## Kolektivni ugovor za zaposlenike u osnovnoškolskim ustanovama

### NN 80/2002 (5.7.2002.), Kolektivni ugovor za zaposlenike u osnovnoškolskim ustanovama

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1324

Na temelju članka 185. Zakona o radu
(»Narodne novine« 38/95, 54/95, 65/95, 17/01 i 82/01), članka 3., 9. i 14.
Zakona o plaćama u javnim službama, članka 75.a Zakona o osnovnom školstvu
(»Narodne novine«, 59/90., 7/93., 7/96., 59/01, 114/01.), članka 3., 54. i 84.
Temeljnog kolektivnog ugovora za službenike i namje­šte­nike u javnim službama
(»Narodne novine« 3/02) Vlada Republike Hrvatske i Sindikat hrvatskih učitelja
(u daljnjem tekstu: Sindikat) zaključili su 10. lipnja 2002. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA ZAPOSLENIKE U OSNOVNOŠKOLSKIM USTANOVAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Strane kolektivnog ugovora

(1) Ovaj ugovor zaključuju Vlada Republike
Hrvatske i Sindikat u ime članova Sindikata.

(2) Ovaj ugovor obvezuje sve osobe koje su
ga sklopile te sve osobe koje su naknadno pristupile kolektivnom ugovoru.

(3) Na strani poslodavca ovaj ugovor
obvezuje Vladu Re­pub­like Hrvatske, školski odbor i ravnatelja ustanove u
kojoj se obavlja osnovnoškolska djelatnost, a na koje se primjenjuje Zakon o
plaćama u javnim službama (»Narodne novine« 27/01) te kojoj se sredstva za
plaće osiguravaju u državnom proračunu (u daljnjem tekstu: Škola).

Članak 2.

Mjesno i stvarno važenje ugovora

(1) Ovim ugovorom utvrđuju se prava i
obveze potpisnika ovog ugovora.

(2) Ovim se kolektivnim ugovorom utvrđuju
prava i obveze iz rada i po osnovi rada zaposlenika Škola.

Članak
3.

Vremensko važenje i otkaz ugovora

(1) Ovaj ugovor se sklapa na određeno
vrijeme do 31.prosinca 2006. godine.

(2) Ovaj ugovor stupa na snagu danom potpisa
i primjenjuje se od 1. srpnja 2002.

(3) Iznimno od odredbe prethodnog stavka
ovoga članka pravo utvrđeno u stavku 1. točki 3. članka 19. primjenjuje se od
1. siječnja 2003. godine.

(4) Ovaj ugovor može se pisano otkazati s
otkaznim rokom od 3 mjeseca.

Članak 4.

Pravno važenje

Nakon isteka roka na koji je sklopljen
ovaj ugovor, u njemu sadržana pravna pravila koja se odnose na sklapanje, sadržaj,
prava, obveze te prestanak radnog odnosa i dalje se primjenjuju do sklapanja
novog kolektivnog ugovora kao dio prethodno sklopljenih ugovora o radu.

II. RADNA MJESTA SLUŽBENIKA
I NAMJEŠTENIKA

Članak 5.

Vrste radnih mjesta, uvjeti i raspon
koeficijenata

Ugovorne strane utvrđuju da su vrste
radnih mjesta i rasponi koeficijenata utvrđeni Zakonom o plaćama u javnim službama
(»Narodne novine«, broj 27/01) kako slijedi:

»Za utvrđivanje vrijednosti koeficijenata
radnih mjesta utvr­đuju se rasponi koeficijenata u kojima se mogu kretati
vrijednosti koeficijenata poslova radnih mjesta u pojedinim vrstama i to za:

– radna
mjesta I. vrste   za koja je opći uvjet
visoka stručna        sprema od 1,05 do 3,50

– radna mjesta II. vrste   za koja je opći uvjet viša stručna

      sprema
od 0,90 do 1,20

– radna mjesta III. vrste   za koja je opći uvjet srednja

      stručna
sprema od 0,65 do 1,10

– radna mjesta IV. vrste   za koja je opći uvjet niža stručna

      sprema ili osnovna škola
od

      0,50 do 0,75.«

Članak 6.

Nazivi radnih mjesta i koeficijenti složenosti
poslova službenika i namještenika u osnovnoškolskim ustanovama

(1) Ugovorne strane utvrđuju da su nazivi
radnih mjesta i koeficijenti složenosti poslova službenika i namještenika utvrđeni
Uredbom o nazivima radnih mjesta i koeficijenata složenosti poslova u javnim
službama (Narodne novine, broj 38/01 i 112/01) kako slijedi:

*»Položaji
I. vrste:      koeficijent*

1. –
ravnatelj osnovne škole preko 850 učenika

    – ravnatelj učeničkog doma preko 230 učenika

    – ravnatelj specijalne ustanove preko 200
štićenika    1,78

2. – ravnatelj osnovne škole od 251 do 850 učenika

    – ravnatelj specijalne ustanove od 101 do
200 štićenika

    – ravnatelj učeničkog doma od 151 do 230
učenika    1,65

3. – ravnatelj osnovne škole do 250 učenika

    – ravnatelj specijalne ustanove do 100
štićenika

    – ravnatelj
učeničkog doma do 150 učenika

    – ravnatelj
osnovne škole prema članku 97. ZOŠ-a

       preko 400 učenika      1,52

4. – ravnatelj osnovne škole prema članku 97.
ZOŠ-a 1,45

*Radna
mjesta I. vrste:*

1. – učitelj defektolog – savjetnik    1,50

2. – učitelj, stručni suradnik i odgajatelj u
učeničkom

       domu/Školi – savjetnik 1,45

3. – učitelj defektolog – mentor       1,40

4. – učitelj, stručni suradnik i odgajatelj u
učeničkom

       domu/Školi – mentor    1,35

5. – učitelj defektolog 1,30

6. – učitelj, stručni suradnik i odgajatelj u
učeničkom

       domu/Školi    1,25

7. – učitelj razredne nastave – savjetnik

       (čl. 73. st. 1.ZOŠ)

    – učitelj predmetne nastave - savjetnik

       (čl. 97. ZOŠ)        1,27

8. – učitelj razredne nastave –mentor (čl.
73.st.1. ZOŠ)

    – učitelj predmetne nastave – mentor (čl. 97. ZOŠ)        1,22

9. – učitelj razredne nastave (čl. 73. st. 1 ZOŠ)

    – učitelj predmetne nastave (čl. 97 ZOŠ)        1,16

10. –       učitelj defektolog – početnik    1,10

11.
–      učitelj, stručni suradnik i
odgajatelj u

        učeničkom domu/Školi – početnik

     – nestručno zastupljena
nastava I.vrste     1,06

12.   –    voditelj
računovodstva     1,27

13.   –      tajnik     1,25

*Radna mjesta II.
vrste:*

1. – tajnik

    – voditelj
računovodstva    1,12

2. – medicinska
sestra u učeničkom domu/Školi    1,10

3. – medicinska
sestra u učeničkom

       domu/Školi – početnik

    – nestručno
zastupljena nastava II.vrste    0,93

4. – ostala radna mjesta II. vrste prema

     članku 97. Zakona o osnovnom školstvu (tajnik)    1,00

*Radna
mjesta III. vrste:*

1. – medicinska sestra u učeničkom domu/Školi    0,97

2. – nestručno zastupljena nastava, apsolvent
III.vrste

    – medicinska sestra u učeničkom

       domu/Školi – početnik 0,82

3. – voditelj računovodstva    0,95

*koeficijent*

4. – računovodstveni referent - financijski
knjigovođa 0,88

5. – računovodstveni referent, administrativni
referent,

        administrativni tajnik,
ekonom     0,85

7. – voditelj u kuhinji u učeničkom domu         0,85

8. – suradnik u odgoju u učeničkom

       domu/Školi – pazitelj

    – ostala
radna mjesta III. vrste

       (kuharica, domar, ložač, vozač)       0,80

*Radna
mjesta IV. vrste:    koeficijent*

1. - radna mjesta IV. vrste    0,62«

(2) Radno mjesto i koeficijent složenosti
poslova učitelja defektologa podrazumijeva sve učitelje i stručne suradnike I.
vrste koji rade po posebnom planu i programu s djecom s većim teškoćama u
razvoju.

Članak 7.

(1) Učitelji i stručni suradnici iz stavka
1. i 2. članka 6., kao i ravnatelji Škola, imaju pravo na postotno povećanje
koeficijenta složenosti poslova ovisno o ukupnom broju godina radnog staža
provedenog na poslovima učitelja, nastavnika, stručnog suradnika i ravnatelja u
djelatnosti osnovnog i srednjeg školstva, odnosno u ustanovama koje su
obavljale ili obavljaju osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, kao i u
ustanovama koje su obavljale ili obavljaju osnovnoškolsko i srednjoškolsko
obrazovanje za učenike s teškoćama u razvoju, i to:

–
od 20 do 29 godina radnog staža za 4%,

–
od 30 do 34 godina radnog staža za 8%.

–
od 35 i više godina radnog staža za 10%.

(2)
Ukoliko učitelj iz stavka 1. alineje 2. i 3. ovoga članka koristi pravo na
manje tjedne obveze neposrednog odgojno-obrazovnog rada utvrđene odredbama
članka 49. i 55. ovog ugovora, postotno povećanje koeficijenta složenosti
poslova iz prethodnog stavka ovog članka iznosi 4%.

(3)
Učitelj iz prethodnog stavka ovoga članka dužan je izjasniti se o tome hoće li
koristiti pravo na manje tjedne obveze neposrednoga odgojno-obrazovnog rada s
učenicima.

(4)
O korištenju prava iz stavka 2. ovoga članka učitelj je dužan dati pisanu
izjavu ravnatelju Škole najkasnije do 30. lipnja u godini kojoj stječe to
pravo, odnosno pri sklapanju novoga ugovora o radu.

(5) Pisana izjava postaje sastavni dio
ugovora o radu.

Članak 8.

Iznimno od odredbe stavka 3. članka 3.
ovoga Ugovora, otkazni rok za prava utvrđena u stavcima 1. i 2. članka 7.,
stavku 3. članka 49. i stavku 1. članka 55. ovoga Ugovora, traje do isteka
obrazovnog razdoblja tekuće školske godine u kojoj se ovaj ugovor otkazuje, a
najmanje tri mjeseca.

OSTALI ZAPOSLENICI U ŠKOLI

Članak 9.

Tajnik Škole

(1) Tajnik škole obavlja poslove utvrđene
Statutom Škole.

(2) Škola ima jednog tajnika.

Članak 10.

Voditelj
računovodstva

(1) Voditelj
računovodstva obavlja poslove u skladu sa zakonom .

(2) Škola ima
jednog voditelja računovodstva.

Članak 11.

Računovodstveni ili administrativni
referent

(1) Radno mjesto
računovodstvenog ili administrativnog referenta može se ustrojiti u školi s
više od 960 učenika.

(2)
Računovodstveni i administrativni referent obavljaju poslove utvrđene Statutom
škole.

Članak 12.

Domar – ložač - kućni majstor – vozač

(1) Domar/ložač/kućni
majstor obavlja poslove tehničkog održavanja zgrada i okoliša, namještaja,
instalacija te rukovanja klasičnim ili centralnim grijanjem za najviše 3.000 m2
ukupne površine zatvorenog prostora Škole.

(2)
Ostale poslove domara-ložača i dostavljača može obavljati uz svoj posao jedan
od zaposlenika iz članka 14. ovog ugovora.

(3)
U Školi koja posjeduje vlastito vozilo, koje se koristi za prijevoz učenika,
poslove vozača obavlja vozač ili zaposlenik iz stavka 1. ovoga članka s tim da
mu se normativ poslova umanji za polovicu.

(4)
U Školi za učenike s većim teškoćama u razvoju, iznimno od odredbe stavka 1.
ovoga članka, površina zatvorenog prostora Škole iznosi 2.000 m2
površine.

Članak 13.

Kuharica

(1) Kuharica
obavlja poslove pripreme kuhanja obroka i to najmanje 70 objeda, odnosno
najmanje 270 mliječnih obroka dnevno.

(2) Na svakih
dodatnih 70 objeda, odnosno 270 mliječnih obroka dnevno, utvrđuje se novi
izvršitelj.

