## Program građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2001. do 2004. godine

### NN 19/2001 (9.3.2001.), Program građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2001. do 2004. godine

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

346

Na temelju članka 9. Zakona o javnim cestama (»Narodne novine«, broj 100/96.
i 76/98.), Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 22. veljače 2001.
godine, donijela je

## PROGRAM

### GRAĐENJA I ODRŽAVANJA JAVNIH CESTA ZA RAZDOBLJE OD 2001. DO 2004. GODINE

UVOD

Republika Hrvatska danas raspolaže s mrežom od 28.123 km javnih cesta,
od čega na mrežu državnih cesta otpada 6.823 km. U magistralnim koridorima
izgrađeno je od 1970. godine do danas ukupno 593 km cesta visoke razine usluga,
od čega na autoceste otpada 417 km, na poluautoceste 72 km i na brze ceste 104
km.

Sadašnja vrijednost cesta u
Hrvatskoj procijenjena je na 32,9 milijardi USD, što čini značajan dio
nacionalnog bogatstva i ujedno zahtijeva krajnje smišljen i racionalan pristup
u gospodarenju i daljnjem razvoju cesta u Hrvatskoj. Cjelokupnu politiku
gospodarenja i razvoja cesta treba usmjeriti u dva osnovna pravca: kako što
brže podići razinu kvalitete postojeće mreže cesta (kroz kvalitetnije
održavanje, modernizaciju i rekonstrukciju) i kako ostvariti bržu i skladniju
izgradnju cesta visoke razine usluga, u skladu s prometnom potražnjom i
razvojnim ciljevima.

Za ostvarenje racionalne politike gospodarenja cestama, koja će
rezultirati realizacijom ova dva osnovna cilja, potrebno je maksimalno u praksi
provesti odredbe već donijetih zakona i podzakonskih akata, izmijeniti u Zakonu
o javnim cestama odredbe o upravljanju državnim cestama i financiranju javnih
cesta, te osloniti daljnji rad na planiranju, na već izrađene studije, kao i na
utvrđenu Strategiju prometnog razvitka Republike Hrvatske. To dalje znači da je
nužno što hitnije utvrditi četverogodišnji program građenja i održavanja javnih
cesta u razdoblju od 2001. do 2004. godine, u skladu s odredbama Zakona o
javnim cestama (članak 9.), koji će biti osnova za donošenje operativnih
godišnjih planova svih subjekata koji sudjeluju u njegovoj realizaciji.

Pored jasno definiranih ciljeva, nužno je da se ovim programom utvrde
materijalni okviri, kako bi u konačnici zacrtani program bio temeljen na što
realnijoj osnovi. Dosadašnja praksa nejasno definiranih ciljeva ili pak postavljanje
nerealnih ciljeva, uz operativnu realizaciju samo na osnovi godišnjih programa
i pojedinačnih odluka, bez sagledavanja cjeline problema, dovela je do
zapostavljanja već izgrađene mreže cesta, započinjanja sa izgradnjom bez
osnovnih priprema, dugom gradnjom pojedinih dionica i objekata, nemogućnošću
puštanja u prometnu funkciju, prekapacitiranja objekata i dionica cesta, jednom
riječju do neracionalne gradnje i održavanja cesta.

Specifičnost cestovne mreže Hrvatske u ovom trenutku leži u činjenici da
imamo, s jedne strane, gotovo 30 tisuća kilometara državnih, županijskih i
lokalnih cesta, a s druge strane, potrebu za što bržom izgradnjom osnovne mreže
cesta visoke razine usluga (autocesta, poluautocesta i brzih cesta). Dok se
gospodarenje osnovnom mrežom cesta u cijelosti oslanja na javnu potrošnju,
gospodarenje i daljnja izgradnja autocesta se usmjerava, koliko je god moguće,
na komercijalnu osnovu. Zbog toga je potrebno strogo odvojiti subjekte koji
gospodare osnovnom mrežom cesta od subjekata koji gospodare i grade autoceste i
ostale objekte s naplatom cestarine.

Četverogodišnji program pretpostavlja jasno definiranje ciljeva razvoja
cesta i to u području održavanja, modernizacije i rekonstrukcije postojeće
mreže cesta i na području izgradnje autocesta, poluautocesta i brzih cesta,
utvrđivanje realnih materijalnih okvira, utvrđivanje metodologije i kriterija
za definiranje pri­o­riteta i izvršenja nužnih priprema (istraživanje, studije,
projekti, izvlaštenje, prelaganje instalacija, građevinske dozvole, zatvara­nje
financijske konstrukcije i dr.) prije započinjanja sa izgradnjom.

Sukladno naprijed izrečenom, u nastavku se iznosi i daje osvrt na do
sada utvrđene zakonske i ostale normativne okvire, izrađene studijske podloge,
ciljeve razvoja utvrđene Strategijom prometnog razvitka Republike Hrvatske,
osnovnu ocjenu sadaš­njeg stanja cesta, materijalne okvire, program održavanja,
modernizacije i rekonstrukcije postojeće mreže javnih cesta, program izgradnje
cesta visoke razine usluga i preustroj organizacijske strukture gospodarenja
cestama u Hrvatskoj.

I. OSNOVNI ZAKONSKI, NORMATIVNI I ISTRAŽIVAČKO STUDIJSKI OKVIRI ZA
UTVRĐIVANJE PROGRAMA GRAĐENJA I ODRŽAVANJA JAVNIH CESTA

U prethodnih nekoliko godina učinjeni su veliki napori u stva­ranju
odgovarajućeg normativnog i strateškog okvira za efi­kas­no upravljanje i
gospodarenje javnim cestama u Republici Hrvatskoj.

a) Doneseni su novi:

– Zakon o javnim cestama

– Zakon o prijevozu u cestovnom prometu i

– Zakon o inspekciji cestovnog prometa i cesta

– gotovo svi predviđeni podzakonski akti (pravilnici).

b) Izrađene su studije:

– Institucionalna reforma cestovne mreže u
Hrvatskoj, Wilbur Smith Associates – USA (podružnica London), 1996. godina

– Studija o naknadama za korištenje cesta, Reudel
Palmer & Trittard (UK), 1996. godina

– Studija o osovinskom opterećenju cesta,
Sweroad-Swedish National Road Consulting AB, 1996. godina

– Studija o dugoročnom razvitku prometa u
Republici Hrvatskoj, Institut prometnih znanosti, 1999. godina

– Studija o dugoročnom razvitku cesta u Republici
Hr­vat­skoj, Ekonomski institut Zagreb, 1999. godina

c) Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora na
sjednici održanoj 12. studenog 1999. godine donio je Strategiju prometnog
razvitka Republike Hrvatske (»Narodne novine« br. 139 od 16. prosinca 1999.
godine).

Slijedom članka 9. Zakona o javnim cestama Vlada Republi­ke Hrvatske
donosi četverogodišnji program građenja i odr­ža­va­nja javnih cesta.
Operativna realizacija ovog plana vrši se putem zakonom nominiranih subjekata i
to godišnjim planovima (Hrvat­ska uprava za ceste, za državnu mrežu cesta i
županijske uprave za ceste, za mrežu županijskih i lokalnih cesta), te
koncesijska društva i novi subjekt za autoceste sa naplatom.

Ovakav slijed donošenja navedenih dokumenata čini logičnu i solidnu
osnovicu za provođenje racionalne politike upravljanja i gospodarenja cestama u
Republici Hrvatskoj, te eliminiranja svih onih negativnih pojava, nastalih kao
rezultat stihijskog djelovanja na ovom području.

II. OCJENA SADAŠNJEG STANJA MREŽE CESTA

Ocjena stanja cestovne mreže u Republici Hrvatskoj se daje godišnje
prilikom usvajanja izvješća o poslovanju subjekata koji gospodare cestama –
Hrvatske uprave za ceste, županijskih uprava za ceste, društava kapitala, koja
izravno održavaju ceste i društava koja gospodare autocestama u koncesiji, kao
i povremeno izrađenim analizama i studijama na ovu temu.

Prema Pravilniku o održavanju cesta stanje kolnika na državnoj mreži
cesta vrednuje se ocjenama od »0« do »5«.

Ocjena 0:              Kolnik
je u dobrom stanju

Ocjena 1:              Konstrukcija
ceste je u dobrom stanju, a površina kolnika je oštećena do 30%

Ocjena 2:              Konstrukcija
ceste je u dobrom stanju, a površina kolnika je oštećena do 50%

Ocjena 3:              Konstrukcija
kolnika je manje oštećena, a povr­šina kolnika je oštećena do 70%

Ocjena 4:              Konstrukcija
kolnika je znatno oštećena, a povr­šina kolnika je oštećena do 80%

Ocjena 5:              Konstrukcija
kolnika je potpuno oštećena, a povr­šina kolnika je oštećena preko 80%.

Na mreži državnih cesta
(6.822 km) ocjena stanja kolnika je izvršena u 2000. godini, a rezultati su
sljedeći:

–  Na 1.690 km ili oko 25% mreže državnih cesta je u dobrom stanju

–  Ocjenom »1« ocijenjeno je 20%, ocjenom »2« 18%, ocje­nom »3« 21%,
ocjenom »4« 14% i ocjenom »5« 2%.

Iz ovakve numeričke ocjene proizlazi da je 25% kolnika i kolničke
konstrukcije državne mreže cesta u dobrom stanju, da je 59% kolnika u lošem
stanju, koje zahtijeva radove izvanrednog održavanja (presvlačenje asfaltnim
tepihom) i da je 16% kolnika i kolničke konstrukcije u izrazito lošem stanju,
te je potrebna potpuna rehabilitacija cesta (betterment). Ocjena stanja mreže
županijskih i lokalnih cesta nije vršena, no stanje tih cesta je također
nezadovoljavajuće.

Ocjene koje se daju kontinuirano u ovim dokumentima mogu se sažeto
svesti na sljedeće ocjene:

1. Ukupna cestovna mreža kojom danas raspolaže Repub­lika Hrvatska po
broju kilometara – kvantiteti, zadovoljava aktualnu prometnu potražnju.

2. Kvaliteta, tj. tehničko stanje postojeće cestovne mreže, zbog
godinama zapostavljenog održavanja, u odnosu na prometnu potražnju je
nezadovoljavajuće.

3. Izgrađenost i kvaliteta cestovne infrastrukture u prigrad­skim i
gradskim područjima, te u odnosu na povezanost otoka, ne zadovoljavaju.

4. Izgrađenost cesta visoke razine služnosti – autocesta, poluautocesta
i brzih cesta – u osnovnim prometnim koridorima, koje imaju prvenstveno zadaću
kvalitetno među­re­gio­nalno povezivanje unutar hrvatskog prostora, te uklju­či­vanje
Hrvatske u širi europski prostor, također ne zadovoljava.

Temeljem ovakve ocjene
postojećeg stanja mreže cesta u Hrvatskoj, uzimajući u obzir veoma specifične
karakteristike hrvatskog prostora (oblik, konfiguracije i dr.), komparativne
prednosti kao što je tranzitni položaj, jadranska obala s otocima i osnovne odrednice
ukupnog razvoja, potrebno je utvrditi osnovne prioritete i odnose između
djelatnosti održavanja, modernizacije i rekonstrukcije i gradnje novih cesta.

III. OSNOVNI CILJEVI DUGOROČNOG RAZVITKA CESTA

Strategijom prometnog
razvitka Republike Hrvatske utvrđeni su sljedeći osnovni ciljevi dugoročnog
razvoja cesta:

1. U vremenskom razdoblju od 2000. do 2007. godine osigurati postupnim
godišnjim povećanjem izdvajanja sredstava, puni standard održavanja,

2. Posebnim programima obnove kolnika i opreme na cestama, te kroz
modernizaciju i rekonstrukciju najkritičnijih dionica i objekata, u istom
vremenskom razdoblju od 2000. do 2007. godine, podići ukupnu razinu kvalitete
mreže cesta, na razinu koju nameću potrebe suvremenog cestovnog prometa,

3. Izgraditi dionice cesta i objekata, uključujući zaobilaznice, kako
bi se riješio problem cestovnog prometa u grad­skim i prigradskim prostorima,
te kvalitetnijim povezivanjem otoka s kopnom i

4. Postupno izgraditi ceste najviše razine služnosti-autoceste,
poluautoceste i brze ceste u osnovnim magistralnim koridorima u skladu sa
sadašnjom i prognoziranom prometnom potražnjom, te strateškim opredjeljenjima
ukupnog razvoja Republike Hrvatske.

