## Odluku o proglašenju Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske

### NN 23/1995 (5.4.1995.), Odluku o proglašenju Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske

# PREDSJEDNIK REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## Odluku

### o proglašenju zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske

Proglašavam Zakon o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske, koji
je Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske donio na sjednici 22.
ožujka 1995. godine.

Broj: 081-95-636/1

Zagreb, 24. ožujka 1995.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

---

## **ZAKON**

### **o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske**

I.

**TEMELJNE ODREDBE**

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuje se sastav i popuna oružanih snaga Republike
Hrvatske; služba i činovi u oružanim snagama; dodjela činova,
promaknuća i ostala statusna pitanja te prava i obveze djelatnih
vojnih osoba i drugih osoba na službi u oružanim snagama.

Članak 2.

Službom u oružanim snagama Republike Hrvatske (u nastavku teksta: oružane
snage) smatra se obavljanje vojnih i drugih poslova i zadaća u oružanim
snagama.

Članak 3.

Na službi u oružanim snagama mogu biti vojne osobe te vojni službenici
i vojni namještenici. Vojne osobe su:

1. vojnik na odsluženju vojnoga roka (u nastavku teksta: ročnik),

2. kadet vojne škole (u nastavku teksta: kadet),

3. djelatna vojna osoba,

4. osoba u pričuvnom sastavu, dok se nalazi na vojnoj službi
(u nastavku teksta: pričuvnik).

Djelatne vojne osobe su:

1. djelatni vojnik,

2. djelatni časnik.

Djelatni vojnici su:

1. gardist - vojnik po ugovoru,

2. vojnik po ugovoru.

Pričuvnici su:

1. pričuvni vojnik,

2. pričuvni časnik.

Časnici su:

1. dočasnici,

2. niži časnici,

3. viši časnici,

4. generali, odnosno admirali (u nastavku teksta: časnici).

Članak 4.

Vojni službenik je osoba s visokom ili višom stručnom spremom
postavljena u red, odnosno imenovana na dužnost u oružanim snagama, a koja
kao redovno zanimanje obavlja poslove iz nadležnosti oružanih snaga. Vojni
namještenik je osoba s višom, srednjom ili nižom, kao i s njima izjednačenom
stručnom spremom postavljena u red koja u oružanim snagama obavlja
računovodstveno-financijske poslove, poslove automatske obrade podataka,
administrativne, pomoćno-tehničke i druge poslove utvrđene
ustrojem.

Članak 5.

Vojne osobe, vojni službenici i vojni namještenici prema odnosima u
službi mogu biti: nadređeni i podređeni, a prema činovima
i dužnostima: stariji i mlađi. Nadređena je ona osoba koja na temelju
zakona, drugih propisa i ovlasti vodi i zapovijeda vojnim zapovjedništvima,
stožerom, postrojbom, ustanovom ili njihovim tijelom i osobama u njima.
Starija je osoba koja ima viši čin, a ako su osobe istog čina
starija je ona osoba za čije je ustrojbeno mjesto utvrđen viši
ustrojbeni čin, odnosno ukoliko imaju jednak ustrojbeni čin,
starija je ona osoba koja je prije promaknuta u osobni čin.

Članak 6.

Dužnost časnika u pravilu može obnašati vojna osoba koja ima
propisani časnički čin. Dužnost časnika može
obnašati i vojni službenik i vojni namještenik (u nastavku teksta: službenik
i namještenik) na onim ustrojbenim mjestima i pod uvjetima koje propiše
ministar obrane. U vrijeme ratnog stanja ili u slučaju neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske dužnost časnika
može obnašati i osoba koja nema čin ali posjeduje sposobnost vođenja
i zapovijedanja sukladno propisanom ustroju.

Članak 7.

Vojne osobe pri stupanju u oružane snage daju svečanu prisegu.
Dana svečana prisega prisežnika obvezuje trajno. Djelatne vojne
osobe svečanu prisegu daju u pisanom obliku, a ročnici, kadeti
i pričuvnici usmeno.

Članak 8.

Dan oružanih snaga Republike Hrvatske je 28. svibnja. Dane vidova, rodova
i struka, odnosno pojedinih dijelova oružanih snaga utvrđuje Vrhovni
zapovjednik na prijedlog ministra obrane.

Članak 9.

Djelatnim vojnim osobama zabranjeno je sindikalno i stranačko
organiziranje u oružanim snagama.

Članak 10.

Akti kojima se regulira status djelatnih vojnih osoba, službenika i
namještenika u službi upravni su akti Protiv konačnih upravnih akata
iz stavka 1. ovoga članka, ako to nije zakonom drukčije određeno,
može se pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Hrvatske. U postupku
donošenja akata iz stavka 1. ovoga članka primjenjuje se Zakon o
općem upravnom postupku, ako to ovim Zakonom nije drukčije
određeno. Na djelatničke odnose, prava i obveze u službi te
odgovornost vojnih osoba, službenika i namještenika na službi u oružanim
snagama, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno, primjenjivat
će se odredbe propisa o državnim službenicima i namještenicima, a
u pitanjima koja tim propisima nisu uređena primjenjivat će se
opći propisi o radu.

II. SASTAV I POPUNA ORUŽANIH SNAGA

Članak 11.

Oružane snage imaju mirnodopski i ratni sastav. Mirnodopski sastav čine
djelatne vojne osobe, službenici i namještenici, kadeti i ročnici.
Ratni sastav, osim osoba iz stavka 2. ovoga članka, čine
i pričuvnici koji podliježu obvezi služena u pričuvnom sastavu.
Vrhovni zapovjednik utvrđuje mirnodopski i ratni sastav oružanih snaga
te strukturu činova u mirnodopskom i ratnom sastavu oružanih snaga.

Članak 12.

Državljani Republike Hrvatske stupaju u oružane snage na sljedeći
naćin: - novaci i pričuvnici - upućivanjem na službu
u oružane snage, - gardisti - ugovorom o službi na određeno vrijeme
- kadeti - aktom o školovanju, - djelatne vojne osobe - aktom o prijamu
u djelatnu vojnu službu ili ugovorom o djelatnoj vojnoj službi, - službenici
i namještenici - na način određen propisima o državnim službenicima
i namještenicima.

Članak 13.

Novake i pričuvnike poziva se i upućuje na službu u oružane
snage sukladno odredbama Zakona o obrani. Prijam osoba za školovanje poradi
potreba oružanih snaga u vojna učilišta te upućivanja u druge
škole u građanstvu i inozemstvu utvrđuje se posebnim propisima,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Članak 14.

Popuna ratnog sastava oružanih snaga pričuvnicima obavlja se
sukladno odredbama Zakona o obrani.

III. PRIJAM U DJELATNU VOJNU SLUŽBU

**1. Uvjeti za prijam u djelatnu vojnu službu**

Članak 15.

U djelatnu vojnu službu može biti primljena osoba koja, osim uvjeta
određenih Zakonom o obrani, ispunjava i ove posebne uvjete:

1. da ima psihičke, tjelesne i zdravstvene sposobnosti propisane
za djelatnu vojnu službu,

2. da ima stručnu spremu potrebnu za obavljanje odgovarajućih
dužnosti,

3. da ispunjava ostale uvjete utvrđene ustrojem. Prijam u djelatnu
vojnu službu obavlja se sukladno potrebama službe prema broju ustrojem
predviđenih mjesta. Osoba iz stavka 1. ovoga članka primljena
u djelatnu vojnu službu nadnevkom stupanja u službu stječe svojstvo
djelatne vojne osobe.

**2. Prijam djelatnih dočasnika**

Članak 16.

Dočasnike se prima u djelatnu vojnu službu na temelju akta o
prijamu u djelatnu vojnu službu i dodjelom dočasničkog čina.
Kadete škole za djelatne dočasnike prima se u djelatnu vojnu službu
po završetku školovanja skupnim aktom o prijamu u djelatnu vojnu službu
i dodjelom odgovarajućeg čina.

Članak 17.

Pričuvni dočasnik može biti primljen u djelatnu vojnu
službu kao djelatni dočasnik istog čina. Pričuvnik
može biti primljen u djelatnu vojnu službu kao djelatni dočasnik
dodjelom čina dočasnika ili po ugovoru. Osoba iz stavka 1.
i 2 ovoga članka, osim uvjeta iz članka 15. ovoga Zakona,
mora ispunjavati i sljedeće uvjete:

1. da ima najmanje srednju stručnu spremu,

2. da nije starija od 40 godina.

3. Prijam nižih i viših djelatnih časnika.

Članak 18.

Djelatnom dočasniku koji ispunjava uvjete iz članka 15.
ovoga Zakona može biti dodijeljen - čin zastavnika - ako ima višu
stručnu spremu, - čin poručnika, odnosno poručnika
korvete - ako ima visoku stručnu spremu, - čin natporučnika,
odnosno poručnika fregate - ako ima visoku stručnu spremu
i ako je tijekom djelatne vojne službe 2 godine obnašao časničku
dužnost, a njegov rad ocijenjen zadnjom službenom ocjenom "osobito
se ističe" .

Članak 19.

Kadeta škole za djelatne niže časnike prima se u djelatnu vojnu
službu po završetku školovanja skupnim aktom o prijamu u djelatnu vojnu
službu i dodjelom odgovarajućeg čina.

Članak 20.

Pričuvni niži i viši časnik koji ispunjava opće
uvjete iz članka 15. ovoga Zakona može biti primljen u djelatnu
vojnu službu te raspoređen; odnosno imenovan na dužnost kao djelatni
časnik istog čina - ako ima najmanje višu stručnu
spremu za rod - struku u koju se prima. Kadetu škole za pričuvne
časnike koji se nakon završetka škole prima u djelatnu vojnu službu
dodjeljuje se:

- **čin poručnika** - ako ima visoku stručnu
spremu za rod - struku u koju se prima,

- **čin zastavnika** - ako ima višu stručnu spremu
za rod - struku u koju se prima.

**4. Prijam gardista**

Članak 21.

Državljanin Republike Hrvatske može biti primljen u djelatnu vojnu službu
kao gardist, ako osim općih uvjeta iz članka 15. ovoga Zakona,
ispunjava i sljedeće uvjete:

1. da je odslužio vojni rok, odnosno da je završio specijalističku
obuku tijekom služenja vojnog roka,

2. da ima završenu najmanje osnovnu školu,

3. da nije stariji od 35 godina,

4. da je tijekom služenja vojnog roka ili vježbi ocijenjen ocjenom "ističe
se" ili "osobito se ističe",

5. da ispunjava i ostale uvjete predviđene ugovorom s Ministarstvom
obrane.

Odredbe točke 1. i 4. stavka 1. ovoga članka ne odnose
se na žene. Osoba iz stavka 1. ovoga članka prima se u djelatnu
vojnu službu kao gardista nadnevkom sklapanja ugovora s Ministarstvom obrane.

**5. Prijam ugovorom**

Članak 22.

Državljanin Republike Hrvatske koji udovoljava uvjetima iz članka
15. ovoga Zakona može biti primljen u djelatnu vojnu službu na određene
dužnosti i na određeno vrijeme. Osoba iz stavka 1. ovoga članka
prima se u djelatnu vojnu službu na temelju ugovora kojim se utvrđuju:
plaća, ustrojbeno mjesto, trajanje službe te ostala prava i obveze
tijekom obavljanja vojne službe. Ugovor o prijamu u djelatnu vojnu službu
na određeno vrijeme, u ime Ministarstva obrane, sklapa ministar obrane,
odnosno osobe koje on ovlasti.