Članak 14.

Spremačica

(1) Spremačica
obavlja poslove održavanja i čišćenja školskog prostora i opreme prema
normativu koji se utvrđuje na temelju 600 m2
zatvorene površine Škole.

(2)
Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka u Školi u kojoj se za grijanje
koriste pojedinačne peći na kruta goriva ili loživo ulje, te u Školi za učenike
s većim teškoćama u razvoju, normativ se utvrđuje na temelju 400 m2
zatvorene površine Škole.

Članak
15.

Poslovi
zaposlenika na ostalim radnim mjestima iz članka 6. ovoga Ugovora obavljaju se
sukladno općim aktima Škole i drugim propisima.

III. PLAĆE I NAKNADE

OSNOVNA PLAĆA I UVEĆANJE PLAĆE

Članak 16.

Osnovna plaća

(1) Plaću zaposlenika čini osnovna plaća i
dodaci na osnovnu plaću.

(2) Osnovnu plaću zaposlenika čini umnožak
koeficijenta složenosti poslova radnog mjesta na koje je zaposlenik raspoređen
i osnovice za izračun plaće, uvećan za 0,5% za svaku navršenu godinu radnog staža.

(3) Dodaci na osnovnu plaću su dodaci za
uspješnost na radu, dodaci za posebne uvjete rada, položajni dodaci i uvećanja
plaće.

Članak 17.

Uvećanje plaće

(1) Osnovna plaća zaposlenika uvećat će se

– za rad noću                         40 %

– za
prekovremeni rad                        50
%

– za rad subotom                        25 %

– za rad
nedjeljom                        35 %

– za smjenski
rad                        10 %

– dvokratni rad                        10 %

(2) Smjena (smjenski rad) je svakodnevni
rad zaposlenika prema utvrđenom radnom vremenu poslodavca koji zaposlenik
obavlja u prijepodnevnom (prva smjena), poslijepodnevnom (druga smjena) ili
noćnom dijelu dana (treća smjena) tijekom radnog tjedna.

(3)
Rad u smjenama je rad zaposlenika koji mijenja smjene ili naizmjenično obavlja
poslove u prvoj (od 6,00 do 14,00 sati) i drugoj smjeni (od 14,00 do 22,00
sata) tijekom jednog mjeseca.

(4)
Rad u smjeni je i rad zaposlenika koji naizmjenično ili najmanje dva radna dana
u tjednu obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni.

(5)
Naknada za rad u smjenama iz stavka 3. i 4. ovoga članka isplaćuje se kao
postotno uvećanje dnevne zarade za obavljanje poslova u drugoj smjeni.

(6)
Pravo na dodatak za smjenski rad imaju zaposlenici koji rade u dnevnom
osmosatnom radnom vremenu u školi.

(7)
Dvokratni rad je rad zaposlenika koji poslove obavlja tijekom dvije smjene u
jednom danu s prekidom dužim od 60 minuta.

(8)
Osnovom za ostvarivanje prava na uvećanje plaće za dvokratni rad ne smatra se sudjelovanje
u radu učiteljskih i razrednih vijeća, sjednica stručnih aktiva, održavanje
roditeljskih sastanaka i informativnih razgovora s roditeljima.

(9)
Naknada za dvokratni rad iz stavka 7. ovoga članka isplaćuje se kao postotno
uvećanje dnevne zarade za radni dan u kojem je zaposlenik radio dvokratno.

(10)
Za rad na dane blagdana i neradne dane utvrđene zakonom i rad na dan Uskrsa
zaposlenik ima pravo na plaću uvećanu za 150%.

(11) Uvećanja plaće iz stavka 1. ovog
članka međusobno se ne isključuju.

POSEBNI UVJETI RADA

Članak 18.

Posebni uvjeti rada

(1) Posebni uvjeti rada su:

– rad učitelja u kombiniranom razrednom
odjelu od I.-IV. razreda,

– rad učitelja u kombiniranom razrednom
odjelu od V.-VIII. razreda,

– rad učitelja i stručnih suradnika s
učenicima s teškoćama u razvoju po posebnom nastavnom planu i programu,

– rad učitelja s učenicima s teškoćama u
razvoju po prila­gođenom nastavnom programu,

– rad učitelja i stručnog suradnika prema
odredbama članka 63. Zakona o osnovnom školstvu,

– rad svih zaposlenika u Školi za koju je
utvrđen status škole s otežanim uvjetima rada.

(2) Za posebne uvjete rada utvrđuje se
dodatak na plaću.

Članak 19.

Dodatak na plaću za rad u posebnim
uvjetima

(1) Za rad u posebnim uvjetima osnovna se
plaća uvećava:

1. – učitelju
u kombiniranom odjelu razredne nastave

    s 2 razreda tijekom nastavne godine    10 %,

    – učitelju u kombiniranom odjelu razredne
nastave

    s 3 razreda tijekom nastavne godine    15 %,

    – učitelju
u kombiniranom odjelu razredne i

       predmetne nastave s 4 i više razreda i sve
       kombi­nacije predmetne nastave
tijekom
       nastavne godine   20 %,

2. – učitelju i stručnom suradniku koji radi s
       učenicima s većim teškoćama u
razvoju po

       posebnom nastavnom planu i programu,
tijekom

       nastavne godine, temeljem ukupne količine

       tjednog radnog vremena provedenog u tom radu 12 %,

3. – svim
zaposlenicima Škole s otežanim uvjetima

       rada 20 %,

4. – učitelju koji radi s učenicima po prilagođenom

       programu i to za svaki prilagođeni
program po

       održanom nastavnom satu    7
%,

5. – učitelju/stručnom suradniku koji radi u

       razrednom ili predmetnom odjelu redovne
škole

       pri zdravstveno-rehabilitacijskoj
ustanovi, tijekom

       nastavne godine, temeljem ukupne količine

       tjednog radnog vremena provedenog u tom radu 15%.

(2) Ako radnik ostvaruje pravo naknade
osnovne plaće po više točaka utvrđenih u 1. stavku ovoga članka isplaćuju mu se
dvije najpovoljnije naknade.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. točke 3.
ovoga članka, zaposlenici Škole s otežanim uvjetima rada ne ostvaruju pravo na
naknadu kada zbog rada u otežanim uvjetima ostvaruju pogodnost utvrđenu zakonom
ili drugim propisom.

ZAŠTITA
ZAPOSLENIKA

Članak 20.

Zaštita zaposlenika

(1) U slučaju kada tijekom radnog vijeka
zaposlenika dođe do smanjenja njegove radne sposobnosti zbog:

– starosti – 5 godina pred starosnu
mirovinu ili

– profesionalnog oboljenja ili

– povrede na radu.

Škola je dužna zaposleniku osigurati
povoljniju normu i to bez smanjenja njegove plaće koju je ostvario u vremenu
prije nastupa spomenutih okolnosti.

(2) Nastup okolnosti iz prethodnog stavka
ovoga članka utvrđuje nadležno tijelo.

OSTALA MATERIJALNA PRAVA

Članak 21.

Dnevnica i naknada troškova putovanja

(1) Kada je radnik upućen na službeno
putovanje u zemlji, pripada mu puna naknada prijevoznih troškova, dnevnica i naknada
punog iznosa hotelskog računa za spavanje.

(2) Za vrijeme provedeno na službenom putu
u trajanju:

– od 8 do 12 sati isplaćuje se 50% iznosa
pune dnevnice,

– duže od 12 sati isplaćuje se puna
dnevnica.

(3) Visina dnevnice isplaćuje se u visini
kako je to uređeno za državna tijela.

(4) Ako je zaposlenik upućen na službeno
putovanje s učeni­cima Škole koje traje najmanje 8 sati ili ako provodi
izvanučio­ničku nastavu sukladno propisanom nastavnom planu i programu u mjestu
izvan sjedišta Škole, bez obzira na osiguranu prehranu i smještaj, isplaćuje mu
se iznos pune dnevnice.

(5) Ukoliko to radnik zatraži, Škola je dužna
isplatiti predujam prije polaska na službeno putovanje.

Članak 22.

Naknada za trošak prijevoza

(1) Svaki zaposlenik ima pravo na naknadu troškova
prijevoza na posao i s posla, mjesnim javnim prijevozom u visini troškova
godišnje karte.

(2) Ako nije organiziran mjesni javni
prijevoz koji omogu­ćava zaposleniku redovit dolazak na posao i odlazak s
posla, zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza koja se utvrđuje u
visini cijene karte javnog prijevoza najbližeg mjesta u kojem je taj prijevoz
organiziran.

(3) Zaposlenik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini
stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte, ukoliko je
mjesto stanovanja udaljeno do 100 km od mjesta rada.

(4) U cilju racionalizacije troškova
prijevoza i utrošenog vremena dolaska na posao i povratka s posla, Škola može
zaposleniku ponuditi zamjenu radnog mjesta s drugim zaposlenikom, ukoliko se
postigne suglasnost svih zainteresiranih strana.

(5) U slučaju udaljenosti mjesta
stanovanja od mjesta rada većoj od 100 km, naknada troškova prijevoza na posao
i s posla međumjesnim javnim prijevozom utvrđuje se posebnom odlukom
Ministarstva.

(6) Ako zaposlenik mora sa stanice međumjesnog
javnog prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u
visini troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

(7) Ako postoji više mogućnosti korištenja
javnog prijevoza, o povoljnosti odlučuje ravnatelj uzimajući u obzir vremenski
najprihvatljiviji prijevoz za zaposlenika, uvažavajući racionalnost troškova.

(8) Ako ne postoji međumjesni javni
prijevoz za dolazak na posao i odlazak s posla, zaposlenik ima pravo na naknadu
troš­kova prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene karte javnog prijevoza za
istu udaljenost na tom području uvećanu za 10 %.

(9) Naknada troškova prijevoza isplaćuje
se unaprijed i to najkasnije posljednjeg dana u mjesecu za idući mjesec.

Članak
23.

Naknada za
korištenje osobnog automobila

Ako
je radniku odobreno korištenje osobnog automobila u službene svrhe, nadoknadit
će mu se troškovi u visini 30 % cijene litre benzina (euro-super 95) po prijeđenom
kilometru kao i troškovi cestarine, mostarine, prijevoza trajektom,
parkirališta i slično.

Članak 24.

Terenski dodatak

(1) Za vrijeme rada izvan mjesta rada utvrđenog
ugovorom o radu i izvan mjesta stalnog boravka radnik ima pravo na terenski
dodatak utvrđen u visini koja mu pokriva povećane troškove života zbog boravka
na terenu.

(2) Visina terenskog dodatka ovisi o tome
jesu li zaposleniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na
terenu.

(3) Puni iznos terenskog dodatka isplaćuje
se na način kako je to utvrđeno za državna tijela.

(4) Terenski dodatak isplaćuje se
unaprijed, najkasnije poslijednji radni dan u mjesecu za idući mjesec.

(5) Terenski dodatak isplaćuje se i za
dane tjednog odmora, blagdane i neradne dane propisane zakonom uz uvjet da
radnik stvarno u to vrijeme boravi na terenu.

(6) Dnevnica i terenski dodatak međusobno
se isključuju.

IV. RADNO VRIJEME

Članak 25.

Radno vrijeme

(1) Puno radno vrijeme iznosi 40 sati
tjedno.

(2) Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na
pet dana u tjednu, u pravilu od ponedjeljka do petka.

Članak
26.

Stanka

(1) Odmor u toku rada (stanka) svakodnevno
traje 30 minuta.

(2) Vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga
članka ubraja se u radno vrijeme i ne može se odrediti u prva tri sata nakon
početka radnog vremena niti u zadnja dva sata prije završetka radnog vremena, odnosno
za učitelja tijekom neposrednog odgojno-obrazovnog rada.

(3)
Ako priroda posla ne omogućuje stanku tijekom rada, ravnatelj će zaposleniku
omogućiti da radi dnevno toliko kraće, ili mu to vrijeme preraspodjeliti i
omogućiti da ga koristi kao slobodne dane.

(4)
Odmor iz stavka 1. ovog članka učitelj može koristiti kao slobodne dane tijekom
odmora učenika (u pravilu za vrijeme zimskog ili proljetnog odmora) .

Članak 27.

