## Pravilnik o toksinima, metalima, metaloidima, te drugim štetnim tvarima koje se mogu nalaziti u hrani

### NN 16/2005 (2.2.2005.), Pravilnik o toksinima, metalima, metaloidima, te drugim štetnim tvarima koje se mogu nalaziti u hrani

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA I SOCIJALNE SKRBI

283

Na
temelju članka 16. stavka 1. podstavka 1. Zakona o hrani (»Narodne novine«,
broj 117/03, 130/03 i 48/04) ministar zdravstva i socijalne skrbi, uz
suglasnost ministra poljoprivrede, šu­mar­stva i vodnoga gospodarstva donosi

## Pravilnik

### o TOKSINIMA, METALIMA, METALOIDIMA TE DRUGIM ŠTETNIM TVARIMA koje se mogu nalaziti u hrani

Članak 1.

Ovim Pravilnikom
utvrđuju se vrste i količine toksina, teških metala i metaloida te drugih
štetnih tvari koje se mogu nalaziti u hrani.

Članak
2.

U hrani
koja se stavlja u promet mogu se nalaziti štetne tvari: mikotoksini,
biotoksini, metali i metaloidi, poliklorirani bifenili, dioksini, poliklorirani
bifenili slični dioksinima, nitrati, 3-monoklorpropan -1,2-diol (3-MCPD),
akumulirana radioaktivnost (u obliku Ce134 i Ce137), histamin, benz(a)piren u
količinama propisanim ovim Pravilnikom.

Članak
3.

Štetna
tvar jest biološka, kemijska i fizikalna tvar štetna za zdravlje ljudi koja
nije namjerno dodana hrani, a čija je prisutnost u hrani posljedica postupaka
tijekom proizvodnje, prerade, pripreme, tretiranja, pakiranja, transporta ili
skladištenja te hrane ili posljedica okolišnog zagađenja.

Ako se u hrani nađu i neke
druge štetne tvari koje nisu pred­met ovoga Pravilnika, (isključivši
farmakološki aktivne tvari i pesticide uređene drugim propisima), najviša
dopuštena količina (NDK) ne smije biti veća od granice određivanja, a hrana se
smatra zdravstveno neispravnom.

NAJVIŠE DOPUŠTENE KOLIČINE MIKOTOKSINA
U HRANI

Članak
4.

Hrana
se ne smije stavljati u promet ako su količine mikotoksina veće od količina
označenih u Tablici 1. ovoga Pravilnika.

*Tablica 1*. – Najviše
dopuštene količine mikotoksina u hrani

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Hrana** | **Mikotoksin** | **Najviše dopuštene količine mikotoksina**  **(µg/kg jestivog djela)** |
| Kikiriki, lješnjak, sušeno voće za direktno konzumiranje ili za ugradnju u prehrambeni proizvod | B1 Aflatoksini  B1+B2+G1+G2 | 2,0  4,0 |
| Kikiriki prije sortiranja ili fizikalne obrade | B1 Aflatoksini  B1+B2+G1+G2 | 8,0  15,0 |
| Lješnjak i sušeno voće prije sortiranja ili fizikalne obrade | B1 Aflatoksini  B1+B2+G1+G2 | 5,0  10,0 |
| Žitarice i proizvodi od žitarica za direktnu konzumaciju ili ugradnju u proizvod | B1 Aflatoksini  B1+B2+G1+G2  Okratoksin | 2,0  4,0  3,0 |
| Žitarice osim kukuruza uključujući heljdu i rižu prije sortiranja ili fizikalne obrade | B1 Aflatoksini  B1+B2+G1+G2  Okratoksin | 2,0  4,0  5,0 |
| Kukuruz prije sortiranja ili fizikalne obrade | B1 Aflatoksini  B1+B2+G1+G2  Okratoksin | 5,0  10,0  5,0 |
| Sušeno voće od loze  (grožđice) | Okratoksin | 10,0 |
| Zelena pržena kava i proizvodi od kave, vino, pivo, sok od grejpa, kakao i proizvodi od kakaa | Okratoksin  B1 Aflatoksin | 5  5 |
| Mlijeko (sirovo i za obradu)  i proizvodi od mlijeka | M1 Aflatoksin | 0,05 |
| Začini, čajevi | B1 Aflatoksini  B1+B2+G1+G2 | 5,0  10,0 |
| Voćni sok, nektar i drugi napitci koji u svojem sastavu imaju jabučni ili voćni sok | Patulin | 50,0 |
| Koncentrat voćnog soka nakon pripreme prema uputama proizvođača | Patulin | 50,0 |
| Alkoholna pića, jabukovača i ostala fermentirana pića dobivena od jabuke ili sadrže jabučni sok | Patulin | 50,0 |
| Proizvodi od jabuke uključujući kompot i pire za direktnu konzumaciju | Patulin | 25,0 |
| Jabučni sok, proizvodi od jabuke uključujući kompot i pire deklarirano za dojenčad i malu djecu | Patulin | 10,0 |
| Dječja hrana i proizvodi na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu (1 ) | B1 Aflatoksin  Okratoksin | 0,1  0,5 |
| Dječja hrana i proizvodi na bazi mlijeka ( 2 ) | M1 Aflatoksin | 0,025 |
| Hrana za posebne medicinske namjene i dojenčad ( 3 ) | B1 Aflatoksini  M1  Okratoksin | 0,10  0,025  0,5 |
| Kukuruz, kukuruzno brašno, \* proizvodi od kukuruza, riža | Fumonizini B1 + B2 + B3 | 4000 |
| Kukuruz, kukuruzno brašno, \* proizvodi od žitarica, riža , biljna ulja i mlijeko | Zearalenon | 200 |
| Žitarice, riža                           \* | Deoksinivalenol (DON) | 2000 |

