### NN 80/2017 (16.8.2017.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 034-03/2016-02/006, urbroj: 580-11/41-17-189 od 9. lipnja 2017.

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

1978

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na temelju članka 22. stavka 7. točke 2., članka 31. i članka 58. stavka 1. točke 5. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj 79/09 i 80/13) u postupku ocjene namjere provedbe koncentracije poduzetnika koja nastaje pripajanjem poduzetnika H1 Telekom dioničko društvo za telekomunikacijske usluge, sa sjedištem u Splitu, Dračevac 2/d poduzetniku OT-Optima Telekom d.d. za telekomunikacije, sa sjedištem u Zagrebu, Bani 75/a, temeljem prijave namjere provedbe koncentracije koju je podnio poduzetnik Optima, zastupan po punomoćnici [...], odvjetnici iz [...], sa sjedištem u [...], na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: Mladen Cerovac, mag. iur., predsjednik Vijeća, Vesna Patrlj, dipl. iur., zamjenica predsjednika Vijeća, mr. sc. Ljiljana Pavlic, mr. sc. Tatjana Peroković i Denis Matić dipl. iur., članovi Vijeća, donesenoj na 25/2017. sjednici, održanoj 9. lipnja 2017., donosi sljedeće

RJEŠENJE

I. Ocjenjuje se uvjetno dopuštenom koncentracija poduzetnika koja nastaje pripajanjem poduzetnika H1 Telekom dioničko društvo za telekomunikacijske usluge, sa sjedištem u Splitu, Dračevac 2/d (dalje: H1) poduzetniku OT-Optima Telekom d.d. za telekomunikacije, sa sjedištem u Zagrebu, Bani 75/a (dalje: Optima).

II. Prihvaćaju se mjere i uvjeti podnositelja prijave koncentracije, poduzetnika Optima, a koje su sudionici koncentracije dužni ispuniti kako bi se otklonili negativni učinci predmetne koncentracije na tržišno natjecanje u rokovima utvrđenim za njihovo ispunjenje, kako slijedi:

II.1. Optima se obvezuje da za vrijeme trajanja koncentracije, omogući korištenje slobodnog kolokacijskog prostora na svim svojim kolokacijama koje je imala prije pripajanja poduzetnika H1, pod uvjetom da Optima može osigurati uvjete za davanje prostora u zakup ili podzakup, a s obzirom na ugovorne odnose s vlasnicima nekretnina u kojima su smještene te Optimine kolokacije. Ove kolokacijske prostore Optima će ponuditi pod uvjetima koji su objektivno troškovno opravdani za izvršenje ove mjere (navedeno uključuje isključivo tekuće troškove neophodne za pružanje te usluge), a sve do isteka trajanja koncentracije HT – Optima.

Optima će u svrhu provedbe ove mjere, u roku od 45 (četrdestipet) dana od dana upisa pripajanja u sudski registar, izdati Minimalnu ponudu kojom će odrediti uvjete i postupak postavljanja zahtjeva za korištenjem slobodnih kapaciteta u kolokacijama.

II.2. Optima se obvezuje ponuditi zainteresiranim osobama kupnju ispražnjenih H1 kolokacija, s kojih će H1 migrirati na kolokacije Optime, a koje su trenutno u vlasništvu H1.

Postupak raspisivanja poziva zainteresiranim osobama na davanje ponude za kupnju bit će uređen transparentno, na način da se raspiše javni poziv za dostavu ponude za kupnju pojedine kolokacije. Optima će potrebnu analizu obaviti nakon provedbe upisa pripajanja H1 Optimi u sudski registar, budući da će tek tada biti ispunjeni formalno pravni uvjeti.

Javni poziv Optima će objaviti u roku od 1 (jednog) mjeseca od izvršene migracije (izlaska iz prostora) te će o tome obavijestiti Povjerenika.

II.3. Optima se obvezuje za kolokacijske prostore H1 s kojih će H1 migrirati na kolokacije Optime, pa će se time taj kolokacijski prostor osloboditi, objaviti poziv zainteresiranim osobama za uzimanje u zakup ili podzakup ispražnjenih H1 kolokacija, pod pretpostavkom da postoje tehničke mogućnosti za to.

Postupak raspisivanja poziva zainteresiranim osobama na davanje ponude za uzimanje u zakup ili podzakup bit će uređen transparentno, na način da se raspiše javni poziv za dostavu ponuda uzimanja u zakup ili podzakup. Optima će potrebnu analizu obaviti nakon provedbe upisa pripajanja H1 Optimi u sudski registar, budući da će tek tada biti ispunjeni formalno pravni uvjeti.

Optima će pri definiranju komercijalnih uvjeta za davanje slobodnih prostora u podzakup voditi računa da cijena korištenja mora biti temeljena na troškovima objektivno opravdanim za izvršenje ove mjere pod uvjetima koji su i u skladu s uvjetima određenim preuzetim ugovorima s vlasnicima nekretnina.

Optima se obvezuje u roku od 1 (jednog) mjeseca od izvršene migracije (izlaska iz prostora) objaviti javni poziv te o tome obavijestiti Povjerenika.

II.4. Optima se obvezuje objaviti veleprodajnu ponudu temeljem koje bi zainteresirane treće osobe mogle koristiti i infrastrukturu H1, budući da H1 raspolaže sa određenom vlastitom infrastrukturom.

S obzirom na činjenicu da Optima u ovom trenutku, zbog ograničenja iz postupka dubinskog snimanja, ne raspolaže sa svim podacima o izgrađenoj infrastrukturi H1, Optima se obvezuje mjeru implementirati na način da u roku od 60 dana od provedbe upisa pripajanja u sudski registar Optima izvrši analizu H1 infrastrukture i o istome obavijesti Povjerenika te temeljem tako izvršene analize, u roku od 30 dana od izvršene analize stanja objavi veleprodajnu ponudu.

Novo početno stanje Optimine imovine uskladit će se na odgovarajući način s rezultatima analize H1 infrastrukture odnosno umanjit će se za kapacitete za koje analiza pokaže da ih Optima treba ponuditi unutar ove mjere.

III. Na sudionike predmetne koncentracije primjenjuju se na odgovarajući način mjere, uvjeti i rokovi iz rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014. (»Narodne novine« broj 52/2014.) i rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-17-239, od 9. lipnja 2017. o djelomičnom ukidanju rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014.

IV. HT i Optima se obvezuju provesti postupak izbora povjerenika kojeg će predložiti Agenciji te koji bi pratio ispunjenje naloženih mjera od strane HT-a i Optime te koji bi Agenciji podnosio pisano izvješće o rezultatima izvršenog nadzora (najmanje dva puta godišnje, a po potrebi i nalogu Agencije i češće) uz uvjet da njegovo imenovanje Agencija mora prethodno odobriti temeljem dostavljene objektivne dokumentacije kojom se dokazuje kvalificiranost predloženog neovisnog povjerenika za praćenje provedbe mjera, uvjeta i rokova koje odredi Agencija, a pri čemu povjerenik mora biti stručnjak za telekomunikacijsko tržište. Povjerenik treba biti renomirana i iskusna pravna osoba koja pokriva više segmenata stručnosti potrebne za nadzor ukupnosti svih mjera i uvjeta i koja nije personalno ni kapitalno povezana sa sudionicima koncentracije, koja posjeduje potrebne kvalifikacije za izvršenje tog posla i koja ne smije biti izložena ili postati izložena sukobu interesa. U svrhu otklanjanja dvojbe, do odabira povjerenika dosadašnji povjerenik Optime određen rješenjem Agencije, klasa UP/I 034-03/13-02/007, od 19. ožujka 2014., navedenim u točki III. Izreke ovoga rješenja će postupati sukladno točki III. izreke rješenja Agencije od 19. ožujka 2014. te u skladu s ovim rješenjem.

Navedeni povjerenik je obvezan žurno izvijestiti Agenciju o svim značajnim radnjama koje sudionici koncentracije poduzimaju vezano uz izvršenje predloženih mjera, odnosno podnijeti pisano izvješće Agenciji svakih 6 (šest) mjeseci a po potrebi i nalogu Agencije i češće i to u dovoljnom broju primjeraka da ga Agencija može proslijediti na mišljenje Hrvatskoj regulatornoj agenciji za mrežne djelatnosti (HAKOM).

Troškove izbora povjerenika i obavljanja poslova povjerenika snosi Optima.

V. Uzimajući u obzir razdoblje u kojem će biti potrebno pratiti izvršenje mjera i uvjeta, u slučaju dvojbe oko načina primjene mjera i uvjeta u za to određenim rokovima i/ili dvojbe tijekom nadzora nad izvršenjem mjera i uvjeta i rokova utvrđenim rješenjima Agencije klasa: UP/I 034-03/13-02/007 od 19. ožujka 2014. i 9. lipnja 2017. navedenih u točki III. Izreke ovoga rješenja i ovim rješenjem Agencija je obvezna dati smjernice.

VI. Poduzetnik Optima obveznik je plaćanja upravne pristojbe u iznosu od 105.000,00 kuna u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske.

Rok izvršenja: 8 (osam) dana od dana dostave ovoga rješenja.

VII. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Postupak ocjene koncentracije

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) je 11. studenoga 2016., temeljem članka 21. stavka 1., članka 22. stavka 3., članka 30. točke 2., članka 31., članka 38. stavka 2. i članka 39., u svezi članka 15. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj 79/09 i 80/13; dalje: ZZTN), pokrenula postupak ocjene namjere provedbe koncentracije poduzetnika koja nastaje pripajanjem poduzetnika H1 poduzetniku Optima, donošenjem zaključka, klasa: UP/I 034-03/2016-02/006, urbroj: 580-11/41-2016-114.

Potpuna prijava koncentracije je zaprimljena 14. listopada 2016. (dalje: prijava koncentracije), u smislu članka 20. stavka 6. ZZTN-a, jer je tog dana Agencija zaprimila sve dokumente i podatke sukladno članku 20. stavcima 1. i 3. ZZTN-a, o čemu je Agencija podnositelju prijave koncentracije izdala pisanu potvrdu, klasa: UP/I 034-03/2016-02/006, urbroj: 580-11/103-2016-084, od 17. listopada 2016., u obliku propisanom člankom 14. Uredbe o koncentracijama.

Prijavu koncentracije dostavila je Agenciji na ocjenu Optima, zastupana po punomoćnici [...], odvjetnici iz [...], sa sjedištem u [...].

Prijava koncentracije podnesena je sukladno člancima 19. i 20. te članku 22. stavku 5. ZZTN-a i odredbama Uredbe o načinu prijave i kriterijima za ocjenu koncentracija poduzetnika (»Narodne novine«, broj 38/11, dalje Uredba o koncentracijama).

Prije dostave potpune prijave koncentracije 14. listopada 2016., Agenciji je podnositelj prijave dostavio nepotpunu prijavu 29. srpnja 2016. te njene dopune 26. kolovoza, 19. rujna i 11. listopada 2016. (dalje: prijava koncentracije koristi se kao pojam u cjelokupnom tekstu rješenja pri pozivanju na sve navedene podneske podnositelja).

Agencija je nakon izdavanja potvrde o potpunosti prijave, sukladno članku 21. stavcima 5. i 6. i članku 32. točki 1. ZZTN-a, na službenim mrežnim stranicama Agencije (http://www.aztn.hr) 18. listopada 2016. objavila Javni poziv za dostavljanje primjedaba i mišljenja, pod poslovnim brojem, klasa: UP/I 034-03/16-02/006, urbroj: 580-11/103-2016-085 (dalje: Javni poziv). Navedenim Javnim pozivom Agencija je pozvala sve poduzetnike koji djeluju prvenstveno na tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u cijelosti, a osobito na pojedinim veleprodajnim i maloprodajnim razinama tog tržišta, kao i sve poduzetnike koji djeluju na drugim tržištima na kojima bi navedena koncentracija mogla imati učinke (uzlazna, silazna, susjedna tržišta), strukovne udruge, udruge poslodavaca, udruge za zaštitu potrošača te ostale osobe koje nisu stranke u predmetnom postupku, odnosno konkurenti sudionika predmetne koncentracije, ali za koje se može razumno pretpostaviti da imaju saznanja o odnosima na navedenim tržištima, da dostave svoje primjedbe, stavove i mišljenja o mogućim konkretnim značajnim učincima predmetne koncentracije na njihovo poslovanje, kao i na moguće značajne učinke iste na tržišno natjecanje na navedenim tržištima u cjelini.

U Javnom pozivu utvrđen je rok za dostavu primjedbi i mišljenja Agenciji do 28. listopada 2016. U navedenom roku Agencija je po Javnom pozivu zaprimila 11 mišljenja, primjedbi i stavova.

Tijekom prikupljanja podataka i dokumentacije u predmetnom postupku, od poduzetnika i interesnih udruženja, te HAKOM-a koje je Agencija kontaktirala, dostavljeno je 21 očitovanje.

Riječ je stoga o ukupno 32 dostavljena očitovanja, primjedbi, stavova i mišljenja.

Optima je Agenciji dostavila zatražena očitovanja, podatke i dokumentaciju iz zaključka o pokretanju postupka, od 11. studenoga 2016., klasa: UP/I 034-03/2016-02/006, urbroj: 580-11/41-2016-114.

Nadalje, Optima je u smislu članka 44. Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 47/09: dalje: ZUP) podnijela prijedlog za spajanje upravnog postupka Hrvatski Telekom d.d., Zagreb i OT-Optima Telekom d.d., Zagreb, ocjena dopuštenosti koncentracije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007 i upravnog postupka OT-Optima Telekom d.d., Zagreb i H1 Telekom d.d., Split, ocjena dopuštenosti koncentracije, klasa: UP/I 034-03-16-02/006.

U odnosu na prijedlog Optime za spajanje upravnih postupaka, Agencija je obavijestila Optimu da se upravni postupci neće spajati jer je spajanje stvari u jedan postupak samo mogućnost koju ocjenjuje službena osoba javnopravnog tijela pred kojim jedna ili više stranaka želi ostvariti više različitih zahtjeva, u odnosu na koju nije potrebno odlučivati upravnim aktom.

Agencija je 9. veljače 2017. na temelju članka 31. i članka 57. stavka 6. ZZTN-a te primjenom članaka 77. i 79. stavka 3. ZUP-a zaključkom o produljenju roka, klasa: UP/I 034-03/16-02/006, urbroj: 580-11/41-2017-138, produljila rok za donošenje rješenja u predmetnom postupku na rok od 3 mjeseca s obzirom na to da je zaključak o pokretanju postupka ocjene predmetne koncentracije na tzv. drugoj razini, klasa: UP/I 034-03/16-02/006, urbroj: 580-11/41-2016-114, donesen 11. studenoga 2016. Slijedom navedenog, rok za donošenje rješenja o predmetnoj koncentraciji u smislu članka 22. stavka 7. ZZTN-a, u svezi članka 57. stavka 2. ZZTN-a, istekao bi 13. veljače 2017.

U smislu članka 57. stavka 6. ZZTN-a, rok od 3 mjeseca za donošenje odluke o dopuštenosti koncentracije je iznimno moguće produljiti na rok od 3 mjeseca u slučajevima kada Agencija ocijeni da je za utvrđivanje činjeničnog stanja i ocjenu dokaza potrebno izvršiti dopunska vještačenja ili analize, o čemu je Agencija obvezna izvijestiti stranke u postupku prije isteka roka. U konkretnom slučaju za utvrđivanje činjeničnog stanja i ocjenu dokaza potrebno je izvršiti sveobuhvatnu ekonomsku i pravnu analizu.

2. Primijenjeni propisi

Agencija je u provedbi predmetnog upravnog postupka primijenila odredbe ZZTN-a, Uredbe o koncentracijama, te Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine«, broj 9/11; dalje: Uredba o mjerodavnom tržištu).

Člankom 74. stavkom 1. ZZTN-a propisano je da u primjeni ZZTN-a, a osobito u slučajevima postojanja pravnih praznina ili dvojbi pri tumačenju propisa, u skladu s člankom 1. Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 2/12), primjenjuju se na odgovarajući način kriteriji koji proizlaze iz primjene pravila o tržišnom natjecanju u Europskoj uniji.

Slijedom navedenog, primijenjeni su na odgovarajući način kriteriji iz Smjernica za ocjenu horizontalnih koncentracija prema Uredbi Vijeća o kontroli koncentracija između poduzetnika 139/2004 (SL 2004/C 31/03).

3. Sudionici koncentracije

3.1. Optima

OT – Optima Telekom d.d. za telekomunikacije, sa sjedištem u Zagrebu, Bani 75/A, upisana je u registar Trgovačkog suda u Zagrebu, MBS: 040035070, OIB: 36004425025. Optima je operator elektroničkih komunikacijskih usluga na teritoriju Republike Hrvatske. Osnovne djelatnosti Optime su usluge prema krajnjim korisnicima koje se u segmentu privatnih korisnika odnose na javnu govornu uslugu, uslugu pristupa internetu te uslugu IPTV-a (digitalne televizije), dok se u segmentu poslovnih korisnika odnose i na usluge prijenosa podataka putem iznajmljenih vodova. Pored navedenih osnovnih djelatnosti Optima obavlja i niz ostalih povezanih djelatnosti kao što su, primjerice: izrada i izvedba projekata iz područja elektronike i informatike, davanje u najam telekomunikacijske mreže ili njezinih dijelova, davanje pristupa i zajedničkog korištenja elektroničke komunikacijske infrastrukture i povezane opreme, iznajmljivanje elektroničke komunikacijske opreme, instalacija uređaja i opreme, prijenos govora, zvuka, podataka, dokumenata, slika i drugog, osim javnih govornih usluga, prijenos govora, zvuka, podataka, dokumenata, slika i drugog telekomunikacijskim kapacitetima u nepokretnoj i pokretnoj satelitskoj službi, proizvodnja telekomunikacijske opreme i pribora, održavanje i popravak telekomunikacijskih objekata, instalacija uređaja i opreme i dr.

Optima je 30. travnja 2014. sklopila predstečajnu nagodbu sa svojim vjerovnicima. Rješenje o predstečajnoj nagodbi, posl. br. Stpn-354/2013, dostupno je na službenim mrežnim stranicama FINA-e (http://www.fina.hr). Vezano za izvršenje obveza koje je Optima preuzela po predstečajnoj nagodbi podnositelj prijave navodi da je Optima do 10. studenoga 2016. podmirila obveze u ukupnom iznosu od [...] kuna (uključujući i kamate), da joj nakon tog datuma predstoje obveze u ukupnom iznosu od [...] kuna (uključujući i kamate) te je priložio detaljan opis obveza, rok i način podmirenja preostalog dugovanja.

Preostali iznos obveza odnosi se na:

– Tražbine prema dobavljačima po osnovi ugovora za kupnju roba i usluga i prema Republici Hrvatskoj i tijelima javne uprave po osnovi zakonom propisanih davanja koje nisu unesene u temeljni kapital Optime – [...] kuna, od kojih je posljednja rata dospjela 30. prosinca 2016. i uredno je podmirena.

– Tražbine po osnovi korporativnih obveznica koje je izdala Optima – [...] kuna (uključuju i kamate), od kojih posljednja rata dospijeva 30. svibnja 2022. godine,

– Tražbine iz kreditnih poslova osigurane založnim pravima po pokretninama i pravima Optime – [...] kuna (uključuju i kamate), od kojih posljednja rata dospijeva 30. lipnja 2028. godine.

Kontrolu nad Optimom ostvaruje Hrvatski telekom d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Roberta Frangeša Mihanovića 9 (dalje: HT), temeljem »Ugovora između Zagrebačke banke d.d. i HT-a u odnosu na OT-Optima Telekom«, sklopljenog 10. rujna 2013. Navedenu koncentraciju HT-a i Optime Agencija je ocijenila uvjetno dopuštenom rješenjem, klasa: UP/I 034-03/2013-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014. (dalje: Rješenje).

Osnovna djelatnost HT-a je pružanje elektroničkih komunikacijskih usluga na teritoriju Republike Hrvatske. HT na teritoriju Republike Hrvatske ostvaruje kontrolu nad sljedećim poduzetnicima:

– Iskon Internet d.d. za informatiku i telekomunikacije, Garićgradska 18, Zagreb, upisan u registar Trgovačkog suda u Zagrebu, MBS: 070003298, OIB: 36779353407 (dalje: Iskon),

– Combis, usluge integracija informatičkih tehnologija, d.o.o., Baštijanova 52/a, Zagreb, upisan u registar Trgovačkog suda u Zagrebu, MBS: 060090126, OIB: 91678676896,

– Kabelsko distributivni sustav društvo s ograničenom odgovornošću za telekomunikacijske usluge, Vukovarska 5, Čakovec, upisan u registar Trgovačkog suda u Varaždinu, MBS070053354, OIB: 70049501827,

– E-tours d.o.o. putnička agencija, Garićgradska 18, Zagreb, upisan u registar Trgovačkog suda u Zagrebu, MBS: 080371546, OIB: 11578972258.

Optima u Republici Hrvatskoj ostvaruje kontrolu nad sljedećim poduzetnicima:

– Optima Direct d.o.o. za trgovinu i usluge, Trg J. B. Tita 1, Buje, upisan u registar Trgovačkog suda u Pazinu, MBS: 040058974, OIB: 11017922768 (100 % udjela u temeljnom kapitalu),

– Optima Telekom za upravljanje nekretninama i savjetovanje društvo s ograničenom odgovornošću za upravljanje nekretninama i savjetovanje, Bani 75a, Zagreb, upisan u registar Trgovačkog suda u Zagrebu, MBS: 080771745, OIB: 21017859228 (100 % udjela u temeljnom kapitalu). Optima je putem poduzetnika Optima Telekom d.o.o., Ulica 15. maja 21, Koper, Republika Slovenija (100 % udjela u temeljnom kapitalu) prisutna i na teritoriju Republike Slovenije.

Struktura imatelja udjela u temeljnom kapitalu Optime, prije i nakon provedbe koncentracije pripajanjem H1 Optimi zamjenom dionica u omjeru 1:0,75, prikazane su na slikama 1. i 2.

Slika 1.     Grafički prikaz vlasničke strukture Optime prije provedbe koncentracije pripajanjem H1, udio u temeljnom kapitalu (u %)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2726.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije; Obrada: Agencija

\* Dioničar Optime koji se navode više puta, imaju više računa za različite namjene te im stoga nisu zbrajane dionice

Slika 2.     Grafički prikaz vlasničke strukture Optime nakon provedbe koncentracije pripajanjem H1, udio u temeljnom kapitalu (u %)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2719.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije; Obrada: Agencija

\* Dioničar Optime koji se navode više puta, imaju više računa za različite namjene te im stoga nisu zbrajane dionice

Temeljem podataka prikazanih na slikama 1. i 2. razvidna je struktura Optime prije i nakon pripajanja H1. Većinski imatelji udjela u temeljnom kapitalu Optime nakon pripajanja H1 su Zagrebačka banka dioničko društvo, sa sjedištem u Zagrebu, Trg bana Josipa Jelačića 10 (dalje: Zagrebačka banka) i HT, kojima se udjeli smanjuju s 40,3 % na 36,9 %, odnosno s 19% na 17,4 %.

U strukturi temeljnog kapitala Optime, nakon pripajanja H1 povećava se udjel Hrvatske poštanska banke, dioničko društvo, sa sjedištem u Zagrebu, Jurišićeva 4 (dalje: HPB) s 1,3 % na 6,1 %, što je posljedica toga da je HPB najveći imatelj udjela u temeljnom kapitalu H1 prije provedbe pripajanja s udjelom od 58,17 % te ulazi Croatia osiguranje d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Vatroslava Jagića 33 (dalje: Croatia osiguranje) s 1,6 %, što je također posljedica udjela koji Croatia osiguranje ima u temeljnom kapitalu H1 od 18,85 %.

3.2. H1

H1 Telekom dioničko društvo za telekomunikacijske usluge, sa sjedištem u Splitu, Dračevac 2/d, upisan u registar Trgovačkog suda u Splitu, MBS: 060145425, OIB: 88551335012. H1 je operator elektroničkih komunikacijskih usluga na teritoriju Republike Hrvatske. Osnovne djelatnosti koje H1 pruža krajnjim korisnicima su javna govorna usluga, usluga pristupa internetu te usluga IPTV-a (digitalne televizije). Pored navedenih osnovnih djelatnosti H1 obavlja i niz ostalih povezanih djelatnosti, kao što su primjerice: davanje u najam elektroničke komunikacijske mreže ili njezinih dijelova, davanje pristupa i zajedničkog korištenja elektroničke komunikacijske infrastrukture i povezane opreme, iznajmljivanje elektroničke komunikacijske opreme i dr.

Kontrolu nad H1 ostvaruje HPB, s 58,17 % udjela u temeljnom kapitalu tog poduzetnika, dok je drugi najveći imatelj udjela u temeljnom kapitalu H1, Croatia osiguranje s 18,85 %. HPB je kontrolni udio u H1 stekao 29. srpnja 2015. pretvaranjem svojih potraživanja, utvrđenih Rješenjem o predstečajnoj nagodbi nad H1, posl. br. Stpn-74/2014, od 29. prosinca 2014., dostupnim na službenim mrežnim stranicama FINA-e (http://www.fina.hr), u temeljni kapital poduzetnika H1. Sklopljenom predstečajnom nagodbom nad H1 od 29. prosinca 2014., utvrđene su tražbine s pravom glasa u iznosu od 456.996.246,04 kuna, od navedenog iznosa 145.001.238,54 kuna predviđeno je za obročnu otplatu uvećanu za kamate, dok se preostali dio duga dijelom pretvara u temeljni kapital H1, a dijelom se taj preostali dug otpisuje. Uvidom u kvartalna izvješća H1 o provedbi financijskog restrukturiranja, dostupna na mrežnim stranicama FINA-e (http://www.fina.hr) razvidno je da je do sada provedeno knjiženje dijela otpisa duga te da je provedena konverzija dijela potraživanja tražbina u temeljni kapital H1, dok je za ostali dio potraživanja definiran poček od jedne (1) do tri (3) godine na isplatu tražbina svih skupina vjerovnika, s tim da je u siječnju 2016. dospjela prva rata koju je H1 pravovremeno podmirio. Preostale rate H1 s uključenim kamatama prikazane su u tablici 1.

Tablica 1. Otplatni plan H1 iz predstečajne nagodbe po godinama

|  |  |
| --- | --- |
| Godina | Iznos rate s kamatama (u kn) |
| 2017. | [...] |
| 2018. | [...] |
| 2019. | [...] |
| 2020. | [...] |
| 2021. | [...] |
| 2022. | [...] |
| 2023. | [...] |

Izvor: Prijava koncentracije; Obrada: Agencija

H1 ne ostvaruje kontrolu nad drugim poduzetnicima.

4. Pravni temelj koncentracije

Pravni temelj koncentracije su »Ugovor o pripajanju« sklopljen 29. srpnja 2016. između Optime i H1 Telekoma te »Sporazum« sklopljen 29. srpnja 2016. između H1 Telekoma, Optime, HPB-a i Croatia osiguranja, kojima se pripaja i prenosi cjelokupna imovina i sva prava i obveze H1 Telekoma, kao pripojenog društva, na Optimu, kao društvo preuzimatelja.

»Ugovor o pripajanju« i »Sporazum« sadrže odredbe kojima je uređeno da će se transakcija pripajanja realizirati pod uvjetom da Agencija ocijeni koncentraciju H1 Telekoma i Optime dopuštenom te da produlji razdoblje trajanja koncentracije HT-a i Optime za naredne tri (3) godine.

U odnosu na navedeno u »Sporazumu« je uređeno da će potpisnici »Sporazuma« uložiti razumne napore za postizanje novog sporazuma o uvjetima pripajanja ako Agencija produlji razdoblje trajanja koncentracije HT-a i Optime za kraći rok.

»Ugovor o pripajanju« i »Sporazum« sadrže odredbe kojima je ugovoreno, ukoliko se ispune gore navedeni uvjeti, Ugovorne strane, Optima i H1 Telekom, sazvat će svoje Glavne skupštine te će Ugovor postati valjan kada Glavne skupštine navedenih poduzetnika odobre njegovo sklapanje. Ako Glavne skupštine navedenih poduzetnika ne odobre Ugovor, njegove odredbe ne obvezuju.

5. Pravni oblik koncentracije

Pravni oblik koncentracije je pripajanje poduzetnika H1 poduzetniku Optima, u smislu članka 15. stavka 1. točke 1. ZZTN-a.

Pravnim temeljem predmetne koncentracije ugovoreno je da će se postupak pripajanja provesti zamjenom dionica u omjeru 1: 0,75, na način da će za 1 (jednu) dionicu H1 dioničari H1 primiti 0,75 (nula cijelih sedamdesetpet) dionica Optime te će na taj način dioničari H1 postati dioničari Optime.

U svrhu provođenja postupka pripajanja, Optima će povećati temeljni kapital u iznosu koji je potreban za izdavanje odgovarajućeg broja dionica koje će, zajedno s vlastitim dionicama koje drži Optima, biti dodijeljene dioničarima H1.

6. Obveza prijave koncentracije

Sukladno članku 17. stavku 1. ZZTN-a, sudionici koncentracije obvezni su Agenciji prijaviti svaku namjeru provedbe koncentracije ako su kumulativno ostvareni sljedeći uvjeti:

1. ukupan godišnji konsolidirani prihod svih poduzetnika sudionika koncentracije ostvaren prodajom robe i/ili usluga (dalje: ukupan prihod) na svjetskom tržištu, iznosi najmanje jednu milijardu kuna sukladno financijskim izvješćima za financijsku godinu koja je prethodila koncentraciji, ako najmanje jedan sudionik koncentracije ima sjedište i/ili podružnicu u Republici Hrvatskoj i

2. ukupan prihod svakog od najmanje dva sudionika koncentracije, u Republici Hrvatskoj, sukladno financijskim izvještajima iznosi najmanje 100.000.000 kuna, u financijskoj godini koja je prethodila koncentraciji.

Sukladno članku 19. stavku 1. ZZTN-a, svaku namjeru provedbe koncentracije poduzetnika iz članka 15. ZZTN-a, sudionici koncentracije obvezni su prijaviti Agenciji kada se ispune uvjeti iz članka 17. ZZTN-a.

Mjerodavna godina u predmetnom postupku je 2015.

