## Pravilnik o priznavanju i zaštiti oznaka jakih alkohol­nih i aromatiziranih pića

### NN 20/2007 (19.2.2007.), Pravilnik o priznavanju i zaštiti oznaka jakih alkohol­nih i aromatiziranih pića

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOG GOSPODARSTVA

791

Na
temelju članka 36. stavka 4., članka 40. stavka 3., članka 43. stavka 5.,
članka 45. stavka 2. i članka 47. stavka 5. Zakona o hrani (»Narodne novine« br. 117/03, 130/03, 48/04, 85/06), ministar poljoprivrede,
šumarstva i vodnoga gospodarstva donosi

## PRAVILNIK

### O PRIZNAVANJU I ZAŠTITI OZNAKA JAKIH ALKOHOLNIH I AROMATIZIRANIH PIĆA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim
Pravilnikom propisuju se opći zahtjevi za ostvarivanje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla te tradicionalnog
ugleda jakih alkoholnih i aromatiziranih pića (u daljnjem tekstu: pića) s 15 %
vol. alkohola i više.

Navedene
oznake dodjeljuju se za pića koja se proizvode tako da se faza proizvodnje, u
kojoj dobivaju karakteristična svojstva, odvija na navedenom zemljopisnom
području.

Članak 2.

U
smislu ovog Pravilnika značenje pojmova je sljedeće:

1)
»oznaka zemljopisnog podrijetla« – naziv regije, određenog mjesta ili, u
iznimnim slučajevima, zemlje koja se rabi za označavanje pića:

–
koja potječu iz te regije, odnosno iz tog mjesta ili iz te zemlje;

–
koja imaju specifičnu kakvoću, ugled ili drugo obilježje koje se pripisuje
njihovom zemljopisnom podrijetlu, i njihova se proiz­vodnja i/ili prerada i/ili priprema odvija u tom
zemljopisnom području;

2)
»oznaka tradicionalnog ugleda« – naziv pića proizvedenog korištenjem
tradicionalnih sirovina ili ima tradicionalni sastav ili je proizvedena ili
prerađena na tradicionalni način, a odlikuje se osobitim svojstvima u odnosu na
druga slična pića iz iste kategorije;

3)
»jaka alkoholna i aromatizirana pića podrijetlom iz Hrvatske« – pića proizvedena
na teritoriju Republike Hrvatske;

4)
»registracija« – stavljanje jakih alkoholnih i aromatiziranih pića na Listu
jakih alkoholnih i aromatiziranih pića podrijetlom iz Hrvatske.

II. POSTUPAK ZA
REGISTRACIJU

Članak 3.

Postupak
za registraciju pokreće se zahtjevom za registraciju koji se podnosi
Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva (u daljnjem
tekstu: Ministarstvo).

Obrazac
zahtjeva za registraciju nalazi se u Prilogu 2. ovog Pravilnika.

Članak 4.

Zahtjev
za registraciju podnosi grupa proizvođača ili prerađivača toga pića.

Pod
pojmom grupa podrazumijeva se svako udruživanje proizvođača ili prerađivača
toga pića, bez obzira na njen pravni status i sastav.

Iznimno
od stavka 1. ovog članka pojedini proizvođač ili prerađivač, neovisno o tome je
li fizička ili pravna osoba, može podnijeti zahtjev samo ako:

–
je u vrijeme podnošenja toga zahtjeva jedini proizvođač odnosno prerađivač pića
za koji zahtjeva oznaku u određenom zem­ljopisnom području;

–
jedino on rabi tradicionalne i nepromjenjive lokalne postupke;

–
zemljopisno područje ima svojstva koja se znatno razlikuju od svojstava
susjednih područja ili ako se svojstva pića razlikuju.

Članak 5.

Zahtjev
za registraciju mora sadržavati:

–
podatke o podnositelju zahtjeva;

–
podatke o svakom njezinom pojedinom članu koji je proiz­vođač odnosno prerađivač pića koje se registrira (naziv
pravne ili fizičke osobe, punu adresu odnosno sjedište te matični broj istih);

–
potpis podnositelja zahtjeva.

Uz
zahtjev za registraciju potrebno je dostaviti i:

–
specifikaciju pića;

–
izvadak iz sudskog registra ili obrtnicu;

–
dokaz (fizikalno-kemijska analiza) o sukladnosti pića sa specifikacijom (ne
stariji od jedne godine);

–
ukoliko proizvod ima zemljopisni prefiks potrebno je dostaviti dokaz o
proizvodnji proizvoda na zemljopisnom području koje je istaknuto u nazivu.