Članak 23.

Ministar obrane propisuje dužnosti na koje se osobe iz članka
15. ovoga Zakona mogu primati na temelju ugovora. Na vojne osobe primljene
na temelju ugovora ne odnose se odredbe ovoga Zakona o promaknućima
djelatnih vojnih osoba. Osoba iz članka 15. ovoga Zakona može biti
primljena u djelatnu vojnu službu na određeno vrijeme, na ustrojbena
mjesta koja odredi ministar obrane. Rješenje o prijamu osobe iz stavka
3. ovoga članka na određeno vrijeme donosi ministar obrane ili
osoba koju on ovlasti.

Članak 24.

Vojnoj osobi primljenoj na temelju ugovora služba prestaje protekom
ugovornog roka, a i prije proteka tog roka: - ako se na temelju ocjene
i mišljenja ovlaštene liječničke komisije utvrdi da je zdravstveno
nesposobna za dužnost koju obnaša, a ne prihvati drugu odgovarajuću
ili ponuđenu dužnost do isteka ugovornog roka,

- ako je pravomoćno osuđena na bezuvjetnu kaznu zatvora u
trajanju duljem od šest mjeseci,

- ako joj je pravomoćnom presudom vojnostegovnog suda izrečena
stegovna kazna predstanka djelatne vojne službe,

- ako je ocijenjena konačnom službenom ocjenom.ne zadovoljava".

Djelatna vojna služba na određeno vrijeme može prestati i sporazumom
prije proteka roka utvrđenog ugovorom.

**IV. OBVEZE I PRAVA VOJNIH OSOBA**

Članak 25.

Vojna osoba, službenik i namještenik na službi u oružanim snagama obvezna
je:

- štititi i braniti suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Republike
Hrvatske,

- izgrađivati međuljudske odnose u vojnim postrojbama i ustanovama
i promicati etička načela,

- snažiti vojnu stegu i provoditi ustrojna pravila oružanih snaga,

- razvijati i snažiti domoljublje,

- stručno se usavršavati i pomagati usavršavanju ostalih pripadnika
oružanih snaga,

- čuvati naoružanje i ostala materijalna sredstva, - profesionalno
i vrsno obavljati dužnosti i provoditi zapovijedi,

- osobnim primjerom hrabrosti i požrtvovanja utjecati na ostale pripadnike
oružanih snaga,

- pokazati kreativnost, poticajnost i samostalnost u djelovanju, - nositi
odoru, propisane oznake oružanih snaga i vojnu iskaznicu,

- poštovati ostale posebne propise o službi u oružanim snagama.

Članak 26.

Djelatnoj vojnoj osobi nije dopušteno izvan radnog vremena raditi kod
druge pravne i fizičke osobe, niti obavljati samostalnu djelatnost.

Članak 27.

Vojna osoba obvezna je provoditi naloge i zapovijedi nadređenih
vojnih osoba u svezi sa službom, sukladno Službovniku, osim onih koji su
upravljeni na rušenje ustavnog poretka Republike Hrvatske i njezinih oružanih
snaga, oružane i podrivačke djelatnosti protiv Republike Hrvatske
i njezinih oružanih snaga te na izdaju i druge radnje koje su protupravne
i imaju obilježja kaznenog djela. O nalozima i zapovijedima iz stavka 1.
ovoga članka vojna osoba je obvezna odmah izvijestiti vojnu osobu
nadređenu nalogodavatelju ili drugu nadležnu vojnu osobu.

Članak 28.

Vojna osoba, sukladno Službovniku, nosi vatreno naoružanje i može ga
uporabiti: pri obavljanju stražarske i patrolne službe, službe dežurstva,
tekličke i slične službe samo ako drukčije ne može
zaštititi živote ljudi i objekata koje osigurava, odnosno ako drukčije
ne može odbiti napad kojim se ugrožava njezin život ili život druge osobe.
Vojna osoba koja obavlja službu pod izravnim vođenjem nadređenog
zapovjednika može uporabiti naoružanje samo po njegovoj zapovijedi.

Članak 29.

Postupak vojne osobe pri osiguravanju ljudi i imovine te uvjeti dopuštene
uporabe naoružanja u obavljanju službe utvrđuju se Službovnikom i posebnim
propisima. Ovlaštena vojna osoba na službi u vojnoj sigurnosti i Vojnoj
policiji uporablja naoružanje i druga sredstva prisile sukladno propisu
ministra obrane. Vojna osoba u obavljanju bojne zadaće uporablja
vatreno i drugo naoružanje sukladno propisima o bojnim djelovanjima.

Članak 30.

Vojna osoba, sukladno Službovniku, ima pravo nadređenom zapovjedniku
podnositi pritužbe i druge podneske u svezi sa svim pitanjima iz života
i rada u vojnoj postrojbi, odnosno ustanovi u kojoj se nalazi. Vojnu osobu
koja podnese pritužbu protiv nadređenog zapovjednika ne oslobađa
se obveze provedbe zapovijedi, osim u slučaju iz članka 27.
ovoga Zakona. Na podneske, rješenja, akte i radnje u postupku ostvarivanja
prava u svezi sa službom u oružanim snagama ne plaćaju se administrativne
pristojbe.

Članak 31.

Vojna osoba obvezna je čuvati državnu vojnu, službenu i poslovnu
tajnu i nakon prestaka službe u oružanim snagama. Ministar obrane ili osoba
koju on ovlasti može, poradi javnog interesa, dopustiti osobi iz stavka
1. ovoga članka priopćenje tajne određenom tijelu državne
vlasti.

Članak 32.

Vojne osobe nose odoru za vrijeme službe. Vojna osoba može po osobnom
izboru dolaziti na posao i odlaziti s posla u civilnoj odjeći.

Članak 33.

Vojna osoba, službenik i namještenik mogu se udaljiti iz vojne postrojbe,
odnosno ustanove ili iz mjesta službe samo po dopuštenju nadležnog zapovjednika
na dužnosti zapovjednika bojne, njemu ravnoj ili višoj dužnosti u slučajevima:

- ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske i izvanrednih okolnosti,

- date zapovijedi o poduzimanju mjera pripravnosti,

- opće ili djelomične mobilizacije.

Članak 34.

Djelatna vojna osoba ima vojnu iskaznicu kojom dokazuje pripadnost oružanim
snagama. Ovlašćuje se ministar obrane da propiše oblik i sadržaj
vojne iskaznice iz stavka 1. ovoga članka i posebnih isprava koje
su predviđene ženevskim konvencijama o zaštiti žrtava rata od 12. kolovoza
1949. Kadeti i pričuvnici imaju vojnu iskaznicu propisanu Zakonom
o obrani.

**Zdravstvena zaštita i socijalne skrb**

Članak 35.

Djelatne vojne osobe, službenici, namještenici i članovi njihovih
obitelji ostvaruju zdravstvenu zaštitu i zdravstveno osiguranje sukladno
propisima Republike Hrvatske o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju.
Ročnici, kadeti i pričuvnici za vrijeme službe u oružanim
snagama ostvaruju sve oblike zdravstvene zaštite na trošak Ministarstva
obrane.

Članak 36.

Ročnici, kadeti i pričuvnici i nakon otpuštanja iz oružanih
snaga imaju pravo na zdravstvenu zaštitu zbog ozljede ili bolesti koje
su zadobili za vrijeme službe u oružanim snagama, a koje su izravna posljedica
obavljanja vojne službe. Osobe iz stavka 1. ovoga članka imaju pravo
na besplatnu zdravstvenu zaštitu nakon otpuštanja iz oružanih snaga: -
ako prijave ozljedu ili bolest ovlaštenoj zdravstvenoj komisiji, - ako
liječnička komisija utvrdi da je ozljeda ili bolest nastala
tijekom službe u oružanim snagama.

Članak 37.

Ročnici, kadeti i pričuvnici koji se zbog pogoršanja bolesti,
koja je nastala prije stupanja u oružane snage, otpuste iz oružanih snaga
imaju pravo na zdravstvenu zaštitu do izlječenja, odnosno stabilizacije
bolesti ako je do pogoršanja bolesti došlo zbog obavljanja zadaća
u oružanim snagama.

Članak 38.

Kadet kojeg se zbog zdravstvene nesposobnosti za djelatnu vojnu službu
i poradi ozljede ili bolesti kao posljedice školovanja otpusti sa školovanja
ima pravo na novčanu pomoć za nastavak školovanja u drugoj
školi istog stupnja. Iznos novčane pomoći utvrđuje se
prema materijalnim mogućnostima kadeta i članova obitelji,
kao i troškovima redovnog trajanja školovanja.

Članak 39.

Obitelji vojne osobe, službenika i namještenika koji pogine ili umre
tijekom službe u oružanim snagama kao i obitelji osoba iz članka
36. i 37. ovoga Zakona, pripada nadoknada pogrebnih troškova. Nadoknada
troškova iz stavka 1. ovoga članka pripada i djelatnoj vojnoj osobi
u slučaju smrti člana njegove uže obitelji (supružnika i
djece) ili smrti drugog člana obitelji kojeg je uzdržavao i s kojim
je živio u zajedničkom kućanstvu. Članovima obitelji
vojne osobe, službenika i namještenika sukladno odredbama ovoga Zakona
smatraju se: supružnik, djeca, roditelji, maćeha, usvojitelj(i) i
usvojenici. Prioritet u ostvarivanju prava iz stavka 3. ovoga članka
utvrđuje se prema propisima o nasljeđivanju. Članovi obitelji
iz istog nasljednog reda ostvaruju pravo prema međusobnom sporazumu.

Članak 40.

Pod troškovima iz članka 39. ovoga Zakona smatraju se:

1. troškovi prijevoza posmrtnih ostataka do mjesta pogreba,

2. putni troškovi za dva pratitelja,

3. troškovi grobnog mjesta ako obitelj nema takvo mjesto,

4. ostali troškovi uobičajeni u mjestu u kojem se obavlja pogreb.

Članak 41.

Pravo na jednokratnu novčanu pomoć ostvaruje:

1. vojna osoba koja u miru, u obavljanju službe ili u svezi sa službom,
bez svoje krivnje, zadobije ranu ili ozljedu zbog koje nastupi tjelesno
oštećenje od najmanje 20%,

2. vojna osoba kojoj bez njezine krivnje nastupi tjelesno oštećenje
od najmanje 20% zbog bolesti koja je nastala ili se pogoršala kao izravna
posljedica vojne službe,

3. osoba, odnosno obitelj osobe koja zadobije tjelesno oštećenje
od najmanje 20"/o pod uvjetima iz točke 1. i 2. stavka 1. ovoga
članka, odnosno koja izgubi život tijekom odlaska na službu u oružane
snage ili tijekom povratka s te službe. Iznos jednokratne novčane
pomoći određuje se prema stupnju tjelesnog oštećenja, sukladno
propisima kojima se uređuju prava vojnih invalida. Nehaj se neće
smatrati krivnjom u smislu stavka 1. ovoga članka. Ako vojna osoba
iz stavka 1. ovoga članka pogine ili umre od zadobivene rane, ozljede,
odnosno bolesti, jednokratna novčana pomoć pripada njezinoj
obitelji.

Članak 42.

Propise o iznosu, uvjetima i postupku ostvarivanja jednokratne novčane
pomoći donosi ministar obrane

Članak 43.