Ovako definirani ciljevi i
njihov redoslijed proizlazi prvenstveno iz činjenice da Republika Hrvatska
danas ima gotovo 30 tisuća kilometara javnih cesta (državnih, županijskih i
lokalnih), u tome 593 kilometara cesta najviše razine služnosti (autocesta,
poluautocesta i brzih cesta). Dakle, do sada izgrađena mreža cesta u Republici
Hrvatskoj čini veoma značajan dio nacionalnog bo­gat­stva, koji nužno nameće
odgovarajuću politiku gospodarenja (održavanje) tim bogatstvom. S druge strane,
nagomilani problemi u cestovnom prometu, posebice u gradskim i prigradskim
prostorima, kao i strateški razvoj, diktiraju potrebu utvrđivanja prioriteta
buduće izgradnje cesta najviše razine usluga.

Upravo je uspostavljanje balansa između gospodarenja (odr­ža­vanja)
postojećom mrežom cesta i budućim razvitkom (izgrad­njom novih cesta) nužan
uvjet za racionalnu politiku razvoja.

IV. MATERIJALNI OKVIRI I KRITERIJI

Nakon izvršenih analiza i
javnih rasprava, Strategijom prometnog razvitka Republike Hrvatske utvrđena je
stopa godišnjeg izdvajanja od 5% BDP za razvitak svih vidova prometa, od čega
na izdatke cestovne infrastrukture otpada 40% ili 2% BDP.

Ovako dimenzionirana stopa
izdvajanja za budući razvitak cesta u Republici Hrvatskoj rezultat je
prvenstveno uloge cestovnog u ukupnom prijevozu, te materijalnih mogućnosti,
kojima Republika Hrvatska raspolaže danas i u bliskoj budućnosti.

Sagledavajući dalje ulogu i
stanje postojeće mreže cesta, te prometne potrebe koje nameće budući razvoj,
utvrđene su osnovne proporcije ulaganja za pojedine namjene:

a) Održavanje postojeće cestovne mreže  46%

b) Modernizacija i rekonstrukcija postojeće
mreže cesta                                       15%

c) Izgradnja nove mreže cesta visoke razine usluga (autoceste,
poluautoceste i brze ceste)         39%.

Strategijom prometnog
razvitka Republike Hrvatske utvr­đe­na je osnovna orijentacija i model
financiranja održavanja i grad­nje novih cesta i to na način da se održavanje,
modernizacija i rekonstrukcija postojeće mreže cesta rješava prvenstveno iz
vlastitih izvora sredstava (naknade za ceste, proračun i drugi), dok će se
izgradnja novih cesta visoke razine usluga maksimalno us­mjeriti na korištenje
inozemnih dugoročnih kredita, tj. na komercijalnu osnovu.

Ovakav pristup će osigurati:

a) Relativno brzo dovođenje postojeće cestovne mreže u kvalitetno
stanje i na nivo primjeren zahtjevima, koje diktira prometna potražnja i

b) Izbalansiran tempo gradnje novih cesta visoke razine usluga
(autoceste, poluautoceste i brze ceste) u odnosu na prometnu potražnju i
zahtjeve koje diktira prvenstveno gospodarski i naš ukupni razvitak.

Ostvarenja BDP Republike
Hrvatske za 2000. godinu je 157,0 milijardi kuna (prethodni podaci), što će
činiti osnovicu za utvrđivanje osnovnih proporcija ulaganja u ceste u naredne
četiri godine.

Ulaganja u javne ceste na ukupnoj razini od dva posto BDP u 2000. godini
iznosila su 3,14 milijarde kuna, što bi po naprijed utvrđenoj strukturi bilo:

a) za održavanje postojeće
mreže cesta 46%                   1,44
mlrd kn

b) za modernizaciju i rekonstrukciju
postojeće mreže cesta 15%     0,48 mlrd kn

c) za izgradnju novih cesta visoke
razine usluga 39%                 1,22
mlrd kn.

U 2000. godini nakon rebalansa državnog proračuna u održavanje državnih,
županijskih, lokalnih cesta i objekte s naplatom uloženo je 900 milijuna kuna,
što predstavlja 60% od predviđenih sredstava za ovu namjenu u Strategiji
prometnog razvitka Republike Hrvatske. U modernizaciju i rekonstrukciju uloženo
je 500 milijuna kuna, što je na nivou predviđenog, a u izgradnju objekata
visoke razine usluga 1,55 milijardi kuna, što predstavlja 23% više od
predviđenog.

Predviđeni godišnji rast BDP u sljedeće četiri godine prema prijedlogu
strategije »Hrvatska u 21. stoljeću« je sljedeći:

–  u 2001. godini BDP od 3,55%, 2002. godine rast
BDP od 3,61%, 2003. godine rast BDP od 3,87% i 2004. godine rast BDP od 4,1%.

Mogućnosti razvoja cesta po predviđenoj strukturi bile bi sljedeće:

if !supportEmptyParas endif

PREGLED
ulaganja vlastitih sredstava u javne ceste u razdoblju od 2001. do 2004. godine

*u mlrd kuna*

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Red.**  **br.** | **Namjena** | **% ula-**  **ganja** | **GODINA** | | | | **Ukup-**  **no** |if !supportMisalignedRows  |endif
| **2001.** | **2002.** | **2003.** | **2004.** |if !supportMisalignedRows  |endif
| **0** | **1** | **2** | **3** | **4** | **5** | **6** | **7** |if !supportMisalignedRows  |endif
| 1. | Održavanje1 | 37% | 1.205 | 1.282 | 1.326 | 1.428 | 5.241 |if !supportMisalignedRows  |endif
| 2. | Rekonstrukcija  i obnova |if !supportMisalignedRows  |endif
| 21% | 685 | 730 | 756 | 814 | 2.985 |if !supportMisalignedRows  |endif
| 3. | Izgradnja | 42% | 1.406 | 1.556 | 1.556 | 1.556 | 6.074 |if !supportMisalignedRows  |endif
| if !supportEmptyParas endif | **Ukupno** | **100** | **3.296** | **3.568** | **3.638** | **3.798** | **14.300** |if !supportMisalignedRows  |endif

\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1U ovom iznosu sadržano je 4.655 mln kn redovnog i pojačanog
održavanja državnih, županijskih i lokalnih cesta i 586 mln kn
održavanja autocesta.

**if !supportEmptyParas endif**

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Ukupno predviđena ulaganja sredstava iz vlastitih sredstava u ceste u
naredne četiri godine minimalno odstupa na više za 4,6% ili 630 milijuna kuna.
Zbog toga se neznatno mijenja i planirana struktura ulaganja u korist gradnje, no
obzirom na ukupno povećanje za održavanje i rekonstrukciju postojeće mreže
cesta u apsolutnom iznosu ostvaruje se predviđanje iz Strategije prometnog
razvitka Republike Hrvatske.

V. PROGRAM ODRŽAVANJA DRŽAVNIH, ŽUPANIJSKIH I
LOKALNIH CESTA

Održavanje javnih cesta podrazumijeva poduzimanje aktivnosti kojima se
kontinuirano osigurava nesmetano odvijanje prometa, ili pak osiguranje stanja
cesta na nivou u kojem je cesta ili objekt bio u momentu puštanja u promet.
Dijelimo ga dalje na redovno (ljetno i zimsko) i na izvanredno ili pojačano
održavanje. Ovako definiran pojam održavanja cesta proizlazi iz Zakona o javnim
cestama, a pobliža razrada aktivnosti održavanja regulirana je podzakonskim
aktima (pravilnicima). Kvantifikacijom ak­tiv­nosti u fizičkom i financijskom
izrazu dolazimo do pojma standard održavanja cesta.

Stanje postojeće cestovne mreže ocijenjeno je kao neza­do­voljavajuće, a
rezultat je dugogodišnjeg zapostavljanja djelatnosti održavanja. Dok imamo, s
jedne strane, precizno razrađene aktivnosti u okviru Zakona o javnim cestama i
podzakonskim aktima, s druge strane, u godišnjim programima ni približno se ne
osiguravaju dovoljna sredstva za održavanje. Strategija prometnog razvitka
Republike Hrvatske je prvi dokument, kojim su utvrđeni materijalni okviri ove
djelatnosti, kao i nužnost zaokreta na ovom području. Četverogodišnji plan je
dokument koji mora slijediti okvire zadane Zakonom o javnim cestama,
podzakonskim aktima i precizno razraditi osnovne ciljeve iz ovog područja, koji
su zacrtani u Strategiji.

Veličina i karakter cestovnog
prometa, koji se danas odvija na cestama u Hrvatskoj, postavlja sasvim druge
uvjete pred odr­ža­vanje cesta u odnosu na ono što smo imali u prošlosti. Da bi
cesta mogla udovoljiti osnovnim zahtjevima, koje diktira suvremeni cestovni
promet, a to su: sigurnost, brzina i udobnost, dje­latnost održavanja mora
dobiti na značenju. U tom smislu je potrebno poduzeti sljedeće:

a) Financiranje i
organizaciju održavanja, modernizacije i re­konstrukcije postojeće osnovne
mreže javnih cesta strogo odvojiti od organizacije i financiranja i gradnje i
upravljanja cestama najviše razine usluga (autoceste, poluautoceste i brze
ceste). Na taj će se način spriječiti godinama primjenjivana praksa
prelijevanja sredstava iz područja održavanja u područje izgradnje.

b) Osigurati postupno
povećanje sredstava za djelatnost odr­žavanja.

c) Osigurati kontinuirano
poboljšanje ustroja održavanja svih subjekata koji se bave ovom djelatnošću,

d) Djelatnost pojačanog
održavanja realizirati na tržišnim principima, tj. putem javnog natječaja, dok
će se djelatnost redov­nog održavanja rješavati na osnovi strogo utvrđenih
standarda, ugovaranjem na četiri godine, dok traje plansko razdoblje.

e) Cjelokupni ustroj
djelatnosti održavanja cesta u Hrvatskoj će u ovom planskom razdoblju biti
sljedeći:

– Hrvatska uprava za ceste odnosno nakon preoblikovanja trgovačko
društvo za upravljanje državnim cestama bez naplate, upravlja i gospodari
mrežom državnih cesta, s time da vrši funkciju koordinacije razvojnih i planskih
aktivnosti za cjelokupnu mrežu cesta u Republici Hrvatskoj,

– županijske uprave za ceste upravljaju i gospodare županijskim i
lokalnim cestama,

– specijalizirana društva kapitala koja operativno vrše funk­ciju
održavanja osnovne mreže javnih cesta,

– trgovačko društvo u čijoj će nadležnosti biti upravljanje i
gospodarenje mrežom autocesta i ostalih objekata s naplatom i na koje će država
prenijeti operativne poslove koncedenta za objekte koji će se graditi po osnovi
davanja koncesije.

Ovakvim će se pristupom djelatnosti održavanja cesta osigurati bolji
materijalni položaj, racionalniji ustroj subjekata u čijoj je nadležnosti
održavanje cesta, kvalitetnija kadrovska ekipiranost i opremljenost suvremenim
sredstvima za održavanje.

Redovno i pojaČano odrŽavanje

Redovno održavanje podrazumijeva aktivnosti koje se u kontinuitetu
poduzimaju na cestama, kako bi se u što većoj mjeri mogao osigurati što veći
stupanj sigurnosti, odgovarajuća brzina i udobnost odvijanja cestovnog prometa.
Sve te aktivnosti mogu se svesti na dvije skupine: skupinu aktivnosti koje
obuhvaćaju održavanje kolnika, održavanje signalizacije i opreme, održavanje
odvodnje, bankina i pokosa i održavanje objekata i na skupinu aktivnosti koje
se nužno poduzimaju u zimskom periodu (zimska služba).