Podaci o ukupnim godišnjim konsolidiranim prihodima poduzetnika sudionika koncentracije, ostvareni prodajom robe i/ili usluga, analizirani u svrhu utvrđivanja je li u konkretnom slučaju riječ o koncentraciji koja podliježe obvezi podnošenja prijave Agenciji, sukladno članku 17. stavku 1. i stavku 3. ZZTN-a, prikazani su u tablici 2. (prihodi na svjetskoj razini) i tablici 3. (prihodi na teritoriju Republike Hrvatske).

Tablica 2.     Ukupan godišnji konsolidirani prihod ostvaren prodajom robe i/ili usluga sudionika koncentracije ostvaren na svjetskom tržištu u 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Poduzetnik | Prihod u kn |
| HT grupa\* | [...] |
| H1 Telekom | [...] |
| UKUPNO | [...] |

Izvor: Prijava koncentracije; Obrada: Agencija

\* Kontrolu nad Optimom ostvaruje HT pa je Optima konsolidirana u konsolidiranom financijskom izvješću HT-a za 2015.

Tablica 3.     Ukupan godišnji konsolidirani prihod ostvaren prodajom robe i/ili usluga sudionika koncentracije ostvaren na teritoriju Republike Hrvatske u 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Poduzetnik | Prihod u kn |
| Optima\* | [...] |
| H1 Telekom | [...] |

Izvor: Prijava koncentracije; Obrada: Agencija

\* Budući da je uvjet u odnosu na prihodovne pragove ostvarene na teritoriju Republike Hrvatske u 2015. ostvaren na razini Optime, nisu dalje utvrđivani prihodi na razini HT grupe

Slijedom navedenog, temeljem podataka iz tablica 2. i 3., razvidno je kako su kumulativno ispunjeni uvjeti iz članka 17. stavka 1. ZZTN-a, te da postoji obveza prijave namjere provedbe koncentracije poduzetnika Agenciji na ocjenu.

7. Očitovanja Optime sadržana u prijavi koncentracije i dostavljena Agenciji tijekom postupka

7.1. Učinci koncentracije

U prijavi koncentracije podnositelj prijave navodi kako su Optima i H1 poslovno kompatibilni alternativni operatori na telekomunikacijskom tržištu, s relativno malim tržišnim udjelima u odnosu na HT i VIPnet i pripajanje H1 Optimi omogućilo bi da opstanu na tržištu i razviju se u trećeg, respektabilnog teleoperatora. Za tržište telekomunikacija u Republici Hrvatskoj takva koncentracija znači slabljenje duopola HT-a i VIPneta i jačanje tržišnog natjecanja među sudionicima na tržištu. To znači i nastojanje teleoperatora da korisnike privuku boljim i jeftinijim uslugama, a što korisnicima jamči dobivanje najbolje moguće usluge.

Imajući na umu važnost interneta i javnih govornih usluga, podnositelj prijave navodi da bi se predmetnom koncentracijom spriječila nepopravljiva šteta koju bi korisnici društva H1 pretrpjeli ako bi došlo do stečaja i prestanka rada H1. Migriranje korisnika H1 na druge operatore bi zbog svoje složenosti iziskivalo duže razdoblje od čak nekoliko mjeseci.

Pored toga, šteta koju bi tržište pretrpjelo zbog propasti H1 kao alternativnog operatora, bila bi prisutna i na drugim razinama. Vjerovnicima H1 ostala bi njihova potraživanja nenamirena, među korisnicima bi se pojavilo nepovjerenje u alternativne operatore, također pojavilo bi se nepovjerenje financijskih krugova u alternativne operatore te pogoršanje uvjeta njihovog kreditiranja i sl. Sve to bi produbilo stupanj koncentriranosti tržišta i stvorilo dugoročne prepreke za ulazak na tržište novih alternativnih operatora.

Pripajanjem H1, Optima bi ostvarila niz učinkovitosti u poslovanju novog društva. Za ostvarenje takvih učinkovitosti (sinergijskih efekata) potrebno je izvjesno duže razdoblje, s obzirom na to da je riječ o složenom procesu povezivanja na svim razinama poslovanja. Optima procjenjuje da bi navedeni sinergijski efekti uslijed pripajanja H1 mogli nastupiti u onoj mjeri koja bi omogućila stabilno poslovanje nužno za nesmetan razvoj društva nakon oko pet godina, osobito pri tome imajući na umu obveze koje će do tada dospjeti po predstečajnoj nagodbi kako Optime tako i H1.

Podnositelj nastavno navodi da bi uštede u poslovanju u petogodišnjem razdoblju, do kraja 2021., iznosile [...] kuna te da bi zbog takvih ušteda, za dio svojih i dosadašnjih H1 korisnika, po procjeni Optime, sniženje cijena usluga za korisnike širokopojasnog pristupa internetu iznosilo i do [10-20]%, a dio korisnika bi dobio i kvalitetniju uslugu po istoj ili nižoj cijeni.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

U odsutnosti ove koncentracije, podnositelj prijave navodi kako bi se sasvim sigurno smanjio izbor za potrošače jer jedan poduzetnik izlazi s tržišta. U slučaju otvaranja stečaja, H1 ne bi imao financijske i ljudske resurse nužne za nastavak pružanja usluge svojim korisnicima. Otvaranjem stečaja nad H1 došlo bi do prestanka brojnih ugovora koje H1 ima sa svojim partnerima, koji bi svoje usluge društvu H1 prestali pružati kako bi zaštitili vlastite financijske interese. Iz tog razloga, H1 bi u kratkom roku nakon otvaranja stečaja bio prisiljen sasvim obustaviti pružanje svojih usluga. Korisnici H1 u jednom trenutku ostali bi bez operatora i bez usluga bez kojih danas mnogi ne mogu zamisliti svakodnevan privatan i nesmetan poslovni život. S obzirom na činjenicu da bi u tom slučaju, u istom trenutku veliki broj korisnika ostao bez svog dotadašnjeg operatora, bilo bi potrebno sve njih u što kraćem roku migrirati na druge operatore. Navedeno bi izazvalo svojevrsni kaos na tržištu telekomunikacija, budući da bi bilo potrebno pribaviti velik broj specijaliziranog kadra koji bi fizički mogao izvršiti priključivanje na drugog operatora, riješiti administrativna pitanja takvog prijelaza, a i pribaviti nužnu opremu (kao npr. modeme) koji su za to neophodni. Uspješno rješavanje takvog obujma posla iziskivalo bi i do nekoliko mjeseci, a zbog čega postoji velika vjerojatnost da bi korisnici određeno razdoblje od prestanka postojanja postojećeg operatora do prelaska na drugog operatora sasvim ostali bez usluga.

Podnositelj prijave je stava da je navedeno potvrdio i HAKOM u svojim mišljenjima u slučaju koncentracije HT i Optima. No, ne samo da bi vjerojatno jedini HT imao kapacitete za što brže rješavanje migracije korisnika, već bi možebitno korisnici H1 za svog novog operatora izabrali upravo HT. Naime, stečaj i prestanak pružanja usluga društva H1 izazvao bi dodatno nepovjerenje korisnika u alternativne operatore. Korisnici bi nastojali izbjeći da im se isti takav slučaj dogodi i u budućnosti tako što bi izabrali VIPnet ili HT kao najstarijeg hrvatskog pružatelja telekomunikacijskih usluga. Takav dodatni odljev korisnika H1 na HT stoga bi samo pogodovao jačanju duopola, što bi dakako po tržišno natjecanje imalo teže posljedice od onih koje bi nastali predmetnom koncentracijom.

Dakle, sprječavanjem stečaja H1 postigla bi se korist za potrošače koji ne bi bili primorani migrirati na druge operatore, a što bi kao vremenski i tehnički zahtjevan posao korisnicima prouzročilo nenadoknadivu štetu. S tim u vezi, koncentracija bi učinkovito osigurala nastavak (kontinuitet) pružanja usluga svim korisnicima H1. Provedbom prijavljene koncentracije postigli bi se višestruko pozitivni sinergijski učinci. S jedne bi se strane, kako je navedeno, izbjegao izvjesni stečaj te objava prestanka rada H1, kao i brojni s tim u vezi nepovoljni učinci za tržište, partnere H1, potrošače, vjerovnike pa i zaposlenike.

Podnositelj prijave navodi da je važan uvid i u budući razvoj alternativnih operatora. Propast H1 kao drugog najvećeg alternativnog operatora u Republici Hrvatskoj bi, osim potpunog nepovjerenja potrošača u alternativne operatore izazvao i potpuno nepovjerenje banaka i ostalih financijskih investitora u navedeni sektor. Značajno smanjenje interesa od strane banaka i ostalih financijskih investitora za bilo kakvim budućim financiranjem alternativnog telekomunikacijskog sektora i znatno nepovoljniji uvjeti pod kojima bi eventualno buduće financiranje bilo dostupno alternativnim operatorima, imalo bi iznimno negativan učinak na tržišta elektroničkih komunikacija te bi stvorilo u budućnosti značajne dodatne barijere za ulazak na ta tržišta.

Pripajanjem društva H1 Optima preuzima i korisnike H1 te stupa u poziciju H1 u smislu da preuzima sva njezina prava i obveze iz odnosa s korisnicima. Tako su sadašnji korisnici H1, kako navodi podnositelj prijave, u stvari dvostruko »zbrinuti«. Naime, za početak bi im se osiguravalo da uživaju u kontinuitetu usluge koju bi izgubili u slučaju nestanka H1 s tržišta, a kasnije im zakonska regulativa omogućava da budu »zbrinuti« na način što se onemogućuje Optimu u zlouporabi svoje »jače« ugovorne pozicije u pogledu promjene ugovornog odnosa s korisnicima. Primjerice, u slučaju eventualnog povećanja cijene usluge, korisnik ima mogućnost raskida ugovora bez plaćanja naknade za prijevremeni raskid ugovora, odnosno bez namirenja pogodnosti koje je korisnik dobio tijekom razdoblja korištenja usluge. U tom slučaju, korisnik može slobodno izabrati bilo kojeg novog operatora. Na sličan način, u slučaju kada bi Optima odlučila o prestanku pružanja usluge koju korisnik koristi, korisnik nije u obvezi nadoknaditi Optimi pogodnosti koje je dobio tijekom razdoblja korištenja usluge, a u mogućnosti je slobodno izabrati neku drugu uslugu od bilo kojeg operatora na tržištu, uključujući i neku drugu Optiminu uslugu. Posljedično, Optima niti na koji način ne bi bila u mogućnosti prisiliti bilo kojeg korisnika na korištenje neke druge usluge koja je na štetu korisnika ili na istu uslugu po višoj cijeni. Ovo je, kako navodi podnositelj prijave, univerzalno primjenjivo kako na postojeće Optimine korisnike, tako i na korisnike kojima će Optima postati pružatelj usluga slijedom pripajanja društva H1, kao pravni sljednik svih prava i obveza društva H1 te se može kazati da su iz navedene perspektive zadovoljeni zahtjevi zaštite tržišnog natjecanja i prava potrošača kao jedne od temeljnih vrijednosti i objekata zaštite prava konkurencije.

Podnositelj prijave navodi da bi učinkovitosti koncentracije koje se opravdano mogu očekivati do 2021. bile stvaranje respektabilnog trećeg operatora na tržištu fiksne telefonije do 2021. Naime, ostvarenje pozitivnih sinergija na relaciji društava Optima – H1 rezultiralo bi porastom vrijednosti budućeg društva (društva preuzimatelja).

Provedbom ove koncentracije doprinosi se po mišljenju podnositelja, dodatnoj liberalizaciji tržišta gdje će po provedbi koncentraciji Optima-H1 s približno [...] korisnika imati značajnu konkurentsku snagu i postati značajni treći operator na tržištu fiksne telefonije. Stoga, podnositelj naglašava da će ova koncentracija imati pozitivne učinke za telekomunikacijsko tržište jer se o njemu stvara bolja slika čime ono postaje kompetitivnije, privlačnije investitorima, novim korisnicima, daljnjem razvoju tržišta i novim tehnologijama. Dakle, uz produljenje upravljanja HT-a, Optima će 2021. (kada se očekuje nastupanje sinergija između Optime i H1) moći biti u situaciji da posluje samostalno, stabilno i uspješnije nego bi Optima sama poslovala. Ujedno, time se zapravo osigurava da Optima i u budućnosti ima dobar tržišni položaj i predstavlja respektabilnog trećeg poduzetnika na mjerodavnom tržištu koji će kao takav biti atraktivan predmet potražnje na europskom, a i na svjetskom tržištu.

Naime, prema navodima podnositelja prijave, odobravanjem koncentracije između Optime i H1 uz privremeno upravljanje HT-a osigurali bi se uvjeti da se na tržištu pojavi treći značajni alternativni operator, a što je u interesu potrošača kao zaštićene vrijednosti u smislu pravila o tržišnom natjecanju. Naime, slijedom preporuke Europske komisije koja proizlazi iz njezinog Priopćenja – obavijesti pod engleskim nazivom: Commission notice on remedies acceptable under Council regulation (EC No 139/2004 and under Commission Regulation (EC) No 802/2004 od dana 22. listopada 2008., C 267/1, treba sukladno točki 48., u bitnome uzeti u razmatranje i prikladnost budućeg kupca, a kako bi se osiguralo da društvo u rukama toga kupca ostane, odnosno postane kompetitivni tržišni natjecatelj.

Tako se po mišljenju podnositelja prijave treba zahtijevati da kupac ima dovoljno financijskih sredstava (te da ne računa na otpis dugovanja ciljnog društva), dokazanu ekspertizu te namjeru, a i sposobnost društvo razviti u tržišnog natjecatelja koji će moći aktivno sudjelovati u tržišnom natjecanju s ostalim tržišnim sudionicima.

U tom bi smislu najveće garancije predstavljao konkurentski postupak prodaje Optime, na primjer putem međunarodnog natječaja, javno objavljenog u uglednim međunarodnim financijskim glasilima, navodi podnositelj prijave. No, prema svim sadašnjim pokazateljima, takav se konkurentski postupak prodaje ne može jamčiti prije 2021. kada bi nastupio puni učinak sinergija između Optime i H1, uz upravljanje HT-a.

Prema navodima podnositelja prijave, specifični pripadajući štetan utjecaj koncentracije na tržišno natjecanje bio bi otklonjen ex ante i ex post regulacijom Optime (po pripajanju će H1 također biti reguliran ex ante i ex post – jer »postaje Optima«), a i uslijed neznatnog tržišnog udjela H1.

Nadalje, podnositelj navodi da pri ocjeni koncentracije valja uzeti u obzir i regulatorno okruženje uključenih poduzetnika. Naime, Optima je Rješenjem HAKOM-a, od 5. studenoga 2014., klasa: UP/l-344-01/14-03/05, urbroj: 376-11-14-14, određena operatorom sa značajnom tržišnom snagom čije su cijene usluga podložne ex ante provjeri HAKOM-a, pa u tom smislu nema nikakvih prepreka za tržišno natjecanje niti bojazni uslijed narušavanja tržišnog natjecanja, budući da će i cijene H1 od pripajanja s Optimom po svoji prilici biti »regulirane«. Naime, Agencija u svom Rješenju od 19. ožujka 2014. o uvjetnoj dopuštenoj koncentraciji između HT-a i Optime, kod horizontalnih učinaka koncentracije navodi mogućnost da Optima, kao alternativni operator koji se tada još nije smatrao operatorom sa značajnom tržišnom snagom na istim tržištima, zbog svoje slobode u određivanju cijena ne počne nuditi usluge ispod troška, čime bi ostali tržišni takmaci mogli biti prisiljeni trpjeti određene gubitke i u konačnici napustiti tržište. No, Optima je Rješenjem HAKOM-a, od 5. studenoga 2014., klasa: UP/l-344-01/14 03/05, urbroj: 376-11-14-14, također (kao i HT) određena operatorom sa značajnom tržišnom snagom čije su cijene usluga podložne ex ante provjeri HAKOM-a pa je navedena prepreka u konkretnom slučaju otklonjena. U ovoj koncentraciji, HAKOM čak ne bi morao ni donositi novo rješenje, s obzirom na to da se H1 pripaja Optimi te se pravni okvir primjenjiv za Optimu od pripajanja odnosi i na H1.

Posebno podnositelj prijave ističe da sukladno testu značajnog narušavanja tržišnog natjecanja (engl. SLC – substantially lessen competition), koncentracija ne utječe negativno na tržišno natjecanje onda kada uslijed generiranih učinkovitosti nastaje korist za potrošače. Pri tome se pojam koristi za potrošače ne očituje nužno u tome da potrošači budu dovedeni u bolji položaj, već i u tome da im koncentracija omogućava zadržavanje stanja postojećeg prije provedbe koncentracije.

Također, podnositelj prijave navodi kako ako bi se pod pojmom natjecanja prvenstveno podrazumijevala razina cijena, tada bi neka koncentracija trebala biti sporna samo ako se njome značajno povećavaju cijene proizvoda ili usluga. Smatra da ovdje do toga neće i ne može doći, imajući posebno u vidu izdašnu ex ante i ex post regulaciju sudionika koncentracije. Nadalje, Smjernice za ocjenu horizontalnih koncentracija u točki 78. navode da se cit. »mjerodavno polazište u ocjeni navoda o učinkovitostima jest da potrošači slijedom provedbe koncentracije neće doći u lošiji položaj.« Omogućavanje zadržavanja stanja postojećeg prije provedbe koncentracije smatra se relevantnim prijenosom dobrobiti na potrošače, a što je također sadržano u predviđenoj transakciji.

Stav je podnositelja prijave da iz navedenog nedvojbeno proizlazi da predmetna koncentracija rezultira stanjem na tržištu koje je značajno bolje i kompetitivnije od stanja do kojeg bi došlo u slučaju neprovođenja ove koncentracije i stečaja. Stoga, Optima i H1 smatraju da su ispunjeni svi razlozi za odobravanje dopuštenosti ove koncentracije od strane Agencije.

Podnositelj prijave navodi vezano za izvršenje obveza koje je Optima preuzela po predstečajnoj nagodbi da je Optima do 10. studenoga 2016. podmirila obveze u ukupnom iznosu od [...] kuna (uključujući i kamate), da joj nakon tog datuma predstoje obveze u ukupnom iznosu od [...] kuna (uključujući i kamate).

Vezano za izvršenje obveza koje je H1 preuzeo po predstečajnoj nagodbi navodi se da je H1 27. siječnja 2016. podmirio prvu ratu obveza iz predstečajne nagodbe u iznosu [...] kuna koja se odnosila isključivo na kamate. Preostale obveze iz predstečajne nagodbe iznose [...] kuna (uključujući i kamate), a od toga se gotovo [...] % odnosi na obveze prema državi, odnosno iznos veći od [...] kuna, a koji je dug prema navodima Optime značajan u proračunu Republike Hrvatske. Stoga, smatra Optima, bi se trebali podržati napori da se ovako značajne obveze namire.

Nadalje, vezano za razloge zbog kojih se očekuje da H1 neće moći ispuniti obveze iz predstečajne nagodbe ako ne pronađe strateškog partnera, Optima navodi kako H1 neće doći u zakašnjenje samo s ispunjenjem obveza iz predstečajne nagodbe već da poslovni i financijski rezultati H1 upućuju da H1 uopće neće moći podmiriti svoje obveze, što rizik pokretanja stečajnog postupka nad H1 čini vrlo izvjesnim razvojem događaja.

Optima nadalje u bitnome navodi kako je prosječno stanje novčanih sredstava H1 u razdoblju od 1. kolovoza do 31. listopada 2016. iznosilo [...] kuna s trendom daljnjeg pada. Istovremeno, prosječno stanje dospjelih, a neplaćenih obveza prema dobavljačima u razdoblju od 1. kolovoza do 31. listopada 2016. iznosilo je [...] kuna s trendom daljnjeg rasta te proizlazi da je prosječan nedostatak novčanih sredstava za podmirenje dospjelih obveza u razdoblju od 1. kolovoza do 31. listopada 2016. Iznosio [...] kuna s trendom daljnjeg rasta nedostatka novčanih sredstava. Na toliki akumulirani nedostatak novčanih sredstava 27. siječnja 2017. na naplatu dospijeva i [...] kuna obveza iz predstečajne nagodbe.

Dodatno, Optima iznosi, poslovni rezultati H1 za prvih devet mjeseci 2016. pokazuju da je uz ostvarene prihode od [...] kuna, gubitak prije oporezivanja iznosio [...] kuna uz negativan slobodni novčani tok (ukupni priljev/odljev novčanih sredstava) od [...] kuna. Stoga, Optima procjenjuje pad prihoda H1 u 2016. za [...] % u odnosu na 2015. i još veći pad EBITDA, za gotovo [...] % u odnosu na 2015.

Slijedom navedenog, Optima zaključuje da je upravljanje operatorom H1 nezadovoljavajuće i s vrlo lošim rezultatima, te da se negativni trendovi poslovanja H1 i bez obveza iz predstečajne nagodbe ne bi mogli promijeniti, slijedom čega je za H1 strateški partner apsolutna nužnost.

Međutim, dalje navodi Optima, strateškog partnera koji bi to bio u pravom smislu riječi, koji bi preuzeo sve obveze H1 i dodatno investirao u H1, nema. Zato Optima nudi mogućnost preuzimanja svih obveza H1, no budući da sama ne može osigurati nužno potrebne investicije oslanja se na prednosti i snagu HT-a čije joj privremeno upravljanje omogućava ostvarenje sinergija koje će ovim društvima omogućiti potrebnu financijsku stabilnost. Koliko je nužno restrukturirati H1 toliko je također potrebno omogućiti Optimi da ostvari puni potencijal sinergija.

Privremenim bi se upravljanjem od strane HT-a osigurale sve strateške prednosti u ovom procesu: bolje upravljanje koje će osigurati restrukturiranje kompanije, redovnu otplatu dugova i H1 i Optime, stabilizaciju poslovanja novog društva Optima-H1, značajno manju opterećenost dugovima, a čime će taj poduzetnik postati značajno atraktivniji investitorima (to će se dogoditi tek 2021.. kada iznos preostalih obveza iz predstečajne nagodbe bude iznosio tek [...]% ukupne glavnice duga). Na taj način osigurat će se povrat svih dugova i obveza iz predstečajne nagodbe, što za poduzetnike o kojima je riječ znači povrat duga od [...] kuna, a za Republiku Hrvatsku [...] kuna (uključuje iznos glavnice obveza H1 prema HPB-u i Croatia osiguranju).

Nadalje, Optima pojašnjava kako će u istom razdoblju, od 2017. do 2021., Optima također otplatiti značajan iznos svojih obveza, ukupno [...] kuna, a što iznosi [...] % ukupnog preostalog iznosa obveza iz predstečajne nagodbe. Navedeno će, stav je Optime, rezultirati značajnim povećanjem potencijala Optime i omogućiti joj veća ulaganja u atraktivnije ponude, a samim time i bolje i jeftinije usluge svojim korisnicima. Veći financijski potencijal omogućit će ulaganje u usluge koje su prepoznate kao najatraktivnije, a to su konvergentne usluge koje korisnicima omogućuju korištenje fiksno mobilnih usluga od jednog operatora, ali i atraktivnije ponude kojima će Optima moći odgovoriti na ponude konkurenata i zahtjeve korisnika.

Prema navedenom smatra Optima, značajna zaduženost Optime i H1 će se smanjiti, odnosno većina dugova će se otplatiti 2021., a privremeno upravljanje od strane HT-a osiguralo bi povrat svih obveza prema Republici Hrvatskoj i poduzetnicima iz državnog portfelja te bi se na taj način osigurala financijska stabilnost društva Optima-H1, a dugoročno bi se omogućilo da na tržištu sudjeluje treći veliki operator telekomunikacijskih usluga.

Slijedom navedenog, Optima iznosi svoj stav kako je u kontekstu uvjeta potrebnih za stabilizaciju poslovanja i stvaranje boljih uvjeta za daljnji nastup na tržištu, dodatan rok upravljanja HT-a nad Optimom od 3 godine od iznimnog značaja, a koji je u skladu s projiciranim trenutkom u kojem Optima, nakon pripajanja H1, može nastaviti poslovati bez prednosti koje joj omogućuje pripadnost HT grupi.

Optima je navela kako se ugovori s korisnicima za usluge elektroničkih komunikacija sklapaju u pravilu na neodređeno vrijeme, koje korisnik može raskinuti u bilo kojem trenutku. Međutim, neki ugovori sklopljeni na neodređeno vrijeme sklapaju se uz određeno razdoblje obveznog minimalnog trajanja ugovora kako bi operator osigurao povrat pogodnosti koje je korisniku dao uz sklapanje ugovora s obveznim minimalnim trajanjem. Temeljem Zakona o elektroničkim komunikacijama (»Narodne novine«, broj 73/08, 90/11, 133/12, 80/13, 71/14; dalje: ZEK), tijekom razdoblja obveznog minimalnog trajanja ugovora korisnik takav ugovor ne može raskinuti bez plaćanja naknade za takav (prijevremeni) raskid. S druge strane, ZEK također određuje, da ako operator mijenja uvjete iz takvih ugovora na način da su izmjene za korisnika nepovoljnije korisnik može raskinuti takav ugovor neovisno o trajanju razdoblja minimalnog obveznog trajanja bez plaćanja naknade za takav (prijevremeni) raskid. U slučaju da operator uvjete iz takvog ugovora mijenja na način da su oni povoljniji za korisnika, korisnik nema pravo na raskid tog ugovora.

Pripajanjem društva H1 Optimi, Optima, kao pravni sljednik, preuzima sva prava i obveze iz postojećih ugovora s H1 korisnicima. Korisnicima H1, u skladu s važećim propisima koji reguliraju područje elektroničkih komunikacija, Optima neće moći jednostrano izmijeniti uvjete ugovora na način da su oni za krajnjeg korisnika nepovoljniji, jer u slučaju takve izmjene korisnik može ugovor raskinuti. Takav bi raskid bio dopušten bez plaćanja naknade za (prijevremeni) raskid ugovora čak i u odnosu na ugovor za koje razdoblje obveznog minimalnog trajanja ugovora još nije proteklo. Stoga, u slučaju izmjene ugovora na način da je promjena za korisnika nepovoljnija od uvjeta iz postojećeg ugovora, korisnik bi bio slobodan odabrati usluge drugog povoljnijeg operatora.

Optima kontinuirano proaktivno adresira svoje postojeće korisnike s novim ponudama usluga koje pružaju ili dodatne funkcionalnosti ili bolju kvalitetu usluge ili povoljnije uvjete korištenja s ciljem zadržavanja svoje korisničke baze koja predstavlja jednu od Optiminih najvećih vrijednosti. Optima će na isti način postupati i prema korisnicima H1 usluga te će pri tome istovremeno poštivati odredbe ugovora sklopljene s H1 i sve važeće zakonske i regulatome obveze koje proizlaze iz ZEK-a i drugih relevantnih zakonskih propisa.

H1 korisnik imat će mogućnost nastaviti koristiti telekomunikacijske usluge pod ugovorenim uvjetima i u skladu s važećim zakonskim i regulatornim obvezama koje proizlaze iz ZEK-a i drugih relevantnih zakonskih propisa, ali i pravo izbora korištenja jedne od usluga iz portfelja Optiminih usluga. Uslijed pripajanja poduzetnika H1, Optima će ostvariti povećanje učinkovitosti te očekuje da će sukladno tome biti u mogućnosti dio svoje povećane učinkovitosti prenijeti na korisnike i u određenoj mjeri ponuditi im usluge koje pružaju veću vrijednost za novac. Optima pritomne namjerava razlikovati nove od postojećih korisnika.

Razdoblje regulacije Optime započelo je donošenjem Privremenog rješenja HAKOM-a, klasa: UP/I-344-01/14-03/04, od 3. srpnja 2014., a njime je Optima regulirana na tržištima pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike i na tržištu maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu.

Na tržištu pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike regulacija traje do danas. Naime, HAKOM je na tom tržištu regulaciju produljio Odlukom od 5. studenoga 2014., klasa: UP/l-344-01/14-03/05, a koja je na snazi i danas.

Nadalje, u dijelu koji se odnosi na tržište maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu, HAKOM je Odlukom od 9. srpnja 2015., klasa: UP/l-344-01/15-03/03, ukinuo regulaciju na maloprodajnom tržištu pristupa internetu i s njim usko povezanim tržištem prijenosa TV kanala uz plaćanje naknade (PayTV). Isti dan HAKOM je odlukama o analizi tržišta veleprodajnog lokalnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji (tzv. ULL), od 9. srpnja 2015., klasa: UP/l-344-01/15-03/02 te analizi tržišta veleprodajnog središnjeg pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji za proizvode za masovno tržište (tzv. BSA), od 9. srpnja 2015., klasa: UP/l-344-01/15-03/01, kroz nametanje obveze provođenja testa istiskivanja marže na veleprodajnom tržištu zapravo nastavio regulaciju na spomenutom maloprodajnom tržištu.

Dodatno, Optima još jednom ističe visinu financijskih obveza društva H1 koje bi Optima preuzela kao pravni sljednik u slučaju pripajanja, u iznosu od [...] kuna (na dan 31. prosinca 2016.). U tom smislu, godišnje rate s uključenim kamatama u odnosu na H1 iznose: [...] kuna za 2017., [...] kuna za 2018., [...] kuna za 2019., [...] kuna za 2020., [...] kuna za 2021., [...] kuna za 2022. te [...] kuna za 2023. Kao što je detaljnije objašnjeno u dokumentima uz prijavu koncentracije, Optima pod HT-ovim upravljanjem godišnje ostvaruje više od [...] kuna sinergijskih efekata. Optima bi do sredine 2021. temeljem plana otplate otplatila više od [...] % obveza društva H1, čime Optima postaje stabilan, samostalan i konkurentan tržišni igrač.

7.2. Obrana primjenom kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika

Optima u prijavi koncentracije navodi da bi namjeravanom koncentracijom bilo postignuto ostvarenje pozitivnih sinergija na relaciji Optima i H1, što bi rezultiralo porastom vrijednosti budućeg poduzetnika (društva preuzimatelja) i stvaranjem respektabilnog trećeg operatora, konkurenta, na tržištu fiksne telefonije do 2021.

U odnosu na H1 bi se, stav je Optime, primjenom kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika (engl. »failing firm defense«) spriječilo otvaranje stečaja nad H1 i prestanak rada H1, odnosno spriječio bi se odljev kvalitetnih kadrova potrebnih za održavanje sustava i pružanje podrške korisnicima H1, kao i raskidanje brojnih ugovora s partnerima H1, a slijedom čega bi se osiguralo ispunjavanje obveza prema korisnicima H1, kao i ispunjavanje preuzetih obveza iz predstečajne nagodbe H1.