Supružnik vojne osobe iz članka 41. ovoga Zakona koja pogine
ili umre od zadobivene rane, ozljede ili bolesti a koji nema uvjeta za
obiteljsku mirovinu, može na osobni zahtjev biti upućen na osposobljavanje
poradi stjecanja IV. stupnja stručne spreme, ako u trenutku smrti
nije imao nikakvu stručnu spremu niti je bio u radnom odnosu. Osposobljavanje
iz stavka 1: ovoga članka može trajati najdulje 4 godine. Zahtjev
za osposobljavanje može se podnijeti u roku 2 godine od dana smrti vojne
osobe. Za vrijeme osposobljavanja supružnik vojne osobe iz stavka 1. ovoga
članka ima pravo na mjesečnu novčanu nadoknadu. Odredbe
stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuje
i na djelatne vojne osobe kojima nastupi invaliditet tijekom obavljanja
vojne službe, zbog kojeg nisu u mogućnosti obavljati dosadašnje poslove.

**V. STEGOVNA ODGOVORNOST**

Članak 44.

Vojna je stega točno, potpuno i pravodobno obavljanje vojne službe,
odnosno obveza i zadaća u oružanim snagama suglasno Zakonu, Službovniku
te drugim propisima i zapovijedima nadređenih osoba, poštovanje pravila
i načela ponašanja u vojnoj službi i izvan službe.

Članak 45.

Zbog kršenja vojne stege odgovaraju osobe na službi u oružanim snagama,
i to:

1. vojne osobe,

2. službenici i namještenici.

Članak 46.

Vojnu stegu, stegovne mjere i stegovne kazne zbog kršenja vojne stege,
ovlasti i postupak raspravljanja o kršenjima vojne stege, izricanje i provedbu
stegovnih mjera i kazni te ovlasti, sastav i rad vojnostegovnih sudova
propisuje Vrhovni zapovjednik.

**VI. ODGOVORNOST ZA ŠTETU**

Članak 47.

Vojna osoba je dužna nadoknaditi štetu koju u svezi s obavljanjem vojne
službe nanese Republici Hrvatskoj namjerno ili krajnjim nehajem. Članak
48. Za štetu koju vojna osoba u svezi s obavljanjem vojne službe počini
trećim osobama odgovara Republika Hrvatska, osim ako se dokaže da
je vojna osoba postupala sukladno Službovniku i drugim propisima. Za ostale
štete počinjene u svezi s obavljanjem vojne službe Republika Hrvatska
odgovara po općim propisima o nadoknadi štete. Republika Hrvatska
ima pravo od vojne osobe traž.iti povrat iznosa isplaćenog trećim
osobama u smislu stavka 1. ovoga članka samo ako je vojna osoba
štetu počinila namjerno ili iz krajnjeg nehaja. Pod uvjetima iz
stavka 3. ovoga članka, Republika Hrvatska ima pravo od vojne osobe
tražiti i nadoknađivanje budućih iznosa koje je ona dužna obročno
isplaćivati na temelju pravomoćne sudske odluke.

Članak 49.

Nastanak štete, njezin iznos i okolnosti pod kojima je nastala utvrđuju
posebna tijela od tri člana koja imenuje ministar obrane, odnosno
vojni zapovjednici koje on ovlasti. Tijelo iz stavka 1. ovoga članka
utvrđuje postojanje štete, odgovornost vojne osobe, iznos nadoknade
i način provedbe obveze nadoknade štete. Prije donošenja rješenja
tijelo iz stavka 1. ovoga članka obvezno je saslušati vojnu osobu.
Na temelju prijedloga tijela iz stavka 1. ovoga članka rješenje
o nadoknadi štete donosi ministar obrane, cdnosno vojni zapovjednici koje
on za to ovlasti. Žalba protiv rješenja o nadoknadi štete podnosi se osobi
određenoj propisom ministra obrane u roku 15 dana od dana dostave rješenja.

Članak 50.

O zahtjevu oštećenika da mu Republika Hrvatska nadoknadi štetu
odlučuje nadležni sud. Prije nego što protiv Republike Hrvatske
podnese tužbu, oštećenik je obvezan podnijeti odštetni zahtjev izvan
spora Javnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske. Ako odštetni zahtjev
ne bude usvojen u cijelosti ili se o njemu ne donese odluka u roku 3 mjeseca
od njegovog podnošenja, oštećenik može podnijeti tužbu nadležnom
sudu. U postupku obeštećenja izvan spora može se o zahtjevu sklopiti
izvansudska nagodba, koja je izvršna isprava.

Članak 51.

O nadoknadi štete počinjene kršenjem vojne stege ovlašteni zapovjednik,
odnosno vojnostegovni sud odlučuje u stegovnom postupku. Ako se
iznos štete ne može utvrditi do okončanja stegovnog postupka, nadležno
će tijelo odlučivati samo o stegovnoj odgovornosti te o tome
izvijestiti nadležno tijelo koje će rješenjem odlučiti o nadoknadi
štete. Članak 52. Vojnu osobu može se u cijelosti ili dijelom osloboditi
odgovornosti za nastalu ili prouzročenu štetu ako je do nje došlo
postupanjem po nalogu nadležnog zapovjednika, pod uvjetom da ga je vojna
osoba prethodno pisano upozorila da će provedbom naloga nastati ili
da bi mogla nastati šteta. U slučaju potpunog ili djelomičnog
oslobađanja od odgovornosti iz stavka 1. ovoga članka za nenaplaćeni
dio štete odgovara zapovjednik zbog čijeg naloga je šteta nastala.
Protiv vojne osobe obustavit će se rješenjem postupak za nadoknadu
štete, ako se utvrdi da je do nje došlo zbog postupanja po nalogu nadređenog,
pod uvjetom da ga je vojna osoba prethodno upozorila da će provedbom
naloga nastati ili bi mogla nastati šteta. U slučaju iz stavka 3.
ovoga članka za štetu odgovara nadređeni zbog čijeg je
naloga šteta nastala, pod uvjetom da je šteta nastala zbog njegove namjere,
nehata ili krajnje nepažnje. Vojnu osobu koja je odgovorna za štetu počinjenu
nehatom ili krajnjom nepažnjom može se iz opravdanih razloga djelomično
ili u cijelosti osloboditi obveze nadoknade štete. Smatrat će se
da postoje opravdani razlozi u smislu stavka 5. ovoga članka ako
je šteta nastala obavljanjem vojne službe ili vježbe, zbog znatnih napora
u obnašanju službe, smještaja stvari koji ne odgovara propisanim uvjetima
ili pod okolnostima kada je štetu bilo teško izbjeći.

Članak 53.

Iznos nadoknade štete utvrđuje se prema vrijednostima oštećene
ili uništene stvari u vrijeme nastanka štete umanjenim za smanjenje vrijednosti
poradi redovne uporabe stvari i za vrijednost preostalog materijala. Na
iznos šteta utvrđen sukladno stavku 1. ovoga članka teku zakonske
zatezne kamate od dana nastanka štete do nadnevka nadoknade cjelokupnog
iznosa štete. Članak 54. Ako je štetu počinilo više vojnih
osoba, svaka od njih odgovara za dio štete koju je počinila ili
prouzročila. Ako se ne može utvrditi udio pojedinačnog počinitelja
štete smatra ih se podjednako odgovornima i štetu nadoknađuju u jednakim
dijelovima. Ako štetu počini više vojnih osoba kaznenim djelom počinjenim
s promišljajem, počinitelji za počinjenu ili prouzročenu
štetu odgovaraju solidarno.

Članak 55.

Računopolagači i rukovatelji sredstvima oružanih snaga
odgovorni su za štetu na imovini koja im je povjerena na čuvanje,
osim ako se dokaže da je štetu počinila ili prouzročila treća
osoba ili da je šteta nastala slučajem ili višom silom. Koje se
osobe u oružanim snagama smatraju računopolagačima te njihova
prava i dužnosti propisuje ministar obrane sukladno propisima o sredstvima
i financiranju oružanih snaga.

Članak 56.

Odredbe ovoga Zakona o materijalnoj odgovornosti vojnih osoba ne primjenjuju
se u ratnom stanju. O odgovornosti za štetu i nadoknadi štete koju vojna
osoba počini ili prouzroči namjerno nehatom ili krajnjom
nepažnjom u ratnom stanju raspravlja se u stegovnom postupku.

**VII. RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI**

Članak 57.

Raspored radnog vremena, godišnje odmore i dopuste djelatnih vojnih
osoba uređuje ministar obrane.

Članak 58.

Rad dulji od punog radnog vremena (prekovremeni rad) djelatna vojna
osoba obavezna je obavljati:

- kad su zapovjeđene mjere pripravnosti,

- u slučaju uzbune u vojnoj postrojbi,

- tijekom vojne vježbe,

- tijekom elementarnih nepogoda i drugih opasnosti,

- tijekom dežurstva ili slične dužnosti u vojnoj postrojbi, odnosno
ustanovi,

- poradi obavljanja drugih neodgodivih poslova čije bi prekidanje
dovelo do štetnih posljedica.

Iznimno, časnik na dužnosti zapovjednika samostalne bojne ili
višoj, može pisano zapovijediti prekovremeni rad i zbog drugih izvanrednih
zadaća vojne postrojbe odnosno ustanove, a najdulje 30 radnih dana
tijekom kalendarske godine. Djelatnoj vojnoj osobi iz stavka 2. ovoga članka
pripada novčana nadoknada za prekovremeni rad pod uvjetima i u iznosu
koji su uređeni općim propisima.

**VIII. RASPOREÐIVANJE NA DUŽNOSTI, PREMJEŠTAJI, STAVLJANJE
NA RASPOLAGANJE I DRUGA PITANJA O OBNAŠANJU DUŽNOSTI**

**1. Rasporedivanje na dužnost**

Članak 59. Djelatna vojna osoba može biti raspoređena: -
u vojnu postrojbu, odnosno ustanovu oružanih snaga, - u tijelo državne
uprave i pravnu osobu, sukladno interesu oružanih snaga. Članak
60. Djelatnu vojnu osobu raspoređuje se na odgovarajuće ustrojbeno
mjesto: - prema stečenoj stručnoj spremi, - prema činu,
- prema rodu, odnosno struci, - prema osobnoj vojno-popisnoj djelatnosti,
- prema posebnim sposobnostima predviđenim za to ustrojbeno mjesto.
Raspored na ustrojbeno mjesto opće vojne djelatnosti smatra se rasporedom
prema osobnoj vojno-popisnoj djelatnosti. Članak 61. Djelatna vojna
osoba koja pokazuje natprosječnu sposobnost obnašanja dužnosti može
biti raspoređena na ustrojbeno mjesto višeg čina.

Članak 62.

Djelatnu vojnu osobu može se na određena ustrojbena mjesta u postrojbama
i vojnim ustanovama rasporediti oglašavanjem slobodnih ustrojbenih mjesta.
Izbor kandidata obavlja ovlaštena kadrovska komisija. Ministar obrane odlučuje
o ustrojbenim mjestima iz stavka 1. ovoga članka te načinu
oglašavanja i osnivanja komisije iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 63.

Djelatna vojna osoba može biti raspoređena na ustrojbeno mjesto
u okviru drugog roda, odnosno struke u sljedećim slučajevima:
- ako se ukine vojnu postrojbu ili ustrojbeno mjesto na koje je bila raspoređena,
- ako je proglašena zdravstveno nesposobnom za obnašanje dužnosti na dosadašnjem
ustrojbenom mjestu ili drugom ustrojbenom mjestu u okviru roda, odnosno
struke kojoj pripada. Iznimno od stavka 1. ovoga članka djelatna
vojna osoba može u interesu oružanih snaga biti raspoređena na ustrojbeno
mjesto druge vojno-popisne djelatnosti ili ustrojbeno mjesto istog stupnja
stručne spreme službenika ili namještenika na službi u oružanim
snagama. Djelatna vojna osoba raspoređena u skladu sa stavkom 2. ovoga
članka zadržava prava prijašnjeg ustrojbenog mjesta ukoliko je to
za nju povoljnije.

