## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-VII-79/2005. od 10. siječnja 2005.

### NN 5/2005 (11.1.2005.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-VII-79/2005. od 10. siječnja 2005.

# Ustavni sud Republike Hrvatske

76

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, pred­sjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice
Vuko­jević i Milan Vuković, odlučujući u izbornom sporu o žalbi Borisa Mikšića
iz Zagreba, kojeg zastupa Petar Badovinac, odvjetnik iz Zagreba, na sjednici
održanoj dana 10. siječnja 2005. godine, donio je

## ODLUKU

I.
Odbija se kao neosnovana žalba Borisa Mikšića podnijeta protiv rješenja
Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvat­ske, klasa: 020-03/04-11/44,
urbroj: 599-05-04 od 5. siječnja 2005. godine.

II. Ova
odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```

```

```
Obrazloženje
```

1.
Rješenjem Državnoga izbornog povjerenstva Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu: Državno izborno povjerenstvo), klasa: 020-03/04-11/44, urbroj:
599-05-04 od 5. siječnja 2005. godine, odbijen je kao neosnovan prigovor Borisa
Mikšića, neovisnog kandidata za predsjednika Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu: žalitelj).

Prigovor,
nazvan »žalba – zahtjev za ponavljanje predsjed­nič­kih izbora«, podnesen je
zbog, prema navodima žalitelja, odre­đenih nepravilnosti u postupku izbora za
predsjednika Repub­like Hrvatske, održanih 2. siječnja 2005. godine. Žalitelj
je u prigovoru zahtijevao od Državnog izbornog povjerenstva »naknadno
prebrojavanje glasova i usporedbu istih s listama popisa bi­rača«.

2.
Žalitelj je uz prigovor podnio određeni broj priloga kojima potkrepljuje svoje
tvrdnje o nepravilnostima u postupku izbora, a koje Državno izborno
povjerenstvo u osporenom rješenju taksa­tiv­no navodi:

»1.
Miodrag Garić, dipl. ing. (sudski vještak) – analiza podataka »Toliki utjecaj
glasova dijaspore nije moguć pogotovo kada vidim veliku podršku g. Mikšiću i iz
dijaspore i kod članova drugih političkih stranaka...«

2.
Podatci s BIRAČKOG mjesta broj 385 – obratiti pozornost na ispravljanje

3.
Analiza izbornih rezultata – »prijevara je došla dijelom iz »dijaspore« gdje su
dali 70% glasova«

4. 30
(trideset) preslika specifikacija s glasovanja po pojedinim biračkim mjestima

5. Ivan
Čičko – promatrač na Gradskoj četvrti Črnomerec u Mjesnoj samoupravi
»Medvedgrad«, Mikulići 189, BIRAČKO MJESTO 358. – o nepravilnostima na navedenom
biračkom mjestu

6.
Tihomir Jaić – nepravilnosti u mjestu Prespa pokraj Bjelovara

7.
Preslike glasačkih listića s brojevima: 0859141, 0859140

8.
Pismena izjava o nepravilnosti na izbornoj jedinici 370-369 Slovenska 21,
Zagreb

9.
Pismena izjava o nepravilnostima na izbornoj jedinici u Bjelovaru

10.
Pismena izjava o ukradenim glasovima iz Požege«.

U
osporenom rješenju Državno izborno povjerenstvo navodi da »iz priloga kojima
podnositelj prigovora potkrepljuje svoje navode ne proizlazi da je bilo
nepravilnosti koje su bitno utjecale ili mogle utjecati na rezultat izbora«,
što obrazlaže utvrđenjima prikazanim u točkama 2.1 do 2.3. obrazloženja ove
odluke.