U ovom planskom razdoblju predviđa se uložiti u redovno održavanje mreže
državnih, županijskih i lokalnih cesta 3.450 mln kn, u pojačano održavanje
(program betterment, obnova objekata i pojačano održavanje županijskih i
lokalnih cesta) 1.205 mln kuna, dakle ukupno u održavanje 4.655. mln kn.

if !supportEmptyParas endif

PREGLED
ulaganja U ODRŽAVANJE cestA u razdoblju od 2001. do 2004. godine

*u mln kuna*

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Red.  br. | OPIS | Duljina  km | Godišnji  standard | if !supportEmptyParas endif | | | | Ukupno |
| 2001. | 2002. | 2003. | 2004. |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| I | REDOVNO ODRŽAVANJE | 27.616 | 1.276 | 800 | 842 | 882 | 926 | 3.450 |
| 1. | Državne ceste | 6.930 | 566 | 352 | 370 | 388 | 407 | 1.517 |
| 2. | Županijske ceste | 10.510 | 433 | 272 | 286 | 300 | 315 | 1.173 |
| 3. | Lokalne ceste | 10.197 | 277 | 176 | 186 | 194 | 204 | 760 |
| II | IZVANREDNO ODRŽAVANJE | 27.616 | 1.328 | 144 | 310 | 360 | 391 | 1.205 |
| 1. | Državne ceste | 6.930 | 588 | 89 | 252 | 300 | 334 | 975 |
| 2. | Županijske ceste | 10.510 | 482 | 35 | 38 | 40 | 40 | 153 |
| 3. | Lokalne ceste | 10.197 | 258 | 20 | 20 | 20 | 17 | 17 |
| if !supportEmptyParas endif | SVEUKUPNO (I + II ) | if !supportEmptyParas endif | 2.604 | 944 | 1.152 | 1.242 | 1.317 | 4.655 |

if !supportEmptyParas endif

Iz tabelarnog priloga
proizlazi da bi se za redovno održavanje mreže državnih, županijskih i lokalnih
cesta osiguralo godišnje oko 65% sredstava utvrđenih standardom, što u odnosu
na sadašnje stanje znači znatno poboljšanje.

Za izvanredno održavanje iste
mreže cesta osigurava se u naredne četiri godine ukupno 1.205 milijuna kuna što
je neznatno u odnosu na utvrđeni standard, no uzimajući u obzir i predviđena
sredstva za rekonstrukciju stanje se znatno poboljšava.

Predviđeni odnosi ulaganja u
redovno i izvanredno održavanje državnih, županijskih i lokalnih cesta, danih u
tabelarnom dijelu, trebaju se zadržati i činiti će osnovicu u utvrđivanju
godišnjih programa održavanja Hrvatske uprave za ceste (odnosno nakon
preoblikovanja društva »Hrvatske ceste« d.o.o.) i županijskih uprava za ceste.

VI. PROGRAM REKONSTRUKCIJA I
GRADNJE JAVNIH CESTA

Sve zahtjevnija prometna
potražnja, porast motorizacije i ukupnog cestovnog prometa, zahtjevi za
sigurnijim, bržim i udobnijim prometom, nameću pored održavanja potrebu
kontinuiranih zahvata, na modernizaciji i rekonstrukciji pojedinih
najkritičnijih dionica i objekata na postojećoj mreži javnih cesta.
Ispravljanjem tehničkih elemenata, rekonstrukcijom krivina i raskrižja, dograd­njom
trećih traka, izgradnjom zaobilaznima mjesta i većih gradova, dolazimo do
znatnog dizanja kvalitete odvijanja cestovnog prometa na postojećoj mreži
cesta.

Svakodnevna praksa nas
upućuje na potrebu maksimalno racionalnog pristupa, gdje sa rješavanjem
kritičkih dionica i objekata uz minimalno poboljšanje tehničkih elemenata na
postojećoj mreži cesta, odgađamo za neko vrijeme potrebu izgradnje novih skupih
dionica autocesta i drugih objekata visoke razine usluga. Na žalost i na ovom
području, kao i kod održavanja, u dosadašnjem razvoju nije se vodilo dovoljno
računa o zahvatima ove vrste, tako da imamo danas čitav niz projekata koji
čekaju na dovršenje.

Posebno se ističu predviđena
poboljšanja na državnoj cesti broj 1 iz pravca Karlovac – Plitvice – Gračac –
Knin – Sinj, na Jadranskoj turističkoj cesti, podravskoj magistrali, ceste na
otocima, zapadna obilaznica Osijeka, zapadna vezna cesta u Slavonskom Brodu,
obilaznica Bjelovara, cesta Novigrad – Pontoportone i Učka – Kršan,
razminiranje mostova u Istočnoj Slavoniji i drugi.

Detaljni program se daje u
prilogu, dok će se godišnjim planovima Hrvatske uprave za ceste i županijskih
uprava za ceste ovi programi precizno utvrditi sa specifikacijom radova,
potrebnih sredstava i rokovima dovršetka.

U skladu s osnovnim proporcijama predviđenim Strategijom prometnog
razvitka Republike Hrvatske za modernizaciju i rekonstrukciju postojeće mreže
cesta u razdoblju od 2001. do 2004. godine potrebno je izdvajati 2.985 milijuna
kuna.

Jedan od osnovnih preduvjeta za ostvarenje uspješne gospodarske politike
na području cestovne infrastrukture leži u ostvarenju ravnoteže između
održavanja, modernizacije i rekonstrukcije postojeće mreže cesta i gradnje
novih autocesta, poluautocesta i brzih cesta.

U ovom planskom razdoblju od 2001. do 2004. godine planira se uložiti u
rekonstrukciju ove mreže cesta ukupno 2.985 mln kn. Od toga na program gradnje
i rekonstrukcije brzih cesta 1.440 mln kn, na program poboljšanja-betterment,
rekonstrukcije i prelaganja 1.285 mln kn i na razvojne pripreme 260 mln kn.

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
                                                     PRILOG 1
```

```
                               PROGRAM
```

```
                       REKONSTRUKCIJE DRŽAVNIH,
```

```
                       ŽUPANIJSKIH I LOKALNIH CESTA
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
A PROGRAM GRADNJE I REKONSTRUKCIJE BRZIH CESTA
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
1.      Prigorsko-podravska spojna cesta sa
```

```
        odvojcima (Sv. Helena - Vrbovec -
```

```
        Bjelovar - Virovitica, Križevci -
```

```
        Koprivnica, Bjelovar - Đurđevac)      130,00 mln kn
```

```
2.      Zapadna obilaznica Osijeka            130,00 mln kn
```

```
3.      Karlovac - Plitvice - Split sa spojem
```

```
        na Sv. Rok                            337,18 mln kn
```

```
4.      Opuzen - Dubrovnik                     27,50 mln kn
```

```
5.      Jadranska cesta kroz Riječku
```

```
        aglomeraciju                          290,33 mln kn
```

```
6.      Jadranska cesta kroz Splitsku
```

```
        aglomeraciju (Čvor Prgomet -
```

```
        Plano - Split - Omiš)                 287,46 mln kn
```

```
7.      Buzet - Ponteportone - Novigrad                33,90 mln kn
```

```
8.      Porozina - Lošinj                      63,35 mln kn
```

```
9.      Cestovno željeznički i cestovno lučki
```

```
        terminali - kombinirani prijevoz       30,00 mln kn
```

```
10.     Ostali značajniji zahvati             201,46 mln kn
```

```
        Ukupno I                             1.531,18 mln kn

if !supportLineBreakNewLine

endif
```

```
___________________________________________________________________

if !supportLineBreakNewLine

endif
```

```
B       PROGRAM POBOLJŠANJA JAVNIH CESTA
```

```
        (BETTERMENT, REKONSTRUKCIJE I IZMJEŠTANJE)
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
1.      Rekonstrukcije na cesti Karlovac -
```

```
        Plitvice - Split (bez obilaznica I 3) 217,17 mln kn
```

```
2.      Rekonstrukcije Jadranske
```

```
        turističke ceste                      180,24 mln kn
```

```
3.      Rekonstrukcije u Podravskoj i
```

```
        Podunavskoj magistrali                 28,50 mln kn
```

```
4.      Rekonstrukcija i poboljšanje ceste
```

```
        Lupoglav - Labin                       25,00 mln kn
```

```
5.      Rekonstrukcije i uređenja cesta na
```

```
        otocima (otočki program)               48,35 mln kn
```

```
6.      Rekonstrukcije i uređenja cesta uz
```

```
        granicu (pogranični program)           35,50 mln kn
```

```
7.      Program sanacije i obnove oštećenih
```

```
        cesta i mostova                        38,77 mln kn
```

```
8.      Ostali programi rekonstrukcija i
```

```
        uređenja postojeće mreže cesta        530,29 mln kn
```

```
9.      Ostali posebni programi
```

```
        Programi rekonstrukcije županijskih i
```

```
        lokalnih cesta, denivelacije i osiguranja
```

```
        cestovno-željezničkih prijelaza, te
```

```
        skelski i trajektni prijelazi         200,00 mln kn
```

```
        Ukupno II                            1.303,82 mln kn

if !supportLineBreakNewLine

endif
```

```
___________________________________________________________________

if !supportLineBreakNewLine

endif
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
       SVEUKUPNO (I + II + III)             2.985,00 mln kn

if !supportLineBreakNewLine

endif
```

```
___________________________________________________________________

if !supportLineBreakNewLine

endif
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

VII. PROGRAM IZGRADNJE I
GOSPODARENJA ZA AUTOCESTE S NAPLATOM

Hrvatska danas raspolaže s
ukupno 593 km cesta visoke razine usluga, od čega na autoceste otpada 417 km,
na poluautoceste 72 km i na brze ceste 104 km. Sa izgradnjom ovih cesta se
započelo 1970. godine, a prva dionica autoceste dovršena je na relaciji Zagreb-Karlovac
1972 godine. Uzmemo li u obzir da je 593 km ovih cesta Hrvatska gradila zadnjih
30 godina proizlazi da je prosječno godišnje građeno oko 15 km.

Autocesta na pravcu
Rijeka-Zagreb nije građena u kontinuitetu, izgrađene su dionice autoceste od
Zagreba do Karlovca i od Orehovice do Kikovice još sedamdesetih godina, da bi
se nešto kasnije izgradila dionica poluautoceste od Kikovice do Oštrovice, a
nastavak izgradnje poluautoceste do Kupjaka započet je i dovršen devedesetih
godina. Danas imamo u izgradnji dionicu od 60 km gotovo na cijeloj trasi od
Karlovca preko Vrbovskog do Kupjaka.

Autocesta Zagreb-Lipovac
građena je za čitavog ovog razdoblja u kontinuitetu, a danas je u izgradnji
dionica Bregana-Zagreb (Jankomir) 13,7 km i dionica Velika Kopanica-Županja
26,0 km.

Autocesta na potezu
Zagreb-Varaždin-Goričan izgrađena je od 1990. godine do danas na dionicama od
Zagreba do Brezničkog Huma i od Varaždina do Goričana, preostalo je za dovršiti
23 km najteže dionice od Brezničkog Huma do Varaždina.

Autocesta od Zagreba do
Krapine dovršena je, a preostalo je za dovršiti drugi krak (poluautocestu) na
dionici Jankomir-Zaprešić i autocestu na dionici od Krapine do Macelja.

Na potezu Jadranske autoceste
dovršena je poluautocesta od Jušića do Orehovice, a samo djelomično od oko 5 km
izgrađena je autocesta u punom profilu.

Računa se da je za
kompletiranje započete izgradnje ovih cesta, kao i otvaranje u pravcu srednje
Dalmacije potrebno izgraditi još oko 750 km, čime bi se dobila zaokružena mreža
cesta visoke razine usluga od oko 1.330 km. Ako bi nastavili sa dinamikom
izgradnje koja je vrijedila zadnjih 30 godina bilo bi nam potrebno za dovršenje
ovih 750 km točno 50 godina. Uz poseban napor i osmišljenu razvojnu politiku,
mišljenja smo da je taj rok moguće objektivno smanjiti za četiri do pet puta,
tj. na daljnjih deset ili maksimalno na petnaest godina.

Dosadašnja negativna praksa
vezana za izgradnju autocesta u Hrvatskoj mogla bi se u osnovnim crtama svesti
na sljedeće:

a) Građene su dionice i objekti u kapacitetima koji nisu usklađeni s
prometom (Maslenički most, tunel Sv. Rok, dionica autoceste Varaždin – Goričan,
dionica autoceste Orehovica – Kikovica, dionica autoceste Velika Kopanica –
Županja)

b) Gradnja pojedinih dionica
i objekata nije usklađena s tehničko-tehnološkim i prometnim optimumom tako da
je gradnja trajala neopravdano dugo (npr. gradnja 12 km dionice Solin-Klis
trajala je preko 10 godina, a objektivno ju je tehnički bilo moguće završiti za
2 do 3 godine) što je rezultiralo zaleđivanjem sredstava na duži rok.

c) Dovršene su pojedine
dionice i objekti koje se ne mogu pustiti u promet, tako da su zaleđena
sredstva (npr. dionice brze ceste Buje-Nova Vas dužine 6,5 km dovršena još
1994. godine bez mogućnosti puštanja u promet).

d) Započinjalo se sa gradnjom
bez prethodno izvršenih priprema (dovršenje istraživanja, izrade studija i
projekata, isho­đe­nja nužnih dozvola, izvršenja prelaganja instalacija,
izvršenja iz­vlaš­tenja objekata i zemljišta).

e) Započinjalo se s
izgradnjom, a da u isto vrijeme nije zatvorena financijska konstrukcija.

f) Odluke o velikim
projektima nisu donošene na osnovi prethodno izrađenih studija opravdanosti i
na osnovi usuglašenih planova, već pojedinačno za pojedini projekt van
konteksta cjeline problema cesta.