U odnosu na Optimu bi se, ističe podnositelj prijave, potpuno osigurala isplata duga iz predstečajne nagodbe te bi se stekli uvjeti za pripremu prodaje dionica Optime prema Rješenju Agencije od 19. ožujka 2014., uz produžetak privremenog roka upravljanja HT-a sukladno europskoj praksi te uzimajući u obzir novonastale okolnosti, nepostojanje štetnog utjecanja na tržišno natjecanje uslijed ekstenzivne i stroge ex ante i ex post regulacije Optime (po pripajanju će i H1 biti ex ante reguliran), te uslijed minornosti tržišnog udjela H1.

Nadalje, vezano uz obranu primjenom kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika, u prijavi koncentracije se navodi da Optima smatra kako H1 ispunjava sva tri (3) kriterija koja moraju biti kumulativno ispunjena, što znači da, (i) izostane li koncentracija Optime i H1, H1 će biti prisiljen izaći s tržišta, (ii) osim koncentracije Optime i H1 ne postoji druga mogućnost kupnje H1 koja bi povoljnije djelovala na tržišno natjecanje, te (iii) u odsutnosti koncentracije Optime i H1, imovina H1 bi ionako neizbježno izašla s tržišta.

Nadalje, podnositelj prijave je detaljnije obrazlagao svaki od navedena tri kriterija uz dostavu relevantne dokumentacije te uz zaključak podnositelja da su navedeni kriteriji kumulativno ispunjeni.

7.3. Ostali navodi podnositelja prijave

U odnosu na zahtjev Agencije za dostavom detaljnog pisanog pojašnjenja odredbe članka 2.2. Ugovora o pripajanju, Optima je navela da citirana odredba Ugovora o pripajanju, kao niti preostale odredbe Ugovora o pripajanju nisu stupile na snagu, budući da za to nisu bili ispunjeni ugovoreni uvjeti.

Odredbom članka 17. Ugovora o pripajanju utvrđena su tri uvjeta koja kumulativno moraju biti ispunjena da bi ugovor (uključivo i odredba članka 2.2.) stupio na snagu, a koji uvjeti su: potpisivanje Ugovora o pripajanju od strane ovlaštenih predstavnika i u propisanoj formi, donošenje odluke Agencije kojom se dopušta postupak pripajanja i koncentracija Optime i H1, te produljuje razdoblje trajanja koncentracije između HT-a i Optime za daljnje tri (3) godine i odobrenje Glavnih skupština H1 i Optime.

Budući da Agencija još nije donijela odluke u predmetnim postupcima to nije ispunjen uvjet za stupanje Ugovora o pripajanju na snagu te će Ugovor o pripajanju stupiti na snagu tek po donošenju odgovarajućih odluka Agencije. Pored navedenog, odluke Glavne skupštine sudionika koncentracije, Optime i H1, kojima se odlučuje o odobrenju Ugovora o pripajanju, a koje su održane 25. siječnja 2017., donesene su pod uvjetom odobrenja Agencije. Naime, u njima se jasno navodi da odluka o odobrenju Ugovora o pripajanju stječe pravne učinke donošenjem pozitivnog rješenja Agencije o dopuštenosti koncentracije sudionika koncentracije te donošenjem pozitivnog rješenja Agencije u odnosu na zahtjev HT-a za produljenjem uvjetno dopuštene koncentracije HT-a i Optime za razdoblje od dodatne 3 godine.

Ostale odluke Glavnih skupština, usko povezane s odlukom o odobrenju Ugovora o pripajanju (Odluka o povećanju temeljnog kapitala radi provođenja pripajanja, Odluka o dopuni predmeta poslovanja te Odluka o izmjeni Statuta) također su donesene s istim navedenim uvjetom.

Stoga, odluke Glavne skupštine Optime i H1 ne proizvode pravne učinke sve do donošenja odluka Agencije u pogledu ocjene dopuštenosti koncentracije i produljenju roka trajanja koncentracije HT-a i Optime. Slijedom navedenog, i uvjet iz točke c) članka 17. Ugovora o pripajanju u cijelosti će biti ispunjen tek po donošenju navedenih odluka Agencije.

Optima i H1, zajedno s većinskim dioničarima društava H1, HPB i Croatia Osiguranje d.d., potpisali su Sporazum kojim se detaljnije reguliraju uvjeti transakcije pripajanja te kojim je u odredbi članka 10.4. određeno da se Sporazum cit. »automatski raskida i prestaje proizvoditi učinke« u slučaju da Ugovor o pripajanju ne stupi na snagu do 26. siječnja 2017.

H1 i Optima su postupajući u dobroj vjeri i u cilju pravodobne pripreme za provedbom transakcije, 25. siječnja 2017. održale Glavne skupštine na kojima je izglasana uvjetna odluka o odobrenju Ugovora o pripajanju. Imajući u vidu da je za ispunjenje obveza iz Ugovora o pripajanju pa i Sporazuma, potrebno poduzeti određene radnje na strani H1 i Optime, Optima i H1 su poduzele razumne napore kako bi se prije 26. siječnja 2017. ispunile one pretpostavke koje su bile pod kontrolom stranaka, sve u duhu sporazuma i zajedničke namjere stranaka za uspješnim dovršetkom transakcije. Budući da su na Glavnim skupštinama oba društva donesene odluke koje će pravne učinke proizvoditi tek po donošenju odluka Agencije, predmetnim se odlukama ne prejudicira ishod postupka ocjene koncentracije.

Budući da je rok 26. siječnja 2017. (koji rok su stranke ugovorile kao rok do kojeg bi Agencija predvidivo mogla dovršiti postupak) prošao, a pritom se uvjeti za stupanje na snagu Ugovora o pripajanju nisu ispunili, stranke su postigle sporazum o novom roku. U bitnome II. Sporazum utvrđuje da se članak 8.3. dosadašnjeg Sporazuma mijenja na način da stranke mogu sazvati Glavne skupštine i prije odluke Agencije, uz uvjet da odluke donesene na Glavnim skupštinama moraju biti uvjetovane pozitivnim rješenjem Agencije. U pogledu roka iz članka 10.4. Sporazuma, stranke su postigle novi dogovor koji će utvrditi lI. Sporazumom da rok do kojeg Ugovor o pripajanju mora stupiti na snagu bude 1. travnja 2017.. Radi izbjegavanja dvojbe, II. Sporazumom bit će utvrđeno da će se prava i obveze stranaka koje proizlaze iz Sporazuma nastaviti primjenjivati u kontinuitetu kao da Sporazum nije raskinut te nije prestao proizvoditi pravni učinak.

U tom smislu, Uprave Optime i H1 nisu do sada zajednički dogovarale niti koordinirale dnevno poslovanje, a posebno u pogledu ovlaštenih zastupnika i potpisnika koji raspolažu s financijskim sredstvima, zatim u vezi raspolaganja novčanim sredstvima društva, izrade i pripreme zaključne bilance te u vezi sklapanja ugovora koji se imaju sklopiti tijekom redovnog poslovanja niti na tako što pomišljaju prije stupanja na snagu Ugovora o pripajanju, a što je uvjetovano pozitivnim odlukama Agencije vezano uz odobrenje koncentracije Optime i H1 te produljenje roka upravljanja HT-a nad Optimom.

Vezano uz navedeno dostavljeni su Agenciji zapisnici s Glavne skupštine H1 i s Glavne skupštine Optime.

Nadalje Optima se očitovala da ostaje pri zahtjevu za odobrenje namjere koncentracije Optime i H1. S obzirom na to da je HT 19. ožujka 2014. uputio zahtjev za djelomično ukidanje Rješenja Agencije od 19. ožujka 2014., Optima navodi da podržava navedeni zahtjev odnosno da se produži rok do razdvajanja Optime od HT-a, osobito zato što je ispunjenje plana restrukturiranja koji su predvidjeli ZABA i HT za razdoblje od 4 godine dopuštene koncentracije ozbiljno narušeno, pa svrha rješenja Agencije neće biti ispunjena tijekom 4 godine. Kako podnositelj navodi, do poteškoća u ispunjavanju plana restrukturiranja tijekom četverogodišnjeg upravljanja od strane HT došlo je zbog neočekivanog proglašenja Optime operatorom sa značajnom tržišnom snagom od strane HAKOM-a. Uslijed regulacije, Optima je izgubila znatno veći broj korisnika u prvoj godini, a posljedično je izgubila prihode od tih korisnika i u prvoj, i drugoj i trećoj i četvrtoj godini, što je dovelo do višestrukog negativnog kumulativnog efekta.

Optima navodi da bez produljenja koncentracije ne može pripojiti H1, jer su joj za vraćanje dugova H1 potrebni financijski efekti sinergija s HT-om, a koji su mogući samo pod upravljanjem od strane HT-a. U slučaju odbijanja zahtjeva HT-a za produljenjem roka trajanja upravljanja nad Optimom, tj. bez produljenog upravljanja HT-a nad Optimom, Optima navodi da neće biti u mogućnosti provesti predloženu koncentraciju s H1.

Nadalje, podnositelj prijave se, na upit Agencije o prelasku korisnika H1 na HT u slučaju izlaska H1 s tržišta, očitovao da je u prijavi namjere koncentracije navedeno cit. »...da bi HT jedini imao kapacitete za što brže rješavanje migracije korisnika, već bi vrlo vjerojatno korisnici H1 za svog novog operatora izabrali upravo HT. Naime, stečaj i prestanak pružanja usluga društva H1 izazvao bi dodatno nepovjerenje korisnika u alternativne operatore. Korisnici bi nastojali izbjeći da im se isti scenarij dogodi i u budućnosti tako što bi izabrali VIPnet ili HT kao najstarijeg hrvatskog pružatelja telekomunikacijskih usluga. Takav dodatni odljev korisnika H1 na HT stoga bi samo pogodovao jačanju duopola, što bi dakako po tržišno natjecanje imalo teže posljedice od onih koji bi nastali predmetnom koncentracijom.«

Podnositelj prijave navodi da je Agencija u svom Rješenju od 19. ožujka 2014. kojim je uvjetno odobrila koncentraciju HT-Optima navela da cit. »u slučaju izlaska Optime s tržišta korisnici Optiminih usluga ostat će u jednom trenutku bez operatora. S obzirom na činjenicu da bi u tom slučaju, u istom trenutku veliki broj korisnika ostao bez operatora, mogući su problemi u njihovom prelasku drugom operatoru. Navedeni problemi prelaska korisnika na drugog operatora su tehničke naravi, zbog kojih je moguće i određeno razdoblje prekida isporuke usluge tim korisnicima. Navedeno je istaknuo HT u prijavi koncentracije., objašnjavajući detaljno mehanizam prelaska korisnika s jednog operatora na drugog, te potvrdio HAKOM u podnesku zaprimljenom u Agenciji 28. kolovoza 2013., koji je naveo da je rok u kojem su operatori obvezni realizirati zahtjev za zasnivanje pretplatničkog odnosa propisan njihovim općim uvjetima poslovanja, te ovisi o potrebnom vremenu realizacije veleprodajne usluge. Zbog toga, naveo je HAKOM, postoji mogućnost da određeno razdoblje od prestanka postojanja postojećeg operatora do prelaska na drugog operatora, korisnici ostanu bez usluge.«

Podnositelj prijave navodi da H1 korisnici u razdoblju od 2015. do prvog tromjesječja 2017., a koji odlaze drugom operatoru, u više od [...] % slučajeva (korisnici koji su prešli na drugog operatora) biraju HT (uključujući Iskon), a dodatnih [...] % korisnika u 2016. odabralo je kao novog operatora Optimu. Ukupno, od svih prelazaka H1 korisnika, više od [...] % korisnika odabralo je HT grupu kao novog operatora (HT, Iskon ili Optima). Navedeni trend kretanja nema značajnijih izmjena u promatranom razdoblju, što ukazuje na to da će, kako navodi podnositelj prijave, u slučaju stečaja H1, [...] % H1 korisnika migrirati na HT. Uzimajući u obzir da će u tom slučaju (stečaj H1), korisnici u većoj mjeri birati stabilnijeg operatora (uključuje financijsku stabilnost), možemo zaključiti kako će omjer korisnika koji će migrirati na HT biti i veći od [...] %, s obzirom na to da je HT najstabilniji operator na tržištu.

Očitujući se na zahtjev Agencije za dostavom kolokacija Optime i H1 te drugih operatora koji su prisutni na pojedinim kolokacijama prije i nakon koncentracije, Optima navodi da nema podatke o drugim operaterima koji bi bili prisutni na pojedinim kolokacijama, budući da se radi o podacima koje bi po logici stvari mogli znati jedino HT i/ili HAKOM, a ujedno drži da se radi o poslovno osjetljivim podacima koje Optima ne bi smjela znati niti u smislu provedbe mjera i uvjeta iz Rješenja Agencije od 19. ožujka 2014. H1 ima ukupno [...] kolokacijskih prostora. Od [...] kolokacijskih prostora, njih [...] se koristi kao aktivne ULL kolokacije. Optima ima [...] aktivne ULL kolokacije. Pri tome se međusobno preklapa [...] ULL kolokacija, odnosno H1 ima [...], a Optima [...] jedinstvenih ULL kolokacija. Optima napominje da iako je u tekstu Prijave koncentracije bilo naznačeno da se radi o [...] kolokacija koje se preklapaju te [...] ULL jedinstvenih kolokacija H1, dodatnom i detaljnijom analizom utvrđeno da se radi o [...] kolokacija koje se preklapaju te [...] ULL H1 jedinstvenih kolokacija.

Zbog nedostatka podataka o H1 korisnicima, Optima nije bila u mogućnosti napraviti finalnu analizu u pogledu smanjenja broja kolokacija nakon provedbe koncentracije. Ta analiza može biti napravljena kada Optima dobije uvid u H1 podatke. Broj kolokacija može biti potencijalno smanjen za ukupno maksimalno [...] kolokacija (budući da je ustanovljeno preklapanje na tolikom broju kolokacija), ali je prije provedbe koncentracije nemoguće dati niti ukupan broj kolokacija za koji će biti napravljeno smanjenje (između [...] i [...]) niti za koliko će od toga biti smanjen broj H1 kolokacija, a za koliko broj Optiminih kolokacija. Prilikom odluke o smanjivanju broja kolokacija Optima će osigurati da broj korisnika pokrivenih s predmetnim kolokacijama ostane isti. Drugim riječima, Optima će nastaviti pokrivati ista područja s neophodnim xDSL/POTS kapacitetima.

Optima se nadalje očitovala da ne raspolaže podacima o konkurentima koji putem vlastite EK mreže konkuriraju HT-u i drugim operatorima koji su prisutni na području pojedinih kolokacija od H1 i Optime.

8. Mišljenja HAKOM-a

Dana 9. rujna 2016., 27. veljače 2017. i 7. travnja 2017. Agencija je zaprimila mišljenja HAKOM-a.

HAKOM je u svojim mišljenjima u bitnome iskazao razumijevanje kako stečaj pojedinog operatora za sobom nosi niz negativnih posljedica poput izražajnije nesigurnosti na financijskom tržištu, smanjenja izbora za krajnje korisnike te gubitak radnih mjesta. Upravo iz navedenog razloga, a prije donošenja odluke o predmetnoj koncentraciji, bilo bi potrebno ispitati postoje li realne mogućnosti za preuzimanje, odnosno stjecanje udjela od strane drugih potencijalnih ulagača koje bi otklonile mogućnost stečaja H1 kao i negativan utjecaj na strukturu tržišta, štoviše, koje bi doprinijele daljnjem razvoju i jačanju djelotvornog tržišnog natjecanja te razvoju novih usluga za krajnje korisnike i korištenju novih tehnologija.

Ako bi Optima ponovno postala neovisni alternativni operator, smatra HAKOM, ojačan za korisničku bazu H1, predmetna koncentracija mogla bi imati pozitivan učinak na tržišno natjecanje.

Međutim, budući da je prijava namjere provedbe koncentracije Optime i H1 povezana s produljenjem privremenog upravljanja Optimom od strane HT-a do 2021., HAKOM izražava bojazan kako bi predmetna koncentracija mogla imati negativne utjecaje na tržišno natjecanje.

O eventualnim pozitivnim učincima u smjeru restrukturiranja poslovanja H1 i Optime moglo bi biti riječi ako bi se, stav je HAKOM-a, kao očigledna mjera koja bi mogla otkloniti ovaj negativni učinak na tržišno natjecanje, nametnula nužnost ukidanja upravljačkih prava HT-a nad Optimom.

Vezano za utjecaj izmijenjenih cijena veleprodajnih usluga HT-a od 1. siječnja, odnosno 1. srpnja 2017., HAKOM se očitovao da su veleprodajne cijene završavanja poziva u nepokretnu mrežu koju stupaju na snagu od 1. srpnja 2017. veće od trenutno važećih cijena, međutim, s obzirom na to da se govori o rastu od 0,22 lipe/min, navedeni rast nikako ne bi trebao utjecati na rast maloprodajnih cijena. Nadalje, od 1. srpnja 2017. povećava se i cijena WLR usluge. Navedeno povećanje neće utjecati na rast većine maloprodajnih usluga s obzirom na to da se WLR usluga najviše koristi za tzv. »standalone« govorne pakete, čiji broj je znatno manji od broja paketa u kombinaciji s uslugom širokopojasnog pristupa. Međutim, upravo zbog činjenice da i dalje postoji stabilna baza korisnika kojima je potrebna isključivo tzv. »standalone« govorna usluga, HAKOM je prilikom donošenja odluke kojom je definirana WLR cijena morao uspostaviti razmjer između legitimnih interesa HT-a, u smislu redefiniranja maloprodajnih korisničkih paketa i zaštite interesa krajnjih korisnika osnovnog tzv. »standalone« govornog paketa.

S obzirom na činjenicu kako operatori korisnici u zadnje vrijeme krajnjim korisnicima usluge u najvećoj mjeri pružaju putem veleprodajne NBSA (Osnovni pristup mreži putem usluge Operatora korisnika (naked BSA)) usluge HT-a, gdje su cijene NBSA usluge od 1. siječnja 2017. razdvojene na usluge s brzinom do 30 Mbit/s i brzine veće od 30 Mbit/s, te s obzirom na činjenicu kako još uvijek velika većina krajnjih korisnika koristi brzine koje su manje od 30 Mbit/s, može se zaključiti kako će troškovi alternativnih operatora za većinu korisnika biti približno jednaki ili čak manji budući da je cijena NBSA usluge za usluge s brzinom do 30 Mbit/s približno ista cijeni koju su alternativni operatori plaćali do 1. siječnja 2017. Važno je napomenuti da su sve veleprodajne cijene HT-a troškovno usmjerene, odnosno temelje se na troškovnim modelima odozdo prema gore, s izuzetkom WLR cijene koja se određuje po principu maloprodajna cijena minus (engl. retail-minus) u odnosu na standardni HT-ov tzv. »standalone« govorni paket.

9. Mišljenje poduzetnika, institucija i interesnih udruženja

Vezano uz učinke predmetne koncentracije na tržišno natjecanje, Agencija je zaprimila očitovanja niže navedenih poduzetnika i interesnih udruženja u otvorenom roku od 18. do 28. listopada, u skladu s Javnim pozivom Agencije objavljenim temeljem članka 21. stavka 5. ZZTN-a. Također, Agencija je prije objave Javnog poziva tijekom prethodnog ispitivanja stanja na tržištu u smislu članka 32. točke 1. ZZTN-a i nakon toga, odnosno nakon što je temeljem članka 22. stavka 3. i članka 39. ZZTN-a zaključkom pokrenut predmetni postupak zaprimila očitovanja poduzetnika temeljem zahtjeva Agencije ili samoinicijativno dostavljenih od strane poduzetnika, a sve navedno u razdoblju od 16. rujna 2016. do 31. svibnja 2017. Tako je Agencija tijekom predmetnog postupka zaprimila dodatna očitovanja [...] od 27. siječnja 2017., 6. ožujka 2017., 21. travnja 2017., 15. i 31. svibnja 2017., Udruge Telekom od 9. veljače 2017. i [...] od 15. svibnja 2017. Pored navedenih očitovanja koji su zaprimljeni tijekom predmetnog postupka, na dan donošenja odluke Vijeća i nakon toga dana u predmetnom postupku zaprimljeni su podnesci [...] 9., 12. i 19. lipnja 2017.

9.1. Mišljenja poduzetnika vezano uz provedbu predmetne koncentracije

[...] mišljenja je kako bi navedena koncentracija pridonijela jačanju položaja vjerovnika H1 i Optime i njihove sigurnosti naplate potraživanja te da predložena koncentracija ima pozitivan učinak kako na razvoj tržišta, ulaganja i zaposlenost, tako i na sigurnost dobavljača i vjerovnika te, s druge strane, korisnicima omogućuje dostupnu, kvalitetnu i konkurentnu telekomunikacijsku uslugu. Predloženo pripajanje omogućilo bi daljnje sinergijske učinke te sigurnije ispunjenje svih obveza iz obje predstečajne nagodbe te bi pozitivno djelovalo na telekomunikacijsko tržište, čineći ga privlačnijim za investitore i nove korisnike uz daljnja ulaganja, osobito u dijelu širokopojasnog interneta. Iz pozicije jednog od najvećih vjerovnika, [...] smatra kako bi navedena koncentracija pridonijela jačanju položaja vjerovnika H1, mada navedeno nije presudan razlog pri ocjeni dopuštenosti koncentracije.

[...] u načelu je mišljenja da bi ocjena koncentracije dopuštenom bila pozitivna za korisnike, potakla bi razvoj tržišta, očuvalo radna mjesta, osigurala daljnje investicije, te bi jača konkurencija koja bi bila stvorena pripajanjem osigurala kvalitetnije uvjete na tržištu, a samim time i na razvoj i implementaciju strateških projekata u Republici Hrvatskoj. Predmetnom se koncentracijom pokušava otkloniti prijeteća opasnost od stečaja poduzetnika koji su sudionici koncentracije, naročito stečaj H1.

[...] navodi da bi učinci predmetne koncentracije s obzirom na promjenu strukture tržišta pružanja elektroničkih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske bili pozitivni, da se osigurava nastavak pružanja usluge za korisnike H1, te da bi po isteku koncentracije HT i Optime tržište dobilo poslovno aktivnog trećeg operatora. Koncentracijom se osigurava nastavak pružanja usluge za korisnike H1, a što je iz perspektive korisnika neusporedivo bolja opcija nego nemogućnost daljnjeg pružanja usluge.

[...] je naveo da je konsolidacija tržišta, konkretno Optime i H1 pod okriljem HT-a, korisna za tržište i nadmašuje eventualne negativne posljedice pripajanja, te da će navedeno pripajanje dovesti do povećanja vrijednosti za Optimu s pozitivnim utjecajem na zaposlenike obaju poduzetnika, daljnja ulaganja na telekomunikacijskom tržištu i tržišnom natjecanju koje će rezultirati boljim uslugama za klijente.

[...] je naveo kako smatra da je za gospodarski rast bolje kad na tržištu posluje jaki konkurent koji osigurava tržišno natjecanje, nego dva manja konkurenta jer jaka konkurencija omogućuje razvoj tržišta, dok slabi konkurenti nisu prava konkurencija, teže prate trendove te ne mogu pružati kvalitetnije usluge. Također, [...] smatra kako bi se predmetnom koncentracijom postigao sigurniji položaj za vjerovnike oba poslovna subjekta. [...] smatra da ocjena ove koncentracije dopuštenom doprinosi razvoju tržišta te uvođenju novih tehnologija kojima će se unaprijediti razina i kvaliteta usluge, a koja je od velike važnosti za potrošače. Stvaranjem novog jakog subjekta na telekom tržištu, investitorima se šalje pozitivan signal za daljnja ulaganja.

[...], u očitovanju u bitnome navodi da predmetna koncentracija neće imati utjecaja na djelatnost tog poduzetnika.

[...] je naveo da nije u mogućnosti dati bilo kakvo mišljenje o predmetnoj koncentraciji.

[...] dostavila je očitovanje. kojim navodi da predmetna koncentracija neće imati utjecaja na poslovanje [...], ali da će oslabiti utjecaj alternativnih operatora na tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske.

[...] navodi da ne obavlja djelatnosti na mjerodavnim tržištima.

[...], navodi kako bi provedba predmetne koncentracije mogla imati značajne učinke kako na veleprodajnom tržištu pristupa mreži operatorima s posebnom tarifom, tako i kod maloprodajnih usluga s posebnom tarifom. [...] ističe da se načelno ne protivi koncentraciji, međutim, kako kontrolu nad Optimom već sada ostvaruje HT, te zbog činjenice što je HT podnio zahtjev za produljenje kontrole nad Optimom, smatra kako je za ocjenu koncentracije nužno prethodno utvrditi postoji li prijetnja za tržišno natjecanje zbog kontrole HT-a nad Optimom.

[...] navodi da predmetna koncentracija neće imati utjecaja na IBM s obzirom na to da ne obavljaju djelatnosti elektroničkih komunikacijskih usluga. S tim u vezi, IBM nije u mogućnosti procijeniti učinke predmetne koncentracije na tržišno natjecanje na tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske, kao ni utjecaj na krajnje potrošače.

[...] navodi da se koncentracijom H1 i Optime uvelike utječe na izgled i daljnji razvoj tržišta elektroničkih komunikacija, ali posredno i na razvoj tržišta IT usluga u Republici Hrvatskoj, s obzirom na to da su elektroničke komunikacije i IT usluge jako ovisne djelatnosti, a [...] svoje primarne djelatnosti obavlja upravo na tržištu IT usluga. Nadalje, navodi da je HAKOM mjerodavan za iznošenje mišljenja o predmetnoj koncentraciji i jedini raspolaže mjerodavnim podacima.

[...] je naveo da bi se učinci koncentracije na navedenog poduzetnika odrazili negativno.

[...] je naveo da o učincima koncentracije jedino objektivno mišljenje može dati HAKOM, budući da jedini posjeduje sve relevantne podatke. Nadalje smatra da je trend konsolidacije tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama u Republici Hrvatskoj neminovnost i uzevši u obzir sve okolnosti na tržištu, potrebu zaštite korisnika, očuvanja radnih mjesta i zaštite interesa investitora, [...] se čvrsto zalaže za nastavak procesa konsolidacije, ali na način da se monopolistička pozicija HT-a ni na koji način ne smije osnažiti. U tom smislu, [...] podržava koncentraciju H1 i Optime, međutim, smatraju da je nužno da Agencija nametne obveze i uvede mehanizme koji će onemogućiti HT-u da ojača već postojeću monopolističku poziciju na tržištu. O konkretnim odgovarajućim mjerama Metronet ne može govoriti budući da ne raspolaže svim relevantnim informacijama.

[...], je naveo kako podržava svaku koncentraciju između poduzetnika na tržištu elektroničkih komunikacija ako ista može donijeti pozitivne učinke na tržištu maloprodaje i veleprodaje te ako ne dovodi do negativnih učinaka na tržišne takmace. Navedeni koncept koncentracije bi negativno utjecao na cjelokupno tržište jer bi doveo do re-monopolizacije tržišta u korist HT-a, povećanja već sad prisutne asimetrije na infrastrukturnom tržištu i drugim tržištima veleprodajnog (uzlaznog) tržišta, te rasta tržišnog udjela HT-a na maloprodajnom tržištu elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na udio od [80-90]%. Međutim, smatra da bi navedena koncentracija mogla dovesti do pozitivnih učinaka na krajnje potrošače jer bi predmetna dva operatora, Optima i H1, mogla kroz novu poslovnu strategiju, sinergiju i veću korisničku bazu lakše zajednički podnijeti promjene veleprodajnih cijena HT-a te kroz novi portfelj maloprodajnih usluga dodatno konkurirati ponudama HT-a, a sve na korist krajnjih potrošača. Navedeno mišljenje [...] iznosi pod pretpostavkom da Agencija neće udovoljiti zahtjevu HT-a za djelomičnim ukidanjem Rješenja.

[...] je naveo da se koncentracija poduzetnika Optime i H1 ne može procjenjivati odvojeno od uvjetno dopuštene koncentracije poduzetnika HT i Optime koja je predmet Rješenja Agencije od 19. ožujka 2014., o uvjetno dopuštenoj koncentraciji HT-a i Optime. Uzimajući u obzir trenutnu kontrolu HT-a nad Optimom, Rješenje Agencije od 19. ožujka 2014., o uvjetno dopuštenoj koncentraciji HT-a i Optime, kao i podneseni zahtjev HT-a za produljenjem trajanja koncentracije HT-a i Optime do 2021., [...] smatra da bi koncentraciju poduzetnika Optima i H1 Agencija trebala ocijeniti kao nedopuštenu zbog negativnih učinaka na mjerodavna tržišta, tržišno natjecanje, krajnje korisnike, kao i na tržište elektroničkih komunikacija u cjelini. Nadalje, [...] smatra da bi predložena koncentracija dovela do daljnjeg jačanja vladajućeg položaja HT-a, kako na tržištima povezanim s pružanjem elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama tako i tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u pokretnim mrežama.

[...] navodi da se prelaskom Optime pod kontrolu i upravljanje HT-a proces liberalizacije tržišta značajno usporio, a ukoliko se provede pripajanje H1 Optimi, taj će se proces u potpunosti zaustaviti, a usporavanje liberalizacije će definitivno rezultirati lošijom i skupljom uslugom za krajnje korisnike.

[...] navodi da bi pripajanje moglo pozitivno utjecati na tržište općenito kada bi Optima bila u punom smislu alternativni i neovisni operator. Nadalje [...] navodi da činjenica koja može imati značajan utjecaj na tržište jest dopuštenje HT-u (Odluka Vijeća HAKOM-a od 16. prosinca 2015.) da od 1. siječnja 2017. može povećati cijenu za uslugu potpunog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji (LLU usluga) za više od 30%, što će se odraziti na poslovanje svih drugih operatora na tržištu koji u velikoj mjeri koriste tu uslugu od HT-a. S obzirom na to da je razvidno kako pripajanje H1 Optimi nije opcija ako se HT-u ne produlje upravljačka prava nad Optimom, [...] je mišljenja da se mogući utjecaj ovih dvaju predmeta na tržište mora sagledati cjelovito.

