## Dugoročni plan razvoja oružanih snaga Republike Hrvatske 2006. - 2015.

### NN 81/2006 (19.7.2006.), Dugoročni plan razvoja oružanih snaga Republike Hrvatske 2006. - 2015.

# HRVATSKI SABOR

1936

Na temelju
članka 6. stavka 2. podstavka 3. Zakona o obrani (»Narodne novine«,
br. 33/02. i 58/02.), Hrvatski sabor na sjednici
7. srpnja 2006., donio je

## DUGOROČNI PLAN

### RAZVOJA ORUŽANIH SNAGA REPUBLIKE HRVATSKE2006. – 2015.

UVOD

Oružane snage
Republike Hrvatske (OS RH) štite njezin suverenitet i neovisnost te brane
teritorijalnu cjelovitost. Ispunjavanje ove uloge zahtijeva prilagođavanje
OS RH sigurnosnim promjenama. Potrebe razvoja društva u cjelini zahtijevaju,
između ostalog, i OS RH primjerene sigurnosnim izazovima i istodobno
financijskim mogućnostima države. Glavni dokument kojim se usmjerava razvoj
OS RH je Dugoročni plan razvoja OS RH (DPR OS RH).

Programom
Vlade RH za mandatno razdoblje 2003. – 2007. izražena je potreba za
izmjenama i usvajanjem novih strategija (Strategija nacionalne sigurnosti
RH, Strategija obrane RH i Vojna strategija RH). S obzirom da su izrada i
usvajanje DPR OS RH postali conditio sine
qua non nastavka
obrambene reforme u RH, iskazana je potreba usvajanja novog polazišta za
izradu prvog DPR OS RH, uz istodobno usklađivanje postojećih strategija s
tim polazištem. Izradom prvog Strateškog pregleda obrane (SPO), Ministarstvo
obrane (MORH) kreiralo je potrebno polazište, predlažući osnovne smjerove
nastavka obrambene reforme i razvoja OS RH. DPR OS RH 2006. – 2015. se
oslanja na nalaze i preporuke SPO-a koji je rezultat konsenzusa državnog
vrha i istodobno, plod šire suradnje MORH-a s drugim resorima Vlade RH,
stručnjacima s područja obrane u RH te sa zemljama članicama NATO-a. Na taj
način, SPO predstavlja »most« u razdoblju u kojem je potrebno prilagoditi
strategijske i zakonske dokumente istodobno nastavljajući započete procese
transformacije OS RH.

Namjena DPR OS
RH 2006. – 2015. (u daljnjem tekstu: Plan) je utvrđivanje smjera razvoja OS
RH u idućem desetogodišnjem razdoblju i definiranje obveza elemenata
obrambenog sustava u njegovom ostvarenju. Usvajanjem ovog dokumenta Hrvatski
sabor iskazuje odlučnost u provedbi reforme obrambenog sustava i obvezuje
Vladu RH da osigura resurse potrebne za dostignuće ciljeva utvrđenih ovim
Planom. Plan je polazište za izradu svih razvojnih i provedbenih planova u
okviru MORH-a i OS RH, uključujući i prijedloge obrambenog proračuna,
odnosno financijskog plana MORH-a.

Cilj ovoga
Plana je utvrditi vojne sposobnosti koje će OS RH razvijati i održavati, te
financijske okvire i dinamiku njihova punog dostizanja. Slijedeći nalaze i
preporuke SPO-a buduće vojne sposobnosti bit će primjerene suvremenim
sigurnosnim izazovima i raspoloživim resursima.

SPO je
predložio smjer razvoja OS RH definirajući im misije i zadaće te sposobnosti
koje moraju posjedovati kako bi ih učinkovito provodile odnosno sudjelovale
u sustavu kolektivne obrane. U skladu s ovim prijedlogom vizija OS RH
je:

– veličina OS
RH koja neće prelaziti 16 000 djelatnih vojnih osoba, 2 000 civilnog
osoblja, 2 000 dragovoljnih ročnika (ukupni godišnji kontingent) i do 6 000
pripadnika ugovorne pričuve;

– OS RH će se
popunjavati isključivo dragovoljcima najkasnije od 2010.;

– napuštanje
teritorijalnog načela organiziranja snaga;

–
zapovjedništva grana OS RH imat će primarnu ulogu pripreme snaga, a
operacije će voditi Glavni stožer OS RH;

– posebno
ustrojeno združeno zapovjedništvo skrbit će se o potpori u segmentima
logistike, zdravstva i osoblja;

– kopnene
snage bit će nositelj izvođenja združenih operacija OS RH razvijajući i
održavajući uravnotežene sposobnosti odgovora na suvremene sigurnosne
izazove;

– 8% djelatnih
kopnenih snaga bit će angažirano ili spremno za angažiranje u međunarodnim
vojnim operacijama, a 40% će posjedovati sposobnosti sudjelovanja u
operacijama izvan teritorija RH;

–
pripadnici ugovorne pričuve pripremat će se za sudjelovanje i u operacijama
izvan teritorija RH;

– pomorske
snage razvijat će sposobnost nadzora i zaštite pomorskog prostora RH i
potpore kopnenim snagama u združenim operacijama;

– zrakoplovne
snage održavat će sposobnosti nadzora i zaštite zračnog prostora RH te
sposobnosti potpore kopnenim snagama u združenim operacijama;

– sposobnosti
OS RH bit će dostignute i održavane primjerenom obukom postrojba i
pripadnika OS RH, te nabavom potrebnog naoružanja i opreme.

Ovakva vizija
izvire iz realistične procjene prijetnji i rizika, postojećih i
anticipiranih misija i zadaća OS RH, preuzetih obveza u međunarodnim
okvirima i očekivanih resursa koje RH za obrambeni proračun može izdvojiti.

U prvom
poglavlju ovog dokumenta opisane su zadaće koje će u budućnosti provoditi OS
RH, sposobnosti potrebne za njihovu provedbu, ciljana struktura i veličina
OS RH te njihov razmještaj.

U drugom
poglavlju definirani su razvojni ciljevi na području osoblja, materijalnih
resursa, logističkog sustava, obuke i doktrine, međunarodne vojne suradnje i
istraživanja i razvoja.

U trećem
poglavlju utvrđuju se proračunski, odnosno financijski okviri koji će
omogućiti ostvarivanje razvojnih ciljeva.

Četvrto
poglavlje razrađuje mehanizme osiguranja provedbe Plana te upravljanje
rizicima koji mogu otežati ili onemogućiti realizaciju ciljeva.

I. MISIJE I
ZADAĆE, VOJNE SPOSOBNOSTI I STRUKTURA OS RH

1. Misije i
zadaće OS RH

Oružane snage
Republike Hrvatske imaju četiri temeljne misije: zaštita suvereniteta
Republike Hrvatske, obrana Republike Hrvatske i saveznika; sudjelovanje u
operacijama odgovora na krize u inozemstvu; sudjelovanje u mjerama izgradnje
sigurnosti i povjerenja; te pomoć civilnim institucijama u zemlji.

Vjerojatnost
konvencionalnog napada na Republiku Hrvatsku je vrlo mala te će na
strukturiranje i dimenzioniranje OS RH, osim osnovne misije zaštite
suvereniteta i obrane Republike Hrvatske, utjecati i sve ostale misije.

Za izvršavanje
temeljne, ustavne misije, OS RH će zadržati sposobnost narastanja ukupnog
vojnog potencijala zemlje na potrebnu veličinu. Sposobnost narastanja vojnog
potencijala osigurat će se zadržavanjem opće vojne obveze, uvođenjem
dragovoljnog služenja vojnog roka te usvajanjem novog koncepta pričuve
(ugovorna i nerazvrstana pričuva).

Ugovornom
pričuvom popunjavat će se pričuvne postrojbe s djelatnom jezgrom koje će
moći biti upućene u sve vrste operacija u roku od 120 dana od dana donošenja
odluke. Ugovorna pričuva pojačavat će potencijal OS RH u izvođenju operacija
u zemlji i inozemstvu.

Postrojbe
popunjene pripadnicima nerazvrstane pričuve bit će ustrojavane, opremane i
uvježbavane tek u situacijama kada Republika Hrvatska bude ugrožena
potencijalnom agresijom. Raspoloživo vrijeme za njihovo ustrojavanje i obuku
iznosit će 120 do 360 dana. Za pripadnike nerazvrstane pričuve (oko 40 000
pripadnika) vodit će se evidencija i čuvati dio pješačkog i topničkog
naoružanja i potrebne opreme. Pripadnici nerazvrstane pričuve neće biti
pozivani u vojnu službu niti uvježbavani sve dok stupanj ugroženosti ne
dostigne razinu koja zahtijeva značajno povećanje obrambenih sposobnosti
zemlje.

2. Ključne
operativne sposobnosti OS RH

Tijekom
transformacije obrambenog sustava provest će se promjene koje će povećati
sposobnosti odgovora na sigurnosne izazove i ugroze. Ovaj proces će ostati
otvoren za primjenu novih rješenja u područjima doktrine, organizacije,
osoblja i obuke.

Transformacija
OS RH usmjerena je na dostizanje potrebne razine vojnih sposobnosti
mirnodopskog sastava OS RH za izvršavanje svih vojnih zadaća te na razvoj
sposobnosti stalne prilagodbe obrambenog sustava dinamičnom sigurnosnom
okružju. Tijekom procesa transformacije pratit će se promjene koje se
događaju u NATO-u, EU-u te promjene u našem bližem i širem okružju. U
slučaju značajnih promjena, razvoj vojnih sposobnosti OS RH prilagođavat će
se novim uvjetima.

OS RH će u
budućnosti u međunarodnim operacijama odgovora na krize značajnije djelovati
izvan nacionalnog teritorija, u područjima gdje je mogućnost oslonca na
postojeću infrastrukturu vrlo ograničena. Ovo djelovanje bit će uvijek u
sklopu savezničkih snaga, bilo u okvirima NATO saveza, UN-a, EU-a ili u
sklopu drugih koalicijskih snaga, a u skladu s interesima i mogućnostima RH.
U cilju ispunjenja takvih zadaća bit će donesena pravila angažiranja
postrojba i pojedinaca iz sastava OS RH u inozemstvu koja će biti usklađena
sa zakonskom regulativom Republike Hrvatske i regulativom međunarodnih
organizacija pod čijim vodstvom će biti angažirane hrvatske snage.

Imajući u vidu
financijska sredstva raspoloživa za obrambene potrebe, OS RH neće biti u
mogućnosti niti će razvijati cijeli spektar vojnih sposobnosti potrebnih za
samostalno djelovanje izvan teritorija RH. U slučaju takve potrebe OS RH će
se djelomično oslanjati na saveznike koji te sposobnosti posjeduju.

U svrhu
odvraćanja od eventualnog konvencionalnog napada OS RH će zadržati pojedine
sposobnosti na razini koja će omogućiti narastanje obrambenog potencijala
zemlje.

Razvoj
sposobnosti snaga i funkcionalnih područja u OS RH bit će usmjeren na
sposobnost  planiranja i izvođenja združenih operacija. Za dostizanje
tih sposobnosti značajnu ulogu imat će prilagodba sustava obuke i školovanja
vodećeg i zapovjednog osoblja.

Ključni
čimbenik za uspješno i ravnopravno sudjelovanje u budućim združenim
međunarodnim operacijama je interoperabilnost na
svim područjima djelovanja. Realizacija partnerskih ciljeva i obveza
preuzetih u okvirima Akcijskog plana za članstvo (MAP-a) i Procesa
planiranja i raščlambe (PARP-a), u tom smislu, ima najveći prioritet.

Nove misije i
zadaće OS RH, kao što su sudjelovanje u operacijama odgovora na krize izvan
nacionalnog teritorija, uključujući i borbu protiv međunarodnog terorizma,
zahtijevaju potpuno novi profil vojnih sposobnosti koji će biti definiran
razvojem sedam sljedećih, međusobno uvjetovanih i povezanih kategorija
sposobnosti:

•
pravodobna raspoloživost snaga,

•
sposobnost zapovijedanja i nadzora,

•
sposobnost iskorištavanja informacijskog prostora,

•
sposobnost razmještanja snaga i mobilnost u području operacija,

•
učinkovitost u angažiranju snaga,

•
održivost i sposobnost izvođenja dugotrajnih operacija,

•
sposobnost preživljavanja i zaštite snaga.

Pravodobna
raspoloživost snaga

S ciljem
razvoja sposobnosti pravodobnog angažiranja primjerenih snaga postrojbe OS
RH nalazit će se u sljedećim stupnjevima spremnosti:

Snage brzog
odgovora bit će spremne intervenirati unutar 24 sata u različitim tipovima
izvanrednih situacija u zemlji. U ovom stupnju spremnosti stalno će se
nalaziti ojačana motorizirana satnija, satnija za specijalna djelovanja s
dijelom postrojbi mornaričkog pješaštva, rodova i službi borbene potpore
(vod inženjerije, vod NBKO, vod veze, vod vojne policije, transportni vod i
sanitetski tim), zrakoplovne postrojbe u sustavu zaštite zračnog prostora
(dežurni dvojac i ZMIN), dva transportna / MEDEVAC helikoptera, te dva
aviona PC-9, dva plovila Obalne straže i postrojbe Obalne službe motrenja i
obavješćivanja (OSMIO). Postrojbe OS RH uključene u aktualnu rotaciju NATO
snaga brzog odgovora (NRF), odnosno borbenih skupina EU-a (Battle
groups) bit će spremne za upućivanje u operacije izvan teritorija RH unutar
5 dana.

Ukupno će se u
ovom stupnju spremnosti nalaziti do 10% djelatnog sastava OS RH.

Snage visoke
spremnosti mogu doseći punu borbenu spremnost unutar roka od 30 dana za
operacije u zemlji odnosno u roku od 90 dana za operacije u inozemstvu. U
ovom stupnju spremnosti nalazit će se bojna za specijalna djelovanja,
ojačana motorizirana/mehanizirana bojna i satnija mornaričkog pješaštva s
dijelom postrojba borbenih rodova i službi borbene potpore (dvije
inženjerijske satnije, satnija NBKO, satnija veze, satnija VP, postrojbe
PZO-a te bojna za opću logističku potporu iz sastava ZzP-a). Osim toga, sve
zrakoplovne i mornaričke postrojbe i postrojbe komunikacijsko-informacijskog
sustava (KIS-a) u cjelokupnim OS RH bit će u stanju doseći zahtijevanu
spremnost unutar tog roka.

Ukupno će se u
ovom stupnju spremnosti nalaziti oko 35% djelatnog sastava OS RH.

Snage niske
spremnosti punu borbenu spremnost mogu doseći u roku od 30 do 120 dana.
Namijenjene su za potporu djelovanja i angažiranja snaga brzog odgovora i
snaga visoke spremnosti. Sve postrojbe popunjene djelatnim osobljem koje se
ne nalaze u jednom od prethodna dva stupnja spremnosti te postrojbe
popunjene ugovornom pričuvom nalazit će se u ovom stupnju spremnosti. U
postrojbama popunjenim ugovornom pričuvom, djelatna jezgra imat će zadaću
obuke pričuvnog i djelatnog sastava u okviru roda.

Ukupno će se u
ovom stupnju spremnosti nalaziti oko 55% djelatnog sastava OS RH i postrojbe
popunjene ugovornom pričuvom.

Snage s duljim
vremenom uspostave (snage za narastanje potencijala OS RH) zahtijevanu
borbenu spremnost mogu postići postupno u roku od 120 do 360 dana.
Namijenjene su za razvoj snaga za nacionalnu obranu, a oslanjat će se na
pripadnike nerazvrstane pričuve. Konceptualnim definiranjem ovih snaga
iskazuje se sposob­nost
narastanja OS RH na veličinu potrebnu za obranu nacionalnog teritorija u
određenom vremenskom razdoblju. U slučaju potrebe, svi državljani RH, vojni
obveznici moći će biti pozvani na službu u OS RH u skladu s ustavnim i
zakonskim odredbama.

S ciljem
održavanja definiranih stupnjeva spremnosti OS RH će:

•
strukturirati i opremiti do 40% djelatnih
kopnenih i dio ostalih snaga (u prvom redu postrojba rodova i službi borbene
potpore) na način koji omogućava njihovo upućivanje u područje operacija
izvan Republike Hrvatske,

•
imati stalno raspoloživo ukupno do 8% djelatnih kopnenih snaga OS RH za
upućivanje u operacije ili imati angažirano u operacijama,

•
planirati, uz snage potrebne za izvršenje zadaće, snage za potporu, moguće
pojačanje i evakuaciju angažiranih snaga.

![](dodatni/144707.gif)

Slika
1.   POSTUPNO NARASTANJE UKUPNOG POTENCIJALA OS RH

Vrsta i
veličina postrojbai u pojedinom stupnju
spremnosti mijenjat će se ovisno o sigurnosnoj procjeni, planiranim zadaćama
i prihvaćenim obvezama.

**Sposobnosti
zapovijedanja i nadzora**

Sustav
zapovijedanja i nadzora u OS RH bit će razvijan na način koji omogućava
skraćivanje vremena potrebnog za donošenje odluke i pravodobnu pripremu i
upućivanje snaga u područje izvođenja operacije. Ovaj sustav bit će u stanju
istodobno planirati i voditi sljedeće vojne operacije:

a. operaciju
obrane teritorijalne cjelovitosti sa ili bez poziva na članak V.
Sjevernoatlantskog ugovora,

b. dvije
operacije u sklopu međunarodnih operacija odgovora na krize izvan teritorija
RH (ukupno angažirane snage ekvivalenta jedne ojačane bojne),

c. potporu
operacijama uklanjanja posljedica izvanredne situacije u zemlji (ukupno
angažirane snage ekvivalenta namjenski organizirane bojne),

d.
zapovijedati i voditi zapovjedništva i postrojbe OS RH u izvršavanju
redovitih mirnodopskih zadaća.

Osim toga,
sustav zapovijedanja i nadzora imat će sposobnost zapovijedanja i nadzora
(nacionalni zapovjedni lanac) svim pojedincima i postrojbama
kojei sudjeluju u međunarodnim operacijama,
aktivnostima, misijama ili zapovjedništvima NATO-a, EU-a, UN-a i
dr.

Zapovjedni
lanac u miru i u izvanrednim situacijama (sudjelovanje u međunarodnim
operacijama, nesreće uzrokovane ljudskim, tehničkim ili prirodnim
čimbenicima i sl.) prikazan je na slici 2.

Zapovjedništva
grana OS RH i Zapovjedništvo za potporu osiguravat će osiguravati i
pripremati snage potrebne za izvođenje operacije i vodit će svakodnevne
aktivnosti u vlastitim organizacijskim cjelinama.

Postrojba ili
pojedinac upućeni u operaciju zapovjedno će privremeno biti podređeni
zamjeniku načelnika GS OS RH za operacije.

![](dodatni/144706.gif)

Slika 2.  ZAPOVJEDNI LANAC U MIRU I IZVANREDNIM SITUACIJAMA
(KATASTROFE, AKCIDENTI, HITNE SITUACIJE I SL.)

Sustav
zapovijedanja i nadzora tijekom izvođenja operacije obrane RH od agresije
neće pretrpjeti značajnije promjene u odnosu na mirnodopski. Zapovjedništva
triju granae OS RH bit će dimenzionirana i
organizirana za izvršenje mirnodopskih zadaća, a moći će dio osoblja ili
pojedine module staviti i na raspolaganje za formiranje namjenski
organiziranih operativnih zapovjedništava. Namjenski organizirana
zapovjedništva će narastanjem i popunom osobljem iz svih grana, rodova i
struka OS RH imati potreban broj i profil stožernog osoblja za potrebe
planiranja i izvođenja združenih operacija.

Sposobnost
iskorištavanja informacijskog prostora

Brzi razvoj i
napredak u području informacijske tehnologije otvaraju mogućnost
prikupljanja, prijenosa, obrade i distribucije velike količine informacija.
Na temelju točnih, pravodobno obrađenih i dostavljenih informacija moguće je
u znatnoj mjeri povećati učinkovitost snaga te uspješno izvršiti zadaće i sa
daleko manjim snagama. OS RH će stoga u budućnosti sve više pažnje
poklanjati davati sposobnosti iskorištavanja informacijskog prostora.

Najznačajniju
ulogu u razvoju i održavanju ove sposobnosti imat će
zapovjedno-informacijski i komunikacijski sustavi te vojno-obavještajni
sustav OS RH.

Vojno-obavještajni sustav OS RH će u suradnji s drugim obavještajnim i
sigurnosnim agencijama u RH razvijati sposobnosti prikupljanja informacija
od interesa za OS RH, njihovu obradu i distribuciju korisnicima. U okviru
obavještajnog sustava u OS RH ustrojit će se Središnjica elektronskog
izviđanja (EI) kao pristožerna postrojba GS OS
RH i vojno-obavještajna bojna kao postrojba u sastavu HkoV-a.

OS RH će imati
i sposobnost institucionalne razmjene obavještajnih i drugih informacija sa
savezničkim oružanim snagama. U područje međunarodne operacije bit će
upućivani i nacionalni obavještajni elementi sa zadaćom osiguranja
obavještajne potpore nacionalnom kontingentu angažiranom u operaciji.

Sposobnost
razmještanja i mobilnost snaga

Sposobnost
razmještanja i upućivanja u operacije izvan teritorija RH razvijat će se
samo za dio postrojbai za koje se takva vrsta
djelovanja predviđa u budućnosti. Obvezivanjem svih pripadnika OS RH da, po
potrebi, sudjeluju u operacijama izvan teritorija RH, te mogućnost
angažiranja pojedinih pripadnika ugovorne pričuve i pojedinih civilnih osoba
u takvim operacijama doprinijet pridonijet će sposobnosti razmještanja.

U cilju
povećanja sposobnosti razmještanja snaga OS RH će:

•
usmjeriti opremanje i modernizaciju snaga (u prvom redu borbenim sredstvima
i komunikacijsko-informacijskim sustavima) na sredstva i sustave koji se
mogu transportirati zračnim putem,

•
biti strukturirane modularno, na način koji omogućava izdvajanje dijela
snaga potrebnih za izvođenje operacija te njihovu popunu i rotaciju istih,
primjenjujući iste kriterije na postrojbe borbenih rodova i postrojbe rodova
i službi borbene potpore,

•
planirati i provoditi strategijski transport i razmještanje snaga zajedno sa
saveznicima, a taktički transport vlastitim snagama i sredstvima,

•
osigurati postrojbama dovoljnu razinu taktičke pokretljivosti u području
operacije.

Mobilnost
snaga značajno će se povećati nabavom borbenih oklopnih vozila na kotačima,
moderniziranjem i proširenjem zrakoplovnih kapaciteta za taktički zračni
transport te nabavom drugih nebojnih
transportnih vozila. Svi elementi OS RH koji sudjeluju u određenoj operaciji
ili aktivnosti imat će potrebnu razinu mobilnosti.

Učinkovitost u
angažiranju snaga

Učinkovitost u
angažiranju snaga podrazumijeva uspješnost u ostvarivanju planiranih učinaka
određene operacije. Ovi učinci mogu biti borbenog, ali sve češće i
neborbenog karaktera.

Borbena
učinkovitost ovisi o uspješnosti izravnog ili neizravnog djelovanja protiv
ciljeva na zemlji, na moru, pod morem i u zraku, uključujući i sposobnost
izvođenja informacijskih i drugih operacija.

OS RH zbog
ograničenih financijskih sredstava nemaju moguć­nost
primjene svih najnovijih tehnologija i dostignuća moderne tehnike, ali će
postupnom modernizacijom postojećih i nabavom novih borbenih sustava
povećavati sposobnost izbora, pronalaženja, dodjeljivanja i neutraliziranja
ciljeva, sposobnost djelovanja u otežanim klimatskim uvjetima i sposobnost
djelovanja noću i u uvjetima smanjene vidljivosti.

Željeni učinak
može se postići i prije same uporabe snaga, vjerodostojnim prikazom snaga i
sposobnosti. Vrijeme potrebno za razmještaj snaga skratit će se povećanjem
sposobnosti obavještajnog sustava i sustava zapovijedanja i nadzora.

Pored Osim
sposobnosti učinkovite uporabe oružane sile protiv protivnika, OS RH će
razvijati i sposobnost postupnog smanjenja intenziteta sukoba te
sudjelovanja u stabilizaciji i smirivanju stanja u području djelovanja.

Budući da se
OS RH nalaze pred financijski vrlo zahtjevnim procesom sveobuhvatne
modernizacije i opremanja, mogućnost razvoja snaga koje mogu sudjelovati u
sukobu visokog intenziteta, tj. koje mogu biti
angažirane u početnoj fazi sukoba u združenoj međunarodnoj operaciji je
ograničena.

OS RH će na
početku procesa opremanja i modernizacije u prvom redu razvijati snage i
sposobnosti koje mogu biti upotrijebljene u fazi stabiliziranja stanja i
održavanja mira. Za tu svrhu OS RH će deklarirati i stavljati na
raspolaganje snage koje će biti opremljene, organizirane i osposobljene za
sudjelovanje u dugotrajnijim međunarodnim združenim operacijama održavanja
mira i stabilizacije, tijekom kojih se mogu očekivati sukobi niskog do
srednjeg intenziteta.