Članak 64.

Djelatna vojna osoba može biti raspoređena na ustrojbeno mjesto
izravno nižeg čina ako je to u interesu oružanih snaga. Osoba iz
stavka 1. ovoga članka koja je raspoređena na ustrojbeno mjesto
izravno nižeg čina može ostati na tom ustrojbenom mjestu najdulje
2 godine, uz zadržavanje prava osobnog čina.

Članak 65.

Djelatna vojna osoba može biti raspoređena u interesu oružanih snaga
na ustrojbeno mjesto izravno nižeg čina u sljedećim slučajevima:

- zbog ukidanja ustrojbenog mjesta,

- zbog premještaja na temelju osobne zamolbe,

- kad je razriješena dužnosti, a nema mogućnosti postavljenja
na ustrojbeno mjesto svog čina,

- kad se pojedina ustrojbena mjesta ne mogu popuniti, a interesi službe
to zahtijevaju,

- kad je ocjenom ovlaštene liječničke komisije predložena
promjena ustrojbenog mjesta.

Članak 66.

Ustrojbeno mjesto čija je popuna prijeko potrebna, a koje se
ne može popuniti odgovarajućom djelatnom vojnom osobom, popunjava
se:

- raspoređivanjem djelatne vojne osobe istog roda-struke nižeg čina,

- privremenim raspoređivanjem službenika ili namještenika koji ima
odgovarajuću stručnu spremu

- uz suglasnost ministra obrane ili zapovjednika kojega on ovlasti.

Članak 67.

Djelatnu vojnu osobu, koju se nakon ukidanja ustrojbenog mjesta ne može
rasporediti na odgovarajuće ustrojbeno mjesto, može se rasporediti
a djelatno mjesto službenika ili namještenika odgovarajuće stručne
spreme Djelatni časnik ovlašten za raspoređivanje djelatne vojne
osobe, odnosno službenika ili namještenika iz stavka 1. ovoga članka
i članka 66. ovoga Zakona obvezan je svake godine u redovnom premještajnom
razdoblju raščlaniti razloge raspoređivanja te ako su razlozi
prestali provesti raspoređivanje djelatne vojne osobe, odnosno službenika
ili namještenika sukladno ovom Zakonu.

Članak 68.

Djelatna vojna osoba može, u interesu oružanih snaga, biti raspoređena
za obnašatelja dužnosti na ustrojbenom mjestu višeg čina, ali najdulje
dvije godine

Članak 69.

Djelatna vojna osoba može biti određena, da pored svoje dužnosti
obnaša dužnost drugoga nepopunjenoga ustrojbenog mjesta ili ustrojbenog
mjesta osobe koja je privremeno spriječena obnašati dužnost. Obnašanje
druge dužnosti iz stavka 1. ovoga članka može trajati najdulje godinu
dana. Djelatna vojna osoba ima pravo na novčanu nadoknadu za obnašanje
druge dužnosti preko 30 dana iz stavka 1. ovoga članka sukladno
ovom Zakonu.

Članak 70.

Djelatna vojna osoba može biti privremeno upućena u drugu postrojbu,
odnosno ustanovu u istom ili drugom mjestu službe poradi zamjene izočnog
zapovjednika ili zbog drugih potreba oružanih snaga. Privremeno upućivanje
iz stavka 1. ovoga članka može trajati najdulje godinu dana tijekom
dvije godine.

**2. Premještaj**

Članak 71.

Djelatnu vojnu osobu se premješta, a kadeta raspoređuje nakon završetka
školovanja u okviru određenih ustrojbenih mjesta jednom godišnje tijekom
redovnoga premještajnog razdoblja, u mjesecu lipnju svake godine. Iznimno,
premještaj se provodi izvan redovnog premještajnog razdoblja:

- poradi rasporeda kadeta

- nakon završetka školovanja,

- poradi popune ustrojbenih mjesta koja su ostala slobodna

- nakon upućivanja djelatnih vojnih osoba na školovanje,

- poradi zdravstvenog stanja djelatne vojne osobe ili članova
njegove obitelji na temelju nalaza ovlaštene liječničke komisije,

- poradi neodgodivih interesa službe u svezi sa ustrojavanjem novih
ili ukidanjem postojećih vojnih postrojbi ili njihovih dijelova.

Premještajem se, u smislu ovoga Zakona, smatra raspored na novo ustrojbeno
mjesto izvan zbornog mjesta dotadašnjeg službovanja.

Članak 72.

Djelatnu vojnu osobu može se na temelju osobne zamolbe premjestiti ako
je provela:

- 6 godina u djelatnoj vojnoj službi, odnosno

- 3 godine u mjestu iz kojeg traži premještaj Zamolba djelatne vojne
osobe za premještaj ili zbog potrebe preseljenja člana njezine obitelji
u drugo mjesto radi boljih mogućnosti liječenja ili klimatskih
uvjeta provodi se neovisno o uvjetima iz stavka 1. ovoga članka,
na temelju nalaza ovlaštene liječničke komisije.

Članak 73.

Iz zbornog mjesta ili s dužnosti na kojima se služba obavlja pod otegotnim
uvjetima djelatnu vojnu osobu premješta se u drugo zborno mjesto ili na
drugu dužnost nakon 4 godine. Djelatna vojna osoba na osobni zahtjev može
nakon isteka roka iz stavka 1. ovoga članka, ako je to u interesu
službe, ostati na dosadašnjoj dužnosti, odnosno u zbornom mjestu. Ministar
obrane propisuje ustrojbena mjesta i dužnosti na kojima se službu obavlja
pod otegotnim uvjetima.

Članak 74.

Djelatni časnik istu zapovjednu dužnost, zaključno sa
zapovijedanjem brigadom, može obnašati neprekidno najdulje 6 godina. Iznimno,
u interesu službe, dužnosti iz stavka 1. ovoga članka mogu se obnašati
i dulje od 6 godina, ali najdulje do 10 godina, uz suglasnost ministra
obrane

Članak 75.

Djelatnoj vojnoj osobi prije donošenja akta o premještaju, rasporedu
ili imenovanju omogućit će se izjašnjavanje o predstojećem
premještaju, rasporedu ili imenovanju.

Članak 76.

Djelatna vojna osoba može biti premještena zbog zdravstvenih razloga
ako ovlaštena liječnička komisija utvrdi da bi daljnji boravak
u mjestu službe zbog obilježja bolesti djelatne vojne osobe ili člana
obitelji bio štetan, ako u mjestu službe ne postoje uvjeti za odgovarajuće
liječenje, a u mjestu u koje se premješta postoji i mogućnost
raspoređivanja, odnosno imenovanja na odgovarajuće ustrojbeno
mjesto, odnosno ako djelatna vojna osoba prihvati raspored, odnosno imenovanje
na niže ustrojbeno mjesto.

Članak 77.

Djelatna vojna osoba tijekom obavljanja službe može biti premještana
najviše 4 puta, ne uzimajući u obzir premještaj na temelju osobne
zamolbe. Iznimno, djelatna vojna osoba iz stavka 1. ovoga članka
tijekom obavljanja službe može biti premještana i više od 4 puta uz osobni
pristanak.

Članak 78.

Djelatnu vojnu osobu bez njezinog pristanka ne može se premještati ako
će u roku 5 godina udovoljiti uvjetima za starosnu mirovinu ili je
navršila 50 godina života, osim ako zbog premještaja ili dokidanja vojne
postrojbe nema slobodnog ustrojbenog mjesta na koje bi mogla biti raspoređena,
odnosno imenovana.

Članak 79.

Supružnik djelatne vojne osobe premještene u interesu službe ili iz
zdravstvenih razloga, kojem prestane radni odnos zbog premještaja supružnika,
a u mjestu u kojem je djelatna vojna osoba premještena nema mogućnosti
zaposliti se na odgovarajućem radnom mjestu do stupanja u radni odnos
zadržava pravo na mirovinsko i invalidsko osiguranje (u nastavku teksta:
produljeno osiguranje) u trajanju do 4 godine od dana prestanka radnog
odnosa. Odgovarajućim djelatnim mjestom, u smislu stavka 1 ovoga
članka, smatra se djelatno mjesto iste vrste i stupnja stručne
spreme koje je supružnik imao prije prestanka radnog odnosa. Pravo na produljeno
osiguranje supružniku prestaje:

- kada se zaposli,

- kada ostvari pravo na mirovinu,

- kada odbije zaposlenje na odgovarajućem djelatnom mjestu,

- kada bude osuđen(a) na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem
od 6 mjeseci.

Članak 80.

Doprinos za produljeno osiguranje uplaćuje nadležnom tijelu mirovinskog
i invalidskog osiguranja Ministarstvo obrane.

Članak 81.

Djelatna vojna osoba može u interesu oružanih snaga biti raspoređena
u drugo tijelo državne uprave ili pravnu osobu. Osoba iz stavka 1. ovoga
članka ostvaruje sva prava, obveze i odgovornosti kao i ostali djelatnici
u tim tijelima i pravnim osobama, osim ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno. Raspoređivanje djelatne vojne osobe na dužnost iz stavka
1. ovoga članka provodi se sukladno članku 60. ovoga Zakona.

Članak 82.

Rasporedivanje pričuvnog časnika na dužnost po ratnom
ustroju provodi se sukladno odredbama Zakona o obrani i odredbama članka
60. ovoga Zakona. 3.

**Upućivanje na školovanje**

Članak 83.

Djelatna vojna osoba upućena na školovanje razrješava se dužnosti
ako školovanje traje dulje od godinu dana. Djelatnu vojnu osobu upućenu
na školovanje poradi prekvalifikacije razrješava se dužnosti bez obzira
na trajanje školovanja. Djelatnost vojnoj osobi vrijeme provedeno na školovanju
računa se vremenom provedenim u djelatnoj vojnoj službi, s pravima
osobnog čina i dužnosti sa koje je upućena na školovanje te
se promiče uz uvjete propisane ovim Zakonom.

**4. Liječenje i bolovanje**

Članak 84.

Djelatnu vojnu osobu koja zbog bolesti ne može obnašati dužnost na svom
ustrojbenom mjestu može se razriješiti dužnosti ako bolest traje ili ako
liječnička komisija ocijeni da bi mogla trajati dulje od
6 mjeseci. U slučaju iz stavka 1. ovoga članka djelatna vojna
osoba ima prava svog čina i promiče se uz uvjete propisane
ovim Zakonom.

**5. Stavljanje na raspolaganje**

Članak 85.

Djelatna vojna osoba može biti stavljena na raspolaganje: - ako nakon
ukidanja ustrojbenog mjesta ne može biti raspoređena, odnosno imenovana
na drugo ustrojbeno mjesto, - ako je zdravstveno nesposobna za dužnost
koju obnaša, a ne može biti raspoređena, odnosno imenovana na odgovarajuću
dužnost. Raspolaganje može trajati najdulje 6 mjeseci, od dana razrješenja
od dužnosti. Protiv rješenja o stavljanju na raspolaganje može se izjaviti
žalbu u roku 8 dana od dana primitka rješenja. O žalbi odlučuje
ministar obrane ili osoba koju on ovlasti. Žalba protiv akta o stavljanju
na raspolaganje ne zadržava njegovu provedbu. Djelatnoj vojnoj osobi prestaje
djelatna vojna služba ako ne bude raspoređena, odnosno imenovana na
dužnost u roku iz stavka 2. ovoga članka. Djelatna vojna osoba stavljena
na raspolaganje zadržava prava osobnog čina, a obvezna je obavljati
poslove koje odredi nadređeni časnik.