Kako bi se ova negativna
strana dosadašnje realizacije grad­nje cesta i objekata visoke razine usluga u
budućnosti izbjegla, nužno je:

a) usuglasiti razinu ulaganja
u ceste po osnovnim namjenama i utvrditi model financiranja:

– za održavanje

– za modernizaciju i rekonstrukciju
postojeće mreže cesta i

– za izgradnju novih
autocesta i ostalih objekata sa naplatom,

b) da je osnovni kriterij za
utvrđivanje prioriteta izgradnje postojeća razina i prognoza budućeg prometa,

c) da su precizno
kvantificirani razvojni faktori koji će inicirati novi promet tamo gdje
prometna potražnja ne udovoljava osnovnim zahtjevima za početak izgradnje,

d) sve pripreme, koje se
odnose na istraživanje, studije, projekte, premještanje instalacija,
izvlaštenje, građevinske dozvole i drugo završiti prije početka gradnje,

e) prije početka gradnje
zatvoriti financijsku konstrukciju sa točno utvrđenim i osiguranim izvorima
sredstava,

f) prije početka gradnje
utvrditi optimalan rok i dinamiku gradnje i na taj način spriječiti dosadašnju
praksu neopravdanog zaleđivanja financijskih sredstava na duži rok.

Greške na ovom području nisu
dozvoljene. Zbog toga je potrebno osigurati krajnje suptilan i stručan pristup
u kojem će daljnja izgradnja biti prilagođena porastu prometa i razvojnim
ciljevima. U definiranju prometne politike Strategija prometnog razvitka
Republike Hrvatske polazi od sljedećih ciljeva:

a) Ciljevi ukupnog razvitka
Republike Hrvatske i njenoga međunarodnog povezivanja,

b) Ciljevi prometnog razvitka
u funkciji objedinjavanja hr­vat­skog prostora,

c) Ciljevi prometnog razvitka
u funkciji europske povezanosti Republike Hrvatske,

d) Ciljevi sukladnog i postupnog razvitka ukupnog prometnog sustava i
njegovih pojedinih dijelova,

e) Ciljevi prometnog razvitka
glede sigurnosti prometnih pravaca i prometnih tokova,

f) Usklađeni ciljevi razvitka
prometa i zaštite okoline.

Na osnovi ovako definiranih
općih ciljeva razvoja ukupnog prometa, temeljem ukupnog stanja cestovne
infrastrukture i posebno izgrađenosti mreže autocesta, te prognozirane prometne
potražnje, utvrđuju se sljedeći kriteriji za utvrđivanje prioriteta u programu
buduće izgradnje cesta i objekata visoke razine usluga:

a) Ostvareni i prognozirani
budući promet na dionici i prometnom koridoru,

b) Započeta, a nedovršena
izgradnja dionice ili objekta u smislu kompletiranja prometnog pravca,

c) Propusna moć postojeće
ceste u koridoru,

d) Dovršenje kritičnih
dionica i objekata ovih cesta na prilazima i kroz velike gradske aglomeracije,

e) Dovršenje dionica i
objekata kojima se pojedini pravci vežu na sustav mreže autocesta razvijene
Europe, na koji će se način što prije Hrvatska integrirati u širi europski
prostor,

f) Inter-regionalno
povezivanje unutar hrvatskog prostora,

g) Izgradnja dionica
autocesta i objekata mora biti usklađena sa standardima ekološke zaštite, koji
se danas primjenjuju u zemljama razvijene Europe,

h) Svi naprijed navedeni
kriteriji trebaju biti usuglašeni sa sadašnjim i prognoziranim prometom, vodeći
računa o nagla­še­nom sezonskom karakteru, koji ima cestovni promet zbog turizma
u ljetnoj sezoni.

Analiza ostvarenog prometa u
narednoj tablici, kako PGDP tako i PLDP na razmatranim dionicama cesta i
cijelih koridora, u 1999. godini, te prognoziranog prometa u 2005. godini,
upućuje nas na sljedeće konstatacije:

a) Ostvareni i prognozirani
promet na cestama Rijeka – Zagreb, Zagreb – Goričan, Zagreb – Krapina – Macelj,
Dragonja – Pula, Bregana – Zagreb i Velika Kopanica – Županja i Sv. Helena –
Vrbovec, uz činjenicu da je najveći dio tih pravaca izgrađen, opravdava
predloženu dinamiku dovršenja započete izgradnje i kompletiranja pravaca,

b) Veoma intenzivan promet
kojeg već danas imamo na prilazima i kroz samo gradsko tkivo Rijeke i Splita,
sa izrazito naglašenim sezonskim karakterom i izraženom tendencijom porasta,
ova dva problema nije moguće sagledavati van ukupnog programa daljnje izgradnje
autocesta,

c) Ostvareni i prognozirani
promet na potezu Bosiljevo – Gospić – Gračac – Split ne opravdava početak
gradnje autoceste u ovom planskom razdoblju. Stvorene ugovorne obveze i
razvojni momenti koji su od presudnog značaja za veći dio i za republiku kao
cjelinu, presudni su da se sa realizacijom ovog projekta započinje u ovom
planskom razdoblju.

Radi aktiviranja započete
izgradnje tunela Sv. Rok i mosta Mas­lenica, preusmjerava se dio prometa od
Udbine prema Sv. Roku.

Pored navedenih općih
razvojnih ciljeva i kriterija za utvr­đi­va­nje prioriteta gradnje, nužno je
opet istaći potrebu pridržavanja re­doslijeda u pripremi i samoj gradnji – od
osiguranja pravovremenog istraživanja, izrade studija i projekata, izvlaštenja
zemljiš­ta i objekata, prelaganja instalacija, dobivanja potrebnih doz­vola,
usklađenja sa ostalim razvojnim planovima, osiguranja i zatvaranja financijske
konstrukcije za svaki pojedini projekt posebno, te utvrđivanja optimalne
dinamike i roka dovršetka izgrad­nje.

if !supportEmptyParas endif

PROSJEČNI DNEVNI PROMET PO CESTOVNIM PRAVCIMA I
ODSJEČCIMA TIJEKOM GODINE (PGDP) I TIJEKOM LJETA (PLDP) U GODINI 1999. I
PROGNOZIRANI U GODINI 2005.

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **CESTOVNI PRAVAC /**  **odsječak** | **1999** | | **2005** | |
| **PGDP** | **PLDP** | **PGDP** | **PLDP** |
| **1****2** **RIJEKA – KARLOVAC**  **– ČVOR LUČKO**      Kupjak-Karlovac | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **12.931** | **20.234** | **16.798** | **26.541** |
| 7.566 | 12.447 | 10.733 | 16.958 |
| **2****3** **ZAGREB – VARAŽDIN**  **– GORIČAN**       Breznički Hum – Varaždin | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **10.479** | **12.041** | **14.853** | **17.675** |
| 8.878 | 9.705 | 12.954 | 15.415 |
| **3 BREGANA – ZAGREB**  **– LIPOVAC**     Velika Kopanica – Županja  Županja – Lipovac | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **9.239** | **11.352** | **14.086** | **17.608** |
| 6.252 | 7.777 | 9.123 | 11.404 |
| 1.459 | 1.390 | 2.129 | 2.661 |
| **4 ČVOR JANKOMIR –**  **KRAPINA – MACELJ**     Zagreb (Jankomir) – Zaprešić     Krapina – Macelj | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **9.037** | **13.080** | **12.818** | **19.483** |
| 9.300 | 12.800 | 13.192 | 20.052 |
| 6.498 | 10.597 | 9.218 | 14.011 |
| **5 PLOVANIJA/KAŠTEL –**  **PULA**     Dragonja – Buje     Nova Vas – Medaki     Višnjan – Pula | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **4.895** | **8.577** | **6.099** | **10.917** |
| 10.939 | 21.454 | 14.245 | 25.499 |
| 3.772 | 6.698 | 4.912 | 8.792 |
| 8.500 | 13.750 | 11.069 | 19.814 |
| **6 RUPA – OREHOVICA –**  **ŽUTA LOKVA**     Rupa – Jušići     Jušići – Orehovica     Orehovica – Bakar     Bakar – Križišće | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **8.690** | **15.192** | **11.599** | **20.994** |
| 10.380 | 17.120 | 14.312 | 25.905 |
| 14.200 | 21.300 | 19.580 | 35.440 |
| 9.924 | 17.261 | 13.684 | 24.768 |
| 11.350 | 17.025 | 15.650 | 28.327 |
| **7A KARLOVAC – PLITVICE**  **– SV. ROK**     Karlovac – Plitvice     Plitvice – Udbina     Udbina – Gračac     Gračac – Maslenica | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **6.861** | **13.484** | **10.748** | **21.711** |
| 8.855 | 16.119 | 11.867 | 23.971 |
| 6.959 | 14.262 | 9.326 | 18.839 |
| 6.236 | 13.457 | 8.357 | 16.881 |
| 2.974 | 6.837 | 3.985 | 8.050 |
| **7B SENJ – KARLOBAG –**  **MASLENICA**       Senj – Maslenica | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **2.665** | **5.610** | **3.968** | **8.412** |
| 2.665 | 5.610 | 3.182 | 6.746 |
| **7C JOSIPDOL – GOSPIĆ –**  **SV. ROK**       Bosiljevo – Žuta Lokva       Žuta Lokva – Gospić       Gospić – Sv. Rok       Sv. Rok – čvor Zadar | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| **2.033** | **3.298** | **2.741** | **3.618** |
| 2.222 | 3.963 | 2.653 | 3.502 |
| 2.088 | 2.852 | 2.493 | 3.291 |
| 1.377 | 2.623 | 1.644 | 2.170 |
| 5.639 | 12.447 | 6.733 | 8.888 |
| **8 TROGIR – SPLIT – OMIŠ**     Trogir – Solin     Solin – Stobreč     Stobreč – Omiš | **15.568** | **21.233** | **23.363** | **32.942** |
| 16.515 | 21.182 | 24.785 | 34.947 |
| 23.500 | 32.900 | 35.267 | 49.726 |
| 10.031 | 15.129 | 15.054 | 21.226 |
| **9 ZAGREB – VRBOVEC**  Sesvete – Vrbovec | **13.143** | **12.984** | **11.135** | **10.912** |
| 13.143 | 12.984 | 11.291 | 11.065 |

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

2 Podaci se odnose na promet u koridoru (stara i nova cesta)

3 Isto kao i pod 2

if !supportEmptyParas endif

PROSJEČNI DNEVNI PROMET PO
CESTOVNIM PRAVCIMA I ODSJEČCIMA TIJEKOM GODINE (PGDP) I TIJEKOM LJETA (PLDP) U
GODINI 1999. I PROGNOZIRANI U GODINI 2005.

if !supportEmptyParas endif

Radi dobivanja redoslijeda prioriteta u nastavku se daje pregled kriterija
i njihova kvantifikacija.

a) Ostvareni i prognozirani budući promet na prometnom koridoru i
posebno dionici, sa ponderom jedan odnosno dva u zavisnosti od količine
prometa,

b) Preostalo dovršenje relativno manjeg dijela dionice ili objekta čime
se kompletira cijeli prometni pravac,

c) Propusna moć i tehničko stanje postojeće ceste u koridoru,

d) Propusna moć i tehničko stanje dionica i objekata na prilazima i kroz
velike gradske aglomeracije,

e) Dovršenje relativno kratke dionice pravca, kojom se Hr­vat­ska
izravno veže na sustav mreže autocesta razvijene Europe,

f) Inter-regionalno povezivanje unutar hrvatskog prostora,

g) Stvorene ugovorne obveze.

h) U međunarodnom prometnom koridoru.

Iako je za procjenu rentabiliteta izgradnje svake dionice, velikog
objekta ili pak cijelog pravca, potrebno primijeniti daleko složeniji model
cost-benefit analize, koji u račun uzima troškove prometnih nesreća, troškove
vozila, vrijeme, tercijarne koristi i drugo, već usporedbom navedenih kriterija
možemo doći do osnovne orijentacije u redoslijedu prioriteta.