Razvoj snaga
koje mogu sudjelovati u operacijama vrlo visokog i visokog rizika odnosno u
sukobima visokog intenziteta moguće je očekivati nakon završetka procesa
transformacije OS RH te nakon djelomične modernizacije i opremanja dijela
postrojbi postrojba suvremenom borbenom, zaštitnom i komunikacijskom opremom
potrebnom za takve vrste operacija. U tom razdoblju očekuje se i članstvo RH
u EU-u i NATO-u. Snage koje će OS RH pripremati za međunarodne vojne
operacije bit će koncipirane za različito vođene operacije (NATO, EU ili UN
vođene operacije) prema konceptu jedinstvenog kompleta snaga (»Single
Set of Forces«).

Održivost
snaga i sposobnost izvođenja dugotrajnih operacija

Uspjeh snaga u
izvršenju predviđenih zadaća ovisit će i o njihovoj sposobnosti održivosti.
Održivost snaga bit će osigurana bez obzira na udaljenost područja
operacije, klimatske i infrastrukturne uvjete, trajanje operacije te
intenzitet i vrstu djelovanja angažiranih postrojbai
i dijelova OS RH.

Logistička
održivost postrojba i OS RH u operacijama i
aktivnostima u zemlji osiguravat oslanjat će se s osloncem na vlastite
kapacitete i civilne kapacitete na teritoriju RH.

Održivost
snaga i sposobnost izvođenja dugotrajnih operacija izvan teritorija RH
osigurat će se:

•
prihvaćanjem obveza sudjelovanja u zajedničkim operacijama izvan teritorija
RH samo sa snagama za koje OS RH mogu osigurati dostatnu logističku i drugu
potporu,

•
strukturiranjem namjenski organiziranih snaga sposobnih za izvršenje
predviđene zadaće, sa dostatnom logističkom potporom i početnom
samoodrživošću u ograničenom razdoblju. U načelu
će postrojbe OS RH biti organizirane, opremljene i popunjene s ciljem
ostvarenja sposobnosti samoodrživosti za
djelovanje bez popune tijekom 7 do -30 dana od dana upućivanja u operaciju,

•
upućivanjem u područje operacije nacionalnog elementa za potporu (National
Support Element -– NSE) koji će biti
dimenzioniran, opremljen i osposobljen za pružanje logističke potpore
vlastitim snagama,

•
sposobnošću OS RH za korištenje različitih načina osiguranja logističke
potpore prepoznatih u konceptu logistike OS RH (oslonac na vlastite
kapacitete, kapacitete teritorija, kapacitete savezničkih oružanih snaga,
kapacitete ugovornih dobavljača te kapacitete zemlje domaćina),

•
obvezom svih pripadnika profesionalnog sastava i ugovorne pričuve za
sudjelovanjem u međunarodnim operacijama.

Sposobnost
preživljavanja i zaštita snaga

Sposobnost
preživljavanja i zaštita snaga te otklanjanje opasnosti po život i zdravlje
pripadnika OS RH predstavlja jedan od važnih preduvjeta za uspješno
izvršavanje dodijeljenih zadaća.

OS RH će
sposobnostima preživljavanja i zaštite snaga poklanjati posebnu pažnju, kako
tijekom obavljanja rutinskih zadaća i obuke tako i tijekom izvršavanja i
najzahtjevnijih i najrizičnijih borbenih zadaća.

Pasivna
zaštita pojedinaca i postrojbai realizirat će
se:

•
Kvalitetnom i realističnom obukom za izvršavanje zadaća u svim uvjetima.
Prije upućivanja u operacije izvan zemlje izvodit izvest će se i posebna
preduputna obuka prilagođena konkretnim uvjetima
u području operacije i potencijalnim prijetnjama.

•
Opremanjem kvalitetnom i za zadaću prilagođenom osob­nom
i zaštitnom opremom, uključujući i opremu potrebnu za preživljavanje i
djelovanje u uvjetima ugroze NKB ugroze. Pojedinci i postrojbe će se
kompletnom zaštitnom opremom opremati u sukladnou
s uvjetima u operaciji.

•
Opremanjem postrojbai sredstvima koja
ispunjavaju zahtjeve balističke i druge zaštite ljudstva.

•
Pravodobnoim provođenjem provedbom zdravstvenih,
psiholoških i sanitarnih mjera u sukladnou s
predviđenom predviđenim angažiranjemu snaga.

•
Provođenjem obavještajno-sigurnosnih mjera u cilju pravodobnog otkrivanja
potencijalne opasnosti i njezina otklanjanja iste prije nego što nastupe
štetne posljedice po vlastite snage.

•
Smještajem pojedinaca i postrojbai na način koji
osigurava dovoljnu razinu pasivne zaštite od mogućeg konvencionalnog i
nekonvencionalnog napada, uključujući i maskiranje.

Zbog
predviđenog smanjenja ukupne brojčane veličine OS RH, sustav osiguranja i
zaštite vojnih objekata i infrastrukture bit će značajno moderniziran i u
velikoj mjeri će se oslanjati na tehnička sredstva zaštite.

3.1.
Struktura, razmještaj i glavni oružani sustavi OS RH

Na temelju
nalaza i preporuka SPO-a, a s ciljem razvijanja i dostizanja dosezanja
ključnih sposobnosti oblikovana je organizacijska struktura OS RH, čije su
glavne organizacijske cjeline prikazane na slici broj 3:

![](dodatni/144705.gif)

Slika 3.   ORGANIZACIJSKA STRUKTURA OS RH

Prikazana
organizacijska struktura bit će dostignuta najvećim dijelom do kraja 2008.
godine.

Glavni stožer
OS RH (GS OS RH) Združeno je tijelo Oružanih snaga ustrojeno u okviru
Ministarstva obrane, nadležno za zapovijedanje, pripremu i uporabu Oružanih
snaga. GS OS RH omogućava zapovijedanje cjelokupnim OS RH u skladu sa
zapovijedima vrhovnog zapovjednika i aktima ministra obrane te obavlja i
druge stručne poslove za potrebe vrhovnog zapovjednika i ministra obrane.

Pristožerne
postrojbe GS OS RH Izvršavaju zadaće za potrebe cjelokupnih OS RH.

Zapovjedništva
triju grana OS RH Odgovorna su za funkcioniranje grana i nadležna su za
ustrojavanje, popunu, razvoj, opremanje i uvježbavanje zapovjedništava i
postrojbai za izvršavanje namjenskih zadaća.
Osim toga, zapovjedništva grana sudjeluju u profesionalnom razvoju osoblja,
razvijaju gransku i rodovske doktrine te su nadležna za obuku djelatnog i
pričuvnog osoblja.

Zapovjedništvo
za potporu (ZzP) Zaduženo je za operacionalizaciju i koordiniranje
logističke i zdravstvene potpore OS RH u cjelokupnom spektru operacija te
obavlja i dio poslova jedinstvenog personalnog upravljanja. U
Ssukladnou s dodijeljenim misijama i zadaćama
osigurava namjenski organizirane logističke postrojbe/module terenske
logistike kao potporu postrojbama OS RH u operacijama u zemlji i inozemstvu,
osigurava ekonomično i učinkovito funkcioniranje OS RH u mjestima baziranja
uključujući razvoj i nadzor sustava vanjskih usluga. U suradnji s drugim
cjelinama OS RH poboljšava i provodi obuku pripadnika OS RH za logističke
VSSp kao i funkcionalnu obuku u dijelu
logističkih znanja i vještina.

Hrvatsko vojno
učilište (HVU) Nadležno je za izobrazbu pojedinaca za potrebe cjelokupnih OS
RH. Vojna izobrazba će se provoditi u sustavu vojnog školovanja i u suradnji
s civilnim obrazovnim institucijama. Osim toga, HVU će provoditi nakladničku
djelatnost za potrebe OS RH.

Glavni stožer
OS RH

Nova uloga,
struktura i nadležnost GS OS RH nad planiranjem i vođenjem budućih operacija
ukazuju na usmjerenje OS RH na združeno djelovanje i na najvjerojatnije
oblike djelovanja u okviru međunarodnih operacija odgovora na krize.

GS OS RH kao
sastavni dio MORH-a s dijelom nadležnosti u području planiranja (snage,
infrastruktura, osoblje, financije i opremanje) istodobno je i strategijsko
plansko tijelo u području operativnog planiranja. (Pod operativnim
planiranjem se podrazumijeva vojno planiranje operacija i aktivnosti
zapovjedništava i postrojbi OS RH. Izvodi se na tri razine – strategijskoj,
operativnoj i taktičkoj).

Uspostavljanjem dužnosti dva zamjenika
Nnačelnika
GS OS RH i jasnim definiranjem nadležnosti ustrojbenih cjelina ustrojstvenih
jedinica GS OS RH u budućoj strukturi povećat će se učinkovitost i
efikasnost GS OS RH kako u području obrambenog tako i u području operativnog
vojnog planiranja.

![](dodatni/144704.gif)

Slika 4.  ORGANIZACIJSKA STRUKTURA GS OS RH

Načelnik GS OS
RH je glavni vojni savjetnik vrhovnom zapovjedniku i Mministru obrane. Provodi akte ministra obrane i zapovijedi
vVrhovnog zapovjednika, u sukladnou s odredbama Zakona o obrani. Načelnik GS OS RH zapovijeda
izravno zapovjednicima grana, zapovjedniku Zapovjedništva za potporu,
ravnatelju HVU-a, zamjenicima načelnika GS OS RH, načelnicima Uprava GS OS
RH te prvom dočasniku OS RH.

U izvršavanju
njegovih obveza i zadaća, na raspolaganju će mu biti Kabinet, dva zamjenika,
šest uprava, Vojno-stegovni sud, Odjel kriminalističke vojne policije i
Zapovjedno operativno središte.

U OS RH
uspostavljen je i funkcionira dočasnički lanac potpore na čelu s prvim
dočasnikom OS RH, koji je izravno odgovoran načelniku GS OS RH za izgradnju
i rad dočasničkog zbora. Prvi dočasnik OS RH u suradnji s prvim dočasnicima
podređenih zapovjedništava sudjeluje u usmjeravanju profesionalnog razvoja
vojnika i dočasnika u OS RH.

S dva
zamjenika omogućit će se načelniku GS OS RH koncentriranje na njegovu
središnju ulogu u vođenju vojnih operacija i glavnog vojnog savjetnika
Vrhovnom vrhovnom zapovjedniku i ministru
obrane.

Zamjenik za
planove i resurse ujedno je i prvi zamjenik u vrijeme odsutnosti načelnika
GS OS RH.

U GS OS RH
ustrojit će se sljedeće uprave:

•
Uprava za personalne poslove (J-1), nadležna za funkcionalno područje
personalnih poslova, izobrazbe i nakladništva,

•
Uprava za obavještajne poslove (J-2), nadležna za funkcionalno područje
obavještajnih poslova,

•
Uprava za operativne poslove i obuku (J-3/7), nadležna za planiranje
operacija, za funkcionalno područje operativnih poslova, združene doktrine,
vojne vježbe i obuku,

•
Uprava za logistiku (J-4/8), nadležna za funkcionalno pod­ručje
logistike (uključujući i zdravstvo) i financija,

•
Uprava za planiranje (J-5/9) nadležna za funkcionalno područje dugoročnog
planiranja uporabe snaga, resursa, međunarodne vojne i civilno-vojne
suradnje te za programiranje i proračun,

•
Uprava za komunikacijsko-informacijske sustave (J-6) nad­ležna
za funkcionalno područje komunikacijskih i informacijskih sustava (KIS).

Dva zamjenika
načelnika GS OS RH imat će nadzirat će i koordinirati radom uprava GS OS RH.

Sve uprave GS
OS RH i dalje će biti dužne svojim specifičnim sposobnostima koju posjeduju
sudjelovati i u obrambenom i u operativnom planiranju.

![](dodatni/144703.gif)

Slika 5.  FUNKCIONALNA STRUKTURA GS OS RH

Zapovjedno-operativno središte (ZOSr) bit će
ustrojeno kao sastavni dio GS OS RH sa zadaćom omogućavanja zapovijedanja i
nadzora operacijama i aktivnostima u zemlji i inozemstvu. Bit će
dimenzionirano i tehnički opremljeno za pružanje infrastrukturne,
komunikacijske, tehničke i druge potpore planskim i zapovjednim elementima
GS OS RH tijekom planiranja i vođenja operacija i aktivnosti OS RH.

U Zapovjednom
operativnom središtu (ZOSr) stvarat će se
jedinstvena operativna slika, a njegova opremljenost i popunjenost omogućit
će vođenje svih aktivnosti i operacija postrojbai
OS RH u razdoblju do 96 sati, uključujući i angažiranje snaga u izvršavanju
zadaća nadzora zračnog i morskog prostora RH.

Vojno-stegovni
sud bit će ustrojen kao nositelj poslova i zadaća samostalnog i neovisnog
prvostupanjskog tijelo za sankcioniranjae teških
kršenja vojne stege (stegovnih prijestupa) pripadnika OS RH i
odlučivanjet će o materijalnoj odgovornosti
pripadnika OS RH (naknadi štete) u OS RH.

Odjel
kriminalističke Kriminalističke Vojne
vojne policije bit će ustrojen kao nositelj
poslova i zadaća istraživanja i sprečavanja svih oblika kriminala u i prema
OS RH. Odjel će biti popunjen istražiteljima i kriminalističkim tehničarima
obučenim i opremljenim za provođenje očevida i istraga, te će usmjeravati
rad kriminalističke Kriminalističke vojne
policije u granama OS RH.

**Pristožerne
postrojbe GS OS RH**

![](dodatni/144702.gif)

Slika 6.
Pristožerne postrojbe GS OS RH

Središnjica
elektroničkog izviđanja

Središnjica
elektroničkog izviđanja će provoditi će strateško elektroničko izviđanje za
potrebe obavještajnog osiguranja na najvišim razinama odlučivanja i
zapovijedanja te elektroničko djelovanje u potpori izvođenja operacija OS
RH. Podaci prikupljeni elektronič­kim izviđanjem
bit će na propisan način obrađivani i distribuirani korisnicima u sklopu
jedinstvenog obavještajnog sustava u RH. U svojem će sastavu integrirati
elemente za elektroničko izviđanje i elektroničko djelovanje u OS RH, a u
djelovanju u operacijama komplementarno će se nadopunjavati sa
vojno-obavještajnom bojnom HkoV-a.

Imat će do 400
pripadnika profesionalnog sastava.

Bojna za
specijalna djelovanja

Bojna za
specijalna djelovanja objedinit će sve resurse sa sposobnostima izvođenja
specijalnih operacija iz svih ustrojbenih cjelina ustrojstvenih jedinica OS
RH (HKoV, HRM, postrojbe vojne policije). Imat
će sposobnosti izvođenja specijalnih operacija koristeći sve tri prostorne
dimenzije (kopno, more, zrak). Za izvođenje operacija i borbenih aktivnosti
načelnik GS OS RH će, na temeljem temelju zahtjeva zapovjednika operacije za
određenim snagama za izvođenje specijalnih operacija, dodjeljivati potrebite
potrebne snage pod neposredni operativni nadzor zapovjednika operacije.

Bojna za
specijalna djelovanja brojat će do 300 pripadnika profesionalnog sastava.

Počasno –
-zaštitna bojna

Počasno-zaštitna bojna će izvršavat će
iprotokolarne
zadaće za potrebe državnog i vojnog vrha te zadaće zaštite i osiguranja
Vrhovnog vrhovnog zapovjednika. U cijelosti će
biti popunjena s profesionalnim pripadnicima (do 300 pripadnika).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Mjesto | Vojarna |
| GS OS RH | Zagreb | Kompleks MORH – GS OS RH |
| Zapovjedno-operativno središte |  |
| Središnjica elektroničkog izviđanja | Zagreb | "Croatia" |
| Bojna za specijalna djelovanja | Delnice | „Drgomalj“ |
| Počasno-zaštitna bojna | Zagreb | "Tuškanac" |

Tablica 1.   RAZMJEŠTAJ GS OS RH I
PRISTOŽERNIH POSTROJBI

Hrvatska
kopnena vojska (HKoV)

U potpori
ispunjenja misija i zadaća cjelokupnih OS RH glavne zadaće
HKoV-a u miru su:

– održavanje
optimalne razine spremnosti snaga u cilju odvraćanja od agresije na RH,

– razvoj i
održavanje sposobnosti za sudjelovanje u združenim operacijama i za provedbu
obrambenih i napadnih operacija,

– razvoj i
održavanje sposobnosti za provedbu netradicionalnih vojnih zadaća i za
odgovor na asimetrične ugroze,

– razvoj i
održavanje sposobnosti za sudjelovanje u međunarodnim vojnim operacijama i
humanitarnim operacijama u sklopu međunarodnih snaga,

– sudjelovanje
u međunarodnim vojnim operacijama potpore miru u spektru od održavanja do
nametanja mira,

– sudjelovanje
u potpori savezničkim snagama u RH (Host
Nation Support -
HNS),

– sudjelovanje
u aktivnostima nadzora naoružanja i izgradnje mjera povjerenja i sigurnosti,

– sudjelovanje
u potpori civilnim strukturama u RH.

U ratu
HKoV ima sljedeće zadaće:

– nositelj
provedbe združenih obrambenih i napadnih operacija u obrani teritorijalnog
integriteta RH,

– sudjelovanje
u obrani RH i saveznika u skladu s člankom V. Sjevernoatlantskog ugovora.

HKoV
će biti glavna snaga OS RH odgovorna za obranu zemlje od vanjske ugroze i
nositelj izvođenja združenih operacija. Obrambene operacije mogu uključivati
izvođenje protunapada kako bi se ponovno uspostavio teritorijalni integritet
Republike Hrvatske ili spriječilo razaranje infrastrukture u Republici
Hrvatskoj.

Najznačajnija
zadaća HKoV-a i nadalje će biti obrana Republike
Hrvatske, ali najvjerojatnija zadaća će biti sudjelovanje u operacijama
potpore miru i u humanitarnim operacijama u sklopu međunarodnih snaga izvan
zemlje, te zadaće na sprečavanju i otklanjanju posljedica izvanrednih
situacija u zemlji uzrokovanih prirodnim i tehničkim nesrećama i
katastrofama.

Da bi mogla
ispuniti dodijeljene misije, HKoV mora biti u
stanju održavati visok stupanj opremljenosti, popunjenosti i obučenosti
postrojba, imati sposobnost brzog reagiranja, visoku taktičku i operativnu
mobilnost te odgovarajući visoki stupanj spremnosti dijela mirnodopskog
sastava.

U okviru
HKoV-a će se, u cilju dosezanja sposobnosti
kopnenih snaga, ustrojiti potrebni elementi snaga u postrojbama borbenih
rodova (lako, motorizirano i mehanizirano pješaštvo, oklopništvo),
postrojbama rodova borbene potpore (topništvo, PZO, inženjerija, veza, NBKO,
vojna policija i vojno-obavještajne postrojbe) te postrojbama službi potpore
(opskrba, transport, održavanje i sanitet).

Pukovnija veze
iz sastava HKoV-a će osim svojih namjenskih
zadaća potpore HKoV-u osiguravati potpunu
funkcionalnost stacionarnog, mrežno-informacijskog i kripto-zaštitnog
sustava veza te radioveza. Održavanje sustava veze omogućit će siguran i
neprekidan sustav zapovijedanja, nadzora i izvješćivanja te zaštićen
prijenos podataka. Posebni moduli iz sastava pukovnije veze pružat će
potrebnu i neprekidnu informacijsku i komunikacijsku potporu radu GS OS RH i
ZOSr, te Zapovjedništvu za potporu i Hrvatskom
vojnom učilištu.

Brojno stanje
HKoV-a smanjit će se na približno 10 300 djelat­nih
vojnih osoba, ukinut će se zapovjedništva korpusa, a razmještaj više neće
biti uvjetovan konceptom obrane teritorija RH. Temeljna vojna obuka za
potrebe OS RH provodit će se u Središtu za temeljnu obuku, a specijalistička
u rodovskim postrojbama. Borbena obuka postrojba do razine bojne provodit će
se u Središtu za borbenu obuku, a obuka zapovjedništava do razine brigade u
Simulacijskom središtu.

![](dodatni/144701.gif)

Slika
7.   BUDUĆA STRUKTURA I RAZMJEŠTAJ HKoV-A

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | stanje | potrebno za djelatni sastav i ugovornu pričuvu | nerazvrstana pričuva | za  nabavu | višak sredstava |
| Tenk M-84A | 72 | 72 |  |  |  |
| Tenk T-72 | 3 | 3 |  |  |  |
| Tenk T-55 | 192 |  |  |  | 192 |
| LOV (ED, Z) | 13 |  |  |  | 13 |
| BVP M-80 | 104 | 74 |  |  | 30 |
| POLO 9P133 (prenamjena BVP M-80) | 0 | 16 |  | 16 |  |
| POLO BOV M83 | 37 | 37 |  |  |  |
| BOV na kotačima – sve inačice | 0 | 126 |  | 126 |  |
| S-10 CRO | 9 | 12 |  | 3 |  |
| LPRS PZO »Igla« | 67 | 67 |  |  |  |
| LPRS PZO »S2M« | 513 | 141 |  |  | 372 |
| PZO BOV 20/3 | 44 | 42 |  |  | 2 |
| PZO top A4 20/3 | 73 | 54 |  |  | 19 |
| MB 60 mm | 1253 | 69 | 270 |  | 914 |
| MB 82 mm | 360 | 69 | 270 |  | 21 |
| MB 120 mm | 201 | 43 | 140 |  | 18 |
| Haubica 105 mm | 142 | 4 | 43 |  | 95 |
| H 122 mm 2 S1 | 8 | 8 |  |  |  |
| Haubica 122 mm D-30 | 53 | 28 | 24 |  | 1 |
| Top 130 mm M46 (M46 H1) | 83 | 36 |  |  | 47 |
| Haubica 155 mm M1H1 L-33 | 18 | 18 |  |  |  |
| TH 152 M84 NORA | 18 | 16 |  |  | 2 |
| Rak. sustavi 128 mm RAK-12 | 91 | 8 | 60 |  | 23 |
| Rak. sustavi 128 mm RAK-24 | 2 |  |  |  | 2 |
| Raketni sustavi 122 mm | 39 | 36 |  |  | 3 |
| POLK 9K11 »Maljutka« | 418 |  | 360 |  | 58 |
| POLK »METIS« | 23 | 23 |  |  |  |
| POLK »FAGOT« | 119 | 119 |  |  |  |

Tablica 2.    GLAVNI ORUŽANI SUSTAVI I SREDSTVA HKoV-a

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MOTORNA VOZILA *(neborbena i bez logističkih elemenata postrojbi)* | stanje | potrebno za djelatni sastav i ugovornu pričuvu | potrebno za opremanje dvije mot. bojne do 2012. | za zamjenu prema mogućnostima u razdoblju 2006-2015. |
| Terenski automobili | 499 | 606 | 56 | 550 |
| Teretna vozila nosivosti do 5t i 10t | 1057 | 1270 | 70 | 1200 |
| Terenska sanitetska vozila | 100 | 40 | 10 | 30 |
| Vozila specijalne namjene | 271 | 180 | 30 | 150 |

Tablica 3.    PREGLED MOTORNIH VOZILA
HKoV-a

HKoV
ne raspolaže dovoljnim brojem nebojnih vozila, a
raspoloživost transportnih kapaciteta je nezadovoljavajuća. Stoga će se u
idućem desetogodišnjem razdoblju pristupiti njihovoj postupnoj zamjeni, a
prednost će imati vozila za opremanje dvije motorizirane bojne (166 vozila).
Ostala će se vozila zamjenjivati postupno, ovisno o njihovu stanju i
raspoloživim financijskim sredstvima.

Hrvatska ratna
mornarica (HRM)

Glavne zadaće
HRM-a u miru bit će:

– održavanje
optimalne razine spremnosti snaga u cilju odvraćanja od agresije na RH,

– sudjelovanje
u nadzoru i zaštiti morskih i podmorskih prostora i epikontinentalnog pojasa na kojima Republika Hrvatska ima puni
suverenitet, suverena prava i nadležnosti, u suradnji s drugim institucijama
i organizacijama RH,

– razvoj
sposobnosti za sudjelovanje u združenim operacijama,

– održavanje
sposobnosti mornaričkog pješaštva za vođenje borbe u priobalju i na otocima,

– razvoj i
održavanje sposobnosti za provedbu netradicionalnih vojnih zadaća i za
odgovor na asimetrične ugroze,

– sudjelovanje
u međunarodnim vojnim operacijama potpore miru,

– sudjelovanje
u potpori zemlje domaćina savezničkim snagama u RH,

– sudjelovanje
u aktivnostima nadzora naoružanja i izgradnje mjera povjerenja i sigurnosti,

– sudjelovanje
u potpori civilnim organizacijama i institucijama RH na moru,

– sudjelovanje
u traganju i spašavanju na moru.

