## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1999. godini

### NN 166/1998 (30.12.1998.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1999. godini

# **MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA**

Na temelju članka 12. Zakona o veterinarstvu ("Narodne novine" br. 70/97.)
ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## **NAREDBU**

### **O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 1999. GODINI**

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja koje se sprječavaju, otkrivaju
i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom Naredbom jesu:

1. Bedrenica i šuštavac,

2. Bjesnoća,

3. Bruceloza,

4. Ehinokokoza,

5. Enzootska leukoza goveda,

6. Genitalna kampilobakterioza,

7. Infekciozna anemija kopitara,

8. Klasična svinjska kuga,

9. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis i
S. typhimurium, te ostale salmonelozne infekcije,

10. Leptospiroza,

11. Mastitisi,

12. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića,

13. Newcastleska bolest,

14. Paratuberkuloza,

15. Q-groznica,

16. Trihomonijaza,

17. Trihineloza,

18. Tuberkuloza,

19. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis,

20. Zarazne i nametničke bolesti pčela,

21. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka.

II. IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

*1. Bedrenica i šuštavac*

Goveda i ovce u zaraženim područjima moraju se vakcinirati protiv bedrenice
i šuštavca najkasnije do 30. travnja.

Goveda i ovce dopušteno je tjerati na pašu izvan zaraženih područja,
ako su vakcinirane protiv bedrenice i ako je od vakcinacije prošlo više
od 30 dana.

*2. Bjesnoća*

Psi stariji od tri mjeseca moraju se vakcinirati protiv bjesnoće na
čitavom području Republike Hrvatske, najkasnije do 31. ožujka.

Psa koji u tijeku godine dostigne starost od tri mjeseca mora se vakcinirati
u narednih 14 dana, a psa koji nije ranije vakciniran u roku od 14 dana
od dana nabave.

Za vakcinaciju se mogu koristiti samo vakcine od umrtvljenih, visokoimunogenih
sojeva virusa bjesnoće (Flury - LEP), koje su registrirane za vakcinaciju
pasa, mačaka, goveda, ovaca, koza i svinja.

Privatna veterinarska praksa ovlaštena za cijepljenje pasa protiv bjesnoće
dužna je za troškove upisa pasa, vođenje upisnika i izdavanje službene
dokumentacije, za svakog cijepljenog psa uplatiti iznos od 10% od određene
jedinstvene cijene u korist računa 30101-637-1002918 Fonda za zdravstvenu
zaštitu životinja, najkasnije do desetog dana u mjesecu za protekli mjesec,
a sukladno obveznom iskazu cijepljenih pasa, određenom člankom 10. stavkom
3. Pravilnika o posebnim uvjetima kojima moraju udovoljavati veterinarske
bolnice, veterinarske klinike i veterinarska privatna praksa za obavljanje
pojedinih poslova javnih ovlasti u provedbi mjera za otkrivanje i sprječavanje
zaraznih bolesti životinja ("Narodne novine" br. 129/97.), koji su navedene
organizacije dužne dostaviti Upravi za veterinarstvo do sedmog dana u mjesecu
za protekli mjesec.

U slučaju potrebe, ministar poljoprivrede i šumarstva može narediti
u pojedinim područjima i vakcinaciju drugih životinja protiv bjesnoće.

*3. Klasična svinjska kuga*

Sve svinje u dobi od 60 do 90 dana, krmače prije pripusta a nerastovi
dva puta godišnje, moraju biti vakcinirani protiv klasične svinjske kuge
vakcinom pripremljenom od atenuiranog virusa (K-soj), tako da su stalno
imune.

Na farmama s cjelovitim proizvodnim ciklusom prasad se može vakcinirati
najranije u dobi od 45 dana, nazimice i krmače prije pripusta a nerastovi
dva puta godišnje.

Svinje koje se izgoni na zajedničku odnosno šumsku ispašu, kao i divlje
svinje u ograđenim uzgajalištima, moraju prethodno biti vakcinirane i održavane
u stalnom imunitetnom stanju.

U promet se mogu staviti samo imune svinje, odnosno svinje koje su vakcinirane
najmanje sedam dana prije stavljanja u promet.

Promet svinja dopušten je samo na stočnim sajmovima, dogonima i drugim
otkupnim mjestima koja su pod veterinarsko-zdravstvenom kontrolom.