2.1. U
odnosu na glasačke listiće serijskih brojeva 0859141 i 0859140 (točka 6.
priloga) Državno izborno povjerenstvo u osporenom rješenju navodi da je riječ o
glasačkih listićima koji su bili dostavljeni na biračko mjesto broj 5, Visoko
učilište, A. B. Šimića 1, Bjelovar. Državno izborno povjerenstvo pribavilo je
izjašnjenje Gradskog izbornog povjerenstva Grada Bjelovara, klasa:
013-01/04-01/45, urbroj: 2103/01-04-04-3 od 5. siječnja 2005. godine, prema
kojem je »na biračko mjesto broj 5., Visoko učilište, A. B. Šimića 1, Bjelovar,
s ostalim izbornim materijalom, upućeno 370 glasačkih listića, serijskih brojeva
0859061– 0859430. Naknadnom provjerom, a vezano za glasačke listiće serijskih
brojeva 0859140 do 0859149, utvrđeno je da na ovom biračkom mjestu, nakon
zatvaranja birališta, nisu pronađeni listići serijskih brojeva 0859140 do
0859141. Isti su uručeni biračima, ali nisu ubačeni u glasačku kutiju, te su
odnijeti s biračkog mjesta. Naime, glasački listići ovih serijskih brojeva nisu
pro­nađeni niti u neupotrijebljenim, niti u nevažećim glasačkim listi­ćima.
Ostali glasački listići, vezani uz ranije navedene serijske brojeve,
upotrijebljeni su i nalaze se među važećim gla­sačkim listićima«. Gradsko
izborno povjerenstvo Grada Bjelovara nadalje je izvijestilo Državno izborno
povjerenstvo da je »birački odbor u glasačkoj kutiji pronašao dva lista papira,
A4 formata, koji su pogrešno tretirani nevažećim glasačkim listićima. Tijekom
glasanja, ovo je povjerenstvo kontaktirao predsjednik biračkog odbora Darko
Dukić, koji je naveo kako mu se čini da je glasač B.S. odnio glasački listić, a
u glasačku kutiju ubacio presavijeni list papira koji nije nalikovao glasačkom
listiću«.

Sukladno
navedenom, Državno izborno povjerenstvo je na temelju navedenog pisanog
izjašnjenja Gradskog izbornog povjerenstva Grada Bjelovara u osporenom rješenju
utvrdilo da »ta činjenica nije utjecala na rezultat izbora na tom biračkom
mjestu, niti može utjecati na ukupan rezultat izbora«.

2.2. U
odnosu na prigovor vezan uz »30 (trideset) preslika specifikacija s glasovanja
po pojedinim biračkim mjestima«(toč­ka 4. priloga)*,* Državno
izborno povjerenstvo u osporenom rješenju utvrđuje da »u prigovoru nije
obrazloženo u čemu se sastoje nepravilnosti koje su bitno utjecale ili mogle
utjecati na rezultat izbora«, ali da »pregledom isprava koje je uz svoj
podnesak priložio Boris Mikšić, ali i pregledom potpunih zapisnika o radu
biračkih odbora (...), moglo bi se nazrijeti da u svim rečenim slučajevima
podnositelj prigovora smatra da se nepravilnost sastoji u tome što je birački
odbor preuzeo manji broj glasačkih listića nego što je bio ukupan broj birača upisan
u izvod iz popisa birača za to biračko mjesto«.

Radi se o zapisnicima o radu biračkih odbora na
području Grada Zadra, i to na biračkim mjestima broj 5, 6, 10, 11, 13, 15, 17,
20, 23, 24, 25, 27, 32, 35, 39, 42, 49, 54, 55, 57 i 67. U povodu prigovora,
Državno izborno povjerenstvo pribavilo je zapisnike o radu biračkih odbora s
navedenih biračkih mjesta, temeljem kojih je utvrđeno »da su neke od preslika
koje je dostavio podnositelj prigovora istovjetne«. Nakon pregleda potpunih
zapisnika o radu navedenih biračkih odbora, Državno izborno povjerenstvo
utvrdilo je da je »na svim tim biračkim mjestima glasovalo manje birača nego
što je bilo preuzetih glasačkih listića. Prema tome, niti jedan birač nije bio
onemogućen u svom pravu da glasuje, jer je na svim biračkih mjestima bilo
dovoljno glasačkih listića koji su omogućavali svima koji su to htjeli
ostvarivanje svog biračkog prava. U takvoj situaciji, nije osnovana tvrdnja da
je bilo nepravilnosti koje su utjecale ili mogle utjecati (na rezultat izbora –
op.) na tom biračkom mjestu, kao i na rezultat izbora u cjelini«.