Glavne zadaće
HRM-a u ratu bit će:

– sudjelovanje
u združenim obrambenim i napadnim operacijama u obrani i uspostavi
teritorijalnog integriteta zemlje,

– sudjelovanje
u obrani RH i saveznika u skladu s člankom V. Sjevernoatlantskog ugovora.

Zapovjedništvo
HRM-a sudjelovat će u procesu profesionalnog razvoja osoblja roda pomorstva
i mornaričko-tehničke službe u OS RH kao i u drugim stručnim poslovima od
interesa za OS RH.

HRM će
najvećim dijelom biti popunjena djelatnim sastavom. U cilju omogućavanja
popune djelatnog sastava, u HRM-u će se na obuci godišnje nalaziti do 200
mornara-dragovoljnih ročnika u dva ciklusa. Obuku mornara-dragovoljnih
ročnika i pripadnika djelatnog sastava provodit će Središte za obuku HRM-a.

U zapovjednoj
satniji HRM-a će se ustrojiti postrojba za logističku potporu Zapovjedništva
HRM-a te postrojba veze i postrojba vojne policije za potrebe grane HRM-a.

U procesu
reforme HRM-a planiraju se sljedeće promjene:

•
ukidanje Flote HRM-a i vojno-pomorskih sektora

•
ustrojavanje flotile za izvođenje tradicionalnih
mornaričkih zadaća

•
ustrojavanje Hrvatske obalne straže

•
ustrojavanje bojne mornaričko-desantnog pješaštva djelatno-pričuvnog sastava
(po stvaranju uvjeta za smještaj u odjeljku pomorske baze JUG)

•
profesionalizacija i smanjivanje brojnog stanja HRM-a na najviše 1 650
pripadnika.

![](dodatni/144700.gif)

Slika 8.   BUDUĆA STRUKTURA I RAZMJEŠTAJ HRM-a

Glavni oružani
sustavi i sredstva kojima će postrojbe HRM-a biti opremljene nabavit će se u
idućem desetogodišnjem planskom razdoblju, a postojeći sustavi će se
postupno modernizirati.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | stanje | potrebno za OS RH | za nabavu | višak sredstava | početak otpisa |
| Raketna topovnjača (RTOP) | 3 | 3 |  |  |  |
| Mobilni obalni lanser (MOL) | 3 | 3 |  |  |  |
| Ophodni brod (OB) | 4 | 4 |  |  |  |
| Desantni brod – minopolagač (DBM) | 4 | 2 |  | 2 |  |
| Spasilački brod (BS-73) | 1 | 1 |  |  |  |
| Minsko-protuminski brod | 1 | 1 |  |  |  |
| Školski brod (BŠ-72) | 1 | 1 |  |  |  |
| Vanobalni ophodni brod | 0 | 4 | 4 |  |  |
| Ostali brodovi (rezidencijalni, školski, barkase) | 0 | 11 | 11 |  |  |
| Radari »Enhaced Peregrine« | 4 | 4 |  |  |  |
| Ostali obalni radari | 3 | 3 |  |  |  |
| Rakete RBS-15B | 47 | 26 |  | 21 |  |
| Obalni topovi raznih kalibara | 36 | 0 |  | 36 |  |

Tablica 4.  GLAVNI ORUŽANI SUSTAVI I SREDSTVA HRM-a

Hrvatsko ratno
zrakoplovstvo i protuzračna obrana (HRZ i PZO)

Glavne zadaće
HRZ-a i PZO-a u miru bit će:

– održavanje
optimalne razine spremnosti snaga u cilju odvraćanja od agresije na RH,

– nositelj
provedbe nadzora i zaštite zračnog prostora RH,

– razvoj
sposobnosti za sudjelovanje u združenim operacijama,

– sudjelovanje
u međunarodnim vojnim operacijama potpore miru u spektru od održavanja do
nametanja mira,

– razvoj i
održavanje sposobnosti za provedbu netradicionalnih vojnih zadaća i za
odgovor na asimetrične ugroze,

– sudjelovanje
u potpori zemlje domaćina savezničkim snagama u RH,

– sudjelovanje
u aktivnostima nadzora naoružanja i izgradnje mjera povjerenja i sigurnosti,

– sudjelovanje
u potpori civilnim organizacijama i institucijama RH,

– sudjelovanje
u traganju i spašavanju.

U ratu će HRZ
i PZO izvršavati sljedeće zadaće:

– sudjelovanje
u obrani i uspostavi teritorijalnog integriteta zemlje sudjelovanjem u
združenim operacijama,

– sudjelovanje
u obrani RH i saveznika u skladu s člankom V. Sjevernoatlantskog ugovora.

HRZ i PZO će
nakon provedene transformacije brojati približno 1 600 pripadnika djelatnog
sastava i do 200 pripadnika ugovorne pričuve. Pričuvnim osobljem popunit će
se ustrojstvene jedinice bojne zračnog motrenja i navođenja (ZMIN) nužne za
uspostavljanje pričuvne radarske mreže, te dio ustrojstvenih jedinica
zaduženih za pripremu zrakoplova za borbena djelovanja (pregled, priprema i
podvješavanje ubojnih sredstava na zrakoplove).
Pričuvna radarska mreža bit će uspostavljena s tri radara S-600, potrebnim
brojem radara za mjerenje visine i komunikacijskim sustavima.

Obuku
vojnika-dragovoljnih ročnika i pripadnika djelatnog i pričuvnog sastava za
potrebe popune rodova zrakoplovstva i ZMIN-a te za potrebe popune
zrakoplovno-tehničke službe provodit će Središte za obuku HRZ-a i PZO-a.

Zapovjedništvo
HRZ-a i PZO-a razvijat će rod zrakoplovstva i ZMIN-a te zrakoplovno-tehničku
službu, a sudjelovat će u profesionalnom razvoju njihova osoblja u OS RH te
razvojem zrakoplovne doktrine i doktrine ZMIN-a.

Zapovjedništvo
HRZ-a i PZO-a bit će nadležno za integriranje sustava PZO-a u RH.

U zapovjednoj
satniji HRZ-a i PZO-a ustrojit će se postrojba za logističku potporu
Zapovjedništva HRZ-a i PZO-a te postrojba veze i postrojba vojne policije za
potrebe grane HRZ-a i PZO-a.

Letjelište
Divulje koristit će se za potrebe eskadrile
transportnih helikoptera 93. zrakoplovne baze.

![](dodatni/144699.gif)
 Slika
9.  BUDUĆA STRUKTURA I RAZMJEŠTAJ HRZ-a i PZO-a

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | stanje | potrebno za OS RH | za nabavu | za otpis | početak otpisa |
| MiG-21 bis D | 8 |  |  | 8 | 2011. |
| MiG-21 UMD | 4 |  |  | 4 | 2011. |
| Višenamjenski borbeni avion | 0 | 12 | 12 |  |  |
| Mi-24 | 7 |  |  | 7 | 2006. |
| Mi-8 / Mi-8 MTV1 | 15 | 15 |  |  |  |
| Mi-171Š (iz klirinškog duga) | 0 | do 12 | do 12 |  |  |
| An-32 | 2 | 2 |  |  |  |
| PC-9M | 20 | 20 |  |  |  |
| Bell-206 B | 8 | 8 |  |  |  |
| Avion za početnu i selekcijsku obuku | 0 | 4 | 4 |  |  |
| CL-415 | 4 | 4 |  |  |  |
| AT-802F | 1 | 1 |  |  |  |
| Radari FPS-117 | 5 | 5 |  |  |  |
| Radari S-600 | 3 | 3 |  |  |  |

Tablica 5.   GLAVNI ORUŽNI SUSTAVI I SREDSTVA HRZ-a i PZO-a

Zapovjedništvo
za potporu (ZzP)

Zapovjedništvo
za potporu je najznačajniji dio logističkog sustava OS RH i nositelj je
provedbe logističke, sanitetske i dijela personalne potpore za OS RH.

Osim
Zapovjedništva za potporu, logistički sustav OS RH sačinjavaju i ostali
logistički elementi i postrojbe u granama, zapovjed­ništvima,
postrojbama i ustanovama OS RH.

U potpori
misijama i zadaćama OS RH, glavne zadaće ZzP-a u miru su:

– logistička i
sanitetska potpora postrojbama i zapovjedništvima OS RH u provedbi zadaća
odvraćanja od agresije na RH,

– razvoj
sposobnosti pružanja logističke i sanitetske potpore združenim operacijama,

– razvoj i
održavanje logističkih i sanitetskih sposobnosti za izvođenje operacija
potpore miru i humanitarnih operacija u sklopu međunarodnih snaga,

–
organiziranje i provedba potpore zemlje domaćina stranim oružanim snagama na
teritoriju RH,

– potpora
civilnim strukturama RH u operacijama otklanjanja posljedica izvanrednih
situacija uzrokovanih prirodnim i tehničkim katastrofama,

– sudjelovanje
u razvoju i provedbi logističke i sanitetske potpore OS RH,

– skladištenje
svih klasa materijalnih sredstava u OS RH,

– jedinstveno
upravljanje osobljem u OS RH,

– protokolarne
zadaće.

Glavne zadaće
ZzP-a u ratu su:

– osiguranje
logističke, sanitetske i personalne potpore snagama koje sudjeluju u
prevenciji i odgovoru na prijetnje teritoriju i ključnim objektima
infrastrukture RH,

– nositelj je
potpore provedbi mobilizacije OS RH,

– osiguranje
logističke, sanitetske i personalne potpore snagama u obrani neovisnosti i
suvereniteta RH u slučaju agresije.

Nova
ustrojstvena jedinica, Središnjica za upravljanje osobljem, provodit će dio
jedinstvenog upravljanja osobljem, a pokrivat će sve funkcije profesionalnog
razvoja svih kategorija vojnog i civilnog osoblja u OS RH, kao i vojnog
osoblja privremeno raspoređenog na službu izvan OS RH.

Orkestar OS RH
izvršavat će protokolarne zadaće za potrebe državnog i vojnog protokola.
Koncertnu sposobnost održavat će osloncem na ugovornu pričuvu.

Za potrebe OS
RH, ZzP će razvijati mješovite skladišne komplekse s težištem na skladištima
UbS-a (Klasa V) na lokacijama Doljani, Slunj, Trbounje
i Velika Buna.

Za potrebe HRM-a
razvijat će skladišni kompleksi za mornarički UbS na lokacijama Žrnovnica,
Paninkovac i na lokaciji nove pomorske luke koja
će biti izgrađena u zamjenu za luku Ploče. OS RH će zadržati skladišne
komplekse na lokacijama Skakavac, Babin Dub-Gaženica
i Brižine za potrebe skladištenja strateških
zaliha goriva. Skladišni kapaciteti se mogu ponuditi za najam na slobodnom
tržištu, uz obvezu čuvanja određenih zaliha za potrebe OS RH.

Zapovjedništvo
za potporu upravljat će svim provedbenim logističkim, sanitetskim i
personalnim procesima za OS RH razvijajući sljedeće sposobnosti:

– pružanje
druge razine logističke potpore postrojbama u području operacija,

– ojačanje
terenske logistike u operacijama,

– osiguranje
dodatne logističke potpore snagama RH tijekom izvršavanja zadaća u
inozemstvu,

– skladištenje
strateških zaliha svih klasa materijalnih sredstava za osiguranje
neprekidnosti logističke potpore OS RH,

– organizacija
održavanja složenih borbenih sustava za sve tri grane OS RH s osloncem na
vanjske usluge,

– provedba
najviše razine održavanja za ostale borbene sustave HKoV-a i tehničko-materijalnih sredstava za sve tri grane OS RH,

– sposobnost
jedinstvenog upravljanja osobljem u cjelokupnim OS RH,

– razvoj
interoperabilnosti timova zdravstvene zaštite
razine opća zdravstvena potpora (ROLE-1) i specijalistička zdravstvena
potpora (ROLE-2),

– upravljanje
procesima opsluživanja OS RH u stacionarnim uvjetima,

– sposobnost
paletiziranog i kontejnerskog transporta,

– sposobnost
koordinacije prevoženja na teritoriju RH,

– upravljanje
procesima obuke i osposobljavanja službi potpore i struka OS RH,

– koordinacija
provedbe treće razine logističke potpore.

![](dodatni/144698.gif)

Slika 10.   BUDUĆA STRUKTURA I RAZMJEŠTAJ ZAPOVJEDNIŠTVA ZA POTPORU

Hrvatsko vojno
učilište (HVU)

Hrvatsko vojno
učilište je visoko obrazovna vojna ustanova OS RH čija je primarna uloga
školovanjem pripremati i osposobljavati časnike, dočasnike i državne
službenike u OS RH za provedbu zadaća određenih strateškim dokumentima i
misijama i zadaćama OS RH.

Svoju ulogu
Hrvatsko vojno učilište ostvarit će realizacijom sljedećih glavnih zadaća:

•
Integracija i razvoj sustava civilno-vojnog školovanja.

•
Izrada nastavnih planova i programa te planiranje, provedba i nadzor
školovanja časnika, dočasnika i državnih službenika OS RH u suradnji s
civilnim institucijama.

•
Školovanje i osposobljavanje časnika, dočasnika i državnih službenika za rad
u međunarodnim stožerima.

•
Sudjelovanje u projektima znanstveno-istraživačkog rada za potrebe obrane i
nacionalne sigurnosti RH.

•
Razvijanje novih nastavnih metoda i tehničke potpore za izvođenje suvremene
nastave (učenje na daljinu, elektronič­ka
knjižnica i sl.).

•
Usmjeravanje i razvoj vojne nakladničke djelatnosti u OS RH.

•
Sudjelovanje u izradi strategijskih i doktrinarnih dokumenata i studija za
potrebe razvoja grana OS RH i OS RH u cjelini.

•
Predlaganje kriterija za pohađanje svih razina školovanja u sastavu HVU-a.

•
Predlaganje kriterija za izbor u znanstveno-nastavna i nastavna zvanja
nastavnog i drugog stručnog osoblja za potrebe školovanja.

Hrvatskim
vojnim učilištem rukovodi ravnatelj, a svoje temeljne zadaće izvršavat će u
okviru organizacijske strukture prikazane na slici 11.

Ravnateljstvo
je tijelo čija je temeljna zadaća organizacija, provedba i nadzor
cjelokupnog rada i života u nadležnosti HVU-a.

Dekanat je
stručno tijelo čije je temeljna zadaća pružanje stručne potpore svim školama
u sastavu HVU-a u organizaciji i provedbi nastavnog procesa.

U Ratnoj školi
»Ban Josip Jelačić« školuju se pripadnici OS RH, MORH-a i drugih tijela
državne vlasti u RH za najviše vojne i civilno-vojne dužnosti.

Zapovjedno-stožerna škola »Blago Zadro« školuje časnike OS RH za obnašanje
zapovjednih, stožernih i drugih funkcionalnih dužnosti u nacionalnim i
multinacionalnim zapovjedništvima, stožerima, operacijama na bojištu,
mirovnim operacijama te za potrebe drugih tijela obrambenog sustava na
operativnoj i strategijskoj razini.

U Časničkoj
školi školuju se kadeti i kandidati za časnike za temeljne časničke
dužnosti, te časnici za niže stožerne, zapovjedne i funkcionalne dužnosti
svih borbenih rodova, rodova borbene potpore, službi, struka i njihovih
specijalnosti.

Dočasnička
škola školuje cjelokupni dočasnički kadar za sve dočasničke dužnosti u
postrojbama, granama i drugim ustrojstvenim jedinicama OS RH.

Škola stranih
jezika »Katarina Zrinska« školuje pripadnike OS RH i MORH-a u stjecanju
znanja iz engleskog, njemačkog, francuskog i talijanskog jezika prema
potrebama i preuzetim partnerskim ciljevima i obvezama.

U svim školama
u sastavu HVU-a na temelju preuzetih međunarodnih obveza u području
bilateralne i multilateralne vojne surad­nje
školovat će se i časnici i dočasnici iz drugih zemalja.

Ravnateljstvo
i većina ustrojstvenih jedinica HVU-a bit će smješteni u vojarni »Petar
Zrinski« u Zagrebu. Dočasnička škola bit će na poligonu Gašinci. Izdvojeni odjeli Škole stranih jezika bit će u Splitu i
Osijeku, a dijelovi HVU-a u vojarni Lora za
potrebe školovanja HRM-a i na zračnoj luci Zemunik za potrebe školovanja HRZ-a
i PZO-a.

![](dodatni/144697.gif)

Slika
11.   BUDUĆA STRUKTURA I RAZMJEŠTAJ HVU-a

II. RAZVOJNI
CILJEVI OS RH

Razvojni
ciljevi OS RH razrađeni su za područja ljudskih resursa, vojne izobrazbe,
materijalnih resursa, logistike, doktrine i obuke, međunarodne vojne
suradnje te istraživanja i razvoja.

Glavni
razvojni ciljevi OS RH u razdoblju od 2006. do 2015. godine su:

Ciljevi
usmjereni na dosezanje vojnih sposobnosti

1. Uspostaviti
ciljanu organizacijsku i personalnu strukturu.

2. Opremiti OS
RH potrebnim naoružanjem i vojnom opremom.

3. Pojačati
sudjelovanje u međunarodnim vojnim operacijama.

Ciljevi
usmjereni na uređenje doktrinarno-normativnog okvira

4. Uspostaviti
ciljani sustav obuke i izobrazbe.

5. Prilagoditi
zakonsku i drugu regulativu novom obrambenom konceptu, usvojiti potrebne
doktrinarne dokumente.

Ciljevi
usmjereni na povećanje učinkovitosti OS RH

6. Popuniti OS
RH dragovoljcima (profesionalnim vojnim osobljem, vojnicima-dragovoljnim
ročnicima i pripadnicima ugovorne pričuve).

7. Realizirati
planirani razmještaj postrojba u modernim objektima.

8. U
potpunosti zbrinuti suvišno, zastarjelo i neispravno naoružanje i vojnu
opremu.

U potpori
realizaciji razvojnih ciljeva, u svim razvojnim područjima provest će se niz
projekata i zadaća, kojima je dodijeljena razina prioriteta u skladu sa
sljedećim kriterijima:

**Prioritet prve
razine (I.):**
Imaju projekti i zadaće koji izravno utječu na ostvarenje ključnih
operativnih sposobnosti OS RH za ispunjavanje misija i zadaća. Projekti i
zadaće usmjereni na ispunjavanje međunarodnih obveza imat će također ovu
razinu prioriteta.

**Prioritet
druge razine (II.):**          Imaju projekti
i zadaće koji izravno podupiru uređenje doktrinarnog, konceptualnog i
normativnog djelovanja OS RH ili izravno utječu na dinamiku i kvalitetu
dosezanja vojnih sposobnosti.

**Prioritet
treće razine (III.):**        Imaju
projekti i zadaće koji utječu na povećanje učinkovitosti i racionalnu
uporabu resursa.

1. Ljudski
resursi

Osoblje

Pridobiti i
zadržati kvalitetno osoblje predstavlja jedan od najvećih izazova OS RH u
budućnosti. Na ovaj izazov moguće je odgovoriti samo tako da se uz
zadovoljavanje potreba vojne organizacije, potpuno vodi računa i o pružanju
primjerene potpore svakom pripadniku OS RH.

Sposobnost
sustava upravljanja ljudskim resursima važna je za ostvarenje ciljanih
sposobnosti OS RH.

Planovi,
smjernice i programi u području ljudskih resursa za razdoblje do 2015.
godine omogućit će pribavljanje, razvoj i zadržavanje osoblja sposobnog
pridonijeti uspješnoj realizaciji misija i zadaća OS RH.

OS RH
zahtijevaju reorganizaciju sustava upravljanja osobljem te uspostavu
jedinstvenog organizacijskog i informacijskog sustava.

Postojeće
stanje

Glavne
značajke postojeće strukture osoblja su nepovoljna starosna struktura,
relativno velik broj upravljačko-zapovjednog u odnosu na izvršno osoblje,
nepovoljna kvalifikacijska struktura te neodgovarajući raspored osoblja.

Propisana
brojčana veličina OS RH iznosi ukupno 21 113 djelatnih vojnih i 4 184
državnih službenika i namještenika (DSiN), a
stanje popune prikazano je u tablici.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | OSRH | MORH | Na službi izvan OS RH i MORH-a1 | UKUPNO |
| DVO | 18 479 | 552 | 19 | 19 050 |
| DSiN | 3 963 | 2 141 |  | 6 104 |
| UKUPNO: | 22 442 | 2 693 | 19 | 25 154 |

Tablica 6.  UKUPNA BROJČANA VELIČINA DJELATNOG OSOBLJA
31.PROSINCA 2005.

Odlukom o
veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju OS RH propisano je da OS RH, uz
djelatni sastav, imaju i do 8.000 ročnika te 32.360 pričuvnika.

Prema
trenutačnoj starosnoj strukturi vojnici su u prosjeku stari 33 godine,
dočasnici do čina narednika 35 godina i niži časnici 38 godina. Viši časnici
su u prosjeku stari 43 godine. Prosječne godine starosti časnika OS RH su 39
godina, a svih djelatnih vojnih osoba 36 godina.

Smjer razvoja

Temeljna
zadaća sustava upravljanja osobljem i nadalje će biti dvojne naravi:
zadovoljavanje potreba vojne organizacije za kvalitetnim osobljem uz
istodobno pružanje primjerene potpore svakom pripadniku OS RH.

Upravljanje
osobljem provodit će se planski, u četiri glavna programska područja:
pribavljanje, profesionalni razvoj, personalna potpora te tranzicija i
izdvajanje osoblja.

Uspostavit će
se jedinstven sustav upravljanja osobljem, čiji će sastavni dio činiti i
Središnjica za upravljanje osobljem.

Ciljana
brojčana veličina djelatnog sastava OS RH je 16.000 djelatnih vojnih osoba i
2.000 civilnih djelatnika.

U svrhu
zadržavanja i pribavljanja specijalističkog osoblja, kao i osiguranju
učinkovitijeg funkcioniranja cjelokupnog obrambenog sustava, uvest će se
nova kategorija djelatnih vojnih osoba – vojni specijalisti. Oni će se
primarno razvijati u stručno-funkcionalnom području i njihove karijere bit
će jasno razgraničene od karijera časnika i dočasnika.

Pribavljanje

U svrhu popune
OS RH na isključivo dragovoljnoj osnovi, razvit će se i stalno unaprjeđivati
model pribavljanja potrebnog osoblja, a temeljit će se po provedenom odabiru
na ugovornom prijmu u službu.

Suradnjom s
obrazovnim institucijama (školama i fakultetima) i ustrojavanjem središta za
odabir poboljšat će se postupak privlačenja i odabira osoblja za službu u OS
RH. Posebna pozornost poklanjat će se promidžbi kojom će se privlačiti
kritične specijalnosti. U djelatnom sastavu OS RH do 2015. bit će najmanje
10% žena.

Vojnici

Kandidati za
vojnike mogu postati sve osobe koje imaju temeljna vojnička znanja/vještine
primarno stečena dragovoljnim služenjem vojnog roka. Na temelju rezultata
ostvarenih tijekom zdravstvenih, psiholoških i vojno-stručnih testiranja
najkvalitetnijim kandidatima ponudit će se prvi, vremenski ograničen ugovor.
Na temelju potreba i iskazanih rezultata, služba se može produžiti, ali
najdulje do kalendarske godine u kojoj će profesionalni ili pričuvni vojnik
napuniti 35 godina života.

Planirani
prijam vojnika u djelatnu vojnu službu do 2015. iznosit će do 800 vojnika
godišnje.

Dočasnici

Dočasnikom
može postati osoba mlađa od 28 godina, koja ima odgovarajuću civilnu i vojnu
izobrazbu. Glavni izvor popune bit će najbolji vojnici po ugovoru koji će
nakon odgovarajuće dočasničke izobrazbe potpisati prvi dočasnički ugovor.

Planira se do
2015. godine uvoditi do 275 novih dočasnika godišnje.

Časnici

Časnik može
postati osoba mlađa od 28 godina koja ima završen fakultet (preddiplomski
studij – najmanje prvostupnik) i ima temeljna
vojnička znanja/vještine. Sustav upravljanja osobljem posebno će razraditi
model razvoja profesionalne karijere za časnike koji u OS RH ulaze sa
završenim diplomskim studijem.

Popuna
časničkog osoblja provodit će se:

•
školovanjem kroz integrirani sustav civilno-vojnog školovanja (program
»Kadet«) i školovanjem na stranim vojnim akademijama za potrebe borbenih
rodova i dijela rodova borbene potpore

•
prijmom u službu po ugovoru nakon završetka fakulteta, a po zadovoljenju
propisanih kriterija za popunu rodova i služ­bi
borbene potpore te posebno specijalističko osoblje. Ovi kandidati će svoja
temeljna vojnička znanja/vještine stjecati tijekom selekcijske obuke.

Prije
rasporeda na dužnost kandidati za časnike bit će obvezni završiti temeljnu
časničku izobrazbu.

Planira se da
će se u djelatnu vojnu službu do 2015. godine primati 110 časnika godišnje.