*4. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića*

Sve rasplodne kuniće u uzgojima s više od 20 rasplodnih životinja, mora
se vakcinirati protiv miksomatoze i virusne hemoragijske bolesti kunića
u dobi od šest tjedana.

Na izložbe i smotre mogu se otpremati samo imuni kunići, odnosno kunići
kod kojih je prošlo najmanje 10 dana od dana vakcinacije.

*5. Newcastleska bolest*

Sva ekstenzivno držana perad mora se vakcinirati protiv newcastleske
bolesti dva puta godišnje vakcinom proizvedenom iz soja La Sota, okulonazalno
ili u vodi za piće.

Vakcinacija iz predhodnog stavka mora se provoditi između 15. svibnja
i 30. lipnja prvi put, te između 15. listopada i 30. studenoga drugi put,
a kod prinovljene peradi između navedenih razdoblja.

Perad i pernata divljač na farmama i svim oblicima intenzivne proizvodnje
mora se vakcinirati protiv newcastleske bolesti raspršivanjem ili u vodi
za piće, tako da bude stalno imuna.

Uspjeh provedene vakcinacije peradi prosuđuje se serološkom pretragom
koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

Imunitet se kontrolira:

a) u ekstenzivnim uzgojima peradi uzimanjem pet uzoraka na 1000 vakcinirane
peradi;

b) u intenzivnim uzgojima pretragom 20 uzoraka krvi po jatu.

Ovlaštene veterinarske organizacije i posjednici peradi u intenzivnom
uzgoju dužni su dostaviti županijskoj veterinarskoj inspekciji plan akcija
cijepljenja protiv ove bolesti.

III. DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA ZARAZNIH BOLESTI

*1. Bruceloza*

Na brucelozu se mora serološki pretražiti:

- jedanput godišnje krv ili mlijeko svih rasplodnih krava starijih od
24 mjeseca u uzgojima do 5 grla, na područjima županija: Karlovačke, Sisačko-moslavačke,
Požeško-slavonske, Brodsko-posavske te na područjima županija Vukovarsko-srijemske
i Osječko-baranjske gdje pretraživanje nije obavljeno u 1998. godini;

- jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima od 5 do 100 grla te krv
20% krmača u uzgojima većim od 100 grla;

- krv nabavljenih ovaca i koza prije uvođenja u uzgoj;

- dva puta godišnje krv bikova, nerastova, ovnova i jarčeva koji služe
za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, tako
da se jedan pregled obavi prije korištenja za rasplod, pri čemu se krv
ovnova mora pretražiti i na Brucella ovis infekciju.

U stadima u kojima se utvrdi infekcija Brucellom ovis, obvezna je pretraga
svih ovaca u stadu na ovu infekciju.

Veterinari su dužni dostaviti krv životinja na laboratorijsku pretragu,
a po mogućnosti i fetus, kod svakog pobačaja krava, junica, nazimica, krmača,
ovaca i koza.

*2. Enzootska leukoza goveda*

Na enzootsku leukozu goveda mora se pretražiti krv ili mlijeko rasplodnih
goveda starijih od 24 mjeseca u uzgojima do 5 grla, na područjima županija:
Karlovačke, Sisačko-moslavačke, Požeško-slavonske, Brodsko-posavske te
na područjima županija Vukovarsko-srijemske i Osječko-baranjske gdje pretraživanje
nije obavljeno u 1998. godini.

Pretražuje se krv svih rasplodnih goveda starijih od 6 mjeseci na farmama
muznih krava, obuhvaćenih Programom mjera za suzbijanje enzootske leukoze
goveda.

Krv bikova za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i bikova
za prirodni pripust pretražuje se dva puta godišnje na enzootsku leukozu
goveda.

Rasplodna goveda koja se dovode na izložbe i smotre ili se stavljaju
u promet moraju biti pregledana na enzootsku leukozu. Nalaz dijagnostičkog
laboratorija ne smije biti stariji od 30 dana.

*3. Genitalna kampilobakterioza*

Obrisak ili ispirak prepucija bikova za prirodni pripust ili proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje pretražuje se na kampilobakteriozu dva
puta godišnje.