Državno izborno povjerenstvo također je utvrdilo da
su preslike dijelova zapisnika o radu biračkih odbora, koje je svom prigovoru
priložio podnositelj, istovjetne sadržaju izvornih zapisnika o radu tih odbora
i da su svi podaci iz tih zapisnika pravilno uneseni među ukupne rezultate
izbora. Na zapisnicima o radu biračkih odbora s biračkih mjesta broj 11 i 17
ustanovljeni su ispravci podataka o ukupnom broju birača koji su glasovali, no,
prema utvrđenjima Državnog izbornog povjerenstva, te ispravke su vlastoručno
potpisali predsjednici nadležnih biračkih odbora, pa »ni u tom smislu u radu
biračkih odbora nije bilo nepravilnosti«.

2.3. Prema utvrđenju Državnog izbornog povjerenstva,
»ni iz ostalih priloga koje je dostavio podnositelj prigovora ne proizlazi
zaključak da bi bilo kakvih nepravilnosti u postupanju izbornih tijela koje bi
utjecale ili mogle utjecati na rezultat izbora. Naime, procjene koje je dao
Miodrag Garić, dipl. ing., stalni sudski vještak za cestovni promet – sudare
motornih vozila, zatim preslika izvještaja jednog promatrača Gradske
organizacije SDP Zagreb te pisma koja su uputili pojedini birači predsjedničkom
kandidatu Borisu Mikšiću, ne daju osnovu za tvrdnju da je bilo nepravilnosti
koje su utjecale ili mogle utjecati na rezultat izbora«.

Polazeći
od iznesenog, Državno izborno povjerenstvo je temeljem članka 46. Zakona o
izboru predsjednika Republike Hrvat­ske (»Narodne novine«, broj 22/92., 42/92.
\_ ispr., 71/97., 69/04. \_ Odluka Ustavnog suda, broj: U-I-2495/2002 od 11.
svibnja 2004. i 99/04. \_ ispr. Odluke Ustavnog suda) prigovor Borisa Mikšića
odbilo kao neosnovan, utvrđujući da »nema nikakvih razloga za ponavljanje
izbora kako se to u prigovoru predlaže«.

3. U žalbi, upućenoj Ustavnom sudu, žalitelj osporava
činje­ni­čna utvrđenja i stajališta Državnog izbornog povjerenstva navedena u
osporenom rješenju, ali iznosi i nove činjenice za koje smatra da dokazuju
osnovanost njegova zahtjeva za poništenjem izbora za predsjednika Republike
Hrvatske, održanih 2. siječnja 2005. godine.

Žalbeni navodi žalitelja mogu se razvrstati u tri
skupine.

Prvo, žalitelj smatra neosnovanim utvrđenje Državnog
izbornog povjerenstva da na 21 biračkom mjestu na području Grada Zadra nije
bilo nepravilnosti koje su utjecale ili mogle utjecati na »nepravilnost
izbora«. Prema mišljenju žalitelja, »takva tvrdnja je promašena i neosnovana iz
razloga što na izborna mjesta nije dostavljen broj listića jednak broju
upisanih birača na pojedinom biračkom mjestu, a po zakonu o izborima za
predsjednika Repub­like Hrvatske je trebao biti. Dalja tvrdnja po kojoj niti
jedan glasač nije bio u konkretnom slučaju onemogućen u svom pravu da glasuje
je opet netočna jer tijelima izbornog povjerenstva nije dozvoljeno prejudicirati
koliko će glasača izaći na izbore i mora za svakog pojedinog upisanog birača
imati spreman glasački listić. U konkretnom slučaju to znači: da se u tim
biračkim mjestima odazvao ukupan broj prijavljenih glasača ne bi svima bilo
omogućeno glasovanje što je očita povreda izbornog zakona koja uvelike utječe
na regularnost samih izbora. Isto tako pred­sjednički kandidat ima pravo i
sumnjati u rezultate izbora u tim biračkim mjestima jer postoji osnovana sumnja
da je broj biračkih listića koji čini razliku između stvarno dostavljenih
izbornim mjestima i broju upisanih birača nestao ili upotrijebljen na neki
drugi način«.