Vojni
specijalisti

Ustrojbena
mjesta vojnih specijalista u OS RH popunjavat će se osobama u statusu
časnika, dočasnika, državnih službenika i namještenika te civilima s tržišta
rada koji posjeduju posebna znanja, vještine i iskustvo od važnosti za
funkcioniranje OS RH. Njih će činiti specijalisti tipa: tehničko osoblje,
stručnjaci kritičnih specijalnosti, glazbenici, administrativni stručnjaci,
organizacijski specijalisti, liječnici i slično. Neće imati zapovjedne, ali
mogu imati voditeljske ovlasti.

Ukupan broj
vojnih specijalista 2015. iznosit će do 2000., a postupno će se do 2011.,
uvoditi po 200 godišnje te preostali dio do 2015. godine.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ORGANIZACIJSKA CJELINA | DJELATNE OSOBE | | | | | | DRAGOVOLJNI ROČNICI | UGOVORNA PRIČUVA | | | |
| VOJNE OSOBE | | | UKUPNO DVO | CIVILNE OSOBE | UKUPNO DJELATNE OSOBE |
| ČASNICI | DOČASNICI | VOJNICI | ČASNICI | DOČASNICI | VOJNICI | Ukupno pričuva |
| UKUPNO | 3430 | 6040 | 6530 | 16000 | 1 600 | 17600 | 2 000 | 440 | 1 640 | 3 920 | 6 000 |
| MORH | 100 | 0 |  | 100 |  | 100 |  |  |  |  |  |
| Izvan OS RH (NATO, EU, UN) | 110 | 40 |  | 150 |  | 150 |  |  |  |  |  |
| Ukupno MORH i izvan OS RH | 210 | 40 |  | 250 |  | 250 |  |  |  |  |  |
| GS OS RH | 290 | 50 |  | 340 | 50 | 390 |  |  |  |  |  |
| Pristožerne postrojbe GS OS | 200 | 650 | 170 | 1020 | 50 | 1 070 |  |  |  |  |  |
| Hrvatska kopnena vojska | 1480 | 3 330 | 5500 | 10310 | 160 | 10470 | 1 300 | 300 | 1 400 | 3 230 | 4 930 |
| Hrvatska ratna mornarica | 400 | 670 | 310 | 1380 | 330 | 1710 | 200 | 50 | 100 | 390 | 540 |
| Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i protuzračna obrana | 470 | 820 | 110 | 1400 | 200 | 1600 | 200 | 20 | 60 | 150 | 230 |
| Hrvatsko vojno učilište | 150 | 90 | 0 | 240 | 70 | 310 |  |  |  |  |  |
| Zapovjedništvo za potporu | 230 | 390 | 440 | 1 060 | 740 | 1800 | 300 | 70 | 80 | 150 | 300 |
| UKUPNO OS RH | 3220 | 6000 | 6530 | 15750 | 1600 | 17350 | 2 000 | 440 | 1 640 | 3 920 | 6 000 |

 Tablica 7.   PLANIRANE BROJČANE VELIČINE OS RH

Profesionalni
razvoj

Profesionalni
razvoj osoblja sustavno će se oslanjati na:

•
Rastuću i slijednu obuku/izobrazbu: unutar institucija obuke i izobrazbe te
obuke u postrojbi, vojna organizacija pružat će uvjete za profesionalni
razvoj pojedinca postupnim stjecanjem odgovarajućih znanja, u skladu s
uvjetima razine odgovornosti i čina te traženim sposobnostima tijekom cijele
karijere.

•
Dodjelu operativnih dužnosti: pažljivim oblikovanjem i upravljanjem
karijerom, osigurat će se mogućnost postupnog stjecanja odgovarajućih
iskustava kroz funkcionalna područja, bez preskakanja razina dužnosti i
čina.

•
Samorazvoj: konačna odgovornost počivat će na
pojedincu koji će sam uspostavljati osobne ciljeve u karijeri i utjecati na
uspješno obnašanje dužnosti i natjecati se sa sebi jednakima.

U potpori
profesionalnom razvoju novi sustavi rotacija i vojno-stručnih specijalnosti
(VSSp) povezat će razvoj pojedinca s ustrojbenim
mjestom/dužnošću. Time će se povezati odgovarajuća priprema
(izobrazba/obuka) pred raspoređivanje na novu dužnost s ustrojbenim
mjestom/dužnošću, a radi što učinkovitijeg iskorištavanja novostečenih
znanja. Usporedbom programa izobrazbe ujednačit će se vrednovanje domaće i
inozemne vojne izobrazbe. Konceptom vojnih specijalista omogućit će se
profesionalni razvoj osobama koje će se primarno razvijati u strukovnom
području. Kapaciteti vojne izobrazbe će se racionalizirati. Ključnom osoblju
ugovorne pričuve bit će dostupna vojna izobrazba u odgovarajućim uvjetima.

Personalna
potpora

Kako bi
upravljanje ljudskim resursima bilo u potpunosti djelotvorno u zadržavanju
kvalitetnog osoblja razvit će se sveobuhvatan program kvalitete življenja.
Obuhvatit će životni standard vojnih osoba, potporu obiteljima, skrb o
bivšim djelatnicima, te stambene i socijalne potrebe u mjestu službovanja.

Plaćama i
ostalim materijalnim i nematerijalnim poticajima osoblju osigurat će se
konkurentnost na tržištu u pribavljanju i zadržavanju osoblja, imajući na
umu težinu, kompleksnost i zahtjeve vojne službe.

Na tržištu
rada nužno je biti konkurentan radi zadržavanja školovanih mladih časnika i
dočasnika, važnih za funkcioniranje OS RH. Kako je cilj do 2010. postojeći
kombinirani vojni sastav u potpunosti pretvoriti u dragovoljni, za ljudske
resurse to je dodat­ni napor i zahtijeva promjene u pristupu novačenju i
zadržavanju osoblja. Razvit će se metodologija praćenja i zadržavanja
osoblja, unaprijediti i standardizirati procedure zapošljavanja, analizirati
i unaprijediti sustav rotacija i ocjenjivanja kako bi njihova primjena imala
pozitivan učinak. Razradit će se sustav jednakih mogućnosti, poboljšati
pružanje potpore obitelji vojnih osoba u svakodnevnom životu, tijekom
premještaja i prilagodbe po povratku iz misije te sustav nagrađivanja,
odličja i ostalih oblika stimulacija pozitivnog djelovanja osoblja.

Tranzicija i
izdvajanje osoblja

Tijekom
procesa smanjenja i nadalje će se razvijati programi pripreme osoblja za
izdvajanje. Tako razvijeni programi primjenjivat će se kao standardni
postupci za cjelokupno osoblje koje se priprema za tranziciju u civilni
sustav.

Uspješno
ispunjenje ugovora bit će stimulirano odgovarajućom novčanom naknadom.

Nakon 20
godina karijere omogućit će se djelatnim vojnim osobama ranije umirovljenje
uz potporu za nastavak druge karijere. Tako umirovljenim dokazanim vojnim
stručnjacima pružit će se prilika za nastavak druge karijere u obrambenom
sustavu, prema potrebama.

Djelatne vojne
osobe kojima je vojni poziv profesionalna karijera, bit će završena u
kalendarskoj godini u kojoj navršavaju 55 godina života. Pred završetak
karijere bit će uključene u program prilagodbe na civilni život, koordiniran
s civilnim institucijama i organizacijama.

Projekti i
zadaće razvojnog područja ljudski resursi

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

Prioriteti
prve razine:

•
Doseći ciljanu brojčanu veličinu OS RH do kraja 2009. Pri tome poboljšati
ukupnu starosnu i obrazovnu strukturu osob­lja.

•
Reorganizirati upravljanje osobljem u jedinstveni sustav. Postupak
reorganizacije upravljanja osobljem provesti tijekom preustroja MORH-a i OS
RH. Prenijeti ovlasti na novoustrojene organizacijske cjeline.

•
Povećati životni standard osoblja.

•
Unaprijediti i implementirati koncept pripreme osoblja za rad u tijelima
NATO-a do kraja 2006.

Prioriteti
druge razine:

•
Razviti koncept jedinstvenog upravljanja ljudskim resursima do kraja 2006.

•
Urediti klasifikaciju vojno-stručnih specijalnosti (VSSp)
do kraja 2006.

•
Razviti doktrinu upravljanja ljudskim resursima do kraja 2007.

•
Primijeniti sustav rotacija na dužnostima do kraja 2007.

•
Započeti s uspostavom ugovorne pričuve do sredine 2007.

•
Uspostaviti koncept dragovoljnih ročnika u OS RH najkasnije do kraja 2009.
godine.

Prioriteti
treće razine:

•
Prilagoditi i unaprijediti postupak ocjenjivanja do kraja 2006.

•
Razviti modele i mehanizme privlačenja osoblja do kraja 2007.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

Prioriteti
prve razine:

•
Održavati ciljanu strukturu osoblja planskim pribavljanjem, raspodjelom,
promicanjem i izdvajanjem osoblja.

Prioriteti
treće razine:

•
Do 2015. razviti i primjenjivati model cjeloživotnog
obrazovanja koji će omogućiti kvalitetniju pripremu za drugu karijeru.

2. Vojna
izobrazba

Postojeće
stanje

Vojna
izobrazba za potrebe OS RH primarno se provodi u Zapovjedništvu za združenu
izobrazbu i obuku (ZZIO) i granskim školama te kroz civilno-vojne programe
na sveučilištima u RH.

U ZZIO-u su
međugranske škole (Ratna, Zapovjedno-stožerna i
Visoka dočasnička škola) u kojima se provodi izobrazba osoblja za više
stožerne i zapovjedne dužnosti.

U granskim
školama OS RH provodi se izobrazba za potrebe rodova, službi i struka.

U školi
stranih jezika provodi se izobrazba za engleski, njemački, francuski i
talijanski jezik, a kao kriterij uspješnosti izobrazbe iz engleskog i
njemačkog jezika koristi se STANAG 6001.

S ciljem
popune OS RH mladim, visokoobrazovanim časnicima pokrenut je civilno-vojni
program školovanja »KADET«, primarno za popunu časničkih dužnosti u
postrojbama borbenih rodova i rodova borbene potpore.

Izobrazbom u
inozemstvu nadopunjavaju se određeni oblici izobrazbe za vojno i civilno
osoblje.

Osim toga,
ključno civilno osoblje upućuje se na pojedine oblike vojne izobrazbe prema
potrebama profesionalnog razvoja.

Smjer razvoja

Imajući u vidu
činjenicu da se sustav visokog obrazovanja u RH nalazi u procesu
transformacije, OS RH će razvijati dostižni i održivi model vojne izobrazbe
koji prati promjene u ukupnom sustavu visokog obrazovanja. Vojna izobrazba
će se provoditi u Hrvatskom vojnom učilištu (HVU).

Vojni
obrazovni sustav nastavit će povezivanje sa sveučilišnom zajednicom i
srodnim civilnim institucijama, vodeći pri tome računa o posebnostima i
tradiciji OS RH i iskustvima iz Domovinskog rata. Razvijat će partnerske
odnose s obrazovnim institucijama u drugim zemalja NATO-a i EU-a. Time će se
zadovoljiti potreba za stjecanjem zahtijevanih znanja, vještina i
sposobnosti koje će pridonijeti učinkovitom razvoju obrambenog sustava i
ispunjavanju njegovih temeljnih misija i zadaća.

U realizaciji
tih ciljeva objedinjavat će se kapaciteti za vojnu izobrazbu čime će se
pridonijeti poboljšanju kvalitete izobrazbe i boljem povezivanju s
nacionalnim obrazovnim sustavom. Odabir i upućivanje na izobrazbu bit će dio
jedinstvenog sustava upravljanja karijerom i profesionalnim razvojem
osoblja.

Tijekom
dugoročnog planskog razdoblja provest će se reforme i preustroj, a njihov
temeljni cilj je izgraditi takvu sposobnost vojnog obrazovnog sustava koji
će moći osposobiti vojno i civilno osoblje za misije i zadaće OS RH.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

Prioriteti
prve razine:

•
Preustrojiti Zapovjedništvo za združenu izobrazbu i obuku (ZZIO) i
objediniti kapacitete za vojnu izobrazbu u jedinstvenu ustanovu Hrvatsko
vojno učilište (HVU).

•
Izraditi i usvojiti koncept izobrazbe za potrebe OS RH do kraja 2006. i
uskladiti ga sa zakonima u RH.

•
Dovršiti razvoj i implementaciju vojno-nastavnih modula kroz jedinstveni
katalog studija za potrebe borbenih rodova i rodova borbene potpore.

•
Pokrenuti plansko uređenje smještajnih i nastavnih objekata.

Prioriteti
druge razine:

•
Definirati i izraditi katalog znanja, sposobnosti i vještina te programe
školovanja za sve razine školovanja za potrebe OS RH.

•
Razvijati znanstveno-nastavno osoblje i provoditi izbor kandidata za vojna
nastavna zvanja, te školska i ustrojbena mjesta.

•
Sudjelovati u izradi strategijskih i doktrinarnih dokumenata OS RH, te
taktičkih studija i studija izvodljivosti za potrebe razvoja grana.

•
Pokrenuti znanstveno nastavne projekte s ciljem izrade nastavne i didaktičke
literature za potrebe vojno-obrazovnog procesa.

Prioriteti
treće razine:

•
Razviti i katalogizirati vojno-nakladničku djelatnost za potrebe izobrazbe i
obuke.

•
Razviti i usvojiti koncept novih nastavnih metoda i tehničke potpore za
izvođenje nastave (učenje na daljinu, elektronička knjižnica i
sl.) do kraja 2010.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

Prioriteti
prve razine:

•
Nastaviti izgrađivati sustav integriranog školovanja za potrebe obrambenog
sustava s ciljem dosezanja sposobnosti pružanja usluga sustavu državne
uprave i drugim ustanovama. Vojnom izobrazbom obuhvatiti i pripreme za
sudjelovanje u mirovnim operacijama, međunarodnim misijama i operacijama
postkonfliktne stabilizacije. U izobrazbu
uključiti i pripadnike ugovorne pričuve i određenih sastavnica civilne
obrane.

•
Primjenjivati nove nastavne metode.

Prioriteti
druge razine:

•
Daljnja prilagodba sustava školovanja, dogradnja i usklađenje modela i
programa svih razina školovanja.

•
Nastavak planskog opremanja i modernizacije smještajnih i nastavnih
kapaciteta te nastavnih sredstava.

3. Materijalni
resursi

Naoružanje i
vojna oprema

U ovom je
dijelu pregled trenutnog stanja naoružanja i vojne opreme u OS RH, ocjena
njegove perspektivnosti, ciljevi i prioriteti
opremanja u razdoblju do 2015., te iznos potrebnih financijskih sredstava za
glavne projekte opremanja i modernizacije. Pregled je razrađen po
ustrojstvenim jedinicama OS RH, odnosno pojedinim skupinama sredstava.
Zajednička materijalna sredstva, kao što su opskrbna (odjeća, obuća),
zaštitna te informacijska i komunikacijska sredstva, obrađeni su u zasebnim
cjelinama.

U procesu
opremanja naoružanjem i vojnom opremom maksimalno će se koristiti domaći
razvojni i proizvodni potencijali, u skladu s mogućnostima i razini
tehnološkog razvoja gospodarstva u Republici Hrvatskoj. Pri nabavi iz uvoza
prednost će se davati suradnji sa stranim tvrtkama zajedničkim razvojnim i
offset programima.

Glavni
projekti opremanja i modernizacije čine 70% ukupnih sredstava za opremanje i
modernizaciju, dok se 30% odnosi na manje projekte za kojima će se ukazati
potreba u idućem dugoročnom razdoblju, a koji su u potpori uvođenja
kapitalne opreme u operativnu uporabu.

Hrvatska
kopnena vojska (HKoV)

Za glavne
projekte opremanja i modernizacije HKoV-a
izdvojit će se financijska sredstva u iznosu do 3,6 milijardi kuna tijekom
desetogodišnjeg razdoblja.

Do kraja 2012.
godine opremit će se profesionalne gardijske brigade većim dijelom
naoružanja i vojne opreme potrebnim za dosezanje ciljanih sposobnosti.

Pješačko
naoružanje

Pješačko
naoružanje na uporabi u OS RH većinom je istočnog podrijetla, a samo je
manji dio nabavljen iz ostalih izvora. Prosječna starost je veća od dvadeset
godina. Raspoloživo naoružanje propisno je skladišteno i održavano i
uglavnom je u ispravnom stanju. Količina ispravnog naoružanja u OS RH
zadovoljava potrebe predložene strukture, ali kvalitetom zaostaje za
vojskama NATO saveza.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Odabrati novu jurišnu pušku OS RH u kalibru NATO-a.

•
Odabrati nove puškostrojnice i univerzalne
strojnice OS RH u kalibru NATO-a.

•
Započeti s opremanjem postrojbi OS RH optoelektronskim
uređajima i opremom za djelovanje u noćnim i otežanim vremenskim uvjetima.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Započeti opremanje postrojbi OS RH odabranim pješačkim naoružanjem u kalibru
NATO-a.

•
Nastaviti s opremanjem postrojbi OS RH optoelektronskom
opremom za djelovanja u otežanim vremenskim uvjetima i noću.

Prioritet u
opremanju novim pješačkim oružjem i opremom imat će postrojbe predviđene za
upućivanje u međunarodne vojne operacije.

Topništvo za
potporu

OS RH su
opremljene topničkim oruđima različitih kalibara (105, 122, 130, 152 i 155
mm).

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Povećanje vatrenu moć i učinkovitost topničkih sustava nabavom uređaja za
otkrivanje ciljeva, opreme prednjih motritelja te sustava za meteorološko
osiguranje topništva.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Nastaviti povećanje vatrene moći i učinkovitosti topničkih sustava nabavom
sustava za upravljanje paljbom, uređajima za otkrivanje ciljeva, izvidničkih
radarskih sustava, opreme prednjih motritelja te sustava za meteorološko
osiguranje topništva.

Sredstva za
protuoklopnu borbu (POB)

OS RH su
opremljene protuoklopnim sustavima pretežno istočnog podrijetla, koji su
dijelom zastarjeli. Postrojbe OS RH raspolažu protuoklopnim vođenim raketnim
sustavima (POVRS) dometa do 2,5 km. Gardijske brigade nemaju dovoljno
termovizijskih uređaja za motrenje i vođenje.

OS RH nemaju
POVRS srednjeg dometa za vođenje POB-e na daljinama do 4 km, a količina
trenažera i simulatora je nedovoljna za potrebe
obuke operatora.

Protuoklopne
postrojbe OS RH nisu popunjene odgovarajućim brojem ručnih laserskih
daljinomjera.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Pokrenuti prenamjenu BVP M-80 u POLO M-80A.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Prenamijeniti BoV POLO u OIA 4 × 4.

Sredstva
oklopništva

Glavni tenk u
sastavu oklopnih postrojba OS RH je tenk M-84, koji trenutno zadovoljava
potrebe OS RH, ali će ga do kraja planskog razdoblja trebati modernizirati.
Tenkovi T-55 u svim inačicama su dotrajali.

Mehanizirano
pješaštvo HKoV-a opremljeno je borbenim vozilom
BVP M-80A koje zadovoljava potrebe OS RH. Osim BVP M-80A, u naoružanju OS RH
nalazi se i manji broj drugih borbenih oklopnih vozila različitih tipova,
koje karakterizira visoka starost i složeno održavanje.

Oružane snage
RH ne raspolažu suvremenim oklopnim vozilima na kotačima.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Uvesti u naoružanje 73 oklopna borbena vozila na kotačima različitih
inačica.

Projekti i
zadaće u razdoblju 2011. – 2015. godine

•
Uvesti u naoružanje preostalu količinu oklopnih vozila na kotačima (53
komada).

•
Modernizirati tenkove M-84A za potrebe jedne tenkovske bojne.

Prioritet u
opremanju oklopnim vozilima na kotačima je opremanje postrojba određenih za
međunarodne vojne operacije.

Sredstva za
PZO

U naoružanju
HkoV-a nalaze se PZO topovi kalibra 20 mm, samohodni
raketni sustavi S-10 CRO i S-10M, te laki prijenosni raketni sustavi »IGLA«
i »S-2M«.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2015.

•
Nabaviti 3 sustava »S-10« te modernizirati postojeće sustave.

•
Modernizirati postojeće LPRS »IGLA«.

Inženjerijska
sredstva

Prosječna
starost inženjerijskih sredstava svih vrsta je velika, a njihovi radni
resursi su potrošeni tijekom uporabe. Posljedica takvog stanja su visoki
troškovi održavanja i nepouzdanost sredstava.

Sredstva za
svladavanje vodenih prepreka OS RH najvećim su dijelom u krajnjoj fazi
sigurne eksploatacije.

Oprema za
miniranje i razminiranje je djelomično obnovljena, a nabavljena je i
određena količina zaštitne opreme.

S Hrvatskim
centrom za razminiranje, koji je na državnoj razini nadležan za humanitarno
razminiranje, usklađene su aktivnosti i standardi razminiranja, a ustrojen
je Centar za testiranje opreme za razminiranje, strojeva, detektora i obuke
pasa.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Završiti opremanje inženjerijskih postrojba određenih za sudjelovanje u
međunarodnim vojnim operacijama.

•
Započeti opremanje sredstvima i strojevima za razminiranje i uklanjanje
neeksplodiranih sredstava.

•
Započeti opremanje inženjerijskim strojevima za zemljane radove.

•
Započeti opremanje nebojnim inženjerijskim
vozilima.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Završiti opremanje sredstvima i strojevima za razminiranje i uklanjanje
neeksplodiranih sredstava.

•
Završiti opremanje inženjerijskim strojevima za zemljane radove.

•
Završiti opremanje nebojnim inženjerijskim
vozilima.

Sredstva i
oprema NBKO-a

Većini osobnih
sredstava za NKB zaštitu i priborima za dekontaminaciju od djelovanja NKB
oružja istekao je vijek uporabe.

Sredstva
kemijske detekcije, detekcije i dozimetrije radioaktiv­nog
zračenja većinom su neispravna, nekompletna ili tehnološki potpuno
zastarjela. Završna dekontaminacija zasniva se na zastarjelim i nepouzdanim
cisternama čija je tehnologija dekontaminacije za pojedine agense potpuno
nepouzdana.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Opremiti OS RH potrebnom količinom sredstava za osobnu NBK zaštitu,
dekontaminaciju i dozimetriju.

•
Opremiti OS RH potrebnom količinom sredstava za kemijsku detekciju,
detekciju radioaktivnog zračenja za postrojbenu
razinu te za osobnu i skupnu RBK dekontaminaciju.

•
Opremiti postrojbe NBKO sredstvima za završnu dekontaminaciju.

•
Opremiti postrojbe NBKO sredstvima za kemijsku i biološku detekciju i
identifikaciju, sredstvima za detekciju i dozimetriju radioaktivnog
zračenja, sredstvima i opremom za mobilne NBK analitičke laboratorije.

Prioritet u
opremanju i dalje će imati pojedinci i postrojbe u pripremi za sudjelovanje
u međunarodnim vojnim operacijama.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Dovršiti opremanje sredstvima za pojedinačnu i kolektivnu zaštitu, detekciju
i dekontaminaciju.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| GLAVNI PROJEKTI OPREMANJA HkoV-a | | | |
| Razina prioriteta |  | Početak nabave | Završetak nabave |
|  | Tenk M-84 (otplata anuiteta) |  | 2007. |
|  | Borbena oklopna vozila pješaštva | 2007. | 2015. |
|  | Sredstva za osobnu i kolektivnu NBK zaštitu | 2006. | 2010. |
| PRIORITET 1 | Nebojna motorna vozila | 2006. | 2015. |
|  | Oprema za razminiranje, inženjerijski strojevi | 2006. | 2010. |
|  | Komunikacijsko-informacijski sustavi | 2006. | 2015. |
|  | Opremanje optoelektronskim uređajima i opremom za djelovanje u noćnim i otežanim vremenskim uvjetima | 2006. | 2010. |
|  | Inženjerijski strojevi i vozila | 2006. | 2015. |
|  | Sredstva i oprema za NBK obranu | 2008. | 2010. |
|  | Sustav za nadzor bojišnice | 2008. | 2009. |
| PRIORITET 2 | Jurišna puška, puškostrojnica i univerzalna strojnica u kalibru NATO-a | 2011. | 2015. |
|  | Oprema vojno-obavještajnog sustava | 2007. | 2012. |
|  | Komunikacijsko informacijski sustavi | 2006. | 2015. |
|  | LSRS S-10 – nabava | 2010. | 2015. |
|  | Amfibijska sredstva | 2011. | 2015. |
| PRIORITET 3 | Sustav za upravljanje vatrom bitnice i bojne (SUV) | 2011. | 2015. |
|  | Opskrbna sredstva | 2006. | 2015. |
|  | Sredstva i oprema NBK obrane | 2012. | 2015. |
| Ukupno opremanje HKoV-a | |  | 3.198 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| GLAVNI PROJEKTI MODERNIZACIJE HKoV-a | | | |
| PRIORITET 1 | Prenamjena BVP M-80 u POLO M-80A | 2008. | 2009. |
| PRIORITET 2 | Modernizacija postojećih LSRS S-10 | 2011. | 2015. |
| PRIORITET 3 | Modernizacija tenka M-84A | 2012. | 2015. |
| Prenamjena BOV POLO u OIA 4x4 | 2010. | 2013. |
| Modernizacija LPRS »IGLA« | 2008. | 2010. |
| Ukupno modernizacija HKoV-a | |  | 315 |
| Ukupno opremanje i modernizacija HKoV-a | |  | 3.513 |

Tablica 8.  PRIKAZ
GLAVNIH PROJEKATA OPREMANJA I MODERNIZACIJE HKOV-A (MIL.
KN)

**Hrvatska ratna
mornarica (HRM)**

Za opremanje i
modernizaciju glavnih borbenih sustava HRM-a planiraju se izdvojiti
financijska sredstva u iznosu do 1,1 milijarde kuna tijekom desetogodišnjeg
razdoblja.