(1)
Izraženo na originalni oblik ( kako se stavlja
na tržište )

(2)  Izraženo na pripremljenu hranu
prema uputama

(3)  Za hranu na bazi
mlijeka izraženo na pripremljeni hranu, a ostale na originalni oblik ( kako se stavlja na tržište )

\*     Do utvrđivanja konačnih vrijednosti u EU

NAJVIŠA KOLIČINA BIOTOKSINA U
ODREĐENIM VRSTAMA ŠKOLJKAŠA, BODLJIKAŠA, PLAŠTENJAKA I PUŽEVA

 Članak 5.

Ako se
školjkaši koriste za proizvodnju, preradu, distribuciju i maloprodaju, ukupna količina
biotoksina koji uzrokuje paralizu (Paralytic Shellfish Poison – PSP) u jestivim
dijelovima školjkaša (u cijelom tijelu ili pojedinim dijelovima koji se posebno
jedu) ne smije prelaziti 80 mg /100 grama mesa živog školjkaša s obzirom na biološke metode
testiranja, a prema potrebi i određivanje saksitoksina kemijskim metodama.

Ukupna količina biotoksina koji uzrokuje gubitak
pamćenja (Amnesic Shellfish Poison – ASP) u jestivim dijelovima školj­kaša (u
cijelom tijelu ili pojedinim dijelovima koji se posebno jedu) ne smije
prelaziti 20 µg/g domoične kiseline.

Najviša količina biotoksina koji uzrokuju dijareju
(Diarrhetic Shellfish Poison – DSP) u jestivim dijelovima školjkaša, bodlji­kaša,
plaštenjaka i puževa (u cijelom tijelu ili pojedinim dijelovima koji se posebno
jedu) ne smije prijeći:

a) 160 µg/kg mesa okadaične kiseline,
dinofizistoksina i pektentoksina,

b) 1 mg/kg mesa yesotoksina,

c) 160 µg/kg mesa azaspiracidnog
toksina.

NajvIŠA
dopuŠtena koliČina histamina u ribi i ribljim proizvodima

            Članak 6.

 Određivanje količine histamina u ribi i
ribljim proizvodima na tržištu (veleprodaja i prodaja na malo) odnosi se na
ribe iz porodica SCOMBRIDAE (skuše, tuna), CLUPEIDAE (srdele), ENGRAULIDAE
(inćuni) i CORYPHAENIDAE (dupini), svježe ili smrznute, pripravljene, prerađene
ili konzervirane.

Iz
svake serije uzima se devet uzoraka koji moraju udovoljavati navedenim
uvjetima:

–
srednja vrijednost količine histamina ne smije biti viša od 100 mg/kg

– dva
uzorka mogu sadržavati više od 100 ali manje od 200 mg/kg

– niti
jedan uzorak ne smije sadržavati više od 200 mg/kg.

 Ribe podvrgnute postupku enzimatskog zrenja u
salamuri mogu sadržavati višu količinu histamina, ali ne dvostruko višu od gore
zadane.

NajvIŠa
koliČina metala i metaloida u hrani

Članak
7.

Hrana se
može stavljati u promet ako količine metala i metaloida nisu više od količina
navedenih u Tablici 2. ovoga Pravil­nika, osim ako to drukčije nije određeno.

*Tablica 2.* – NajviŠe dopuŠtene koliČine (NDK) metala i metaloida u hrani
(mg/kg ili mg/l) u originalnom obliku