[...] navodi kako HT već kontrolira poslovanje Optime te da bi predmetnom koncentracijom došlo do daljnjeg jačanja položaja HT-a kao dominantnog operatora na hrvatskom tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga.

[...] navodi da [...] nema vlastitu mrežu korisnika usluga nepokretnih elektroničkih komunikacija nego je prisutan na tržištu elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga isključivo u smislu pružanja usluga s posebnom tarifom. Stoga, nije u mogućnosti dostaviti zatražene podatke te je u potpunosti suglasan s očitovanjem [...] koje dostavlja u privitku svog očitovanja.

[...], kao potencijalni interesenti za stjecanje kontrolnog udjela u poduzetniku H1 ali i HT-ovog udjela u Optimi, su dostavili zajednički stav da su i dalje zainteresirani za dokapitalizaciju alternativnog pružatelja usluga H1. Izražavaju nezadovoljstvo provedbom prodaje H1 te ukazuju na netransparentnost provedenog postupka, kako Agenciji, tako i Ministru financija, Ministru pomorstva, prometa i veza, čelniku HAKOM-a. Naglašavaju da Hrvatska zaostaje u ostvarenju širokopojasnih ciljeva propisanih Digitalnom agendom Europske unije te da je njihova namjera dokapitalizirati i pretvoriti H1 u stabilnog i respektabilnog pružatelja telekomunikacijskih usluga te osigurati financijsku stabilnost potrebnu da bi tvrtka postala vodeći alternativni operator u Republici Hrvatskoj. Također, zainteresirani su i za otkup Optiminih dionica sukladno odredbama Rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/2013-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014., o uvjetno dopuštenoj koncentraciji HT-a i Optime.

Dodatno, Agencija je zaprimila podnesak [...], kojim između ostalog [...] izražava ozbiljan interes za kupnju i stjecanje dionica Optime uz prethodno provođenje uobičajenog pravnog, komercijalnog i financijskog dubinskog snimanja i analize stanja i poslovanja Optime (engl. due dilligence) te konačno odobrenje namjeravane transakcije od strane odgovarajućih tijela društva [...], kao i odobrenje nadležnih regulatornih tijela u Republici Hrvatskoj. Kao dokaz ozbiljnosti namjere preuzimanja [...] navodi [...] operatora koje je preuzeo u posljednje tri godine, kao i iznos investicija u istom razdoblju, a za koje navodi da su pokazatelj financijske stabilnosti [...] i mogućnosti daljnjih akvizicija na tržištu Republike Hrvatske. Navedeno je [...] ponovio u podnescima od 9. i 12. lipnja 2017.

9.2. Mišljenje institucija i interesnih udruženja vezano uz provedbu predmetne koncentracije

Fakultet elektrotehnike i računarstva, Sveučilišta u Zagrebu, Unska 3, Zagreb je mišljenja da konsolidacija Optime i H1 može imati samo pozitivne učinke i za same operatore te za tržište telekomunikacija, ali i gospodarstvo u cjelini, kao i za korisnike kojima će osigurati kontinuitet pružanja usluga, ali i mogućnost izbora između većeg broja operatora koji su prisutni u Republici Hrvatskoj.

Hrvatska udruga za zaštitu potrošača, sa sjedištem u Zagrebu, Ozaljska 93/II očitovala se kako ne može dati ocjenu učinaka koncentracije jer se ne bavi istraživanjem tržišta telekomunikacija te da mogući učinci navedene koncentracije na krajnje potrošače mogu biti u smislu promjene cijena, kvalitete usluge i smanjenje mogućnosti izbora davatelja usluga. Navedena udruga smatra da zbog prisutnosti drugih ponuditelja na tržištu nije za očekivati neke veće promjene prema potrošačima. Stoga, mišljenja je Hrvatska udruga za zaštitu potrošača, može se pretpostaviti da će snaga novog davatelja usluga ojačati konkurenciju što je do sada bilo u korist potrošača.

Hrvatski sindikat telekomunikacija, sa sjedištem u Zagrebu, Park stara Trešnjevka 2 (dalje: Sindikat telekomunikacija) podržava koncentraciju radi očuvanja radnih mjesta i ostvarenja preduvjeta za formiranje trećeg tržišnog takmaca koji će ravnopravno konkurirati ostalima, kao i stvaranja preduvjeta za rast i razvoj tržišta.

Radničko vijeće Optime podržava koncentraciju i smatra da će imati pozitivan učinak na poslovanje i na tržišno natjecanje, budući da se navedena koncentracija može okarakterizirati kao zadržavanje jednog poduzetnika kao pružatelja usluga na području nacionalnog tržišta komunikacija, odnosno jačanje operatora, razvoj tržišta elektroničkih komunikacija, čime se potiče konkurentnost, rast i razvoj tržišnog natjecanja te da će se navedenom koncentracijom ostvariti preduvjeti za formiranje trećeg tržišnog takmaca koji će ravnopravno konkurirati ostalima.

Hrvatska gospodarska komora, Rooseveltov trg 2, Zagreb (dalje: HGK) navodi da HGK zagovara otvorenu, pravednu i ravnopravnu tržišnu utakmicu te smatra da se prilikom ocjenjivanja dopuštenosti koncentracije moraju uzeti u obzir realni uvjeti koji su u velikoj mjeri determinirani poznatim bitnim strukturnim karakteristikama mjerodavnog tržišta. HGK snažno podupire slobodu poduzetničkog odlučivanja pa tako i donošenja odluke o udruživanju, sukladno okviru propisanom ZZTN-om i drugim propisima.

HGK, Sektor za promet i veze, Udruženje za telekomunikacije, Draškovićeva 45, Zagreb (dalje: Udruženje za telekomunikacije) obavijestilo je Agenciju da Vijeće udruženja nije postiglo zajedničko stajalište u svezi predmetne koncentracije, a da će pojedinačna mišljenja članova Udruženja biti dostavljena Agenciji.

Društvo za zaštitu potrošača Hrvatske »Potrošač«, sa sjedištem u Zagrebu, Kneza Ljudevita Posavskog 48 (dalje: Potrošač) navodi da je tržište zasićeno zastupljenošću operatora, poduzetnika u sastavu HT grupe, a potencijalno povećanje zastupljenosti u smislu izjednačavanja, tj. smanjenja izbora za potrošače prilikom odabira tarifa, modela ili usluge operatora Potrošač smatra negativnim faktorom u odnosu na potrošače te da bi za samo tržište bilo prikladnije pronaći drugog strateškog partnera za H1 i Optimu.

Telekom, udruga za promicanje prava korisnika elektroničkih komunikacijskih usluga, Dugoratska 3, Zagreb (dalje: Udruga Telekom) je mišljenja kako namjeravanu koncentraciju Optime i H1, imajući u vidu da kontrolu nad Optimom ostvaruje HT, valja promatrati kao koncentraciju H1 s HT grupom (HT grupa: HT, Iskon i Optima). Odobravanje predložene koncentracije bi, po mišljenju Udruge Telekom, bilo u suprotnosti sa samim konceptom zaštite tržišnog natjecanja, jer tijela nadležna za zaštitu tržišnog natjecanja služe, između ostalog, upravo kako bi spriječila ovakvo postupanje poduzetnika dominantnog na određenom tržištu ili tržištima kao što je HT grupa dominantna na gotovo svim veleprodajnim i maloprodajnim tržištima pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama. Trend negativnog utjecaja dominacije HT-a na tržište uskoro će se osjetiti i kroz poskupljenje veleprodajnih cijena koje je odobreno HT-u za primjenu od 1. siječnja 2017. odnosno 1. srpnja 2017., a koje će neminovno dovesti do povećanja maloprodajnih cijena ili smanjenja profitabilnosti onih alternativnih operatora koji u značajnoj mjeri koriste veleprodajne usluge HT-a. Udruga Telekom smatra kako bi predložena koncentracija Optime, odnosno HT grupe i H1 dodatno ojačala dominantan tržišni položaj HT-a, a ne bi donijela sinergijske učinke koji bi osigurali kratkoročnu niti dugoročnu dobrobit potrošačima te da H1 nije u situaciji da bi im predložena koncentracija bila »jedini spas«, jer je evidentno da H1 ne prijeti skori stečaj ili likvidacija te da postoji i nekoliko opcija financijskog osnaživanja ili preuzimanja od strane poduzetnika koji ne sudjeluju na tržištu komunikacija u Republici Hrvatskoj.

10. Analiza mjerodavnog tržišta

Mjerodavno tržište u predmetnom postupku utvrđeno je sukladno članku 7. ZZTN-a, na način i prema kriterijima propisanim Uredbom o mjerodavnom tržištu. Mjerodavno je tržište, sukladno članku 5. i 6. Uredbe o mjerodavnom tržištu, utvrđeno u proizvodnom i u zemljopisnom smislu. Člankom 8. stavkom 1. Uredbe o mjerodavnom tržištu propisano je da se pri utvrđivanju mjerodavnog tržišta polazi od kriterija zamjenjivosti potražnje za određenim proizvodom, odnosno o zamjenjivosti ponude za određenim proizvodom, a po potrebi i od kriterija postojanja potencijalnih konkurenata, odnosno zapreka pristupa tržištu.

U konkretnom slučaju analizirani su podaci iz prijave koncentracije koji se odnose na preklapajuće djelatnosti sudionika koncentracije, podaci, očitovanja i dokumentacija koje je dostavio HAKOM, podaci dostupni na službenim mrežnim stranicama HAKOM-a, pod Elektroničke komunikacije – analiza tržišta (www.hakom.hr), podaci prikupljeni od poduzetnika, konkurenata sudionika koncentracije, podaci iz predmeta klase: UP/I 034-03/13-02/007, Hrvatski Telekom d.d., Zagreb i OT-Optima Telekom d.d., Zagreb, ocjena dopuštenosti koncentracije.

Pri utvrđivanju i analizi mjerodavnog tržišta Agencija je vodila računa o posebnostima tržišta elektroničkih komunikacijskih usluga reguliranog odredbama ZEK-a te je, u smislu članka 14. stavka 1. točaka a) i f) Uredbe o mjerodavnom tržištu, pri izračunavanju tržišnih udjela koristila podatke dostavljene prijavom koncentracije, podatke dostavljene od konkurenata sudionika koncentracije te podatke, očitovanja i dokumentaciju HAKOM-a.

Slijedom navedenog, utvrđeno je kako bi provedbom koncentracije Optima preuzela tržišni udjel H1 na mjerodavnom tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske pri čemu su analizirani horizontalno preklapajući segmenti utvrđenog mjerodavnog tržišta sudionika koncentracije na veleprodajnoj i maloprodajnoj razini.

Veleprodajnu razinu čine:

1. tržište započinjanja (originacije) poziva iz javnih komunikacijskih mreža koja se pruža na fiksnoj lokaciji,

2. tržište veleprodajnog završavanja poziva u vlastitoj javnoj telefonskoj mreži koja se pruža na fiksnoj lokaciji,

3. tržište prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži,

4. tržište pristupa mreži za operatore s posebnom tarifom te

5. tržište veleprodajnog visokokvalitetnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji.

Maloprodajnu razinu čine:

1. tržište pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike,

2. tržište javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike,

3. i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike,

4. tržište javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike,

5. tržište javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike,

6. tržište maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu te

7. tržište prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade.

Pored navedenih veleprodajnih i maloprodajnih razina tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske, na kojima su prisutni sudionici koncentracije, analizom su obuhvaćene veleprodajne razine tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske na kojima djeluje isključivo HT, kao poduzetnik koji ostvaruje kontrolu nad Optimom, budući da su navedena tržišta uzlazna tržišta u odnosu na utvrđene i analizirane segmente mjerodavnog tržišta na maloprodajnoj razini.

Riječ je o:

1. tržištu veleprodajnog lokalnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji i

2. tržištu veleprodajnog središnjeg pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji za proizvode za masovno tržište.

Utvrđeno mjerodavno tržište pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske, specifično je tržište, s obzirom na njegove normativne i tehničke posebnosti zbog kojih u jednom dijelu potpada u područje posebne prethodne (ex-ante) regulacije od strane nadležnog sektorskog regulatora, HAKOM-a.

Uvodno, prije detaljne analize mjerodavnog tržišta, u tablici 4. prikazuje se struktura tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u 2015. prema ukupno ostvarenim poslovnim prihodima operatora registriranih za obavljanje djelatnosti javno dostupne telefonske usluge u nepokretnoj mreži. Drugim riječima, u tablici 4. prikazuje se popis operatora po registriranoj djelatnosti.

Tablica 4.     Struktura tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u 2015. prema ukupno ostvarenim poslovnim prihodima operatora registriranih za obavljanje djelatnosti javno dostupne telefonske usluge u nepokretnoj mreži

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2683.jpg)

Izvor: HAKOM – popis operatora po registriranoj djelatnosti, RGFI – javna objava; Obrada: Agencija

Napomena: \* KING ICT treba promatrati s rezervom, budući da je svojom djelatnošću prvenstveno vezan na tržište IT usluga te su mu i prihodi prvenstveno generirani na tom tržištu. Navedeno proizlazi i iz očitovanja KING ICT-a od 18. siječnja 2017. u kojem se navodi da je na predmetnom mjerodavnom tržištu KING ICT u 2015. ostvario prihode u iznosu od [...]kuna.

Temeljem podataka o strukturi tržišta prema registriranoj djelatnosti, razvidno je da HT grupa koju čine HT, Iskon i Optima ostvaruje [60-70] % tržišnog udjela u 2015. Najznačajniji konkurentski pritisak HT grupi pruža VIPnet grupa (uključuje i Metronet) s tržišnim udjelom oko [20-30] %, dok ostali sudionici na tržištu, njih ukupno 8, u 2015. zajednički ostvaruje oko [10-20] % tržišnog udjela, od čega ciljni poduzetnik u predmetnoj koncentraciji H1 ostvaruje oko [0-5] % tržišnog udjela.

Agencija ovdje naglašava kako je 26. siječnja 2017. koncentraciju VIPneta i Metroneta ocijenila dopuštenom na prvoj razini, u smislu članka 22. stavka 1. ZZTN-a. Slijedom navedenog, radi ispravnog tumačenja podataka i činjenica u daljnjem tekstu obrazloženja ovoga rješenja, za potrebe ove analize i postkoncentracijskih učinaka predmetne koncentracije na tržište, Metronet se promatra kao dio VIPnet grupe. Međutim, budući da u promatranim godinama analize Metronet nije bio dio VIPnet grupe, u dijelu koji se odnosi na povijesne podatke, podaci o Metronetu se zasebno iskazuju.

Provedbom koncentracije, odnosno pripajanjem H1 Optimi, prema podacima o prihodima operatora u registriranoj djelatnosti obavljanja javno dostupne telefonske usluge u nepokretnoj mreži, HT grupa bi na promatranom tržištu prema ukupno ostvarenim poslovnim prihodima operatora registriranih za obavljanje djelatnosti javno dostupne telefonske usluge u nepokretnoj mreži u Republici Hrvatskoj, a do izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., povećala tržišni udjel na oko [60-70] %, dok bi joj najznačajniji konkurentski pritisak stvarala VIPnet grupa (uključuje i Metronet) s tržišnim udjelom od oko [20-30] %.

Nakon izlaska Optime iz HT grupe, struktura tržišta, promatranog prema registriranoj djelatnosti obavljanja javno dostupne telefonske usluge u nepokretnoj mreži bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [50-60] %, VIPnet grupa (uključuje i Metronet) bi joj i dalje pružala najznačajniji konkurentski pritisak s tržišnim udjelom od oko [20-30]%, a novi poslovni entitet, Optima s pripojenim H1 bi postao treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [5-10] %, pod pretpostavkom nepromijenjenih okolnosti na tržištu.

Od ukupno registriranih 56 poduzetnika koji su prikazani u tablici 4., njih 11 zasebno iskazanih čine preko [90-100]% utvrđenog mjerodavnog tržišta prema ukupno ostvarenim poslovnim prihodima iz Registra javno dostupnih godišnjih financijskih izvještaja (dalje: RGFI – javna objava) u 2015., dostupno na poveznici: rgfi.fina.hr. Stoga, njih 11 poimence iskazanih predstavlja reprezentativni uzorak mjerodavnog tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske. Iz navedenog razloga, Agencija je za potrebe ove analize kao reprezentativni uzorak uzimala podatke od tih 11 poduzetnika.

U tablici 5. prikazuje se struktura tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u 2015. prema ukupnom broju pretplatnika pojedinačnih usluga (javna govorna usluga, širokopojasni pristup internetu, televizija) i paketnih usluga (dual-play, triple-play).

Tablica 5.     Struktura tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u 2015. prema ukupnom broju pretplatnika pojedinačnih usluga (javna govorna usluga, širokopojasni pristup internetu, televizija) i paketnih usluga (dual-play, triple-play)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2676.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 7. travnja 2017.

Obrada: Agencija

Temeljem podataka iz tablice 5. proizlazi da je na tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske, promatrano prema ukupnom broju pretplatnika u nepokretnim mrežama u 2015., HT grupa, koju čine poduzetnici HT, Optima i Iskon, ostvaruje tržišni udjel od [70-80] %. Najznačajniji konkurentski pritisak HT grupi i njenim povezanim poduzetnicima vrši VIPnet grupa s [10-20] % tržišnog udjela, dok na ostale konkurente na mjerodavnom tržištu otpada [10-20] %, od čega ciljni poduzetnik u predmetnoj koncentraciji H1 ostvaruje [0-5] % tržišnog udjela.

Provedbom predmetne koncentracije, odnosno pripajanjem H1 Optimi, prema podacima iz mjerodavne 2015., HT grupa bi na predmetnom tržištu promatrano prema ukupnom broju pretplatnika u nepokretnim mrežama, a do izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., ostvarila povećanje tržišnog udjela, na tržišni udjel od [70-80] %, dok bi joj konkurentski pritisak pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od [10-20] %.

Nakon izlaska Optime iz HT grupe, struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od [60-70] %, VIPnet grupa bi joj i dalje pružala najznačajniji konkurentski pritisak s tržišnim udjelom od [10-20] %, a novi poslovni entitet, Optima s pripojenim H1 bi postao treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od [10-20] %.

U tablici 6. prikazuje se struktura tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u 2016. prema ukupnom broju pretplatnika pojedinačnih usluga (javna govorna usluga, širokopojasni pristup internetu, televizija) i paketnih usluga (dual-play, triple-play).

Tablica 6.     Struktura tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u 2016. prema ukupnom broju pretplatnika pojedinačnih usluga (javna govorna usluga, širokopojasni pristup internetu, televizija) i paketnih usluga (dual-play, triple-play)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2668.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 7. travnja 2017.

Obrada: Agencija

Temeljem podataka o predmetnom tržištu u 2016., u usporedbi s 2015. bilježi se trend pada ukupnog broja pretplatnika na tržištu pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske za oko [5-10] %, dok je struktura tržišta u bitnome ostala nepromijenjena. Međutim, zamjetan je pad tržišnog udjela HT grupe za [0-5] postotna boda, unutar koje HT pada za [0-5] postotna boda, a Iskon i Optima rastu za po [0-5] postotna boda te rast tržišnog udjela VIPnet grupe (uključuje i Metronet) za [0-5] postotna boda.

Nadalje, u tablicama 7. i 8. prikazuje se strukture tržišta javne govorne usluge i usluge pristupa širokopojasnom internetu u Republici Hrvatskoj u 2015. i 2016. prema korištenoj infrastrukturi.

Tablica 7.     Struktura javne govorne usluge i usluge pristupa širokopojasnom internetu u Republici Hrvatskoj u 2015. prema korištenoj infrastrukturi

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2663.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 7. travnja 2017.

Obrada: Agencija

Tablica 8.     Struktura javne govorne usluge i usluge pristupa širokopojasnom internetu u Republici Hrvatskoj u 2016. prema korištenoj infrastrukturi

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2653.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 7. travnja 2017.

Obrada: Agencija

Temeljem podataka prikazanih u tablicama 7. i 8. proizlazi da operatori za pružanje javne govorne usluge većinom koriste vlastitu infrastrukturu. Promatrano u ukupnosti zamjetan je blagi porast udjela vlastite infrastrukture za pružanje javne govorne usluge, s [90-100] % u 2015. na [90-100] % u 2016. Istovremeno, razvidan je i pad broja priključaka javne govorne usluga za oko [0-5] % u 2016. u odnosu na 2015.

Što se tiče infrastrukture za pružanje usluge širokopojasnog pristupa internetu, udio vlastite infrastrukture je u ukupnosti značajno manji u odnosu na infrastrukturu za pružanje javne govorne usluge, u 2015. iznosi oko [60-70] %, a u 2016. raste na [60-70] % te je razvidan porast broja priključaka širokopojasnog pristupa internetu za oko [5-10] % u 2016. u odnosu na 2015.

Slijedom navedenog, neovisno o načinu promatranja utvrđenog mjerodavnog tržišta elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske, prema ostvarenim poslovnim prihodima, prema ukupnom broju pretplatnika ili prema udjelu korištenja vlastite infrastrukture za pružanje usluga, proizlazi da je HT grupa vodeći tržišni takmac. Kao najznačajniji konkurent slijedi VIPnet grupa, dok svi ostali operatori, uključujući i H1, bilježe neznatne udjele.

Provedbom predmetne koncentracije, odnosno pripajanjem H1 Optimi, HT grupa bi u ograničenom razdoblju promatrano prema ukupno ostvarenim poslovnim prihodima povećala tržišni udio za oko [0-5] %, promatrano prema broju pretplatnika za oko [5-10] %, odnosno promatrano prema udjelu vlastite infrastrukture za oko [0-5] %.

Međutim, izlaskom Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., na mjerodavnom tržištu bi se formirao neovisni, samostalni alternativni operator s tržišnim udjelom od oko [5-10] % prema ukupno ostvarenim poslovnim prihodima, s oko [10-20] % promatrano prema broju pretplatnika, koji bi uz VIPnet grupu mogao vršiti konkurentski pritisak na HT grupu, a što bi u konačnici ipak dovelo do smanjenja stupnja koncentriranosti i asimetrije mjerodavnog tržišta pružanja elektroničkih komunikacijskih usluga u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske.

10.1. Tržište započinjanja (originacije) poziva iz javnih komunikacijskih mreža koja se pruža na fiksnoj lokaciji

Na predmetnom tržištu operatori obavljaju usluge započinjanja telefonskih poziva iz mreže pojedinog operatora elektroničkih komunikacija. Naime, usluga započinjanja poziva je veleprodajna usluga putem koje operatori pružaju krajnjim korisnicima, do kojih nemaju ostvaren direktni pristup, uslugu odlaznog poziva na maloprodajnoj razini.

Iz navedenog proizlazi da je predmetno tržište uzlazno u odnosu na tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike na maloprodajnoj razini.

Predmetno tržište sastoji se od usluge započinjanja (originacije) poziva iz mreže svakog operatora nepokretne mreže, koja se pruža za vlastite potrebe iusluge započinjanja poziva za uslugu predodabira operatora, neovisno o tehnologiji i to za sve vrste poziva krajnjeg korisnika iz javne nepokretne mreže prema brojevima sukladno Planu numeriranja.

To su pozivi prema zemljopisnim i nezemljopisnim brojevima kao što su, primjerice, pozivi prema kratkim kodovima za pristup hitnim službama, pozivi prema nacionalnim nepokretnim mrežama, pozivi prema nacionalnim pokretnim mrežama, pozivi prema međunarodnim brojevima te pozivi prema uslugama s posebnom tarifom.

Maloprodajnu javno dostupnu telefonsku uslugu u nepokretnoj mreži krajnjim korisnicima operatori u Republici Hrvatskoj mogu ponuditi putem vlastite infrastrukture (bakrena infrastruktura, infrastruktura temeljena na svjetlovodnoj niti, kabelska infrastruktura ili nepokretni bežični pristup), korištenjem veleprodajnih usluga direktnog pristupa (usluga izdvojenog pristupa lokalnoj petlji ili usluga veleprodajnog širokopojasnog pristupa) ili putem usluge predodabira operatora.

Zajedno s uslugom predodabira operatora operatori imaju mogućnost koristiti i uslugu najma korisničke linije (usluga indirektnog pristupa krajnjem korisniku).

Funkcionalno i cjenovno javno dostupna telefonska usluga na maloprodajnoj razini jednaka je, neovisno pružaju li je operatori putem vlastite infrastrukture ili putem neke od navedenih veleprodajnih usluga.

U tablici 9. prikazuje se struktura tržišta započinjanja (originacije) poziva iz javnih komunikacijskih mreža koja se pruža na fiksnoj lokaciji (prema udjelu trajanja odlaznih poziva) na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015.

Tablica 9.     Struktura tržišta započinjanja (originacije) poziva iz javnih komunikacijskih mreža koja se pruža na fiksnoj lokaciji (prema udjelu trajanja odlaznih poziva) na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2643.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 9. rujna 2016.

Obrada: Agencija

Temeljem podataka prikazanih u tablici 9. proizlazi zaključak kako, prema trajanju odlaznih poziva, HT grupa na predmetnom tržištu u razdoblju od 2013. do 2015. bilježi pad tržišnog udjela za oko [0-5] postotna boda. Navedeno je posljedica pada tržišnog udjela HT-a, dok su tržišni udjeli Iskona i Optime u promatranom razdoblju stabilni te HT grupa u 2015. ostvaruje tržišni udjel od oko [70-80] %. Istovremeno, H1 je u promatranom razdoblju ostvario rast tržišnog udjela za oko [0-5] postotna boda te u 2015. ostvaruje tržišni udjel od oko [5-10] %.

Provedbom predmetne koncentracije, a prema podacima iz mjerodavne 2015., HT grupa bi prema trajanju odlaznih poziva ostvarivala tržišni udjel od oko [70-80] %, a najznačajniji konkurentski pritisak pružala bi joj VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %.

Nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [50-60] %, VIPnet grupa (uključuje i Metronet) bi joj i dalje pružala najznačajniji konkurentski pritisak s tržišnim udjelom od oko [20-30] %, a novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

10.2. Tržište veleprodajnog završavanja poziva u vlastitoj javnoj telefonskoj mreži koja se pruža na fiksnoj lokaciji

Tržište završavanja (terminacije) poziva u određenu javnu komunikacijsku mrežu koja se pruža na fiksnoj lokaciji obuhvaća prijenos poziva od prve pristupne točke na koju je spojen drugi operator pa sve do krajnjeg korisnika. Poziv se može završiti samo u mreži operatora koji je pristupni operator pozvanog korisnika, odnosno svaki poziv upućen na točno određeni broj u nepokretnoj mreži rezultirat će isporukom poziva na birani broj koji je pridružen određenoj fiksnoj lokaciji. Budući da je svaki telefonski broj poseban za svaku određenu fiksnu lokaciju, pozivatelj točno zna koga zove/želi pozvati, iako ne mora znati u kojoj je nepokretnoj mreži navedeni broj, odnosno tko je pozvanom korisniku pristupni operator.

Iz navedenog razloga, operatori, kako bi omogućili završavanje poziva na broju na određenoj lokaciji, međusobno povezuju svoje mreže. S obzirom na to da niti jedan operator ne može umjesto operatora u čijoj se mreži nalazi pozivani broj, završiti poziv u svojoj mreži, poziv upućen prema nepokretnim mrežama, odnosno na točno određeni broj na fiksnoj lokaciji, nema prikladne zamjenske usluge. Stoga usluge veleprodajnog završavanja poziva koje nude operatori nisu međusobno zamjenjive.

Veleprodajnoj usluzi završavanja poziva u vlastitoj javnoj telefonskoj mreži koja se pruža na fiksnoj lokaciji odgovara usluga primanja/dolaznog poziva na maloprodajnoj razini, odnosno predmetno tržište uzlazno je u odnosu na tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne i privatne korisnike na maloprodajnoj razini.

Slijedom navedenog, HAKOM je zaključio da je mjerodavno tržište veleprodajnog završavanja poziva u vlastitu javnu telefonsku mrežu koja se pruža na fiksnoj lokaciji zasebno za svakog operatora nepokretnih mreža na tržištu te je svakome od operatora koji pružaju tu uslugu dodijelio zasebno tržište i to neovisno o elektroničkoj komunikacijskoj mreži u kojoj je poziv započeo.

S obzirom na to da devetnaest (19) operatora nepokretnih mreža nudi uslugu završavanja (terminacije) poziva u svojoj mreži, HAKOM je utvrdio devetnaest (19) tržišta, koja se odnose na pružanje usluge završavanja (terminacije) poziva u određenu javnu komunikacijsku mrežu na fiksnoj lokaciji, a na kojima svaki od devetnaest (19) operatora nepokretnih mreža koji omogućava predmetnu uslugu ostvaruje 100 % tržišnog udjela.

10.3. Tržište prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži

Na tržištu prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži pružaju se usluge prijenosa telefonskih poziva između mreža dvaju operatora elektroničkih komunikacija. Riječ je o tržištu na kojemu se pružaju usluge koje omogućavaju da poziv koji je započeo u jednoj mreži, a treba završiti u drugoj mreži, bude prenesen između tih dviju mreža.

Veleprodajna tržišta započinjanja (originacije) poziva, završavanja (terminacije) poziva i prijenosa (tranzita) poziva su usko povezana tržišta. Granica tržišta prijenosa (tranzita) poziva ovisi o granicama tržišta započinjanja (originacije) poziva i završavanja (terminacije) poziva te proizlazi da u tržište prijenosa (tranzita) poziva ulaze sve usluge koje nisu definirane kao usluga započinjanja (originacije) poziva i usluga završavanja (terminacije) poziva. Slijedom navedenog, usluga koja ulazi u tržište prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži je usluga prijenosa poziva između dvije različite mreže, preko treće mreže, i to u slučaju kada usluga prijenosa poziva nije vezana s uslugom započinjanja (originacije) poziva ili uslugom završavanja (terminacije) poziva. Tako se predmetno tržište sastoji od usluge prijenosa (tranzita) poziva između dva operatora nepokretnih elektroničkih komunikacijskih mreža, usluge prijenosa (tranzita) poziva između dva operatora pokretnih elektroničkih komunikacijskih mreža, usluge prijenosa (tranzita) poziva između operatora nepokretnih elektroničkih komunikacijskih mreža i operatora pokretnih javnih elektroničkih komunikacijskih mreža i usluge prijenosa (tranzita) poziva između operatora pokretnih elektroničkih komunikacijskih mreža i operatora nepokretnih javnih elektroničkih komunikacijskih mreža.