Trenutno
stanje i perspektivnost sredstava HRM

Sadašnje
stanje HRM-a karakterizira izrazita raznolikost brodova, ratne tehnike i
opreme, po namjeni, podrijetlu i prema godinama starosti. Velik dio opreme
je tehnološki zastario, a neriješeni su i problemi redovitog i propisanog
periodičnog održavanja.

Presjek stanja
sadašnje učinkovitosti sredstava HRM-a:

•
Rakete RBS-15 su temeljno naoružanje tri raketne topovnjače (RTOP-11, 12 i
21) i tri mobilna obalna lansera (MOL).

•
Naoružanje za protuzrakoplovni/proturaketni boj je nedovoljno po količini i
po kvaliteti.

•
HRM nema sposobnost protupodmorničkog djelovanja. Raspolaže jednom
podmornicom koja nije operativno uporabljiva. Ista je namijenjena za
ofenzivno polaganja mina i prijevoz podvodnih diverzanata. OS RH neće
zadržati podmorničke sposobnosti, te će podmornica biti povučena iz uporabe.

•
HRM raspolaže s brodovima – minopolagačima, a za
vođenje protuminskog boja HRM ima na
raspolaganju sredstva i postrojbu minsko-protuminskih
ronitelja. Opremanje ove postrojbe obavlja se
planski. U tijeku je gradnja malog protuminskog
broda (MPMB), čiji je završetak predviđen u 2006.

•
HRM raspolaže dovoljnom količinom sredstava za protudiverzansku zaštitu.

•
HRM nema sposobnost za udare po ciljevima na obalnom rubu i u dubini kopna.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Do 2010. otpisati plovila koja ne ispunjavaju zahtjeve i potrebe za provedbu
zadaća HRM-a i plovila koja se ne mogu održavati unutar postojećeg
logističkog sustava ili u remont­nim
kapacitetima domaće brodogradnje.

•
Izmijeniti pogonske motore na raketnim topovnjačama RTOP-11 i RTOP-12.

•
Do kraja 2006. završiti gradnju i opremanje malim protuminskim brodom.

•
Opremiti HRM ostalom opremom specijalne namjene (roniteljska,
protuminska).

•
Opremiti mornaričku taktičku vježbaonicu i poligon za borbenu otpornost
broda (MTV i BOB).

•
Staviti u funkciju radarski sustav PEREGRINE (projekt »MORE«).

•
Izvršiti modernizaciju brodskih PZO sustava (za RTOP-11, 12 i 21).

•
Izvršiti remont raketa RBS-15.

•
Završno opremiti RTOP-12.

•
Opremanje komunikacijsko-informacijskim sustavima i opremanje operativnog
središta HRM-a.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Uvesti u operativnu uporabu četiri vanobalna
ophodna broda.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| GLAVNI PROJEKTI OPREMANJA HRM-a | | | |
| Razina prioriteta |  | Početak nabave | Završetak nabave |
|  | Projekt »MORE« |  | 2006. |
|  | Komunikacijsko-informacijski sustavi | 2006. | 2015. |
| PRIORITET 1 | Mali protuminski brod |  | 2006. |
|  | Sredstva za kemijsku i biološku detekciju; detekciju i dozimetriju r/a zračenja; sredstva za RBK dekontaminaciju | 2006. | 2015. |
|  | Vanobalni ophodni brod | 2009. | 2015. |
|  | Oprema za ronitelje i protuminske ronitelje | 2006. | 2008. |
| PRIORITET 2 | Ugradnja sustava kolektivne NKB zaštite za brodove | 2006. | 2010. |
|  | Komunikacijsko-informacijski sustavi | 2011. | 2015. |
| PRIORITET 3 | Simulatori i simulacije (mornarička taktička vježbaonica i borbena otpornost broda) | 2008. | 2010. |
| Ostali brodovi (rezidencijalni, barkasa, školski, čamci, kuteri) | 2006. | 2015. |
| Ukupno opremanje HRM-a | |  | 795 |
| GLAVNI PROJEKTI MODERNIZACIJE HRM-a | | | |
| PRIORITET 1 | Remotorizacija i modernizacija RTOP-11 i 12 | 2007. | 2010. |
| Remont rakete RBS-15 i MOL-ova | 2006. | 2009. |
| PRIORITET 2 | Opremanje RTOP-12 | 2006. | 2007. |
| Brodski PZO sustav, za RTOP-11.12 i 21 | 2006. | 2007. |
| Ukupno modernizacija HRM-a | |  | 270 |
| Ukupno opremanje i modernizacija HRM-a | |  | 1.065 |

 Tablica 9.  PRIKAZ
GLAVNIH PROJEKATA OPREMANJA I MODERNIZACIJE HRM-A (MIL.
KN)

Hrvatsko ratno
zrakoplovstvo i protuzračna obrana (HRZ i PZO)

Za opremanje i
modernizaciju glavnih borbenih sustava HRZ-a i PZO-a planiraju se izdvojiti
financijska sredstva u iznosu do 3,4 milijarde kuna tijekom desetogodišnjeg
razdoblja.

Trenutno
stanje i perspektivnost

HRZ i PZO je
opremljeno s 8 aviona MiG-21 BIS-D i 4 aviona MiG-21 UMD, koji u operativnoj
uporabi mogu ostati do 2010. godine, kada im istječe vijek uporabe. Svi
ostali avioni istog tipa pričuva su za održavanje letnosti operativnih aviona.

Sedam
helikoptera Mi-24V su izvan operativne uporabe i bit će otpisani.

Dva
transportna aviona AN-32B su djelomično modernizirana, a završetak njihove
modernizacije planira se do 2007.

Flota
transportnih helikoptera povećat će se za novu eskadrilu helikoptera koji će
biti nabavljeni rješavanjem klirinškog duga, tako da će HRZ raspolagati s
dvije eskadrile helikoptera Mi-8 MTV1 i Mi-171Š.

Za obuku
pilota HRZ i PZO raspolaže s 20 aviona PC-9 i PC-9M, 11 aviona tipa UTVA -75
i 8 helikoptera Bell-206B. Avioni za početnu
obuku UTVA-75 se održavaju po posebnom režimu i nakon nabave novih aviona
iste namjene bit će otpisani i stavljeni izvan uporabe.

Za
sudjelovanje u borbi protiv šumskih požara HRZ i PZO posjeduje 4 namjenska
aviona tipa Canadair CL-415 i 1 avion
Air Tractor AT-802.

Ostali
zrakoplovi u evidenciji HRZ-a i PZO-a su neispravni, bez resursa za letenje,
njihovo je održavanje neekonomično i bit će otpisani.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010. godine

•
Dovršiti projekt NEBO (uvođenje u uporabu 5 radaraFPS-117).

•
Uvesti u uporabu novu eskadrilu transportnih helikoptera Mi-171Š (iz
klirinškog duga).

•
Uvesti u uporabu četiri aviona za selekciju i početnu obuku pilota.

•
Modernizirati dva helikoptera Mi-8MTV1.

•
Izvršiti 2. fazu modernizacije dva aviona AN-32.

•
Odabrati i provesti pripreme za nabavu novog borbenog aviona do kraja 2009.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015. godine

•
Uvesti u uporabu novi borbeni avion.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| GLAVNI PROJEKTI OPREMANJA HRZ-a i PZO-a | | | |
| Razina prioriteta |  | Početak nabave | Završetak nabave |
|  | Projekt »NEBO« (radar FPS-117) |  | 2011. |
|  | Komunikacijsko informacijski sustavi | 2006. | 2010. |
|  | Višenamjenski borbeni avion | 2009. | 2015. |
| PRIORITET 1 | Helikopter Mi-171Š | 2007. | 2009. |
|  | Opremanje operativnih središta | 2007. | 2008. |
|  | Sredstva za kemijsku i biološku detekciju; detekciju i dozimetriju r/a zračenja; sredstva za RBK dekontaminaciju | 2006. | 2015. |
|  | Avion za početnu i selek­cijsku obuku | 2006. | 2007. |
|  | Sredstva za opsluživanje letenja | 2006. | 2015. |
| PRIORITET 2 | Oprema za održavanje zrakoplova | 2006. | 2015. |
|  | Komunikacijsko-informacijski sustavi | 2011. | 2015. |
| PRIORITET 3 | Nebojna m/v i transportna sredstva | 2006. | 2015. |
| Ukupno opremanje HRZ-a i PZO-a | |  | 3.353 |
| GLAVNI PROJEKTI MODERNIZACIJE HRZ-a i PZO-a | | | |
| PRIORITET 1 | An-32 (II. faza modernizacije) | 2006. | 2007. |
| Modernizacija Mi-8MTV1 | 2008. | 2008. |
| Ukupno modernizacija HRZ-a i PZO-a | |  | 18 |
| Ukupno opremanje i modernizacija HRZ-a i PZO-a | | | 3.371 |

Tablica 10.  PRIKAZ
GLAVNIH PROJEKATA OPREMANJA I MODERNIZACIJE HRZ-A I PZO-A (MIL.KN)

Zapovjedništvo
za potporu (ZzP)

*Nebojna
vozila*

U MORH-u i OS
RH trenutno se na operativnoj uporabi nalazi velik broj motornih vozila koja
zbog svoje namjene, velikog broja različitih marka i tipova, godina starosti
i istrošenih resursa ne odgovaraju sadašnjim i budućim potrebama OS RH.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Opremiti postrojbe transportnim sustavima za manipulaciju teretom.

•
Opremiti postrojbe višenamjenskim terenskim logističkim vozilima s
mogućnošću samostalnog utovara kontejnera i paleta.

•
Opremiti postrojbe vozilima povećane prohodnosti za opskrbu gorivom.

•
Modernizirati opremu za punjenje i manipulaciju gorivom.

•
Opremiti postrojbe pokretnim radionicama za rad u terenskim uvjetima.

•
Opremiti postrojbe tegljačima za vuču poluprikolica nosivosti od 30 do 50
tona.

•
Opremiti postrojbe opremom za zdravstvenu zaštitu ROLE-1 i ROLE-2.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Dovršiti opremanje vozilima i sredstvima za manipulaciju teretom.

•
Opremiti postrojbe vozilima za samostalni utovar i prijevoz MTS-a.

•
Dovršiti proces modernizacije i nabave sredstava i opreme za opskrbu
gorivom, te osiguranje kapaciteta za skladištenje pričuva goriva za potrebe
OS RH.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| GLAVNI PROJEKTI OPREMANJA ZzP-a | | | |
| Razina prioriteta |  | Početak nabave | Završetak nabave |
|  | Transportni sustavi za manipulaciju teretom | 2007. | 2012. |
| PRIORITET 1 | Vozila za opskrbu gorivom u terenskim uvjetima | 2007. | 2010. |
|  | Opremanje za ROLE 1 | 2008. | 2009. |
|  | Višenamjenska logistička vozila | 2007. | 2010. |
| PRIORITET 2 | Motorna vozila za prijevoz borbene tehnike | 2007. | 2011. |
|  | Opremanje za ROLE 2 | 2009. | 2010. |
| PRIORITET 3 | Pokretne radionice za održavanje MTS-a u terenskim uvjetima | 2007. | 2010. |
| Ukupno opremanje ZzP-a | |  | 255 |

Tablica 11.  PRIKAZ
GLAVNIH PROJEKATA OPREMANJA I MODERNIZACIJE ZZP-A (MIL.
KN)

Hrvatsko vojno
učilište (HVU)

Projekti
opremanja i modernizacije HVU-a bit će financirani u okvirima tekućih
sredstava za opremanje i modernizaciju (30% raspoloživih sredstava za
opremanje i modernizaciju).

Opremanje i
modernizacija naoružanjem i vojnom opremom na razini OS RH

Trenutno
stanje i perspektivnost

Vojna oprema
namijenjena osoblju OS RH dijelom ne zadovoljava NATO standarde. Izuzetak je
oprema namijenjena pripadnicima OS koji su angažirani u međunarodnim vojnim
operacijama.

UbS koji se
nalazi na uporabi u OS RH najvećim je dijelom proizveden u razdoblju od
1991. do 1997. godine tako da mu je u cijelosti istekao ili istječe
vremenski resurs.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Opremiti pripadnike OS RH borbenim kacigama, te potrebnim količinama
zaštitnih prsluka.

•
Standardizirati i tipizirati individualnu i kolektivnu opremu vojnika za dio
OS RH predviđen za upućivanje u međunarodne vojne operacije.

•
Nastaviti opremanjem sredstvima vojno-obavještajnog sustava.

•
Započeti s nabavkom sredstava i opreme za zaštitu objekata.

•
Intenzivirati proces zbrinjavanja viškova te zastarjelog i neispravnog
UbS-a.

•
Otpočeti s nabavom i opremanjem postrojbi suvremenim UbS-om, prioritetno
raketama za raketne sustave PZO-a.

Prioritet u
opremanju individualnom i kolektivnom opremom vojnika imat će postrojbe
predviđene za upućivanje u međunarodne vojne operacije.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Završiti standardizaciju i tipizaciju individualne i kolektivne opreme
vojnika.

•
Standardizirati terensku i ratnu prehranu vojnika.

•
Završiti s procesom zbrinjavanja viškova te zastarjelog i neispravnog UbS-a.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ORUŽANE SNAGE RH | | | |
| Razina prioriteta |  | Početak nabave | Završetak nabave |
| PRIORITET 1 | Oprema vojno-obavještajnog sustava | 2006. | 2010. |
| Sredstva i oprema za zaštitu objekata | 2006. | 2010. |
| PRIORITET 2 | Nabava novog UbS | 2006. | 2015. |
| Oprema vojno-obavještajnog sustava | 2006. | 2010. |
| Osobna i zaštitna oprema vojnika | 2006. | 2015. |
| Ukupno OS RH | |  | 675 |

Tablica 12.  PRIKAZ
OPREMANJA I MODERNIZACIJE NVO-A NA RAZINI OS RH (MIL.
KN)

Sustavi
potpore zapovijedanju i nadzoru

Stanje

Operativni i
strateški telekomunikacijski sustav

Operativni i
strateški telekomunikacijski sustav čine dva podsustava: stacionarni
telekomunikacijski sustav – poslovna mreža MORH-a i OS RH i pokretni
(mobilni) taktički telekomunikacijski sustav. Stacionarni
informacijsko-komunikacijski sustav MORH-a i OS RH uspostavljen je osloncem
na javnu telekomunikacijsku infrastrukturu i čini temeljnu prijenosnu mrežu
poslovne telekomunikacijske mreže MORH-a i OS RH.

Postojeća
poslovna telekomunikacijska mreža u potpunosti zadovoljava samo prijenos
glasa, ali ista ne zadovoljava trenutne i buduće zahtjeve prijenosa
računalnih i drugih negovornih informacija za potporu zapovijedanja i
nadzora. Višeuslužna i višeprotokolarna telekomunikacijska mreža (WAN mreža) je realizirana
samo manjim dijelom, a unutar objekata i vojarna grade se mreže (LAN –
lokalna mreža). Izgradnja infrastrukture cjelokupne višeuslužne i
višeprotokolarne
telekomunikacijske mreže (WAN-a i svih LAN-ova) preduvjet je izgradnji
suvremenog poslovnog informacijskog sustava, a dijelom i preduvjet
integraciji taktičkog i poslovnog sustava u cjelokupni operativni i
strateški telekomunikacijski sustav zapovijedanja i nadzora. Izgradnjom
integriranog operativnog i strateškog telekomunikacijskog sustava omogućuje
se povezivanje svih radara i drugih senzora, operativnih središta bez obzira
jesu li stacionarni ili mobilni.

Raspoloživost
(pouzdanost) javne telekomunikacijske osnovice je visoka zahvaljujući dobro
izgrađenoj optičkoj prijenosnoj mreži. Povećanje raspoloživosti operativne i
strateške mreže ostvaruje se redundantnim prijenosnim kapacitetima drugih
vlasnika (Hrvatske elektroprivrede, Hrvatskih željeznica,...) ili vlastitim
kapacitetima (radio-relejni, VF radio i satelitski sustavi). U slučaju
ispadanja ovako organiziranog sustava stacionarne mreže, koji je oslonjen na
javnu komunikacijsku infrastrukturu, nije moguće dati cjelovitu potporu
sustavu zapovijedanja i nadzora bez mobilnih ili stacionarnih vlastitih
pričuvnih prijenosnih sustava (radio-relejni, VF radio i satelitski
sustavi). Postojeća VF radiomreža može samo
minimalno osigurati vezu najznačajnijih zapovjedništava. Postojeći
radio-relejni komunikacijski uređaji su zastarjeli, teško se održavaju, te
ne zadovoljavaju međunarodne frekvencijske standarde. Postojeća satelitska
oprema je samo terminalna i koristi se isključivo za korisničke pristupe,
ali ne može se koristiti za izgradnju mrežne osnovice.

Za potrebe
komuniciranja s hrvatskim vojnim misijama izvan Republike Hrvatske
nabavljeni su satelitski terminali za javni sustav prilagođeni prijenosu
govora i računalnih podataka malim brzinama uz mogućnost priključenja
vanjskog kripto-telefona.

Taktički
komunikacijski sustavi

Taktički
komunikacijski sustavi najznačajniji su komunikacijski sustavi OS RH, a
proces modernizacije započeo je opremanjem novim sredstvima:

•
Suvremeni taktički vojno-telekomunikacijski uređaji (kabine veze,
komutatori, terminalna oprema, radio-relejni uređaji), i njihovom
integracijom u integrirani taktički komunikacijski sustav (ITKS),

•
VF radiouređaja (transfer tehnologije),

•
VVF radiouređaja (kroz program inozemne pomoći – FMF),

•
VVF/UVF digitalnih širokopojasnih radiouređaja (kroz program inozemne pomoći
– FMF program),

•
satelitskih terminalnih uređaja.

OS RH uložile
su napor u višegodišnje ispitivanje interoperabilnosti
komunikacijske opreme za izgradnju ITKS-a, tijekom međunarodne vježbe u
okviru Partnerstva za mir (PfP) »Combined
Endeavor«. Dio testirane opreme uvodi se u
operativnu uporabu.

Nabavljene
vrste i količine opreme predstavljaju tek dio operativnih i ustrojbenih
potreba OS RH.

Poslovni
informacijski sustavi

Informatička
potpora poslovnim procesima nije dovoljno razvijena, a većim dijelom je i
zastarjela. Usvojen je i u fazi je implementacije jedinstveni sustav za
elektroničku razmjenu poslovnih informacija. Opremljenost računalnom opremom
i programskim rješenjima na višim razinama upravljanja i zapovijedanja je
zadovoljavajuća.

Održavanje
postojećih podsustava je teško i financijski neoptimalno. Stručno osoblje za
održavanje i razvoj informatičkih sustava je nedostatno, a personalno
upravljanje neadekvatno.

Taktički
informacijski sustavi

Informatička
potpora zapovijedanju i upravljanju nije razvijena, kako ni u hardverskom
segmentu tako ni u aplikacijskom.

Programska
rješenja za upravljanje paljbenim sustavima
topništva i protubrodskim raketama je djelomično
razvijena, uz nedostatnu uvezanost sa zapovjednim središtima u jedinstveni
sustav zapovijedanja, nadzora, komunikacija, kompjutora i obavještajne
djelatnosti (C4I).

Računalne
borbene simulacije slabo su razvijene i slabo integrirane u sustav OS RH.

Smjer razvoja

Unaprjeđenjem
i razvojem informacijsko-komunikacijskih sustava potpore zapovijedanja i
nadzora, jedinstvenog poslovnog informacijskog sustava, te uvođenjem u
operativnu uporabu nove i moderne komunikacijske i računalne opreme s novim
informacijskim programima omogućit će se ostvarenje ciljeva i zadaća
usvojenih Strateškim pregledom obrane.

Opremanje će
se prvo provoditi u postrojbama planiranim za angažman u okvirima
međunarodnih vojnih operacija.

U skladu s
usvojenim zadaćama i operativnim zahtjevima provest će se opremanje u
taktičkim komunikacijskim sustavima s naglaskom na opremanju snaga
predviđenih za UN i NATO vođene operacije.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Integrirati radarske sustave HRM-a i HRZ-a u jedinstven civilno-vojni
senzorski informacijski sustav.

•
Modernizirati taktičke informacijsko-komunikacijske sustave s naglaskom na
opremanju postrojbi komunikacijskom opremom (VVF, VF radio sustavi).

•
Početi razvoj i izgradnju jedinstvenog poslovnog informacijskog sustava.

•
Početi s izgradnjom pričuvno-redundantnih prijenosnih telekomunikacijskih
kapaciteta u operativnoj i strateškoj telekomunikacijskoj mreži.

•
Pristupiti izgradnji WAN i LAN računalno informacijske-infrastrukture u OS
RH.

•
Optimizirati stacionarni telekomunikacijski sustav.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Završiti opremanje i uvođenje u operativnu uporabu
informacijsko-komunikacijskih sustava na taktičkoj razini.

•
Završiti izgradnju pričuvno-redundantnih prijenosnih telekomunikacijskih
kapaciteta u operativnoj i strateškoj mreži.

•
Početi razvoj i primjenu taktičkih informacijskih sustava (informacijski
sustav vođenja i zapovijedanja - IS C2).

•
U cijelosti implementirati jedinstveni poslovni informacijski sustav
(uvezivanje prema NATO).

•
Početi uspostavu elektroničke identifikacije vlastitih snaga i sredstava
(IFF).

•
Unaprijediti sigurnost i zaštitu računalno-komunikacijskih sustava (kripto
zaštita oprema i sustavi).

•
Početi modernizaciju borbenih sustava senzorskom
opremom.

Financiranje
sustava potpore zapovijedanju i nadzoru prikazano je unutar troškova
opremanja i modernizacije grana OS RH, a popis projekata i zadaća razvoja
ovog područja prikazan je u prilogu br. 2.

Objekti i
infrastruktura

Stanje

Sve vojne
nekretnine u vlasništvu su Republike Hrvatske, dok ih je Ministarstvo obrane
dobilo na korištenje i upravljanje. Ministarstvo obrane nema ovlasti
prodavati, darivati ili davati u zakup vojne nekretnine, nego je za to
ovlaštena Vlada Republike Hrvatske i Povjerenstvo za imovinu Vlade Republike
Hrvatske.

Vojne
nekretnine svrstavaju se u jednu od četiriju kategorija:

1.
perspektivne vojne nekretnine

2. privremeno
perspektivne vojne nekretnine

3.
neperspektivne vojne nekretnine

4. nekretnine
koje treba pribaviti za OS RH.

Od 335 vojnih
objekata koliko OS RH koriste u 2005. godini 218 je utvrđeno perspektivnima,
a za napuštanje je predviđeno 117 (privremeno perspektivne i
neperspektivne). Za potrebe Obalne straže, kao zamjena za postojeću luku
Ploče pribavit će se zamjenska pomorska baza, sa znatno manjim kapacitetima
od luke Ploče.

U svrhu
rješavanja problema viška vojnih nekretnina, Ministarstvo obrane razvija
Program zatvaranja i prenamjene vojnih nekretnina.

Za skrb o
zaštiti okoliša odgovorne su sve ustrojstvene jedinice MORH-a i OS RH, a
pravilno zbrinjavanje opasnog otpada (lijekovi, NKB sredstva, i
sl.) zahtijeva unaprjeđenje sustava zaštite
okoliša.

Prostorni
podaci su neažurni i temelje se na zastarjelom kartografskom sustavu. Za
potrebe OS RH u potpunosti će se zamijeniti digitalnim vektorskim bazama
prostornih podataka na temelju kojih će se izraditi nove kartografske baze i
topografske karte po NATO standardima.

Smjer razvoja

Predstojeći
preustroj i smanjenje OS RH omogućit će daljnje smanjenje ukupnog broja
vojnih objekata, njihovu modernizaciju, racionalizaciju njihova korištenja i
objedinjavanje kapaciteta.

Razmještaj
postrojba i zapovjedništava OS RH postupno će se ostvarivati u skladu s
dinamikom izgradnje i razvoja zamjenskih smještajnih i drugih kapaciteta na
perspektivnim lokacijama. U vojnim objektima koji su predviđeni za
napuštanje obavljat će se samo tekuće održavanje.