Tjedni odmor

(1) Zaposlenik ima pravo na tjedni odmor u
trajanju od 48 sati neprekidno.

(2)
Dani tjednog odmora u pravilu su subota i nedjelja.

(3)
Ako je prijeko potrebno da zaposlenik radi na dan (dane) tjednog odmora,
osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg tjedna.

(4)
Ako se tjedni odmor radi potrebe posla ne može koristiti na način iz stavka 3.
ovoga članka, zaposlenik ga može koristiti naknadno prema odluci ravnatelja ali
ne duže od 14 dana od dana rada na dan tjednog odmora.

(5)
Ukoliko se učitelju zbog prirode posla ne može osigurati korištenje tjednog
odmora nakon proteka 14 dana, isplatit će mu se naknada plaće za taj dan
uvećana za naknadu za rad na dan tjednog odmora kao i uvećanje plaće za
prekovremeni rad prema odredbama članka 17. stavka 1. ovog ugovora.

Članak 28.

Rad u nepunom radnom vremenu

(1) Zaposlenici koji rade s nepunim radnim
vremenom ostvaruju ista prava kao i zaposleni s punim radnim vremenom glede
dnevnog odmora, odmora između dva uzastopna radna dana, tjednog odmora i
trajanja godišnjeg odmora.

(2)
Zaposlenik koji radi s nepunim radnim vremenom ostvaruje pravo na plaću,
mirovinski staž, naknadu za vrijeme bolovanja i naknadu za godišnji odmor
razmjerno radnom vremenu na koje je zasnovao radni odnos.

(3)
Razdoblje rada s nepunim radnim vremenom jednako je razdoblju radu s punim
radnim vremenom glede prava na otkazni rok i otpremninu prigodom redovitog
otkaza.

(4)
Prigodom donošenja odluke o rasporedu godišnjeg odmora za zaposlenika iz stavka
1. ovoga članka koji radi u dvije ili više Škola, Škole moraju uskladiti
rješenja o korištenju godišnjeg odmora za zaposlenog na način da ga zaposlenik
koristi istovremeno u svakoj Školi.

(5)
Naknadu za bolovanje radnika koji radi s nepunim radnim vremenom u dvije ili
više škola obračunava i isplaćuje svaka Škola.

(6)
Radnik iz stavka 4. ovog članka može izabrati Školu u kojoj ostvaruje pravo na
osobni odbitak prigodom obračuna plaće, tj. u Školi po izboru zaposlenog.

(7)
Neoporezive primitke putnih troškova, dnevnica, troš­kova noćenja na službenom
putovanju, terenskog dodatka i ostale neoporezive primitke isplaćuje Škola u
kojoj je zaposlenik iz stavka 4. ovog članka ostvario to pravo.

Članak 29.

Prekovremeni rad

(1) Prekovremeni rad je rad duži od punog
radnog vremena, a može iznositi najviše do 10 sati tjedno.

(2)
Ravnatelj je dužan radniku izdati pisani nalog za prekovremeni rad kojim se
utvrđuje vrijeme trajanja prekovremenog rada te način isplate uvećanja plaće za
prekovremeni rad.

(3)
Uvećanje plaće za prekovremeni rad isplaćuje se mjeseč­no uz isplatu plaće za
taj mjesec.

ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 30.

(1) Učitelji ugovaraju količinu tjednoga
radnog vremena u skladu s odredbama stavka 2. članka 49. te članaka 50., 52. i
53. ovoga ugovora.

(2) Ugovorne strane obvezuju se voditi
listu zaposlenika kojima je prestao ugovor o radu zbog poslovno uvjetovanog
otkaza za područje županije, odnosno Grada Zagreba.

(3) Ugovorne strane su suglasne da uz
propisane uvjete i članstvo u Sindikatu prednost pri zasnivanju radnog odnosa u
Školi imaju prema redoslijedu kako slijedi:

– zaposlenik s najmanje 50 godina života
i 25 godina radnog staža kod istog poslodavca koji je utvrđen kao
organizacijski višak,

– zaposlenik u otkaznom roku zbog poslovno
uvjetovanog otkaza ugovora o radu,

– zaposlenik iz stavka 2. ovoga članka,

– zaposlenik s manjom količinom tjednog
radnog vremena od oglašene potrebe,

– zaposlenik s najmanje pet godina rada u
Školi s otežanim uvjetima rada,

– nezaposleni učitelj - član Sindikata.

V. ODMORI I
DOPUSTI

Članak 31.

Godišnji odmor

(1) Godišnji odmor zaposlenika u pravilu
se podudara sa zimskim, proljetnim i ljetnim odmorom učenika.

(2) Zaposlenik ima za svaku kalendarsku
godinu pravo na plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje 18 radnih dana.

(3)
Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se tako da se na broj dana iz prethodnog
stavka ovog članka dodaju dani godišnjeg odmora prema utvrđenim kriterijima
kako slijedi:

a)   prema uvjetima rada:

    – rad
na poslovima s posebnim uvjetima rada    2
dana

    – rad u
smjenama, dvokratni rad, stalni rad u

       drugoj smjeni ili redovni rad subotom,
nedjeljom,

       blagdanima i neradnim danima određenim

       zakonom     1
dan

    – za
poslove razrednika    1 dan

    – za
rad u više predmeta u predmetnoj nastavi    1
dan

    – za
rad u dvije škole    1 dan

b)   prema složenosti poslova:

    – radna
mjesta I. vrste zvanja    4 dana

    – radna
mjesta II. vrste zvanja    3 dana

    – radna
mjesta III. vrste zvanja     2 dana

    – radna
mjesta IV. vrste zvanja    1 dan

c) prema dužini
radnog staža:

    – do 10
godina    1 dan

    – od 10
do 20 godina    2 dana

    – od 20
do 30 godina    3 dana

    – preko 30 godina    4 dana

d)   prema posebnim socijalnim uvjetima:

    – roditelju, posvojitelju ili staratelju za

       svako malodobno dijete    1 dan

    – roditelju, posvojitelju
ili staratelju djeteta

       s poteškoćama u razvoju    1 dan

    – invalidu    1 dan

    –    samohranom roditelju, još po    1 dan

e) prema doprinosu na radu:

    –
ako ostvaruje izvrsne rezultate rada    2
dana

    – ako je vrlo uspješan    1 dan

(4)
Ukupno trajanje godišnjeg odmora ne može iznositi više od 25 radnih dana.

(5)
Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora zaposleniku se isplaćuje naknada plaće u
visini kao da je radio u redovnom radnom vremenu.

(6)
Zaposleniku, čija je narav posla takva da mora raditi pod posebnim uvjetima iz
članka 18. ovoga ugovora, prekovremeno ili noću ili nedjeljom, odnosno zakonom
predviđenim neradnim danom, pripada pravo na naknadu plaće za godišnji odmor u
visini prosječne mjesečne plaće isplaćene mu u prethodna tri mjeseca, ukoliko
je to za njega povoljnije.

VI. PRESTANAK UGOVORA O RADU

Članak 32.

Zabrana otkaza bez prethodne suglasnosti
sindikalnog
povjerenika odnosno sindikalnog vijećnika

(1) Bez prethodne suglasnosti sindikalnog
povjerenika odnosno sindikalnog vijećnika ravnatelj ne može otkazati s ponudom
izmijenjenog ugovora:

–
radniku nakon 25 godina radnog staža kod istog poslodavca i 50 godina života,

–
trudnici, odnosno ženi koja doji dijete,

–
majci djeteta do 7 godina,

–
invalidnoj osobi,

–
samohranom roditelju malodobnog djeteta,

–
roditelju s troje ili više djece do 15 godina, odnosno djece na redovnom
školovanju,

–
roditelju djeteta s teškoćama u razvoju.

(2)
Ako se sindikalni vijećnik odnosno povjerenik u roku od 8 dana ne izjasni o
davanju ili uskrati suglasnosti, smatra se da je suglasan s odlukom poslodavca.

Članak
33.

(1)
Zaposleniku s najmanje 50 godina života i 25 godina radnog staža kod istog
poslodavca, koji je utvrđen kao organizacijski višak i ostvaruje prednost pri
zapošljavanju, poslodavac je dužan posredovati pri novom zapošljavanju u
vremenskom trajanju od 12 mjeseci. Za to vrijeme zaposleniku ne može prestati
radni odnos bez osobnog pristanka.

(2)
Strane su suglasne da zaposleniku s navršenih 65 godina života i najmanje 20
godina radnog staža prestaje ugovor o radu.

Članak 34.

Otkazni rok i staž kod istog poslodavca

(1) Za vrijeme otkaznog roka radnik ima
pravo uz naknadu plaće odsustvovati s rada 8 sati tjedno radi traženja novog
zaposlenja.

(2) U slučaju redovitog otkaza sindikalni
vijećnik, odnosno povjerenik, dužan je u roku od 15 dana, a u slučaju
izvanrednog otkaza u roku od 8 dana, dostaviti svoje očitovanje o namjeravanom
otkazivanju ravnatelju Škole.

(3) Kao staž kod istog poslodavca računa
se ukupni radni staž proveden na poslovima u djelatnosti osnovnog i srednjeg
školstva, odnosno u ustanovama koje su obavljale redovito i izvanredno
osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, kao i obrazovanje za učenike s
teškoćama u razvoju, odnosno u službama i udrugama u svezi s djelatnošću odgoja
i obrazovanja.

Članak 35.

Otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem
zaposlenika

Škola može redovito otkazati zaposleniku,
ako utvrdi da je povrijedio obveze iz radnog odnosa, a osobito zbog:

–
neizvršavanja ili nesavjesnog, nepravovremenog i nemarnog izvršavanja radnih
obveza,

–
neopravdanog nedolaska na posao ili samovoljnog na­puštanja posla, zbog čega se
poremećuje rad ili organizacija rada Škole,

–
nedozvoljenog korištenja sredstvima Škole,

–
povrede propisa o sigurnosti i zaštiti na radu i propisa o zaštiti od požara,
zbog čega je nastupila ili mogla nastupiti šteta,

–
odavanje poslovne tajne određene zakonom,drugim propisima ili pravilnikom o
radu Škole,

–
zloporabe položaja ili prekoračenja ovlasti,

–
nanošenja znatnije štete,

–
nepropisnog i nekorektnog odnosa prema zaposlenicima ili njihovog šikaniranja,

–
zlouporabe korištenja bolovanja.

Članak 36.

Otkazni rokovi i otpremnina

(1) Svakom zaposleniku kojem se otkazuje
ugovor o radu, a razlog otkaza nije skrivljeno ponašanje, pripada otpremnina u
skladu sa Zakonom o radu.

(2) Otpremnina iz prethodnog stavka ovog
članka isplaćuje se najkasnije 30. dana po prestanku radnog odnosa.

(3) Kad otkazuje zaposlenik, otkazni rok
iznosi najviše mjesec dana ako se zaposlenik i poslodavac drukčije ne dogovore,
a kada otkazuje poslodavac otkazni rok se utvrđuje sukladno Zakonu o radu.

VII. OBVEZE UČITELJA
I STRUČNIH SURADNIKA U OSNOVNOJ ŠKOLI

POSLOVI UČITELJA

Članak 37.

Učitelji

(1) Učitelji u osnovnoj školi izvode
nastavu i druge oblike neposrednoga odgojno-obrazovnog rada s učenicima, vode
raz­red­ništvo te obavljaju poslove koji proizlaze iz naravi i količine
odgojno-obrazovnog rada s učenicima.

(2) Poslove iz stavka 1. ovoga članka
obavljaju i učitelji defektolozi koji neposredni odgojno-obrazovni rad izvode s
učenicima s teškoćama u razvoju prema posebnim nastavnim planovima i
programima.

Članak 38.

Neposredni odgojno-obrazovni rad

(1) Neposrednim odgojno-obrazovnim radom s
učenicima u osnovnoj školi smatra se redovita i izborna nastava, dodatni i
dopunski nastavni rad, rad u izvannastavnim aktivnostima, neposredni
odgojno-obrazovni rad razrednika (sat razrednika propisan nastavnim planom i
sat ostaloga neposrednog odgojno-obrazovnog rada razrednika s učenicima), rad u
produženom boravku, vođenje učeničke zadruge te učeničkih društava i klubova,
za učitelje tjelesne i zdravstvene kulture i poduka plivanja te
kinezioterapeutski rad s učenicima s većim teškoćama u razvoju, za učitelje
defektologe produženi stručni postupak i posebna defek­tološka pomoć, a za
učitelje u umjetničkim školama i vođenje javnih nastupa učenika.