Drugo, žalitelj smatra da se »Državno izborno
povjerenstvo u pobijanom rješenju nije dostatno i primjereno očitovalo o
pismenim izjavama koje su mu dostavljene u prilogu, nego jednostavno odbacuje
iste, i tvrdi da nisu osnovani, te na taj način ne postupa u skladu sa Zakonom
o izboru predsjednika RH i Ustavom RH. Državno izborno povjerenstvo je bilo
dužno ispitati istinitost izjava koje daju osnovanu sumnju u poštivanje
izbornog zakona i brojanje biračkih listića, a ne paušalno otkloniti takve
tvrdnje posebno iz razloga što se radi o tako važnim i neizvjesnim
predsjedničkim izborima«.

Treće, žalitelj u žalbi ističe da je »naknadno došao
do saznanja o mogućim nepravilnostima koje su uvelike utjecale na izborne
rezultate. Naime iz podataka o odazivu birača na izbornom mjestu u Čapljini
utvrđeno je da je na izbore od ukupno 6280 birača izašlo njih 5626 (90%). S
obzirom da je ukupno vrijeme za glasovanje iznosilo 720 minuta a u Čapljini su
bila otvorena dva biračka mjesta, to bi značilo da je svaki birač za glasovanje
imao ukupno nešto više od 15 sekundi!? Ovakvi podaci otvaraju sumnju, tim više,
što odaziv u izbornoj jedinici BiH iznosi manje od 20%. Treba istaknuti da je
odaziv u izbornim jedinicama BiH 14 i 15 prosjek bio puno veći od ukupnog
prosjeka, no s obzirom na onemogućavanje pristupa izbornim mjestima i izbornim
listama predsjednički kandidat Boris Mikšić, niti njegov stožer, nije mogao doći
do potpunih podataka«.

Smatrajući
da izneseni podaci pokazuju kako je »prilikom izbora za predsjednika Republike
Hrvatske 2005. godine došlo do niza nepravilnosti kojima je predsjednički
kandidat Boris Mikšić oštećen, te mu nije omogućeno da u skladu s voljom birača
uđe u drugi krug predsjedničkih izbora«, žalitelj predlaže Ustavnom sudu da
usvoji žalbu i »naloži Državnom izbornom povjerenstvu: 1. Naknadno
prebrojavanje biračkih listića, 2. Ispravljanje nepravilnosti koje su počinjene
tijekom izbora za predsjednika RH i 3. Utvrđivanje pravih i istinitih izbornih
rezultata i volje hrvatskog biračkog tijela«.

*Žalba
nije osnovana.*

4.
Razmatrajući prigovor žalitelja o nepravilnostima na 21 biračkom mjestu na
području Grada Zadra, Ustavni sud je obavio uvid u preslike izvornika potpunih
zapisnika o radu biračkih odbora na spornim biračkim mjestima, te preslike
dijelova zapisnika što su Državnom izbornom povjerenstvu dostavljeni faksom
Agencije za nekretnine Dinara s nadnevkom 3. siječnja 2005., a koji su činili
priloge uz prigovor upućen Državnom izbornom povjerenstvu.