Programom
prenamjne neperspektivnih vojnih nekretnina
priskrbit će se dio financijskih sredstava potrebnih za modernizaciju OS RH.
Do sada je za ulazak u program prenamjene pripremljeno 88 vojnih
objekata-lokacija koji su prikazani u prilogu. Vojne lokacije koje se u
razdoblju od 2006. do 2015. planiraju napustiti prikazane su u prilogu.
Nakon usvajanja zakonske i podzakonske
regulative izradit će se detaljan plan prenamjene.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

Prioriteti
prve razine:

•
Programom prenamjne neperspektivnih vojnih
nekretnina osigurati dio financijskih sredstava potrebnih za opremanje i
modernizaciju OS RH.

•
Završiti izgradnju objekata i infrastrukture potrebnih za uvođenje u
operativnu uporabu radarskog sustava »Enhanced
Peregrine« (projekt MORE).

•
Završiti izgradnju objekata i infrastrukture potrebnih za uvođenje u
operativnu uporabu radarskog sustava FPS-117 (projekt NEBO).

•
Urediti objekte i infrastrukturu određene za HNS na deklariranu razinu
sposobnosti.

•
Započeti s izradom razvojnih i urbanističkih planova, te
teh­ničke
dokumentacije potrebne za planiranje, razvoj, izgrad­nju
i modernizaciju objekata i infrastrukture.

•
Modernizirati infrastrukturu za smještaj GS OS RH, ZOSr-a
i MORH-a.

•
Izgraditi skladišne objekte, osobito tipska skladišta za UbS.

•
Izgraditi smještajne sadržaje na lokacijama poligona »E.
Kvaternik« i »Gašinci«
te vojarne »Predrag Matanović« u Petrinji.

•
Razviti i izgraditi sustav tehničke zaštite objekata i infrastrukture.

•
Unaprijediti sustav zaštite okoliša u OS RH

Prioriteti
druge razine:

•
Uspostaviti Vojni geografski informacijski sustav – VOGIS s vlastitom
kartografskom bazom podataka i sposobnošću razmjene informacija sa
saveznicima.

•
Izgraditi dopunske sadržaje na lokacijama poligona »E. Kvaternik« i »Gašinci« te vojarne
»Predrag Matanović« u Petrinji.

Prioriteti
treće razine:

•
Izgraditi i modernizirati objekte i infrastrukturu na perspektivnim
lokacijama.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

Prioriteti
prve razine:

•
Nastaviti provedbu Programa prenamjene vojnih nekretnina.

•
Nastaviti s izradom razvojnih i urbanističkih planova, te tehničke
dokumentacije potrebne za planiranje, razvoj, izgradnju i modernizaciju
objekata i infrastrukture.

•
Započeti izgradnju objekata za podizanje standarda smještaja (stanovanja)
pripadnika OS RH

Prioriteti
druge razine:

•
Nastaviti izgradnju dopunskih sadržaja na lokacijama poligona »E.
Kvaternik« i »Gašinci«
te vojarne »Predrag Matanović« u Petrinji.

Prioriteti
treće razine:

•
Nastaviti izgradnju i modernizaciju objekata i infrastrukture na
perspektivnim lokacijama.

•
Izgraditi zamjensku luku za luku Ploče.

Pregled
planiranih ulaganja u objekte i infrastrukturu za glavne dijelove strukture
OS RH prikazan je u tablici 13, a ukupan popis objekata i infrastrukture za
koje je predviđeno ulaganje prikazan je u Prilogu br.
3.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USTROJBENA CJELINA | Opremanje i modernizacija glavnih borbenih sustava | % | Infrastruktura | % | UKUPNO | % |
| GS OS RH s pristožernim postrojbama |  |  | 347 | 18% | 347 | 3% |
| HKoV | 3.513 | 40% | 1.090 | 57% | 4.603 | 43% |
| HRM | 1.065 | 12% | 186 | 10% | 1.251 | 12% |
| HRZ i PZO | 3.371 | 38% | 297 | 15% | 3.668 | 34% |
| ZzP | 255 | 3% |  |  | 255 | 2% |
| OS RH | 675 | 7% |  |  | 675 | 6% |
| UKUPNO | 8.879 | 100% | 1.920 | 100% | 10.799 | 100% |

Tablica 13.  RASPODJELA
KAPITALNIH ULAGANJA U MATERIJALNE RESURSE PO USTROJBENIM JEDINICAMA OS RH (MIL.
KN)

4. Logistički
sustav OS RH

Stanje

Razvoj
sposobnosti pružanja logističke potpore OS RH u operaciji obrane od agresije
najvećim dijelom se oslanjao na civilne kapacitete i velik broj
mobiliziranog osoblja. Takav koncept temeljen je na razvijenoj
infrastrukturi i dostupnosti smještajnih i drugih kapaciteta na cijelom
teritoriju zemlje.

Osnovna
značajka sadašnje organizacije je velik broj razina logističke potpore i
tromost sustava. Pružanje logističke potpore u terenskim uvjetima ovisno je
o stacionarnim kapacitetima, a veliki ljudski resursi angažirani su na
poslovima logističke potpore o kojima ne ovisi spremnost ostalih postrojba
OS RH. S druge strane, operativne postrojbe su dijelom angažirane na
poslovima opsluživanja vojarna, što ometa provedbu obuke.

Osoblje
logistike u sadašnjoj strukturi čini jednu trećinu ukup­nog
sastava, a omjer upravljačkog u odnosu na izvršno osoblje
je1 : 1,5. Ovakav omjer posljedica je izmjene u
konceptu pričuve, koja je sačinjavala najveći dio izvršnog osoblja u sustavu
logistike.

Materijalna
sredstva kojima su OS RH opremljene zahtijevaju značajne financijske i druge
resurse za njihovo održavanje. Smanjenjem broja operativnih postrojba OS RH
logistički sustav skladišti, čuva i održava znatne količine naoružanja,
opreme i ubojnih sredstava. OS RH koriste veliki broj vojnih objekata –
vojarna, skladišta, vježbališta i strelišta, koji zahtijevaju velike ljudske
i materijalne resurse za osiguravanje i održavanje.

Smjer razvoja

Glavni smjer
razvoja logističkog sustava OS RH je razvoj i održavanje stacionarne i
terenske logistike u mjeri koja osigurava zahtijevanu razinu spremnosti OS
RH.

Stacionarni
logistički sustav razvijat će se u najvećoj mjeri s osloncem na vanjske
usluge, a logistički kapaciteti OS na teritoriju RH bit će racionalizirani i
okrupnjavani.

Logistička
potpora u terenskim uvjetima razvijat će se u smjeru izgradnje sposobnosti
pružanja neprekidne i potpune logističke potpore postrojbama OS RH u
uvjetima gdje je oslonac na civilne kapacitete i infrastrukturu ograničen
ili uopće nije moguć. Stoga će i postrojbe terenske logistike biti mobilne i
imat će sposobnost raspoređivanja u području operacija.

Broj
upravljačkih razina logističke potpore bit će smanjen, a
razmjestive logističke postrojbe bit će
popunjene profesionalnim osobljem. Bit će organizirane modularno, čime će u
potpunosti moći ispuniti zahtjeve budućih misija i zadaća OS RH.

Logistička
potpora OS RH u stacionarnim uvjetima

Zapovjedništvo
za potporu će za potrebe cjelokupnih OS RH centralizirano razvijati
sposobnosti osiguranja uvjeta za život i funk­cioniranje
u mjestima baziranja. Oslanjat će se u najvećoj mogućoj mjeri na usluge
civilnih organizacija u onim djelatnostima i aktivnostima koje nemaju
izravan utjecaj na borbenu spremnost postrojba i zapovjedništava u OS RH.

Postrojbe i
ustanove stacionarne logistike popunjavat će se prvenstveno civilnim
osobljem.

Logističku
potporu OS RH u mirnodopskim uvjetima provodit će opslužništva vojarna i poligona iz sastava
opslužne postrojbe ZzP-a.

Opslužna
postrojba ZzP-a centralizirano će upravljati opsluživanjem svih vojarna OS
RH, a svoju brojčanu veličinu i broj opslužništva
vojarni mijenjat će i prilagođavati u ovisnosti o dinamici smanjivanja broja
vojnih objekata OS RH, te sposobnosti civilnog sektora određenog teritorija
u davanju usluga.

Opslužništva
će imati zadaću pružanja logističke potpore s ciljem osiguranja uvjeta
života i rada postrojba u vojarnama, poligonima i izdvojenim objektima.

Održavanje
borbenih sredstava izvršavat će logistički elementi operativnih postrojba, a
opslužna postrojba će im osiguravati
potreb­nu
infrastrukturu.

Zdravstvena
zaštita pripadnika OS RH razvijat će se s osloncem na sustav javnog
zdravstva RH. Primarnu zdravstvenu zaštitu pripadnici OS RH ostvarivat će
prvenstveno kod izabranog vojnog liječnika. Tijekom obuke i ostalih
aktivnosti postrojba OS RH, sanitetsku potporu pružat će im sanitetski
timovi (razina potpore ROLE-1) iz postrojba OS RH.

Sanitetske
postrojbe ustrojavat će se u manevarskim bojnama gardijskih brigada i u
drugim postrojbama kojima je za obavljanje redovitih aktivnosti potrebna
neprekidna sanitetska potpora (opsluživanje letenja, obuka specijalnih
postrojba, središta za obuku, itd.).

U
vojno-zdravstvenim središtima razvijat će se sposobnost opće medicinske i
stomatološke primarne zdravstvene zaštite kao i zaštite mentalnog zdravlja.
Sustav specijalističko-konzilijarne zdravstvene
zaštite provodit će i mjere specifične zdravstvene zaštite za potrebe OS RH
(medicina rada, zrakoplovna i pomorska medicina).

Logistička
potpora OS RH u terenskim uvjetima

Svi elementi
logistike koji imaju sposobnost upućivanja na zadaću izvan područja
razmještaja sačinjavaju sustav terenske logistike u OS RH. Elementi terenske
logistike razvijat će se u organskom sastavu operativnih postrojba grana OS
RH, u pričuvnoj logističkoj pukovniji HkoV-a i u samostalnoj logističkoj
postrojbi ZzP.

Logističke
postrojbe terenske logistike u sve tri grane i u ZzP-u bit će u cijelosti
popunjene profesionalnim osobljem. Logistička pukovnija HkoV-a bit će
najvećim dijelom popunjena pripadnicima ugovorne pričuve.

Mobilnost i
pasivna zaštita postrojba terenske logistike bit će na razini postrojba
kojima daju potporu.

Razvojem i
održavanjem sposobnosti pružanja logističke potpore u terenskim uvjetima
osigurava se djelotvornost naših snaga u međunarodnim operacijama potpore
miru.

Sanitetsku
potporu postrojbama OS RH u operacijama i u terenskim uvjetima na razini
ROLE-1 pružat će sanitetski timovi iz njihova organskog sastava ili
pridodani sanitetski timovi (za postrojbe koje u svojem sastavu nemaju
sanitetsku postrojbu).

Sposobnost
sanitetske potpore na razini ROLE-2 OS RH će razvijati u ZzP-u,
ustrojavanjem jednog tima u vojno-zdravstvenom središtu Zagreb. Zbog potrebe
održavanja visoke razine sposobnosti liječničkog osoblja u sastavu tog tima,
najvećim dijelom će se popunjavati pripadnicima ugovorne pričuve (posebno
liječnicima-specijalistima u pojedinim područjima medicine).

Vojno-zdravstveno središte imat će sposobnost upućivanja pojedinaca i timova
za potporu izvođenja operacija i drugih specifičnih aktivnosti OS RH u
zemlji i inozemstvu, osobito u slučajevima kada se radi o operacijama
uklanjanja posljedica prirodnih i tehničkih katastrofa.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Preustrojiti i razviti sposobnosti ZzP-a za pružanje najviše razine
logističke potpore:

•
ustrojavanje i opremanje bojne za opću logističku potporu (2. razine
logističke potpore),

•
ustrojavanje opskrbne bojne i okrupnjavanje skladišnih kapaciteta,

•
uspostava sustava za nadzor i upravljanje zalihama UbS-a,

•
uspostava funkcije nacionalnog središta za koordinaciju kretanja.

•
Osposobiti taktičke postrojbe za 1. razinu samostalne logističke održivosti
do tri dana.

•
Uspostaviti sustav obuke logističkog osoblja u Središtu za obuku logistike.

•
Razviti interoperabilnost logističkog sustava:

•
do 2010. postizanje razine međusobne zamjenjivosti,

•
razvoj i implementacija logističkih funkcija u skladu s NATO-om,

•
infrastrukturna inženjerija za logistiku,

•
praćenje životnog ciklusa MS,

•
distribucija goriva,

•
prijam, spajanje ljudstva i tehnike, kretanje do krajnjeg odredišta i
integracija,

•
ugovaranje s trećom stranom,

•
implementacija modela NATO-a u operativnom logističkom planiranju.

•
Uspostaviti jedinstveni stacionarni logistički sustav s osloncem na vanjske
usluge u onoj mjeri koja neće ugroziti borbenu spremnost i operativnu
raspoloživost postrojbi OS RH.

•
Unificirati i tipizirati transportna sredstava.

•
Izgraditi višenamjensko skladište u Velikoj Buni.

•
Uspostaviti logistički informacijski sustav kao dio jedinstvenog poslovnog
informacijskog sustava.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Nastaviti unificirati i tipizirati transportna sredstva.

•
Tipizirati objekte za smještaj ljudi i skladištenje materijalnih sredstava.

5. Doktrina i
obuka

Stanje

Vojnom
strategijom određena je podjela obuke u OS RH na obuku profesionalnog
sastava, obuku ročnog sastava i obuku pričuvnog sastava.

Obuka
profesionalnog sastava provodi se po modelu usredotočenja obuke na misije i
zadaće, a ovaj koncept obuke je u potpunosti reguliran Doktrinom obuke OS
RH.

Obuka ročnog
sastava dijeli se na temeljnu, specijalističku i završnu vojnu obuku i
provodi se u središtima za obuku i u rodovskim postrojbama u OS RH.

Obuka
pričuvnog sastava nije provođena od završetka Domovinskog rata te stoga nije
moguće dati prosudbu obučenosti i spremnosti tih postrojba kao ulaznog
pokazatelja za planiranje obuke.

Smjer razvoja

Na
organizaciju, sadržaj i metodologiju provedbe obuke u OS RH utjecat će
profesionalizacija OS RH, uvođenje dragovoljnog služenja vojnog roka i
ugovorne pričuve te primjena dostignuća moderne tehnike. Novi planovi,
programi i standardi obuke bit će izrađeni uzimajući u obzir standarde
taktičkih i operativnih vještina u NATO.

Učinkovitost
obuke povećat će se primjenom suvremenih obuč­nih
metoda uz pomoć simulacija i trenažera.
Vježbališta i sredstva za obuku će se modernizirati, a njihova uporaba
optimizirati. Krajnji cilj u narednih deset godina je razvoj jedinstvenog
sustava obuke koji će kod pojedinaca, postrojba te OS RH u cjelini stvoriti
preduvjete za dosezanje ciljanih vojnih sposobnosti i za uspješno
sudjelovanje u međunarodnim vojnim operacijama te za provedbu ostalih zadaća
OS RH.

Na razini GS
OS RH će se povezivati operativni zahtjevi i doktrina obuke. Na taj način
omogućit će se integracija i analiza dostignuća obuke, a istodobno
uspostaviti mehanizam koji omogućava izravne intervencije u obuku, a time i
u stanje spremnosti snaga.

Obuke će se i
nadalje oblikovati i razlikovati po razinama: pojedinačna,
postrojbena i združena.

Pojedinačna
obuka

Cilj
pojedinačne obuke bit će osposobljavanje pojedinaca za brzo i kvalitetno
uključivanje u postrojbenu obuku na svim
razinama, integriranje stečenih znanja i vještine u višerodnu obuku te preuzimanje uloge obučavatelja. Od svakog
pojedinca će se očekivati prilagodba tehnološkom napretku i promjenama u
sigurnosnom okružju.

Težište
pojedinačne obuke bit će obuka za stjecanje osobne vojno-stručne
specijalnosti.

Popuna OS RH
temeljena na načelu dragovoljnosti omogućava provođenje obuke s motiviranim
osobljem te lakše dostignuće postavljenih obučnih
ciljeva.

Temeljna vojna
obuka nakon uvođenja dragovoljnih ročnika provodit će se u Središtu za
temeljnu vojnu obuku za potrebe OS RH, za sve kategorije vojnog osoblja.
Provodit će se po jedinstvenom programu obuke i ocjenjivanja, bit će
selekcijska te će o postignutim rezultatima ovisiti i daljnji status
pojedinca u službi. Cilj provođenja temeljne vojne obuke je stjecanje
temeljnih vojničkih znanja i vještina te poboljšanje tjelesne i psihičke
spremnosti za službu u OS RH.

Obuka za
stjecanje osobne VSSp bit će organizirana na
sljedeći način:

•
obuka za specijalnosti rodova HkoV-a bit će organizirana u rodovskim
postrojbama HkoV-a,

•
obuka za specijalnosti rodova i tehničke službe HRM-a provodit će se u
Središtu za obuku HRM-a,

•
obuka za specijalnosti rodova i tehničke službe HRZ-a i PZO-a provodit će se
u Središtu za obuku HRZ-a i PZO-a,

•
za stjecanje VSSp-a u funkcionalnom području
logistike obuka će biti organizirana u Središtu za obuku i doktrinu
logistike,

•
za stjecanje VSSp-a vojne policije obuka će biti
organizirana u Pukovniji vojne policije,

•
za stjecanje VSSp-a roda veze i elektroničkog
djelovanja obuka bit će organizirana u Pukovniji veze.

Dio
pojedinačne obuke za stjecanje VSSp-a koji će se
provoditi u operativnim postrojbama bit će neovisan od operativnog dijela
postrojbe.

Sve postrojbe
i središta koje provode pojedinačnu obuku za stjecanje i razvoj
VSSp-a u rodu/službi odgovorne su i za provedbu
funkcionalnih tečajeva i ostalih oblika osposobljavanja vojnika, dočasnika i
časnika u svrhu njihova profesionalnog razvoja u rodu/službi.

Obuka
postrojba

Obuka
postrojba svih razina će se temeljiti na obuci za zadaću postrojbe, granskoj
doktrini i iskustvima modernog ratovanja. Težit će se postizanju izvrsnosti
postrojbe u cjelini, te spremnosti za aktiv­no djelovanje u okviru postrojba
viših razina.

Učinkovitost
obuke u svim postrojbama OS RH osigurat će se daljnjim razvojem i opremanjem
simulacijskih središta i središta za borbenu obuku te osposobljavanjem
instruktora. Borbena obuka integrirat će se u obuku koju će provoditi
Središte za borbenu obuku i Simulacijsko središte, čime će se istodobno
stvoriti uvjeti i postići spremnost za provedbu zajedničkih vježbi OS RH i
oružanih snaga zemalja članica NATO-a. U takvom integriranom okružju stvorit
će se uvjeti realnog ocjenjivanja i certificiranja postrojba namijenjenih za
sudjelovanje u NATO vođenim operacijama i vježbama.

Obuka
pričuvnih postrojba provodit će se po istim standardima kao i obuka
profesionalnog sastava koristeći istu doktrinu i proces obuke. Razlikovat će
se samo u različitim stupnjevima spremnosti za izvršenje zadaće. U miru će
se provoditi redovita obuka pričuvnih postrojba do razine satnije te obuka
zapovjedništava razine bojne i pukovnije, a bit će fokusirana na obuku
kritičnih VSSp-a te na obuku vođa i stožera.

Obuka
postrojba razine bojne i više provodit će se isključivo nakon mobilizacije
do postizanja spremnosti za izvršenje namjenske zadaće.

Obuka
pojedinaca i pričuvnih postrojba vršit će se tijekom cijele godine, u
ukupnom trajanju do 36 dana. Provodit će se jedan vikend mjesečno, uz jednu
vježbu godišnje, u trajanju do 14 dana. U mjesecu kada je organizirana
vježba neće se provoditi vikend obuka.

Združena obuka

Združena obuka
bit će usmjerena na osposobljavanje zapovjedništava za planiranje, provedbu
i sudjelovanje u združenim operacijama. S tim ciljem će se pojedina
zapovjedništva, postrojbe, skupine i pojedinci ciljano usavršavati i
pripremati za učinkovito planiranje, organiziranje i sudjelovanje u
združenim te višenacionalnim snagama.

Nositelj
združene obuke u OS RH bit će Glavni stožer OS RH, a provodit će se
združenim vježbama.

Projekti i
zadaće

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

Prioriteti
prve razine:

•
Izraditi jedinstvenu združenu listu zadaća, te liste zadaća grana i
zapovjedništava OS RH kojima treba razraditi implicirane zadaće iz
dodijeljenih misija i zadaća OS RH do kraja 2006.

•
Razviti sposobnosti ocjenjivanja spremnosti deklariranih snaga za NATO
vođene operacije i vježbe po konceptu operativnih sposobnosti te
ocjenjivanja i evaluacije NATO (OCC E&F – NATO Operational
Capability Concept
Evaluation
and Feedback) do kraja 2007.

•
Razviti jedinstveno Simulacijsko središte koje će imati sposobnosti potpore
obučavanju zapovjedništava postrojbi OS RH te vojnog, civilno-vojnog i
civilnog menadžmenta od taktičke do operativno-strategijske razine do kraja
2009.

•
Izraditi jedinstveni vojni rječnik kojim će se regulirati uporaba vojnih
pojmova u OS RH do kraja 2006.

Prioriteti
druge razine:

•
Definirati, izraditi glavne doktrinarne dokumente OS RH i započeti s
njihovom implementacijom do kraja 2007.

•
U razdoblju od 2008. do 2010. godine nadograditi sposobnosti Središta za
borbenu obuku u smjeru praćenja i nadzora provedbe obuke te održati
postojeću potporu obuke do razine namjenski ojačane satnije.

Prioriteti
treće razine:

•
Ustrojiti jedinstveno središte za temeljnu vojnu obuku u sastavu
HKoV-a koje će objediniti sve kapacitete
potrebne za provođenje temeljne vojne obuke prema jedinstvenom programu do
kraja 2009.

•
Organizirati obuku za stjecanje osobne VSSp do
kraja 2007.

•
Provesti potrebne pripreme za obuku pričuve do kraja 2010.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

Prioriteti
druge razine:

•
Tijekom 2011. godine dovršiti punu implementaciju Doktrine obuke za sve
kategorije vojnog osoblja i postrojba OS RH.

Prioriteti
treće razine:

•
U 2011. započeti s obukom pričuvnih postrojba.

6. Međunarodna
vojna suradnja i doprinos međunarodnoj sigurnosti

U području
međunarodne vojne suradnje OS RH aktivno sudjeluju u misijama odgovora na
krize u inozemstvu pod okriljem međunarodnih organizacija i saveza. Također
je vrlo značajna aktiv­nost OS RH u procesu
izgradnje sigurnosti i povjerenja, kako na globalnoj tako i na regionalnoj
razini.

Kao jedan od
najvažnijih ciljeva državne politike RH istaknuto je nastojanje da u
razdoblju 2006. – 2010. Republika Hrvatska postane članica NATO-a i EU-a. U
potpori dostizanja tog cilja OS RH razvijat će sposobnosti nužne za
ispunjenje uvjeta članstva.

U razdoblju
2006. – 2010. glavna nastojanja usmjerit će se na postupno povećanje
doprinosa OS RH zajedničkim operacijama odgovora na krize u inozemstvu,
prvenstveno u okviru UN-a, NATO-a, EU-a. Istodobno s transformacijom OS RH
nastavit će se proces prilagodbe obrambenog sustava povećanjem ukupnih
sposobnosti OS RH za sudjelovanje u međunarodnim vojnim operacijama.

U razdoblju
2011. – 2015. održavat će se dostignuta kvantitativ­na
razina sudjelovanja OS RH u međunarodnim vojnim operacijama, uz istodobno
proširivanje spektra operacija u kojima će OS RH moći sudjelovati. Nakon
pristupanja Republike Hrvatske euroatlantskim integracijama, postrojbe OS RH
će se deklarirati i pripremati za sudjelovanje u snagama brzog odgovora
NATO-a (NRF) i borbenim skupinama EU-a (EU Battlegroups).

Projekti i
zadaće

Projekti i
zadaće međunarodne vojne suradnje slijede opće ciljeve međunarodne obrambene
suradnje i podupiru provedbu obrambenih reformi i jačanje obrambenih
sposobnosti Republike Hrvatske.

Troškovi
sudjelovanja u operacijama odgovora na krize u inozemstvu iznosit će od 150
do 530 milijuna kuna godišnje, ovisno o broju sudionika.

![](dodatni/144696.gif)

Grafikon 1. BROJ
PRIPADNIKA OS RH ANGAŽIRANIH U MEĐUNARODNIM VOJNIM OPERACIJAMA I TROŠKOVI
SUDJELOVANJA

\* U razdoblju
nakon 2012. postoji mogućnost upućivanja više od 700 osoba.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

Prioriteti
prve razine:

•
Postupno povećavati sudjelovanje u međunarodnim operacijama, s 200
pripadnika u 2006. na oko 600 pripadnika OS RH u 2010.