Predmetno tržište uzlazno je u odnosu na tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne i privatne korisnike na maloprodajnoj razini.

U tablici 10. prikazuje se struktura tržišta prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015.

Tablica 10.     Struktura tržišta prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2636.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije

Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 10. razvidno je kako HT na predmetnom tržištu, u razdoblju od 2013. do 2015., ostvaruje pad tržišnog udjela za oko [10-20] % postotnih bodova, dok Optima u istom razdoblju ostvaruje rast tržišnog udjela za oko [5-10] postotnih bodova te da time HT grupa u 2015. ostvaruje tržišni udio od [70-80] %. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju je stabilan, kreće se u rasponu od [10-20] % do [10-20] % te u 2015. ostvaruje tržišni udio od oko [10-20] %.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 postao vodeći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [40-50] %, a slijedila bi HT grupa s tržišnim udjelom od oko [40-50] %.

U tablici 11. prikazuje se struktura tržišta prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima.

Tablica 11.     Struktura tržišta prijenosa (tranzita) poziva u nepokretnoj javnoj komunikacijskoj mreži u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2628.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz tablice 11. proizlazi da tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju pada za oko [0-5] postotnih bodova, odnosno s oko [80-90] % u 2013. na oko [80-90] % u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 kreće se u rasponu od [10-20] %.

Prema podacima iz mjerodavne 2015. proizlazi da bi provedbom predmetne koncentracije HT grupa na promatranom tržištu ostvarivala tržišni udjel od oko [90-100] % te bi povećala tržišni udio za pripadajući iznos H1.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 postao vodeći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [50-60] %, a HT grupa bi imala tržišni udjel od oko [40-50] %.

10.4. Tržište pristupa mreži za operatore s posebnom tarifom

Na tržištu pristupa mreži za operatore s posebnom tarifom operatori elektroničkih komunikacijskih mreža (operatori koji krajnjim korisnicima pružaju telefonske, internet, TV i druge usluge), daju usluge pristupa svojoj mreži operatorima usluga s posebnom tarifom (operatori koji krajnjim korisnicima pružaju usluge na posebnim nezemljopisnim brojevima kao što su 060 brojevi te na taj način korisnicima pružaju razne dodatne usluge.

Navedeno se tržište sastoji od dva zasebna segmenta. Prvi segment čini pristup mreži u svrhu pružanja usluga s posebnom tarifom putem 06x i 061 brojeva. Drugi segment čini pristup mreži u svrhu pružanja usluge uskopojasnog pristupa internetu – tzv. dial-up pristup (076, 077).

Usluge koje se pružaju na predmetnom tržištu omogućuju davateljima usluga s posebnom tarifom ponuditi velik broj različitih maloprodajnih usluga s posebnom tarifom.

Predmetno tržište je uzlazno u odnosu na pružanje usluga s posebnom tarifom krajnjim korisnicima na maloprodajnoj razini.

U tablici 12. prikazuje se struktura tržišta pristupa mreži za operatore s posebnom tarifom na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima.

Tablica 12.     Struktura tržišta pristupa mreži za operatore s posebnom tarifom na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2621.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz tablice 12. proizlazi kako, uzimajući u obzir odobrenu koncentraciju VIPneta i Metroneta, VIPnet grupa postaje vodeći operator na promatranom tržištu s tržišnim udjelom od oko [50-60] %, a slijedi HT grupa s tržišnim udjelom od [40-50] %.

Nadalje, prema podacima iz mjerodavne 2015. proizlazi da bi provedbom predmetne koncentracije HT grupa, na promatranom tržištu ostvarivala tržišni udio od oko [40-50] %, budući da udio H1 iznosi neznatnih oko [0-5] %.

Nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi VIPnet grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [50-60] %, HT grupa bi joj i dalje pružala najznačajniji konkurentski pritisak s tržišnim udjelom od oko [30-40] %, a novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [5-10] %.

10.5. Tržište veleprodajnog visokokvalitetnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji

Uslugom iznajmljenog voda ili namijenjenog kapaciteta smatra se elektronička komunikacijska usluga kojom se dodjeljuje trajni pristup/veza između dvije priključne točke (lokacije) iste ili različitih elektroničkih komunikacijskih mreža, bez mogućnosti prespajanja, pri čemu je iznajmljeni vod dodijeljen samo tom korisniku te mu omogućava prijenosni kapacitet i istodobno prenošenje informacija (primjerice, govora, podataka, slike itd.).

Operator korisnik koristi uslugu iznajmljenog voda ili namijenjeni kapacitet na veleprodajnoj razini kako bi izgradio svoju mrežu ili kako bi pružao usluge krajnjem korisniku. Stoga, operatori koriste veleprodajnu uslugu iznajmljenog voda za pružanje usluge iznajmljenog voda vlastitim krajnjim korisnicima (vod do krajnjeg korisnika, povezivanje više lokacija krajnjeg korisnika), za povezivanje mreža (vod za međupovezivanje, pristupni vod u okviru usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa, tranzitni vod) te za izgradnju (nadogradnju) vlastite mreže (vod za povezivanje čvorova/mrežnih elemenata vlastite mreže).

Slijedom navedenog, tržište veleprodajnog visokokvalitetnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji sastoji se od usluge veleprodajnog iznajmljenog voda, usluge dijela veleprodajnog iznajmljenog voda te usluge iznajmljenog voda koju operatori pružaju za vlastite potrebe,i to u dijelu koji se odnosi na zaključni segment, neovisno o tome radi li se o vodovima putem Ethernet prijenosne tehnologije, xWDM tehnologije ili o tradicionalnim digitalnim vodovima, bez obzira na prijenosni kapacitet pojedinog iznajmljenog voda i prijenosni medij, pri čemu se krajnje točke iznajmljenog voda nalaze unutar područja Republike Hrvatske.

Veleprodajna usluga iznajmljenog voda nije isključivo važna za pružanje usluge iznajmljenog voda na maloprodajnoj razini, nego i za pružanje ostalih elektroničkih komunikacijskih usluga na maloprodajnoj razini: javno dostupne telefonske usluge u nepokretnim i pokretnim mrežama, usluge prijenosa podataka, usluge širokopojasnog pristupa internetu, VPN (eng. Virtual private network) usluga koje korisnicima omogućuju povezivanje zemljopisno dislociranih lokacija u cilju realizacije privatne mreže i dr. Stoga, veleprodajna usluga iznajmljenog voda važna je pretpostavka za razvoj tržišta elektroničkih komunikacija i u velikom dijelu važna za razvoj prijenosnih i pristupnih elektroničkih komunikacijskih mreža na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske.

U tablici 13. prikazuje se struktura tržišta veleprodajnog visokokvalitetnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima.

Tablica 13.     Struktura tržišta veleprodajnog visokokvalitetnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2614.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 13. proizlazi da tržišni udio HT grupe na predmetnom tržištu iznosi oko [70-80] %, dok je tržišni udio H1 u promatranom razdoblju na razini od oko [10-20] %.

Provedbom predmetne koncentracije HT grupa na promatranom tržištu ostvarivala bi tržišni udjel od oko [70-80] %, a konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] %, VIPnet grupa bi joj i dalje pružala najznačajniji konkurentski pritisak s tržišnim udjelom od oko [20-30] %, a novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Nadalje, na tržištu veleprodajnog lokalnog pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji pružaju se usluge fizičkog pristupa mreži i mrežnoj infrastrukturi, a u svrhu pružanja usluge širokopojasnog pristupa internetu na maloprodajnoj razini. Pretpostavka korištenja usluge širokopojasnog pristupa internetu i prijenosa podataka od strane krajnjeg korisnika je postojanje određenog prijenosnog kanala do lokacije krajnjeg korisnika, koji omogućava prijenos podataka u oba smjera i to brzinama koje omogućavaju pružanje navedene usluge. Za ispunjavanje navedene pretpostavke, operatori mogu do krajnjeg korisnika izgraditi vlastitu infrastrukturu u kojem slučaju se radi o usluzi širokopojasnog pristupa internetu za vlastite potrebe, dok operatori koji želi krajnjem korisniku pružati uslugu širokopojasnog pristupa internetu, a nemaju izgrađenu vlastitu pristupnu infrastrukturu, mogu koristiti veleprodajne usluge ostalih operatora kako bi osigurali pristup do krajnjeg korisnika, u predmetnom slučaju to su veleprodajne usluge HT-a.

Slijedom navedenog, predmetno tržište sastoji se od usluga koje u osnovi omogućavaju fizički pristup operatorima do krajnjeg korisnika, putem različitih tehnoloških rješenja. To su usluga izdvojenog pristupa lokalnoj petlji i potpetlji na temelju bakrene parice, usluga izdvojenog pristupa lokalnoj petlji na temelju svjetlovodnih niti te usluga pristupa mrežnoj infrastrukturi koju HT pruža za vlastite potrebe.

Predmetno tržište je uzlazno za tržište maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu na maloprodajnoj razini. Također predstavlja uzlazno tržište i u odnosu na tržište pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike na maloprodajnoj razini te na tržište prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade.

Na tržištu veleprodajnog središnjeg pristupa koji se pruža na fiksnoj lokaciji za proizvode za masovno tržište alternativnim operatorima se pružaju usluge pristupa krajnjim korisnicima putem svojevrsne »preprodaje« parice do krajnjeg korisnika, a u svrhu pružanja usluge širokopojasnog pristupa internetu na maloprodajnoj razini.

Pri tome, alternativni operator korištenjem usluge veleprodajnog središnjeg pristupa HT-a ne mora imati fizički pristup do lokacije na kojoj se nalazi krajnji korisnik, kao što je to u slučaju kod tržišta veleprodajnog (fizičkog) pristupa mrežnoj infrastrukturi na fiksnoj lokaciji, već operator pristupa krajnjem korisniku putem HT-ove mreže, odnosno parice, koja pritom i dalje ostaje u posjedu HT-a, pod nadzorom je HT-a i HT je odgovoran za njezino funkcioniranje i održavanje.

Navedeno se tržište sastoji od bitstream usluge koja podrazumijeva točke preuzimanja prometa između operatora koji pruža uslugu i operatora koji koristi navedenu uslugu, neovisno o tome radi li se o pristupnoj tehnologiji na temelju bakrene parice, na temelju hibridnog rješenja koje podrazumijeva i bakrenu paricu i svjetlovodnu nit ili na temelju svjetlovodne niti. Te točke su točka pristupa na IP razini, točka pristupa na Ethernet razini, točka pristupa na DSLAM-u/OLT-u ili odgovarajućoj točki te usluga središnjeg pristupa koju HT pruža za vlastite potrebe, neovisno o tome radi li se o pristupnoj tehnologiji na temelju bakrene parice, na temelju hibridnog rješenja koje podrazumijeva i bakrenu paricu i svjetlovodnu nit ili na temelju svjetlovodne niti.

Predmetno tržište predstavlja uzlazno tržište u odnosu na tržište pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike na maloprodajnoj razini, na tržište maloprodaje širokopojasnog pristupa Internetu na maloprodajnoj razini te na tržište prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade.

10.6. Tržište pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike

Tržište pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike označava tržište na kojem operatori krajnjim korisnicima pružaju uslugu pristupa nepokretnoj telekomunikacijskoj mreži, u svrhu ostvarivanja telefonskih poziva. Navedeno se tržište sastoji od sljedećih usluga, ovisno o tehnologiji putem koje se korisniku pruža usluga pristupa:

– usluge pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike koja se pruža putem analognog (POTS) priključka,

– usluge pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike koja se pruža putem internetskog protokola (IP),

– usluge pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike koja se pruža putem kabelskih mreža,

– usluge pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike koja se pruža putem bežičnih tehnologija u nepokretnoj mreži,

– usluge pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike koja se pruža putem ISDN BRA i ISDN PRA priključka te

– usluge pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike koja se pruža putem širokopojasnog priključka, neovisno o tome koristi li se isti isključivo u svrhu pružanja javno dostupne telefonske usluge ili u svrhu pružanja javno dostupne telefonske usluge u kombinaciji s jednom ili više elektroničkih komunikacijskih usluga te neovisno o tome nudi li se širokopojasni priključak samostalno ili uz neku drugu vrstu priključka, odnosno neovisno o tome nude li se navedene usluge pristupa samostalno ili kao sastavni dio paketa vezanih usluga.

U tablici 14. prikazuje se struktura tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike u razdoblju od 2013. do 2015. prema broju priključaka.

Tablica 14.     Struktura tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike u razdoblju od 2013. do 2015. prema broju priključaka

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2609.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 9. rujna 2016.; Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 14. razvidno je kako je na predmetnom tržištu, promatranom prema broju priključaka, tržišni udio HT grupe u razdoblju od 2013. do 2015. pada za [0-5] postotna boda te HT grupa u 2015. ostvaruje tržišni udio od oko [70-80] %. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju je stabilan i iznosi oko [5-10] %.

Provedbom predmetne koncentracije, a prema podacima iz 2015., proizlazi da bi HT grupa na promatranom tržištu ostvarivala tržišni udjel od oko [80-90] %, a konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] % koja bilježi trend rasta.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] %, novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao drugi u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %, a VIPnet grupa bila bi treća s tržišnim udjelom od oko [10-20] %. U tablici 15. prikazuje se struktura tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima.

Tablica 15.     Struktura tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike na teritoriju Republike Hrvatske u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2599.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz podataka u tablici 15. razvidno je kako se tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju smanjuje s oko [80-90] % u 2013. na oko [70-80] % tržišnog udjela u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju bilježi tendenciju rasta s oko [5-10] % u 2013. na oko [5-10] % tržišnog udjela u 2015.

Prema podacima iz mjerodavne 2015. proizlazi da bi provedbom predmetne koncentracije HT grupa, prema ostvarenim prihodima, na promatranom tržištu ostvarivala tržišni udjel od oko [80-90] %, a konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] %, novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao drugi u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %, a VIPnet grupa treća s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

10.7. Tržište javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike i tržište javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike

Na tržištu javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike i na tržištu javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike pružaju se usluge nacionalnih telefonskih poziva, odnosno usluge telefonskih poziva u nepokretnoj mreži, kod kojih su i pozivatelj i pozvani krajnji korisnik locirani na teritoriju Republike Hrvatske, pri čemu je pozivatelj privatni ili poslovni korisnik. Navedena se tržišta sastoje od uslugepoziva prema zemljopisnim brojevima (prema nacionalnim nepokretnim mrežama) teusluge poziva prema brojevima u nacionalnim pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, neovisno o tome radi li se o standardnoj javno dostupnoj telefonskoj usluzi, pozivima putem usluge odabira i predodabira operatora ili upravljanim VOIP pozivima (kod kojih se prijenos govora pruža putem internetskog protokola i koji u potpunosti prolazi kroz mrežu operatora, a pritom osigurava poseban virtualni kanal za govor).

U tablici 16. prikazuje se struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji, zbirno za privatne i poslovne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015.

Tablica 16.     Struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji, zbirno za privatne i poslovne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2591.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije

Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 16. razvidno je kako je tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju stabilan i u 2015. iznosi oko [80-90] %. H1 također bilježi stabilan tržišni udio u promatranom razdoblju od oko [5-10] %.

Provedbom predmetne koncentracije, a prema podacima iz mjerodavne 2015., proizlazi da bi HT grupa, zbirno za privatne i poslovne korisnike, na promatranom tržištu ostvarivala tržišni udio od oko [80-90] %, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %, koja bilježi trend rasta.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [70-80] %, kao i prije provedbe koncentracije. Novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao drugi u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] % te slijedi VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Međutim, iako je javno dostupna telefonska usluga za privatne i poslovne korisnike funkcionalno identična, privatni i poslovni korisnici imaju bitno različite potrebe u pogledu navika korištenja predmetne usluge.

Operatori za privatne i poslovne korisnike kreiraju različite ponude kroz tarifne pakete javno dostupne telefonske usluge te dijele privatne i poslovne korisnike u zasebne skupine. Tako privatni korisnici uglavnom ne mogu direktno birati tarifne pakete koji su namijenjeni poslovnim korisnicima, dok poslovni korisnici biraju isključivo tarifne pakete namijenjene poslovnim korisnicima.

Uz izražene razlike u ponudi i samim karakteristikama tarifnih paketa za privatne i poslovne korisnike, bitna razlika između ovih dviju vrsta korisnika vidljiva je i u cijenama javno dostupne telefonske usluge.

Naime, za razliku od privatnih, poslovni korisnici, a posebno veliki ili ključni poslovni korisnici u mogućnosti su za cijene navedenih usluga ugovoriti i određene popuste. Nadalje, dok privatnim korisnicima operatori uglavnom nude nekoliko standardiziranih tarifnih paketa i opcija, potrebe poslovnih korisnika većinom zahtijevaju individualna ili posebna poslovna, odnosno sistemska rješenja, koja uz javno dostupnu telefonsku uslugu uključuju i dodatne elektroničke komunikacijske usluge.

Slijedom navedenog, u tablici 17. zasebno se prikazuje struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima, a u tablici 18. struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima.

Tablica 17.     Struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2586.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 17. razvidno je kako se tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju smanjuje s oko [80-90] % u 2013. na oko [70-80] % tržišnog udjela u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju je stabilan i iznosi oko [5-10] %.

Provedbom predmetne koncentracije HT grupa ostvarivala bi tržišni udjel od oko [80-90] %, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] %, kao i prije provedbe koncentracije. Konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa i novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1, svaki s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Tablica 18.     Struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2579.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 18. proizlazi kako se tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju smanjuje s oko [70-80] % u 2013. na oko [70-80] % u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju se smanjuje s oko [5-10] % u 2013. na oko [0-5] % u 2015. Provedbom predmetne koncentracije, HT grupa ostvarivala bi tržišni udjel od oko [70-80] %, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] %. Najznačajniji konkurent bi i dalje bila VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %, a novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

10.8. Tržište javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike i tržište javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike

Na tržištu javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike i tržištu javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike pružaju se usluge međunarodnih telefonskih poziva, odnosno usluge telefonskih poziva u nepokretnoj mreži kod kojih je pozivatelj, koji je privatni ili poslovni korisnik, lociran na teritoriju Republike Hrvatske, a pozvani krajnji korisnik se nalazi izvan teritorija Republike Hrvatske.

Navedena se tržišta sastoje od usluge poziva prema zemljopisnim brojevima (prema međunarodnim nepokretnim mrežama) te usluge poziva prema brojevima u međunarodnim pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, neovisno o tome radi li se o standardnoj javno dostupnoj telefonskoj usluzi, pozivima putem usluge odabira i predodabira operatora ili upravljanim VOIP pozivima (kod kojih se prijenos govora pruža putem internetskog protokola i koji u potpunosti prolazi kroz mrežu operatora, a pritom osigurava poseban virtualni kanal za govor).

U tablici 19. prikazuje se struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji, zbirno za privatne i poslovne korisnike, u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015.

Tablica 19.     Struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2570.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije

Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 19. razvidno je kako je tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju u blagom padu, odnosno da u 2015. ostvaruje tržišni udio od oko [80-90] %. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju je stabilan te u 2015. ostvaruje tržišni udio od [0-5] %.

Provedbom predmetne koncentracije, a prema podacima iz mjerodavne 2015., HT grupa bi na promatranom tržištu ostvarivala tržišni udio od oko [80-90]%, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %, koja bilježi trend rasta.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [70-80] %, kao i prije provedbe koncentracije. Zatim slijedi VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20]%, a novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20]%.

Sukladno klasifikaciji segmenta privatnih i poslovnih korisnika za tržišta javno dostupne telefonske usluge u mjesnom i/ili međumjesnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji, a koja je identična i za tržište javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu, u nastavku se u tablicama 20. i 21. zasebno prikazuju struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike u razdoblju od 2013. do 2015. i struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike u razdoblju od 2013. do 2015.

Tablica 20.     Struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za privatne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2565.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 20. razvidno je kako se tržišni udio HT grupe na predmetnom tržištu u 2015. smanjuje s oko [80-90] % u 2013. na oko [70-80] % u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju je stabilan i kreće se oko [0-5] %.

Provedbom predmetne koncentracije HT grupa ostvarivala bi tržišni udio od oko [80-90] %, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %, koja bilježi trend rasta.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] %, kao i prije provedbe predmetne koncentracije. Najznačajniji konkurentski pritisak bi joj i dalje pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %. Optima s pripojenim H1 postala bi treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Tablica 21.     Struktura tržišta javno dostupne telefonske usluge u međunarodnom prometu koja se pruža na fiksnoj lokaciji za poslovne korisnike u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2556.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 21. razvidno je kako se tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju smanjuje s oko [70-80] % u 2013. na oko [60-70] % u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 se u promatranom razdoblju smanjuje s oko [0-5] % u 2013. na oko [0-5] % u 2015. Prema podacima iz mjerodavne 2015. proizlazi da bi provedbom predmetne koncentracije HT grupa ostvarivala tržišni udjel od oko [70-80] %, a zatim slijedi VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %, koja bilježi trend rasta.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [50-60] %, kao prije provedbe koncentracije. Najznačajniji konkurentski pritisak bi joj i dalje pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %. Optima s pripojenim H1 bi postala treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

U tablici 22. prikazuje se struktura tržišta javne govorne usluge u nepokretnim mrežama u Republici Hrvatskoj u 2015. i 2016.

Tablica 22. Struktura tržišta javne govorne usluge u nepokretnim mrežama u Republici Hrvatskoj u 2015. i 2016.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2549.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 17. travnja 2017.; Obrada: Agencija

Iz tablice 22. razvidno je da na tržištu javne govorne usluge u nepokretnim mrežama na teritoriju Republike Hrvatske u 2015., HT grupa koju čine poduzetnici HT, Optima i Iskon, ostvaruje tržišni udio od oko [70-80] %. Najznačajniji konkurentski pritisak HT grupi i njenim povezanim poduzetnicima pruža VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %, dok se na ostale konkurente na mjerodavnom tržištu odnosi oko [5-10] %, od čega ciljni poduzetnik u predmetnoj koncentraciji H1 ostvaruje tržišni udjel od oko [5-10] %.

Provedbom predmetne koncentracije, odnosno pripajanjem H1 Optimi, prema podacima iz mjerodavne 2015., HT grupa bi na predmetnom tržištu, a do izlaska Optime iz HT grupe, ostvarila povećanje tržišnog udjela na oko [80-90] %, dok bi joj konkurentski pritisak vršila VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od [60-70] %. Novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 bi postao drugi u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od [10-20] % te slijedi VIPnet grupa s tržišnim udjelom od [10-20] %.

Nadalje, temeljem podataka za 2016. proizlazi da je u 2016. u odnosu na 2015. struktura tržišta ostala u bitnome nepromijenjena, s blagim padom tržišnog udjela HT-a za oko [0-5] postotna boda, blagim rastom tržišnog udjela Optime i VIPnet grupe za oko [0-5] postotna boda, odnosno [0-5] postotna boda te padom tržišnog udjela svih ostalih operatora na predmetnom tržištu za oko [0-5] postotna boda.

10.9. Tržište maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu

Na tržištu maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu pružaju se usluge pristupa internetu putem različitih pristupnih tehnologija. Navedeno se tržište sastoji od uslugexDSL pristupa putem bakrene parice, usluge pristupa putem kabelskih mreža te usluge pristupa putem svjetlovodnih niti (FTTH), neovisno o tome nudi li se navedeni pristup samostalno ili kao sastavni dio paketa elektroničkih komunikacijskih usluga.

U tablici 23. prikazuje se struktura tržišta maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu na teritoriju Republike Hrvatske u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema broju priključaka.

Tablica 23.     Struktura tržišta maloprodaje širokopojasnog pristupa Internetu na teritoriju Republike Hrvatske u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema broju priključaka

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2542.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 9. rujna 2016.; Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 23. razvidno je kako tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju pada s oko [70-80] % u 2013. na oko [70-80] % u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju je stabilan i iznosi oko [0-5] %.

Provedbom predmetne koncentracije, a prema podacima iz mjerodavne 2015., proizlazi da bi HT grupa na predmetnom tržištu ostvarivala tržišni udio od oko [70-80] %, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %, koja bilježi trend rasta.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] % kao i prije provedbe koncentracije. Najznačajniji konkurentski pritisak bi joj i dalje pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %. Optima s pripojenim H1 postala bi treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

Nadalje, u tablici 24. prikazuje se struktura maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima.

Tablica 24.     Struktura tržišta maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2536.jpg)

Izvor: Prijava koncentracije, podnesak Optime zaprimljen 1. prosinca 2016. te očitovanja operatora iz uzorka Agencije; Obrada: Agencija

Iz tablice 24. razvidno je kako tržišni udio HT grupe pada s oko [70-80] % u 2013. na oko [70-80] % u 2015. Istovremeno, tržišni udio H1 u promatranom razdoblju neznatan je te iznosi oko [0-5] %.

Prema podacima iz mjerodavne 2015. proizlazi da bi provedbom predmetne koncentracije HT grupa ostvarivala tržišni udio od oko [70-80] %, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] % koja bilježi trend rasta.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [60-70] %. Najznačajniji konkurentski pritisak bi joj i dalje pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %, a novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 postao bi treći u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [10-20] %.

U tablici 25. prikazuje se struktura predmetnog tržišta maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu u Republici Hrvatskoj u 2016. godini.

Tablica 25. Struktura tržišta maloprodaje širokopojasnog pristupa internetu u Republici Hrvatskoj u 2016. godini prema ostvarenim prihodima

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2527.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 17. travnja 2017.

Obrada: Agencija

Temeljem podataka za 2016. prikazanih u tablici 25., proizlazi da je struktura tržišta u bitnome jednaka u usporedbi s 2015., s tim da tržišni udjeli operatora iz sastava HT grupe i glavnog konkurenta VIPnet grupe bilježe rast, dok tržišni udio H1 u 2016. u odnosu na 2015. bilježi pad za oko [0-5] postotna boda.

10.10. Tržište prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade

Na tržištu prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade pružaju se usluge prijenosa televizijskih kanala krajnjim korisnicima uz plaćanje naknade, neovisno o pristupnoj tehnologiji putem koje se ta usluga pruža.

Predmetno tržište obuhvaća uslugu prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade putem bakrene parice i svjetlovodne niti (IPTV) usluga, uslugu prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade putem kabelskih mreža (KTV usluga) te uslugu prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade putem satelitskih veza (SAT TV usluga), neovisno o tome nudi li se navedena usluga samostalno ili kao sastavni dio paketa elektroničkih komunikacijskih usluga. U tablici 26. prikazuje se struktura tržišta prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema broju priključaka.

Tablica 26.     Struktura tržišta tržišta prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2013. do 2015. prema broju priključaka

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2520.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 19. rujna 2016.

Obrada: Agencija

Iz podataka prikazanih u tablici 26. razvidno je kako tržišni udio HT grupe u promatranom razdoblju pada s oko [50-60] % u 2013. na oko [50-60] % u 2015. Tržišni udio H1 u promatranom razdoblju je stabilan, a u 2015. iznosi oko [0-5] %.

Provedbom predmetne koncentracije, a prema podacima iz mjerodavne 2015., proizlazi da bi HT grupa na predmetnom tržištu prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade u Republici Hrvatskoj ostvarivala tržišni udio od oko [50-60] %, a najznačajniji konkurentski pritisak bi joj pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %.

Međutim, nakon izlaska Optime iz HT grupe i to najkasnije do 10. srpnja 2021., struktura promatranog mjerodavnog tržišta bi se promijenila na način da bi HT grupa ostala lider s tržišnim udjelom od oko [40-50] %. Najznačajniji konkurentski pritisak bi joj i dalje pružala VIPnet grupa s tržišnim udjelom od oko [20-30] %, a novi poslovni entitet Optima s pripojenim H1 postala bi četvrta u poretku tržišnih takmaca s tržišnim udjelom od oko [5-10] %. Naime, pored navedenih poduzetnika na ovom tržištu kao treća po snazi djeluje i Hrvatska pošta d.d. koja bilježi značajan rast u promatranom razdoblju od 2013. do 2015.

U tablici 27. prikazuje se struktura predmetnog tržišta prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade u Republici Hrvatskoj u 2016. prema broju priključaka.

Tablica 27. Struktura tržišta prijenosa televizijskih programa uz plaćanje naknade u Republici Hrvatskoj u 2016. prema broju priključaka

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129855/images/2511.jpg)

Izvor: Očitovanje HAKOM-a od 17. travnja 2017.

Obrada: Agencija

Temeljem podataka prikazanih u tablici 27., koji se odnose na 2016., proizlazi da je struktura predmetnog tržišta u usporedbi s 2015. ostala u bitnome nepromijenjena, s tim da tržišni udjeli operatora iz sastava HT grupe, HT-a i Optime, kao i glavnog konkurenta VIPneta bilježe rast, dok tržišni udjeli Iskona iz sastava HT grupe i H1 u 2016. u odnosu na 2015. bilježe pad.

11. Obavijest Agencije o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku od 20. travnja 2017.

Člankom 48. stavkom 1. ZZTN-a propisano je da će Agencija, prije zakazivanja usmene rasprave, dostaviti pisanu obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku kako bi poduzetnicima, sudionicima koncentracija iz članka 36. stavka 1. ZZTN-a osigurala mogućnost da se izjasne o svim relevantnim činjenicama i okolnostima.

Sukladno članku 36. stavku 1. ZZTN-a položaj stranke u postupku imaju poduzetnici sudionici koncentracija.

Slijedom navedenog, Agencija je Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku od 20. travnja 2017. (dalje: I. Obavijest) dostavila podnositelju prijave kako bi sudionike koncentracije upoznala sa svim činjenicama i okolnostima utvrđenim u predmetnom postupku, a oni su sukladno odredbama članka 48. stavaka 2. i 3. ZZTN-a, imali pravo u roku od mjesec dana od dana primitka I. Obavijesti, u pisanom obliku, dostaviti primjedbe na I. Obavijest, predložiti mjere i uvjete te saslušanje dodatnih svjedoka i izvođenje dodatnih dokaza.

