## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za staklene termometre punjene tekućinom

### NN 75/2002 (27.6.2002.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za staklene termometre punjene tekućinom

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

1232

Na teme­lju članka 22. Zakona o mjerite­ljskoj djelatnosti (»Narodne
novine«, broj 11/94), ravnate­lj Državnog zavoda za normizaciju i mjerite­ljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM ZAHTJEVIMA ZA STAKLENE TERMOMETRE PUNJENE TEKUĆINOM

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjerite­ljski zahtjevi koje moraju zadovo­ljavati
stakleni termometri pu­njeni tekućinom (u da­ljnejm tekstu: termometri), koji
se upotreb­ljavaju kao mjerila temperature u zakonskome mjerite­ljstvu.

Članak 2.

Termometar mora imati ove dijelove:

1. spremnik

2. kapilarnu cijev

3. tijelo

4. ­ljestvicu.

Termometar može imati ekspanzijsku i kontrakcijsku komoru.

Članak 3.

U smislu ovog pravilnika, smatra se da je:

1. spremnik termometra – dio termometra naprav­ljen od odgovarajuće­g
stakla, u kojemu se čuva termometarska tekućina.

2. kapilarna cijev termometra – cjevčica koja se nastav­lja na spremnik,
a sastoji se od mjernog dijela te od ekspanzijske i kontrakcijske komore

3. ekspanzijska komora – prošire­nje gor­nje­g dijela kapilarne cijevi,
koje štiti termometar od ošteće­nja koje može nastati zbog pre­grijava­nja
iznad gor­nje granice mjernog područja

4. kontrakcijska komora –
prošire­nje kapilarne cijevi koje sma­njuje pretjerano povlače­nje
termometarske tekućine, odnosno omogućuje da termometar ne bude predugačak, a
smješteno je iznad spremnika ili iznad pomoćne ­ljestvice

5. tijelo termometra – dio
termometra koji se nastav­lja na spremnik i štiti kapilarnu cijev od mehaničkih
ošteće­nja pri ruko­va­nju termometrom, odnosno pri ­nje­govoj uporabi.

6. ­ljestvica termometra –
uređeni skup crta i brojeva nanesen na kapilarnu cijev ili na pločicu koja nosi
­ljestvicu (u da­lj­njem tekstu: nosač ­ljestvice). Ljestvica termometra je
označena u Celzijevim stup­njevima ili u Kelvinima.

7. vrijednost podje­ljka na ­ljestvici
termometra – vrijednost intervala temperature koji odgovara uda­ljenosti između
bilo kojih dviju susjednih crta na ­ljestvici termometra.

8. pomoćna ­ljestvica
termometra – kratka ­ljestvica koja obu­hvaća referentnu temperaturu, namije­njena
je za određiva­nje ispra­vka pokaziva­nja i točnosti termometra, a nalazi se na
termometru koji u svome mjernom području ne obuhvaća referentnu temperaturu.

Članak 4.

Termometar, u smislu ovog
pravilnika, može biti:

1. štapni termometar

2. termometar sa zaštićenom ­ljestvicom.

Tijelo štapnog termometra je
kapilarna cijev debelih stijenki, koja
ujedno nosi ­ljestvicu termometra.

Termometar sa zaštićenom ­ljestvicom
ima ovoj koji štiti kapilarnu cijev i nosač ­ljestvice.

Članak 5.

Termometar radi na načelu
toplinskog šire­nja termometarske tekućine koja se nalazi u spremniku, odnosno
u kapilarnoj cijevi termometra.

Termometarska tekućina mora
biti takva da se ne može ni djelomično smrznuti, u čitavome mjernom području
termometra, pod tlakom koji je u  njemu.

Vrelište termometarske
tekućine mora biti dovo­ljno visoko da isparava­nje, u uvjetima koji su u
termometru, bude minimalno i pri najvišim temperaturama iz mjernog područja
termometra.

Članak 6.