•
U mirovnim operacijama UN-a sudjelovati s najviše 150 pripadnika OS RH – do
14 mirovnih operacija UN-a s približno 50 pripadnika OS RH pojedinačno:

vojni promatrači,

stožerni časnici i eksperti,

te s 1 – 2 postrojbe do veličine voda/satnije – ukupno do 100 pripadnika.

•
U NATO i EU vođenim operacijama odgovora na krize sudjelovati s najviše 450
pripadnika u postrojbama do razine satnije:

pješačke postrojbe,

postrojbe vojne policije,

druge postrojbe i timovi iz rodova i službi potpore.

•
Pripremiti i obučiti do 100 dočasnika i časnika za popunu različitih
dužnosti u NATO-u i EU-u.

•
Dovršiti uspostavljanje vojno-diplomatske mreže.

•
Deklarirati i pripremati snage za sudjelovanje u NRF-u.

•
Deklarirati i pripremati snage za sudjelovanje u borbenim skupinama EU-a (EU
Battle groups).

Projekti i
zadaće u razdoblju 2011. – 2015.

Prioriteti
prve razine:

•
Povećati sudjelovanje u međunarodnim operacijama s 600 pripadnika OS RH u
2010. na oko 700 pripadnika u 2011. godini i zadržati taj broj do 2015. (uz
mogućnost upućivanja više od 700 osoba nakon 2012.).

•
Nastaviti sudjelovati u operacijama UN-a s najviše 85 pripad­nika OS RH.

•
Sudjelovati u NATO vođenim operacijama odgovora na krize s oko 600
pripadnika OS RH, s rotacijom ili ojačanom bojnom bez rotacije (do 1000
pripadnika OS RH).

•
Popunjavati dužnosti u stožerima NATO-a i EU-a s oko 100 dočasnika i časnika
OS RH.

•
Sudjelovati u NRF-u.

•
Sudjelovati u borbenim skupinama EU-a (EU Battle
groups).

7.
Istraživanje i razvoj

Oružane snage
Republike Hrvatske razvijat će suradnju sa struč­nim,
znanstvenim i istraživačkim institucijama u Republici Hrvatskoj i izvan nje,
kao i proizvođačima vojne opreme i naoružanja.

Inovativni i
istraživački rad bit će potican u OS RH. Nositelj istraživanja i razvoja za
potrebe OS RH bit će Institut za istraživanje i razvoj obrambenih sustava.

Institut će se
baviti prikupljanjem i analizom prijedloga istraživanja, provedbom,
koordinacijom i poticanjem istraživanja koja će se za potrebe OS RH i drugih
obrambenih sastavnica provoditi i u drugim stručnim, znanstvenim i
istraživačkim institucijama u Hrvatskoj ili izvan nje.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2006. – 2010.

•
Definirati glavna područja stručnih i znanstvenih istraživanja za potrebe
obrambenog sustava.

•
Započeti proces prikupljanja, analize zahtjeva te odabira istraživačkih i
znanstveno-istraživačkih projekata.

•
Pokrenuti realizaciju prioritetnih znanstveno-istraživačkih i
tehnološko-razvojnih projekta za potrebe obrane (područja: međunarodni
odnosi i politika obrane; strategijsko upravljanje obranom; upravljanje
resursima i zalihama; nacionalna sigurnost i obrana; strategija, doktrina i
operacije; i vojna tehnologija i materijali.

•
Intenzivirati sudjelovanje u međunarodnim znanstveno--istraživačkim
programima i projektima u okviru institucija EU-a i NATO-a.

•
Izraditi katalog znanja i mjerodavnosti koji će poduprijeti vojne
specijalnosti.

•
Izraditi bazu podataka stručnog i istraživačkog osoblja.

•
Uspostaviti sustav zaštite intelektualnog vlasništva i inovacija te
akreditacije znanja u području obrane.

•
Izraditi katalog obrambenih studija.

Projekti i
zadaće za razdoblje 2011. – 2015.

•
Osposobiti se za samostalno vođenje znanstveno-istraživačkih projekata od
interesa za obranu zemlje i nacionalnu sigurnost.

•
Nastaviti sudjelovanje u znanstveno–istraživačkim i tehnološko-razvojnim
projektima o okviru NATO saveza i EU-a.

•
Ustrojiti mehanizme za transfer i akviziciju naprednih tehnologija u
području obrane.

•
Dostići sposobnost pružanja znanstveno–istraživačkih usluga (analize,
savjetovanja ili recenzija) drugim subjektima u sustavu državne uprave ili
ustanovama od posebnog interesa za obranu zemlje.

III.
FINANCIRANJE DUGOROČNOG PLANA RAZVOJA OS RH

1. Obrambeni
proračun

Obrambeni
proračun će u planskom razdoblju od 2006. do 2015. izravno ovisiti o dva
čimbenika: realnoj stopi rasta BDP-a te načinu raspodjele državnog proračuna
(udjelu obrambenog proračuna u BDP-u).

Za izradu
projekcije kretanja BDP-a i udjela obrambenog proračuna u BDP-u korišteni su
podaci Državnog zavoda za statistiku (BDP za 2005. godinu\*), »Smjernice
ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2006. – 2008. godine«
Ministarstva financija, »Upute za izradu državnog proračuna Republike
Hrvatske za razdoblje 2006. – 2008.« Ministarstva financija, kao i preporuke
Ekonomskog instituta, Zagreb. Prosječna stopa realnog rasta BDP-a  za
razdoblje 2006. – 2010. iznosi 4,1% godišnje, a 4,0% godišnje za razdoblje
2011. – 2015. Prosječan  deflator BDP-a za
razdoblje 2006. – 2010. iznosi 3,2% godišnje, a 3,0% godišnje za razdoblje
2011. – 2015. Projekcije kretanja BDP-a i obrambenog proračuna prikazane su
u tablici 14.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **2005.** | **2006.** | **2007.** | **2008.** | **2009.** | **2010.** |
| BDP (stalne cijene 2004.) | 222.031 | 230.913 | 240.380 | 250.717 | 260.996 | 271.436 |
| UDIO OP U BDP-u | 1,792% | 1,719% | 1,753% | 1,80% | 1,850% | 2,000% |
| OBRAMBENI PRORAČUN (stalne cijene 2004.) | 3.979 | 3.969 | 4.214 | 4.513 | 4.828 | 5.429 |
| OBRAMBENI PRORAČUN (tekuće cijene) | 4.104 | 4.229 | 4.636 | 5.118 | 5.640 | 6.532 |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | **2011.** | **2012.** | **2013.** | **2014.** | **2015.** |
| BDP (stalne cijene 2004..) |  | 282.293 | 293.585 | 305.328 | 317.541 | 330.243 |
| UDIO OP U BDP-u |  | 2,000% | 2,000% | 2,000% | 2,000% | 2,000% |
| OBRAMBENI PRORAČUN (stalne cijene 2004.) |  | 5.646 | 5.872 | 6.107 | 6.351 | 6.605 |
| OBRAMBENI PRORAČUN (tekuće cijene) |  | 6.997 | 7.495 | 8.029 | 8.600 | 9.213 |

Tablica 14. PREDVIĐENI
BDP I OBRAMBENI PRORAČUN PO GODINAMA (MIL. KN)

\* Državni
zavod za statistiku – Priopćenje broj 12.1.1/4 od 30. ožujka 2006.

2. Obrambeni
troškovi

Obrambeni
troškovi strukturirani su u tri glavne kategorije:

•
troškovi osoblja,

•
operativni troškovi,

•
troškovi opremanja i modernizacije (uključujući i troškove istraživanja i
razvoja).

Obrambeni
troškovi izračunati su na temelju postupnog dostizanja ciljane strukture
snaga, zadaća OS RH (uključujući i sudjelovanje u međunarodnim vojnim
operacijama) i potreba za opremanjem i modernizacijom.

Svi iznosi su
u stalnim cijenama (2004.), a ukupni iznosi i u tekućim cijenama.

Troškovi
osoblja

Izračun
troškova osoblja temelji se na sljedećim pretpostavkama:

•
Od 2006. do 2010. godine brojčano stanje se smanjuje do brojčane veličine od
17 600 djelatnika u Oružanim snagama (16 000 DVO i 1 600
DSiN) te se u razdoblju od 2011. do 2015. godine
zadržava na razini iz 2010. godine.

•
Ročni sastav se postupno smanjuje, te suspendira  2010.

•
2010. godine uvodi se kategorija dragovoljnog ročnika na razini 2 000
pripadnika godišnje (planski trošak dragovoljnog ročnika iznosi 2 000 kuna
mjesečno) i ugovorna pričuva na razini od 6 000 pripadnika (planski trošak
ugovornog pričuvnika iznosi 1.708 kuna mjesečno),

•
Predviđen je realan rast troškova osoblja u visini od 3% godišnje.

Predviđeni
troškovi osoblja prikazani su u tablici 15.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **2006.** | **2007.** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **2013.** | **2014.** | **2015.** |
| DJELATNE SNAGE I UPRAVNI DIO (stalne cijene 2004.) | 2.543 | 2.492 | 2.380 | 2.252 | 2.178 | 2.117 | 2.180 | 2.246 | 2.313 | 2.382 |
| DRAGOVOLJNI ROČNICI (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 | 24 | 24 | 24 | 24 |
| UGOVORNA PRIČUVA (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 123 | 123 | 123 | 123 | 123 | 123 |
| MEĐUNARODNE OPERACIJE – OSOBLJE (stalne cijene 2004.) | 72 | 108 | 144 | 180 | 216 | 252 | 252 | 252 | 252 | 252 |
| TROŠKOVI OSOBLJA UKUPNO (stalne cijene 2004.) | 2.615 | 2.600 | 2.524 | 2.432 | 2.541 | 2.516 | 2.579 | 2.644 | 2.712 | 2.781 |
| TROŠKOVI OSOBLJA UKUPNO (tekuće cijene) | 2.786 | 2.860 | 2.862 | 2.840 | 3.057 | 3.118 | 3.291 | 3.476 | 3.672 | 3.879 |

Tablica 15.
TROŠKOVI OSOBLJA PO GODINAMA (MIL.
KN)

Operativni
troškovi

Izračun
operativnih troškova temelji se na postojećim normativima i iskustvenim
podacima. Izračun operativnih troškova prikazan je u tablici 16. Operativni
troškovi izračunati su za planiranu strukturu snaga, ali ne uključuju
operativne troškove nove opreme koja će se nabaviti opremanjem i
modernizacijom. Operativni troškovi nove opreme iskazuju se nakon što se
utvrdi iznos za koji će se izvršiti opremanje i modernizacija.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **2006.** | **2007.** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **2013.** | **2014.** | **2015.** |
| DJELATNE SNAGE I UPRAVNI DIO (stalne cijene 2004.) | 891 | 998 | 920 | 933 | 917 | 915 | 913 | 911 | 909 | 907 |
| ROČNICI  (stalne cijene 2004.) | 101 | 88 | 73 | 44 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DRAGOVOLJNI ROČNICI (stalne cijene 2004) | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |
| UGOVORNA PRIČUVA (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 |
| MEĐUNARODNE OPERACIJE – OSOBLJE (stalne cijene 2004.) | 80 | 120 | 160 | 200 | 240 | 280 | 280 | 280 | 280 | 280 |
| OPERATIVNI TROŠKOVI (stalne cijene 2004.) | 1.072 | 1.206 | 1.153 | 1.177 | 1.199 | 1.237 | 1.235 | 1.233 | 1.231 | 1.229 |
| OPERATIVNI TROŠKOVI (tekuće cijene) | 1.142 | 1.326 | 1.307 | 1.374 | 1.442 | 1.532 | 1.576 | 1.621 | 1.667 | 1.714 |

Tablica 16.  OPERATIVNI
TROŠKOVI PO GODINAMA (MIL. KN)

Troškovi
opremanja i modernizacije

Troškovi
opremanja i modernizacije izračunati su na temelju potreba Oružanih snaga.
Pri tome se vodilo računa da prema dosadašnjim iskustvima, te iskustvima
zemalja koje intenzivno provode postupke opremanja i modernizacije glavni
projekti opremanja i modernizacije čine 70% ukupnih sredstava, dok se 30%
odnosi na ostale projekte za kojima će se ukazati potreba u narednom
dugoročnom razdoblju, a koji su u potpori uvođenja kapitalne opreme u
operativnu upotrebu. U ovih 30% uključeni su i troškovi istraživanja i
razvoja te ispitivanja naoružanja i vojne opreme. Pregled potrebnih
sredstava prikazan je u tablici 17.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Opremanje i modernizacija | Infrastruktura | UKUPNO |
| GLAVNI PROJEKTI OPREMANJA (70%) (stalne cijene 2004.) | 8.879 | 1.920 | 10.799 |
| OSTALI PROJEKTI (30%) (stalne cijene 2004.) | 3.531 | 807 | 4.338 |
| SVEUKUPNO (100%) (stalne cijene 2004.) | 12.410 | 2.727 | 15.137 |

Tablica 17.
POTREBNA SREDSTVA ZA OPREMANJE I MODERNIZACIJU (MIL.
KN)

Iznos
raspoloživih sredstava po godinama za opremanje i modernizaciju ovisit će o
iznosu koji će preostati nakon što se podmire troškovi osoblja i operativni
troškovi, kako je prikazano u tablici 18.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **2006.** | **2007.** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **2013.** | **2014.** | **2015.** | **UKUPNO** |
| TROŠKOVI OSOBLJA (stalne cijene 2004.) | 2.615 | 2.600 | 2.524 | 2.432 | 2.541 | 2.516 | 2.579 | 2.644 | 2.712 | 2.781 | 25.944 |
| OPERATIVNI TROŠKOVI\* (stalne cijene 2004.) | 1.072 | 1.206 | 1.153 | 1.177 | 1.199 | 1.237 | 1.235 | 1.233 | 1.231 | 1.230 | 11.973 |
| UKUPNO (stalne cijene 2004.) | 3.687 | 3.806 | 3.676 | 3.608 | 3.740 | 3.753 | 3.815 | 3.878 | 3.943 | 4.010 | 37.917 |
| OČEKIVANI OBRAMBENI PRORAČUN (stalne cijene 2004.) | 3.969 | 4.214 | 4.513 | 4.828 | 5.429 | 5.646 | 5.872 | 6.107 | 6.351 | 6.605 | 53.534 |
| RASPOLOŽIVA SREDSTVA (stalne cijene 2004.) | 282 | 408 | 836 | 1.220 | 1.688 | 1.893 | 2.057 | 2.229 | 2.408 | 2.594 | 15.617 |
| RASPOLOŽIVA SREDSTVA (tekuće cijene) | 300 | 448 | 948 | 1.425 | 2.030 | 2.345 | 2.625 | 2.931 | 3.260 | 3.619 |  |

\*bez
operativnih troškova nove opreme koja će se nabaviti u procesu opremanja i
modernizacije

Tablica 18.
RASPOLOŽIVA SREDSTVA PO GODINAMA (MIL. KN)

Raspoloživa
sredstva po godinama koristit će se za opremanje i modernizaciju, kao i za
operativne troškove novonabavljene opreme.

Iz tablice 18.
vidljivo je da dinamika kojom se oslobađaju sredstva nije povoljna. Najveći
dio raspoloživih sredstava bit će dostupan tek u zadnjim godinama planskog
razdoblja zbog čega će se za financiranje opremanja i modernizacije
koristiti kreditni aranžmani. Korištenjem kredita proces opremanja može se
intenzivirati odmah u početnim godinama planskog razdoblja, a kreditno
opterećenje raste u kasnijim godinama. No kako se prilikom nabave nove
opreme ne može sva oprema kupiti na kredit, dio opremanja vršit će se i
dalje iz proračuna tekućih godina.

Kreditni
aranžmani uključuju pretpostavljeni rok otplate od 15 godina, bez počeka, uz
pretpostavljenu godišnju kamatu od 5% te otplatu u godišnjim anuitetima.

Raspoloživa
sredstva raspodijelit će se za opremanje i modernizaciju iz proračuna
tekućih godina, za otplatu kreditnih anuiteta, te za operativne troškove
novonabavljene opreme.

Raspodjela
raspoloživih sredstava prikazana je u tablici 19.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **2006.** | **2007.** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **2013.** | **2014.** | **2015.** | **UKUPNO** |
| OPREMANJE IZ PRORAČUNA  TEKUĆIH GODINA (stalne cijene 2004.) | 282 | 394 | 673 | 869 | 1.162 | 1.251 | 1.310 | 1.382 | 1.455 | 1.526 | 10.304 |
| KREDITNE OBVEZE ZA OPREMANJE NA KREDIT (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 85 | 186 | 273 | 311 | 339 | 362 | 391 | 429 | 2.377 |
| OPERATIVNI TROŠKOVI NOVE OPREME\* (stalne cijene 2004.) | 0 | 14 | 78 | 165 | 253 | 331 | 408 | 486 | 562 | 639 | 2.936 |
| RASPOLOŽIVA SREDSTVA UKUPNO (stalne cijene 2004.) | 282 | 408 | 836 | 1.220 | 1.688 | 1.893 | 2.057 | 2.229 | 2.408 | 2.594 | 15.617 |
| RASPOLOŽIVA SREDSTVA UKUPNO (tekuće cijene) | 300 | 448 | 948 | 1.425 | 2.030 | 2.345 | 2.625 | 2.930 | 3.260 | 3.619 |  |

\*Operativni
troškovi nove opreme izračunati su na temelju pretpostavke da troškovi
nabave čine 30% troškova životnog ciklusa, uz prosječan životni vijek opreme
od 30 godina.

Tablica 19.  RASPODJELA
RASPOLOŽIVIH SREDSTAVA PO GODINAMA (MIL. KN)

Mogućnosti
opremanja prikazane su u tablici 20.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **2006.** | **2007.** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **2013.** | **2014.** | **2015.** | **UKUPNO** |
| OPREMANJE IZ PRORAČUNA TEKUĆIH GODINA (stalne cijene 2004.) | 282 | 394 | 673 | 869 | 1.162 | 1.251 | 1.310 | 1.382 | 1.455 | 1.526 | 10.304 |
| OPREMANJE NA KREDIT – IZNOS KREDITA KOJI SE PODIŽE (stalne cijene 2004.) | 0 | 886 | 1.055 | 903 | 395 | 295 | 240 | 295 | 404 | 360 | 4.833 |
| UKUPNO (stalne cijene 2004.) | 282 | 1.280 | 1.728 | 1.772 | 1.557 | 1.545 | 1.550 | 1.677 | 1.859 | 1.886 | 15.136 |
| UKUPNO  (tekuće cijene) | 300 | 1.409 | 1.960 | 2.071 | 1.874 | 1.915 | 1.978 | 2.203 | 2.518 | 2.632 |  |

Tablica 20.
OPREMANJE PO GODINAMA (MIL.KN)

Usporedbom
tablica 19. i 20. vidljivo je kako je do 2015. godine moguće provesti
opremanje i modernizaciju u ukupnom iznosu od 15,136 mlrd. kn. Od toga će opremanje na kredit iznositi 4,833
mlrd. kn, a otplata kredita iznosit će u istom
razdoblju  2,377 mlrd. kn. Ostatak
kreditnih obveza otplatit će se u idućem planskom razdoblju.

Zbirni pregled
obrambenih troškova, uključujući opremanje i modernizaciju, kao i operativne
troškove novonabavljene opreme, prikazan je u tablici 21.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **2006.** | **2007.** | **2008.** | **2009.** | **2010.** | **2011.** | **2012.** | **2013.** | **2014.** | **2015.** |
| TROŠKOVI OSOBLJA (stalne cijene 2004.) | 2.615 | 2.600 | 2.524 | 2.432 | 2.541 | 2.516 | 2.579 | 2.644 | 2.712 | 2.781 |
| DJELATNE SNAGE I UPRAVNI DIO (stalne cijene 2004.) | 2.543 | 2.492 | 2.380 | 2.252 | 2.178 | 2.117 | 2.180 | 2.246 | 2.313 | 2.382 |
| DRAGOVOLJNI ROČNICI (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 | 24 | 24 | 24 | 24 |
| UGOVORNA PRIČUVA (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 123 | 123 | 123 | 123 | 123 | 123 |
| MEĐUNARODNE OPERACIJE – OSOBLJE (stalne cijene 2004.) | 72 | 108 | 144 | 180 | 216 | 252 | 252 | 252 | 252 | 252 |
| OPERATIVNI TROŠKOVI (stalne cijene 2004.) | 1.072 | 1.220 | 1.231 | 1.341 | 1.452 | 1.568 | 1.643 | 1.719 | 1.793 | 1.869 |
| DJELATNE SNAGE I UPRAVNI DIO (stalne cijene 2004.) | 891 | 998 | 920 | 933 | 917 | 915 | 913 | 911 | 909 | 907 |
| OPERATIVNI TROŠKOVI NOVE OPREME (stalne cijene 2004.) | 0 | 14 | 78 | 165 | 253 | 331 | 408 | 486 | 562 | 639 |
| ROČNICI (stalne cijene 2004.) | 101 | 88 | 73 | 44 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DRAGOVOLJNI ROČNICI (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |
| UGOVORNA PRIČUVA (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 | 30 |
| MEĐUNARODNE OPERACIJE – OP. TROŠKOVI (stalne cijene 2004.) | 80 | 120 | 160 | 200 | 240 | 280 | 280 | 280 | 280 | 280 |
| OPREMANJE I MODERNIZACIJA (stalne cijene 2004.) | 282 | 394 | 758 | 1.055 | 1.435 | 1.562 | 1.649 | 1.744 | 1.846 | 1.955 |
| OPREMANJE IZ PRORAČUNA (stalne cijene 2004.) | 282 | 394 | 673 | 869 | 1.162 | 1.251 | 1.310 | 1.382 | 1.455 | 1.526 |
| KREDITNE OBVEZE (stalne cijene 2004.) | 0 | 0 | 85 | 186 | 273 | 311 | 339 | 362 | 391 | 429 |
| SVEUKUPNO OP (stalne cijene 2004.) | 3.969 | 4.214 | 4.513 | 4.828 | 5.429 | 5.646 | 5.872 | 6.107 | 6.351 | 6.605 |
| SVEUKUPNO OP (tekuće cijene) | 4.229 | 4.636 | 5.118 | 5.640 | 6.532 | 6.997 | 7.495 | 8.029 | 8.600 | 9.213 |

Tablica 21.
PREDVIĐENI OBRAMBENI TROŠKOVI (MIL. KN)

Obrambeni
proračun može biti dostatan izvor financiranja Plana ukoliko se ostvare
pretpostavke realnog rasta BDP-a kako je ovdje izloženo i ukoliko se ostvare
predviđena izdvajanja iz  BDP-a za obrambeni proračun.

![](dodatni/144695.gif)

Slika 12.
Struktura predviđenih obrambenih troškova 2010.

![](dodatni/144694.gif)

Slika 13.   STRUKTURA
PREDVIĐENIH OBRAMBENIH TROŠKOVA 2015.

Iz slika 12. i
13. vidljiva je povoljna struktura troškova u 2010. i 2015. godini, ukoliko
se ostvare sve navedene pretpostavke, opisane u ovom dokumentu.

IV. MEHANIZMI
OSIGURANJA PROVEDBE DPR-a OS RH 2006. – 2015.

Provedba ovog
Plana obvezujuća je za sva tijela državne vlasti koja po Zakonu o obrani
imaju nadležnosti u području obrane. Realizacija Plana ovisi o
discipliniranoj provedbi mjera i aktivnosti potrebnih za postizanje Planom
definiranih ciljeva te osiguranju resursa za njihovu provedbu. Mehanizmi
osiguranja provedbe plana su: programiranje, izrada i izvršenje obrambenog
proračuna u skladu s odrednicama ovog plana, provedbeno planiranje mjera,
aktivnosti i projekata nužnih za realizaciju definiranih ciljeva i
kontinuirano praćenje i evaluacija postignuća.

Ovi mehanizmi
sastavni su dio sustava planiranja, programiranja, izrade i izvršenja
proračuna (SPPP), koji će i nadalje biti usavršavan s ciljem povećanja
učinkovitosti i transparentnosti cjelokupnog sustava obrambenog planiranja.

Upravljanje
rizikom

Najznačajniji
rizici (mogući problemi) u realizaciji ovog Plana su:

•
usvajanje obrambenog proračuna ispod razine definirane ovim Planom ili
naknadno smanjenje obrambenog proračuna,

•
promjene u strategijskom okružju koje zahtijevaju redefiniranje ciljeva i
prioriteta,

•
realizacija neplaniranih projekata ili zadaća (posredno umanjivanje
raspoloživih resursa),

•
nedosljednost i nekonzistentnost u razradi ciljeva kroz mehanizme
realizacije Plana,

•
neučinkovita ili zakašnjela priprema i provedba projekata i zadaća,

•
preveliko naprezanje ljudskih i materijalnih resursa,

•
drugi rizici koji se mogu pojaviti tijekom realizacije ovog Plana.