Članak 6.

Specifikacija
pića sadrži:

–
naziv i definiciju pića za koji se predaje zahtjev;

–
posebna svojstva pića;

–
tehnološki postupak proizvodnje;

–
godišnju količinu proizvodnje (više od 20 l apsolutnog alkohola);

–
fotokopiju godišnje prijave o proizvedenoj količini alkoholnog pića sukladno
posebnim propisima Ministarstva financija.

Članak 7.

Postupak
ispitivanja pristiglih zahtjeva provodi Povjerenstvo za registraciju jakih
alkoholnih i aromatiziranih pića (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo) koje imenuje
ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva (u daljnjem tekstu:
ministar).

Povjerenstvo
je sastavljeno od tri predstavnika Ministarstva od kojih je jedan pravnik,
jednog predstavnika Hrvatske gospodarske komore, jednog predstavnika
Gospodarskog interesnog udruženja proizvođača pića, jednog predstavnika
Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo i jednog predstavnika fakulteta
prehrambene tehnologije.

Članak 8.

Prije
donošenja rješenja podnositelj zahtjeva dužan je podmiriti troškove postupka o
registraciji.

Članak 9.

Povjerenstvo
utvrđuje potpunost zahtjeva iz članka 5. ovog Pravilnika.

Rok
za utvrđivanje potpunosti zahtjeva je 30 dana od dana zaprimanja zahtjeva.

Ukoliko
je zahtjev nepotpun, podnositelj zahtjeva se poziva da u roku od 30 dana
dostavi dokumentaciju koja nedostaje.

Ako
podnositelj zahtjeva u određenom roku ne dostavi dokumentaciju, ministar
zaključkom odbacuje zahtjev za registraciju.

Članak 10.

Povjerenstvo
utvrđuje osnovanost zahtjeva u roku od 3 mjeseca od dana potpunosti zahtjeva.

U
slučaju osnovanosti zahtjeva, isti se objavljuje u »Narodnim novinama«.

Po
isteku 30 dana od dana objave iz stavka 2., ukoliko nema prigovora, na prijedlog
Povjerenstva, ministar donosi rješenje o registraciji.

U
slučaju neosnovanosti zahtjeva, na prijedlog Povjerenstva, ministar rješenjem
odbija zahtjev.

Članak 11.

Ministarstvo
će po pravomoćnosti rješenja o registraciji, oznaku pića staviti na Listu jakih
alkoholnih i aromatiziranih pića podrijetlom iz Hrvatske.

Podnositelj
zahtjeva se upisuje u Upisnik korisnika registrirane oznake koji vodi
Ministarstvo.

Upisnik
sadrži:

–
registarski broj oznake pića;

–
podatke o korisniku registrirane oznake (ime i prezime odnosno naziv pravne ili
fizičke osobe ili poljoprivrednog obiteljskog gospodarstva, punu adresu odnosno
sjedište te matični broj istih);

–
registriranu oznaku pića za koju je korisnik dobio pravo uporabe;

–
datum donošenja i broj rješenja o pravu uporabe registrirane oznake;

–
datum upisa korisnika.

III. PRAVO UPORABE
REGISTRIRANE OZNAKE PIĆA

Članak 12.

Pravo
uporabe registrirane oznake pića pripada svim fizičkim ili pravnim osobama koje
udovoljavaju uvjetima za navedeno piće određenim ovim Pravilnikom (ovlašteni
korisnici).

Članak 13.

Postupak
za upis novih korisnika registrirane oznake pića pokreće se podnošenjem
zahtjeva za pravo uporabe registrirane oznake koji se podnosi Ministarstvu.

Zahtjev
za pravo uporabe registrirane oznake sadrži:

–
podatke o podnositelju zahtjeva;

–
podatke o svakom njezinom pojedinom članu koji je proiz­vođač odnosno prerađivač pića koje se registrira (naziv
pravne ili fizičke osobe, punu adresu odnosno sjedište te matični broj istih);

–
potpis podnositelja zahtjeva;

–
izvadak iz sudskog registra;

–
dokaz o udovoljavanju uvjetima navedenim u specifikaciji iz članka 6. ovog
Pravilnika.

Prije
donošenja rješenja o pravu uporabe registrirane oznake podnositelj zahtjeva
dužan je podmiriti troškove postupka.

Članak 14.