**6. Udaljenje od dužnosti**

Članak 86.

Djelatnu vojnu osobu, službenika i namještenika udaljuje se od dužnosti:
- dok se nalazi u pritvoru, - dok se nalazi na izdržavanju kazne zatvora
zbog kaznenog djela, - donošenjem nepovoljne službene ocjene. Djelatna
vojna osoba, službenik i namještenik može biti udaljen od dužnosti ako
je zatečen u činjenju težeg kršenja vojne stege, ako je pokrenut
kazneni postupak ili postupak zbog stegovnog prijestupa koji su takvih
obilježja da bi bilo štetno da takva osoba ostane na dužnosti. Ako su razlozi
udaljenja: od dužnosti djelatne vojne osobe prestali, ovlašteni časnik
obvezan je odlučiti o statusu u službi te osobe. Protiv rješenja
o udaljenju od dužnosti može se izjaviti žalbu u roku osam dana od dana
primitka rješenja. O žalbi odlučuje nadležni prvostupanjski vojnostegovni
sud. Žalba protiv akta o udaljenju od dužnosti ne zadržava njegovu provedbu.
Vrijeme udaljenja od dužnosti ne računa se u vrijeme za promaknuće
u službi, osim ako se u odgovarajućem postupku utvrdi da nije postojao
razlog udaljenja od dužnosti. Udaljenje od dužnosti traje do okončanja
postupka.

**IX. SLUŽBENO OCJENJIVANJE, ODLIČJA, POHVALE I NAGRADE**

1. Službeno ocjenjivanje

Članak 87.

Rad vojne osobe ocjenjuje se tijekom svake godine službe do kraja veljače
tekuće godine za prethodnu kalendarsku godinu. Ne ocjenjuje se vojnu
osobu koja je u kalendarskoj godini radila manje od 6 mjeseci, bez obzira
na razloge. Ocjenjivanje pričuvnika obavlja se poslije svake vojne
vježbe, odnosno nakon obnašanja službe. Ocjenjivanje ročnika i kadeta
obavlja se sukladno propisima o obuci i izobrazbi. Ocjena se unosi u osobnik
vojne osobe.

Članak 88.

Osobe na službi u oružanim snagama ocjenjuju osobe određene propisom
ministra obrane, uz prethodno pribavljeno zapažanje i mišljenje prvonadređene
osobe. Prethodno zapažanje i mišljenje temelji se na podacima koji se odnose
na stručno znanje, osposobljenost za određene vojne i druge
dužnosti, radnu stegu, radna obilježja i ljudske osobine te psihofizičke
sposobnosti. Ocjene su: "ne zadovoljava", "zadovoljava",
"ističe se" i "osobito se ističe". Osobi
ocijenjenoj ocjenom: "ne zadovoljava" prestaje služba. Osobi
ocijenjenoj ocjenom: "zadovoljava" produžit će se vrijeme
za promaknuće, koje je potrebno provesti u činu koji ima,
za godinu dana. Osoba ocijenjena ocjenom: "ističe se"
nastavlja službovanje bez promjena. Osobi ocijenjenoj ocjenom "osobito
se ističe" skratit će se vrijeme za promaknuće,
koje je potrebno provesti u činu koji ima, za godinu dana.

Članak 89.

Službena ocjena dostavlja se vojnoj osobi uz potpis primitka ocjene.
Osoba koja nije zadovoljna ocjenom može u roku 15 dana od dana kada joj
je dostavljena ocjena, podnijeti za htjev za preispitivanje službene ocjene
ovlaštenom zapovjedniku, odnosno drugoj osobi više dužnosti ili čina
od zapovjednika koji je donio ocjenu. U slučaju iz stavka 2. ovoga
članka viši ovlašteni zapovjednik, odnosno druga osoba obvezna je
zahtjev za preispitivanje službene ocjene riješiti u roku od 60 dana te
osnovati komisiju od tri člana koji imaju najmanje isti stupanj
stručne spreme i stručno usmjerenje kao i vojna osoba koja
nije zadovoljna ocjenom, sa zadaćom da obavi preispitivanje osporene
ocjene. U radu komisije iz stavka 3. ovoga članka može sudjelovati
i vojna osoba koja nije zadovoljna ocjenom. Ocjena ovlaštene osobe iz stavka
3. ovoga članka nakon preispitivanja osporene ocjene je konačna.

Članak 90.

Ovlašćuje se ministar obrane da propiše uvjete i postupak ocjenjivanja,
postupak preispitivanja i evidentiranja ocjene. 2. Odličje, pohvale
i nagrade

Članak 91.

Odličja, pohvale i nagrade za postignute iznimne uspjehe u službi
mogu se dodjeljivati vojnim postrojbama, odnosno ustanovama, vojnim osobama
te službenicima i namještenicima.

Članak 92.

Pohvala može biti usmena i pisana. Vojnu osobu pisano pohvaljuje i nagrađuje
časnik na dužnosti zapovjednika razine samostalne bojne ili višoj
dužnosti. Vojnu osobu te vojne postrojbe; odnosno ustanove pohvaljuje i
nagrađuje ministar obrane, odnosno osobe koje on ovlasti. Službenike
i namještenike pohvaljuje i nagrađuje ministar obrane, odnosno osobe
koje on ovlasti.

Članak 93.

Vrhovni zapovjednik ustanovljava odličja, pohvale i nagrade.

**X. PRESTANAK DJELATNE VOJNE SLUŽBE**

Članak 94.

Djelatnoj vojnoj osobi prestaje služba:

1. po sili ovoga Zakona,

2. ako ga nadležna zdravstvena komisija proglasi nesposobnim za djelatnu
vojnu službu,

3. na temelju osobne zamolbe,

4. zbog izricanja stegovne kazne prestanka službe

Članak 95.

Djelatnoj vojnoj osobi služba po sili zakona prestaje:

- kada napuni 55 godina života i 35 godina mirovin skog staža, s pravom
na starosnu mirovinu u iznosu u kojem se određuje starosna mirovina
za mirovinski staž od 40 godina

-muškarac, odnosno 35 godina - žena (u nastavku teksta: puna starosna
mirovina),

- kada je osuđena na kaznu zatvora u trajanju duljem od 6 mjeseci,

- kada se sazna da je u vrijeme prijama u djelatnu vojnu službu postojala
zapreka iz članka 15. ovoga Zakona,

- kada se steknu okolnosti koje predstavljaju zapreku za prijam u djelatnu
vojnu službu,

- ako je tijekom službe ocijenjena konačnom službenom ocjenom
"ne zadovoljava",

- ako odbije premještaj,

- kada neopravdano izostane s posla pet radnih dana uzastopce.

Iznimno, djelatna vojna osoba može biti zadržana u službi do 5 godina
nakon ispunjenja uvjeta iz stavka 1. točke 1. ovoga članka
ako na to pristane i ako to zahtijevaju interesi oružanih snaga. Odluku
o zadržavanju u službi osoba iz stavka 2. ovoga članka donosi:

a) za više časnike i generale - Vrhovni zapovjednik,

b) za dočasnike i niže časnike - ministar obrane.

Članak 96.

Djelatnoj vojnoj osobi služba može prestati: 1. kada napuni 50 godina
života i najmanje 25 godina mirovinskog staža, ako to zahtijevaju potrebe
službe, 2. kada pristane na prelazak u drugo tijelo državne uprave ili
pravnu osobu, 3. kada je imenovana na javnu ili upravnu dužnost izvan oružanih
snaga. Djelatna vojna osoba kojoj služba prestane sukladno stavku 1. točki
1. ovoga članka ostvaruje pravo na starosnu mirovinu.

Članak 97.

Djelatna vojna osoba stječe pravo na punu starosnu mirovinu nakon
20 godina efektivno provedenih u gardijskim postrojbama.

Članak 98.

Djelatnoj vojnoj osobi vojna služba može prestati s pravom na punu starosnu
mirovinu svoga čina i prije ispunjenja uvjeta za stjecanje mirovine
utvrđenih ovim Zakonom na temelju odluke Vrhovnog zapovjednika.

Članak 99.

Ocjena zdravstvene sposobnosti djelatne vojne osobe donosi se na osobni
zahtjev djelatne vojne osobe ili zahtjev časnika na dužnosti zapovjednika
samostalne bojne, njemu ravnog ili višeg časnika. Časnik
na dužnosti zapovjednika samostalne bojne, njemu ravan ili viši časnik
obvezan je djelatnu vojnu osobu uputiti na ocjenu zdravstvene sposobnosti
ako se djelatna vojna osoba neprekidno nalazi na liječenju, odnosno
bolovanju 12 mjeseci, odnosno s prekidima 16 mjeseci u posljednje dvije
godine.

Članak 100.

Umirovljeni časnici zadržavaju pravo na službeni naziv "general
u mirovini", "brigadir u mirovini" itd. te pravo na nošenje
odore u svečanim prigodama u skladu s posebnim propisima.

Članak 101.

Časnik vojne postrojbe na dužnosti zapovjednika samostalne bojne,
njemu ravan ili viši časnik obvezan je bez odgode izvijestiti ovlaštenog
časnika o nastanku razloga za prestanak službe djelatnoj vojnoj
osobi za koju je nastao neki od razloga iz članka 94. točke
2. do 4. ovoga Zakona. Akt o prestanku službe donosi se najkasnije 30 dana
od dana primitka izvješća iz stavka 1. ovoga članka. Osobama
iz članka 94. ovoga Zakona služba prestaje najkasnije u roku

- 30 dana od dana konačnosti rješenja nadležne liječničke
komisije,

- 30 dana od dana priopćenja konačne službene ocjene "ne
zadovoljava",

- 2 mjeseca od dana podnošenja zahtjeva, odnosno nadnevkom navedenim
u zahtjevu, ako to dopušlaju interesi popune oružanih snaga,

- danom pravomoćnosti presude o stegovnoj kazni prestanka službe,

- 3 mjeseca od dana pisanog odbijanja premještaja,

- danom konačnosti akta o prestanku službe ili zbog ostalih razloga
prestanka službe po sili zakona iz članka 95. ovoga Zakona.

Članak 102.

Djelatnoj vojnoj osobi koja nije ispunila obveze u svezi sa školovanjem,
stipendiranjem ili specijalizacijom služba može prestati na osobni zahtjev
i prije ispunjenja obveza, ako ne postoji poseban interes službe i uz obvezu
nadoknade troškova stipendiranja i specijalizacije razmjerno neispunjenom
dijelu obveze.

Članak 103.

Djelatnoj vojnoj osobi koja samovoljno napusti službu i ne vrati se
u roku pet dana služba prestaje danom napuštanja službe.

Članak 104.

Djelatnoj vojnoj osobi se u aktu o prestanku djelatne vojne službe naznačava
da je otpuštena iz službe uz: "častan otpust" ili uz:
"nečastan otpust".

