## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-274/1996 od 10. srpnja 1996.

### NN 61/1996 (19.7.1996.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-274/1996 od 10. srpnja 1996.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu dr. Velimir Belajec, kao dopredsjednik
Suda, te suci Zdravko Bartovčak, dr. Nikola Filipović, Ante Jelavić Mitrović,
mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje Momčinović, Ivan Marjan
Severinac, Milan Vuković i Mladen Žuvela, u povodu prjiedloga za ocjenu
ustavnosti članka 77. stavak 2. i 3. Krivičnog zakona Republike Hrvatske
("Narodne novine", broj 55/77, 50/78, 52/87, 43/89, 8/90, 9/91 i 28/96)
u svezi izmjena i dopuna tog Zakona ("Narodne novine", broj 28/96), na
sjednici održanoj dana 10. srpnja 1996. godine, donio je slijedeće

## **RJEŠENJE**

Ne prihvaća se prijedlog za ocjenu ustavnosti članka 77. stavak 2. i
3. Krivičnog zakona Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 55/77, 50/78,
52/87, 43/89, 8/90, 9/91 i 28/96) u svezi članka 4. Zakona o izmjenama
i dopunama Krivičnog zakona Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj
28/96).

Ovo će se rješenje objaviti u "Narodnim novinama".

#### Obrazloženje

Hrvatsko novinarsko društvo podnijelo je, putem punomoćnice Vesne Alaburić,
odvjetnice iz Zagreba, prijedlog za ocjenu ustavnosti i članka 77. stavak
2. i 3. Krivičnog zakona Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 55/77,
50/78, 52/87, 43/89, 8/90, 9/91 i 28/96) u svezi članka 4. Zakona o izmjenama
i dopunama Krivičnog zakona Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj
28/96).

Zakonom o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Hrvatske ("Narodne
novine", broj 28/96) člankom 4. određuje, da se članak 77. stavak 2. mijenja
tako da, ako su djela iz članka 71. i članka 72. ovog Zakona počinjena
prema Predsjedniku Republike Hrvatske, predsjedniku Sabora Republike Hrvatske,
predsjedniku Vlade Republike Hrvatske, predsjedniku Ustavnog suda Republike
Hrvatske ili predsjedniku Vrhovnog suda Republike Hrvatske u svezi s njihovim
radom ili položajem, krivični progon državni odvjetnik poduzima po službenoj
dužnosti, a po prethodno pribavljenoj pisanoj suglasnosti tih osoba time
da iste osobe do pravomoćnosti osude mogu povući suglasnost za kazneni
progon.

Podnositelj prijedloga navodi da su citirane zakonske odredbe, zbog
na citirani način propisanog krivičnog progona, protivne članku 14. Ustava,
kojim se građanima Republike Hrvatske jamče sva prava i slobode neovisno
o društvenom položaju, te jednakost svih pred zakonom, te članku 35. Ustava
koji svakome građaninu jamči štovanje i pravnu zaštitu njegove privatnosti,
dostojanstva, ugleda i časti, kao i članku 38. Ustava koji jamči slobodu
izražavanja misli i zabranjuje cenzuru.

U prijedlogu se navodi da je citirana odredba suprotna članku 14. i
35. Ustava jer da Krivični zakon člankom 77. stavak 2. i 3. segregira građane
Republike Hrvatske ovisno o društvenom položaju, te da je suprotna članku
38. Ustava jer nedopušteno ograničava izražavanje misli, uvodi i jača autocenzuru.

Predlažu pokretanje postupka ocjene ustavnosti zakona po podnesenom
prijedlogu, te nakon toga ukidanje navedene odredbe Krivičnog zakona.

Prijedlog nije osnovan.

Osporavane odredbe, po stajalištu Ustavnog suda, nisu suprotne odredbama
članka 14. i članka 35. Ustava iz slijedećih razloga:

Članak 16. Ustava određuje da se slobode i prava mogu ograničiti samo
zakonom da bi se zaštitile slobode i prava drugih ljudi te pravni poredak,
javni moral i zdravlje.

Krivičnim zakonom Republike Hrvatske se u Glavi VIII - krivična djela
protiv časti i ugleda - pod jednakim uvjetima svakom građaninu daje pravna
zaštita osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti, a to
znači i za krivično djelo klevete iz članka 71. Zakona kao i krivično djelo
uvrede iz članka 72. Zakona, koje odredbe nisu mijenjane, čime su zaštićena
sloboda i prava svih građana u smislu odredaba Ustava.

Ova pravna zaštita nije umanjena niti promjenjena donošenjem osporavanih
odredaba članka 77. Krivičnog zakona Republike Hrvatske, jer naznačene
odredbe, ne umanjujući postojeću pravnu zaštitu građana koja je već propisana
Zakonom, propisuju postupak krivičnog progona u svezi rada i položaja osoba
koje obavljaju određene dužnosti.

Odredba članka 44. Ustava jamči da svaki građanin ima pravo, pod jednakim
uvjetima, sudjelovati u obavljanju javnih poslova i biti primljen u javne
službe dok odredba članaka 45. Ustava određuje da je biračko pravo, opće
i jednako, imaju svi državljani Republike sa navršenih 18 godina. Biračko
se pravo ostvaruje na neposrednim izborima tajnim glasovanjem.

Naznačena ustavna jamstva daju mogućnost građanima da pod istim uvjetima
i po istoj proceduri mogu biti izabrani ili imenovani na dužnosti koje
su navedene u članku 77. stavak 2. Krivičnog zakona Republike Hrvatske.

Stoga Ustavni sud Republike Hrvatske smatra da osporavane zakonske odredbe
nisu suprotne članku 14. i članku 35. Ustava Republike Hrvatske, jer se
odnose na svakog građanina koji se zatekne na dužnosti navedenoj u članku
77. stavak 2. Krivičnog zakona Republike Hrvatske.

Nadalje, neutemeljeno podnositelj prijedloga ističe da su osporavane
odredbe citiranog Zakona suprotne članku 38. Ustava koje jamče slobodu
mišljenja i izražavanja misli, razlažući svoj navod tvrdnjom da zbog ovako
propisane zaštite oštećenika postoji mogućnost autocenzure.

Podnositelji prijedloga ne navode relevantne činjenice koje bi ukazivale
da bi tim odredbama bila uvedena cenzura, dok autocenzura kao pojam u Ustavu
niti ne postoji.

Zbog toga je Ustavni sud zauzeo stajalište da osporavane zakonske odredbe
nisu suprotne niti odredbi članka 38. Ustava Republike Hrvatske.

Stoga je odlučeno kao u izreci.

Ovo će se rješenje objaviti u "Narodnim novinama" temeljem članka 20.
Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj
13/91).

Broj: U-I-274/1996
Zagreb, 10. srpnja 1996.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Dopredsjednik
**dr. Velimir Belajec,** v. r.

Rješenje, NN 61/1996-1216