Prva pretraga mora se obaviti prije korištenja za pripust, odnosno uzimanja
sjemena za umjetno osjemenjivanje.

Kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza veterinari su dužni dostaviti
na laboratorijsku pretragu uzorak krvi, a po mogućnosti i pobačeni fetus.

*4. Infekciozna anemija kopitara*

Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara mora se obaviti:

- dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih osoba koje koriste
kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka (vakcina, seruma, sjemena
za umjetno osjemenjivanje i sl.);

- jednom godišnje, najkasnije do 31. listopada, u ergelama, pastuharnama,
športskim društvima i na šumskim radilištima, kao i u uzgojima s više od
deset kopitara zajedno;

- kada se nabavljeno grlo uvodi u uzgoj naveden u alineji 1. i 2. ovog
stavka;

- kod pastuha prije licenciranja;

- kada se kopitari dovode na izložbe, smotre, športska natjecanja i
opasivanja u ergele;

- kada se kopitari stavljaju u promet.

Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi u slučajevima iz alineje 4. i
5. prethodnog stavka ne smije biti stariji od 90 dana, a u slučaju iz alineje
6. prethodnog stavka od 30 dana.

*5. Leptospiroza*

Krv bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha koji služe za proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, serološki se pretražuje
na leptospirozu dva puta godišnje.

Veterinari su dužni dostaviti krv životinja na laboratorijsku pretragu
kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca, koza, svinja i kobila.

*6. Mastitisi*

Proizvođači mlijeka i proizvoda od mlijeka namijenjenih javnoj potrošnji,
dužni su dvaput u tijeku godine u razmaku od 6 mjeseci svaku muznu kravu,
kozu i ovcu, dati pretražiti na poremećenu sekreciju vimena, prema programu
Hrvatskog veterinarskog instituta.

Prije stavljanja mlijeka i mliječnih proizvoda u promet za javnu potrošnju
proizvođači su dužni svaku muznu kravu, ovcu i kozu dati pretražiti na
poremećenu sekreciju.

Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom sekrecijom vimena mora se
bakteriološki pretražiti.

*7. Paratuberkuloza*

Krv i balega bikova, ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena
za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust, mora se dva puta godišnje
pretražiti na paratuberkulozu.

*8. Q-groznica*

Kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca i koza mora se provesti laboratorijska
pretraga na Q-groznicu.

Zabranjeno je držanje ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

*9. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis
i S. typhimurium te ostale salmonelozne infekcije*

Dijagnostičkom postupku brze krvne aglutinacije podliježu jednom mjesečno
sva jata s više od 200 nesilica (konzumna i rasplodna), koja se koriste
u komercijalne svrhe, od proneska (kada jato postigne 30% nesivosti) do
kraja proizvodnje, i to:

- u jatima s 200-1000 životinja pretražuje se 30 uzoraka krvi;

- u jatima s 1001-5000 životinja pretražuje se 60 uzoraka krvi;

- u jatima s 5001-10000 životinja pretražuje se 100 uzoraka krvi;

- u jatima s 10001-20000 životinja pretražuje se 140 uzoraka krvi;

- u jatima s više od 20000 životinja pretražuje se 180 uzoraka krvi.

Jaja (konzumna i rasplodna) mogu se stavljati u promet ili inkubirati
samo ako potječu od jata koja su slobodna od navedenih salmonela, odnosno
ako posjednici jata peradi imaju potvrdu o zdravstvenom stanju jata izdanu
od ovlaštenog laboratorija.

Posjednici svih vrsta i kategorija peradi čiji su proizvodi namijenjeni
javnoj potrošnji dužni su na bakteriološke pretrage u ovlaštene laboratorije
dostavljati:

- jednodnevne piliće uginule tijekom prijevoza od valionice do farme
te one koji uginu sljedeća dva dana na farmi. Pretražuje se do 30 lešina;

- lešine podmlatka i nesilica (rasplodnih i konzumnih jaja), najmanje
jednom mjesečno. Uzorkom se smatra jednodnevno uginuće ili najviše 20 lešina
po jatu;

- skupne uzorke izmeta podmlatka u dobi od 4 tjedna, te dva tjedna prije
tjedna početka nesivosti, a kod nesilica jednom tromjesečno. Svaki puta
se pretražuju tri skupna uzorka od najmanje 30 životinja;