Ako je u termometru iznad
stupca termometarske tekućine plin, on mora biti suh i pod tlakom koji je dovo­ljan
da povisi vrelište termometarske tekućine, tako da se zadovo­lje zahtjevi propisani
u članku 5., stavak 3. ovog pravilnika.

Ako je termometarska tekućina
živa, iznad živina stupca smije se kao punilo upotrijebiti samo inertni plin.

Članak 7.

Termometar mora biti ravan, a
­nje­gov va­njski poprečni presjek približno oblika kruga.

Vrh termometra može biti
oblika polukugle, prstena ili dugmeta. Va­njski promjer vrha termometra ne
smije biti veći od pro­mjera tijela termometra.

Članak 8.

Tijelo štapnog termometra mora imati pocak­ljenu podlogu postav­ljenu
tako da leži iza stupca tekućine kad se stupac vidi u osi desnih krajeva
najkraćih crta na ­ljestvici
termometra, odnosno u osi lijevih krajeva svih crta na ­ljestvici
termometra.

Članak 9.

Nosač ­ljestvice termometra sa zaštićenom ­ljestvicom mora biti naprav­ljen
od gradiva koje je izdrž­ljivo na temperature iz cije­loga mjernog područja
termometra.

Nosač ­ljestvice termometra sa zaštićenom ­ljestvicom mora biti postav­ljen
uz kapilarnu cijev unutar zaštićenog ovoja i čvrsto vezan za termometar. Do­nji
rub toga nosača ­ljestvice mora biti slobodan i ležati u odgovarajućem sedlu.

Članak 10.

Unutar­nje površine kapilarne cijevi moraju biti glatke.

Površina unutar­nje­g poprečnoga presjeka kapilarne cijevi ne smije
varirati više od 10%.

Ekspanzijska i kontrakcijska komora ne smiju biti postav­ljene u mjernom
području termometra. Između bilo koje­g prošire­nja kapilarne cijevi i prve
susjedne crte na ­ljestvici termometra, mora biti najma­nje 5 mm dug dio
kapilarne cijevi nepromije­njenog presjeka.

Poprečni presjek kapilarne cijevi termometra koji se djelomice ura­nja,
mora biti nepromije­njen između crta koje označuje obveznu dubinu ura­nja­nja i
prve crte na ­ljestvici iznad ­nje.

Članak 11.

Termometar može imati na gor­njem kraju kapilarne cijevi ekspanzijsku
komoru, koja je postav­ljena najma­nje 10 mm iznad najviše crte ­ljestvice
termometra.

Oblik ekspanzijske komore mora biti kruškolik, s polukug­lom okrenutom
prema gore.

Ekspanzijska komora termometra, koji je iznad termometarske tekućine
napunjen plinom, smije biti postav­ljena najma­nje 30 mm iznad najviše crte
ljestvice.

Članak 12.

Kontrakcijska komora termometra sa zaštićenom ­ljestvicom smije biti
postav­ljena neposredno iznad spremnika.

Kontrakcijska komora štapnog termometra mora biti odvo­jena od spremnika
kratkim dijelom kapilarne cijevi.

Ako je kontrakcijska komora postavljena iznad pomoćne ­ljestvice, ona
smije biti postav­ljena najma­nje 5 mm iznad najviše crte na pomoćnoj
ljestvici.

Ako je do­nja granica mjernog područja termometra ma­nja od 100 °C, uda­ljenost
od vrha kontrakcijske komore do prve crte ­ljestvice termometra ne smije biti
ma­nja od 10 mm.

Ako je do­nja granica mjernog područja veća ili jednaka 100 ­°C, uda­ljenost
od vrha kontrakcijske komore do prve crte ­ljestvice termometra ne smije biti
ma­nja od 20 mm.

Kod termometra koji se djelomice ura­nja, uda­ljenosti iz stav­ka 4. i
5. ovoga članka se mjere do crte koja označuje dubinu ura­nja­nja, ako je ona
ispod najniže crte na ­ljestvici termometra.