Ustavni sud utvrđuje točnom činjenicu da su na 20
biračkih mjesta u Gradu Zadru, od ukupno 21 navedenog u prigovoru i žalbi,
birački odbori preuzeli manji broj glasačkih listića no što je bio ukupan broj
birača upisanih u izvadak iz popisa birača za pojedino biračko mjesto. Utvrđene
činjenice su sljedeće:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GRAD ZADAR | Broj birača | Broj ukupno | Broj birača koji | Broj |
| Biračko mjesto | upisanih u izvadak | preuzetih glasačkih | su glasovali na | neupotrijebljenih |
| if !supportEmptyParas endif | iz popisa birača | listića | biračkom mjestu | glasačkih listića |
| 5 – BILI BRIG | 1.843 | 1.600 | 862 | 738 |
| 6 – BILI BRIG | 1.290 | 1.100 | 531 | 569 |
| 10 – OŠ »Š.K. BENJE« | 945 | 900 | 433 | 467 |
| 11 – OŠ »Š.K. BENJE« | 911 | 848 | 482 | 366 |
| 13 – OŠ »Š.K. BENJE« | 1.165 | 950 | 655 | 295 |
| 15 – OŠ »Š.K. BENJE« | 1.183 | 1.000 | 514 | 486 |
| 17 – CRVENE KUĆE | 1.505 | 1.300 | 567 | 733 |
| 20 – DRAČEVAC ZADARSKI | 150 | 150 | 99 | 51 |
| 23 – JAZINE I | 1.076 | 950 | 542 | 408 |
| 24 – MO JAZINE I | 1.147 | 1.000 | 605 | 395 |
| 25 – JAZINE I – ĐAČKI DOM | 1.113 | 1.000 | 605 | 395 |
| 27 – MO JAZINE II | 1.275 | 1.100 | 572 | 528 |
| 32 – MASLINA | 1.410 | 1.300 | 692 | 608 |
| 35 – MO NOVI BOKANJAC | 741 | 700 | 354 | 346 |
| 39 – OŠ »P. PRERADOVIĆ« | 1.106 | 1.000 | 532 | 468 |
| 42 – MO POLUOTOK | 1.030 | 1.000 | 482 | 518 |
| 49 – MO RIČINE | 978 | 949 | 424 | 524 |
| 54 – SMILJEVAC | 1.226 | 1.200 | 570 | 630 |
| 55 – OŠ »STANOVI« | 1.319 | 1.200 | 623 | 577 |
| 57 – OŠ »STANOVI« | 1.466 | 1.300 | 672 | 628 |
| 67 – CROATIA OSIGURANJE | 935 | 900 | 519 | 381 |

if !supportEmptyParas endif

Ustavni
sud utvrđuje da su nadležna izborna povjerenstva odgovorna za dostavu na pojedino
biračko mjesto dovoljnog broja glasačkih listića, što se procjenjuje prema
broju ukupno upisanih birača u izvatke iz popisa birača za pojedino biračko
mjesto, a koji se broj glasačkih listića službeno evidentira i podliježe
nadzoru nadležnih tijela.

Po
naravi stvari, dovoljan broj glasačkih listića na pojedinom biračkom mjestu
jest onaj koji je jednak ukupnom broju upisanih birača u izvadak iz popisa
birača za to biračko mjesto. Ustavni sud stoga napominje da se u provedbi
izbora tog mjerila treba pridržavati, unatoč tome što pozitivnim propisima
Republike Hrvatske takva obveza nije formalno propisana, pa stoga ne može ni
doći do nezakonitosti ili nepravilnosti u postupku izbora sve dok je svakom
pojedinom biraču koji pristupi na biračko mjesto osiguran pripadajući mu
glasački listić.

U konkretnom slučaju nedvojbeno je utvrđeno da je na
svakom od navedenih 20 biračkih mjesta u Gradu Zadru zaprimljen broj glasačkih
listića istovjetan broju koji je naveden u pripadajućem zapisniku o radu
biračkog odbora. Zaprimljeni broj glasačkih listića – iako od 2% do 18% manji
od ukupnog broja upisanih birača na pojedinim biračkim mjestima – u velikoj
mjeri premašuje broj birača izašlih na izbore na tim biračkim mjestima. Budući
da je svakom biraču koji je pristupio glasovanju na navedenim biračkim mjestima
bio osiguran glasački listić, Ustavni sud ocjenjuje neosnovanim žalbeni navod
žalitelja da se na navedenim biračkim mjestima radilo o nepravilnostima koje su
u kon­kretnom slučaju utjecale ili mogle utjecati na rezultate izbora za
predsjednika Republike Hrvatske, održanih 2. siječnja 2005. godine.