- jednom mjesečno najmanje 30 konzumnih jaja po jatu;

- lešine tovnih pilića namijenjenih klanju, najranije dva tjedna prije
klanja. Uzorkom se smatra dnevno uginuće, a najviše 20 lešina po jatu.
Jato peradi za klanje podrazumijeva perad namijenjena klanju, iste vrste
i dobi, smještenu u jedan objekt. Klati je dozvoljeno samo jata slobodna
od salmonela, a posjednik jata mora imati potvrdu o zdravstvenom stanju
izdanu od ovlaštenog laboratorija;

- najmanje 30 oplođenih jaja iz kojih se pri inkubiranju nisu izlegli
pilići, 30 pilića uginulih u ležioniku i mekonij od najmanje 100 pilića.

Tvornice i mješaonice stočne hrane dužne su dostavljati na bakteriološku
pretragu u ovlašteni laboratorij uzorke svih proizvoda životinjskog podrijetla
prije pripremanja krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorke gotovih krmnih
smjesa.

Veterinari su dužni dostaviti krv životinja, a po mogućnosti i pobačeni
fetus, na laboratorijske pretrage na salmonelozu kod svakog pobačaja kobila,
ovaca i koza.

*10. Trihomonijaza*

Bikovi za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju se prije
korištenja laboratorijski pretražiti na trihomonijazu, a u tijeku korištenja
dva puta godišnje.

*11. Tuberkuloza*

Obvezna opća tuberkulinizacija goveda starijih od dvanaest mjeseci mora
se do 30. rujna provesti na područjima županija: Karlovačke, Sisačko-moslavačke,
Požeško-slavonske, Brodsko-posavske te na područjima županija Vukovarsko-srijemske
i Osječko-baranjske na kojima pretraživanje nije obavljeno u 1998. godini.

Sva rasplodna goveda u uzgojima većim od deset grla, moraju se tuberkulinizirati
do 30. rujna na cijelom području Republike Hrvatske.

Sve rasplodne svinje u uzgojima većim od deset krmača, nazimica i nerastova,
moraju se tuberkulinizirati do 31. svibnja na cijelom području Republike
Hrvatske.

Za obnovu uzgoja nije dozvoljeno koristiti goveda i svinje koji prethodno
nisu tuberkulinizirani.

Ovlašteni veterinari u klaonicama moraju voditi posebnu evidenciju o
svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja te o nalazu izvijestiti
nadležnog veterinarskog inspektora u mjestu podrijetla tuberkulozne životinje.

Patoanatomska dijagnoza mora se potvrditi u ovlaštenom laboratoriju.

*12. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis
(ZRG/ZPV)*

Za prirodni pripust i proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
mogu se koristiti samo bikovi koji su dva puta u tijeku godine podvrgnuti
kliničkom pregledu i laboratorijskoj pretrazi na ZRG/ZPV.

Ne smiju se oplođivati krave i junice s kliničkim znakovima zaraznog
pustularnog vulvovaginitisa.

*13. Zarazne i nametničke bolesti pčela*

U promet se mogu stavljati samo zdrave pčelinje zajednice, odnosno one
na kojima su provedene naređene dijagnostičke i preventivne mjere i to:

*a) Američka i Europska gnjiloća pčelinjeg legla*

U mjestima u kojima je 1997. godine utvrđena američka gnjiloća pčelinjeg
legla moraju se tijekom ožujka i travnja pregledati sve pčelinje zajednice
u krugu 3 km od žarišta. Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom
pretragom. Na pretragu se dostavlja komad saća s poklopljenim leglom veličine
10x10 cm, omotan u zrakopropusnu ambalažu.

*b) Nozemoza*

Posjednici pčelinjih zajednica dužni su tijekom siječnja i veljače a
u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske do kraja ožujka, uzeti uzorke
zimskih gubitaka pčela i iste dostaviti na laboratorijsku pretragu putem
ovlaštenih veterinarskih organizacija.

*c) Varooza*

Posjednici pčelinjih zajednica dužni su obaviti u proljeće i jesen (ovisno
o razvoju pčelinjeg legla) dijagnostičko, a po potrebi i preventivno tretiranje
pčelinjih zajednica.