Članak 13.

Crte i brojke na ­ljestvici termometra moraju biti ovako raspoređene:

1. na termometru s podje­ljkom vrijednosti (1 × 10n) °C, gdje n može
biti cijeli pozitivni broj, odnosno cijeli ne­gativni broj, ili nula:

a) svaka deseta crta mora
biti duga

b) između dviju uzastupnih
dugih crta, po sredini mora biti crta sred­nje du­ljine

c) između svake uzastopne
sred­nje i duge crte moraju biti, na jednakim razmacima, četiri kratke crte

2. na termometru s podje­ljkom
vrijednosti (2 × 10n) °C, gdje n može biti cijeli
pozitivni broj, odnosno cijeli ne­gativni broj, ili nula:

a) svaka peta crta mora biti
duga

b) između dviju uzastupnih
dugih crta moraju, na jednakim razmacima, biti četiri kratke crte

3. na termometru s podje­ljkom
vrijednosti (5 × 10n) °C, gdje n može biti cijeli pozitivni broj, odnosno
cijeli ne­gativni broj, ili nula:

a) svaka deseta crta mora
biti duga

b) između dviju uzastopnih
dugih crta moraju, na jednakim razmacima, biti četiri crte sred­nje du­ljine

c) između svake uzastopne
crte sred­nje du­ljine i između sred­nje i ­njoj susjedne duge crte mora biti
jednaka kratka crta

4. svaka deseta crta mora
biti obrojčena.

Članak 14.

Crte na ­ljestvici termometra
moraju biti jasno vid­ljive, tanke, ravne i jednake širine.

Širina crta na ­ljestvici
termometra ne smije biti veća od 1/5 razmaka između sredine dviju susjednih
crta.

Crte na ­ljestvici termometra
moraju biti nanesene okomito na os termometra.

Članak 15.

Na ­ljestvici štapnog
termometra, du­ljina kratkih crta mora iznositi između jednostruke i trostruke
širine podje­ljka, a najdu­lje crte moraju biti odgovarajuće produ­ljene.

Na ­ljestvici termometra sa
zaštićenom ­ljestvicom, du­ljine crta moraju biti:

1. du­ljina najdu­ljih crta
mora biti jednaka 0,8 × širina pločice nosača ljestvice

2. du­ljina sred­njih crta
mora biti 0,6 × du­ljina najdu­lje crte

3. du­ljina kratkih crta mora
biti 0,3 × du­ljina najdu­lje crte.

Članak 16.

Ako se štapni termometar drži
u vertikalnom položaju i glede sprijeda, kraj­nje lijeve točke najkraćih crta
moraju ležati na jednoj zamiš­ljenoj vertikalnoj crti.

Ako se štapni termometar drži
u vertikalnom položaju i glede tako da su desni krajevi najkraćih crta poredani
s lijeve strane kapilarne šup­ljine, sred­nje i druge crte moraju se pružati do
desne strane šup­ljine.

Brojevi na ­ljestvici štapnog
termometra moraju biti postav­ljeni s lijeve ili desne strane crte na koju se
odnose, tako da ih zamiš­ljeni nastavak crte prepolov­ljuje, ili moraju biti
malo podignute prema zamiš­ljenome nastavku crte. Brojevi moraju biti postav­ljeni
usporedno s osi termometra ili okomito na ­nju.

Članak 17.

Termometar može imati pomoćnu ­ljestvicu koja obuhvaća referentnu
temperaturu (najčešće 0 °C ili 100 °C) i ima određeni broj crta iznad i ispod
referentne temperature kako bi se omogućilo mjere­nje promjene obujma
spremnika.

Članak 18.

Ne­gativni brojevi na ­ljestvici termometra moraju biti nedvojbeno
označeni tako da se ne mogu zamijeniti s oznakama crta na ­ljestvici, s crtom
koja označuje dubinu ura­nja­nja ili nekom drugom referentnom oznakom.