Povjerenstvo
utvrđuje potpunost i osnovanost zahtjeva iz članka 13. primjenjujući odredbe
članka 9. stavaka 2., 3. i 4. i članka 10. ovog Pravilnika.

U
slučaju osnovanosti zahtjeva, na prijedlog Povjerenstva, ministar donosi
rješenje o pravu uporabe registrirane oznake.

U
slučaju neosnovanosti zahtjeva, na prijedlog Povjerenstva, ministar rješenjem
odbija zahtjev.

Članak 15.

Danom
pravomoćnosti rješenja o pravu uporabe registrirane oznake, korisnik se upisuje
u Upisnik iz članka 11. ovog Pravilnika, koji vodi Ministarstvo i koji je
dostupan javnosti.

Članak 16.

Proizvođač
koji je upisan u Upisnik, a ne želi više proizvoditi piće s registriranom
oznakom, predaje Ministarstvu zahtjev za brisanje iz Upisnika.

Na
temelju zahtjeva ministar donosi rješenje o brisanju ovlaštenog korisnika
registrirane oznake iz Upisnika.

Ukoliko
se utvrdi da je došlo do kršenja odredbi ovog Pravilnika ministar, na prijedlog
Povjerenstva, donosi rješenje o brisanju iz Upisnika.

IV. POSEBNE ODREDBE

LOZA

Članak 17.

Loza
je proizvod koji spada u kategoriju rakije od grožđa, a dobiven je destilacijom
prevrelog grožđanog masulja na 60 – 75% vol.
alkohola.

Članak 18.

Loza
je tradicionalno bezbojno alkoholno piće proizvedeno isključivo destilacijom
fermentiranog grožđanog masulja tako da se po osebujnim
senzorskim karakteristikama i detektiranim analitičkim parametrima ovo alkoholno piće razlikuje od
alkoholnih pića od vinskog destilata koja se proizvode destilacijom vina i od
rakije od grožđanog tropa ili koma koja se proizvodi destilacijom tropa ili
koma.

Destilacija
se provodi tako da destilat sadrži od 60 – 75% vol. alkohola; minimalno 50 g
estera po hektolitru, preračunato na 100% vol. alkohola; minimalno 150 g viših
alkohola po hektolitru, preračunato na 100% vol. alkohola; metilnog alkohola od
80 – 400 g po hektolitru, preračunato na 100% vol. alkohola.

Članak 19.

Za
proizvodnju loze koristi se grožđe s 10 – 15% šećera i 6 – 12% kiselina, koje
je pogodno za proizvodnju stolnih vina. Grož­đe se izmulja u cijelosti, osim peteljkovine, i podvrgne fermentaciji. Nakon fermentacije
koja se provodi do kraja (bez ostatka šećera), destilira se zajedno tekući i
kruti sadržaj masulja na uređajima za destilaciju ili
koloni za destilaciju na kojima je moguća destilacija krutog i tekućeg dijela masulja. Nakon destilacije proizvod se uz dodatak
demineralizirane vode svodi na željenu jačinu.

**STARA ŠLJIVOVICA**

Članak 20.

Stara
šljivovica je proizvod koji spada u kategoriju voćnih rakija, a dobiven je
isključivo destilacijom prevrelog masulja šljive
destiliranog na 60 – 75% vol. alkohola tako da ima miris i okus destilirane
sirovine.

Članak 21.

Stara
šljivovica je tradicionalno alkoholno piće proizvedeno kao voćna rakija od
šljive (Prunus domestica L)
koja ima dugogodišnju tradiciju uzgoja na ovim područjima i daje destilat vrlo
specifičnog i prepoznatljivog karaktera oplemenjenog odležavanjem u drvenim
bačvama izrađenim od slavonske hrastovine.

Destilacija
se provodi tako da destilat sadrži od 60 – 75% vol. alkohola; minimalno 200 g
hlapivih tvari po hektolitru, preračunato na 100% vol. alkohola; maksimalno
1200 g metilnog alkohola po hektolitru, preračunato na 100% vol. alkohola;
maksimalno 10 g cijanovodične kiseline po hektolitru, preračunato na 100% vol.
alkohola.

Članak 22.

Za
proizvodnju stare šljivovice koristi se šljiva koja daje rakiju s izraženim
aromatskim karakteristikama. Plodovi šljive kod prerade otkoštičavaju
se i muljaju, nakon čega masulj fermentira.
Destilacija fermentiranog masulja provodi se tako da
je alkoholna jakost od 60-75% vol. kako bi destilat zadržao bogatstvo mirisa i
okusa. Tako dobiven destilat odležava u bačvama od slavonske hrastovine
minimalno 12 mjeseci.