5.
Ustavni sud nadalje je razmotrio navode žalbe u dijelu kojim se ističe, prema
mišljenju žalitelja, nedostatnost i neprimjerenost utvrđenja i stajališta
iznesenih u rješenju Državnog izbornog povjerenstva, kojim je prigovor
žalitelja na postupak izbora predsjednika Republike Hrvatske utvrđen
neosnovanim.

Polazeći
od priloga koje je žalitelj uputio Državnom izbornom povjerenstvu u postupku
koji je prethodio žalbenom postupku pred Ustavnim sudom, Ustavni sud utvrđuje
da je Državno izborno povjerenstvo pravilno ocijenilo kako nijedan od navedenih
priloga ne upućuje na zaključak o učinjenim nepravilnostima u postupanju
nadležnih tijela za provođenje izbora koje su utjecale ili mogle utjecati na
rezultat izbora. Državno izborno povjerenstvo očitovalo se o prilozima na
mjerodavan i relevantan način, kojega žalitelj svojom žalbom nije doveo u
sumnju, niti u odnosu na ukupni sadržaj obrazloženja, niti u odnosu na
očitovanja koja su se odnosila na pojedinačnu osporavajuću situaciju. Prema
stajalištu Ustavnog suda, Državno izborno povjerenstvo za svoja utvrđenja i
stajališta navelo je valjane razloge utemeljene na službenoj i potpunoj
izbornoj dokumentaciji, proizašloj iz rada nadležnih biračkih odbora.

Ustavni
sud dužan je upozoriti, međutim, da pojedini prilozi kojima je žalitelj
potkrijepio svoje tvrdnje o nepravilnostima u postupku izbora spadaju u skupinu
uvredljivih podnesaka (npr. točka 10. priloga – pismena izjava o ukradenim glasovima
iz Požege), pa se Državno izborno povjerenstvo o njima osnovano nije očitovalo,
niti su oni bili predmet razmatranja u žalbenom postupku pred Ustavnim sudom.
Pri takvom stanju stvari, Ustavni sud posebno otklanja žalbene tvrdnje o
»paušalnom« radu Državnog izbornog povjerenstva, smatrajući ih očito
neutemeljenim.

6.
Žalitelj na kraju ističe da je »naknadno došao do saznanja o mogućim
nepravilnostima koje su uvelike utjecale na izborne rezultate«, a koje se
odnose na »izborno mjesto u Čapljini, Bosna i Hercegovina«.

Prigovor
u vezi s navodnim nepravilnostima na biračkim mjestima u Čapljini žalitelj je
prvi put istaknuo u žalbi protiv rješenja Državnog izbornog povjerenstva, pa o
njemu u prethodnom postupku u kojem je odlučivano o prigovoru Državno izborno
povjerenstvo nije raspravljalo niti odlučivalo.

Ustavni
sud utvrđuje pravilnim stajalište Državnoga izbornog povjerenstva da se radi o
samostalnom prigovoru, prvi put istaknutom tek u žalbenom postupku, pa se ima
smatrati da je podnesen izvan roka propisanog člankom 45. Zakona o izboru
predsjednika Republike Hrvatske.

Unatoč
tome, uvažavajući važnost načela materijalne istine u konkretnom izbornom
sporu, Državno izborno povjerenstvo dostavilo je Ustavnom sudu posebno pisano
izjašnjenje, klasa: 020-03/04-11/44, urbroj: 599-05-06 od 8. siječnja 2005.
godine, o žalbenim navodima vezanim uz biračka mjesta u Čapljini, pa Ustavni
sud iznosi sažetak tog izjašnjenja Državnoga izbornog povjerenstva.