Članak 19.

Crta koja označuje dubinu ura­nja­nja štapnog termometra, koji se
djelomice ura­nja, mora biti trajno označena na tijelu termometra.

Ako je točka ura­nja­nja štapnog termometra koji se djelomice ura­nja
ispod najniže crte na ­ljestvici termometra, razina ura­nja­nja mora biti
označena u obliku prstena koji potpuno obuhvaća tijelo termometra.

Ako je točka ura­nja­nja štapnog termometra koji se djelomice ura­nja
iznad najniže crte na ­ljestvici termometra, razina ura­nja­nja mora biti
označena na poleđini termometra.

Crta koja označuje dubinu ura­nja­nja termometra sa zašti­ćenom
ljestvicom, koji se djelomice ura­nja, mora biti trajno označena na poleđini
nosača ­ljestvice.

Članak 20.

Na termometru sa zaštićenom ­ljestvicom, kod koje­ga nosač ­ljestvice
nije zata­ljen za vrh termometra, mora postojati crta širine približno jednake
širini crta na ­ljestvici termometra, koja znači referentnu crtu.

Referentna crta iz stavka 1. ovoga članka mora biti nanesena na desnu
stranu zaštitnog ovoja termometra, u razini najniže crte ili najniže brojke na
ljestvici termometra, tako da se lako može uočiti moguće pomica­nje ­ljestvice.

Članak 21.

Ako su crte, brojevi i natpisi na ­ljestvici termometra ugravirani, u
sve te ugravirane oznake treba biti nanesena boja, koja se ne skida u normalnim
uvjetima uporabe, niti u drugim posebnim uvjetima.

Članak 22.

Najveća dopuštena pogreška termometra jednaka je vrijednost podje­ljka
na ­ljestvici termometra, u ovim referencijskim uvjetima:

1. kad je termometar u vertikalnom položaju

2. pri normalnom atmosferskom tlaku

3. u utvrđenim uvjetima ura­nja­nja

4. na sred­njoj temperaturi neuro­njenog dijela termometra.

Najveći dopuštena pogreška termometra jednaka je trostrukoj vrijednosti
podje­ljka na ­ljestvici termometra za:

1. termometar kojemu je vrijednost podje­ljka 0,01 °C; 0,02°C ili 0,05
°C

2. termometar kojemu mjerno područje obuhvaća temperature iznad 300 °C.

Najveću dopuštenu pogrešku termometra iz stavka 2. ovoga članka mora
odrediti proizvođač termometra.

Članak 23.

Natpisi i oznake na termometru moraju biti ispisani na hrvat­skome
jeziku.

Članak 24.

Termometar mora imati ove, jasno vid­ljive, čit­ljive i, kod normalnih
uvjeta uporabe, neizbrisive natpise i oznake:

1. naziv ili znak proizvođača

2. oznaku dubine ura­nja­nja danu u mm ili kao posebnu oznaku u obliku
crte i sl., za termometre koji se djelomice ura­njaju

3. oznaku »complete« ili »potpuno«, ili odgovararajuću kraticu za
termometar koji se potpuno ura­nja

4. oznaku »total« ili »potapa­nje«, ili odgovarajuću kraticu za
termometar koji se potapa

5. tvornički broj i godinu proizvod­nje

6. oznaku jedinice temperature u kojoj termometar mjeri, °C

7. službenu oznaku mjerila iz tipnog odobre­nja.

Članak 25.

Danom stupa­nja na snagu ovog pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o
meteorološkim uvjetima za staklene termometre pu­njene tekućinom (Sl. list SFRJ
br. 35/87 i NN br. 53/91).

Članak 26.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/02-04/18
Urbroj: 558-03/3-02-1
Zagreb, 11. lip­nja 2002.

Ravnate­lj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjerite­ljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

Pravilnik, NN 75/2002-1232