Odležavanjem
u bačvama od slavonske hrastovine destilat se oplemenjuje aromatskim sastojcima
od drveta i dobiva, ovisno o dužini odležavanja, karakterističnu aromu i boju.

**SLAVONSKA ŠLJIVOVICA**

Članak 23.

Slavonska
šljivovica je proizvod koji spada u kategoriju voćnih rakija, a proizveden je
jednostrukom destilacijom prevrelih plodova š­ljive,
specifičnog mirisa i okusa mladog destilata.

Članak 24.

Slavonska
šljivovica je tradicionalno alkoholno piće proizvedeno kao voćna rakija od
autohtonih sorti šljiva koje imaju dugogodišnju tradiciju uzgoja na ovim
područjima, a daju destilat vrlo specifičnog i prepoznatljivog karaktera
oplemenjenog odležavanjem u drvenim bačvama izrađenim od slavonske hrastovine.

Tradicionalni
postupak vrenja provodi se epifitnim mikroorganizmima
u drvenim posudama u trajanju 3 – 4 tjedna.

Tradicionalni
postupak destilacije provodi se na jednostavnom bakrenom destilacijskom uređaju
radnog volumena od 100-500 litara zagrijavanog otvorenim plamenom, s
razdvajanjem frakcija tako da gotov proizvod sadrži od 37,5 – 42,5% vol.
alkohola; minimalno 200 g hlapivih tvari po hektolitru, preračunato na 100%
vol. alkohola; maksimalno 1200 g metilnog alkohola po hektolitru, preračunato
na 100% vol. alkohola; maksimalno 10 g cijanovodične kiseline po hektolitru,
preračunato na 100% vol. alkohola.

Članak 25.

Slavonska
šljivovica obavezno se oplemenjuje odležavanjem u bačvama kroz razdoblje od
minimalno 18 mjeseci.

Odležavanjem
u bačvama od slavonske hrastovine destilat se oksidira i obogaćuje aromatskim
sastojcima ekstrahiranim iz drveta te ovisno o dužini
odležavanja, u njemu se razvija karakteristična aroma i boja.

TRAVARICA

Članak 26.

Travarica
je proizvod koji spada u kategoriju specijalnih rakija. Travarica se dobiva
aromatiziranjem vinskog destilata i/ili loze i/ili rakije od grožđanog koma
i/ili voćne rakije aromatskim biljem ili njihovim maceratima.

Članak 27.

Travarica
je tradicionalno alkoholno piće. Za aromatiziranje i/ili spravljanje macerata travarice upotrebljava se odabrano aromatsko bilje
u količini i sastavu prema vlastitim recepturama proizvođača s osnovnom
karakteristikom da prevladavaju aromatske komponente karakteristične za
goransko-mediteransko podneblje. Lagano obojenje ovog proizvoda potječe od
dodanih macerata aromatskog bilja, a proizvod može
sadržavati dijelove biljaka s kojima je aromatiziran.

Članak 28.

Travarica
se proizvodi tako da se vinskom destilatu ili rakijama od grožđa ili voća
dodaju macerati odabranog aromatskog bilja uvijek u
istom omjeru i sastavu, kako bi proizvod zadržao prepoznatljiva,
karakteristična senzorska svojstva.

Osnovna
sirovina (vinski destilat ili rakija od grožđa ili voća) mora udovoljavati
zahtjevima kvalitete sukladno posebnim propisima.

**PELINKOVAC**

Članak 29.

Pelinkovac
je proizvod koji spada u kategoriju biljnih likera. Pelinkovac se dobiva
aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla maceratima
aromatskog bilja.

Članak 30.

Pelinkovac
je biljni liker dobiven aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla maceratima aromatskog bilja u kojima po
sastavu i količini dominira biljka pelin (Absinthy herba), koja proizvodu daje prepoznatljiva i
karakteristična senzorska svojstva – neznatno gorak
okus i osebujan miris po biljci pelin po kojoj liker i nosi ime. S obzirom na
tradiciju proizvodnje svaki proizvođač ima svoje specifičnosti u sastavu macerata, količini dodanog šećera i alkoholnoj jakosti tako
da je to liker čija je alkoholna jakost od 27 – 31% vol. alkohola, količina
dodanog šećera od 100 – 170 g po litri.