UTVRĐENI PRIORITETI NA
OSNOVI KRITERIJA

```

I   prioritet    1  Kupjak - Vrbovsko - Karlovac
II  prioritet    2  Bregana - Zagreb (Jankomir)
		 3  Zagreb (Jankomir) - Zaprešić

III prioritet    4  Dragonja - Pula
		 5  Sv. Helena - Vrbovec
		 6  Breznički Hum - Varaždin

IV  prioritet    7  Rupa - Jušići
		 8  Diračje - Orehovica - Križišće
		 9  Velika - Kopanica - Županja
		10  Sv. Rok - tunel - Zadar1

V   prioritet   11  Krapina - Macelj

VI  prioritet  	12  Bosiljevo - Sv. Rok

VII prioritet   13  Most Dubrovnik s prilaznim cestama

                14  Zadar - Šibenik - Split

```

```

TABELARNI PRIKAZ UTVRĐIVANJA PRIORITETA NA OSNOVI KRITERIJA
_______________________________________________________________________________________________________________

Red	Naziv projekta				K R I T E R I J I				Broj	Prio-
broj				a	b	c	d	e	f	g	h	bodova	ritet
_______________________________________________________________________________________________________________
1.Rijeka - Karlovac - Zagreb
  Kupjak - Vrbovsko - Karlovac	 ++	+	+	+	-	+	+	+	8	I

2.Zagreb - Varaždin - Goričan
  Breznički Hum - Varaždin	  +	+	+	-	+	+	-	+	6	III

3.Bregana - Zagreb - Sl. Brod 	  -
  Lipovac
  Bregana - Zagreb (Jankomir)	 ++	+	+	+	+	-	-	+	7	II
  V. Kopanica - Županja		  +	+	-	-	+	-	+	+	5	IV

4.Zagreb - Krapina - Macelj
  Zagreb (Jankomir) - Zaprešić	 ++	+	+	+	-	+	-	+	7	II
  Krapina - Macelj		  -	+	-	-	+	-	+	+	4	V

5.Dragonja - Pula - Rijeka
  Dragonja - Pula		 ++	+	+	+	+	-	-	-	6	III

6.Rupa - Rijeka - Križišće
  Rupa - Jušići			 ++	-	+	+	+	-	-	-	5	III
  Diračje - Orehovica - Križišće ++	-	+	+	-	+	-	-	5	IV

7.Bosiljevo - Sv. Rok - Zadar -
  Split
  Bosiljevo - Sv. Rok		  -	-	+	-	-	+	+	-	3	VI
  Sv. Rok - tunel - Zadar 1	  -	+	+	+	-	+	+	-	5	IV
  Zadar 1 - Šibenik - Split	  -	-	-	-	-	+	+	-	2	VII
_______________________________________________________________________________________________________________

```

if !supportEmptyParas endif

U planskom razdoblju od 2001. do 2004. godine za odr­ža­vanje i
izgradnju autocesta predviđa se osigurati iz vlastitih izvora (cestarina i
naknada za ceste u cijeni goriva) ukupno 7.124 mln kn, od toga će se za
održavanje i poslovanje subjekata koji gospodare tim objektima izdvojiti 586
mln kn, a razlika od 6.538 mln kn za izgradnju autocesta. Pored redovnih izvora
za izgradnju se planira koristiti još 9.442 mln kn iz dugoročnih kredita.

Cjelokupni program gradnje specificiran u ovih sedam proje­ka­ta
zahtijeva dovršenje 529,9 km autocesta i poluautocesta, za što bi bilo nužno
osigurati oko 22.680 mln kn. Od ovog programa na autocestu Bosiljevo – Sv. Rok
– Zadar – Šibenik – Split otpada 308,6 km ili 58% ili u financijskom izrazu oko
12.510 mln kn ili 56%.

Kako se od potrebnih 22.680 mln kn u naredne četiri godine iz vlastitih
prihoda može osigurati maksimalno 6.538 mln kn ili 26%, nameće se pitanje, kako
uz ovaj nivo vlastitih sredstava osigurati što bržu realizaciju zadanog
programa. Uz pretpostavku prolongiranja dijela programa iza 2004. g. u
vrijednosti od 6.720 mln kn, preostaje nam program ukupne vrijednosti 15.960
mln kn. U tom smislu imamo sljedeće mogućnosti:

1. Graditi autoceste samo u okviru osiguranih vlastitih sredstava, dakle
sa 6.074 mln kn. Ovim sredstvima mogli bi dovršiti pro­gram pod rednim brojem
1., 2. i 3. (Kupjak – Karlovac, Brez­nički Hum – Varaždin i Bregana – Zagreb i
Velika Kopanica – Žu­panja).

– Scenarij nije prihvatljiv zbog mogućnosti brže gradnje uz angažiranje
dugoročnih kredita na osnovi projektnog financiranja.

2. Graditi autoceste uz korištenje dugoročnih kredita na osnovi potencijala
od 6.074 mln kn, po istom principu kao što čini susjedna Republika Slovenija. U
tom slučaju moglo bi se aktivirati dodatnih 20 do 30% od vlastitih sredstava,
dakle maksimalno 1.822 mln kn čime bi ostvarili program sa 7.896 mln kn.

– Scenarij nije prihvatljiv zbog mogućnosti aktiviranja većih kreditnih
sredstava na primjeru modela projektnog financiranja.

3. Graditi autoceste na način
da se:

a) Projekt Bregana – Zagreb –
Slavonski Brod – Županja dovrši, s obzirom da je najveći dio ove autoceste dovršen,
od 276,4 km dovršeno je 236,7 km, a dobrim dijelom i dionice koje su u
izgradnji, iz vlastitih sredstava ili eventualno djelomično iz kredita izvođača
radova čija bi otplata teretila razdoblje iza 2004. godine. U tu svrhu se
osigurava 750 mln kn.

b) Projekti: Rijeka –
Karlovac – Zagreb, Zagreb – Varaždin – Goričan, Zagreb – Krapina – Macelj,
Dragonja – Pula – Rijeka i Rupa – Jušići, s obzirom na stupanj njihove
dovršenosti, struktu­ri­raju kao samostalni projekti na koncesijskoj osnovi. U
tu svrhu za pripreme i eventualne subvencije projekata nužno je osigurati 2.465
mln kn iz vlastitih sredstava koje bi aktiviralo daljnjih 6.115 mln kn
kreditnih sredstava. S obzirom da je veći dio ovih projekata dovršen i u
prometu, svaki projekt zasebno bi mogao polučiti razinu profitabilnosti koja će
osigurati zatvaranje fi­nan­cijske konstrukcije za njegovo dovršenje, bez ili
uz dje­lo­mično aktiviranje garancijskog potencijala Države.

c) Projekt autoceste
Bosiljevo – Sv. Rok – Zadar – Šibenik – Split realizira u prioritetu na dionici
Sv. Rok – tunel – Zadar1, a da se ostale dionice
realiziraju u okvirima prethodno izvršenih priprema i unaprijed osiguranih
sredstava. Za ovaj projekt osigurava se u razdoblju od 2001. do 2004. godine
3.323 mln kn iz vlastitih sredstava. Dodatna kreditna sredstva moguće je
osigurati na način da se ovaj projekt veže na pozitivni efekt naplate i na
kredite za koje bi garantirala Država.

– Scenarij pod točkom 3. je
najprihvatljiviji, uz uvjet da se ni na jednom projektu, gdje nije zatvorena
financijska konstrukcija za tehničko-tehnološki i prometno zaokruženu dionicu i
gdje nisu izvršene sve pripreme uključujući građevinsku dozvolu, ne zapo­či­nje
s radovima.

Sukladno ovom scenariju, u nastavku se daje projekcija programa gradnje
autocesta u razdoblju od 2001. do 2004. godine.

![](dodatni/359956.gif)

```

											PRILOG 2
		PROJEKCIJA PROGRAMA GRADNJE CESTA VISOKE RAZINE USLUGA U RAZDOBLJU
					  OD 2001. DO 2004. GODINE

_________________________________________________________________________________________________________________________
Red.	NAZIV PROJEKTA				Km     	Preostala	  PLAN 2001. - 2004. g.
br.					       		vrijednost     ukupna	   vlastita   krediti	Opaska
					       		investicije    vrijednost  sredstva
_________________________________________________________________________________________________________________________
0		1				2	     3		  4		5        6	   7
_________________________________________________________________________________________________________________________

	PROGRAM I GRUPE PRIORITETA
	(Strategija)
1.	RIJEKA - KARLOVAC - ZAGREB		149,2	   2.900	2.900		 925	1.975
	- Rijeka (Orehovica) - Kupjak		47,6	     -		  -		  -	  -	u prometu
	- Kupjak - Vrbovsko			19,8	    1000	 1000		 300	  700	- u izgradnji
	- Vrbovsko -  Bosiljevo			16,0	     700	  700		 220	  480	- u izgradnji
	- Bosiljevo -  Vukova Gorica		6,9	     360	  360		 165	  195	- u planu
	- Vukova Gorica -  Karlovac		18,2	     840	  840		 240	  600	- u izgradnji
	- Karlovac -  Zagreb			40,7	      -		   -		  -	   -	- u prometu
2.	ZAGREB -  VARAŽDIN -  GORIČAN		95,3	   1.430	1.430		 140	1.290
	- Zagreb (I. Reka)- Breznički Hum	40,7	      -		   -		  -	   -	- u prometu
	- Breznički Hum - Novi Marof		9,6	     530	  530		  50	  480	- u planu
	- Novi Marof - Varaždin			13,6	     900	  900		  90	  810	- u planu
	- Varaždin -  Goričan			35,0	      -		   -		  -	   -	- u prometu
3.	BREGANA - ZAGREB - SL. BROD -
	LIPOVAC					276,4	     750	  750		 750	   -
	- Bregana - Zagreb (Jankomir)		13,7	      60	   60		  60	   -	- u izgradnji
	- Zagreb (Jankomir) - V. Kopanica	236,7	      -		   -		  -	   -	- u prometu
	- V. Kopanica -  Županja		26,0	     690	  690		 690	   -	- u izgradnji
4.	ZAGREB - KRAPINA - MACELJ		64,0	   1.440	1.440		 140	1.300
	- Zagreb (Jankomir) - Zaprešić		7,4	      40	   40		  10	   30	- u planu
	- Zaprešić - Krapina			37,2	      -		   -		  -	  -	- u prometu
	- Krapina -  Macelj			19,4	   1.400	1.400		 130	1.270	- u planu
5.	DRAGONJA - PULA - RIJEKA		146,8	   1.300	1.300		 400	  900
	- Dragonja - Buje			10,2	     220	  220		  40	  180	- u planu
	- Buje - Medaki				35,1	     760	  760		 230	  530	- u planu
	- Medaki -  Vodnjan			24,9	      -		   -		  -	  -	- u prometu
	- Vodnjan - Pula			9,5	     320	  320		 130	  190	- u planu
	- Kanfanar - tunel Učka - Matulji	67,1	      -		   -		  -	  -	- u prometu
6.	RUPA -  RIJEKA - KRIŽIŠĆE		56,5	   2.350	1.510		 860	  650
	- Rupa - Jušići				17,2	     790	  790		 140	  650	- u planu
	- Jušići - Diračje (čvor Diračje)	4,5	      30	   30		  30	  -	- u prometu
	- Diračje - Orehovica			11,8	     360	   -		  -	  -	- plan iza 2004.
	- Orehovica - Bakar			12,4	     690	  690		 690	  -	- u planu
	- Bakar - Križišće			10,6	     480	   -		  -	  -	- plan iza 2004.
7.	BOSILJEVO - SV. ROK - ZADAR -
	ŠIBENIK - SPLIT				308,6	  12.510	6.630		3.323	3.307
	- Bosiljevo - Žuta Lokva		59,3	   4.000	3.000		1.493	1.507	- u planu sa
													dovršetkom 2006.
	- Žuta Lokva - Sv. Rok			82,0	   2.830	1.830		  630	1.200	- u planu sa
													dovršetkom 2006.
	- Sv. Rok - Maslenica - Zadar 1		43,4	   1.800	1.800		1.200	  600	- u planu
	- Zadar 1 - Šibenik			46,7	   1.220	   -		  -	  -	- plan iza 2004.
	- Šibenik - Prgomet			49,8	   1.680	   -		  -	  -	- plan iza 2004.
	- Prgomet - Dugopolje			27,4	     980	   -	          -	  -	- plan iza 2004.
_________________________________________________________________________________________________________________________
	UKUPNO						  22.680      15.960	       6.538    9.422
_________________________________________________________________________________________________________________________

```

U koloni broj 3 tabelarnog dijela iskazana je procijenjena vrijednost
investicija za ukupno dovršenje preostalih dionica na svih sedam projekata. Ta
suma iznosi 22.680 mln kn čime bi se dovršilo 529,9 km autocesta i poluautocesta.
Ocjenjuje se da nije moguće niti financijski niti fizički ovaj program
realizirati u naredne četiri godine, a obzirom na postojeću razinu i prognozu
prometa nije nužno njegovo dovršenje u ovom planskom razdob­lju.