Člankom 22. stavkom 9. ZZTN-a je propisano da rok iz članka 22. stavka 7. ZZTN-a ne teče počevši od dana dostave sudionicima koncentracije obavijesti iz članka 48. ZZTN-a, do dana dostave Agenciji prijedloga mjera, uvjeta i rokova iz članka 22. stavka 4. ZZTN-a.

Na temelju preliminarno utvrđenih činjenica i uzevši u obzir prikupljena mišljenja poduzetnika, interesnih udruženja te HAKOM-a, kao regulatora na tržištu elektroničkih komunikacija, Agencija je u I. Obavijesti od 20. travnja 2017., temeljem potpune prijave koncentracije u smislu članka 20. ZZTN-a, utvrđene strukture mjerodavnog tržišta s obzirom na postojeće i potencijalne konkurente, postkoncentracijskog tržišnog udjela sudionika koncentracije, očekivanih učinaka koncentracije u smislu koristi za potrošače i drugih raspoloživih podataka i saznanja, utvrdila kako do sada preliminarno utvrđene činjenice ukazuju na zaključak da je u konkretnom slučaju riječ o koncentraciji koja može značajno narušiti tržišno natjecanje zbog jačanja postojećeg vladajućeg položaja sudionika koncentracije u smislu članka 16. ZZTN-a, ali da je koncentraciju, ako sudionici koncentracije Agenciji dokažu da su ispunjeni svi kriteriji za prihvaćanje obrane primjenom kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika i ako Optima predloži Agenciji prihvatljive i dostatne mjere, uvjete i rokove za uklanjanje negativnih učinaka predmetne koncentracije, moguće ocijeniti uvjetno dopuštenom, u smislu članka 22. stavka 7. točke 2. ZZTN-a.

11.1. Navodi podnositelja prijave i utvrđenja Agencije iz I. Obavijesti vezani uz analizu obrane primjenom kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika

Agencija je, u smislu članka 74. stavka 1. ZZTN-a, pri preliminarnom utvrđivanju činjenica i okolnosti u predmetnom postupku, na odgovarajući način primijenila kriterije iz Smjernica za ocjenu horizontalnih koncentracija prema Uredbi Vijeća o kontroli koncentracija između poduzetnika 139/2004 (SL 2004/C 31/03; dalje: Smjernice)

U skladu s točkama 89. do 91. Smjernica, sporna koncentracija može biti ocijenjena dopuštenom, ako je jedan od sudionika koncentracije u opadajućem poslovanju. Osnovni uvjet je da se za narušavanje strukture tržišnog natjecanja, koje proizlazi iz koncentracije, ne može smatrati da je uzrokovano koncentracijom. Do ovakve situacije dolazi ako bi struktura natjecanja na tržištu bila narušena barem do jednake razine i u odsutnosti koncentracije.

Tri kriterija koja moraju biti kumulativno ispunjena su:

1. poduzetnik s opadajućim poslovanjem bi u bliskoj budućnosti, ako ga ne preuzme drugi poduzetnik, bio prisiljen izaći s tržišta zbog financijskih poteškoća,

2. osim prijavljene koncentracije ne postoji druga mogućnost kupnje koja bi bila manje protivna načelima tržišnog natjecanja i

3. u odsutnosti koncentracije sredstva poduzetnika s opadajućim poslovanjem neizbježno bi izašla s tržišta.

Sudionici koncentracije dužni su pravovremeno pružiti sve podatke nužne kako bi se dokazalo da narušavanje strukture tržišnog natjecanja koje proizlazi iz koncentracije nije njome uzrokovano.

Agencija je u I. Obavijesti preliminarno utvrdila da su od tri prethodno navedena kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika, koje je potrebno kumulativno ispuniti, ispunjeni prvi i treći, odnosno da bi poduzetnik s opadajućim poslovanjem (H1) u bliskoj budućnosti bio prisiljen izaći s tržišta zbog financijskih poteškoća ako ga ne preuzme drugi poduzetnik te da bi u slučaju odsutnosti koncentracije sredstva poduzetnika s opadajućim poslovanjem (H1) neizbježno izašla s tržišta.

U odnosu na ispunjenje drugog kriterija, u I. Obavijesti je preliminarno utvrđeno da podnositelj prijave nije dokazao Agenciji da, osim prijavljene koncentracije, ne postoji druga mogućnost kupnje koja bi bila manje protivna načelima tržišnog natjecanja, odnosno nije nedvojbeno dokazano da su druge zaprimljene ponude bile nerealne i neprihvatljive. Naime, podnositelj prijave propustio je dostaviti Agenciji relevantnu dokumentaciju kojom bi potkrijepio svoje navode iz očitovanja vezane uz ispunjenje drugog kriterija.

11.1.1. Prvi kriterij opadajućeg poslovanja poduzetnika

Temeljem dostavljenih očitovanja, podataka i dokumentacije od strane podnositelja prijave, Agencija je utvrdila kako su ukupni prihodi H1 ostvareni pružanjem usluga, od 2009. kada je H1 ušao na mjerodavno tržište do 2012. kontinuirano rasli i to za oko [...] %, a nakon toga od 2012. do 2015. bilježili pad. Tako je H1 u 2015. ostvario pad prihoda od pružanja usluga za oko [...] % u odnosu na 2012.

Nadalje, nad poduzetnikom H1 je otvoren postupak predstečajne nagodbe koji je proveden tijekom 2013. i 2014., a okončan je rješenjem o predstečajnoj nagodbi, posl. br. Stpn-74/2014, od 29. prosinca 2014., koje je dostupno na službenim mrežnim stranicama FINA-e (http://www.fina.hr), a pravomoćno je od 27. siječnja 2015.

Utvrđene tražbine iz predstečajne nagodbe iznose [...] kuna, a podijeljene su u godišnje rate s uključenim kamatama. Obveze za H1 iz predstečajne nagodbe po godinama iznose: [...] kuna za 2017., [...] kuna za 2018., [...] kuna za 2019., [...] kuna za 2020., [...] kuna za 2021., [...] kuna za 2022. te [...] kuna za 2023.

Optima je, u bitnome, istaknula podatke iz financijskih izvješća iz kojih proizlazi da će ukupan manjak sredstava H1, nužnih za podmirenje obveza iz predstečajne nagodbe u razdoblju od 2017. do 2020., biti veći od [...] kuna – što predstavlja razliku između EBITDA, potrebnih minimalnih ulaganja i iznosa rata po obvezama iz predstečajne nagodbe po godinama.

Vezano za razloge zbog kojih se očekuje da H1 neće moći ispuniti obveze iz predstečajne nagodbe, Optima navodi da je prosječno stanje novčanih sredstava H1 u razdoblju od 1. kolovoza do 31. listopada 2016. iznosilo [...].

Poslovni rezultati za prvih devet mjeseci 2016. pokazuju da je, uz ostvarene prihode od [...] kuna, gubitak prije poreza [...] kuna, uz negativan slobodni novčani tok (ukupni priljev/odljev novčanih sredstava) od [...] kuna. Optima procjenjuje pad prihoda u 2016. za [...] % u odnosu na 2015. i još veći pad EBITDA, za [...] % u odnosu na 2015.

U prilog ispunjenja prvog kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika H1, Optima je dostavila poslovni plan H1 te izračun financijskih pokazatelja H1 u 2016., iz kojih proizlazi da H1 ima problema s likvidnosti, odnosno rast kratkoročnih obveza i negativan radni kapital koji se u 2016. povećao na [...] kuna, što rezultira smanjenom sposobnosti H1 za podmirivanje kratkotrajnih obveza. Navedeno upućuje i na veliku vjerojatnost nemogućnosti otplate obveza ubuduće. Također, pokazatelji zaduženosti H1 potvrđuju izrazitu i neodrživu zaduženost H1, koja se pogoršava uslijed trenda smanjenja prihoda H1. Prihodi od prodaje u 2016. su za [...] % manji u odnosu na 2015., a u 2016. bilježi i gubitak od [...] kuna. Ukupan iznos prenesenog gubitka u bilanci na dan 31. prosinca 2016. iznosi [...] kuna i veći je od temeljnog kapitala i kapitalnih rezervi, koje su na dan 31. prosinca 2016. negativne i iznose [...] kuna, dok ukupne obveze na dan 31. prosinca 2016. iznose [...] kuna.

Stoga je Agencija u I. Obavijesti, nakon utvrđivanja svih činjenica, okolnosti, i dokaza vezano uz prvi kriterij za prihvaćanje obrane primjenom kriterija opadajućeg poslovanja ocijenila kako je prvi kriterij ispunjen.

11.1.2. Drugi kriterij opadajućeg poslovanja poduzetnika

U odnosu na drugi kriterij opadajućeg poslovanja poduzetnika, Optima je, u bitnome, navela da nema druge mogućnosti kupnje H1, osim koncentracije Optima i H1, koja bi bila manje protivna načelima tržišnog natjecanja. U tom smislu, Optima je obrazložila pored predložene namjere provedbe predmetne koncentracije i druga dva hipotetska slučaja. Tako je vezano uz predmetnu koncentraciju istaknula da je konsolidacija alternativnih operatora očekivani razvoj na malom tržištu. Smatra da pripajanjem H1 Optimi dovodi do jačanja pozicije trećeg operatora koji se privremeno i uvjetno nalazi pod upravljanjem HT-a. Drugi slučaj predstavljalo bi stjecanje kontrole nad H1 od strane VIPneta, što bi po mišljenju podnositelja prijave dovelo do jačanja duopola na tržištu. Kao treći slučaj podnositelj prijave navodi stjecanje kontrole nad H1 od strane Tele2. Međutim, Tele2 nije do sada pokazivao interes za ulazak na tržište fiksne telefonije.

Optima i H1 okončali su postupke predstečajne nagodbe, tako da i dalje, prema navodima podnositelja, imaju značajne obveze za podmirenje. Stoga, zainteresirana treća strana bi trebala preuzeti sve obveze ili bi H1 trebao ići na otpis tražbina. U slučaju otpisa tražbina, došlo bi do nesuglasja s obvezama iz predstečajne nagodbe, možebitno predstečajnog i stečajnog prava te bi se pojavilo i pitanje sukladnosti s propisima o državnim potporama, budući da je većinski vlasnik H1 javni poduzetnik.

Nadalje, Optima navodi da u praksi Europske komisije i nekih tijela nadležnih za zaštitu tržišnog natjecanja postoji više odluka prema kojima samo postojanje druge ponude, odnosno druge mogućnosti kupnje/stjecanja nije isključivalo ispunjenje drugog kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika. U tim slučajevima je kriterij opadajućeg poslovanja poduzetnika bio ispunjen pa su koncentracije posljedično odobrene. Primjerice, podnositelj navodi predmet SEB/Moulinex u Francuskoj, gdje je tijelo nadležno za zaštitu konkurencije u svojoj odluci, od 15. svibnja 2002., smatralo da je odbacivanje druge ponude opravdano jer nije zadovoljavala uvjete stečajnog prava. U predmetu Europske komisije COMP/M.2314 – BASF/Eurodiol/Pantochim, odredbe belgijskog predstečajnog prava opravdale su, prema stajalištu Europske komisije, nepostojanje tj. neuzimanje u obzir manje protutržišne ponude, budući da je samo jedna ponuda smatrana održivom. U predmetu Nynas/Shell Harburg, Europska komisija je razmatrajući pojam »vjerodostojnog alternativnog kupca«, došla do zaključka, budući da je Nynasovo ponašanje odavalo da njegova ponuda nije vjerodostojna, da bi Ergonovi strateški interesi te njegova inicijativa da stekne Shellove rafinerije bili smanjeni, ako bi se koncentracija zabranila.

U kontekstu kriterija iz navedenih predmeta, Optima je navela da treba sagledati i vjerodostojnost drugih ponuda te zaključila da nije realna bilo kakva mogućnost pronalaska strateškog partnera H1, kao alternativa Optimi.

Prema očitovanju Optime podaci u prijavi koncentracije, u dijelu koji se odnosi na pronalazak strateškog partnera, uključuju razdoblje od rujna 2015. do završetka tog procesa. Problemi u u poslovanju rješavani su i ranije kroz postupak predstečajne nagodbe poduzetnika H1 koja je provedena tijekom 2013. i 2014., a postupak je okončan rješenjem od 29. prosinca 2014. koje je pravomoćno od 27. siječnja 2015. Predstečajnom nagodbom su vjerovnici H1 izvršili financijsko i vlasničko restrukturiranje, a to je uz imenovanje novog Nadzornog odbora i Uprave te operativno restrukturiranje H1 trebalo stvoriti pretpostavke za dugoročno održivo poslovanje.

U razdoblju do okončanja postupka predstečajne nagodbe, a prije početka strukturiranog procesa prodaje H1, u rujnu 2015., većinske vlasnike H1 (HPB i Croatia osiguranje) kontaktirali su dva potencijalna investitora. Riječ je o gospodinu [...] koji je 13. listopada 2014. podnio indikativnu i neobvezujuću ponudu za otkup dionica H1 od HPB-a i Croatia osiguranja. Drugi potencijalni investitor bio je [...], sa sjedištem u [...], [...](dalje: [...]) koji je 3. veljače 2015. podnio indikativnu i neobvezujuću ponudu za otkup dionica H1 od HPB-a i Croatia osiguranja, kao i njihovih potraživanja prema H1.

U odnosu na navedene ponude potencijalnih investitora, Optima je istaknula da potencijalni investitori u svojim ponudama nisu dali nikakve garancije niti dokaze da posjeduju ponuđena sredstva. Također, potencijalni investitori nisu prezentirali nikakve planove poslovanja poduzetnika H1 nakon transakcije niti su na bilo koji drugi način pokazali da bi oni mogli dugoročno nastaviti poslovanje i servisirati svoje obveze prema dobavljačima i financijskim vjerovnicima. Iz navedenih razloga, većinski vlasnici su pokrenuli strukturirani proces prodaje H1 koji je rezultirao pronalaskom strateškog partnera koji može osigurati stabilno poslovanje poduzetnika H1, ispunjenje svih njegovih obveza prema dobavljačima i vjerovnicima te kontinuitet pružanja usluga korisnicima.

Slijedom navedenog, Optima smatra da je ispunjen drugi kriterij za prihvaćanje obrane primjenom kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika, odnosno da osim predmetne koncentracije ne postoji druga mogućnost kupnje H1 koja bi bila manje protivna načelima tržišnog natjecanja.

S druge strane, Agencija je 25. kolovoza 2016. zaprimila podnesak poduzetnika [...], [...] i [...], u kojem se u bitnome navodi da su oni zainteresirani za kupnju svih dionica i dospjelih dugovanja H1. Navodi se da su 22. srpnja 2016. uputili neobvezujuću ponudu dioničarima H1 te da su nakon toga informirani kako su većinski vlasnici već sklopili sporazum s HT-om, a koji podrazumijeva pripajanje H1 Optimi. Budući da su oni uputili neobvezujuću ponudu za preuzimanje H1, pripajanje H1 Optimi se, po njihovom mišljenju, ne može pravdati primjenom kriterija opadajućeg poslovanja. Iz navedenog je proizlazilo kako su spomenuti potencijalni investitori spremni nastaviti poslovanje H1 te servisirati njegove obveze prema financijskim vjerovnicima. Navedeni potencijalni investitori su se ponovno očitovali Agenciji podneskom, od 27. listopada 2016., u kojem su u bitnome ponovili navode iz njihovog podneska, od 25. kolovoza 2016., odnosno dodatno istaknuli da su zainteresirani i za otkup dionica Optime u skladu s Rješenjem Agencije, od 19. ožujka 2014.

Nadalje, HPB kao najveći pojedinačni dioničar H1 u svom mišljenju, od 31. listopada 2016., navodi da je postupak prodaje H1 trajao od rujna 2015. do 29. srpnja 2016. kada je potpisan »Ugovor o pripajanju« H1 Optimi. HPB je opisao postupak prodaje H1. U razdoblju od rujna do listopada 2015. odvijala se priprema društva H1 za prodaju te priprema relevantne transakcijske dokumentacije. U studenome 2015. kontaktirani su potencijalni kupci. Savjetnik za prodaju (KPMG Croatia d.o.o.) i prodavatelj su identificirali skupinu od 24 najizglednija potencijalna kupca za H1 koje su činili operatori koji su prisutni na hrvatskom tržištu, operatori koji posluju u regiji srednje i istočne Europe (dalje: CEE regija) ili su u prošlosti iskazivali interes za poslovanje u CEE regiji te financijski investitori kojima je u fokusu djelovanja CEE regija.

Potencijalnim kupcima koji su potpisali ugovor o povjerljivosti podataka dostavljen je Informacijski memorandum koji je sadržavao financijske, komercijalne i druge informacije o H1.

Temeljem dostavljenih informacija, indikativne i neobvezujuće ponude predala su četiri potencijalna kupca. Analizom primljenih neobvezujućih ponuda HBP i Croatia osiguranje su kao najpovoljnije ocijenili ponude Optime i [...] te su im kao podnositeljima najpovoljnijih ponuda omogućili dubinsko snimanje H1.

Tijekom travnja i svibnja 2016., Optima i [...] su proveli dubinsko financijsko, porezno, pravno i komercijalno snimanje H1, a 1. lipnja 2016. podnijeli su svoje konačne ponude. HPB i Croatia osiguranje su kao najpovoljniju ocijenili ponudu Optime te pristupili pregovorima o transakcijskoj dokumentaciji. Zaključno, 29. srpnja 2016. potpisan je »Ugovor o pripajanju« H1 Optimi.

HPB se u svom mišljenju osvrće i na prethodno navedeni interes [...], [...] i [...] za kupnju svih dionica i dospjelih dugovanja H1, a za koji interes iznosi da je iskazan prekasno, odnosno da je dopis [...] i [...] zaprimljen 22. srpnja 2016. te proslijeđen KPMG-u Croatia d.o.o. 24. srpnja 2016., gotovo dva mjeseca nakon što su zaprimljene obvezujuće ponude dva potencijalna investitora, odnosno nakon što je odabrana najpovoljnija ponuda te u toku završnih pregovora s najpovoljnijim ponuđačem. Također, HPB navodi da je iskazani interes [...] i [...] bio neobvezujuće prirode i ostalo je nejasno koja je stvarna ponuda investitora. HPB pritom napominje da je iskaz interesa od 22. srpnja 2016. bio potpisan od strane [...] i [...] . Međutim, u podnesku dostavljenom Agenciji naknadno se spominje još jedna strana, [...] koji nije bio potpisnik iskaza interesa u ponudi dostavljenoj HPB-u niti se u istoj navodio kao potencijalni investitor.

Iz ukupnosti prikupljenih očitovanja te do tada prikupljene dokumentacije preliminarno proizlazi da su uz Optimu i dva potencijalna investitora koje navodi sam podnositelj prijave, a riječ je o gospodinu [...] i [...], postojala još najmanje dva potencijalna investitora za preuzimanje H1, a riječ je o [...], [...] i [...] i [...] .

U odnosu na ispunjenje drugog kriterija opadajućeg poslovanja poduzetnika, Agencija je u I. Obavijesti utvrdila da podnositelj prijave nije nedvojbeno dokazao Agenciji da, osim prijavljene koncentracije, ne postoji druga mogućnost kupnje koja bi bila manje protivna načelima tržišnog natjecanja, odnosno nije dokazano da su druge zaprimljene ponude bile nesporno nerealne i neprihvatljive. Naime, podnositelj prijave propustio je dostaviti Agenciji relevantnu dokumentaciju kojom bi potkrijepio svoje navode iz očitovanja vezane uz ispunjenje drugog kriterija.

11.1.3. Treći kriterij opadajućeg poslovanja poduzetnika

U odnosu na treći kriterij opadajućeg poslovanja poduzetnika, podnositelj prijave je u svojoj obrani, odnosno u prilog dokazivanja ispunjenja trećeg kriterija, u bitnome naveo kako bi u slučaju stečaja koji je izvjestan u odsutnosti koncentracije H1 bio prisiljen izaći s tržišta, jer ne bi imao resursa nužnih za nastavak pružanja usluga korisnicima. Nakon stečaja bio bi prisiljen obustaviti pružanje svojih usluga, a korisnici bi ostali bez operatora. U tom slučaju, bilo bi potrebno osigurati veliki broj kadra koji bi fizički mogao riješiti navedeni problem i korisnike H1 prebaciti na druge operatore, a što bi trajalo duže razdoblje te bi vrlo vjerojatno korisnici H1 u određenom razdoblju bili bez usluga. U takvom slučaju bi korisnici izgubili povjerenje u alternativne operatore, a takva situacija pogodovala bi samo HT-u i VIPnetu, a samim time bi se jačao duopol, što bi u konačnici moglo imati teže posljedice na tržišno natjecanje od onih koje bi nastale koncentracijom Optime i H1. Korisnička baza je najvrjednija imovina operatora H1, a zbog poteškoća u poslovanju H1 se suočava s problemima zadržavanja korisnika.

Nadalje, u odnosu na drugi dio imovine H1, infrastrukturu za pružanje usluga korisnicima, podnositelj prijave je istaknuo da je riječ o zastarjeloj ULL tehnologiji koja je potkapacitirana, a sve zbog nedostatka financijskih sredstava za značajnija investiranja. Iz tog razloga nije za očekivati da bi se našao kupac koji bi investirao u ULL tehnologiju poduzetnika H1, već bi se vjerojatno odlučio ulagati u naprednije tehnologije (npr. Optičke veze, dark fiber). Izgrađena infrastruktura i sva tehnička oprema H1 sama po sebi nema onu vrijednost koju ima u cjelini. Bez adekvatnog kupca ta oprema bila bi prodana po iznimno niskoj cijeni ili bi ostala zanemarena, dok bi u slučaju pripajanja H1 Optimi, ta imovina ipak imala funkciju zbog komplementarnosti opreme Optime i H1, prvenstveno vezano uz ULL kolokacije te bi doprinijela učinkovitosti operatora.

Stoga, zaključuje podnositelj prijave, sprječavanjem stečaja H1 postigla bi se korist za potrošače, koncentracija H1 i Optime osigurala bi nastavak pružanja usluga svim korisnicima H1, spriječio bi se prelazak korisnika H1 na HT ili VIPnet, ojačalo bi se tržišno natjecanje jer korisnici ostaju kod »alternativnog« operatora koji se pripajanjem H1 Optimi jača, a samo je privremeno i uvjetno pod kontrolom HT-a. U razdoblju od 2015. do prve četvrtine 2017. više od [...] % korisnika koji su s operatora H1 prelazili na druge operatore prešlo je na operatore u sastavu HT grupe, od toga njih više od [...] % odabralo je HT ili Iskon, dok je oko [...] % odabralo Optimu.

Prema podacima HAKOM-a, koje je Agencija zaprimila u predmetnom postupku, tijekom 2015. s operatora H1 prešlo je na druge operatore ukupno [...] korisnika, dok je tijekom 2016. taj broj udvostručen te je s H1 na druge operatore prešlo [...] korisnika.

Međutim, iz dostavljenih podataka HAKOM-a bitno je za istaknuti da je u 2015. s H1 na HT migriralo [...] korisnika, na Iskon [...] korisnika te na Optimu [...] korisnika. Dakle, od ukupnog broja korisnika koji su u 2015. migrirali s H1, njih gotovo [70-80] % prešlo je na operatore u sastavu HT grupe, od čega izravno na HT oko [50-60] %, a na Iskon nad kojim HT izravno i trajno ostvaruje kontrolu oko [5-10]%. Na Optimu, koja je privremeno i uvjetno pod kontrolom HT-a, migriralo je ukupno [...] korisnika što iznosi oko [5-10] % od ukupnog broja migriranih korisnika s H1 na druge operatore.

Nadalje, iz dostavljenih podataka HAKOM-a o migraciji korisnika s H1 drugim operatorima u 2016. proizlazi da je na HT migriralo [...] korisnika, na Iskon [...] korisnika, a na Optimu [...] korisnika. Dakle, od ukupnog broja korisnika koji su u 2016. migrirali s H1, njih [70-80] % prešlo je na operatore u sastavu HT grupe, od čega izravno na HT [50-60] %, a na Iskon nad kojim HT izravno i trajno ostvaruje kontrolu oko [5-10] %. Na Optimu, koja je privremeno i uvjetno pod kontrolom HT-a, migriralo je s H1 ukupno [...] korisnika što iznosi oko [10-20] % od ukupnog broja migriranih korisnika s H1 na druge operatore u 2016.

U odnosu na navode podnositelja prijave da bi korisnici H1 u slučaju stečaja H1 vjerojatno određeno razdoblje bili bez usluga, nadovezuje se očitovanje HAKOM-a, od 9. rujna 2016., u kojem se navodi da je ZEK-om propisano da ako operatori namjeravaju obustaviti pružanje svojih usluga, moraju o tome obavijestiti krajnje korisnike tih usluga pisanim ili elektroničkim putem najmanje 30 dana unaprijed. HAKOM bi u tom slučaju putem medija izvijestio sve korisnike operatora da na tržištu izaberu novog operatora, koji odgovara njihovim potrebama, odnosno da prebace svoj broj i usluge sklapajući pretplatnički ugovor s nekim od preostalih operatora na tržištu. Realizacija usluge bi ovisila o mogućnostima realizacije priključka i ažurnosti novo odabranog operatora, budući da promjena operatora na tržištu nepokretnih elektroničkih komunikacija može trajati do 45 dana sukladno propisima o elektroničkim komunikacijama u nadležnosti HAKOM-a.

Slijedom navedenog, u odnosu na treći kriterij za primjenu obrane opadajućeg poslovanja poduzetnika, Agencija je u I. Obavijesti utvrdila da je treći kriterij ispunjen, odnosno da bi u odsutnosti koncentracije sredstva poduzetnika s opadajućim poslovanjem (H1) neizbježno bi izašla s tržišta. Pri tome je Agencija naročito uzela u obzir dostavljene podatke HAKOM-a o migraciji korisnika s operatora H1 na druge operatore u 2015. i 2016., iz kojih je vidljivo i koji potvrđuju navode podnositelja prijave da bi u odsutnosti koncentracije gotovo [70-80] % korisnika H1 odabralo operatore iz HT grupe.

11.2. Zaključci iz I. Obavijesti vezani uz mjerodavno tržište i kolokacije

Rezultati pravne i ekonomske analize su pokazali kako na svim maloprodajnim razinama mjerodavnog tržišta, koja je HAKOM utvrdio prethodno reguliranim, su HT i njegov povezani poduzetnik Iskon i Optima utvrđeni operatorima sa značajnom tržišnom snagom, budući da imaju takav gospodarski položaj koji im omogućuje da se u značajnoj mjeri ponašaju neovisno o konkurenciji, korisnicima usluga i potrošačima te su im od strane HAKOM-a utvrđene određene regulatorne obveze. Položaj HT-a, Iskona i Optime kao operatora sa značajnom tržišnom snagom odgovara vladajućem položaju u smislu ZZTN-a. Zajednički tržišni udjel HT grupe, odnosno HT-a, Iskona i Optime kreće se od oko [50-60] % do preko [80-90] % na pojedinoj razini mjerodavnog tržišta. Provedbom predmetne koncentracije taj će se tržišni udjel privremeno, na ograničeno razdoblje povećati za oko [0-5] do [5-10] postotnih bodova. Također je utvrđena i dinamika po pojedinim tržišnim segmentima, odnosno da se na većem broju segmenata HT-u smanjuje tržišni udjel uz porast tržišnog udjela Optime.

Na svim veleprodajnim razinama mjerodavnog tržišta, koje je HAKOM utvrdio prethodno reguliranim, HT je utvrđen operatorom sa značajnom tržišnom snagom te su mu utvrđene određene regulatorne obveze. Na tim tržištima HT kao operator sa značajnom tržišnom snagom ostvaruje položaj koji odgovara vladajućem u smislu ZZTN-a. Međutim, potrebno je naglasiti kako prethodna regulacija od strane HAKOM-a utječe na ponašanje HT-a i povezanih poduzetnika na tržištu te kao takva ima utjecaja na konkurenciju i potrošače.

Nastavno, podnositelj prijave koncentracije navodi da i Optima i H1 koriste određene mrežne resurse koji su potrebni za pružanje usluga krajnjim korisnicima. Budući da se dio tih resursa preklapa, u novom društvu je moguće izvršiti niz optimiziranja s ukupnim uštedama. O učincima predmetne koncentracije vezanim uz kolokacije koje je obrazlagao podnositelj u prijavi ili tijekom postupka detaljno se navodi u točki 7.1. obrazloženja ovoga rješenja pod nazivom: Učinci koncentracije.

Agencija je u I. Obavijesti, a temeljem analize spomenutih očitovanja podnositelja utvrdila da bi provedbom predmetne koncentracije, prema podacima dostavljenim od strane HT-a podneskom od 13. travnja 2017., na [...] preklapajućih kolokacija Optime i H1 ostao bi jedino poduzetnik u sastavu HT grupe, Iskon sa svojom kolokacijom.

Provedbom predmetne koncentracije, prema podacima dostavljenim od strane HT-a podneskom od 13. travnja 2017., na kolokacijima na kojima je isključivo H1 sa svojim kolokacijama, ne bi postojala kolokacija konkurenata.

Provedbom predmetne koncentracije, prema podacima dostavljenim od strane HT-a podneskom od 13. travnja 2017., na kolokacijima na kojima je isključivo kolokacija H1 ne bi postojala kolokacija konkurenata izvan HT grupe, riječ je o poduzetniku Iskon.

Vezano uz navedenu problematiku, Agencija je u I. Obavijesti izrazila zabrinutost kako bi se na preklapajućim kolokacijama Optime i H1, njih više od [...], provedbom predmetne koncentracije i optimizacijom korištenja preklapajućih kolokacija Optime i H1, na onim područjima na kojima nije prisutan konkurentski operator koji djeluje izvan HT grupe sa svojom kolokacijom, a riječ je o njih [...], krajnjim korisnicima bi se u potpunosti smanjila mogućnost izbora konkurentskog operatora, što bi se negativno odrazilo na postojeću razinu tržišnog natjecanja.

Agencija je također utvrdila da na ostatku preklapajućih kolokacija Optime i H1 postoje kolokacije konkurenata sudionika koncentracije.