Članak 31.

Postupak
spravljanja likera počinje potapanjem odabrane smjese aromatskog bilja u
etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla kroz određeno vrijeme. Dio tako
dobivenog macerata destilira se i miješa s preostalim
maceratom uz dodatak dozvoljenih prehrambe­nih aditiva. Taj pripravak se, nakon određenog vremena koje
je potrebno da se homogenizira, upotrebljava za proizvodnju pelinkovca.

**ZADARSKI MARASCHINO**

Članak 32.

Zadarski
maraschino je proizvod koji spada u kategoriju voćnih
likera. Zadarski maraschino se dobiva aromatiziranjem
etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla s destilatom macerata
višnje maraske i/ili njezinih dijelova (kore, grančice, lista, ploda) u etilnom
alkoholu poljoprivrednog podrijetla.

Članak 33.

Zadarski
maraschino je bezbojni liker karakterističnih senzorskih osobina koje mu daje destilat dobiven od
dalmatinske višnje maraske, poznate po osebujnom okusu, mirisu i boji, koji su
rezultat podneblja i klimatskih uvjeta Dalmacije. Aromatičnost dodanog
destilata dostatna je da u potpunosti bez drugih aromatskih dodataka odredi
osebujnost ovog likera.

Udio
destilata je minimalno 33% od ukupne količine alkohola u likeru. Alkoholna
jakost je minimalno 32% vol. alkohola, a sadržaj šećera od 300 – 360 g/l.

Članak 34.

Karakter
zadarskom maraschinu daje tradicionalna proizvodnja maraschino destilata, koji se
dobiva iz destilata ploda i destilata lista višnje maraske. Destilat ploda
višnje maraske proizvodi se na sljedeći način: plod višnje maraske se
dezintegrira i otkoštičava, te podvrgava prirodnoj
fermentaciji. Nakon postizanja određenog sadržaja alkohola, smjesa se macerira kroz određeni vremenski period. Zatim slijedi
diskontinuirana destilacija u bakrenim kotlovima za destilaciju. Destilacija se
provodi tako da je dobiveni destilat 60-65 % vol. alkohola, kako bi zadržao
svoju osebujnost okusa i mirisa. Destilat lista višnje maraske proizvodi se na
sljedeći način: svježi list se usitnjava i macerira u
alkoholnoj otopini određeni vremenski period. Zatim se pristupa
diskontinuiranoj destilaciji u bakrenim kotlovima za destilaciju. Dobiveni
destilat mora biti 60-65 % vol. alkohola, da bi zadržao svojstvenu aromu.
Spajanjem oba destilata u točno određenom omjeru dobiva se maraschino
destilat, koji je osnova proizvodnje likera maraschino.
Maraschino destilat miješa se s etilnim alkoholom
poljoprivrednog podrijetla i šećerovinom, te odležava
kroz određeno vremensko razdoblje potrebno za homogenizaciju likera.

Članak 35.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
011-02/06-01/9

Urbroj: 525-11-07-1

Zagreb,
9. veljače 2007.

Ministar

**Petar Čobanković, v. r.**

PRILOG 1

LISTA JAKIH ALKOHOLNIH I
AROMATIZIRANIH PIĆA PODRIJETLOM IZ HRVATSKE

1. RAKIJE

Loza

Stara
šljivovica

Slavonska
šljivovica

Travarica

**2.
LIKERI**

Pelinkovac

Zadarski
Maraschino

PRILOG 2

OBRAZAC ZAHTJEVA ZA
REGISTRACIJU

1.
PODACI O PODNOSITELJU ZAHTJEVA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Naziv udruženja |  | |
| Adresa i telefon |  | |
| Pravni status udruženja |  | |
| Podaci o svakom pojedinom članu udruženja | | |
| Ime i prezime ili naziv | Adresa ili sjedište, telefon | Matični broj |
|  |  |  |
|  |  |  |

2. PRILOZI UZ ZAHTJEV

|  |  |
| --- | --- |
| staviti križić  ý | Dokumentacija |
| ☐  ☐  ☐  ☐ | Specifikacija pića sukladno članku 6.  Izvadak iz sudskog registra ili obrtnica  Dokaz (fizikalno-kemijska analiza) o sukladnosti pića sa specifikacijom  Fotokopija uplatnice o uplaćenim troškovima postupka |

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_           \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(mjesto
i datum)           (potpis podnositelja
zahtjeva)

Pravilnik, NN 20/2007-791
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)