Nečastan otpust dobivaju osobe koje su:

- izgubile službu na temelju pravomoćne presude vojnostegovnog
suda,

- samovoljno napustile službu,

- izgubile službu na temelju dobivene službene ocjene: "ne zadovoljava",

- odbile premještaj ili raspored, odnosno imenovanje po potrebi službe,

- pravomoćnom presudom osuđene na kaznu zatvora dulju od 12
mjeseci za kazneno djelo iz nečasnih pobuda počinjeno s promišljanjem.

Nečastan otpust ima za posljedicu gubitak svih prava i povlastica
koja bi osoba imala nakon prestanka djelatne vojne službe, kao što su:

- pravo na povratak u djelatnu vojnu službu,

- pravo na vojnu mirovinu kada se ispune propisani uvjeti,

- pravo na nošenje vojne odore u svečanim prigodama,

- pravo na oslovljavanje činom u mirovini.

Častan otpust dobivaju sve ostale vojne osobe.

**XI. ČINOVI U ORUŽANIM SNAGAMA**

Članak 105.

Činovi u oružanim snagama su:

1. za ročnike, gardiste i kadete:

- pozornik

- razvodnik

2. za časnike:

2.1. za dočasnike:

- desetnik

- vodnik

- narednik

- stožerni narednik

- časnički namjesnik

2.2. za niže časnike:

*a) u rodovima i strukama:*

- zastavnik

- poručnik

- natporučnik

- satnik

*b) u pomorstvu:*

- zastavnik

- poručnik korverte

- poručnik fregate

- poručnik bojnog broda

2.3. za više časnike:

- bojnik

- pukovnik

- brigadir

- stožerni brigadir

*b.) u pomorstvu*

- kapetan korvete

- kapetan fregate

- kapetan bojnog broda

- komodor

2.4. za generale, odnosno admirale:

- general bojnik

- general pukovnik

- general zbora

- stožerni general

*b.) u pomorstvu*

- kontraadmiral

- viceadmiral

- admiral

- stožerni admiral

Oznake činova, dužnosti i pripadnosti rodovima i strukama te
odore pripadnika oružanih snaga propisuje Vrhovni zapovjednik. Vrhovni
zapovjednik oružanih snaga Republike Hrvatske ima zvanje Vrhovnik.

**Počasni činovi**

Članak 106.

Vrhovni zapovjednik na prijedlog ministra obrane, načelnika Glavnog
stožera, predsjednika Vlade ili predsjednika Sabora Republike Hrvatske
može za zasluge stečene u ratu, u slučaju neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske dodijeliti počasni
čin oružanih snaga hrvatskim državljanima ili državljanima stranih
država. Počasni čin daje pravo na oznake i odgovarajuće
vojne počasti bez prava na zapovijedanje i vođenje.

**XII. PROMAKNUĆA VOJNIH OSOBA**

**1. Opći uvjeti**

Članak 107.

Ročnici, pričuvnici i gardisti ocijenjeni službenom ocjenom
"osobito se ističe" mogu biti promaknuti u čin
pozornika. Ročnici, pričuvnici i gardisti mogu biti promaknuti
u čin razvodnika ako su s uspjehom završili tečaj za razvodnika
i ako se ocijeni da mogu uspješno obnašati dužnost razvodnika. Kadete se
promiče u čin sukladno vremenu provedenom u školi i uspjehu
na školovanju. Ovlašćuje se ministra obrane da propiše postupak i
način promaknuća osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

Članak 108.

Postupak promaknuća u činove obavlja se sukladno utvrđenoj
kadrovskoj politici u oružanim snagama. Broj i struktura činova
za koje će se provesti postupak promaknuća utvrđuje Vrhovni
zapovjednik. Prijedloge za promaknuća djelatnih vojnih osoba sastavlja
Kadrovska komisija Ministarstva obrane. Djelatnu vojnu osobu može se promaknuti
u viši čin kad stekne sljedeće uvjete:

- da je provela propisano vrijeme u sadašnjem činu,

- da u zadnje dvije godine nije bezuvjetno kažnjena za kazneno djelo
za koje se goni po službenoj dužnosti kaznom zatvora i da se protiv nje
ne vodi postupak za kazneno djelo po službenoj dužnosti,

- da u zadnjoj godini nije kažnjavana za stegovni prijestup,

- da je ocijenjena zadnjom službenom ocjenom: "ističe se"
ili: "osobito se ističe",

- da ima odgovarajuća znanja i sposobnosti,

- da postoji nepopunjeno ustrojbeno mjesto odgovarajučeg čina.
" Djelatna vojna osoba, uz uvjete iz stavka 4. ovoga članka,
za promaknuće u čin više časnika te generala, odnosno
admirala treba govoriti najmanje jedan strani jezik razine barem III. stupnja.

**2. Redovno promaknuće**

**2.1. Promaknuće dočasnika**

Članak 109.

Djelatni dočasnik može biti promaknut u viši čin kada,
osim uvjeta iz članka 108. ovoga Zakona, u sadašnjem činu
provede:

- u činu desetnika - tri godine

- u činu vodnika - četiri godine

- u činu narednika - pet godina

- u činu stožernog narednika - šest godina.

**2.2. Promaknuće nižih časnika**

Članak 110.

Djelatni zastavnik može biti promaknut u čin poručnika,
odnosno poručnika korvete kada ispuni uvjete iz članka 108.
ovoga škona, te u činu provede:

- dvije godine - ako ima višu stručnu spremu,

- četiri godine - ako ima srednju stručnu spremu i ako
je s uspjehom završio vojnu izobrazbu za časnika razine vod - satnija.

Članak 111.

Djelatni poručnik, odnosno poručnik korvete može biti
promaknut u čin natporučnika, odnosno poručnika fregate
kada ispuni uvjete iz članka 108. ovoga Zakona te u činu
provede:

- 1 godinu - ako ima stečeno znanstveno zvanje potrebne stručne
spreme ili odgovarajuću visoku stručnu spremu i završenu specijalizaciju,

- 2 godine - ako ima potrebnu visoku stručnu spremu,

- 4 godine - ako ima potrebnu višu stručnu spremu,

- 6 godina - ako ima potrebnu srednju stručnu spremu i ako je
sa uspjehom završio vojnu izobrazbu razine zapovjednika voda - satnije.

Članak 112.

Djelatni natporučnik, odnosno poručnik fregate može biti
promaknut u čin satnika, odnosno poručnika bojnog broda kada
ispuni uvjete iz članka 108. ovoga Zakona i na ustrojbenom mjestu
višeg čina provede godinu dana te u činu natporučnika,
odnosno poručnika fregate provede:

- 2 godine - ako ima stečeno znanstveno zvanje potrebne stručne
spreme ili odgovarajuću visoku stručnu spremu i završenu specijalizaciju,

- 4 godine - ako ima potrebnu visoku stručnu spremu,

- 5 godina - ako ima potrebnu višu stručnu spremu,

- 8 godina - ako ima srednju stručnu spremu i ako je s uspjehom
završio vojnu izobrazbu razine zapovjednika bojne.

**2.3. Promaknuće viših časnika**

Članak 113.

Djelatni satnik, odnosno poručnik bojnog broda može biti promaknut
u čin bojnika, odnosno kapetana korvete kada ispuni uvjete iz članka
108. ovoga Zakona i na ustrojbenom mjestu višeg čina provede godinu
dana te u činu satnika, odnosno poručnika bojnog broda provede:
- 3 godine - ako ima znanstveno zvanje potrebne stručne spreme ili
odgovarajuću visoku stručnu spremu i završenu specijalizaciju,
- 4 godine - ako ima odgovarajuću visoku stručnu spremu.

Članak 114.

Djelatni bojnik, odnosno kapetan korvete može biti promaknut u čin
pukovnika, odnosno kapetana fregate kada ispuni uvjete iz članka
108. ovoga Zakona i na ustrojbenom mjestu višeg čina provede godinu
dana te u činu bojnika, odnosno kapetana fregate provede:

- 3 godine - ako ima stečeno znanstveno zvanje ili odgovarajuću
visoku stručnu spremu i završenu specijalizaciju;

- 4 godine - ako ima potrebnu visoku stručnu spremu.

Članak 115.

Djelatni pukovnik, odnosno kapetan fregate može biti promaknut u čin
brigadira, odnosno kapetana bojnog broda kada ispuni uvjete iz članka
108. ovoga Zakona i na ustrojbenom mjestu višeg čina provede godinu
dana te u činu pukovnika, odnosno kapetana fregate provede:

- 3 godine - ako ima stečeno znanstveno zvanje ili odgovarajuću
visoku stručnu spremu i završenu specijalizaciju,

- 4 godine - ako ima potrebnu visoku stručnu spremu.

Članak 116.

Djelatni brigadir, odnosno kapetan bojnog broda može biti promaknut
u čin stožernog brigadira, odnosno komodora kada ispuni uvjete iz
članka 108. ovoga Zakona i na ustrojbenom mjestu višeg čina
provede godinu dana te u činu brigadira, odnosno kapetana bojnog
broda provede:

- 3 godine - ako ima stečeno znanstveno zvanje ili odgovarajuću
visoku stručnu spremu i završenu specijalizaciju,

- 4 godine - ako ima potrebnu visoku stručnu spremu.

Članak 117.

Čin brigadira, odnosno kapetana bojnog broda i viši čin
može stjecati samo djelatni časnik. 2.4. Promaknuće generala,
odnosno admirala Članak 118. Djelatni stožerni brigadir, odnosno
komodor može biti promaknut u čin generala bojnika, odnosno kontraadmirala
kada, osim uvjeta iz članka 108. ovoga Zakona, ispunjava i sljedeće
posebne uvjete:

- da je godinu dana uspješno obnašao dužnost višeg ustrojbenog čina,

- da je završio najviše vojne škole ili stekao znanstveni stupanj doktora
znanosti u okviru roda ili struke područja u kojem obavlja službu,

- da je u činu stožernog brigadira, odnosno komodora proveo 8
godina i nijednom nije dobio ocjenu "zadovoljava",

- da postoji nepopunjeno ustrojbeno mjesto odgovarajućeg čina.

Članak 119.

Promaknuće u čin generala pukovnika, generala zbora i stožernoga
generala, odnosno viceadmirala, admirala i stožernoga admirala obavlja
se sukladno uvjetima iz članka 108. ovoga Zakona.

Članak 120.

Vrijeme provedeno na bolovanju, školovanju, raspolaganju, ako je djelatni
časnik obnašao dužnost na ustrojbenom mjestu višeg čina,
smatra se, glede uvjeta za promaknuće, vremenom provedenim na ustrojbenom
mjestu višeg čina. Djelatni časnik raspoređen, odnosno
imenovan na ustrojbeno mjesto službenika istog stupnja stručne spreme
u oružanim snagama smatra se, glede uvjeta za promaknuće, postavljenim
na ustrojbeno mjesto višeg ćina. Vrijeme provedeno u svojstvu obnašatelja
dužnosti i zastupnika smatra se vremenom provedenim u činu na tom
ustrojbenom mjestu.

**2.5. Izvanredno promaknuće**

Članak 121.

Djelatni časnik može biti izvanredno promaknut u izravno viši
čin bez obzira na uvjete propisane ovim Zakonom:

- ako je obavljanjem službe stekao zasluge za oružane snage,

- ako je učinio djelo posebne važnosti za oružane snage.

**2.6. Promaknuće pričuvnih časnika**

Članak 122.