U koloni broj 4 iskazana su sredstva u ukupnom iznosu od 15.960 mln kn,
koja bi se orijentaciono angažirala u sljedeće četiri godine. Tim bi se
sredstvima dovršili svi projekti, osim dionica autoceste Bosiljevo – Sv. Rok
čije se dovršenje predviđa 2006. godine i onih dionica čiji je početak gradnje
predviđen iza 2004. godine.

Ovakvim pristupom u definiranju programa i modela financiranja, Vlada
Republike Hrvatske utvrđuje osnovne okvire sa re­doslijedom prioriteta, a
utvrđenom tehnologijom realizacije pro­gra­ma ne ostavlja mogućnosti
neracionalne gradnje. Svaki drugi pristup, u kojem ne bi bio ovaj program
precizno razrađen, ostavlja otvorenu mogućnost ugrožavanja svih projekata od
strane projekta autoceste Bosiljevo – Sv. Rok – Zadar – Šibenik – Split, koja
sama iznosi preko 50% ukupnog programa, a samim time potpunu upitnost programa
kao takvog.

U 2001. godini predviđa se za realizaciju ovog programa ostvariti iz
vlastitih sredstava 1.206 mln kn. Ovim sredstvima nastavit će se izgradnja
autoceste Kupjak – Karlovac, Bregana – Zagreb, Velika Kopanica – Županja, Sv.
Rok – tunel – Zadar1 i dovršiti sve preostale pripreme na ostalim
projektima kako bi se sa izgradnjom moglo započeti po mogućnosti već u ovoj
godini, odnosno 2002. godine.

S obzirom na stupanj dovršenosti priprema po dionicama i na činjenicu da
postojeća razina prometa gotovo ni na jednom projektu ne prejudicira žurbu i
potrebu za momentalnim počet­kom gradnje, bez izvršenih priprema i osiguranog
financiranja, tijekom 2001. godine »Hrvatske autoceste« mogu testirati i
eventualne druge mogućnosti i model financiranja. U skladu sa rezultatom,
pribjeći će se onom rješenju koje neće ugroziti utvrđeni redoslijed prioriteta
i koji će dati najbolji financijski efekt.

VIII. FINANCIRANJE PROGRAMA

Program razvoja cesta u Hrvatskoj za naredne četiri godine temeljen je
na osnovnim odrednicama utvrđenim Strategijom prometnog razvitka Republike
Hrvatske. Cjelokupni program je podijeljen u dvije osnovne skupine i to na:
razvoj osnovne mreže državnih, županijskih i lokalnih cesta i na razvoj cesta
visoke razine usluga – autocesta, poluautocesta i brzih cesta.

Prvi dio programa realizirat
će Hrvatska uprava za ceste (odnosno nakon preoblikovanje kroz »Hrvatske ceste«
d.o.o) i županijske uprave za ceste, a drugi dio programa realizirat će »Hrvat­ske
autoceste« d.o.o. i koncesijska društva. Od 2002. godine će se cjelokupni
program realizirati putem vlastitih izvornih prihoda i kreditnih sredstava,
tako da će dosadašnji sustav proračunskog financiranja otpasti.

```

a)Proračunska sredstva:
  2001. godina		 975 mln kn
  Ukupno 2001. g.				975 mln kn

b)Naknada u cijeni goriva (0,60 kn/l)
  2002. godina		1.258 mln kn
  2003. godina		1.258 mln kn
  2004. godina		1.258 mln kn
  Ukupno 2002. - 2004. g.			3.774 mln kn

c)Godišnja naknada za ceste od registracije vozila:
  2001. godina		  355 mln kn
  2002. godina		  365 mln kn
  2003. godina		  375 mln kn
  2004. godina		  395 mln kn
  Ukupno 2001. - 2004. g.			1.490 mln kn

d)Krediti:
  2001. godina 		   80 mln kn
  2002. godina		  330 mln kn
  2003. godina 		  446 mln kn
  2004. godina		  545 mln kn
  Ukupno 2001. - 2004. g.	 		1.401 mln kn

  SVEUKUPNO (a + b + c + d)			7.640 mln kn

2. Financiranje programa autocesta
a) Proračunska sredstva:
  2001. godina		  536 mln kn
  Ukupno 2001. g.				  536 mln kn

b) Naknada u cijeni goriva
  (0,40 kn/l 2001. g. i 050 kn/l 2002., 2003. i 2004. g.)
  2001. godina		  670 mln kn
  2002. godina		1.100 mln kn
  2003. godina		1.100 mln kn
  2004. godina		1.100 mln kn
  Ukupno 2001. - 2004. g. 			 3.970 mln kn

c)Cestarina:
  2002. godina		  677 mln kn
  2003. godina		  677 mln kn
  2004. godina		  678 mln kn

  Ukupno 2001. - 2004. g.			 2.032 mln kn

  SVEUKUPNO (a + b + c)			 	 6.538 mln kn

d) Krediti		9.442 mln kn

   SVEUKUPNO (a + b + c + d) 			15.960 mln kn
```

Vlada Republike Hrvatske će jedanput godišnje razmatrati izvješće o
realizaciji programa građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2001.
do 2004. godine, temeljem kojeg će utvrditi po potrebi posebne mjere kako bi se
zacrtani program što uspješnije realizirao.

IX. PREUSTROJ ORGANIZACIJSKE STRUKTURE GOSPODARENJA CESTAMA U HRVATSKOJ

Ukupna mreža cesta u Hrvatskoj se dijeli na:

– državne ceste, uključivo ceste visoke razine usluga (autoceste,
poluautocesta i brze ceste)

– županijske ceste,

– lokalne ceste i

Temeljem Zakona o javnim cestama upravljanje javnim cestama povjereno
je:

– Hrvatskoj upravi za ceste u čijoj je nadležnosti gospodarenje svim
državnim cestama,

– županijskim upravama za ceste u čijoj su nadležnosti gos­po­darenje
županijskim i lokalnim cestama,

– koncesijskim društvima za financiranje, građenje i održa­va­nje
pojedine autoceste,

a izvođenje radova redovnog održavanja svih javnih
cesta obav­ljaju za to specijalizirana društva kapitala osnovana tijekom 1997.
godine preoblikovanjem javnog poduzeća »Hrvatske ceste«.

Postojeća organizacija, u
kojoj su županijske i lokalne ceste date u nadležnost županijskim upravama za
ceste, a Hrvatskoj upravi za ceste državne ceste, može se ocijeniti dobrom i
ona je u svega nekoliko godina dala pozitivne rezultate. Dok je u razdoblju od
1990. do 1997. godine gospodarenje cjelokupnom mre­žom javnih cesta
koncentrirano na nivou države u javno poduzeće »Hrvatske ceste«, mreža
županijskih i lokalnih cesta je bila zapostavljena. Jedino što bi danas mogli
istaći je činjenica da Hrvatska uprava za ceste u segmentu dodijeljene
koordinativne, razvojne i usmjeravajuće uloge nije dala prave rezultate i u tom
smislu bi tu ulogu trebalo ojačati i izmijeniti.

Broj županijskih uprava za
ceste vezan je na broj županija u Re­publici Hrvatskoj. S eventualnim izmjenama
političkog ustro­ja, broja i područja županija prilagodit će se i organizacija
ovih subjekata.

Značajnijem zahvatu treba
pribjeći kod organizacije gospodarenja autocestama, što obuhvaća financiranje,
gradnju i održa­va­nje autocesta i drugih objekata s naplatom. Poseban položaj
ove mreže cesta, čije se poslovanje mora maksimalno prebaciti na komercijalnu
osnovu, od ostale mreže cesta, nužno je učiniti iz više razloga. Upravljanje
mrežom državnih cesta bez naplate, te županijskih i lokalnih cesta ima sasvim
različit karakter od gospodarenja autocestama i drugim objektima s naplatom.
Ovdje se radi u pravilu o ogromnim projektima čije pripreme zahtijevaju veoma
precizan i stručan pristup. Svaki se projekt mora precizno definirati, koji će
činiti zaokruženu ekonomsku, prometnu i tehnološku cjelinu.

Dosadašnja praksa, u kojoj su
se isprepletale nadležnosti investitora, projektanta i izvođača radova, gdje je
jedan subjekt gospodario ukupnom mrežom cesta od lokalnih, županijskih,
državnih i autocestama, često je bila uzrokom mnogim neracionalnostima, koje su
se na ovom području desile u zadnjih desetak godina. Svaki zahvat u
organizaciju gospodarenja cestama mora biti izvršen sa preciznim ciljem, na
osnovi detaljno urađene analize iz koje proizlaze pozitivni i negativni efekti
postojeće organizacije, a ne radi zaštite određenih uskih cehovskih ili
regionalnih interesa.

Sama organizacijska rješenja trebaju se temeljiti na iskustvima
razvijenih zemalja, ali isto tako na preciznom saznanju naših uvjeta i
specifičnostima s kojima se svakodnevno susrećemo. Prethodne kvantifikacije
naših mogućnosti i potrebe, veoma nam zorno ukazuju kojim putem trebamo ići
ukoliko želimo brže i racionalnije graditi. Dok se razvijenije zemlje, pa i naš
prvi susjed Slovenija, oslanjaju prvenstveno na vlastite izvore sredstava, a
samo kod izgradnje autocesta za oko 30% kreditnih sredstava, mi ćemo morati
tražiti druge modele ukoliko želimo brže izgraditi mrežu autocesta, koja će zadovoljiti
naše osnovne razvojne potrebe. Računica nam pokazuje da je potrebno iznaći ne
jednu trećinu, već gotovo dvije trećine sredstva od onoga čime objektivno
raspolažemo, ukoliko želimo osigurati ostvarenje zacrtanih programa na području
izgradnje autocesta. Prvenstveno tom zahtjevu, kao i činjenici da je potrebno
pravovremeno i kvalitetno izvršiti sve pripreme od istraživanja, studija,
projektiranja, ishođenja svih potrebnih dozvola, do zatvaranja financijske
konstrukcije, treba podrediti novu organizaciju gospodarenja autocestama.

Na »Hrvatske autoceste« d.o.o. (HAC) prenijet će se svi operativni
poslovi koncedenta za one projekte koji će se realizirati na osnovi projektnog
financiranja, odnosno izravnog investitora za projekte koje će realizirati iz
vlastitih izvora i uz dodatna kreditna sredstva.

MJERE ZA REALIZACIJU PROGRAMA

Program gradnje i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2001. do 2004.
godine je dokument kojim se integralno rješavaju pitanja budućeg razvoja i
održavanja ukupne mreže javnih cesta (održavanje, rekonstrukcija i gradnja
državnih, županijskih i lokalnih cesta, te cesta visoke razine usluga –
autocesta, poluautocesta i brzih cesta). Ovaj Program čini osnovicu za daljnju
razradu i ostvarenje osnovnih ciljeva utvrđenih strategijom prometnog razvitka
Republike Hrvatske.

Radi što efikasnije realizacije utvrđenog Programa Vlada Republike
Hrvatske donosi sljedeće mjere:

1. Vlada Republike Hrvatske ocjenjuje program razvoja cestovne infrastrukture
od izuzetne važnosti za naš cjelokupni razvitak. Zbog toga se nalaže svim
subjektima, koji sudjeluju u realizaciji ovog programa, maksimalna odgovornost
u pravovremenom izvršenju svih priprema, kao i realizaciji samog programa u
zadanim okvirima i dinamici.

2. Vlada Republike Hrvatske
ocjenjuje da su sa ovako definiranim programom gradnje autocesta i sa
predloženim modelom financiranja, stvoreni preduvjeti, s jedne strane, za ulaz
stranog kapitala i samim time daleko bržu realizaciju strateških projekata u
cestovnoj infrastrukturi, a s druge strane, za trenutačno aktiviranje
građevinske operative, što povlači novo zapošljavanje i gospodarsko
oživljavanje niza pratećih privrednih grana.

*Osnovna mreža cesta – državne, županijske, lokalne*

3. Redovno održavanje

Za ovu namjenu u naredne četiri godine usmjeriti će se ukupno 3.450 mln
kn. Ovakva ulaganja uklapaju se u zacrtani cilj da se 2007. godine ostvari puni
standard održavanja cesta u Hrvat­skoj. Specifičnost poslova redovnog
održavanja cesta zahtijeva specijalizirane firme opremljene za tu vrstu radova
i teritorijalno organizirane za promptno reagiranje u svako vrijeme i u
posebnim uvjetima. Ovo nameće nužnost višegodišnjeg ugovaranja, te u tom smislu
četverogodišnji plan čini osnovicu za ugovaranje sa tim firmama.