(2) Razredništvo je skup poslova koji uz
poslove razrednika u neposrednome radu s učenicima obuhvaća i:

– planiranje i programiranje te provedbu
plana i programa rada razrednoga odjela,

–
sudjelovanje u provedbi programa profesionalnoga informiranja i usmjeravanja
učenika,

–
brigu o učeničkoj prehrani, zdravstvenoj i socijalnoj skrbi učenika te o poduci
plivanja,

– suradnju s roditeljima (roditeljske
sastanke, predavanja za roditelje, pojedinačne razgovore),

– brigu o podmirenju učeničkih obveza,

– vođenje razrednoga vijeća,

– vođenje razredne dokumentacije i
očevidnika te pisanje i uručivanje učeničkih knjižica i svjedodžaba,

– provedbu učeničkih izleta i ekskurzija,

– druge poslove vezane uz razredni odjel.

(3) Poslovi koji proizlaze iz naravi i
količine neposrednoga odgojno-obrazovnog rada s učenicima jesu:

– poslovi vezani uz početak odnosno
završetak školske godine,

–
poslovi vezani uz završetak nastave,

–
planiranje i programiranje neposrednoga odgojno-obrazovnog rada,

–
pripremanje za nastavu i druge oblike neposrednoga odgojno-obrazovnog rada,

–
izradba pisanih dnevnih priprema i tjednih ili mjesečnih izvedbenih programa,

–
vođenje pedagoške dokumentacije i očevidnika,

–
stalno stručno usavršavanje,

–
sudjelovanje u kulturnoj i javnoj djelatnosti školi,

–
sudjelovanje u radu stručnih tijela i povjerenstava,

–
provođenje popravnih, razlikovnih, predmetnih i razrednih ispita,

–
sudjelovanje u provedbi učeničkih izleta i ekskurzija,

–
briga o kabinetima, zbirkama, nastavnim sredstvima i pomagalima te o uređenju
učionica i radnih prostora,

– dežurstvo tijekom nastavnih radnih dana,

– suradnja s roditeljima.

(4) Učitelji predmetne nastave koji izvode
izbornu nastavu informatike, uz obvezatne poslove iz stavka 3. ovoga članka,
obavljaju i poslove utvrđene Odlukom o uvjetima i načinu vo­đenja informatičke
učionice u osnovnim i srednjim školama (Glasnik Ministarstva kulture i
prosvjete, broj 5/93).

Članak 39.

Posebni poslovi

(1) Učitelji u osnovnoj školi mogu
obavljati i posebne poslove koji proizlaze iz ustroja rada škole ili iz
odredaba zakona, drugih propisa ili kolektivnih ugovora.

(2) Posebni poslovi u smislu stavka 1.
ovoga članka jesu satničarski i voditeljski poslovi, poslovi sindikalnoga
povjerenika, poslovi zaposleničkoga vijeća odnosno sindikalnoga vijeć­nika,
poslovi povjerenika zaštite na radu te drugi odgovarajući poslovi.

(3) Stručni suradnici mogu obavljati i
poslove sindikalnoga povjerenika, poslove zaposleničkoga vijeća odnosno
sindikalnoga vijećnika, poslove povjerenika zaštite na radu i druge poslove
koji proizlaze iz zakona, drugih propisa ili kolektivnih ugovora, a posebne
poslove koji proizlaze iz ustroja rada škole samo u iznimnim slučajevima.

(4) Poslovi iz stavka 3. ovoga članka
obavljaju se kao posebna radna obveza za koju se stručnom suradniku s punim
radnim vremenom razmjerno smanjuju redovite tjedne radne obveze, a stručnom
suradniku s nepunim radnim vremenom povećava tjedno radno vrijeme.

(5) U umjetničkim školama posebni su
poslovi i poslovi pročelnika stručnih odjela, a ako škola nema stručnoga
suradnika knjižničara, i poslovi voditelja instrumentarija, knjižnice -nototeke
i fonoteke.

Članak 40.

(1) Posebni poslovi iz članka 39. ovoga
ugovora obavljaju se kao posebna radna obveza za koju se učitelju s punim
radnim vremenom razmjerno smanjuju redovite tjedne radne obveze, a učitelju s
nepunim radnim vremenom razmjerno povećava tjedno radno vrijeme.

(2) Posebni poslovi mogu se obavljati i
kao radna obveza koja u razrednoj nastavi zamjenjuje nastavne predmete odgojnih
područja (glazbena kultura, likovna kultura i tjelesna i zdravstvena kultura),
a u predmetnoj nastavi razredničke poslove.

(3) Nastavni sat nastavnih predmeta
odgojnih područja zamjenjuje se s 2, a razredništvo s 4 sata posebnih poslova.

Članak 41.

Satničarski poslovi obuhvaćaju izradbu
rasporeda sati rada s razrednim odjelima i odgojno-obrazovnim skupinama,
rasporeda uporabe učionica i drugih radnih prostora te rasporeda dežurstava
učitelja, a voditeljski poslovi ustrojavanje i praćenje rada smjena, rada
područnih odjela ili rada odjela učenika s posebnim potrebama, poslove
organizacije zamjena učitelja te druge poslove vezane uz dnevni i tjedni rad po
rasporedima.

Članak 42.

(1) U Školi koja ima manje od 8 razrednih
odjela predmetne nastave, satničarske poslove i poslove vođenja smjena obavlja
ravnatelj škole u redovitom radnom vremenu.

(2) U Školi koja ima najmanje 8 razrednih
odjela predmetne nastave, satničarske poslove i poslove vođenja smjene obavlja
učitelj predmetne nastave 4 sata tjedno, a ako škola radi u dvije ili više
smjena, ostale smjene vodi ravnatelj škole u redovitom radnom vremenu.

(3) Ako Škola ima više od 16 razrednih
odjela predmetne nastave i ako radi u dvije ili više smjena, satničarske i
voditeljske poslove obavljaju dva učitelja predmetne nastave, svaki 4 sata
tjedno.

(4) U umjetničkim školama poslove vođenja
instrumentarija, nototeke i fonoteke obavlja učitelj 4 sata tjedno ako škola
ima najviše 200 učenika, a 6 sati tjedno ako ima više od 200 učenika.

(5) U umjetničkim školama poslove
pročelnika strukovnoga odjela obavlja učitelj 2 sata tjedno ako odjel ima do 5
učitelja, 4 sata tjedno ako odjel ima do 10 učitelja i 6 sati tjedno ako odjel
ima više od 10 učitelja.

(6) Ako škola u svom sastavu ima školski
bazen, poslove vođenja školskog bazena obavlja učitelj 10 sati tjedno.

Članak 43.

(1) U Školi koja u svojem sastavu ima
osmorazredne područne odjele, satničarske poslove i poslove vođenja područnih
odjela obavlja učitelj predmetne nastave 8 sati tjedno, a u školi koja ima
četverorazredne područne odjele, učitelj razredne ili predmetne nastave 4 sata
tjedno.

(2) U osnovnoj umjetničkoj školi koja u
svojem sastavu ima šestorazredne područne odjele, poslove vođenja područnih
odjela obavlja učitelj 4 sata tjedno.

(3) U Školi koja u svojem sastavu ima
odjele učenika s posebnim potrebama (odjele učenika s teškoćama u razvoju), sat­ničarske
poslove vezane uz te odjele i poslove vođenja tih odjela obavlja učitelj
odnosno defektolog 4 sata tjedno.

(4) U Školi ili drugoj ustanovi koja u
svojem sastavu ima odjele umjetničke naobrazbe, satničarske poslove vezane uz
te odjele i poslove vođenja tih odjela obavlja učitelj 4 do 20 sati tjedno,
prema odobrenju Ministarstva.

POSLOVI STRUČNIH SURADNIKA

Članak 44.

Poslovi stručnih suradnika

(1) Stručni suradnici obavljaju
stručno-razvojne i druge stručne poslove u skladu sa zahtjevima struke te
ostale poslove koji proizlaze iz pedagoškoga rada ili su s njime u svezi.

(2) Neposrednim pedagoškim radom stručnih
suradnika smatra se obavljanje poslova iz stavka 1.ovoga članka u radu ili u
suradnji s učenicima, učiteljima, stručnim suradnicima, ravnateljem,
roditeljima ili drugim sudionicima odgojno-obrazovnoga procesa.

Članak 45.

(1) Stručni suradnik pedagog planira i
programira rad, priprema se i obavlja poslove u neposrednome pedagoškom radu,
analizira i vrednuje djelotvornost odgojno-obrazovnog rada škole, predlaže
mjere za poboljšanje, stručno se usavršava, surađuje s ustanovama, sudjeluje u
radu povjerenstva za upis djece u osnovnu školu, vodi odgovarajuću pedagošku
dokumentaciju te obavlja druge poslove na unapređivanju i razvoju
odgojno-obrazovne djelatnosti škole.

(2) Stručni suradnik knjižničar planira i
programira rad, priprema se i obavlja poslove u neposrednome pedagoškom radu,
stručno-knjižnične i informacijsko-referalne poslove te poslove vezane uz
kulturnu i javnu djelatnost škole, stručno se usavršava, surađuje s matičnim
službama, knjižnicama, knjižarima i nakladnicima te obavlja druge poslove
vezane uz rad školske knjižnice.

(3)
Stručni suradnik psiholog planira i programira rad, priprema se i obavlja
poslove u neposrednome pedagoškom radu, u sklopu neposrednoga rada skrbi se o
identifikaciji i osiguravanju potrebnih mjera i oblika rada za djecu koja
trebaju posebnu stručnu potporu u očuvanju psihičkoga zdravlja i poticanju
razvoja, surađuje s ustanovama, vodi odgovarajuću dokumentaciju, sudjeluje u
radu povjerenstva za upis djece u osnovnu školu, stručno se usavršava te
obavlja druge poslove u skladu sa zahtjevima struke.

(4)
Stručni suradnik defektolog u redovitim osnovnim školama planira i programira
rad, priprema se i obavlja poslove u neposrednome odgojno-obrazovnom radu s
učenicima, savjetuje i pomaže u radu učiteljima i stručnim suradnicima te
ostalim zaposlenicima škole u svezi s postupcima u radu s djecom s posebnim
potrebama, surađuje, savjetuje i pomaže roditeljima učenika s teškoćama u
razvoju, analizira i vrednuje djelotvornost odgojno-obrazovnog rada, stručno se
usavršava, surađuje s ustanovama, vodi odgovarajuću pedagošku dokumentaciju i
učeničke dosjee, sudjeluje u radu povjerenstva za upis djece u osnovnu školu,
obavlja poslove na prevenciji poremećaja u ponašanju te obavlja druge poslove
na unapređivanju i razvoju odgojno-obrazovne djelatnosti škole.

(5)
Stručni suradnik zdravstveni djelatnik planira i programira rad, priprema se i
obavlja poslove u neposrednome radu s učenicima, identificira učenike kojima je
potrebna zdravstvena pomoć, izvodi vježbe s učenicima radi održavanja razine
motoričkih sposobnosti, ponovnog aktiviranja organizma i poboljšanja oštećenih
funkcija te poticanja psihomotoričkih vještina i navika, savjetuje i pomaže
učiteljima, stručnim suradnicima i roditeljima u radu s učenicima s motoričkim
oštećenjima, vodi odgovarajuću dokumentaciju te obavlja druge poslove u skladu
sa zahtjevima struke.

(6)
Stručni suradnik socijalni djelatnik planira i programira rad, priprema se i
obavlja poslove u neposrednome radu s učenicima, roditeljima i zaposlenicima
škole, prikuplja i analizira podatke o socijalnom statusu učenika i njegove
obitelji, surađuje s ustanovama, prema potrebi sudjeluje u radu povjerenstva za
upis djece u osnovnu školu, obavlja poslove vezane uz smještaj učenika u druge
obitelji i ustanove socijalne skrbi, organizira nabavu školskoga pribora i udžbenika
za socijalno ugrožene učenike, savjetuje i pomaže roditeljima u ostvarivanju
prava s područja zdravstvene i socijalne skrbi, vodi odgovarajuću pedagošku
dokumentaciju te obavlja druge poslove u skladu sa zahtjevima struke.