Pričuvnog časnika promiče se u viši čin
prema potrebi popune oružanih snaga u ratu ili drugim potrebama obrane.
Osobu iz stavka 1. ovoga članka promiče se u viši čin
ako ispunjava sljedeće uvjete:

- da je u činu provela propisano vrijeme,

- da za posljednje dvije godine nije bezuvjetno kažnjavana kaznom zatvora
za kazneno djelo iz nečasnih pobuda i da se protiv nje ne vodi kazneni
postupak po službenoj dužnosti,

- da je ocijenjena zadnjom službenom ocjenom najmanje "ističe
se".

Članak 123.

Pričuvne časnike promiče se u viši čin kad
u činu provedu:

**- dočasnici:**

- 3 godine - desetnik,

- 4 godine - vodnik

- 6 godina - narednik,

- 8 godina - stožerni narednik;

**- niži i viši časnici:**

- u rodovima i strukama - u pomorstvu

- 4 godine - zastavnik, - zastavnik,- poručnik; - poručnik
korvete;

- 5 godina - natporučnik, - poručnik fregate,- satnik;
- poručnik bojnog broda;

- 6 godina - bojnik, - kapetan korvete,

- 6 godina - pukovnik, - kapetan fregate.

Članak 124.

Pričuvni satnik ili bojnik, odnosno pričuvni poručnik
bojnog broda ili kapetan korvete koji udovoljava uvjetima iz članka
122. i 123. ovoga Zakona može biti promaknut u pričuvnog bojnika
ili pričuvnog pukovnika, odnosno kapetana korvete ili kapetana fregate:

- kad je po ratnom ustroju oružanih snaga raspoređen. odnosno imenovan
na ustrojbeno mjesto višeg čina,

- ako mu je ratnim rasporedom izvan oružanih snaga određena odgovarajuća
dužnost,

- ako je istu obnašao najmanje dvije godine.

Članak 125.

Pričuvni časnik koji je u djelatnoj vojnoj službi proveo
najmanje dvije godine može biti promaknut u izravno viši čin i ako
nije bio na vojnoj vježbi, ako udovoljava ostalim uvjetima iz članka
122. i 123. ovoga Zakona. Pričuvni časnik koji je po ratnom
ustroju postavljen na određenu zapovjednu dužnost za koju ima potrebnu
stručnu spremu može u interesu službe biti izvanredno promaknut
bez obzira na uvjete propisane ovim Zakonom.

Članak 126.

Propisom Vrhovnog zapovjednika utvrđuju se mjerila i način
izvanrednog promaknuća pričuvnih časnika.

Članak 127.

Promaknuće časnika u ratu ili neposrednoj ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike može se obavljati i neovisno o uvjetima iz ovoga
Zakona na temelju iskazane hrabrosti, ratnih zasluga i sposobnosti zapovijedanja
i vođenja. 3. Ovlasti za promaknuća

Članak 128.

Ročnike i gardiste u činove pozornika i razvodnika promiču
zapovjednici koje ovlasti ministar obrane.

Članak 129.

Osobe ovlaštene za pokretanje postupka za promaknuće jesu:

1. zapovjednik samostalne bojne ili osoba njemu ravnog ili višeg položaja
- za promaknuće dočasnika i nižih časnika,

2. glavni inspektor obrane, načelnik Glavnog stožera zapovjednik
HRM, zapovjednik HRZ i PZO, zapovjednik zbornog područja, zapovjednik
Hrvatskog vojnog učilišta te osobe koje ovlasti ministar obrane
- za promaknuće časnika u čin pukovnika, brigadira
i stožernog brigadira, odnosno kapetana fregate, kapetana bojnog broda
i komodora,

3. ministar obrane za promaknuće u čin general bojnika,
general pukovnika, generala zbora i stožernog generala, odnosno kontraadmirala,
viceadmirala, admirala i stožernog admirala. Osobe iz stavka 1. ovoga članka
obvezne su pokrenuti postupak za promaknuće onih časnika koji
ispunjavaju uvjete za promaknuće sukladno ovom Zakonu.

Članak 130.

Poticaj za promaknuće bit će odbijen ako predložena vojna
osoba ne ispunjava uvjete za promaknuće utvrđene Zakonom.

Članak 131.

Vrhovni zapovjednik promiče niže i više časnike te generale,
odnosno admirale na prijedlog ministra obrane Članak 132. Ministar
obrane promiče dočasnike na prijedlog načelnika Glavnog
stožera, zapovjednika HRM, zapovjednika HRZ i PZO, zapovjednika zbornog
područja, zapovjednika Hrvatskoga vojnog učilišta te drugih
osoba koje ovlasti.

**4. Promjena roda, odnosno struke**

Članak 133.

Djelatnom časniku može biti promijenjen rod ili struka. Promjena
roda, odnosno struke obavlja se na osobni zahtjev ili zbog interesa službe:
Osobi iz stavka 1. ovoga članka mijenja se rod ili struku na osobni
zahtjev ako ima potrebnu stručnu spremu i ako interesi za popunom
to dopuštaju. U interesu popune oružanih snaga, osobi iz stavka 1. ovoga
članka mijenja se rod ili struku zbog ukidanja ustrojbenog mjesta
na koje je osoba bila raspoređena, odnosno imenovana ili poradi popune
slobodnih mjesta u drugom rodu, odnosno struci, ako ima potrebnu stručnu
spremu. Za promjenu roda ili struke u interesu popune oružanih snaga u
pravilu je potreban pristanak osobe kojoj se rod ili struka mijenjaju.
Ročniku, pričuvniku i pričuvnom časniku može
se promijeniti rod ili struka neovisno o njihovom pristanku.

**5. Dodjele čina časnika u ratnom stanju ili
neposrednoj ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske**

Članak 134.

Dodjela časničkih činova u ratnom stanju ili u
slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
Hrvatske može se obavljati i bez uvjeta iz ovoga Zakona, uzimajući
u obzir osvjedočenu hrabrost, ratne zasluge i sposobnost zapovijedanja
i vođenja. Vrhovni zapovjednik propisuje mjerila i postupak dodjele
čina iz stavka 1. ovoga članka. 6. Ovlasti za dodjelu časničkih
i generalskih činova

Članak 135.

Vrhovni zapovjednik dodjeljuje niže i više časničke činove
te činove generala, odnosno admirala na prijedlog ministra obrane.
Ministar obrane dodjeljuje dočasnički čin na prijedloga
ovlaštenog zapovjednika. Čin stožernog generala, odnosno stožernog
admirala može biti dodijeljen, u pravilu, za ratne zasluge.

**XIII. ODUZIMANJE ČINA**

Članak 136.

Vojnoj osobi i pričuvniku oduzima se čin:

1. ako joj prestane hrvatsko državljanstvo,

2. ako je pravomoćnom presudom osuđena na kaznu zatvora dulju
od tri godine za kazneno djelo počinjeno promišljajem.

Osoba kojoj se oduzima čin gubi i sva prava vezana za čin.

Članak 137.

Osobi kojoj je čin oduzet isti može biti i vraćen.

O povratu čina odlučuju:

- Vrhovni zapovjednik - za niže i više časnike te generale, odnosno
admirale,

- ministar obrane - za dočasnike.

Ako se u postupku vraćanja čina utvrdi da nisu postojali
opravdani razlozi za njegovo oduzimanje, osobi kojoj je čin bio
oduzet vraćaju se sva prava u svezi s činom od dana oduzimanja
čina.

**XIV. PLAĆE I DRUGA BERIVA**

Članak 138.

Plaće i druga beriva djelatnih vojnih osoba uređuje Vrhovni
zapovjednik na prijedlog ministra obrane.

Članak 139.

Djelatnoj vojnoj osobi nakon završetka vojne škole plaća pripada
od dana dodjele čina, a djelatnoj vojnoj osobi, koju se prima u
službu po drugom temelju, od dana stupanja u službu.

Članak 140.

Obnašatelju dužnosti pripada plaća prema položaju i posebna beriva
prema ustrojbenom mjestu.

Članak 141.

Djelatnoj vojnoj osobi, dok se nalazi u pritvoru ili zatvoru, odnosno
udaljenoj s dužnosti, a kojoj nije prestala služba, pripada nadoknada plaće
u iznosu 1/3, a ako uzdržava obitelj u iznosu 1/2 plaće koja bi mu
pripadala da nije u pritvoru ili zatvoru, ukoliko posebnim propisom nije
drukčije uređeno.

Članak 142.

Djelatnoj vojnoj osobi ne pripada plaća za sate i dane neopravdane
izočnosti s dužnosti.

Članak 143.

Djelatna vojna osoba upućena, sukladno odluci ministra obrane,
u drugo tijelo državne uprave ili pravnu osobu ima pravo na plaću
i druga novčana beriva sukladno propisu Vrhovnog zapovjednika iz
članka 138. ovoga Zakona. Ministar obrane utvrdit će ustrojbeno
mjesto prema kojem će se isplaćivati plaća osobi iz stavka
1. ovoga članka. Tijela ili pravne osobe iz stavka 1. ovoga članka
obvezna su, u pravilu, Ministarstvu obrane nadoknaditi isplaćenu
plaću, doprinose i druga beriva za djelatnu vojnu osobu upućenu
k njima.

Članak 144.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku ili namješteniku upućenom u
inozemstvo poradi obavljanja poslova i zadaća proisteklih iz međunarodnih
ugovora mjerila za određivanje plaće utvrduje ministar obrane.

Članak 145.

Djelatnoj vojnoj osobi upućenoj u inozemstvo poradi školovanja
ili usavršavanja pripada stipendija u iznosu koji određuje ministar
obrane. Osim stipendije, djelatnoj vojnoj osobi, čija obitelj ostaje
u Republici Hrvatskoj, pripada plaća koja bi joj inaće pripadala,
bez drugih beriva izuzev beriva na minuli rad. Djelatnoj vojnoj osobi koja
nema obitelj, osim stipendije, pripada 50% iznosa plaće iz stavka
2. ovoga članka.

Članak 146.

Djelatnoj vojnoj osobi za osobito zalaganje, iznimne uspjehe u radu
i djela važna za oružane snage rnože biti dodijeljena novčana nagrada
sukladno propisu Vrhovnog zapovjednika. 1. Novčana primanja osoba
u pričuvnom sastavu za vrijeme službe u oružanim snagama

Članak 147.

Pričuvniku tijekom službe u oružanim snagama pripada nadoknada
plaće i druga beriva sukladno Zakonu o obrani. 2. Novčana
beriva ročnika i kadeta

Članak 148.

Ročnicima i kadetima pripadaju novčana beriva koja određuje
ministar obrane prema razdoblju provedenom u oružanim snagama i činu.
Novčana beriva ročnika i kadeta izuzeta su od sudskih i upravnih
izvršenja. 3. Nadoknada putnih i ostalih troškova

Članak 149.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku, namješteniku, ročniku i kadetu
pripada nadoknada troškova za službeno putovanje te nadoknada troškova
u svezi s obavljanjem službe, odnosno s obavljanjem službenih poslova i
zadaća te troškova prijevoza na redovni posao i s posla. Uvjete za
ostvarenje prava na nadoknadu i iznos nadoknade iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar obrane.

Članak 150.

Djelatna vojna osoba premještena sukladno ovom Zakonu ima pravo na nadoknadu
selidbenih troškova. Pravo na nadoknadu selidbenih troškova iz stavka 1.
ovoga članka ostvaruje i osoba kojoj je prestala djelatna vojna
služba umirovljenja, ukoliko se preseljava.

Članak 151.