4. Izvanredno (pojačano) održavanje

Za izvanredno održavanje
javnih cesta u ovom će se planskom razdoblju osigurati 1.205 mln kn. Ugovaranje
ove vrste radova će se vršiti putem javnog natječaja.

5. Rekonstrukcija i gradnja

Rekonstrukcija i gradnja osnovne mreže cesta vršit će se na osnovu
utvrđenog programa i u okvirima predviđene dinamike. Za ovu namjenu predviđa se
uložiti ukupno 2.985 mln kn, od čega za gradnju i rekonstrukciju brzih cesta
1.531 mln kn, za program poboljšanja 1.303 mln kn i za pripreme 150 mln kn.
Ugovaranje ove vrste radova će se vršiti putem javnog natječaja.

6. Godišnji plan
građenja i održavanja

Program građenja i održavanja
javnih cesta u razdoblju od 2001. do 2004. godine, sa utvrđenom orijentacionom
dinamikom, čini osnovicu za izradu godišnjih planova na državnom i županijskom
nivou.

*Ceste visoke razine usluga – autoceste,
poluautoceste, brze ceste*

7. Prihvaćaju se kriteriji i lista prioriteta koja čini osnovnu okosnicu
realizacije utvrđenog programa gradnje. Utvrđuje se obveza pravne osobe koja
prema Zakonu gospodari autocestama da jedanput godišnje podnese izvješće Vladi
Republike Hrvatske o realizaciji programa gradnje usklađenog s utvrđenim
prioritetima i dinamikom.

8. Prihvaća se program gradnje cesta visoke razine usluga – autocesta,
poluautocesta i brzih cesta, koje ulaze u sustav naplate, kako je iskazan u
tabelarnom dijelu, zajedno s orijentacionom dinamikom realizacije date u
prilogu. Ovaj program čini osnovicu za izradu godišnjih planova održavanja i gradnje
autocesta i za strukturiranje projekata, koji će se financirati na projektnoj
osnovi.

9. Iskazane dionice po projektima (pravcima) čine zaokruženu tehničko –
tehnološku, prometnu i ekonomsku cjelinu i čine osnovicu za organizaciju
gradnje i zatvaranja financijske konstrukcije. Početak gradnje pojedine
dionice, iskazane u tabelarnom dijelu ne može započeti bez prethodno obavljenih
svih zakonom predviđenih priprema, uključujući i građevinsku dozvolu i
osiguranih izvora financiranja.

10. Prihvaća se model financiranja iskazan u točki 3. a), b) i c) na
stranici 21, s time da se tijekom 2001. godine ostavlja mogućnost paralelnog
testiranja drugih mogućnosti i upućivanja dopunskih prijedloga Vladi Republike
Hrvatske na razmatranje.

11. Prihvaća se prijedlog prema kojem će se za gradnju autocesta u
razdoblju od 2001. do 2004. godine osigurati iz vlastitih sredstava ukupno
6.538 ml kn, od čega u 2001. godini 536 mln kn iz državnog proračuna.

Klasa: 340-03/00-01/14
Urbroj: 5030115-01-4
Zagreb, 22. veljače 2001.