*14. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka*

Na svim uzgajalištima i na otvorenim vodama za koje su zadužena športska
ribolovna društva moraju se obaviti klinički pregledi, uzeti uzorci za
laboratorijske pretrage te obaviti laboratorijske pretrage kako slijedi:

*a) Na svim uzgajalištima pastrvskih riba:*

- u prosincu se mora obaviti virusološki pregled matičnog stada kalifornijske
pastrve na prisutnost uzročnika zarazne nekroze gušterače i zarazne hematopoetske
nekroze. Za laboratorijske pretrage treba uzeti skupne uzorke spolnih produkata
od po 5 matica (od 2-5% matičnog stada) te skupni uzorak parenhimatoznih
organa;

- u ožujku i travnju moraju se obaviti virusološke pretrage po 10 skupnih
uzoraka parenhimatoznih organa mlađa;

- mjesec dana prije mriješćenja mora se obaviti pregled uzoraka krvi
matica na prisutnost antitijela za virusnu hemoragičku septikemiju (2-5%
matičnog stada);

- kod sumnje na virusnu hemoragičku septikemiju na osnovi kliničkih
znakova bolesti, mora se obaviti virusološka pretraga skupnih uzoraka parenhimatoznih
organa (2-5% populacije).

*b) Na svim šaranskim ribnjačarstvima:*

- u proljeće se mora obaviti klinički pregled šaranskog mlađa, a po
potrebi i virusološka pretraga skupnih uzoraka parenhimatoznih organa radi
otkrivanja R. carpio, uzročnika proljetne viremije šarana;

- u rujnu treba uzeti uzorke krvi i obaviti serološke pretrage na prisutnost
protutijela za virus proljetne viremije šarana.

*c) Na svim uzgajalištima školjaka:*

- u slučaju sumnje na bolest treba obaviti citološke pretrage zaraženih
organa (škrge, otisci i odresci) na prisutnost uzročnika haplosporidioze;

- najmanje 3-4 mjeseca nakon što su školjke nasađene na novo područje
ili ako su u zaraženom području prije nasađivanja bile duže od 3-4 mjeseca,
mora se obaviti histološka pretraga ili citološki pregled krvnih razmaza
na prisutnost razvojnih ili odraslih oblika uzročnika bonamioze;

- pri temperaturama višim od 17o C mora se obaviti citološka ili histološka
pretraga organa školjaka na prisutnost uzročnika martelioze;

- pri temperaturama višim od 20o C mora se obaviti histološka pretraga
organa školjaka na prisutnost uzročnika perkinsoze.

IV. MJERE ZA SPREČAVANJE NAMETNIČKIH BOLESTI

*1. Ehinokokoza*

Prilikom vakcinacije pasa protiv bjesnoće mora se provesti dehelmintizacija
pasa protiv Echinococcusa granulosusa, sredstvom koje pouzdano ubija zrele
i nezrele oblike trakavice.

Radi sprečavanja širenja jajašaca obvezno je pse nakon tretiranja držati
najmanje 48 sati u ograđenom prostoru i njihove izmetine neškodljivo ukloniti.

Pravne i fizičke osobe, koje se bave klanjem stoke za javnu potrošnju,
kao i posjednici stoke koji je kolju za vlastitu potrošnju, dužni su radi
sprečavanja širenja ehinokokoze odbačene organe zaklane stoke učiniti neškodljivim
preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno uništiti ih spaljivanjem
ili zakapanjem.

*2. Trihineloza*

U slučaju pojave trihineloze svinja ili oboljenja ljudi od trihineloze,
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva može narediti na pojedinim područjima
obvezno provođenje i drugih mjera i postupaka otkrivanja i suzbijanja tog
oboljenja, sukladno Programu suzbijanja trihineloze u Republici Hrvatskoj.

V. ZOOSANITARNE MJERE

1. Radi djelotvornije zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja
ljudi, veterinarske zaštite okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke
indikacije, ovlaštene organizacije moraju provoditi deratizaciju.

Deratizacija se provodi u životinjskim nastambama i dvorištima, objektima
za klanje životinja, preradu, proizvodnju i skladištenje namirnica životinjskog
podrijetla i drugim objektima gdje je njeno provođenje od interesa za zdravstvenu
zaštitu životinja i očuvanje zdravstvene ispravnosti životinjskih proizvoda.