Članak
46.

(1)
Stručni suradnik defektolog u posebnim školama obavlja poslove iz stavka 1.
članka 45. ovoga ugovora, a u sklopu neposrednoga pedagoškog rada i poslove
produženoga stručnog postupka i pružanja posebne defektološke pomoći učenicima
s većim teškoćama u razvoju.

(2)
Stručni suradnik defektolog u redovitim osnovnim školama koje u svojem sastavu
imaju posebne odjele za djecu s većim teškoćama u razvoju, uz poslove iz stavka
1. ovoga članka, obavlja i poslove voditeljstva posebnih razrednih odjela.

(3) Stručni suradnik knjižničar u osnovnim
umjetničkim školama, uz poslove iz stavka 2. članka 45. ovoga ugovora, obavlja
i poslove vođenja instrumentarija, nototeke i fonoteke.

Članak 47.

Za nepuno radno vrijeme, tjedne radne
obveze učitelja i stručnih suradnika manje su od radnih obveza za puno radno
vrijeme razmjerno smanjenju radnoga vremena.

Članak 48.

(1) Obveze učitelja i stručnih suradnika
utvrđuju se godiš­njim planom i programom rada osnovne škole.

(2) U skladu s obvezama utvrđenim ugovorom
o radu te godišnjim planom i programom rada Škole, učitelju i stručnom
suradniku izdaje se pojedinačni akt (rješenje o tjednom zaduženju) najkasnije
do 30. rujna tekuće školske godine.

(3) Zaposlenik iz prethodnog stavka ovoga
članka može podnijeti prigovor na rješenje o tjednom zaduženju u roku od 15
dana od dana dostave rješenja.

RADNE OBVEZE UČITELJA
RAZREDNE NASTAVE

Članak 49.

(1) Učitelji razredne nastave obvezni su
izvoditi nastavu i druge oblike neposrednoga odgojno-obrazovnog rada s
učenicima u količini propisanoj nastavnim planom za I., II., III. ili IV.
razred te obavljati razredničke i ostale poslove iz članka 38. ovoga ugovora u
sklopu satnice do punoga radnog vremena.

(2)
U radnu obvezu iz stavka 1. ovoga članka ne ubrajaju se sati stranoga jezika i
izborne nastave vjeronauka, a ni sati nastavnih predmeta odgojnih područja ako
ih izvode učitelji predmetne nastave.

(3)
Ugovorne strane utvrđuju pravo da su ukupne tjedne obveze utvrđene u članku 55.
ovoga ugovora manje za 2 sata učiteljima razredne nastave koji su obavljali
poslove u neposrednom odgojno-obrazovnom radu s učenicima od 30 do 34 godine, a
za 4 sata učiteljima razredne nastave koji su obavljali poslove u neposrednom
odgojno-obrazovnom radu s učenicima 35 i više godina, ukoliko ne koriste pravo
iz stavka 1. članka 7. ovoga ugovora.

(4)
Učitelj razredne nastave može se osloboditi od obveze izvođenja dodatne i
dopunske nastave i izvannastavnih aktivnosti te nastavnih predmeta odgojnih
područja ako obavlja posebne poslove iz članka 39. ovoga ugovora, ili ako
koristi pravo na manje tjedne obveze neposrednog odgojno-obrazovnog rada s
učenicima, ili ako je to propisano nastavnim planom i programom.

(5)
U slučajevima iz prethodnog stavka ovoga članka, nastavne predmete odgojnih
područja izvode učitelji predmetne nastave.

(6)
Broj sati neposrednoga odgojno-obrazovnog rada s učenicima veći od broja sati
utvrđenih prema odredbama ovoga članka smatra se prekovremenim radom.

Članak
50.

Učitelji
razredne nastave koji imaju ugovor o radu za rad u produženom boravku ostvaruju
neposredni odgojno-obrazovni rad s učenicima u sklopu 25 nastavnih sati tjedno.

RADNE OBVEZE UČITELJA PREDMETNE NASTAVE

Članak 51.

(1) Učitelji predmetne nastave obvezni su
izvoditi nastavu i druge oblike neposrednoga odgojno-obrazovnog rada s
učenicima u količini utvrđenoj ovim pravilnikom te obavljati razredničke i
ostale poslove iz članka 38. ovoga ugovora u sklopu satnice do punoga radnog
vremena.

(2) Ako učitelj predmetne nastave nije
razrednik, može umjesto ukupnih razredničkih poslova obavljati satničarske i
voditeljske poslove ili druge posebne poslove 4 sata tjedno, u skladu s
odredbama članka 42. i 43. ovoga ugovora.

(3) Ako učitelj predmetne nastave posebne
poslove ne obavlja kao zamjenu za razredništvo, zadužuje se tim poslovima kao
posebnom radnom obvezom u smislu odredbe stavka 1. članka 41. ovoga ugovora.

Članak 52.

(1) Tjedna obveza učitelja predmetne
nastave u izvođenju redovite i izborne nastave te neposrednoga
odgojno-obrazovnog rada razrednika iz stavka 1. članka 38. ovoga ugovora za
puno radno vrijeme iznosi:

–
20 sati za učitelje hrvatskoga jezika, matematike i nastavnih predmeta koji se
u svim razredima predmetne nastave izvode 1 sat tjedno,

–
21 sat za učitelje stranih jezika,

–
22 sata za učitelje ostalih nastavnih predmeta, učitelje vje­ro­nauka i
informatike te učitelje u umjetničkim školama.

(2)
Učitelj predmetne nastave ostvaruje pravo na puno radno vrijeme ako je redovitom
nastavom zadužen najmanje:

–
18 sati hrvatskoga jezika ili matematike te nastavnih predmeta koji se u svim
razredima predmetne nastave izvode 1 sat tjedno,

–
19 sati stranoga jezika,

–
20 sati ostalih nastavnih predmeta, vjeronauka ili informatike ili nastavnih
predmeta u umjetničkoj školi.

(3)
Ako jedan od dvaju ili više učitelja ili jedini učitelj nastavnoga predmeta ne
može biti zadužen prema odredbama stavka 2. ovoga članka, ostvaruje pravo na
puno radno vrijeme ako je redovitom nastavom zadužen najmanje:

–
16 sati hrvatskoga jezika, matematike ili nastavnih predmeta koji se u svim
razredima predmetne nastave izvode 1 sat tjedno,

–
17 sati stranoga jezika,

–
18 sati ostalih nastavnih predmeta, vjeronauka ili informatike ili
nastavnihpredmeta u umjetničkoj školi.

(4)
Učitelji predmetne nastave u malim otočnim, planinskim i seoskim školama koji
ne mogu biti zaduženi prema odredbama stavka 2. i 3. ovoga članka mogu
ostvariti pravo na puno radno vrijeme i s manje sati redovite nastave uz
posebno odobrenje Ministarstva.

(5)
Ravnatelj smije sklopiti ugovor o radu na puno radno vrijeme u skladu s
odredbama utvrđenim prethodnim stavcima ovog članka, te članka 53. ovog
ugovora.

(6) U slučaju ispunjavanja uvjeta utvrđenih
u prethodnom stavku ovog članka, učitelj predmetne nastave ostvaruje pravo na
plaću za puno, četrdesetsatno radno vrijeme prema odredbama članka 16. ovog
ugovora.

Članak 53.

(1) Za ostvarivanje prava iz članka 52.
stavka 2. ovoga ugovora redovitom nastavom smatraju se i sljedeće radne obveze:

–
izvođenje posebnih programa osnovnoga glazbenog, plesnog i športskog
školovanja,

–
izvođenje izborne nastave stranoga jezika, vjeronauka i informatike,

–
za učitelja glazbene kulture vođenje troglasnoga učeničkog pjevačkog zbora
odnosno orkestra u opsegu od 3 sata tjedno te vođenje jednoglasnoga ili
dvoglasnog učeničkog zbora odnosno pripremnoga orkestra u opsegu od 2 sata
tjedno, s tim da ukupno zaduženje navedenim poslovima smije iznositi najviše 6
sati tjedno u Školi,

–
za učitelja likovne kulture obavljanje poslova estetskoga uređenja škole u
opsegu do ukupno 4 sata tjedno u Školi,

–
vođenje športskoga kluba ukupno u Školi u opsegu od 2 sata tjedno,

–
vođenje županijskog stručnog aktiva u opsegu od 2 sata tjedno,

–
izvođenje dodatne nastave matematike u opsegu od 2 sata tjedno ako jedan od
dvaju ili više učitelja ili jedini čiteljelj matematike u Školi redovitom
nastavom ne ostvaruje pravo na puno tjedno radno vrijeme,

–
izvođenje izborne nastave tehničke kulture u opsegu do 4 sata tjedno, ako jedan
od dvaju ili više učitelja ili jedini učitelj tehničke kulture u Školi
redovitom nastavom ne ostvaruje pravo na puno radno vrijeme, a ne može biti
zadužen izbornom nastavom informatike,

–
vođenje četveroglasnog učeničkog zbora umjetničke škole u opsegu do 6 sati tjedno
(izvođenje u trajanju od 2 x 60 minuta tjedno s najmanje 30 članova),

–
vođenje orkestra umjetničke škole u opsegu do 4 sata tjedno (izvođenje u
trajanju od 2 x 60 minuta tjedno s najmanje 15 članova),

–
izvođenje korepeticije u umjetničkoj školi opsegu od 2 sata tjedno,

–
vođenje komornog sastava u umjetničkoj školi u opsegu od 2 sata tjedno.

(2)
Za ostvarivanje prava iz stavka 2. članka 52. ovoga ugovora, poslovi vođenja
učeničke zadruge mogu se, uz posebno odobrenje Ministarstva, smatrati i redovitom
nastavom.

Članak
54.

(1)
Tjedne radne obveze u neposrednome odgojno-obrazovnom radu s učenicima za puno
radno vrijeme iz stavka 1. članka 52. ovoga ugovora povećavaju se za 2 sata
tjedno poslovima utvrđenim odredbama ovoga članka, a iznimno 3 sata, ako Škola
ne može realizirati propisanu količinu dopunske i dodatne nastave i
izvannastavnih aktivnosti.

(2)
Do ukupne tjedne radne obveze iz stavka 1. ovoga članka, učitelji predmetne
nastave izvode dodatnu i dopunsku nastavu, rade u izvannastavnim aktivnostima,
vode učeničku zadrugu te učeničko društvo ili klub, a mogu izvoditi i izbornu
nastavu ili obavljati poslove razrednika u neposrednome odgojno-obrazovnom radu
s učenicima ako tim oblicima rada nisu zaduženi u sklopu obveza iz stavka
1.članka 52. ovoga ugovora.

(3) Do ukupne tjedne radne obveze iz
stavka 1. ovoga članka, učitelji tjelesne i zdravstvene kulture mogu obavljati
i poslove poduke plivanja te kinezioterapeutski rad s učenicima s većim
teškoćama u razvoju, učitelji defektolozi produženi stručni postupak i posebnu
defektološku pomoć, a učitelji u umjetničkim školama i poslove vođenja javnih
nastupa učenika.

(4)
Broj sati ukupnoga neposrednog odgojno-obrazovnog rada s učenicima veći od
broja sati obveza iz stavka 1. ovoga članka smatra se prekovremenim radom.

Članak
55.

(1)
Ukupne tjedne obveze u neposrednome odgojno-obrazovnom radu s učenicima za
učitelje predmetne nastave koji su obavljali poslove u neposrednome radu s
učenicima od 30 do 34 godina manje su za 2 sata od obveza iz stavka 1. članka 52.
ovoga ugovora, a 35 i više godina za 4 sata, ukoliko ne koriste pravo iz stavka
1. članka 7. ovoga ugovora.

(2)
Učitelja iz stavka 1. ovog članka ravnatelj ne smije zadužiti prekovremenim
radom.

Članak
56.

(1)
Ako učitelj predmetne nastave izvodi redovitu nastavu iz dvaju ili više
nastavnih predmeta, tjedne radne obveze iz članka 52. i 54. ovoga ugovora utvrđuju
se prema nastavnom predmetu povoljnijem za učitelja.