12. Odgovor Optime od 17. svibnja 2017. na I. Obavijest

Optima je u svom podnesku dostavljenom Agenciji 17. svibnja 2017. odgovorila na I. Obavijest. Istaknula je kako su većinski vlasnici HPB i Croatia osguranje, pravovremeno započeli formalni postupak pronalaska potencijalnog kupca za H1, vodeći se razumnim načelima prilikom prodaje društva i očekujući povrat na svoja ulaganja u mjeri za koju oni sami ocjenjuju da je prihvatljiva, a prvenstveno očekujući ispunjenje obveza iz predstečajne nagodbe, s obzirom na već ranije pretrpljene gubitke od strane njih samih, ali i drugih vjerovnika.

Prema dostavljenim dokumentima i dosadašnjim očitovanjima prodavatelja, razvidno je da su postupku prodaje pristupili profesionalno, ozbiljno i aktivno, angažirajući renomiranog savjetnika KPMG d.o.o. koji je aktivno pristupio pronalasku mogućih kupaca. U strukturiranom postupku prodaje, provedenom prema uobičajenoj praksi u sličnim transakcijama, identificirali su dugu listu od 24 potencijalna investitora kojima je dostavljen poziv. Pri tome su se vodili idejom da potencijalni kupac dolazi iz reda onih investitora koji mogu svojim upravljanjem osigurati povrat obveza iz predstečajne nagodbe. Sam proces ostavio je dovoljno prilike, u kontekstu trajanja i u kontekstu forme za dostavom ponuda, tako da su oni potencijalni kupci, koji su zaista imali ozbiljan interes. svoje ponude mogli strukturirati na način kako su smatrali da bi bilo najbolje za jednu i drugu stranu.

Postupak prodaje trajao je relativno dugo, uzimajući u obzir ograničeno razdoblje koje je H1 imao na raspolaganju, što govori u prilog ozbiljnosti samog procesa. HPB je kao javni poduzetnik vodio formalni proces prodaje H1 odgovorno i transparentno.

Postupak prodaje bio je hitan jer je sljedeća rata po predstečajnoj nagodbi dospijevala 27. siječnja 2017., a H1 bi s tim datumom bio suočen sa stečajem. Dioničari su obvezni, u smislu drugog kriterija obrane primjenom opadajućeg poslovanja, učiniti sve razumno kako bi pronašli najprikladnijeg kupca, pri čemu se ne može od dioničara zahtijevati da ulaze u pregovore s potencijalnim investitorima ako bi to već bilo prekasno.

Neobvezujuća ponuda društva [...] i [...] prispjela je tek 22. srpnja 2016., odnosno gotovo dva mjeseca nakon što je drugim zainteresiranim poduzetnicima istekao rok za dostavu konačnih ponuda.

S društvom [...] održano je nekoliko sastanaka, ali unatoč traženjima nije dostavljen nikakav dokaz o posjedovanju ponuđenih sredstava zbog čega se smatralo da je od ponude odustalo.

[...] kao većinski vlasnik i predsjednik nadzornog odbora H1 mogao je revitalizirati H1 kroz dokapitalizaciju, ali to nije učinio. Dana 13. listopada 2014. dostavio je neobvezujuću ponudu bez dostave dokaza o izvorima sredstava, što nije učinjeno niti u tijeku procesa strukturirane prodaje.

U tijeku procesa strukturirane prodaje zaprimljeno je pet neobvezujućih ponuda. Ponude su podnijeli poduzetnici [...], [...], [...], Optima telekom i [...].

Neobvezujuće ponude poduzetnika [...], [...] i [...] zahtijevale su od HPB-a i Croatia osiguranja otpise potraživanja od 35 % – 50 % pa nisu bile prihvatljive ni s gospodarsko-financijskog aspekta niti s aspekta propisa o državnim potporama. Iz tih razloga navedene ponude se ne mogu smatrati relevantnima za procjenu druge mogućnosti kupnje H1.

Neobvezujuća ponuda Optime procijenjena je prihvatljivom jer je nudila naplatu ukupnih potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja po predstečajnoj nagodbi te djelomičan povrat ulaganja u vlasnički kapital. Kao druga najpovoljnija ponuda ocijenjena je ponuda [...], pod uvjetom da konačna ponuda za 100 % vlasništva H1 od predloženih [...] eura bude barem [...] eura.

Stoga su na dostavu konačnih ponuda i dubinsko snimanje pozvani Optima i [...].

Po dostavi konačnih ponuda kao prihvatljiva ocijenjena je konačna ponuda Optime, jer je ponuda [...] podrazumijevala prodaju dioničkog kapitala po simboličnoj cijeni od npr. 1 euro, odnosno otpis potraživanja Croatia osiguranja do [...] kuna (od čega do [...] kuna gubitka po osnovi potraživanja iz predstečajne nagodbe te [...] kuna gubitka po osnovi dioničkog kapitala) i otpis potraživanja HPB-a do [...] kuna (od čega do [...] kuna gubitka po osnovi potraživanja iz predstečajne nagodbe i [...] kuna gubitka po osnovi dioničkog kapitala) te otpisa duga vjerovnika, među kojima je i Ministarstvo financija, a što je protivno propisima o državnim potporama i predstavlja naplatu prodavateljima u visini koja je ispod tzv. likvidacijske vrijednosti.

Stoga, HPB i CO su kao većinski dioničari H1, nakon transparentnog i aktivnog procesa traženja kupca H1, zaključili da je jedina ponuda koja se može uopće uzeti u razmatranje ona koju je ponudila Optima – koja je prikladna, vjerodostojna i prihvatljiva, što znači da je to jedina realna mogućnost prodaje H1.

Naime, pripajanjem H1 Optimi osigurava se s jedne strane isplata duga po predstečajnoj nagodbi i povratak vlasničkog kapitala, a ne ugrožava se regulativa državnih potpora niti tržišno natjecanje općenito (jer svaki daljnji otpis duga vjerovnika nerijetko ugrožava njegov opstanak na tržištu). Naime, Optima nudi preuzimanje obveza iz predstečajne nagodbe bez ikakvog daljnjeg otpisa te dodatno nudi mogućnost HPB-u i Croatia osiguranju, ali i svim ostalim dioničarima H1, da kroz vrijednost dionica Optime ostvare povrat svoga ulaganja. Vjerovnici, a danas dioničari Optime u predstečajnoj nagodbi Optime svoja su potraživanja konvertirali u kapital po nominalnoj vrijednosti od 10 kn, iako je dionica Optime već tada bilo značajno ispod 10 kuna. Time su demonstrirali i vjeru u plan i potencijal Optime te činjenicu da Optimom upravlja HT, da će u narednom razdoblju tržišna vrijednost Optime porasti.

Stoga, nije nerealno za očekivati od strane dioničara H1 da će vrijednost Optime nakon pripajanja H1 i stabilizacije poslovanja, biti još veća od današnje i bliža očekivanjima Optiminih i H1 dioničara. Za procjenu koje su alternativne ponude realne i jesu li razumna očekivanja prodavatelja H1, ova je okolnost svakako od značaja. Upravo je u pronalaženju ravnoteže između očekivanja prodavatelja, vremenskog okvira za postizanjem tih očekivanja i spremnosti potencijalnog kupca da nešto plati, ključ pronalaženja jedine realne i izvedive opcije za H1.

13. Očitovanje HPB-a od 15. svibnja 2017.

Agencija je dopisom od 27. travnja 2017. izravno zatražila od HPB-a, kao većinskog dioničara H1, a u cilju utvrđenja svih činjenica i okolnosti u odnosu na strukturirani proces prodaje H1, da dostavi Agenciji svoje očitovanje.

HPB u svom očitovanju koje je Agencija zaprimila 15. svibnja 2017., a temeljem zahtjeva Optime sukladno I. Obavijesti te slijedom zahtjeva Agencije od 27. travnja 2017., u bitnome je dostavio daljnje podatke i dokumentaciju te analize kojima se identificiraju i dokumentiraju razlozi radi kojih je ponuda Optime smatrana jedino prihvatljivom ponudom prodaje H1. Nadalje, dostavio je podatke i očitovanje u svezi odluke o izboru Optime s obrazloženjem izbora navedenog poduzetnika, podatke i dokumentaciju vezano uz 24 najizglednija kupca H1 te očitovanje o sadržaju njihovih ponuda za preuzimanje H1 te podatke i dokumentaciju koji identificiraju ponuditelje s kojima je potpisana izjava o povjerljivosti i sadržaj njihovih ponuda za preuzimanje H1. Na navedene okolnosti HPB se detaljno očitovao i u privitku dostavio preslike relevantne dokumentacije.

Uvodno, HPB navodi činjenice i okolnosti koje su dovele do procesa pronalaženja strateškog partnera koji bi H1 omogućio dugoročno održivo poslovanje. U tom smislu, HPB navodi kako se H1 2013. suočio sa značajnim problemima u poslovanju, kao i ostali alternativni operatori na tržištu Republike Hrvatske. Do problema u poslovanju došlo je iz niza razloga, među kojima su neadekvatno upravljanje, sve jača konkurencija na tržištu telekomunikacija koja je dovela do pada profitabiinosti, previsoka zaduženost H1 uslijed preinvestiranja u materijalnu imovinu te posljedična nelikvidnost i nemogućnosti servisiranja obaveza prema vjerovnicima.

Suočena s nemogućnošću redovitog servisiranja obveza, uprava H1 je, sukladno Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, 24. srpnja 2013. pokrenula postupak predstečajne nagodbe. Ukupan dug H1 prije financijskog restrukturiranja u sklopu predstečajne nagodbe iznosio je 257 milijuna kuna što uključuje 120 milijuna dospjelih obaveza prema dobavljačima. Provedbom predstečajne nagodbe, obaveze H1 restrukturirane su na sljedeći način:

– 54,7 milijuna kuna potraživanja vjerovnika konvertirano je u kapital H1 čime su većinsko vlasništvo nad H1 preuzeli najveći vjerovnici, HPB i Croatia osiguranje. HPB je stekao 58,17 % udjela u temeljnom kapitalu, dok je Croatia osiguranje stekao 18,85 % udjela u temeljnom kapitalu Društva,

– 145. milijuna kuna reprogramirano je na razdoblje od četiri godine uz kamatnu stopu od 4,5 % i poček od godine dana, pri čemu su obveznice reprogramirane na pet godina uz poček od 3 godine te

– 64,4 milijuna kuna potraživanja je otpisano (u sklopu otpisanih potraživanja nalazila su se potraživanja HT-a u iznosu od 27,7 milijuna kuna, Hrvatske pošte u iznosu od 9,6 milijuna kuna, Ministarstva financija – Porezne uprave u iznosu od 6 milijuna kuna, Societe Generale – Splitske banke d.d. u iznosu od 6 milijuna kuna itd.).

Nadalje, HPB navodi kako su provedbom predstečajne nagodbe najveći vjerovnici H1 pretrpjeli značajan gubitak, dok su novi većinski vlasnici H1, HPB i Croatia osiguranje, uslijed pogoršanog poslovanja H1 i nakon predstečajne nagodbe bili suočeni s potencijalnim gubitkom vlasničke glavnice te s nemogućnosti naplate svojih preostalih potraživanja koja su bila restrukturirana prema predstečajnoj nagodbi.

HPB i Croatia osiguranje kao većinski vlasnici H1, s namjerom pronalaženja strateškog partnera koji bi H1 omogućio dugoročno održivo poslovanje, u rujnu 2015. pokrenuli su strukturirani proces prodaje H1 te su angažirali KPMG Croatia d.o.o. kao savjetnika u procesu prodaje.

HPB nadalje pojašnjava kako strukturirani proces prodaje podrazumijeva aktivan pristup u traženju investitora (odnosno kupaca) za predmet prodaje, za razliku od pasivnog oglašavanja predmeta prodaje u sredstvima javnog oglašavanja. Strukturirani proces prodaje u dugogodišnjoj praksi pokazao se kao najučinkovitiji te se danas gotovo svi prodavatelji odlučuju na ovakav proces prodaje.

Aktivan pristup u traženju investitora podrazumijeva identifikaciju potencijalnih investitora koji bi mogli biti zainteresirani za ulaganje temeljem različitih kriterija, kao što su prošla ulaganja u telekomunikacijskoj industriji, prošla ulaganja u Hrvatskoj i regiji i slično, zatim identificiranje ključnih osoba (donositelja odluka) kod potencijalnih investitora te konačno aktivno kontaktiranje potencijalnih investitora, prezentacija investicijske prilike i dogovori, odnosno pregovori s potencijalnim investitorima.

Prednosti aktivnog izravnog kontaktiranja potencijalnih investitora su prema navodima HPB-a višestruke. Investitori su često zauzeti s mnogo različitih internih i eksternih projekata i prilika za ulaganje te im je potrebno aktivno »prodavati« određenu investicijsku priliku. Nadalje, u izravnoj se komunikaciji može odgovoriti na njihova pitanja i adresirati eventualne probleme. Sve to u pasivnom oglašavanju prodaje nije moguće.

Novi većinski vlasnici H1, imajuću u vidu potrebu za relativno žurnom potrebom za pronalaskom odgovarajućeg strateškog partnera, odlučili su se za provedbu strukturiranog (aktivnog) procesa prodaje.

HPB, Croatia osiguranje i KPMG kao savjetnik za prodaju H1 identificirali su 24 potencijalna kupca koja čine tri skupine potencijalnih kupaca. Riječ je o operatorima koji su prisutni te posluju na hrvatskom tržištu, operatorima koji posluju u regiji srednje i istočne Europe ili su u prošlosti iskazivali interes za poslovanje u toj regiji te financijskim investitorima kojima je regija srednje i istočne Europe u fokusu djelovanja te su već ulagali ili su u prošlosti iskazivali interes za ulaganja u toj regiji.

Potencijalni kupci iz skupine operatora koji su prisutni te posluju na hrvatskom tržištu su [...]. Potencijalni kupci iz skupine operatora koji posluju u regiji srednje i istočne Europe su [...]. Potencijalni kupci iz skupine financijskih investitora su [...]. Poziv za podnošenjem ponude je naknadno upućen gospodinu [...] i [...] temeljem njihovog prethodno iskazanog interesa.

Potencijalnim kupcima je dostavljena kratka prezentacija H1 (koja sadrži pregled poslovanja i informaciju o prodaji). Temeljem dostavljene kratke prezentacije, četiri potencijalna investitora su iskazala interes za sudjelovanje u transakciji te potpisala ugovor o povjerljivosti, nakon čega im je dostavljen Informacijski Memorandum (odnosno detaljnija prezentacija H1 i njegovog povijesnog i budućeg poslovanja). Potencijalni kupci su pozvani da na temelju Informacijskog memoranduma predaju neobvezujuće ponude, što su pravovremeno učinila četiri potencijalna kupca. Peti potencijalni kupac, predao je neobvezujuću ponudu, međutim, nakon proteka rokova za predaju konačnih ponuda. Usprkos tome što je neobvezujuća ponuda petog potencijalnog kupca predana naknadno, prodavatelji su analizirali i tu ponudu.

HPB je svom dopisu priložio dokumentaciju koja identificira ponuditelje s kojima je potpisana izjava o povjerljivosti, osim za [...] koje nije potpisalo izjavu o povjerljivosti te mu nije dostavljen Informacijski memorandum.

HPB, nadalje, navodi kako je uobičajena praksa da se u ovakvim postupcima prvo predaju neobvezujuće ponude, kako bi prodavatelji mogli ocijeniti ozbiljnost potencijalnih investitora (kupaca), temeljem kojih se onda donosi odluka o tome kojem od investitora dozvoliti mogućnost dubinskog snimanja odnosno dostave dodatnih informacija koje bi mogle biti od značaja za predaju konačne (obvezujuće) ponude.

Sve zaprimljene ponude pomno su razmotrene od strane većinskih dioničara H1 i KPMG-a kao savjetnika u procesu prodaje te ocijenjene prema tri kriterija. Riječ je o kriteriju financijske kvalitete ponude odnosno ponuđenih uvjeta, kriteriju dokaza o izvorima sredstava odnosno mogućnosti realizacije ponuda te kriteriju kredibiliteta i boniteta ponuditelja.

U nastavku očitovanja HPB-a obrazlažu se činjenice u odnosu na pet potencijalnih investitora i to četiri koji su iskazali interes za sudjelovanje u transakciji te potpisali ugovor o povjerljivosti, a riječ je o poduzetnicima [...] te u odnosu na [...] koje nije potpisalo izjavu o povjerljivosti, međutim, za koje su prodavatelji analizirali ponudu.

Ponuda [...] od 28. siječnja 2016. u bitnome je sadržavala tri moguće opcije. Prva opcija u bitnome se odnosila na dokapitalizaciju H1 u iznosu od 7 milijuna kuna uz call opciju na rok od 12 mjeseci za jednokratni otkup potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja od H1 u iznosu od 54,3 milijuna kuna uz diskont od 50%, za iznos od 27 milijuna kuna. Druga opcija u bitnome se odnosila na otkup dionica H1 koje drže HPB i Croatia osiguranje (ukupno 77 % dionica) po cijeni od 6 milijuna kuna te call opciju na jednokratni otkup potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja od H1 u iznosu od 54,3 milijuna kuna uz diskont od 50 %, za iznos od 27 milijuna kuna. Treća opcija odnosila se na otkup dionica H1 koje drže HPB i Croatia osiguranje (77 % dionica) i njihovog potraživanja od H1 u iznosu od 54,3 milijuna kuna za ukupni iznos od 27 milijuna kuna u ratama i to 5,4 milijuna kuna odmah te četiri rate u iznosu 5,4 milijuna kuna svakih šest mjeseci. Ponudu su prezentirali vlasnik društva [...]. Ponuda je uvjetovana provođenjem dubinskog snimanja društva H1.

HPB u bitnome navodi kako je predmetna ponuda poduzetnika [...] ocijenjena nezadovoljavajućom jer je u svim opcijama uključivala 50 % otpisa potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja. Također, analizom financijskih podataka društva utvrđeno je da nema financijskog kapaciteta ispuniti ponuđene iznose te ponuditelj nije ponudio dokaz izvora financiranja niti bilo kakva sredstva osiguranja ispunjenja ponude.

[...] podnio je 24. ožujka 2016. neobvezujuću ponudu u kojoj se nudi indikativna kupovna cijena od 57,1 milijuna kuna, a sastoji se od cijene od 0,55 kuna po dionici za 6,044,864 dionica koje drže HPB i Croatia osiguranje (77 % ukupnog broja dionica) što ukupno iznosi 3,3 milijuna kuna i od otkupa potraživanja koje prema H1 imaju Croatia osiguranje, HPB, Elektromagic nekretnine d.o.o., Sberbank d.d. i Societe generale d.d. u ukupnom iznosu od 107,6 milijuna kuna za iznos od 53,8 milijuna kuna, gdje bi se kupoprodajna cijena isplatila u sedam godišnjih rata do 2021. U ponudi se također navodi da će ponuditelj investirati u H1 1 milijun eura u vidu dokapitalizacije i transfera znanja. U ponudi se nadalje navodi da je dana pod pretpostavkama da će prodavatelji kreditirati H1 zajmom za obrtni kapital u iznosu od 19 milijuna kuna, da će se sklopiti ekskluzivni ugovor sa HPB-om i Croatia osiguranjem za pružanje usluga fiksne telefonije te da će se sklopiti komercijalni ugovor s HPB-om i Hrvatskom poštom (ako je moguće) za korištenje poslovnica HPB-a za prodaju usluga H1. Ponuda je uvjetovana provođenjem dubinskog snimanja H1. Agencija napominje kako iz uvida u dostavljene ponude proizlazi kako je ponudu [...] iz 2015. i ponudu [...] u procesu strukturirane prodaje potpisala ista osoba.

U odnosu na navedenu ponudu poduzetnika [...], HPB navodi kako je ta ponuda ocijenjena nezadovoljavajućom jer uključuje 50% otpisa potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja, kao i Sberbanke, Societe generale i Elektromagica, na koje prodavatelji nemaju nikakav utjecaj te značajan gubitak na prodaji vlasničkog kapitala. Prema saznanjima prodavatelja, ponuditelj u Republici Hrvatskoj do dana predavanja ponuda, a ni do dana slanja predmetnog dopisa Agenciji, nije izvršio nikakva ulaganja kojima bi se eventualno mogao dokazati njegov bonitet, zbog čega je tražen dokaz o posjedovanju ponuđenih sredstava. Nadalje, ponuditelj nije dostavio tražene dokaze niti je ponudio dodatna sredstva osiguranja za obročnu otplatu obaveza prema prodavateljima. Ponuditelj je tražio dodatno kreditiranje H1 zajmom za obrtni kapital, međutim, sukladno regulativi Hrvatske narodne banke za bilo koji dodatni iznos financiranja od strane HPB-a društvu u predstečajnoj nagodbi, HPB bi morao odmah provesti ispravak vrijednosti toga novog potraživanja i priznati gubitak po tom novom plasmanu.

[...] podnio je 21. lipnja 2016. neobvezujuću ponudu za stjecanje 100 % dionica H1. Ponuđena cijena sastojala se iz tri elementa i to od cijene u iznosu od 1 euro za sve dionice H1, odnosno najmanje 77 % dionica, od kupnje potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja po cijeni u iznosu od 5 milijuna eura. HPB pritom navodi kako, budući da su potraživanja iznosila 54,3 milijuna kuna, ponuđena cijena implicira oko 35% diskonta potraživanja. Također, ponuđena cijena sastojala se i od refinanciranje preostalih obaveza H1 po uvjetima roka od 10 godina, «bullet« otplate na kraju roka kredita od 50% te grace razdoblja od 1 godine. HPB također navodi kako je predstavnik [...] na sastanku s predstavnicima HPB – a i Croatia osiguranja naznačio da se navedeno refinanciranje očekuje od HPB-a. Ponuda je uvjetovana provođenjem dubinskog snimanja H1.

U odnosu na ponudu poduzetnika [...], HPB navodi kako je ista ocijenjena nezadovoljavajućom jer je zaprimljena nakon isteka roka za podnošenje konačnih ponuda (1. lipnja 2016.). Nadalje, ponuđena cijena uključuje cca 35 % otpisa potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja te 100 % gubitak na prodaji vlasničke glavnice. Ponuditelj je tražio refinanciranje svih preostalih obaveza, međutim, sukladno regulativi Hrvatske narodne banke, za bilo koji dodatni iznos financiranja od strane HPB-a društvu u predstečajnoj nagodbi, HPB bi morala odmah provesti ispravak vrijednosti toga novog potraživanja i priznati gubitak po tom novom plasmanu.

Neobvezujuća ponuda Optime predana je 25. siječnja 2016. na sastanku predstavnika Optime s predstavnicima HPB-a, Croatia osiguranja i KPMG-a. Neobvezujuća ponuda predana je u [...]. Optima je ponudila prodavateljima pripajanje H1 Optimi prema omjeru [...] te ispunjavanje svih obaveza po predstečajnoj nagodbi prema vjerovnicima H1. Ponuda je uvjetovana [...].

U odnosu na ponudu Optime, HPB navodi kako je ista ocijenjena najboljom jer nudi naplatu ukupnih potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja po predstečajnoj nagodbi te djelomičan povrat ulaganja u vlasnički kapital Društva. Prema omjeru zamjene HPB i Croatia osiguranje bi transakcijom stekli [...] % dioničkog kapitala Optime, što prema tadašnjoj tržišnoj cijeni dionica Optime na Zagrebačkoj burzi vrijedi [...] kuna.

Ponuda [...] zaprimljena je 16. listopada 2015. U ponudi se navodi da je ona preliminarna i neobvezujuća, a ponuđen je iznos od 12 do 14 milijuna eura za 100 % vlasništva H1 na «debt free/cash free« osnovi što znači da se ponuđeni iznos umanjuje za dug H1, a uvećava za eventualni višak gotovine. Budući da je dug H1 po predstečajnoj nagodbi iznosio 150 milijuna kuna, ponuđeni iznos ne bi nadoknadio cjelokupna potraživanja vjerovnika dok iznos vlasničkog kapitala ne bi imao vrijednost. Prihvaćanje ponude bi impliciralo naplatu prodavateljima u visini koja je ispod likvidacijske vrijednosti društva. Ponuda je uvjetovana provođenjem dubinskog snimanja H1.

U odnosu na tu ponudu [...], HPB navodi kako je ista ocijenjena kao druga najpovoljnija, ukoliko bi se u konačnim pregovorima postigla cijena od 14 milijuna eura ili viša. Budući da je 14 milijuna eura iznos koji je predstavljao gornju granicu iz predane ponude [...], HPB i Croatia osiguranje održali su nekoliko sastanaka s predstavnicima [...] kako bi ishodili višu ponudu, odnosno ponudu od 14 milijuna eura ili višu. Međutim, nikakav dogovor o eventualnoj višoj cijeni nije postignut.

Slijedom navedenog, Optima i [...] pozvani su da provedu dubinsko snimanje H1 te podnesu konačne ponude. Pozivi na dubinsko snimanje upućeni Optimi i [...], kao i odgovori ostalim sudionicima strukturiranog procesa prodaje koji su tijekom procesa dostavili svoje ponude te sve dostavljene ponude HPB-u, dostavljeni su Agenciji u privitku očitovanja HPB-a.

Dubinsko financijsko, porezno, pravno i komercijalno snimanje H1, Optima i [...] su proveli tijekom travnja i svibnja 2016.

Nakon provedenog dubinskog snimanja, oba potencijalna kupca su 1. lipnja 2016. podnijeli konačne ponude.

Optima je ponudila pripajanje društva H1 Optimi prema omjeru zamjene dionica 1:1, odnosno provođenje pripajanja na način da će svaki dioničar H1 u zamjenu za dionicu H1 dobiti jednu dionicu Optime. Uzimajući u obzir da postupkom pripajanja sva dugovanja i obveze H1 postaju dugovanja i obveze Optime, Optima bi u cijelosti preuzela obvezu podmirenja vjerovnika društva H1 u skladu s obvezama predstečajne nagodbe, kao i ispunjenje svih drugih obveza H1. Optima je procijenila operativnu vrijednost (engl. enterprise value) društva H1 kao zbroj vrijednosti dionica Optime koje će primiti dioničari H1 prilikom postupka pripajanja i neto duga H1. S obzirom na tržišnu vrijednost dionica Optime na dan ponude ([...] kuna po dionici), vrijednost glavnice H1 prema predloženom omjeru zamjene iznosila bi [...] kuna od čega se na HPB odnosi [...] kuna, a na Croatia osiguranje [...] kuna. Nadalje, s obzirom na to da je neto dug H1 na dan 31. svibnja 2016. iznosio [...] kuna, operativna vrijednost H1 iznosila bi [...] kuna.

U završnim pregovorima između HPB-a i Croatia osiguranja s Optimom, omjer zamjene dionica H1 i Optime kod pripajanja izmijenjen je s 1:1 u 1:0.75, odnosno dioničari H1 će, u zamjenu za svaku dionicu H1, pripajanjem Optimi dobiti 0.75 dionica Optime. Omjer zamjene je u konačnim pregovorima izmijenjen zbog opadajućeg poslovanja H1 u 2016. te poteškoćama s likvidnošću i financiranjem poslovanja.

[...] je u obvezujućoj ponudi procijenila operativnu vrijednost H1 na 9,5 milijuna eura odnosno oko 72,2 milijuna kuna te u istom iznosu podnijela ponudu za 100% dioničkog kapitala H1 po principu «debt-free / cash-free«, odnosno za ukupan dionički kapital H1 bez ikakvog duga.

U komparaciji konačnih ponuda, HPB u bitnome navodi kako bi, s obzirom na to da je na dan 31. svibnja 2016. neto dug H1 iznosio [...] kuna, dakle [...] kuna više od iznosa koji je [...] ponudila za 100% dionica H1, transakciju s [...] bilo moguće strukturirati jedino na način da se dionički kapital proda ponuditelju za simboličku vrijednost (npr. 1 euro), a da se ponuđeni iznos od [...] kuna iskoristi za namirenje vjerovnika H1, prvenstveno vjerovnika po predstečajnoj nagodbi.

U navedenom slučaju, vjerovnici iz predstečajne nagodbe bi namirili oko 50% svojih potraživanja, pod uvjetom da svi vjerovnici prihvate jednake uvjete otpisa svojih potraživanja.

Budući da nije vjerojatno da bi određeni vjerovnici prihvatili bilo kakav otpis (Ministarstvo financija, Hrvatska pošta te HT), HPB navodi da bi postotak namirenja potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja mogao pasti čak do 23%, a što je prema nekim analizama i dosadašnjoj praksi ispod prosječnog postotka namirenja u stečajnim postupcima u Republici Hrvatskoj.

Gubitak HPB-a bi u navedenom slučaju iznosio čak do [...] kuna, od čega do [...] kuna gubitka po osnovi potraživanja iz predstečajne nagodbe i [...] kuna gubitka po osnovi dioničkog kapitala.

Gubitak Croatia osiguranja iznosio bi do [...] kuna, od čega do [...] kuna gubitka po osnovi potraživanja iz predstečajne nagodbe i [...] kuna gubitka po osnovi dioničkog kapitala.

S druge strane, prema navodima HPB-a, Optima svojom ponudom jamči naplatu potraživanja HPB-a i Croatia osiguranja iz predstečajne nagodbe te djelomičnu naplatu po osnovi dioničkog kapitala.

Nadalje, pri razmatranju podnesenih ponuda, HPB i Croatia osiguranje uzeli su u obzir činjenicu da bi prihvaćanje otpisa potraživanja iz predstečajne nagodbe, koje bi bilo veće od otpisa potraživanja ostalih vjerovnika, a s obzirom na to da je HPB kao društvo u pretežito državnom vlasništvu javni poduzetnik, moglo biti dovedeno u pitanje s aspekta važećih propisa o državnim potporama.

Zaključno u svom dopisu HPB u bitnome navodi kako H1 nije bio u mogućnosti servisirati obaveze iz predstečajne nagodbe. Slijedeća rata predstečajne nagodbe u iznosu od [...] kuna, od čega glavnice u iznosu od [...] kuna i kamate u iznosu od [...] kuna dospijevala je 27. siječnja 2017. H1 je istu samo djelomično podmirio i to financiranjem na teret dobavljača, prvenstveno HT-a, zbog čega je H1 u situaciji nelikvidnosti, prijeteće blokade i posljedičnog stečaja.

Nadalje, prihvaćanje uvjeta prema ponudi [...] je, prema mišljenju HPB-a, praktično neprovedivo, rezultiralo bi značajnim gubitkom za vjerovnike H1 koji, osim HPB-a i Croatia osiguranja, uključuju i Ministarstvo financija i Hrvatsku poštu.