Potpredsjednik,
zamjenik predsjednika
**dr. sc. Goran Granić**, v. r.

```

												PRILOG 1
		DINAMIKA (orijentaciona) ulaganja sredstava po godinama i projektima
				(državne, županijske i lokalne ceste)
											u mln kn

________________________________________________________________________________________________________
Red.							Preostala		G O D I N A
br.		NAZIV PROJEKTA				vrijednost
							investicije	2001.	2002.	2003.	2004.
________________________________________________________________________________________________________
0			1				      3		  4	  5	  6	  7
________________________________________________________________________________________________________

I.	PROGRAM GRADNJE I REKONSTRUKCIJE
	BRZIH CESTA
1.	PRIGORSKO - PODRAVSKA SPOJNA CESTA
	S ODVOJCIMA					130,00		39,00	63,00	8,00	20,00
	Obilaznica grada Bjelovara			 45,20		15,70	29,50	  -	  -
	Brza cesta Vrbovec  -  Sveta Helena		 51,50		21,30	30,20	  -	  -
	Križevci - Koprivnica - Gola i Vrbovec -
	Bjelovar - Đurđevci				 33,30		2,00	 3,30	8,00	20,00

2.	ZAPADNA ZAOBILAZNICA OSIJEKA			130,00		18,00	48,00	44,00	20,00
	Darda - Osijek					 48,00		  -	 4,00	24,00	20,00
	Osijek - Čepin					 82,00		18,00	44,00	20,00	   -

3.	KARLOVAC - PLITVICE - SPLIT SA SPOJEM NA
	SVETI ROK					337,18		38,43	70,00	124,75	104,00
	Obilaznica Slunja				 41,77		 2,56	10,71	 28,50	   -
	Obilaznica Plitvica				117,35		11,40	17,70	 38,75	 49,50
	Obilaznica Korenice				 17,70		 3,00	 4,70	 10,00	   -
	Obilaznica Udbine				 37,20		10,20	17,00	 10,00	   -
	Obilaznica Knina				 42,29		 6,27	 0,52	 16,00	 19,50
	Obilaznica Sinja				 61,37		 5,00	17,87	 18,50	 20,00
	Rekonstrukcija ceste Udbina - Čvor Gornja
	Ploča (Sveti Rok)				 19,50		  -	 1,50	  3,00	 15,00

4.	OPUZEN - DUBROVNIK				 27,50		1,50	 1,00	 15,00	 10,00
	Opuzen - Dubrovnik (Raba) - treća traka		 27,50		1,50	 1,00	 15,00	 10,00

5.	JADRANSKA CESTA KROZ RIJEČKU AGLOMERACIJU	290,33		29,04	84,82	 87,50	 88,97
	Orehovica - Križišće (uskladiti s programom
	autocesta)					181,80		21,18	63,12	 57,50	 40,00
	Spojna cesta, industr. zona  -  Bakar, Čvor
	"Čavle"  -  G-B-A				 33,86		 2,16	11,70	 10,00	 10,00
	Spojna cesta Luka Brajdica - Čvor Draga D 404	 65,97		  -	 7,00	 20,00	 38,97
	Šmrika - Križišće				  7,50		 4,50	 3,00	   -	   -
	JTC - Prolaz kroz grad Novi Vinodolski		  1,20		 1,20	  -	   -	   -

6.	JADRANSKA CESTA KROZ SPLITSKU AGLOMERACIJU	287,46		38,42	84,04	 82,50	 82,50
	Plano - Split, Lovrinac - Stobreč - Dugi Rat	287,46		38,42	84,04	 82,50	 82,50

7.	BUZET - PONTE PORTONE - NOVIGRAD		 33,90		  -	12,00	 14,58	  7,32
	Ponte Portone - Čvor Nova Vas - Novigrad	 33,90		12,00	14,58	  7,32

8.	POROZINA - LOŠINJ				 63,35		 2,70	13,45	15,50	 31,70
	Porozina - Vransko jezero - Cres - Lošinj	 63,35	 	 2,70	13,45	15,50	 31,70

9.	CESTOVNO-ŽELJEZNIČKI I CESTOVNO-LUČKI
	TERMINALI - KOMBINIRANI PRIJEVOZ		30,00		  -	 1,50	 1,50	 27,00
	Cestovno - željeznički i cestovno - lučki
	terminali -
	kombinirani prijevoz				30,00		  -	 1,50	 1,50	 27,00

10.	OSTALI ZNAČAJNIJI ZAHVATI			201,46		 39,17	 74,83	46,00	 41,46
	Most "Dubrovnik" s prilaznim cestama		 50,00		 28,37	 21,63
	Most preko Drave kod Belišća			 60,00		 10,80	 23,20	16,00	 10,00
	Zaobilaznice i ostali zahvati (Vinkovci,
	 Nova Gradiška, Slatina,
	Pula - aerodrom, Imotski - Lovreć i drugi)	 91,46		 	30,00	 30,00	 31,46
________________________________________________________________________________________________________

	UKUPNO I.				      1.531,18		206,26	452,64	439,33	432,95
________________________________________________________________________________________________________

II.	PROGRAM POBOLJŠANJA JAVNIH CESTA
	(BETTERMENT, REKONSTRUKCIJE I IZMJEŠTANJE)

1.	REKONSTRUKCIJE NA CESTI KARLOVAC -
	PLITVICE - SPLIT				217,17		25,74	59,82	69,20	62,40
	Prolaz kroz Knin - uređenje ceste		 22,50		 1,20	11,30	10,00	  -
	Jakino Gumno					  3,52		 3,40	 0,12	  -	  -
	Pavkovići - Krnjak - Vukmatovići		 32,20		 6,50	 0,70	10,00	15,00
	Vukmanički Cerovac - Mostanje			 52,56		 1,00	11,56	19,00	21,00
	Raskrižje Banija				  2,84		 2,84	  -	  -	  -
	Prolaz Debelo Brdo				 52,13		 3,15	 1,58	21,00	26,40
	Uspon Malovan (dodatne trake)			 32,70		 2,40	30,30	  -	  -
	Most preko Orašnice u Kninu			  1,32		 1,25	 0,07	  -	  -
	Križanje u Staroj Straži			  5,60		 1,00	 2,60	 2,00	  -
	dionica Split - Sinj, Kamenolom Križica		 11,80		 3,00	 1,60	 7,20	  -

2.	REKONSTRUKCIJE JADRANSKE TURISTIČKE CESTE	180,24		33,18	47,56	66,50	33,00
	Spojna cesta, industr. zona - Bakar, Bakar -
	Sveti Kuzam					 71,30		 9,78	12,52	39,00	10,00
	Prolaz Sv. Juraj				  9,68		 1,14	 8,54	  -	  -
	Rekonstrukcija državne ceste D 8 kroz Zadar	 90,80		19,20	26,10	24,50	21,00
	Križanje Rogoznica				  3,06		 3,06	  -	  -	  -
	Križanja u Makarskoj (istok i zapad)		  5,40		  -	 0,40	 3,00	 2,00

3.	REKONSTRUKCIJE U PODRAVSKOJ I PODUNAVSKOJ
	MAGISTRALI					 28,50		12,80	 7,70	 2,00	 6,00
	Obilaznica grada Virovitice			 10,50		 2,00	 0,50	 2,00	 6,00
	Obilaznica grada Đurđevca			 16,00		 9,60	 6,40	  -	  -
	Most "Ilok"					  2,00		 1,20	 0,80	  -	  -

4.	REKONSTRUKCIJA I POBOLJŠANJE CESTE
	LUPOGLAV - LABIN				 25,00		 7,32	 17,68	  -	  -
	Rekonstrukcija i poboljšanje ceste Lupoglav -
	Labin						 25,00		 7,32	 17,68	  -	  -

5.	REKONSTRUKCIJE I UREĐENJE CESTA NA
	OTOCIMA (OTOČKI PROGRAM)			 48,35		 2,61	 13,29	 11,85	 20,60
	Otok Hvar - D 116 kroz grad Hvar		  3,00		 1,80	  1,20	  -	   -
	Otok Brač (prilaz trajektu u Supetru)		  3,70		 0,12	  3,58	  -	   -
	Otok Šolta - Izgradnja spojne ceste
	Trajektna luka Rogač - Grohote			  4,60		 0,09	  0,66	  3,85	   -
	Dovršetak obilaznice grada Visa			  0,60		 0,60	   -	  -	   -
	Prolaz Dinjiška					  6,75		   -	  6,75	  -	   -
	Obilaznica grada Krka				  7,70		   -	  0,60	  1,50	  5,60
	Otok Korčula - kritične dionice			 22,00		   -	  0,50	  6,50	 15,00

6.	REKONSTRUKCIJE I UREĐENJE CESTA UZ GRANICU	 35,50		 3,50	 12,00	 20,00	   -
	Pogranični program (Čabar - Zamost - Gašparci -
	Hrvatsko)					 35,50		 3,50	 12,00	 20,00	   -

7.	PROGRAM SANACIJE I OBNOVE OŠTEĆENIH
	CESTA I MOSTOVA					 38,77		 8,67	 19,80	 10,30	   -
	Sanacija mostova u Vukovarsko-srijemskoj
	županiji					 30,50		 5,70	 14,80	 10,00	   -
	Financijsko praćenje obnove mostova između RH i
	BiH sredstvima donatora				  5,19		 2,21	  2,98	    -	   -
	Razmin. mostova u ist. Slavoniji, Vuk. - srijem.
	županija					  0,63		 0,38	  0,25	    -	   -
	Razmin. mostova u ist. Slavoniji, Osječko -
	baranjska županija				  0,63		 0,38	  0,25	    -	   -
	Sanacija mostova u Osječko - baranjskoj županiji  1,82		   -	  1,52	  0,30	   -

8.	OSTALI PROGRAMI, REKONSTRUKCIJA I
	UREĐENJE POSTOJEĆE MREŽE CESTA			530,29		98,01	131,28	102,00	199,00
	Zapadna vezna cesta u Slavonskom Brodu		 49,40		19,00	 30,40	    -	   -
	Ulaz u luku Ploče				  5,00		 5,00	   -	    -	   -
	Rješavanje prometnog problema na području
	Karlovca					 24,10		23,50	  0,60	    -	   -
	Pelješka cesta					  4,33		 2,40	  1,93	    -	   -
	Prilaz mostu u Hrvatskoj Kostajnici		  4,74		 4,74	   -	    -	   -
	Modern. državne ceste D 38, dionica Kalenić -
	Djedina Rijeka					 13,00		 5,46	  6,04	  1,50	   -
	Izmještanje D 30 iz centra Velike Gorice	 40,70		 0,25	 17,95	  7,50	 15,00
	Križanje Novo Čiče				  1,50		 1,50	   -	    -	   -
	Most Pag - Ražanac (završni sloj)		  4,50		 2,70	  1,80	    -	   -
	Rekonstrukcija D 121 Kapela - Tisno		  2,00		 2,00	   -	    -	   -
	Rekonstrukcija ceste kroz Benkovac		  2,00		 1,50	  0,50	    -	   -
	Rekonstrukcija križanja D 205 (D 24 Kumrovec -
	Klanjec) i Ž
	2093 (Sveti Križ - Tuheljske Toplice)		  3,50		 3,50	   -	    -	   -
	Obilaznica grada Varaždina			 34,00		 2,00	  7,00	 10,00	 15,00
	Uređenje D 209 kroz Mursko Središće i prilaz
	graničnom prijelazu				  3,30		 3,30	   -	    -	   -
	Prolaz D 24 kroz Bedekovčinu			  1,20		 1,20	   -	    -	   -
	Sanacija klizišta				  1,50		 1,50	   -	    -	   -
	Semaforizacija raskrižja D 60 i D 39 u Cisti
	Provo						  0,60		 0,60	   -	    -	   -
	Križanje Kožlje - Labin				  4,15		 2,49	 1,66	    -	   -
	Sjeverni ulaz u Ogulin				  5,00		 3,00	 2,00	    -	   -
	Prelaganje trase ceste D 7 Slavonski Šamac	 12,40		 2,40	10,00	    -	   -
	Cesta Šibenik - Drniš - Knin, Obilaznica
	Konjevratske Drage				 15,78		 1,07	 7,21	  7,50	   -
	Ražine - Tromilja				  2,20		 2,20	  -	    -	   -
	Južna obilaznica grada Čakovca			 66,50		 2,50	 5,00	 20,00	39,00
	Kičer - Korajba - Motovun			  4,20		 4,20	  -	    -	   -
	Rekonstrukcija državne ceste D 415 - Košarni Do
	- Trpanj					  6,00		   -	 6,00	    -	   -
	Cesta Gorica - Povljana				  3,30		   -	 3,30	    -	   -
	Južna obilaznica Karlovca			 39,80		   -	 0,80	  9,00	 30,00
	Izgradnja obilaznice Novi Marof			  5,90		   -	 1,40	  4,50	   -
	Rogovići - Podberam				  7,00		   -	 7,00	    -	   -
	Program Bettermenta				162,70		   -	20,70	 42,00	100,00

9.	OSTALI POSEBNI PROGRAMI				200,00		48,11	33,13	 48,13	 70,63
	Program denivelacije i osiguranja cestovno -
	željezničkih prijelaza				 50,00		   -	 0,50	 15,50	 34,00
	Skelski i trajektni prijelazi			 40,00		   -	12,00	 12,00	 16,00
	Program rekonstrukcije županijskih i lokalnih
	cesta						110,00		48,11	 20,63	 20,63	 20,63
________________________________________________________________________________________________________

	UKUPNO II.				      1.303,82	       239,94	342,27	329,98	391,63
________________________________________________________________________________________________________

III.	PROGRAM RAZVOJNE PRIPREME ZA MREŽU
	JAVNIH CESTA

1.	RAZVOJNE PRIPREME ZA AUTOCESTE S NAPLATOM
	(istraživanja, studije i projekti do lokacijske
	dozvole)					 20,00		   -	 7,00	  7,00	  6,00
	Razvojne pripreme za autoceste s naplatom
	(istraživanja,
	studije i projekti do lokacijske dozvole)	 20,00		   -	 7,00	  7,00	  6,00

2.	RAZVOJNE PRIPREME ZA OSTALE CESTE VISOKE
	RAZINE USLUGA					 30,00		   -	10,00	 10,00	 10,00
	Razvojne pripreme za ostale ceste visoke razine
	usluga						 30,00		   -	10,00	 10,00	 10,00

3.	ISTRAŽIVANJA, STUDIJE, PROJEKTI ZA PROGRAM
	REKONSTRUKCIJE JAVNIH CESTA			100,00		 19,80	 27,00	 27,00	 26,20
	Istraživanja, izrada studija i projekata	100,00		 19,80	 27,00	 27,00	 26,20
________________________________________________________________________________________________________

	UKUPNO III.					150,00		 19,80	 44,00	 44,00	 42,20
________________________________________________________________________________________________________

	SVEUKUPNO I. + II. + III.		      2.985,00		466,00	838,91	813,31	866,78
________________________________________________________________________________________________________

												PRILOG 2
			DINAMIKA (orijentaciona) ulaganja sredstava po godinama i projektima (autoceste)

												u mln kn

________________________________________________________________________________________________________________
Red.						Preostala 		G O D I N A		OPASKA
broj		NAZIV PROJEKTA		Km	vrijednost 					dovršenje
						investicije	2001.	2002.	2003.	2004.	radova
________________________________________________________________________________________________________________
0			1		2	     3		  4	  5	  6	  7	   8
________________________________________________________________________________________________________________

1.	RIJEKA - KARLOVAC - ZAGREB
	(dionica Kupjak - Karlovac) 	 60,9	  2.900		850	800	1.075	175
	- vlastita sredstva		  	    925	    	250	200	  475	 -
	- kreditna sredstva 		1.975	    600		600	600	  175

	a) Kupjak - Vrbovsko		 19,8	  1.000		150	660	  190		2003.
	- vlastita sredstva		  	    300	     	 50	160	   90
	- kreditna sredstva 		  	    700	        100	500	  100

	b) Vrbovsko - Bosiljevo		 16,0	    700		 -	 -	  625	 75	2004.
	- vlastita sredstva		  	    220	         -	 -	  220	 -
	- kreditna sredstva 		  	    480	    	 -	 -	  405	 75

	c) Bosiljevo - Vukova Gorica	  6,9	    360		 -	 -	  260	100	2004.
	- vlastita sredstva		  	    165	         -	 -	  165	 -
	- kreditna sredstva 		  	    195	         -	 -	   95	100

	d) Vukova Gorica - Karlovac	 18,2	    840		700	140	   -	 -	2001./2002.
	- vlastita sredstva		  	    240	        200	 40	   -	 -
	- kreditna sredstva  		  	    600	        500	100	   -	 -

2.	ZAGREB - VARAŽDIN - GORIČAN
	(dionica Breznički Hum - Varaždin)23,2	  1.430		170	470	 400	390	2004.
	- vlastita sredstva		  	    140		 70	 70	  -	 -
	- kreditna sredstva 			  1.290		100	400	 400	390

	a) Breznički Hum - Novi Marof	  9,6	    530		150	380	  -	 -	2002.
	- vlastita sredstva		   	     50		 50	 -	  -	 -
	- kreditna sredstva 		  	    480		100	380	  -	 -

	b) Novi Marof - Varaždin	 13,6	    900		 20	90	400	390	2004.
	- vlastita sredstva		   	     90		 20	70	 -	 -
	- kreditna sredstva 		  	    810		  -	20	400	390

3.	BREGANA - ZAGREB - SLAVONSKI
	BROD - LIPOVAC			  	    750		150	200	200	200
	- vlastita sredstva		  	    750		150	200	200	200
	- kreditna sredstva 		   	     -		 -	 -	 -	 -

	a) dionica Bregana - Zagreb/Jankomir13,7     60		 60	 -	 -	 -	2001.
	- vlastita sredstva		   	     60		 60	 -	 -	 -
	- kreditna sredstva 		   	     -		 -	 -	 -	 -

	b) dionica V. Kopanica - Županja  26,0	    690		 90	200	200	200	2004.
	- vlastita sredstva		  	    690		 90	200	200	200
	- kreditna sredstva 		   	     -		 -	 -	 -	 -

4.	ZAGREB - KRAPINA - MACELJ	  26,8	  1.440		 90	350	400	600
	- vlastita sredstva		  	    140		 40	100	-	-
		- kreditna sredstva 		  1.300		 50	250	400	600

	a) dionica Jankomir - Zaprešić	   7,4	     40		 15	 25	 -	 -	2002.
	- vlastita sredstva		    	      8		  4	 14	 -	 -
	- kreditna sredstva 		   	     32		 11	 11	 -	 -

	b) dionica Krapina - Macelj	  19,4	  1.400		 75	325	400	600	2004.
	- vlastita sredstva			    132		 36	 86	 -	 -
	- kreditna sredstva 			  1.268		 39	239	400	600

5.	DRAGONJA - PULA - RIJEKA	  54,8	  1.300		300	400	400	200
	- vlastita sredstva			    400		200	100	100	 -
	- kreditna sredstva 			    900		100	300	300	200

	a) dionica Dragonja - Buje	  10,2	    220		 30	 30	140	 20	2004.
	- vlastita sredstva			     60		 30	 30	 -	 -
	- kreditna sredstva 			    160		  -	 -	140	 20

	b) dionica Buje - Medaki	  35,1	    760		200	330	160	 70	2004.
	- vlastita sredstva			    230		100	 30	100	 -
	- kreditna sredstva 			    530		100	300	 60	 70

	c) dionica Vodnjan - Pula	   9,5	    320		 70	 40	100	110	2004.
	- vlastita sredstva			    110		 70	 40	 -	 -
	- kreditna sredstva 			    210		 -	 -	100	110

6.	RUPA - RIJEKA - KRIŽIŠĆE	  29,6	  1.510		 40	300	400	770
	- vlastita sredstva			    860		 40	100	200	520
	- kreditna sredstva 			    650		 -	200	200	250

	a) dionica Rupa - Jušići	  17,2	    790		 10	250	250	280	2004.
	- vlastita sredstva			    140		 10	 50	 50	 30
	- kreditna sredstva 			    650		 -	200	200	250

	b) dionica Orehovica - Bakar na
	čvoru Diračje			  12,4	    720		 30	 50	150	490	2004.
	- vlastita sredstva			    720		 30	 50	150	490
	- kreditna sredstva		   -	     -		 -	 -	 -

7.	BOSILJEVO - SVETI ROK - ZADAR -
	ŠIBENIK - SPLIT			184,7	  6.630	      1.427	1.786	1.581	1.836
	- vlastita sredstva			  2.859		656	  786	  581	  836
	- kreditna sredstva 			  3.771		771	1.000	1.000	1.000

	a) dionica Bosiljevo - Žuta
	Lokva				 59,3	  3.000		621	  886	  700	  793	2006.
	- vlastita sredstva			  1.029		150	  286	  100	  493
	- kreditna sredstva 			  1.971		471	  600	  600	  300

	b) dionica Žuta Lokva -
	Sveti Rok			 82,0	  1.830		206	  300	  281	1.043	2006.
	- vlastita sredstva			    630		106	  100	   81	  343
	- kreditna sredstva 			  1.200		100	  200	  200	  700

	c) dionica Sveti Rok - Maslenica
	- Zadar1			 43,4	  1.800		600	  600	  600	   -	2003.
	- vlastita sredstva			  1.200		400	  400	  400	   -
	- kreditna sredstva		  	    600		200	  200	  200	   -

	 U K U P N O (1-7)			 15.960	      3.027	4.306	4.456	4.171

	- vlastita sredstva		 	  6.074	      1.406	1.556	1.556	1.556
	- kreditna sredstva 		 	  9.886	      1.621	2.750	2.900	2.615

```

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 19/2001-346
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)