(2)
Ako učitelj razredne ili predmetne nastave radi prema nastavnom planu i
programu njegovanja jezika i kulture nacionalne manjine, radne obveze utvrđuju
se prema obvezama učitelja hrvatskoga jezika, ukoliko ne koriste pravo iz
stavka 1. članka 7. ovoga ugovora.

Članak
57.

(1)
Za učitelja defektologa koji radi prema posebnom programu s učenicima s lakšim
teškoćama u razvoju, djelomično integriranim u redovitim osnovnim školama,
tjedna radna obveza u neposrednome odgojno-obrazovnom radu, uključujući i produženi
stručni postupak i pružanje posebne defektološke pomoći, iznosi 24 sata tjedno.

(2)
Učitelj defektolog iz stavka 1. ovoga članka može ostvariti pravo na puno radno
vrijeme ako je zadužen redovitom nastavom najmanje 12 sati tjedno, a do pune
tjedne obveze u neposred­nom odgojno-obrazovnom radu zadužuje se poslovima
produženoga stručnog postupka odnosno posebne defektološke pomoći.

(3)
Za učitelja defektologa odnosno učitelja koji radi u redovitoj i izbornoj
nastavi s učenicima s većim teškoćama u razvoju u posebnim ustanovama ili u
posebnim odjelima u redovitim osnovnim školama, tjedna radna obveza u izvođenju
redovite i izborne nastave i ukupna tjedna radna obveza u neposrednome
odgojno-obrazovnom radu, uključujući i produženi stručni postupak, utvrđuje se
prema odgovarajućim odredbama članka 49. do 56. ovoga ugovora.

(4)
Učitelji defektolozi koji imaju ugovor o radu u produženom stručnom postupku,
posebnoj defektološkoj pomoći odnosno rehabilitacijskom postupku, ostvaruju
neposredni-odgojno obrazovni rad s učenicima u sklopu 25 nastavnih sati tjedno.

Članak 58.

Nepuno radno vrijeme učitelja predmetne
nastave

(1) Nepuno radno vrijeme utvrđuje se na
osnovi broja sati redovite nastave, izborne nastave stranoga jezika, vjeronauka
i informatike, neposrednog odgojno-obrazovnog rada razrednika te drugih poslova
iz članka 53. ovoga ugovora koji se, kao radna obveza, smatraju redovitom
nastavom u odnosu prema broju sati redovite nastave propisane za ostvarivanje
prava na puno radno vrijeme.

(2) Izračun broja sati rada u nepunom
tjednom radnom vremenu izračunava se na temelju postavljenog razmjera:

 A
: B = C : x

 –
u kojem A predstavlja potreban broj sati redovite nastave za puno tjedno radno
vrijeme prema članku 52. stavku 2. ovoga ugovora (18/19/20),

 –
u kojem B predstavlja broj 40, odnosno potreban broj sati rada za puno tjedno
radno vrijeme prema stavku 1. članku 25. ovoga ugovora,

 –
u kojem C predstavlja broj sati neposrednog odgojno-obrazovnog rada iz stavka
1. ovoga članka na temelju kojeg se sklapa ugovor o radu u nepunom tjednom
radnom vremenu i

 –
u kojem x predstavlja ukupno nepuno tjedno radno vrijeme.

(3) Broj sati ukupnog neposrednog
odgojno-obrazovnog rada učitelja u nepunom tjednom radnom vremenu do tjedne
obveze iz stavka 1. članka 54. ovoga ugovora određuje se na temelju
postavljenog razmjera:

 A1
: B = C : x

 –
u kojem A1 predstavlja ukupan broj sati neposrednog odgojno-obrazovnog rada
prema stavku 1. članka 54. ovoga ugovora (22/23/24),

 –
u kojem B predstavlja broj 40, odnosno potreban broj sati rada za puno tjedno
radno vrijeme prema stavku 1. članku 25. ovoga ugovora,

 –
u kojem C predstavlja ukupan broj sati u nepunom tjednom radnom vremenu za koje
je sklapljen ugovor o radu,

 –
u kojem x predstavlja broj sati neposrednog odgojno-obrazovnog rada učitelja
koje će obavljati u nepunom tjednom radnom vremenu.

(4) Ravnatelj smije sklopiti ugovor o radu
na nepuno radno vrijeme u skladu s odredbama utvrđenim prethodnim stavcima ovog
članka.

(5) U skladu s odredbama utvrđenim u
prethodnom stavku ovog članka, učitelj predmetne nastave ostvaruje pravo na
razmjerni dio plaće prema odredbama članka 16. ovog ugovora.

(6) Učitelju predmetne nastave, odnosno
defektologu iz članka 57. ovoga ugovora, koji je razrednik i koji radi u
nepunom radnom vremenu, radno vrijeme utvrđeno prema stavku 1. ovoga članka
povećava se za 2 sata neposrednoga odgojno-obrazovnog rada razrednika i za 2
sata ostalih razredničkih poslova.

RADNE OBVEZE STRUČNIH SURADNIKA

Članak 59.

(1) Stručni suradnici obvezni su obavljati
poslove u neposrednome pedagoškom radu 25 sati tjedno, a ostale poslove u
sklopu satnice do punoga radnog vremena.

(2) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka koji
se obavljaju u neposrednome pedagoškom radu i drugi odgovarajući poslovi
raspoređuju se na šestosatni dnevni rad u školi (sat po 60 minuta), a ostatak
dnevnoga rada odnosi se na poslove vezane uz ustanove, poslove stručnoga
usavršavanja, planiranja, programiranja i pripremanja za rad i na druge
poslove.

(3)
Stručni suradnik defektolog u redovitoj školi obvezan je obavljati poslove u
neposrednome odgojno-obrazovnom radu s učenicima 20 nastavnih sati tjedno,
poslove u neposrednome pedagoškom radu s učiteljima, stručnim suradnicima i
roditeljima 5 sati tjedno, a ostale poslove u sklopu satnice do punoga radnog
vremena, s tim da poslove u neposrednome radu obavlja u petosatnom dnevnom radu
u školi (sat po 60 minuta).

(4)
Stručni suradnik zdravstveni djelatnik u osmosatnom dnevnom radu obavlja
poslove u neposrednome radu s učenicima 30 sati tjedno, a ostale poslove u
sklopu satnice do punog radnog vremena.

Članak
60.

Stručni
suradnik pedagog ostvaruje pravo na puno radno vrijeme u osnovnoj školi koja
ima više od 12 razrednih odjela, a u osnovnoj školi s manje od 13 razrednih
odjela uz odobrenje Ministarstva.

Članak
61.

(1)
Stručni suradnik knjižničar ostvaruje pravo na puno radno vrijeme ako škola u
svom sastavu ima školsku knjižnicu ustrojenu prema propisanim standardima ili
ako osnovna škola ima više od 12 razrednih odjela, a osnovna umjetnička škola
više od 200 učenika.

(2)
Stručni suradnik knjižničar obavlja poslove u nepunome radnom vremenu od 20
sati tjedno ako osnovna škola ima manje od 13 razrednih odjela, odnosno osnovna
umjetnička škola manje od 200 učenika, a školska knjižnica ne udovoljava
propisanim standardima.

(3)
Ako škola radi u posebnim uvjetima ili ima knjižni fond iznad standarda ili
iznimno velik broj učenika, Ministarstvo može odobriti i veći opseg poslova
stručnoga suradnika knjižničara.

Članak
62.

Stručni
suradnik psiholog ostvaruje, uz odobrenje Ministarstva, pravo na puno radno
vrijeme ako obavlja poslove u neposrednome pedagoškom radu s najmanje 400
učenika jedne ili više redovitih osnovnih škola, odnosno s najmanje 100 učenika
posebnih škola za školovanje učenika s teškoćama u razvoju.

Članak
63.

Stručni
suradnik defektolog u redovitoj osnovnoj školi ostvaruje, uz odobrenje
Ministarstva, pravo na puno radno vrijeme ako u jednoj ili više škola obavlja
poslove u neposrednome radu s najmanje 20 učenika s rješenjem o primjerenom
obliku školovanja.

Članak
64.

Stručni
suradnik zdravstveni djelatnik ostvaruje, uz odobre­nje Ministarstva, pravo na
puno radno vrijeme ako obavlja poslove u neposrednome radu s najmanje 20
učenika s većim teško­ćama u razvoju, odnosno s učenicima plesne umjetničke
škole.

Članak
65.

Stručni
suradnik socijalni djelatnik ostvaruje, uz odobrenje Ministarstva, pravo na puno
radno vrijeme ako obavlja poslove u neposrednome radu s najmanje 50 učenika
uključenih u postupke centra za socijalnu skrb.

VIII. ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

Članak 66.

Zaštita na radu

(1) Ravnatelj je dužan primjenjivati
propise s područja zaštite na radu i osigurati nužne uvjete za zdravlje i
sigurnost na radu uključujući mjere za sprečavanje rizika u poučavanju i na
radu.

(2)
Ravnatelj je dužan poduzeti sve mjere nužne za zaštitu života te sigurnost i
zdravlje zaposlenika, osposobljavati i organizirati provedbu osposobljavanja
zaposlenika za rad na siguran način te skrbiti za potrebnu organizaciju i
sredstva.

(3)
Ravnatelj je dužan informirati zaposlenike o zaštiti na radu pružanjem
informacija, primjenjivati propise o korištenju sredstava za rad i osobnih
zaštitnih sredstava te provoditi ispitivanja istih, provoditi zaštitu od požara
te evakuaciju i spašavanje, organizirati pružanje prve pomoći i medicinske
pomoći te raditi na zaštiti nepušača.

(4) U cilju prilagođavanja tehničkom
napretku poslodavac je obvezan planirati tehnološki i organizacijski razvoj
radnog procesa i nastave na način da opasne i štetne tehnologije uklone iz
radnog i nastavnog procesa zamjenjujući ih manje opasnim ili neopasnim.

(5) Pri uvođenju novih tehnologija
ravnatelj je obvezan informirati zaposlenike i njihove sindikalne povjerenike o
tehno­loškim karakteristikama i mogućim utjecajima i posljedicama tih
tehnologija na zdravlje, sigurnost, ekološku i radnu sredinu.

(6)
Ravnatelj je dužan osigurati dodatne uvjete sigurnosti za rad invalida u skladu
s posebnim propisima.

(7)
Sindikalni povjerenik ima pravo podnositi prijedloge o zaštiti na radu na koje
je ravnatelj dužan očitovati se u roku od 30 dana.

Članak 67.

Pisane upute o sigurnosti

(1) Ravnatelj je dužan postaviti pisane upute
o uvjetima i načinu korištenja prostora, prostorija, sredstava za rad, opasnih
radnih tvari i opreme i osigurati da su ista u svakom trenutku ispravna.

(2)
Obavijesti o opasnostima i štetnostima te mjerama koje je poduzeo i koje će
poduzeti radi unapređenja prevencije, profesionalnih rizika i njihovih štetnih
posljedica ravnatelj je dužan najmanje svaka 3 mjeseca davati sindikalnom
povjereniku.

Članak 68.

Obveze sindikalnog povjerenika

U odnosu na provođenje mjere zaštite na
radu sindikalni po­vje­renik ima pravo i obvezu osobito:

– sudjelovati u planiranju i unapređivanju
uvjeta rada, uvo­đenja novih tehnologija, projekata, programa i radnih procesa
te njihovoj provedbi,

– biti informiran o svim promjenama od
utjecaja na sigurnost i zdravlje zaposlenika, primati primjedbe zaposlenika na
primjenu propisa i provedbu mjera zaštite na radu,

–
biti nazočan inspekcijskim pregledima i izvjestiti inspektora zaštite na radu o
svojim i zapažanjima zaposlenika, kao i pozivati inspektora kada ocijeni da su
ugroženi život i zdravlje zaposlenika a poslodavac to propušta ili odbija
učiniti,

–
obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanja, te prikupljati informacije odgovarajuće za rad na siguran način,

–
stavljati prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenja,

–
svojim djelovanjem poticati ostale zaposlenike za rad na siguran način,
planirati i osposobljavati zaposlenike i (učenike) za zaštitu na radu, te
raditi na promicanju i unapređivanju sigurnosne, zdravstvene, ekološke i
estetske kulture u Školi.

