenja se i glasi:

»3) derivati koji su u skladu s MRS-u 39
raspoređeni kao financijska imovina koja se drži radi trgovanja te derivati
koji se koriste kao instrumenti zaštite, za potrebe mjerenja izloženosti
iskazuju se u iznosu koji je iskazan kao »ukupna izloženost/originalna
izloženost« u obrascu KOIRS u skladu s Uputom za jedinstvenu primjenu Odluke o
adekvatnosti kapitala banaka.«

Članak 18.

(1) Financijska izvješća sa stanjem na dan 31.
prosinca 2005. godine i 31. ožujka 2006. godine sastavljati će se prema
odredbama Odluke o klasifikaciji plasmana i potencijalnih obveza banaka
(»Narodne novine« broj 17/03) a prva financijska izvješća prema ovoj odluci
sastavljaju se sa stanjem na dan 30. lipnja 2006. godine.

(2) Banka je dužna do 30. travnja 2006. godine
provesti usklađivanje općeg akta iz članka 4. Odluke.

(3) Banka je dužna donijeti opći akt iz članka
22.a Odluke do 31. kolovoza 2006. godine, te isti početi primjenjivati pri
sastavljanju financijskih izvješća sa stanjem na dan 30. rujna 2006. godine.

(4) Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

O. br.
474-020/12-05/ŽR

Zagreb, 12. prosinca 2005.

Guverner

Hrvatske narodne banke

**dr****. sc. Željko Rohatinski**, v. r.

Odluka, NN 149/2005-2874