# 1. OLOVO (Pb)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK  (mg/kg  ili mg/l) |
| 1.1. | Mlijeko (sirovo mlijeko), mlijeko za proizvodnju mliječnih proizvoda i toplinski obrađeno mlijeko | 0,02 |
| 1.2. | Hrana za dojenčad (početna i prijelazna hrana)   i  hrana za malu djecu na bazi mlijeka (1) | 0,02 |
| 1.3. | Meso goveda, ovaca, svinja,  peradi i njihovi proizvodi osim iznutrica  navedenih u točki 1.3.1. | 0,1 |
| 1.3.1. | Jestive iznutrice goveda, ovaca, svinja, peradi i njihovi proizvodi | 0,5 |
| 1.4. | Ribe (2) i riblji proizvodi osim onih navedenih u točki 1.4.1. | 0,2 |
| 1.4.1. | Ribe(2) i riblji proizvodi:  *Sarda sarda*,  *Diplodus vulgaris*,  *Anguilla anguilla*  *Mugil labrosus labrosus*,  *Pomadasys benneti*,  *Trachurus trachurus*,  *Sardina pilchardus*,  *Sardinops species*,  *Dicentrarchus punctatus*  *Thunnus species* i *Euthynnus species*,  *Dicologoglossa cuneata* | 0,4 |
| 1.5. | Rakovi osim tamnog rakovoga mesa | 0,5 |
| 1.6. | Školjkaši | 1,5 |
| 1.7. | Glavonošci bez iznutrica | 1,0 |
| 1.8. | Žitarice (uključujući heljdu), mahunarke i zrna mahunarki | 0,2 |
| 1.9. | Povrće,  krumpir (oguljeni), osim povrća navedenog u točki 1.9.1. | 0,1 |
| 1.9.1. | Zeljasto povrće, lisnato povrće i uzgojene gljive | 0,3 |
| 1.9.2. | Špinat | 0,8 |
| 1.9.3. | Sušeno povrće | 1,0 |
| 1.9.4. | Proizvodi od povrća u metalnoj i drugoj ambalaži | 0,5 |
| 1.9.5. | Koncentrat rajčice | 2,0 |
| 1.10. | Voće osim voća navedenog u točki 1.10.1. | 0,1 |
| 1.10.1. | Bobice i sitno voće | 0,2 |
| 1.10.2. | Sušeno voće | 0,5 |
| 1.10.3. | Proizvodi od voća u metalnoj i drugoj ambalaži | 0,5 |
| 1.11. | Masti i ulja uključujući i mlječnu mast | 0,1 |
| 1.11.1. | Nerafinirana ulja | 0,4 |
| 1.11.2. | Kakao maslac | 0,5 |
| 1.12. | Voćni sokovi, koncentrirani voćni sokovi (za direktnu konzumaciju) i voćni nektar | 0,05 |
| 1.13. | Vina, uključujući i šampanjce (osim aperitivnih vina), aromatizirana vina, aromatizirani napitci na bazi vina, vino od jabuka, krušaka i voćna vina. NDK se odnosi na proizvode uroda voća 2001. godine pa na dalje | 0,2 |
| 1.14. | Alkohol | 1,0 |
| 1.15. | Bomboni i gume za žvakanje | 1,0 |
| 1.16. | Čaj (*Tea sinensis)* i domaći čaj | 5,0 |
| 1.17. | Čokolada  i proizvodi od čokolade | 1,0 |
| 1.17.1. | Čokolada bez šećera | 2,0 |
| 1.18. | Kakao prah, kakao pogače, kakao masa i kakao zrno | 2,0 |
| 1.19. | Svježe i prerađene gljive (samonikle i uzgojene) | 1,0 |
| 1.19.1. | Suhe samonikle i uzgojene gljive | 5,0 |
| 1.20. | Jaja i proizvodi od jaja | 0,25 |
| 1.20.1. | Jaja u prahu | 1,0 |
| 1.21. | Kava i  kavovine | 1,0 |
| 1.22. | Kvasac | 1,0 |
| 1.23. | Likeri | 0,3 |
| 1.24. | Med | 0,3 |
| 1.25. | Ocat | 0,2 |
| 1.26. | Pića gazirana | 0,05 |
| 1.27. | Pivo | 0,2 |
| 1.28. | Pivarski slad | 0,4 |
| 1.29. | Rakija i žestoka pića | 0,2 |
| 1.30. | Kuhinjska sol | 2,0 |
| 1.31. | Šećer bijeli | 0,5 |
| 1.31.1. | Šećer smeđi | 1,0 |
| 1.32. | Sjemenke uljarica | 0,5 |
| 1.33. | Začini | 2,0 |
| 1.34. | Dječja hrana na bazi voća, povrća i žitarica namijenjena  dojenčadi i maloj djeci | 0,1 |

if !supportLists(1)
endifNDK se
odnosi  na gotov obrok  pripravljen prema uputama proizvođača

if !supportLists(2)      endifako se ribe konzumiraju
cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu

**2. KADMIJ (Cd)**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | MDK  (mg/kg,   ili mg/l ) |
| 2.1. | Meso goveda, ovaca, svinja, peradi i njihovi proizvodi, osim iznutrica | 0,05 |
| 2.2. | Konjsko meso | 0,2 |
| 2.3. | Jetra goveda, ovaca, svinja, peradi i njihovi proizvodi | 0,5 |
| 2.4. | Bubrezi goveda, ovaca, svinja i peradi | 1,0 |
| 2.5. | Ribe(2) i riblji proizvodi osim onih navedenih u točki 2.5.1. | 0,05 |
| 2.5.1. | Ribe(2) i riblji proizvodi:  *Sarda sarda*,  *Diplodus vulgaris*,  *Anguilla anguilla,*  *Engraulis encrasicholus,*  *Mugil labrosus labrosus*,  *Trachurus trachurus*,  *Luvarus imperialis*  *Sardina pilchardus*,  *Sardinops species*,  *Thunnus species* i *Euthynnus species*,  *Dicologoglossa cuneata* | 0,1 |
| 2.6. | Rakovi osim glave i prsa jastoga i sličnih velikih rakova  *Nephropidae i* *Palinuridae* | 0,5 |
| 2.7. | Školjkaši | 1,0 |
| 2.8. | Glavonošci bez iznutrica | 1,0 |
| 2.9. | Žitarice osim onih navedenih u točki  2.9.1. | 0,1 |
| 2.9.1. | Posije, klice, pšenična zrna i riža | 0,2 |
| 2.10. | Soja | 0,2 |
| 2.11. | Voće i povrće osim onog navedenog u točki 2.11.1 i 2.11.2. | 0,05 |
| 2.11.1. | Lisnato povrće, svježe bilje, uzgojene gljive i korijen celera | 0,2 |
| 2.11.2. | Stabljičasto povrće, korjenasto povrće i krumpir (oguljeni) | 0,1 |
| 2.11.3. | Špinat | 0,8 |
| 2.11.4. | Sušeno voće | 0,1 |
| 2.11.5. | Sušeno povrće | 0,5 |
| 2.12. | Samonikle gljive sviježe | 1,0 |
| 2.12.1. | Samonikle gljive suhe | 5,0 |
| 2.12. | Čokolada i kakao proizvodi | 0,5 |
| 2.13. | Jaja i proizvodi od jaja | 0,05 |
| 2.13.1. | Jaja u prahu | 0,3 |
| 2.14. | Kavovine | 0,1 |
| 2.15. | Masti životinjskog porijekla | 0,05 |
| 2.15.1. | Margarinski namaz | 0,02 |
| 2.15.2. | Maslac | 0,1 |
| 2.16. | Med | 0,05 |
| 2.17. | Mlijeko | 0,01 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 2.17.1. | Mliječni proizvodi | 0,05 |
| 2.18. | Ocat | 0,02 |
| 2.19. | Pića gazirana i pivo | 0,02 |
| 2.20. | Pivarski slad | 0,2 |
| 2.21. | Kuhinjska sol | 0,5 |
| 2.22. | Sokovi od voća i povrća | 0,03 |
| 2.23. | Sjemenke uljarica | 0,5 |
| 2.23.1. | Mak i sezam | 0,8 |
| 2.24. | Vina | 0,01 |
| 2.25. | Žitarice i proizvodi od žitarica | 0,1 |
| 2.26. | Dječja hrana na bazi voća, povrća i žitarica namijenjena dojenčadi i maloj djeci | 0,03 |

(2) ako se ribe konzumiraju
cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu

**3. ŽIVA
(Hg)**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK              (mg/kg ) |
| 3.1. | Ribe(2) i riblji proizvodi osim onih navedenih u točki 3.1.1. | 0,5 |
| 3.1.1. | Ribe(2) i riblji proizvodi:  *Lophius species*  *Anarhichas*  *Lupus*  *Dicentrarchus labrax*  *Molva*  *Diptery gia*  *Sarda sarda*,  *Anguilla species*  *Hoplostethus atlanticus*  *Coryphaenoides rupestris*  *Hippoglossus hippoglossus*  *Makaira species*  *Esox lucius*  *Orcynopsis unicolor*  *Centroscymnes coelolepis*  *Raja species*  *Sebastes marinus, S. mentella, S. viviparus*  *Istiophorus platypterus*  *Lepidopus caudatus, Aphanopus carbo*  Morski pas (sve vrste)  Lepidocybium flavobrunneum, Ruvettus pretiousus, Gempylus serpens  *Acipenser species*  *Xiphias gladius*  *Thunnus species* i *Euthynnus species*, | 1,0 |
| 3.2. | Svježe samonikle gljive | 0,5 |
| 3.2.1. | Suhe samonikle gljive | 3,0 |
| 3.3. | Jaja i proizvodi od jaja | 0,3 |
| 3.3.1. | Jaja u prahu | 0,1 |
| 3.4. | Kavovine | 0,05 |
| 3.5. | Mak | 0,03 |
| 3.6. | Masti životinjskog porijekla | 0,3 |
| 3.6.1. | Maslac | 0,03 |
| 3.7. | Meso goveda, ovaca, svinja, peradi i njihovi proizvodi, osim iznutrica | 0,03 |
| 3.7.1. | Jestive iznutrice goveda, ovaca, svinja, peradi i njihovi proizvodi | 0,1 |
| 3.8. | Mlijeko | 0,01 |
| 3.8.1. | Mliječni proizvodi | 0,03 |
| 3.9. | Pivo | 0,01 |
| 3.9.1. | Pivarski slad | 0,05 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 3.10. | Voće i povrće osim navedenog u točki 3.10.1. | 0,02 |
| 3.10.1. | Lisnato povrće, oguljeni krumpir, špinat i koncentrat rajčice | 0,05 |
| 3.10.2. | Sušeno voće | 0,05 |
| 3.10.3. | Sušeno povrće | 0,1 |
| 3.11. | Kuhinjska sol | 0,2 |
| 3.12. | Sjemenke uljarica | 0,1 |
| 3.13. | Žitarice i proizvodi od žitarica | 0,05 |
| 3.14. | Dječja hrana na bazi voća, povrća i žitarica namjenjena dojenčadi i maloj djeci | 0,01 |

(2) ako se ribe konzumiraju
cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu

**4. ARSEN (As) ukupni**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK  (mg/kg,   ili mg/l ) |
| 4.1. | Bomboni i gume za žvakanje | 0,05 |
| 4.2. | Čaj (*Tea sinensis)* i domaći čaj | 1,0 |
| 4.3. | Čokolada  i proizvodi od čokolade | 0,5 |
| 4.3.1. | Čokolada bez šećera | 1,0 |
| 4.3.2. | Kakao prah, kakao pogače, kakao masa i kakao zrno | 1,0 |
| 4.4. | Svježe i prerađene gljive (samonikle i uzgojene) | 0,3 |
| 4.4.1. | Suhe samonikle i uzgojene gljive | 1,0 |
| 4.5. | Jaja i jaja u prahu | 0,1 |
| 4.6. | Kava i kavovine | 1,0 |
| 4.7. | Kvasac | 0,5 |
| 4.8. | Ulja i masti, biljnog i životinjskog porijekla, margarin i margarinski namazi | 0,1 |
| 4.8.1. | Nerafinirano ulje, riblje ulje i kakao maslac | 0,4 |
| 4.9. | Meso goveda, ovaca, svinja i peradi, osim iznutrica | 0,1 |
| 4.9.1. | Proizvodi od mesa goveda, ovaca, svinja i peradi | 0,3 |
| 4.9.2. | Iznutrice goveda, ovaca, svinja i peradi i njihovi proizvodi | 0,5 |
| 4.10. | Mlijeko i mliječni proizvodi | 0,1 |
| 4.11. | Ocat | 0,2 |
| 4.12. | Gazirana pića i pivo | 0,3 |
| 4.13. | Voće i povrće | 0,3 |
| 4.13.1. | Sušeno voće | 0,5 |
| 4.13.2. | Sušeno povrće i koncentrat rajčice | 1,0 |
| 4.14. | Riba(2) riječna i morska | 2,0 |
| 4.14.1. | Bijela morska riba | 4,0 |
| 4.14.2. | Tuna, sabljarka, školjke i glavonošci | 8,0 |
| 4.14.3. | Rakovi | 15,0 |
| 4.14.4. | Proizvodi od riječne i morske ribe | 3,0 |
| 4.14.5. | Proizvodi od bijele morske ribe | 6,0 |
| 4.14.6. | Proizvodi od tune, sabljarke, školjki i glavonožaca | 12,0 |
| 4.14.7. | Proizvodi od rakova | 22,5 |
| 4.15. | Kuhinjska sol | 2,0 |
| 4.16. | Sokovi od voća i povrća | 0,2 |
| 4.17. | Šećer | 1,0 |
| 4.18. | Začini | 5,0 |
| 4.19. | Sušeni luk | 2,0 |
| 4.20. | Hmelj | 2,0 |
| 4.21. | Žitarice i proizvodi | 0,5 |
| 4.22. | Dječja hrana na bazi voća, povrća i žitarica za dojenčad i malu djecu | 0,1 |

(2) ako se ribe
konzumiraju cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu

**5. BAKAR (Cu)**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK  (mg/kg   ili mg/l ) |
| 5.1. | Alkohol | 10,0 |
| 5.2. | Čokolada  i proizvodi od čokolade | 15,0 |
| 5.2.1. | Čokolada bez šećera | 30,0 |
| 5.3. | Kakao prah, kakao pogače i kakao masa | 50,0 |
| 5.3.1. | Kakao zrno | 70,0 |
| 5.4. | Bubrezi goveda, ovaca, svinja i peradi | 1,0 |
| 5.5. | Likeri | 30 |
| 5.6. | Margarin | 0,4 |
| 5.6.1. | Margarinski namaz | 1,5 |
| 5.7. | Mast i ulja životinjskog porijekla | 0,4 |
| 5.7.1. | Maslac | 0,5 |
| 5.8. | Ulja i masti biljnog porijekla osim navedenih u točki 2.8.1. | 0,1 |
| 5.8.1. | Nerafinirano ulje i kakao maslac | 0,4 |
| 5.9. | Med | 2,0 |
| 5.10. | Jetra goveda, ovaca, svinja, peradi i njihovi proizvodi | 80,0 |
| 5.11. | Ocat | 5,0 |
| 5.12. | Povrće u metalnoj i drugoj ambalaži | 5,0 |
| 5.12.1. | Koncentrat rajčice | 20,0 |
| 5.13. | Rakija i žestoka pića | 10,0(\*) |
| 5.14. | Riblji proizvodi(2) u metalnoj ambalaži | 30,0 |
| 5.15. | Kuhinjska sol | 2,0 |
| 5.16. | Sok od voća i povrća | 5,0 |
| 5.17. | Šećer bijeli | 1,0 |
| 5.17.1. | Šećer smeđi | 10,0 |
| 5.18. | Vino | 1,0 |
| 5.19. | Voće u metalnoj i drugoj ambalaži | 10,0 |

(\*) Ukupno Cu i Fe

(2) ako se ribe konzumiraju cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu

# 6. CINK  (Zn)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK  (mg/kg   ili mg/l ) |
| 6.1. | Alkohol | 2,0 |
| 6.2. | Samonikle i uzgojene gljive u metalnoj ambalaži | 50,0 |
| 6.3. | Likeri | 2,0 |
| 6.4. | Med | 10,0 |
| 6.5. | Proizvodi od mesa goveda, ovaca, svinja, peradi i iznutrica u metalnoj ambalaži | 100,0 |
| 6.6. | Ocat | 5,0 |
| 6.7. | Rakija i žestoka pića | 0,5 |
| 6.8. | Riblji(2) proizvodi u metalnoj ambalaži | 100,0 |
| 6.9. | Sok od voća i povrća, koncentrirani sok, voćni sirup i baza citrus (razrijeđeni) u metalnoj ambalaži | 5,0 |
| 6.10. | Vino | 5,0 |
| 6.11. | Voće i proizvodi od voća u metalnoj ambalaži | 20,0 |

(2) ako se ribe konzumiraju
cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu

# 7. KOSITAR  (Sn) anorganski

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK  (mg/kg   ili mg/l ) |
| 7.1. | Hrana u metalnoj ambalaži osim pića | 200,0 |
| 7.2. | Pića u metalnoj ambalaži uključujući sokove od voća i povrća | 100,0 |
| 7.3. | Dječja hrana u  metalnoj ambalaži za dojenčad i malu djecu osim suhih i praškastih proizvoda | 50,0 |
| 7.3.1. | Dječja hrana od prerađenih žitarica u metalnoj ambalaži za dojenčad i malu djecu (3) | 50,0 |
| 7.3.2 | Početna hrana za dojenčad i  prijelazna hrana za dojenčad u  metalnoj ambalaži, uključujući mliječnu hranu (3) | 50,0 |
| 7.3.3. | Hrana za dojenčad u metalnoj ambalaži za posebnu medicinsku namjenu (3) | 50,0 |
| 7.4. | Alkohol | 25,0 |
| 7.5. | Ocat, vino, rakija i žestoka pića | 10,0 |

(

3) NDK se odnosi na proizvod kakav je u
prodaji

# 8. ŽELJEZO  (Fe)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK  (mg/kg   ili mg/l ) |
| 8.1. | Alkohol | 10,0 |
| 8.2. | Samonikle i uzgojene gljive u metalnoj ambalaži | 50,0 |
| 8.3. | Likeri | 30,0 |
| 8.4. | Ulja i masti biljnog i životinjskog porijekla, margarin i margarinski namazi | 1,5 |
| 8.4.1 | Nerafinirana ulja, masti i riblje ulje | 5,0 |
| 8.4.2. | Kakao maslac | 2,0 |
| 8.5. | Med | 20,0 |
| 8.6. | Ocat | 10,0 |
| 8.7. | Povrće i proizvodi od povrća u metalnoj ambalaži | 20,0 |
| 8.8. | Riblji (2) proizvodi u metalnoj ambalaži | 30,0 |
| 8.9. | Voće i proizvodi od voća u metalnoj ambalaži | 30,0 |
| 8.10. | Sok od voća i povrća, koncentrirani sok, voćni sirup i baza citrus (razrijeđeni) u metalnoj ambalaži | 15,0 |
| 8.11. | Vino crno | 20,0 |
| 8.11.1. | Vino ružičasto | 15,0 |
| 8.11.2. | Vino bijelo | 10,0 |
| 8.12. | Rakija i žestoka pića | 10,0(\*) |

(\*)
Ukupno Cu i Fe

(2) ako se ribe
konzumiraju cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu

# 9. NIKAL (Ni)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Naziv hrane | NDK  (mg/kg) |
| 9.1. | Ulja i masti biljnog porijekla, margarin i margarinski namazi | 0,5 |

NAJVIŠE DOPUŠTENE KOLIČINE
POLIKLORIRANIH BIFENILA (PCBs), DIOKSINA I POLIKLORIRANIH BIFENILA SLIČNIH
DIOKSINIMA (PCBs) U HRANI

Članak
8.

Hrana
se može stavljati u promet ako količine polikloriranih bifenila (PCBs) ne prelaze
količine navedene u Tablici 3. i Tablici 4. ovoga Pravilnika, izraženo kao suma
sedam kongenera: 28, 52,101,118,138,153,180.

*Tablica* *3*. Najviše dopuštene  količine PCB-a u hrani

|  |  |
| --- | --- |
| **Vrsta** **hrane** | **Najvi****še** **dopu****štene** **koli****čine** **PCB****-a** **ng****/g** **masti** |
| Jaja i proizvodi od jaja | 200 |
| Meso peradi i proizvodi od mesa peradi | 200 |
| Mlijeko     - svježe mlijeko     - termički obrađeno     - mliječni proizvodi | 100  100  100 |

*Tablica 4*. Najviše
dopuštene  količine
PCB-a u hrani

|  |  |
| --- | --- |
| **Vrsta hrane** | **Najviše dopuštene  količine PCB-a mg/kg** |
| Hrana za dojenčad i malu djecu | 0,2 |
| Ribe i školjke | 2,0 \* |
| Crveno meso | 3,0 \*\* |

**\*** Izraženo na jestivi dio

**\*\*** Izraženo na količinu masti

Članak 9.

Hrana se
može stavljati u promet ako količine polikloriranih dibenzodioksina (PCDD) i
polikloriranih dibenzofurana (PCDF) nisu više od količina označenih u Tablici
5. ovoga Pravilnika.

Članak 10.