–
slobodnog pristupa mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta rada,

–
informirati zaposlenike i radničko vijeće o poduzetim mjerama zaštite na radu
najmanje svaka 3 mjeseca.

Članak 69.

Povjerenik za zaštitu na radu

(1) Škola s više od 20 zaposlenika obvezno
bira povjerenika za zaštitu na radu.

(2) Izbor, imenovanje i opoziv povjerenika
kao i broj povjerenika obavlja se u skladu s odredbama Zakona o radu kojima su
uređena pitanja zaposleničkih vijeća.

(3) Povjerenika za zaštitu na radu
zaposlenici biraju na vrijeme na koje je sklopljen kolektivni ugovor i ista
osoba može biti ponovno izabrana za povjerenika.

(4) Obveze povjerenika zaštite na radu
navedena su člankom 68. ovoga ugovora.

(5) Naknada za rad povjerenika iz stavka
1. ovog članka iznosi dva radna sata tjedno uz naknadu plaće tijekom svake
kalendarske godine u trajanju mandata.

Članak 70.

Rad povjerenika za zaštitu na radu

Ravnatelj je dužan osigurati povjereniku
za zaštitu na radu uvjete za nesmetano obnašanje dužnosti, davati sve potrebne
obavijesti i omogućiti uvid u sve propise i isprave u svezi s zaštitom na radu
i ne smije ga tijekom obnašanja dužnosti i deset mjeseci po isteku iste, bez
pristanka zaposleničkog vijeća odnosno sindikalnog vijećnika rasporediti na
drugo mjesto ili k drugom poslodavcu, raskinuti s njim radni odnos, smanjivati
mu plaću ili ga na drugi način dovoditi u nepovoljniji položaj niti protiv
njega pokrenuti postupak za nadoknadu štete, ukoliko je povjerenik postupao
sukladno svojim ovlastima.

Članak 71.

Preuzimanje prava i obveza za zaštitu na
radu

Ukoliko u Školi nije izabran povjerenik za
zaštitu na radu sukladno stavku 2. članku 69. ovog ugovora, sva prava i obveze
utvrđene odredbama ovog ugovora u odnosu na zaštitu zdravlja i sigurnost na
radu ima sindikalni povjerenik.

Članak 72.

Zaštita na radu i dužnosti zaposlenika

(1) Dužnost je svakog zaposlenika brinuti
se o vlastitoj sigurnosti i zdravlju, kao i sigurnosti i zdravlju drugih
zaposlenika, te osoba na koje utječu njegovi postupci tijekom rada u skladu s osposobljenošću
i uputama koje mu je osigurao ravnatelj Škole.

(2) Zaposlenik, koji u slučaju ozbiljne,
prijeteće i neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili opasno
područje, ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj zbog takvog svog
postupka u odnosu na druge zaposlenike i može uživati zaštitu od bilo kakvih
neposrednih posljedica, osim ako je po posebnim propisima ili pravilima struke
bio dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi i
imovine.

Članak 73.

Invalidnost i naknada plaće

Naknada plaće koja zaposleniku pripada od
dana nastanka invalidnosti ili od dana utvrđene smanjene sposobnosti zbog
nastanka invalidnosti odnosno od dana završetka prekvalifikacije ili
dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće radno mjesto, ne može biti
manja od iznosa osnovne plaće radnog mjesta na koje je do tada bio postavljen
odnosno raspoređen.

Članak 74.

Isplata plaće za skraćeno radno vrijeme

Ravnatelj, u suradnji s nadležnim tijelima
školske vlasti, dužan je radniku koji radi skraćeno radno vrijeme zbog smanjene
radne sposobnosti nastale povredom na radu bez njegove krivnje ili
profesionalnog oboljenja, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u
visini razlike između naknade koju ostvaruje po propisima
invalidsko-mirovinskog osiguranja i plaća radnog mjesta na koje je postavljen
odnosno raspoređen.

IX. PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA I
SINDIKALNIH POVJERENIKA, SINDIKALNIH VIJEĆNIKA I PREDSTAVNIKA

Članak 75.

Obveze socijalnih partnera

(1) Strane potpisnice obvezuju se
primjenjivati ovaj ugovor u dobroj vjeri na načelima promicanja socijalnog
partnerstva i kolektivnog pregovaranja.

(2) Vlada Republike Hrvatske obvezuje se
zatražiti mišljenje Sindikata potpisnika ovog ugovora prije predlaganja zakona
i donošenja propisa koji su od utjecaja na prava i obveze iz rada i na osnovi
rada zaposlenih.

Članak 76.

Obavijest o izboru sindikalnog
predstavnika

Sindikat je dužan obavijestiti poslodavca
o izboru ili imenovanju sindikalnog povjerenika i drugih sindikalnih
predstavnika.

Članak 77.

Prava sindikalnih povjerenika i
predstavnika

(1) Ravnatelj je obvezan sindikalnom
povjereniku, odnosno predstavniku omogućiti neophodan pristup radnim mjestima u
svrhu obnašanja njegove dužnosti, te radi omogućavanja uvida u podatke i
isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava radnika.

(2)
Ravnatelj također treba sindikalnom povjereniku, odnosno predstavniku osigurati
informacije koje su bitne za gospodarski položaj radnika kao što su prijedlozi
odluka i pravilnika o radu kojima se reguliraju prava i obveze iz radnog
odnosa, prijedlozi poslovnih i ravojnih odluka koje utječu na gospodarski i
socijalni položaj zaposlenika.

(3)
Ravnatelj je dužan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno
predstavnika po mogućnosti odmah, ali najkasnije u roku od 3 dana.

(4)
Ravnatelj je dužan u pisanom obliku odgovoriti na svaki dopis sindikalnog
povjerenika, odnosno predstavnika najkasnije u roku od 5 dana.

(5)
Sindikalni povjerenik odnosno predstavnik ne smije biti spriječen ili ometan u
obnašanju svoje dužnosti ako djeluje u skladu sa zakonom i kolektivnim
ugovorom.

(6)
Sindikalni povjerenik, odnosno predstavnik ima i druga prava određena ovim
ugovorom, zakonom i kolektivnim ugovorom.

(7)
Prava iz prethodnih stavaka ovog članka pripadaju jednako sindikalnom
povjereniku kao i sindikalnim predstavnicima uključujući i one koji nisu
zaposleni kod tog poslodavca.

(8)
Sindikalni predstavnik dužan se pred poslodavcem predstaviti odgovarajućom
punomoći ili iskaznicom.

(9)
Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalne dužnosti, te službenog
puta u svezi te dužnosti smatra se ozljedom na radu kod poslodavca.

Članak 78.

Sindikalne aktivnosti i sastanci

(1) Ravnatelj je dužan sindikalnom
povjereniku, odnosno sindikalnom predstavniku kao i članovima povjereništva
omogućiti obavljanje sindikalnih aktivnosti u radno vrijeme na način i u opsegu
koji ovisi o veličini i organizaciji rada Škole.

(2)
Članovi sindikalnog povjereništva imaju pravo održati sindikalne sastanke u
radno vrijeme Škole vodeći računa da se sastanci organiziraju u vrijeme i na
način koji ne šteti radu Škole.

(3)
Svi članovi Sindikata imaju pravo jednom u šest mjeseci održati sindikalni skup
u radno vrijeme Škole, o čemu trebaju obavjestiti ravnatelja, pazeći da se
sastanak organizira na vrijeme i na način koji najmanje narušavaju redovno
poslovanje Škole.

(4)
Sindikalni predstavnik, povjerenik odnosno članovi sindikalnog povjereništva
imaju pravo na plaćeni dopust za sindikalne tečajeve, seminare, kongrese i
konferencije u trajanju od ukupno 10 dana godišnje.

Članak 79.

Uvjeti za rad Sindikata

Ravnatelj je dužan bez naknade osigurati
za rad Sindikata najmanje sljedeće uvjete:

–
prostoriju za rad sindikata u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući
prostor za održavanje sindikalnih sastanaka,

– pravo na korištenje telefona, telefaksa,
fotokopirnog stroja i drugih tehničkih sredstava i opreme u mjeri nužnoj za
ostvarivanje sindikalne aktivnosti,

– slobodu podjele tiska, sindikalnog
izvješćivanja i oglašavanja na oglasnim pločama Sindikata za redovne sindikalne
aktivnosti, a u vrijeme štrajka odnosno provođenja drugih sredstava pritiska i
na drugim mjestima po odluci Sindikata,

– postavljanje oglasne ploče o svom trošku
u zbornici Škole ili na drugom mjestu dostupnom najvećem broju radnika,

– obračun sindikalne članarine i drugih
obustava preko isplatnih lista prilikom obračuna plaća i doznačivanja članarine
na račun Sindikata, a temeljem pisane izjave člana Sindikata.

Članak 80.

Zaštita sindikalnog povjerenika

(1) Sindikalnog povjerenika za vrijeme
obnašanja sindikalne dužnosti te 12 mjeseci po isteku iste ravnatelj ne smije
otpustiti, premjestiti na nepovoljnije mjesto rada, premjestiti ga u sklopu
iste ili druge Škole, niti na bilo koji drugi način staviti u nepovoljniji
položaj bez suglasnosti Sindikata.

(2) Najveći broj sindikalnih povjerenika
koji uživa zaštitu iz zakona i ovog ugovora određuje se:

– prema broju članova sindikata - u
slučaju kada je u ustanovi izabrano zaposleničko vijeće,

– prema ukupnom broju zaposlenih u
ustanovi - u slučaju kada zaposleničko vijeće nije izabrano.

(3) Suglasnost za otkaz i suglasnost iz
stavka 1. ovoga članka daje predsjednik Sindikata ili osoba koju on ovlasti.

Članak 81.

Zamjena zaposleničkog vijeća sindikalnim
povjerenikom

(1) Ako zaposleničko vijeće nije izabrano
sva njegova ovlaštenja i prava preuzima jedan (sindikalni vijećnik) ili više
sindikalnih povjerenika (sindikalno vijeće), o čemu odlučuje Sindikat u Školi.

(2) Broj sindikalnih vijećnika s pravima
iz prethodnog stavka je kako slijedi:

– u Školi od 20 do 75 zaposlenika - 1
vijećnik

– u Školi od 76 i više zaposlenika - 3
vijećnika

(3) Broj zaposlenika kao kriterij za određivanje
broja sindikalnih vijećnika iz prethodnog stavka ovoga članka utvrđuje se u
odnosu na sve zaposlenike s ugovorom o radu u trenutku preuzimanja ovlaštenja.

(4) Ukoliko tijekom trajanja mandata
sindikalnog vijećnika odnosno sindikalnog vijeća dođe do promjene broja
zaposlenika za više od 10 % strane potpisnice ovoga ugovora suglasne su
provesti izmjene broja vijećnika utvrđenog stavkom 2. ovoga članka, ali na
početku sljedeće školske godine.

(5) Svaki vijećnik iz stavka 2. ovoga
članka ima pravo na 6 radnih sati tjedno uz naknadu plaće tijekom svake
kalendarske godine u trajanju mandata.

(6) Članovi zaposleničkog vijeća iz stavka
2. alineja 2. ovog članka mogu jedan drugome ustupati radne sate iz prethodnog
stavka.

(7) Sindikalnog povjerenika, odnosno
vijećnika koji ima ovlasti zaposleničkog vijeća može u dijelu tih ovlasti
zamjeniti sindikalni predstavnik koji nije zaposlen u Školi pod uvjetom da je
Sindikat obavjestio ravnatelja o toj osobi i da joj je povjerenik povjerio u
pisanom obliku određenu ovlast zaposleničkog vijeća.

(8) Sindikalni povjerenik, koji nije
preuzeo ovlasti zaposleničkog vijeća, ima pravo na dva sata rada tjedno uz
naknadu plaće.

Članak 82.

Zaposleničko vijeće u malim ustanovama

(1) Zaposlenici u Školi koja redovito
zapošljavanja manje od 20 zaposlenika imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o
pitanjima u svezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima.

(2) Ako se ne izvrše izbori za
zaposleničkog vijećnika sva njegova prava i ovlasti preuzima sindikalni povjerenik,
odnosno sindikalni vijećnik.

(3) Naknada za rad povjerenika, odnosno
sindikalnog vijećnika iz prethodnog stavka iznosi 2 radna sata tjedno uz
nadoknadu plaće.