Premještena djelatna vojna osoba koja uzdržava obitelj i s njom živi
u zajedničkom kućanstvu ima pravo na nadoknadu troškova zbog
odvojenog života od obitelji, pod uvjetima i u iznosu određenom propisom
za državne službenike i namještenike. Članak 152. Djelatna vojna
osoba koja se s obitelji vraća sa službe u inozemstvu ima pravo na
nadoknadu troškova za privremeni smještaj najdulje šest mjeseci, ako ona
ili njezina obitelj nema riješeno stambeno pitanje.

Članak 153.

Ročnicima, ka,detima i pričuvnicima na službi u oružanim
snagama pripada besplatna vojna odora, osobna oprema, prehrana i smještaj.
Djelatnim vojnim osobama pripada besplatan smještaj kada privremeno borave
u vojnoj postrojbi, odnosno ustanovi, pod uvjetima utvrđenim Službovnikom.
Tijekom obavljanja vojne službe vojnim osobama, službenicima i namještenicima
pripada besplatni objed, odnosno novčana nadoknada za topli objed,
ako prehrana nije organizirana.

Članak 154.

Kadet kojemu se dodjeljuje čin djelatnog dočasnika i nižeg
časnika te osoba koju se prvi put prima u djelatnu vojnu službu
ostvaruje pravno na besplatnu odoru i jednokratnu novčanu nadoknadu,
u iznosu koji propiše ministar obrane.

**XV. OBVEZA OBAVLJANJA SLUŽBE U ORUŽANIM SNAGAMA NAKON ZAVRŠETKA
ŠKOLOVANJA**

Članak 155.

Ministarstvo obrane, poradi popune ustrojbenih mjesta u oružanim snagama
i popune vojno-nastavnih središta oružanih snaga kadetima, može stipendirati
studente viših i visokih škola i fakulteta, učenika strukovnih,
odnosno drugih srednjih škola (u nastavku teksta: vojni stipendisti). Djelatne
vojne osobe; poradi popune određenih ustrojbenih mjesta, mogu biti
upućene na školovanje u više i visoke vojne i druge škole te učilišta
u zemlji i inozemstvu. Ministar obrane određuje način i uvjete
sklapanja ugovora o stipendiranju vojnih stipendista.

Članak 156.

Kadet, djelatna vojna osoba i vojni stipendist koji se školovao poradi
popune oružanih snaga nakon završetka školovanja raspoređuje se na
odgovarajuće ustrojbeno mjesto. Vojni stipendist iz stavka 1. ovoga
članka može ako je ugovorom utvrđeno, dužnost obnašati kao službenik
ili namještenik. Osoba iz stavka t. ovoga članka koja svojom krivnjom
ne završi školovanje ili nakon završenog školovanja ne stupi na službu
u oružane snage dužna je Ministarstvu obrane nadoknaditi troškove školovanja
i štetu koja je time počinjena oružanim snagama. Ministar obrane
propisuje što se smatra troškovima školovanja i štetom u smislu stavka
3. ovoga članka.

Članak 157.

Kadet i vojni stipendist srednje, više i visoke škole obvezan je obavljati
službu u dvostrukom trajanju školovanja, odnosno stipendiranja. Djelatna
vojna osoba upućena na školovanje obvezna je obavljati službu u dvostrukom
trajanju školovanja, ukoliko ugovorom nije utvrđeno dulje. Iznimno
od odredbe stavka I. ovoga članka, kadet koji se školovao u vojnoj
školi za pilota obvezan je ostati u službi najmanje 10 godina, poslije
završetka školovanja, ukoliko ugovorom nije utvrđeno dulje.

Članak 158.

Djelatni časnik upućen na specijalizaciju obvezan je po
završetku specijalizacije obavljati službu najmanje 4 godine. Pod specijalizacijom
podrazumijeva se i školovarije, odnosno izobrazba u Zapovjedno-stožernoj
školi, školovanje u inozemstvu poradi potreba oružanih snaga, kao i školovanje
potrebno za stjecanje čina general bojnika.

**XVI. OVLASTI ZA ODLUČIVANJE O ODNOSIMA U SLUŽBI I
ZA DONOŠENJE DRUGIH AKATA U ORUŽANIM SNAGAMA**

Članak 159.

Vrhovni zapovjednik imenuje, razrješava i donosi akte o prevođenju
u počasni čin, o preimenovanju u drugi čin te umirovljenju
viših časnika i generala. Ministar obrane i časnici koje
on ovlasti rješavaju: - o prijamu u djelatnu vojnu službu, sukladno ovom
Zakonu, - o prestanku djelatne vojne službe sukladno članka 94.,
95. i 96. ovoga Zakona, - o raspoređivanju, razrješavanju, premještanju
i drugim statusnim pitanjima u službi dočasnika i nižih časnika
do razine zapovjednika satnije ili njemu ravne dužnosti, - o prestanku
službe te umirovljenju dočasnika i nižih časnika do razine
zapovjednika satnije ili njemu ravne dužnosti.

Članak 160.

Akti o odnosima u službi vojnih osoba, službenika i namještenika koji
sadržavaju povjerljive podatke priopćavaju se tim osobama uz potpis.

Članak 161.

U ratnom stanju Vrhovni zapovjednik propisuje ovlasti za odlučivanje
o odnosima u službi vojnih osoba.

**XVII. VOJNI SLUŽBENICI I VOJNI NAMJEŠTENICI**

Članak 162.

Službenike i namještenike razvrstava se u redove i to: službenike u
8 redova, a namještenike u 10 redova. Redovi službenika i namještenika
obilježavaju se rimskim brojevima od I. do XVIll.

Članak 163.

Redovi službenika su:

- vojni službenik I. reda,

- vojni službenik II. reda,

- vojni službenik III. reda,

- vojni službenik IV. reda,

- vojni službenik V. reda,

- vojni službenik VI. reda,

- vojni službenik VII. reda,

- vojni službenik VIII. reda.

Članak 164.

Redovi namještenika su:

- vojni namještenik IX. reda,

- vojni namještenik X. reda,

- vojni namještenik XI. reda,

- vojni namještenik XII. reda,

- vojni namještenik XIII. reda,

-vojni namještenik XIV. reda,

- vojni namještenik XV. reda,

- vojni namještenik XVI. reda,

- vojni namještenik XVII. reda,

- vojni namještenik XVIII. reda.

Članak 165.

Na prijam u službu službenika i namještenika, plaće, prestanak
službe i umirovljenja primjenjuju se propisi o državnim službenicima i
namještenicima. Na ostale odnose u službi službenika i namještenika primjenjuju
se odredbe ovoga Zakona. Ministar obrane će propisati način
i uvjete promaknuća službenika i namještenika u redove.

Članak 166.

Vrijeme provedeno do dana stupanja na snagu ovoga Zakona uračunava
se u vrijeme provedeno u činu sukladno ovom Zakonu.

Članak 167.

Osobe koje su dobile častan otpust iz oružanih snaga, a u oružanim
snagama su efektivno provele u službi najmanje 10 godina, pri umirovljenju
ostvaruju pravo na vojnu mirovinu, ukoliko je to za njih povoljnije.

Članak 168.

Odredbe ovoga Zakona glede prijama u djelatnu vojnu službu ne odnose
se na osobe koje su u djelatnu vojnu službu stupile do dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 169.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona stožerni vodnici provode se u čin
narednika.

Članak 170.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona službenici i namještenici razvrstavaju
se u platne razrede sukladno propisima o državnim službenicima i namještenicima
te ih se prevodi u redove vojnih službenika i vojnih namještenika kako
slijedi:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Red br. | PLATNI RAZRED NAMJEŠTENIKA   I SLUŽBENIKA | RED VOJNIG NAMJEŠTENIKA ODNOSNO VOJNOG SLUŽBENIKA |
| 1. | I. i II. | **vojni službenik I. reda** |
| 2. | III. i IV. | **vojni službenik II. reda** |
| 3. | V. i VI. | **vojni službenih III.reda** |
| 4. | VII: | **vojni službenik VI. reda** |
| 5. | VIII. | **vojni službenik V. reda** |
| 6. | IX. | **vojni službenik VI. reda** |
| 7. | X. | **vojni službenik VII. reda** |
| 8. | XI. | **vojni službenik VII. reda** |
| 9. | XII. i XIII. | **vojni namještenik IX. reda** |
| 10. | XIV. i XV. | **vojni namještenik X. reda** |
| 11. | XVI. | **vojni namještenik XI. reda** |
| 12. | XVII. | **vojni namještenik XII. reda** |
| 13. | XVIII. | **vojni namještenik XIII. reda** |
| 14. | XIX. | **vojni namještenik XIV. reda** |
| 15. | XX. | **vojni namještenik XV. reda** |
| 16. | XXI. i XXII. | **vojni namještenik XVI. reda** |
| 17. | XXIII. i XXIV | **vojni namještenik XVII. reda** |
| 18. | XXV. i XXVI | **vojni namještenik XVIII. reda** |

Službenici razvrstani u XI. i viši platni razred sukladno Zakonu o državnim
službenicima i namještenicima i o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti
koji nemaju visoku ili višu stručnu spremu prevode se u vojnog namještenika
IX. reda.

Članak 171.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona na djelatnike Ministarstva obrane
ne primjenjuju se odredbe članka 153. Zakona o državnim službenicima
i namještenicima i o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti ("Narodne
novine", br. 74/94. i 7/95.).

Članak 172.

Na osobe koje su stupile na službu u oružane snage izvan mjesta svog
prebivališta do dana stupanja na snagu ovoga Zakona ne odnose se odredbe
ovoga Zakona o premještaju

Članak 173.

Ministar obrane će donijeti propise:

1. o postupku ostvarivanja prava te iznosu novčane po moći
za nastavak školovanja kadeta kojeg se otpušta sa školovanja zbog nesposobnosti
za djelatnu vojnu službu (članak 38. stavak 1.),

2. o postupku ostvarivanja prava na putne troškove u svezi s ostvarivanjem
prava na zdravstvenu zaštitu roćnika, kadeta i pričuvnika
na službi u oružanim snagama (članak 36. i 37.),

3. o postupku ostvarivanja prava na nadoknadu pogrebnih troškova i troškova
prijevoza posmrtnih ostataka vojnih osoba, službenika i namještenika na
službi u oružanim snagama (članak 39.),

4. o uvjetima osposobljavanja supružnika vojne osobe i djelatne vojne
osobe kod koje je nastupio invaliditet, kao i o uvjetima i iznosu mjesečne
novčane nadoknade (članak 43.),

5. o raspoređivanju, razrješavanju i premještaju djelatnih vojnih
osoba (članak 59., 63. i 71.),

6. o postupku za ostvarivanje prava na produljeno osiguranje (članak
79.),

7. o upućivanju na školovanje (članak 83.),

8. o upućivanju djelatne vojne osobe u druga tijela državne uprave
i pravne osobe (članak 81.),

9. o postupku i ovlastima u postupku udaljenja od dužnosti i stavljanja
na raspolaganje,

10. o osnivanju liječničkih komisija (članak 65.
i 71.).

Propise iz stavka 1. ovoga članka kao i druge propise za provedbu
ovoga Zakona ministar obrane donijet će u roku od 6 mjeseci od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 174.

U ratu se ne primjenjuju odredbe članka 71. do 85. ovoga Zakona.
Članak 175. Odredbe članka 87. do 90. ovoga Zakona primjenjivat
će se od 1. siječnja 1996. godine.

Članak 176.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o službi
u oružanim snagama ("Narodne novine", br. 52/91.).

Članak 177.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 800-03/95-01/01

Zagreb, 22. ožujka 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović,** v. r.

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Odluka, NN 23/1995-478