Najviše dopuštene količine izražavaju se prema
2,3,7,8-TCDD (2,3,7,8-tetraklorodibenzodioksin) putem toksičnog ekvivalenta
(TEQ) koji se dobije izračunom pojedinačnih količina dioksina s odgovarajućim
toksičnim ekvivalent faktorima TEFs.

Rezultat se izražava preko 17 pojedinačnih kongenera
dioksina i 12 pojedinačnih kongenera PCB prikazanih u Listi 1. ovoga Pravilnika
– 17 pojedinačnih kongenera dioksina i 12 pojedinač­nih kongera PCB, prema
formuli: I-TEQ = količina kongenera x toksični ekvivalent faktor.

*Lista* *1.*  - 17
pojedinačnih kongenera dioksina i 12 pojedinačnih kongenera PCB

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Kongeneri** **dioksina****:** | **TEFs** | **Kongeneri PCB** | **TEFs** |
| if !supportLists***a)*** endif***Dibenzo-p-dioksini (PCDDs):***  2,3,7,8-TCDD  1,2,3,7,8-PeCDD  1,2,3,4,7,8-HxCDD  1,2,3,6,7,8-HxCDD  1,2,3,7,8,9-HxCDD  1,2,3,4,6,7,8-HpCDD  OCDD | 1,0  1,0  0,1  0,1  0,1  0,01  0,0001 | if !supportLists***a)***endif***Non-orto PCB:***     PCB 77  PCB 81  PCB126  PCB 169 | 0,0001  0,0001  0,1  0,01 |
| if !supportLists***b)***endif***Dibenzofurani (PCDFs):***  2,3,7,8-TCDF  1,2,3,7,8-PeCDF  2,3,4,7,8-PeCDF  1,2,3,4,7,8-HxCDF  1,2,3,6,7,8-HxCDF  1,2,3,7,8,9-HxCDF  2,3,4,6,7,8-HxCDF  1,2,3,4,6,7,8-HpCDF  1,2,3,4,7,8,9-HpCDF  OCDF | 0,1  0,05  0,5  0,1  0,1  0,1  0,1  0,01  0,01  0,0001 | if !supportLists***b)***endif***Mono-orto PCB:***     PCB 105  PCB 114  PCB 118  PCB 123  PCB 156  PCB 157  PCB 167  PCB 189 | 0,0001  0,0005  0,0001  0,0001  0,0005  0,0005  0,00001  0,0001 |

*Tablica 5*. Najviše
dopuštene količine PCDD i PCDF u hrani

|  |  |
| --- | --- |
| **Vrsta hrane** | **Najviše dopuštene količine (PCDD+PCDF) pg -PCDD/F TEQ/g masti ili proizvoda** |
| Meso i mesni proizvodi:  -meso preživača (goveđe meso, ovčje meso)  -perad i uzgojena divljač  -svinjetina  Jetra i njezini proizvodi | 2 pg PCDD/F-TEQ/g masti\*  1,5 pg PCDD/F-TEQ/g masti\*  0,6 pg PCDD/F-TEQ/g masti\*  4 pg PCDD/F-TEQ/g masti\* |
| Mišićno meso ribe i riblji proizvodi | 3 pg PCDD/F-TEQ/g orginalnog proizvoda(1) |
| Mlijeko i mliječni proizvodi uključujući maslac | 2 pg PCDD/F-TEQ/g masti\* |
| Kokošja jaja i proizvodi od jaja | 2 pg PCDD/F-TEQ/g masti\* |
| Životinjske masti:     -preživača     -peradi i uzgojene divljači  -svinjska     -miješane životinjske masti  Ulja i masti  -Biljno ulje  -riblje ulje namijenjeno za ljudsku uporabu | 3 pg PCDD/F-TEQ/g masti  1,5 pg PCDD/F-TEQ/g masti  0,6 pg PCDD/F-TEQ/g masti  1,5  pg PCDD/F-TEQ/g masti    0,5 pg PCDD/F-TEQ/g masti  1,5  pg PCDD/F-TEQ/g masti |

**\*** Najviše dopuštene količine se ne primjenjuju na
proizvode koji sadrže <1% masti

NAJVIŠE DOPUŠTENE KOLIČINE NITRATA,
3- MONOKLORPROPAN -1,2- DIOLA (3-MCPD)
I AKUMULIRANE RADIOAKTIVNOSTI (u obliku
Ce134 i Ce137) U HRANI

Članak 11.

U
Tablici 6. ovoga Pravilnika navedene su najviše dopuštene količine nitrata koji
se mogu naći u špinatu i salati te vrijeme njihovoga ubiranja prema kojem se
mijenjaju najviše dopuštene količine te posebne napomene.

*Tablica  6.* - Najviše
dopuštene količine nitrata  u špinatu i
salati

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Povr****će** | **Vrijeme** **ubiranja** | **mg** **NO****3****/kg** | **Napomena** |
| svježi špinat  (Spinacia oleraccea) | od 1. studenog do 31 ožujka     od 1. travnja do 31. listopada | 3000     2500 | ne odnosi se na svježi špinat za preradu u postrojenjima |
| prerađen, duboko smrznut ili smrznut špinat |  | 2000 |  |
| svježa salata  (Lactuca sativa L.) iz staklenika ili iz   nasada s polja | od  1 . listopada do 31. ožujka     od 1.travnja do 30 rujna   s iznimkom za salatu iz nasada s polja  :  od 1. svibnja do 31. kolovoza | 4500     3500        2500 | 10 pojedinačnih glavica je najmanja količina za laboratorijsko ispitivanje |

Članak
12.