Članak 83.

Prava i ovlasti zaposleničkih vijeća koje
preuzima Sindikat

Kad Sindikat zamjenjuje zaposleničko
vijeće, preuzima sva njegova prava i ovlasti u skladu sa Zakonom o radu kao i
prava iz stavka 1., 2. i 3. članka 143. Zakona o radu.

Članak 84.

*Predstavnik
zaposleničkog vijeća odnosno Sindikata u školskom odboru*

(1) Jedan predstavnik zaposlenika član je
školskog odbora ustanova iz stavka 3. članka 1. ovoga ugovora.

(2) Predstavnika zaposlenika u školski
odbor imenuje i opoziva zaposleničko vijeće.

(3) Ako u Školi nije utemeljeno
zaposleničko vijeće, predstavnika imenuje i opoziva Sindikat.

(4) Predstavnik zaposlenika sudjeluje
ravnopravno u radu školskog odbora bez prava glasa.

Članak 85.

Stručno savjetovanje

(1) Kad sindikalni povjerenik, odnosno
vijećnik zamjenjuje zaposleničko vijeće ima pravo, uz prethodnu suglasnost
Sindikata, zatražiti mišljenje stručnjaka o poslovima iz svojega djelokruga.

(2) O načinu podmirivanja troškova
nastalih primjenom stavka 1. ovog članka Sindikat i poslodavac će se
sporazumjeti.

Članak 86.

Povrat na rad

(1) Čelnik Sindikata i član izvršnog i
središnjeg tijela Sindikata koji je za dužnosnika u mandatu izabran iz radnog
odnosa kod poslodavca, a koji sindikalne poslove obavlja profesionalno, ima se
pravo nakon prestanka te dužnosti vratiti na rad na iste poslove, a ako tih
poslova više nema, onda na odgovarajuće poslove u okviru njegove stručne
spreme.

(2) O namjeri povratka na rad dužnosnik iz
stavka 1. ovog članka dužan je obavijestiti ravnatelja u roku od 30 dana od
prestanka dužnosti.

(3) Osobi iz stavka 1. ovog članka na
njegov zahtjev miruju prava iz radnog odnosa najdulje do prestanka mandata.

Članak 87.

Zaposleničko vijeće i štrajk

Članovi zaposleničkih vijeća, članovi
Sindikata, odnosno sindikalni povjerenici mogu obavljati sve sindikalne
aktivnosti uključujući i organiziranje štrajka, ali ne u ime zaposleničkog
vijeća već isključivo u ime Sindikata.

Članak 88.

*Promjena okolnosti*

Ako zbog promjene okolnosti koje nisu
postojale niti bile poznate u trenutku zaključenja ugovora, jedna od strana ne
bi mogla neke od odredbi ugovora izvršavati, ili bi joj to bilo izuzetno
otežano, obvezuje se da neće jednostrano prekršiti ovaj ugovor nego će drugoj
strani predložiti izmjenu ugovora.

X. MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 89.

Mirenje

(1) Ako nastane kolektivni radni spor koji
bi mogao dovesti do štrajka, provest će se postupak mirenja.

(2) Mirenje provodi mirovno vijeće od tri
člana od kojih jednog imenuje Vlada RH, jednog Sindikat, a trećeg sporazumno
obje strane.

(3) Stranka u sporu koja pokreće postupak
mirenja dužna je u pisanom obliku istovremeno imenovati svog predstavnika i
predložiti trećeg člana mirovnog vijeća.

(4) Ako se oko trećeg člana strane ne mogu
usuglasiti, zatražit će da ga imenuje predsjednik Gospodarsko-socijalnog
vijeća.

Članak 90.

Rokovi mirenja

(1) Ugovorne strane moraju u roku od 24
sata dati prijedlog svog člana mirovnog vijeća i odmah se dogovoriti oko izbora
trećeg člana.

(2) Ako se strane ne dogovore oko izbora
trećeg člana, zatražit će od predsjednika Gospodarsko-socijalnog vijeća da ga
imenuje u roku od 24 sata od primitka zahtjeva.

(3) Ako se ugovorne strane drugačije ne
dogovore, mirovno vijeće treba svoj prijedlog donijeti najkasnije u roku od tri
dana od dana imenovanja svih članova.

Članak 91.

Prihvat i učinci mirenja

(1) Ugovorne strane mogu prihvatiti ili
odbiti prijedlog mirovnog vijeća, o čemu se moraju izjasniti prvog idućeg
radnog dana nakon primitka prijedloga.

(2) Ako se neka strana ne izjasni o
prijedlogu mirovnog vijeća u roku iz prethodnog stavka ovoga članka, smatra se
da ga nije prihvatila.

(3) Prijedlog kojeg prihvate obje ugovorne
strane ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.

(4)
Troškove mirenja snose ravnopravno obje stranke.

Članak
92.

Arbitražno rješavanje radnih sporova

Strane su suglasne da će sklopiti posebni
kolektivni ugovor, odnosno sporazum, kojim će dogovoriti arbitražno rješavanje
kolektivnih i pojedinačnih radnih sporova koji proizađu iz ovog ugovora.

Članak 93.

Obvezna arbitraža

(1) Ako na nekim poslovima u djelatnosti
osnovnog školstva štrajk bude zabranjen, u slučaju kolektivnoga radnog spora,
spor će se povjeriti arbitraži.

(2)
Ugovorne strane u svakom slučaju mogu dogovoriti da spor pokušaju riješiti
posredovanjem trećih.

XI. ŠTRAJK

Članak 94.

Suzdržavanje od štrajka i uvjeti za
dopuštenje štrajka

(1) Za vrijeme važenja ovoga ugovora
Sindikat neće štrajkati radi pitanja koja su ovim ugovorom uređena.

(2)
Zabrana štrajka iz stavka 1. ovoga članka ne isključuje pravo na štrajk za sva
druga neriješena pitanja te za slučaj spora oko izmjene ili dopune ovog
ugovora.

(3)
Sindikat ima pravo organizirati štrajk solidarnosti s drugim sindikatima uz
najavu prema odredbama ovog ugovora.

Članak
95.

Donošenje odluke o štrajku

(1) Pri organiziranju i poduzimanju
štrajka Sindikat mora voditi računa o ostvarivanju Ustavom zajamčenih sloboda i
prava drugih.

(2)
Štrajkom se ne smiju ugroziti prava na život, zdravlje i osobnu sigurnost.

(3)
Za način donošenja odluka o štrajku primjenit će se pravila Sindikata.

Članak 96.

Zabrana ometanja štrajka

Poslodavac ne smije spriječavati ili
ometati štrajk koji je organiziran u skladu sa zakonom i ovim ugovorom.

Članak
97.

Najava štrajka

(1) Štrajk se mora najaviti Vladi
Republike Hrvatske i ravnatelju Škole.

(2)
U pismu kojim se štrajk najavljuje sindikat mora naznačiti razloge štrajka,
mjesto, dan i vrijeme štrajka te podatke o štrajkaškom odboru i osobama koje
rukovode štrajkom.

(3) Štrajk ne smije započeti prije završenog
postupka mirenja.

Članak 98.

Rukovođenje štrajkom

(1) Štrajkom rukovodi štrajkački odbor
Sindikata.

(2)
U Školi koja je uključena u štrajk mora se osnovati štrajkački odbor ili
imenovati osoba koja će obavljati funkciju štrajkačkog odbora.

(3)
Članovi štrajkačkog odbora ne mogu se odrediti da rade za vrijeme štrajka.

Članak 99.

Štrajkački odbor

(1) Štrajkački odbor Sindikata rukovodi
cjelokupnim štraj­kom, prati da li se štrajk odvija u redu i na zakonit način,
upozorava nadležna tijela na pokušaje sprečavanja i ometanja štrajka,
kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja druge poslove.

(2) Štrajkački odbor dužan je razmotriti
svaku inicijativu za mirno rješenje spora koju mu uputi poslodavac s kojim je u
sporu te na nju odgovoriti u onom obliku u kojem mu je upućena.

Članak 100.

Poslovi koji se ne smiju prekidati

(1) Na prijedlog poslodavca Sindikat i
poslodavac sporazumno izrađuju i donose pravila o poslovima koji se ne smiju
prekidati za vrijeme štrajka.

(2)
Poslovi potrebni za opsluživanje onih zaposlenika koji dobrovoljno žele raditi,
a nisu određeni za obavljanje poslova koji se ne smiju prekidati, ne mogu se
proglasiti poslovima koji se ne smiju prekidati.

(3)
Pri određivanju poslova koji se ne smiju prekidati valja voditi računa o tome
da se njima obuhvati najmanji mogući broj radnika a da se poslovi učinkovito
izvrše.

(4)
Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati uključuju i broj djelatnika koji
trebaju raditi u vrijeme štrajka.

Članak
101.

Obveze Sindikata

(1) U slučaju da poslodavac ne dostavi
prijedlog iz stavka 1. članka 100 ovoga ugovora do najave štrajka, a Sindikat
ocijeni da poslovi koji se ne smiju prekidati ipak postoje, može samostalno
izraditi pravila o tim poslovima.

(2)
O pravilima iz prethodnog stavka ovog članka, Sindikat će obavijestiti
poslodavca najkasnije dan prije početka štrajka.

Članak 102.

Prava sudionika štrajka

(1) Zbog sudjelovanja u štrajku
organiziranom sukladno ovom ugovoru, zaposlenici ne smiju biti stavljeni u
nepovoljniji položaj.

(2)
Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno ovom ugovoru ne
predstavlja povredu ugovora o radu.

XII. TUMAČENJE UGOVORA

Članak 103.

Tumačenje ugovora

(1) Ugovorne strane osnivaju zajedničko
povjerenstvo za tumačenje ovoga ugovora u koji svaka imenuju po dva
predstavnika i njihove zamjenike.

(2) Povjerenstvo za tumačenje ovoga
ugovora:

– daje tumačenje odredaba ovoga ugovora,

– prati izvršavanje ovoga ugovora i izvještava
obje strane o provedbi i kršenju ugovora,

– dužno je dati tumačenje u roku od 15
dana od primitka zahtjeva za tumačenjem.

(3) Strane potpisnice obvezuju se
imenovati članove povjerenstva iz stavka 1. ovog članka u roku od osam dana od
dana potpisivanja ovog ugovora.

(4) Način rada Povjerenstva utvrđuje se
Poslovnikom.

XIII. IZMJENE,
DOPUNE I OBJAVA UGOVORA

Članak 104.

Izmjene i dopune ugovora

(1) Svaka ugovorna strana može predložiti
izmjene i dopune ovoga ugovora.

(2)
Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga ugovora mora se
pisano očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga te mora
pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30 dana od
dana primitka prijedloga.

(3)
Ako strana kojoj je podnesen prijedlog ne postupi u skladu s prethodnim stavkom
ovog članka, smatrat će se da su ispunjeni uvjeti za postupak mirenja.

Članak
105.

Objava ugovora

Vlada Republike Hrvatske obvezuje se
objaviti ovaj ugovor u službenom glasilu najkasnije 15 dana od dana
potpisivanja ovog ugovora.

XIV. PRIJELAZNE
I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 106.

(1) Dio prava i obveza iz ovog ugovora
izvorno je uređen odredbama Temeljnog kolektivnog ugovora za službenike i namještenike
u javnim službama (dalje: TKU) potpisanom 13. prosinca 2001. godine između
Vlade Republike Hrvatske i sindikata javnih službi, uključujući i Sindikat
hrvatskih učitelja (»Narodne novine« 3/02).

(2) Sve izmjene i dopune TKU koje dogovore
strane potpisnice tog ugovora izravno se primjenjuju kao sastavni dio ovog
ugovora.

Članak 107.

Danom stupanja na snagu ovoga ugovora
prestaje važiti Kolektivni ugovor o selektivnom pristupu plaćama učitelja i
struč­nih suradnika u osnovnoškolskim ustanovama od 13. prosinca 2001. godine.

VLADA                                                           SINDIKAT

REPUBLIKE HRVATSKE                           HRVATSKIH
UČITELJA

Ministar prosvjete i športa                                                              Predsjednik

**dr. sc. Vladimir Strugar,** v. r.            **Dalimir Kuba,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 80/2002-1324