Deratizacije se provodi dva puta godišnje, a na poziv građana, pravnih
i fizičkih osoba i češće.

2. Radi zaštite životinja od zaraznih, nametničkih i drugih opasnih
bolesti, posjednici životinja u intenzivnim uzgojima - farmama, dužni su
uspostaviti veterinarsko-zdravstveni red i to:

- osigurati ekonomska dvorišta i životinjske nastambe od nekontroliranog
ulaska i izlaska ljudi, životinja i vozila;

- postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju osoba i vozila koja
ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske nastambe, a radnicima i posjetiteljima
osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

- pomije i otpaci koji se koriste kao hrana za svinje, moraju se prethodno
prokuhati.

VI. FINANCIRANJE MJERA

Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti životinja koje se sufinanciraju
ili financiraju iz Proračuna Republike Hrvatske jesu:

- vakcinacija svinja protiv klasične svinjske kuge;

- uzimanje krvi za serološku pretragu na brucelozu i enzootsku leukozu
goveda, sukladno odredbama točke III., podtočke 1. stavka 1., alineje 1.
i podtočke 2., stavka 1. ove Naredbe;

- laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala radi utvrđivanja
postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8. Zakona o veterinarstvu
("Narodne novine" br. 70/97), ako se postupa sukladno članku 37. istog
Zakona;

- kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage radi razjašnjenja
zdravstvenog problema koji može nanijeti značajne gospodarstvene štete
i poremećaje, na zahtjev Ministarstva poljoprivrede i šumarstva - Uprave
za veterinarstvo;

- kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon vakcinacije protiv
newcastleske bolesti;

- pretrage uzoraka krvi na brucelozu i enzootsku leukozu goveda (ako
su pozitivna grla uklonjena ili strogo izolirana), osim kod muških rasplodnih
životinja i prodaje životinja;

- pričuva vakcina i potrebnih dijagnostičkih sredstava;

- tuberkulinizacija goveda sukladno odredbama točke III., podtočke 11.,
stavka 1. Naredbe.

Financiranje mjera iz stavka 1., podstavka 1., 2. i 8. ove točke ne
odnosi se na: pravne osobe koje imaju vlastitu veterinarsku službu, pravne
osobe koje se bave organiziranom stočarskom proizvodnjom, centre za reprodukciju
i umjetno osjemenjivanje, uvezene životinje i životinje u karanteni, pravne
i fizičke osobe koje se bave prometom životinja, a nemaju vlastitu proizvodnju
te vlasnike koji u propisanim rokovima nisu obavili naređene mjere.

Financiranje se ne odnosi na svinje vakcinirane u dobi mlađe od 60 dana,
u slučaju njihovog stavljanja u promet.

VII. PROVOĐENJE MJERA

Mjere određene ovom Naredbom obavljaju od Uprave za veterinarstvo ovlaštene
veterinarske organizacije.

Provoditelji mjera propisanih točkom II. i III. ove Naredbe dužni su
donijeti plan njihovog provođenja te isti dostaviti veterinarskim uredima
županija i Grada Zagreba.

Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom Naredbom obavlja Hrvatski
veterinarski institut (Veterinarski institut Zagreb, Veterinarski zavodi:
Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci i Centar za peradarstvo). Dijagnostiku
virusnih bolesti riba propisanih ovom Naredbom, te dijagnostiku bolesti
pčela obavlja Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela, a dijagnostiku
infekciozne anemije kopitara Zavod za zarazne bolesti Veterinarskog fakulteta
u Zagrebu.

Jedinstvene cijene veterinarskih usluga koje se provode na temelju ove
Naredbe, utvrđuje, uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva,
Hrvatska veterinarska komora, osim usluga koje se financiraju iz sredstava
Državnog proračuna, čije cijene određuje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

VIII. ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem na snagu ove Naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite
životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1998.
godini ("Narodne novine" br. 142/97.).

Ova Naredba stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 322-1/98-1/99
Urbroj: 525-01-98-01
Zagreb, 22. prosinca 1998.

Ministar

poljoprivrede i šumarstva
**mr. Zlatko Dominiković,** v. r.

Naredba, NN 166/1998-2044