U
izjašnjenju Državnoga izbornog povjerenstva ističe se da su rješenjem Državnog
izbornog povjerenstva, klasa: 020-03/04-12/02, urbroj: 599-04-06 od 27.
prosinca 2004. godine određena na području Bosne i Hercegovine, uz ostala, dva
biračka mjesta u Čapljini, i to:

\_
biračko mjesto broj 14 – Konzularni dani Generalnog konzulata Republike
Hrvatske Mostar u Čapljini, Osnovna škola Vladimira Pavlovića, R. Boškovića 8,
Čapljina, koje obuhvaća birače – državljane Republike Hrvatske s područja
Općine Čapljina čija prezimena počinju slovima A – M, kao i birače – državljane
Republike Hrvatske koji se na dan izbora zateknu na području Općine Čapljina,
te

\_
biračko mjesto broj 15 – Konzularni dani Generalnog konzulata Republike
Hrvatske Mostar u Čapljini, Osnovna škola Vladimira Pavlovića, R. Boškovića 8,
Čapljina, koje obuhvaća birače – državljane Republike Hrvatske s područja
Općine Čapljina čija prezimena počinju slovima N – Ž.

Biračka
mjesta u Osnovnoj školi Vladimira Pavlovića, koja je bila određena prema
prijedlogu Ministarstva vanjskih poslova Republike Hrvatske zbog dovoljno
velikog prostora koji ispunjava uvjete za pravilnu provedbu glasovanja, bila su
uređena tako da je na svakom biračkom mjestu postavljeno po šest zasebnih
mjesta za glasovanje (»paravana«), koji su omogućavali glasovanje više birača
istodobno (konkretno, do najviše šest), uz osiguranu tajnost glasovanja.

Sukladno navedenom, žalitelj nije uzeo u obzir
činjenicu da na jednom biračkom mjestu može biti uređeno više zasebnih mjesta
za glasovanje (»paravana«), odnosno da je na dva biračka mjesta u Čapljini bilo
uređeno ukupno 12 (na svakom biračkom mjestu po šest) zasebnih mjesta za
glasovanje.

Ustavni sud na kraju napominje da je uz pisano
izjašnjenje Državno izborno povjerenstvo dostavilo Ustavnom sudu i preslike
zapisnika o radu biračkih odbora s biračkih mjesta 14 i 15 u Čapljini, Bosna i
Hercegovina, iz kojih su razvidni rezultati izbora na tim biračkim mjestima,
ali i činjenica da su rad biračkih odbora pratili promatrači dviju političkih
stranaka koji nisu imali primjedbi niti na rad biračkih odbora niti na provedbu
glasovanja.

7. Žalitelj na kraju iznosi tvrdnju da je njemu i
njegovom izbornom stožeru bio »onemogućen pristup izbornim mjestima i izbornim
listama«, te da stoga »nije mogao doći do potpunih podataka«.

Taj dio žalbenih navoda Ustavni sud nije razmatrao u
ovom žalbenom postupku, budući da je odlukom broj: U-VII-22/2005 od 5. siječnja
2005. godine (objavljenom na web-internetskim stranicama Ustavnog suda
Republike Hrvatske, na adresi *http://www.usud.hr*) odbio kao neosnovanu
prethodnu žalbu žalitelja u izbornom sporu vezanom uz praćenje rada nadležnih
tijela za provođenje izbora i položaj promatrača.

8. Iz navedenih razloga je temeljem članka 128.
podstavka 9. Ustava Republike Hrvatske, članka 91. Ustavnog zakona o Ustav­nom
sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02., 49/02. –
pročišćeni tekst) i članka 47. Zakona o izboru pred­­sjednika Republike
Hrvatske odlučeno kao u izreci.

Broj:
U-VII-79/2005
Zagreb, 10. siječnja 2005.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Suda
**dr. sc. Petar Klarić,** v. r.

Odluka, NN 5/2005-76