Prihvaćanje otpisa potraživanja iz predstečajne nagodbe od strane HPB-a koje bi bilo veće od otpisa potraživanja ostalih vjerovnika, a što bi bio slučaj prema ponudi [...], bi moglo biti dovedeno u pitanje s aspekta propisa o državnim potporama.

Financijski uvjeti ponuđeni od strane Optime omogućuju HPB-u i CO-u naplatu potraživanja iz predstečajne nagodbe te djelomičnu naplatu dioničkog kapitala.

Slijedom navedenog, HPB i CO došli su do zaključka da je ponuda Optime jedina koju je moguće uzeti u obzir i prihvatiti, kao najmanje lošu opciju za dioničare i vjerovnike H1.

HPB, nadalje, navodi kako su prodavatelji zaprimili i tri ponude izvan provedenog strukturiranog procesa prodaje, i to dvije ponude prije provedenog procesa te jednu ponudu nakon provedenog procesa.

S obzirom na to da u ponudi gospodina [...] nije priložen dokaz o izvorima financiranja odnosno mogućnosti realizacije ponuda niti drugi dokaz o bonitetu ponuditelja, u odnosu na navedene kriterije ponuda je ocijenjena negativno. Pri tome HPB posebno napominje da ovi dokazi nisu dostavljeni ni naknadno do zaključenja transakcije s Optimom.

U odnosu na kredibilitet ponude, prodavatelji su uzeli u obzir činjenicu da je gospodin [...], odnosno [...] čiji je vlasnik, prije provođenja predstečajne nagodbe bio najveći pojedinačni dioničar te predsjednik Nadzornog odbora H1. Provođenjem predstečajne nagodbe, do koje je došlo zbog narušenog financijskog poslovanja i nemogućnosti redovitog izvršenja obveza prema vjerovnicima i dobavljačima, vjerovnici i dobavljači (između ostalih HPB, Croatia osiguranje, Hrvatska pošta i Ministarstvo financija) su pretrpjeli značajne financijske gubitke otpisom potraživanja prema H1, kao i konverzijom svojih potraživanja u temeljni kapital H1.

Gospodin [...], kao većinski vlasnik i predsjednik Nadzornog odbora H1 nije proveo niti ponudio provesti dokapitalizaciju H1, što je dodatno dovelo u pitanje kredibilitet njegove ponude podnesene 13. listopada 2014.

Stoga je u odnosu na ovaj kriterij ponuda ocijenjena negativno i slijedom toga nije zadovoljila uvjete koji su nužni da bi se ponuda uzela u daljnje razmatranje i komparaciju.

Ponuda potencijalnog investitora [...] podnesena je 3. veljače 2015., prije početka provedbe procesa strukturirane prodaje. Bila je neobvezujuće prirode.

I ta ponuda prvotno je razmotrena kroz kriterije financijske kvalitete ponude, odnosno dokaze o izvorima sredstava ponude i boniteta ponuditelja. Na tu okolnost uz ponudu nije bio priložen nikakav dokaz o posjedovanju ponuđenih sredstava. U tom smislu, ocjenjujući i kredibilitet ponude, odnosno mogućnosti realizacije ponude te kredibiliteta i boniteta ponuditelja, većinski su vlasnici posebno uzeli u obzir i činjenicu da, prema njihovim saznanjima, potencijalni investitor [...] do tada, a ni do slanja dopisa Agenciji nije izvršio nikakva značajna ulaganja u Republici Hrvatskoj kojima bi se eventualno mogao dokazati bonitet i kredibilitet navedenog investitora.

Potencijalni investitor pozvan je da dostavi dokaze o posjedovanju ponuđenih sredstava nakon čega bi mu bilo dopušteno provođenje dubinskog snimanja H1. Potencijalni investitor navedene dokaze nije podnio do dovršetka transakcije te je stoga ocijenjeno da je od ponude odustao.

Dopis [...] zaprimljen je 22. srpnja 2016., a nakon proteka roka za dostavu konačnih ponuda, koji je istekao 1. lipnja 2016. Naslov dopisa je Neobvezujuća ponuda (,,H1 TELEKOM d.d. engl. Non-Binding Offer«). Dopis ne sadrži ponuđenu cijenu kao ni ostale uobičajene elemente neobvezujuće ponude. U dopisu se navodi da se šalje u ime međunarodnog equity partnera te da [...] izražavaju načelan interes njihovog partnera za kupnju dionica i preostalog duga H1 (engl. »Acting on behalf of a committed international equity partner as a specialist in turnaround investments, [...] hereby confirm its partner provisional interest in purchasing ali equity shares related to H1 and outstanding debt«).

U dopisu [...] se ne identificira potencijalni investitor te se iskazuje samo načelan interes.

Većinski vlasnici H1 su pri donošenju odluke uzeli u obzir očekivano trajanje procesa od primitka dopisa do eventualnog potpisivanja transakcijske dokumentacije te zaključili da bi takav proces s potencijalnim investitorom [...], a u kontekstu pogoršanog poslovanja H1, predugo trajao te ugrozio financijsku stabilnost H1.

Do datuma zaprimanja ponude [...], HPB i Croatia osiguranje dogovorili su sve elemente transakcije s Optimom te je pripremljena transakcijska dokumentacija.

HPB je istaknuo da je kao javni poduzetnik vodio formalni proces strukturirane prodaje H1 odgovorno i transparentno te u skladu sa svim postupovnim standardima. Stoga treba imati na umu da bi meritorno razmatranje od strane HPB-a svake ponude pristigle nakon formalnog okončanja procesa moglo predstavljati i kršenje obvezno-pravnih normi u pregovorima u okviru predugovorne odgovornosti, odnosno da bi mogućnost meritornog razmatranja ponuda mogla biti osigurana tek eventualnim poništavanjem dovršenog formalnog postupka i eventualnog započinjanja novog postupka, a što bi s obzirom na rokove bilo sasvim neprihvatljivo po održivost H1 te bi Optimu pozicioniralo kao možebitnog ovlaštenika na naknadu štete od HPB-a (lat. culpa in contrahendo).

14. Druga Obavijest Agencije o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku od 19. svibnja 2017.

Agencija je podnositelju prijave u smislu članka 48. stavka 6. ZZTN-a dostavila drugu Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku od 19. svibnja 2017. (dalje: II. Obavijest).

Nakon što su razmotreni podnesci HPB-a i Optime zaprimljeni 15. i 17. svibnja 2017. i analizirana sva popratna dostavljena relevantna dokumentacija Agencija je u II. Obavijesti utvrdila da su ispunjeni svi kriteriji za prihvaćanje obrane opadajućeg poslovanja poduzetnika. Vezano uz navedeno, utvrđeno je da je HPB očitovanjem od 15. svibnja 2017. detaljno pojasnio postupak pronalaska strateškog partnera i objektivne razloge zbog kojih je odabrana Optima te dostavio Agenciji svu potrebnu relevantnu dokumentaciju.

Nadalje, Optima je u svom odgovoru na I. Obavijest Agencije detaljno obrazložila proces prodaje H1 i odabir kupca.

Agencija je samo djelomično prihvatila do tada predložene mjere i uvjete podnositelja prijave i obrazložila razloge za to.

Također, Agencija je podnositelju prijave u II. Obavijesti ukazala kako smatra nedostatnim i kontradiktornim obrazloženje iz podneska Optime, zaprimljenog 17. svibnja 2017., vezano uz kolokacije na kojima bi provedbom predmetne koncentracije ostali operatori isključivo iz sastava HT grupe, a u odnosu na navode o tome iz podneska HT-a od 13. travnja 2017., na koji se poziva Agencija u I. Obavijesti. Stoga je Agencija pozvala podnositelja prijave da točno i nedvojbeno navede na kojim kolokacijama bi provedbom predmetne koncentracije ostali prisutni samo poduzetnici unutar HT grupe. Pritom su uzeti u obzir navodi samog podnositelja prijave kako krajnji korisnici primanjem usluge putem ULL infrastrukture imaju priliku ostvariti uštedu temeljem cjenovno povoljnijih paketa u odnosu na pakete bazirane na BSA/NBSA.

Vezano uz ostale navode iz I. Obavijesti, Agencija je u II. Obavijesti istaknula da Agencija ostaje pri ranijim utvrđenjima.

15. Konačni prijedlog mjera i uvjeta Optime

Vezano uz primjedbe Agencije iz II. Obavijesti na prijedlog mjera i uvjeta koje je Optima dostavila u sklopu svog očitovanja od 17. svibnja 2017. na I. Obavijest, Agencija je 31. svibnja 2017. zaprimila od Optime izmijenjeni prijedlog mjera i uvjeta u za to predviđenim rokovima te na održanoj usmenoj raspravi 6. lipnja 2017. dopunjeni izmijenjeni prijedlog mjera i uvjeta u za to predviđenim rokovima. Dana 8. lipnja 2017. Agenciji je, elektroničkom i redovnom poštom, dostavljen ispravak podneska Optime od 6. lipnja 2017. vezan uz očigledne omaške u pisanju koji se treba smatrati konačnim prijedlogom mjera i uvjeta od strane podnositelja prijave.

Niže se navode konačno dostavljene mjere i uvjeti od 6. odnosno 8. lipnja 2017. koji su prihvaćeni od strane Agencije kao dostatni za otklanjanje negativnih učinaka predmetne koncentracije.

Optima se obvezuje da za vrijeme trajanja koncentracije, omogući korištenje slobodnog kolokacijskog prostora na svim svojim kolokacijama koje je imala prije pripajanja poduzetnika H1, pod uvjetom da Optima može osigurati uvjete za davanje prostora u zakup ili podzakup, a s obzirom na ugovorne odnose s vlasnicima nekretnina u kojima su smještene te Optimine kolokacije. Ove kolokacijske prostore Optima će ponuditi pod uvjetima koji su objektivno troškovno opravdani za izvršenje ove mjere (navedeno uključuje isključivo tekuće troškove neophodne za pružanje te usluge), a sve do isteka trajanja koncentracije HT – Optima.

Optima će u svrhu provedbe ove mjere, u roku od 45 (četrdestipet) dana od dana upisa pripajanja u sudski registar, izdati Minimalnu ponudu kojom će odrediti uvjete i postupak postavljanja zahtjeva za korištenjem slobodnih kapaciteta u kolokacijama.

Optima se obvezuje ponuditi zainteresiranim osobama kupnju ispražnjenih H1 kolokacija, s kojih će H1 migrirati na kolokacije Optime, a koje su trenutno u vlasništvu H1.

Postupak raspisivanja poziva zainteresiranim osobama na davanje ponude za kupnju bit će uređen transparentno, na način da se raspiše javni poziv za dostavu ponude za kupnju pojedine kolokacije. Optima će potrebnu analizu obaviti nakon provedbe upisa pripajanja H1 Optimi u sudski registar, budući da će tek tada biti ispunjeni formalno pravni uvjeti.

Javni poziv Optima će objaviti u roku od 1 (jednog) mjeseca od izvršene migracije (izlaska iz prostora) te će o tome obavijestiti Povjerenika.

Optima se obvezuje za kolokacijske prostore H1 s kojih će H1 migrirati na kolokacije Optime, pa će se time taj kolokacijski prostor osloboditi, objaviti poziv zainteresiranim osobama za uzimanje u zakup ili podzakup ispražnjenih H1 kolokacija, pod pretpostavkom da postoje tehničke mogućnosti za to.

Postupak raspisivanja poziva zainteresiranim osobama na davanje ponude za uzimanje u zakup ili podzakup bit će uređen transparentno, na način da se raspiše javni poziv za dostavu ponuda uzimanja u zakup ili podzakup. Optima će potrebnu analizu obaviti nakon provedbe upisa pripajanja H1 Optimi u sudski registar, budući da će tek tada biti ispunjeni formalno pravni uvjeti.

Optima će pri definiranju komercijalnih uvjeta za davanje slobodnih prostora u podzakup voditi računa da cijena korištenja mora biti temeljena na troškovima objektivno opravdanim za izvršenje ove mjere pod uvjetima koji su i u skladu s uvjetima određenim preuzetim ugovorima s vlasnicima nekretnina.

Optima se obvezuje u roku od 1 (jednog) mjeseca od izvršene migracije (izlaska iz prostora) objaviti javni poziv te o tome obavijestiti Povjerenika.

Optima se obvezuje objaviti veleprodajnu ponudu temeljem koje bi zainteresirane treće osobe mogle koristiti i infrastrukturu H1, budući da H1 raspolaže sa određenom vlastitom infrastrukturom.

S obzirom na činjenicu da Optima u ovom trenutku, zbog ograničenja iz postupka dubinskog snimanja, ne raspolaže sa svim podacima o izgrađenoj infrastrukturi H1, Optima se obvezuje mjeru implementirati na način da u roku od 60 dana od provedbe upisa pripajanja u sudski registar Optima izvrši analizu H1 infrastrukture i o istome obavijesti Povjerenika te temeljem tako izvršene analize, u roku od 30 dana od izvršene analize stanja objavi veleprodajnu ponudu.

Novo početno stanje Optimine imovine uskladit će se na odgovarajući način s rezultatima analize H1 infrastrukture odnosno umanjit će se za kapacitete za koje analiza pokaže da ih Optima treba ponuditi unutar ove mjere.

Na sudionike predmetne koncentracije primjenjuju se također na odgovarajući način mjere, uvjeti i rokovi iz rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014. (»Narodne novine« broj 52/2014.) i rješenja Agencije u predmetu, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, kojim će se okončati postupak pokrenut radi utvrđivanja postojanja uvjeta za djelomično ukidanje rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014.

HT i Optima se obvezuju provesti postupak izbora povjerenika kojeg će predložiti Agenciji te koji bi pratio ispunjenje naloženih mjera od strane HT-a i Optime te koji bi Agenciji podnosio pisano izvješće o rezultatima izvršenog nadzora (najmanje dva puta godišnje, a po potrebi i nalogu Agencije i češće) uz uvjet da njegovo imenovanje Agencija mora prethodno odobriti temeljem dostavljene objektivne dokumentacije kojom se dokazuje kvalificiranost predloženog neovisnog povjerenika za praćenje provedbe mjera, uvjeta i rokova koje odredi Agencija, a pri čemu povjerenik mora biti stručnjak za telekomunikacijsko tržište. Povjerenik treba biti renomirana i iskusna pravna osoba koja pokriva više segmenata stručnosti potrebne za nadzor ukupnosti svih mjera i uvjeta i koja nije personalno ni kapitalno povezana sa sudionicima koncentracije, koja posjeduje potrebne kvalifikacije za izvršenje tog posla i koja ne smije biti izložena ili postati izložena sukobu interesa. U svrhu otklanjanja dvojbe, do odabira povjerenika dosadašnji povjerenik Optime određen rješenjem Agencije, klasa UP/I 034-03/13-02/007, od 19. ožujka 2014. (»Narodne novine« broj 52/2014.), će postupati sukladno točki III. izreke rješenja Agencije od 19. ožujka 2014. te u skladu s ovim rješenjem.

Navedeni povjerenik je obvezan žurno izvijestiti Agenciju o svim značajnim radnjama koje sudionici koncentracije poduzimaju vezano uz izvršenje predloženih mjera, odnosno podnijeti pisano izvješće Agenciji svakih 6 (šest) mjeseci, a po potrebi i nalogu Agencije i češće i to u dovoljnom broju primjeraka da ga Agencija može proslijediti na mišljenje Hrvatskoj regulatornoj agenciji za mrežne djelatnosti (HAKOM).

Troškove izbora povjerenika i obavljanja poslova povjerenika snosi Optima.

Uzimajući u obzir razdoblje u kojem će biti potrebno pratiti izvršenje mjera i uvjeta, u slučaju dvojbe oko načina primjene mjera i uvjeta u za to određenim rokovima i/ili dvojbe tijekom nadzora nad izvršenjem mjera i uvjeta i rokova utvrđenim rješenjem Agencije klasa: UP/I 034-03/13-02/007 od 19. ožujka 2014. i rješenjem Agencije kojim će se okončati postupak pokrenut radi djelomičnog ukidanje tog rješenja i te rješenjem kojim će se okončati postupak u ovom predmetu Agencija je obvezna dati smjernice.

16. Usmena rasprava

Sukladno članku 50. stavku 1. ZZTN-a Agencija je 6. lipnja 2017. održala usmenu raspravu.

Na usmenoj raspravi punomoćnica prijavitelja koncentracije ističe kako vjeruje da su sa strane sudionika koncentracije ispunjeni svi zahtjevi od strane Agencije vezani uz dvojbe i moguće negativne učinke predmetne koncentracije na tržišno natjecanje Nastavno ističe kako smatra da su Prijedlogom mjera otklonjene sve dvojbe vezane uz provedbu predmetne koncentracije te su stečeni uvjeti za donošenje konačne odluke.

17. Odluka Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) je na 25/2017. sjednici, održanoj 9. lipnja 2017., sukladno ovlastima iz članka 30. točke 2. i članka 31. ZZTN-a, razmatralo ukupne učinke provedbe predmetne koncentracije na tržištima obuhvaćenim predmetnom koncentracijom, uzimajući u obzir kriterije iz članka 21. stavka 3. ZZTN-a i članka 19. Uredbe o koncentracijama.

Temeljem ocjene podataka sadržanih u prijavi koncentracije, očitovanja podnositelja prijave, održane usmene rasprave, utvrđene strukture mjerodavnog tržišta, s obzirom na postojeće i potencijalne konkurente, općih pokazatelja o tržišnim udjelima na mjerodavnom tržištu, pribavljenih podataka i očitovanja od poduzetnika, institucija i udruženja i mišljenja HAKOM-a koji je regulatorno tijelo na mjerodavnom tržištu, postkoncentracijskog tržišnog udjela sudionika koncentracije, očekivanih učinaka koncentracije u smislu koristi za potrošače i drugih raspoloživih podataka i saznanja, isprava i dokaza, kao i rezultata provedene pravne i ekonomske analize u ovom predmetu, vodeći računa o svim konkretnim činjeničnim, pravnim i gospodarskim okolnostima, Vijeće je zaključilo da je u konkretnom slučaju riječ o uvjetno dopuštenoj koncentraciji u smislu članka 22. stavka 7. točke 2. ZZTN-a.

U predmetnom postupku Agencija je utvrdila da postoje uvjeti za prihvaćanje obrane primjenom kriterija opadajućeg poslovanja H1 (engl. failing firm defence), s obzirom na činjenicu da su u cijelosti ispunjeni kriteriji koje je potrebno kumulativno ispuniti, a to su da bi poduzetnik s opadajućim poslovanjem (H1) u bliskoj budućnosti bio prisiljen izaći s tržišta zbog financijskih poteškoća ako ga ne preuzme drugi poduzetnik, osim prijavljene koncentracije ne postoji druga mogućnost kupnje koja bi bila manje protivna načelima tržišnog natjecanja te da bi u slučaju odsutnosti koncentracije sredstva poduzetnika s opadajućim poslovanjem (H1) neizbježno izašla s tržišta. Utvrđeno je kako bi u slučaju izlaska poduzetnika H1 s tržišta struktura natjecanja na konkretnom mjerodavnom tržištu bila narušena barem do jednake razine kao i u odsutnosti predmetne koncentracije. Navedeno je detaljno objašnjeno pod točkama 11. do 14. obrazloženja ovoga rješenja.

Kod ocjene uvjetne dopuštenosti predmetne koncentracije, Vijeće je osobito uzelo u obzir i činjenicu ograničenog trajanja koncentracije HT-a i Optime, odnosno činjenicu privremenog karaktera navedene koncentracije. Vijeće osobito naglašava da je razdoblje do 10. srpnja 2021. najdulje razdoblje u kojem HT može ostvarivati kontrolu nad Optimom, sukladno rješenju Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014. (»Narodne novine«, broj 52/2014.) i rješenju Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-17-239, od 9. lipnja 2017. o djelomičnom ukidanju rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014.

Stoga je Agencija, temeljem odluke Vijeća, odlučila kao u točki I. izreke ovoga rješenja.

Određenom mjerom korištenja slobodnog kolokacijskog prostora na svim kolokacijama koje je Optima imala prije pripajanja poduzetnika H1 cilj je otkloniti bojazan da bi se na preklapajućim kolokacijama Optime i H1, na onim područjima na kojima nije prisutan konkurentski operator koji djeluje izvan HT grupe sa svojom kolokacijom, krajnjim korisnicima u potpunosti smanjila mogućnost izbora konkurentskog operatora, što bi se negativno odrazilo na postojeću razinu tržišnog natjecanja.

Budući da je Agencija izrazila zabrinutost u odnosu na pristup krajnjim korisnicima smještanjem vlastite opreme operatora u kolokacijskim prostorima odnosno kolociranjem, određena je mjera kojom se ostalim operatorima na tržištu stavlja na raspolaganje Optimina infrastruktura, točnije Optimin slobodni kolokacijski prostor, kojima u ovim tržišnim uvjetima i bez koncentracije ostali operatori ne bi imali pristup, a što im onda u konačnici omogućuje pružanje usluga krajnjim korisnicima putem ULL usluge.

Nadalje, ovom se mjerom ne osigurava pristup samo na preklapajućim kolokacijama Optime i H1, u odnosu na koje je Agencija primarno izrazila zabrinutost, već se odnose na sve kolokacije Optime. Budući da ULL operatori imaju mogućnost krajnjim korisnicima ponuditi kvalitetniju uslugu, uključivo i veće brzine pristupa internetu, predložena mjera može imati pozitivan učinak i za krajnje korisnike. Dakle, predloženom mjerom na tržištu se operatorima omogućava korištenje dodatnih infrastrukturnih resursa kojima danas nemaju pristup niti bi ga mogli ostvariti na isti način.

Uzimajući u obzir određena formalna i financijska ograničenja koja ima Optima pri definiranju uvjeta za osiguranje pristupa Optiminim kolokacijama, treba uzeti u obzir da Optima pristup svojim kolokacijama može ponuditi samo na lokacijama na kojima ima ispunjenje pretpostavke (suglasnost zakupodavatelja) te pod uvjetima koji su objektivno troškovno opravdani za izvršenje ove mjere (a što uključuje isključivo tekuće troškove neophodne za pružanje te usluge). Međutim, u razumijevanju svrhe ove mjere, Optima se obvezuje uložiti razumne napore na rješavanju odnosa sa zakupodavateljima kako bi se ispunio smisao mjere uz izvještavanje Povjerenika o tijeku rješavanja pitanja.

Određenom mjerom također se adresira bojazan Agencije da će se na preklapajućim kolokacijama Optime i H1 krajnjim korisnicima u potpunosti smanjiti mogućnost izbora konkurentskog operatora, a što bi se negativno odrazilo na postojeću razinu tržišnog natjecanja. Na ovaj način omogućit će se drugim tržišnim operatorima izvan HT grupe da preuzmu ove kolokacije.

Uzimajući u obzir određena formalna i financijska ograničenja koja ima Optima pri definiranju uvjeta za osiguranje pristupa Optiminim kolokacijama, treba uzeti u obzir da Optima pristup svojim kolokacijama može ponuditi samo na lokacijama na kojima ima ispunjenje pretpostavke (suglasnost zakupodavatelja) te pod uvjetima koji su objektivno troškovno opravdani za izvršenje ove mjere (a što uključuje isključivo tekuće troškove neophodne za pružanje te usluge). Međutim, u razumijevanju svrhe ove mjere, Optima se obvezuje uložiti razumne napore na rješavanju odnosa sa zakupodavateljima kako bi se ispunio smisao mjere uz izvještavanje Povjerenika o tijeku rješavanja pitanja.

Određenom mjerom omogućuje se tržišno natjecanje zasnovano na infrastrukturi koja je trenutno u vlasništvu H1, a kojom će Optima upravljati kao svojom vlastitom infrastrukturom, pri čemu zainteresirane osobe stječu pravo na pristup navedenoj infrastrukturi.

Slijedom navedenog, Agencija je temeljem odluke Vijeća, odlučila kao u točki II. izreke ovoga rješenja.

Budući da će novonastali subjekt poslovati u sastavu HT grupe na sudionike predmetne koncentracije se pored mjera određenih ovim rješenjem primjenjuju na odgovarajući način mjere, uvjeti i rokovi iz rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014. (»Narodne novine«, broj 52/2014.) i rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-17-239, od 9. lipnja 2017. o djelomičnom ukidanju rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014.

Slijedom navedenog, Agencija je temeljem odluke Vijeća, odlučila kao u točki III. izreke ovoga rješenja.

HT i Optima se obvezuju provesti postupak izbora povjerenika kojeg će predložiti Agenciji te koji bi pratio ispunjenje naloženih mjera od strane HT-a i Optime te koji bi Agenciji podnosio pisano izvješće o rezultatima izvršenog nadzora (najmanje dva puta godišnje, a po potrebi i nalogu Agencije i češće) uz uvjet da njegovo imenovanje Agencija mora prethodno odobriti temeljem dostavljene objektivne dokumentacije kojom se dokazuje kvalificiranost predloženog neovisnog povjerenika za praćenje provedbe mjera, uvjeta i rokova koje odredi Agencija, a pri čemu povjerenik mora biti stručnjak za telekomunikacijsko tržište. Povjerenik treba biti renomirana i iskusna pravna osoba koja pokriva više segmenata stručnosti potrebne za nadzor ukupnosti svih mjera i uvjeta i koja nije personalno ni kapitalno povezana sa sudionicima koncentracije, koja posjeduje potrebne kvalifikacije za izvršenje tog posla i koja ne smije biti izložena ili postati izložena sukobu interesa. U svrhu otklanjanja dvojbe, do odabira povjerenika dosadašnji povjerenik Optime određen rješenjem Agencije, klasa UP/I 034-03/13-02/007, od 19. ožujka 2014., navedenim u točki III. Izreke ovoga rješenja će postupati sukladno točki III. izreke rješenja Agencije, klasa: UP/I 034-03/13-02/007, urbroj: 580-06/41-14-096, od 19. ožujka 2014. te u skladu s ovim rješenjem.

Navedeni povjerenik je obvezan žurno izvijestiti Agenciju o svim značajnim radnjama koje sudionici koncentracije poduzimaju vezano uz izvršenje predloženih mjera, odnosno podnijeti pisano izvješće Agenciji svakih 6 (šest) mjeseci, a po potrebi i nalogu Agencije i češće i to u dovoljnom broju primjeraka da ga Agencija može proslijediti na mišljenje Hrvatskoj regulatornoj agenciji za mrežne djelatnosti (HAKOM).

Troškove izbora povjerenika i obavljanja poslova povjerenika snosi Optima.

Slijedom navedenog, Agencija je temeljem odluke Vijeća, odlučila kao u točki IV. izreke ovoga rješenja.

V. Uzimajući u obzir razdoblje u kojem će biti potrebno pratiti izvršenje mjera i uvjeta, u slučaju dvojbe oko načina primjene mjera i uvjeta u za to određenim rokovima i/ili dvojbe tijekom nadzora nad izvršenjem mjera i uvjeta i rokova utvrđenim rješenjima Agencije klasa: UP/I 034-03/13-02/007 od 19. ožujka 2014. i 9. lipnja 2017. navedenih u točki III. Izreke ovoga rješenja i ovim rješenjem Agencija je obvezna dati smjernice sudionicima koncentracije i Povjereniku.

Slijedom navedenog, Agencija je temeljem odluke Vijeća, odlučila kao u točki IV. izreke ovoga rješenja.

Poduzetnik Optima obveznik je plaćanja upravne pristojbe u iznosu od 105.000,00 kuna u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske. Rješenje o ocjeni dopuštenosti koncentracije poduzetnika u smislu članka 22. stavka 7. ZZTN-a (II. razina ocjene) podliježe obvezi naplate upravne pristojbe, sukladno odredbama članka 4. i 5. Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 115/16) i tarifnog broja 94. Uredbe o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 8/17; dalje: Uredba o upravnim pristojbama). U Tarifnom broju 94., stavkom 1. Uredbe o upravnim pristojbama je propisano da se za rješenje o o ocjeni dopuštenosti koncentracije u smislu članka 22.stavka 7. ZZTN-a (II. razina ocjene) naplaćuje upravna pristojba u iznosu od 105.000,00 kuna. Upravna pristojba se uplaćuje u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske na račun broj: HR1210010051863000160, model HR64, poziv na broj odobrenja: 5002-20833-OIB obveznika uplate. Slijedom navedenog, za podnositelja zahtjeva nastala je obveza uplate upravne pristojbe u iznosu od 105.000,00 kuna u roku od osam (8) dana od dana primitka ovog rješenja. Nakon izvršene uplate uplatnicu, kao dokaz o izvršenoj uplati upravne pristojbe, potrebno je žurno, a najkasnije u roku od osam (8) dana, dostaviti Agenciji s pozivom na poslovni broj klase: UP/I 034-03/2016-02/006 dokaz o uplati upravne pristojbe. Ako se ne izvrši uplata upravne pristojbe, Agencija će od nadležne Porezne uprave, sukladno članku 10. stavku 2. Zakona o upravnim pristojbama, zatražiti prisilnu naplatu upravne pristojbe.

Slijedom navedenog, odlučeno je kao u točki VI. izreke ovoga rješenja.

Sukladno odredbi članka 59. stavka 2. ZZTN-a, a u svezi s člankom 58. stavkom 1. točkom 5. ZZTN-a, ovo rješenje Agencije pročišćeno od poslovnih tajni u smislu članka 53. ZZTN-a, bit će objavljeno u »Narodnim novinama« te će se temeljem članka 59. stavka 3. ZZTN-a, ovo rješenje pročišćeno od poslovnih tajni u smislu članka 53. ZZTN-a, objaviti na mrežnim stranicama Agencije.

Slijedom navedenog, odlučeno je kao u točki VII. izreke ovoga rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Protiv rješenja Agencije nije dopuštena žalba, ali u roku od trideset (30) dana od dana dostave rješenja stranka može tužbom pokrenuti upravni spor pred Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske.

Napomena: Sukladno članku 53. ZZTN-a, podaci koji predstavljaju poslovnu tajnu izuzeti su od objavljivanja te su u tekstu navedeni podaci označeni u rasponima i sa [...].

Klasa: UP/I 034-03/2016-02/006
 Urbroj: 580-11/41-17-189
 Zagreb, 9. lipnja 2017.

Predsjednik Vijeća
 za zaštitu tržišnog natjecanja
 Mladen Cerovac, mag. iur., v. r.