Najviše
dopuštene količine 3 - monokloropropana -1,2- diola (3-MCPD) koji nastaje tijekom
proizvodnje određene vrste hrane navedene su u Tablici 7. ovoga Pravilnika. S
obzirom na različite sadržaje suhe tvari određenih hrana, najviša dopuštena
količina računa se na suhu tvar uzimajući u obzir da 100% suhe tvari smije
sadržavati naviše do 0.05 mg/kg 3-MCPD.

*Tablica* *7.* -   Najviše dopuštene količine 3 - monokloropropana -1,2- diola (3-MCPD)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Hrana** | **Najvi****ša** **dopu****štena** **koli****čina** **u** **mg****/kg** | **Napomena** |
| hidrolizirani biljni proteini | 0,02 \* | \* 0,2 mg/kg je najviša dopuštena količina utvrđena za tekući proizvod koji ima 40 % suhe tvari što odgovara 0,05 mg/kg za proizvod sa 100 % suhe tvari. |
| sojin umak | 0.02\* | NAJVIŠA  DOPUŠTENA KOLIČINA      ODREĐUJE SE ZA SVAKI PROIZVOD POSEBNO RAČUNAJUĆI NA SUHU TVAR . |

Članak
13.

Najviše
dopuštene količine akumulirane radioaktivnosti u obliku Ce134 i Ce137 navedene u Tablici 8. ovoga
Pravilnika, odnose se na mlijeko i mliječne proizvode, hranu za djecu do 6 mjeseci
života te ostalu hranu u prerađenom ili neprerađenom obliku.

Navedene
odredbe odnose se i na ambalažne materijale u koje je hrana pakirana.

Drugi
radionuklidi kao Pu238,
Pu239, Pu240 i Am241 (Codex grupa 1) ne smiju
biti nađeni u ribi i školjkama kao i drugoj hrani.

*Tablica* *8*. - Najviše dopuštene količine akumulirane radioaktivnosti u obliku Ce 134 i Ce 137

|  |  |
| --- | --- |
| **Hrana** | **akumulirana** **radioaktivnost**  **izra****žena** **u** **Bq****/kg** |
| Mlijeko i mliječni proizvodi  Hrana za posebne prehrambene potrebe – za djecu do 6 mjeseci života | 370 |
| Ostala hrana uključujući i ambalažne materijale | 600 |

NajvIŠA dopuŠtena koliČinA benzo(a)pirena u hrani

Članak
14.

Najviše
dopuštene količine benzo(a)pirena prikazane su u Tablici 9. ovoga Pravilnika, a
izražavaju se na hranu u obliku u kojem se stavlja na tržište. Ukoliko se hrana
s oznakama 4,5,6,7 koristi kao sirovina za proizvodnju, tada se najveća
dopuštena količina odnosi na proizvedenu hranu.

*Tablica 9*. - Najviše
dopuštene količine   Benzo(a)pirena u hrani

|  |  |
| --- | --- |
| **Hrana** | **Najviše dopuštene količine u**  **μ****g/kg** |
| Ulja i masti kao hrana  ili kao sastojak u pripremljenoj hrani | 2,0 |
| Hrana za dojenčad i malu djecu      -    Dječja hrana i hrana za dojenčad   i malu djecu na                  bazi žitarica (1)      -    Hrana za dojenčad i prijelazna hrana  za dojenčad(2)      -    Hrana za posebnu medicinsku namjenu (3) posebno za dojenčad | 1,0 |
| Meso, dimljena riba i riblji i  dimljeni riblji proizvodi (4) | 5,0 |
| Meso ribe isključujući dimljenu ribu (5) | 2,0 |
| Mekušci,  školjkaši,  glavonošci, (6)   isključujući dimljene | 5,0 |
| Prehrambene arome dima  kao sastojci u hrani  (7) | 0,03 |

if !supportLists(1)
endif,
(2), (3) - najviša dopuštena količina se odnosi na hranu kakva se stavlja na
tržište

Članak
15.

Danom
stupanja na snagu ovoga Pravilnika odredbe Pravilnika o količinama pesticida,
toksina, mikotoksina, metala i histamina i sličnih tvari koje se mogu nalaziti
u namirnicama¸       te o drugim uvjetima u
pogledu zdravstvene ispravnosti namirnica i predmeta opće uporabe (»Narodne
novine«, broj 46/94, 45/98, 11/01 i 39/03) prestaju se primjenjivati u dijelu
koji se odnosi na količine ostataka toksina, mikotoksina, metala, histamina i
sličnih tvari koje se mogu nalaziti u hrani.

Članak
16.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
011-02/04-04/51
Urbroj: 534-07-02/1-05-0001
Zagreb, 20. siječnja 2005.

Potpredsjednik Vlade
Ministar zdravstva i socijalne skrbi
**prof****. dr****. sc****. Andrija** **Hebrang****,** v. r.

Pravilnik, NN 16/2005-283