Mjere kojima
će se smanjivati utjecaj ovih rizika na realizaciju Plana su:

•
dosljedno poštivanje i kontinuirano usklađivanje prioriteta ciljeva, tako da
je moguće odgoditi realizaciju ciljeva s nižim prioritetom,

•
razrada mogućnosti financiranja projekata (i realizacije ciljeva) izvan
obrambenog proračuna (formiranje posebnog fonda za provedbu obrambene
reforme, prenamjena objekata koje OS RH napuštaju, korištenje sredstava
pristupnih fondova EU-a ili inozemne pomoći, pokretanje zajedničkih
projekata proizvodnje i opremanja u okvirima međunarodne vojne suradnje,
financiranje kroz dugoročne kredite ili uz odgodu) i ugrađivanje rješenja u
provedbene planove i obrambeni program,

•
precizno definiranje mehanizama vođenja projekata i jasno utvrđivanje
odgovornosti za provedbu planiranih projekata, aktivnosti, mjera i zadaća,

•
redovito raspravljanje izvješća o provedbi planova u uprav­ljačkim
tijelima,

•
evaluacija planova u pogledu njihove realističnosti i iniciranje njihove
prilagodbe te korištenje  naučenih lekcija pri izradi idućih planova.

Lista mjera za
izbjegavanje ili umanjenje negativnog učinka svakog pojedinog rizika nije
iscrpljena ovim nabrajanjem. Pri izradi programskih i planskih dokumenata
osigurat će se razrada, planiranje i poduzimanje konkretnih mjera
upravljanja rizikom za svaki od planiranih ciljeva.

U slučaju
ostvarenja nepovoljnog scenarija obrambenog proračuna dostizanje potrebnih
sposobnosti OS RH ovisit će o mogućnostima financiranja opremanja i
modernizacije iz izvora izvan obrambenog proračuna. Neke od mogućnosti
ovakvog načina financiranja su:

•
nabava kapitalnih sredstava (borbeni zrakoplovi, brodovi Obalne straže,
borbena oklopna vozila na kotačima) izrav­nim
financiranjem iz državnog proračuna,

•
zajedničko ulaganje u dio kapitalnih sredstava u okvirima međunarodne
obrambene suradnje,

•
nabavom novih ili rabljenih sredstava po povoljnim uvjetima od partnerskih
zemalja.

Zaključno,
iskazane projekcije financiranja Plana pokazuju da su OS RH u mogućnosti
ostvariti razvoj potrebnih sposobnosti uz ostvarenje navedenih pretpostavki.
Neispunjavanje ovih pretpostavki zahtijeva korekciju definiranih ciljeva
razvoja OS RH, koja može ići u dva smjera:

•
redefiniranje ciljanih sposobnosti, a time i misija i zadaća OS RH,
uključujući i međunarodne obveze,

•
produljenje rokova ostvarivanja ciljanih sposobnosti na iduće dugoročno
razdoblje.

ZAKLJUČAK

Dugoročni plan
razvoja OS RH 2006. – 2015. slijedi i razrađuje nalaze i preporuke
Strateškog pregleda obrane usmjeravajući razvoj OS RH ka sposobnostima i
strukturi koje će biti primjerene potrebama i mogućnostima Republike
Hrvatske.

Ključne
operativne sposobnosti OS RH omogućit će sudjelovanje u različitim
operacijama, od obrane nacionalnog teritorija i sudjelovanja u operacijama
odgovora na krize u inozemstvu do izgradnje sigurnosti i povjerenja te
pomoći civilnim institucijama u zemlji.

Brojčanom
veličinom, popunom dragovoljcima, kvalitetnim odabirom, izobrazbom i obukom
osoblja razvit će se visoko spremne i motivirane Oružane snage, koje će moći
odgovoriti izazovima koje donosi sigurnosno okružje početka 21. stoljeća.

Dostizanjem i
održavanjem obrambenog proračuna na razini od 2% BDP-a,  promjenom
njegove strukture kroz povećavanje udjela za opremanje i modernizaciju,
korištenjem mogućnosti kreditiranja te drugih načina financiranja, OS RH će
do 2015. biti opremljene najvećim dijelom opreme i infrastrukture potrebne
za ostvarenje ciljanih sposobnosti.

Iskorištavanje
mogućnosti dobivanja dodatnih sredstava realizacijom projekata proizvodnje i
nabave naoružanja i vojne opreme u okvirima suradnje s drugim zemljama bit
će značajan mehanizam potpori provedbe ovoga Plana.

U prvom dijelu
planskog razdoblja razvijat će se sposobnosti koje omogućavaju učinkovito
uključivanje OS RH u sustav kolektivne obrane NATO-a, odnosno sudjelovanje u
obrambenim aktivnostima EU-a, a do kraja planskog razdoblja (2015.) ostvarit
će se najveći dio potrebnih ukupnih sposobnosti OS RH.

Realizacijom
ovoga Plana OS RH bit će u stanju provoditi svoju ustavnu ulogu zaštite
suvereniteta i neovisnosti te obrane teritorijalne cjelovitosti Republike
Hrvatske. Transformacijom OS RH razvit će se sposobnosti nužne za
izvršavanje misija i zadaća kako ih je definirao Strateški pregled obrane.

Klasa:
800-01/06-01/02

Zagreb, 7.
srpnja 2006.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga
sabora
**Vladimir** **Šeks**, v. r.

POPIS KRATICA

|  |  |
| --- | --- |
| **A/C** | Autocisterna |
| **ACV** | Autocisterna za vodu |
| **ADR** | Europski sporazum o cestovnom transportu opasnih tvari |
| **ANP** | Annual National Program (godišnji nacionalni program) |
| **BDP** | Bruto društveni proizvod |
| **BOV** | Borbeno oklopno vozilo |
| **brPZO** | Brigada protuzračne obrane |
| **BSD** | Bojna za specijalna djelovanja |
| **bv** | bojna veze |
| **BVP** | Borbeno vozilo pješaštva |
| **C** | Civil |
| **C2** | Command and Control (Zapovijedanje i nadzor) |
| **C4I** | Command, Control, Communication, Computers and Intelligence |
| **CD&E** | Concept Development and Experimentation (Razvoj koncepata i eksperimentiranje) |
| **CIMIC** | Civil Military Cooperation (civilno-vojna suradnja) |
| **CSBM** | Confidence and Security Building Measures (Izgradnja mjera povjerenja i sigurnosti) |
| **Č** | Časnik |
| **DBM** | Desantni brod mornarice |
| **DČ** | Dočasnik |
| **DSiN** | Državni službenik i namještenik |
| **DPR OS RH** | Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga Republike Hrvatske |
| **DVO** | Djelatna vojna osoba |
| **ED** | Elektroničko djelovanje |
| **EI** | Elektroničko izviđanje |
| **EU** | Europska unija |
| **FMF** | Foreign Military Funding (program inozemne pomoći) |
| **HEP** | Hrvatska elektroprivreda |
| **HŽ** | Hrvatske željeznice |
| **GS OS RH** | Glavni stožer Oružanih snaga Republike Hrvatske |
| **HKoV** | Hrvatska kopnena vojska |
| **HNS** | Host Nation Support (Potpora zemlje domaćina) |
| **HRM** | Hrvatska ratna mornarica |
| **HRZ i PZO** | Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i protuzračna obrana |
| **HVU** | Hrvatsko vojno učilište |
| **IC** | Infra crveno |
| **inžbr** | inženjerijska brigada |
| **ITT** | Informacijsko-telekomunikacijska tehnologija |
| **IFF** | Identification Friend or Foe (Electronics) – sustav razlikovanja »prijateljskog« aviona, broda ili drugog sredstva |
| **ISC2** | Informacijski sustav vođenja i zapovijedanja |
| **ITKS** | Integrirani taktički komunikacijski sustav |
| **kbb** | Kapetan bojnog broda |
| **kfr** | Kapetan fregate |
| **KIS** | Komunikacijski informacijski sustav |
| **kkr** | Kapetan korvete |
| **KZ** | Kripto zaštita |
| **KZS** | Kriptozaštitni sustav |
| **LAN** | Local Area  Network |
| **logbr** | logistička brigada |
| **LOV** | Lako oklopno vozilo |
| **LPRS** | Laki prijenosni raketni sustav |
| **MAP** | Membership Action Plan (Akcijski plan za članstvo) |
| **MB** | Minobacač |
| **MLF** | Multinational Land Force (vojna komponenta quadrilaterale) |
| **MO** | Mirovne operacije |
| **MOL** | Mobilni obalni lanser |
| **MORH** | Ministarstvo obrane Republike Hrvatske |
| **MOS** | Međunarodna obrambena suradnja |
| **motbr** | motorizirana brigada |
| **MPMB** | Mali protuminski brod |
| **NATO** | North Atlantic Treaty Organization |
| **NGS OS RH** | Načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske |
| **NKB** | Nuklearno kemijsko biološka |
| **NKBO** | Nuklearno kemijsko biološka obrana |
| **NN** | Narodne novine |
| **NOS** | Namjenski organizirane snage |
| **NPP** | Nastavni plan i program |
| **NRF** | NATO Response Force (NATO snage brzog odgovora) |
| **NSE** | National Support Element (Nacionalni potporni element) |
| **OB** | Ophodni brod |
| **OCC E&F** | Operational Capabilities Concept, Evaluation and Feedback (Program procjene vrednovanjem operativnih sposobnosti) |
| **OCC E&FM** | Operational Capabilities Concept Evaluation and Feedback Mechanism (koncept procjene operativnih sposobnosti) |
| **OiV** | Odašiljači i veze |
| **OIA** | Oklopni izvidnički automobil |
| **ombr** | Oklopno-mehanizirana brigada |
| **OMPD** | Odred za minska i protuminska djelovanja |
| **OSMIO** | Obalna služba motrenja i obavješćivanja |
| **OS RH** | Oružane snage Republike Hrvatske |
| **PARP** | Planning and Review Process (Proces planiranja i raščlambe) |
| **pbb** | Poručnik bojnog broda |
| **pbr** | Pješačka brigada |
| **PfP** | Partnership for Peace (partnerstvo za mir) |
| **pfr** | Poručnik fregate |
| **pkr** | Poručnik korvete |
| **POLO** | Protuoklopno lansirno oružje |
| **ROLE-1** | Opća zdravstvena potpora |
| **ROLE-2** | Specijalistička zdravstvena potpora |
| **PRT** | Provincial Reconstruction Team (provincijski tim za obnovu) |
| **RKB** | Radiološko-kemijsko biološka |
| **RRF** | Riječna ratna flotila |
| **RTOP** | Raketna topovnjača |
| **SBO** | Središte borbene obuke |
| **SEI** | Središnjica elektroničkog izviđanja |
| **SimSr** | Simulacijsko središte |
| **SMVO** | Središte za međunarodne vojne operacije |
| **sNKBO** | satnija nuklearno kemijsko biološke obrane |
| **SPO** | Strateški pregled obrane |
| **SPPP** | Sustava planiranja, programiranja i proračuna |
| **SVLR** | Samohodni višecjevni lanser raketa |
| **TVO** | Temeljna vojna obuka |
| **trbr** | topničko-raketna brigada |
| **UbS** | Ubojna sredstva |
| **UN** | Ujedinjeni narodi |
| **V** | Vojnik |
| **VOB** | Vojno-obavještajna bojna |
| **VF** | Visoko frekventni |
| **VVF** | Vrlo visoko frekventni |
| **VP** | Vojna policija |
| **VPS** | Vojno-pomorski sektor |
| **VSSp** | Vojno-stručna specijalnost |
| **VZS** | Vojno-zdravstveno središte |
| **Z HKoV** | Zapovjedništvo Hrvatske kopnene vojske |
| **Z HRM** | Zapovjedništvo Hrvatske ratne mornarice |
| **Z HRZ i PZO** | Zapovjedništvo Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane |
| **ZIKS** | Zapovjedni informacijsko komunikacijski sustavi |
| **ZMIN** | Zračno motrenje i navođenje |
| **ZOS** | Zapovjedno operativno središte |
| **ZZIO** | Zapovjedništvo za izobrazbu i obuku |
| **ZzP** | Zapovjedništvo za potporu |
| **WAN** | Wide Area  Network |

PRILOG 1

Misije i
zadaće OS RH

|  |  |
| --- | --- |
| **1. ZAŠTITA SUVERENITETA RH, OBRANA RH I SAVEZNIKA** | |
| A.         MIRNODOPSKE ZADAĆE | |
| **1.1.** | **Zaštita neovisnosti, jedinstvenosti i opstojnosti Repub­like Hrvatske** |
|  | Stalno spremnim snagama osigurati zaštitu neovisnosti, jedinstvenosti i opstojnosti Republike Hrvatske. |
| **1.2.** | **Zaštita zračnog prostora RH** |
|  | Stalnim nadzorom zračnog prostora otkrivati, presretati i kontrolirati neidentificirane zrakoplove i zrakoplove s nepoznatim namjerama te na taj način osigurati zaštitu integriteta hrvatskog zračnog prostora i pridonositi zračnoj obrani prostora NATO saveza. |
| **1.3.** | **Zaštita akvatorija pod nadležnošću RH** |
|  | U cilju zaštite suvereniteta  i integriteta hrvatskih teritorijalnih voda provoditi stalan nadzor mora i priobalja te rutinskom nazočnošću potvrđivati hrvatski suverenitet i integritet nad teritorijalnim vodama i zaštićenim ekološko-ribolovnim pojasom. |
| **1.4.** | **Obavještajne djelatnosti** |
|  | Prikupljanjem, obradom i raščlambom obavještajnih podataka i informacija podupirati procese donošenja odluka, planiranje te operativno vođenje i zapovijedanje. |
| **1.5.** | **Protokolarne zadaće** |
|  | Osiguravati resurse i osoblje za obavljanje protokolarnih zadaća za državne potrebe te zračni prijevoz za najviše državne dužnosnike i protokolarne potrebe RH. |
| **1.6.** | **Potpora zemlje domaćina savezničkim snagama** |
|  | Osiguravati ugovorene resurse savezničkim snagama. |
| **1.7.** | **Traganje i spašavanje** |
|  | Razvijati i održavati sposobnosti traganja i spašavanja vojnog osoblja na kopnu i moru te pomoć i potporu civilnim službama traganja i spašavanja. |
| B. | BORBENE ZADAĆE |
| **1.8.** | **Odvraćanje potencijalnog agresora te obrana teritorija RH uključujući pozivanje na članak V. Sjevernoatlantskog ugovora** |
|  | Kvalitetnim odabirom osoblja, visokom borbenom sprem­nošću, članstvom u NATO savezu te ukupnim obrambenim sustavom stvoriti kod potencijalnih protivnika percepciju o neisplativosti postizanja političkih ciljeva spram RH uporabom vojnih sredstava. |
|  | Obrana teritorija RH vlastitim oružanim snagama te uz pomoć saveznika. |
| **1.9.** | **Obrana članica NATO saveza** |
|  | Oružane snage RH poduprijet će  svaku članicu NATO saveza, u skladu s odredbama članka V. Sjevernoatlantskog ugovora te poduzeti odgovarajuću akciju, uključujući i uporabu Oružanih snaga. Za ovu zadaću RH će opremati i obučavati deklarirane snage. |
| **2. SUDJELOVANJE  U OPERACIJAMA ODGOVORA NA KRIZE U INOZEMSTVU** | |
| **2.1.** | **Mirovne operacije** |
|  | RH zajedno s drugim državama, u skladu sa svojim interesima i mogućnostima, pridonosi mirovnim operacijama, djelujući u okviru međunarodnih organizacija kojih je član (UN, NATO, EU, OESS i druge). |
| **2.2.** | **Humanitarne operacije** |
|  | Sudjelovanje, u skladu s mogućnostima, u operacijama traženja i spašavanja, pružanju pomoći u katastrofama, operacijama razminiranja, otklanjanju posljedica radioloških, kemijskih i bioloških akcidenata, te medicinskoj evakuaciji i zbrinjavanju. |
| **3. SUDJELOVANJE  U MJERAMA IZGRADNJE SIGURNOSTI I POVJERENJA** | |
| **3.1.** | **Obrambena diplomacija** |
|  | Izgradnja povjerenja i razumijevanja s drugim državama i organizacijama kroz posjete i razgovore, izobrazbu, obuku i zajedničke vježbe, zajedničke projekte, stručnu pomoć i suradnju te druge aktivnosti. |
| **3.2.** | **Regionalne inicijative** |
|  | Aktivnosti unutar regionalnih inicijativa (CENCOOP, Kvadrilaterala-MLF, SEEDM) uključujući vojne vježbe, zajedničke vojne postrojbe i drugo. |
| **3.3.** | **Nadzor naoružanja te izgradnja mjera povjerenja i sigurnosti** |
|  | Sudjelovanje u aktivnostima nadzora naoružanja i izgradnje mjera povjerenja i sigurnosti, u skladu s međunarodnim sporazumima i ugovorima koje je RH prihvatila. |
| **4. POMOĆ CIVILNIM INSTITUCIJAMA U ZEMLJI** | |
| **4.1.** | **Pomoć civilnim vlastima** |
|  | Pomoć službama i snagama za osiguranje infrastrukture i drugih objekata te zaštite državne granice na kopnu, moru i zraku. |
| **4.2.** | **Pomoć namjenskim službama u zaštiti i spašavanju ljudi i dobara** |
|  | Pomoć civilnim institucijama i službama u slučaju katastrofa, nesreća te u drugim situacijama u kojima resursi civilnog sektora nisu dovoljni, u skladu s mogućnostima OS. |
| **4.3.** | **Pomoć civilnim institucijama u borbi protiv terorizma, krijumčarenja te proliferacije oružja za masovno uništenje** |
|  | Oružane snage će pružiti nužnu pomoć, u skladu sa svojom ulogom i namjenom te raspoloživim resursima, civilnim službama koje su zadužene za suzbijanje terorističke aktivnosti, prometa oružja za masovno uništenje, krijumčarenja ljudi, opojnih droga i dobara. |
| **4.4.** | **Pomoć civilnim institucijama izvršenjem ostalih nevojnih zadaća** |
|  | Osiguranje osoblja, opreme i stručne pomoći drugim ministarstvima i civilnim institucijama pri obavljanju njihovih zadaća (istraživačka djelatnost, kartografija, hidrološko-meteorološka djelatnost, zaštita spomenika kulture i slične djelatnosti), u skladu s ulogom i namjenom OS te raspoloživim resursima. |

Tablica
22.  MISIJE I ZADAĆE OS RH

PRILOG 2

Pregled
projekata komunikacijsko-informacijskog sustava

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **HkoV** | | | | | |
| **Glavni projekti opremanja i modernizacije  HkoV-a** | | | | | |
| **Razina**  **prioriteta** |  | **Početak nabave** | **Završetak nabave** | **Količina** | **Ukupno** |
| Stacionarni IK sustavi | | | | | |
| PRIORITET 1 | WAN mreža | 2006. | 2010. |  |  |
| LAN mreže | 2006. | 2015. |  |  |
| Radio-relejna oprema | 2006. | 2010. |  |  |
| Poslovni informacijski sustav | 2006. | 2015. |  |  |
| Poslovna računalna oprema | 2006. | 2015. |  |  |
| PRIORITET 2 | Telekomunikacijska mreža-stacionarna | 2011. | 2015. |  |  |
| Telefonska oprema | 2011. | 2015. |  |  |
| Ukupno stacionarni IK sustavi | | 86 | | | |
| Taktički IK sustav | | | | | |
| PRIORITET 1 | ITKS | 2006. | 2010. |  |  |
| IS C2 Software | 2011. | 2015. |  |  |
| IS C2 Hardware | 2011. | 2015. |  |  |
| VF radio | 2006. | 2010. |  |  |
| VVF ručni radio | 2006. | 2010. |  |  |
| VVF/UVF širokopojasni digitalni radio | 2011. | 2015. |  |  |
| VVF/UVF radio zemlja/more/zrak | 2011. | 2015. |  |  |
| PRIORITET 2 | VVF prijevoz/prijenosni radio | 2006. | 2010. |  |  |
| Satelitski sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Komunikacijske tehnologije 21. stoljeća | 2011. | 2015. |  |  |
| IFF sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Senzorski taktički sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Ukupno taktički IK sustavi | | 368 | | | |
| Kripto sustavi i oprema | | | | | |
| PRIORITET 1 | KZ oprema | 2006. | 2015. |  |  |
| KZ sustavi | 2006. | 2015. |  |  |
| KZ ukupno | | 13 | | | |
| Ukupno opremanje i modernizacija HkoV | | 467 | | | |

Tablica 23.
PREGLED ULAGANJA U KOMUNIKACIJSKO-INFORMACIJSKI SUSTAV HKOV-A
(U MIL. KN)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **HRM** | | | | | |
| **Glavni projekti opremanja i modernizacije  HRM-a** | | | | | |
| **Razina**  **prioriteta** |  | **Početak nabave** | **Završetak nabave** | **Količina** | **Ukupno** |
| Stacionarni IK sustavi | | | | | |
| PRIORITET 1 | WAN mreža | 2006. | 2010. |  |  |
| LAN mreže | 2006. | 2015. |  |  |
| Radio-relejna oprema | 2006. | 2010. |  |  |
| Radarski sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Poslovni informacijski sustav | 2006. | 2015. |  |  |
| Poslovna računalna oprema | 2006. | 2015. |  |  |
| PRIORITET 2 | Telekomunikacijska mreža-stacionarna | 2011. | 2015. |  |  |
| Telefonska oprema | 2011. | 2015. |  |  |
| Ukupno stacionarni IK sustavi | | 39 | | | |
| Taktički IK  sustav | | | | | |
| PRIORITET 1 | ITKS | 2006. | 2010. |  |  |
| IS C2 Software | 2011. | 2015. |  |  |
| IS C2 Hardware | 2011. | 2015. |  |  |
| VF radio | 2006. | 2010. |  |  |
| VVF ručni radio | 2006. | 2010. |  |  |
| VVF/UVF širokopojasni digitalni radio | 2011. | 2015. |  |  |
| VVF/UVF radio zemlja/more/zrak | 2011. | 2015. |  |  |
| PRIORITET 2 | VVF prijevoz/prijenosni radio | 2006. | 2010. |  |  |
| Satelitski sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Komunikacijske tehnologije 21. stoljeća | 2011. | 2015. |  |  |
| IFF sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Senzorski taktički sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Ukupno taktički IK sustavi | | 51 | | | |
| Kripto sustavi i oprema | | | | | |
| PRIORITET 1 | KZ oprema | 2006. | 2015. |  |  |
| KZ sustavi | 2006. | 2015. |  |  |
| KZ ukupno | | 5 | | | |
| Ukupno opremanje i modernizacija HRM | | 95 | | | |

Tablica 24.  PREGLED ULAGANJA U
KOMUNIKACIJSKO-INFORMACIJSKI SUSTAV HRM-A (U MIL.
KN)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **HRZ** | | | | | |
| **Glavni projekti opremanja i modernizacije  HRZ-a** | | | | | |
| **Razina**  **prioriteta** |  | **Početak nabave** | **Završetak nabave** | **Količina** | **Ukupno** |
| Stacionarni IK sustavi | | | | | |
| PRIORITET 1 | WAN mreža | 2006. | 2010. |  |  |
| LAN mreže | 2006. | 2015. |  |  |
| Radio-relejna oprema | 2006. | 2010. |  |  |
| Radarski sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Poslovni informacijski sustav | 2006. | 2015. |  |  |
| Poslovna računalna oprema | 2006. | 2015. |  |  |
| PRIORITET 2 | Telekomunikacijska mreža-stacionarna | 2011. | 2015. |  |  |
| Telefonska oprema | 2011. | 2015. |  |  |
| Ukupno stacionarni IK sustavi | | 41 | | | |
| Taktički IK sustav | | | | | |
| PRIORITET 1 | ITKS | 2006. | 2010. |  |  |
| IS C2 Software | 2011. | 2015. |  |  |
| IS C2 Hardware | 2011. | 2015. |  |  |
| VF radio | 2006. | 2010. |  |  |
| VVF ručni radio | 2006. | 2010. |  |  |
| VVF/UVF širokopojasni digitalni radio | 2011. | 2015. |  |  |
| VVF/UVF radio zemlja/more/zrak | 2011. | 2015. |  |  |
| PRIORITET 2 | VVF prijevoz/prijenosni radio | 2006. | 2010. |  |  |
| Satelitski sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Komunikacijske tehnologije 21. stoljeća | 2011. | 2015. |  |  |
| IFF sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Senzorski taktički sustavi | 2011. | 2015. |  |  |
| Ukupno taktički IK sustavi | | 39 | | | |
| Kripto sustavi i oprema | | | | | |
| PRIORITET 1 | KZ oprema | 2006. | 2015. |  | 3 |
| KZ sustavi | 2006. | 2015. |  | 2 |
| KZ ukupno | | 5 | | | |
| Ukupno opremanje i modernizacija HRZ | | 85 | | | |

Tablica 25.
Pregled ulaganja u komunikacijsko-informacijski sustav HRZ-a i PZO-a (u
mil. kn)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| UKUPNO | 647 | |
| Ukupno  HKoV | 467 | 72,18 % |
| Ukupno HRM | 95 | 14,68 % |
| Ukupno HRZ i PZO | 85 | 13,14 % |
| Ukupno OS RH | 647 | 100 % |

 Tablica
26.   PREGLED UKUPNIH ULAGANJA U KOMUNIKACIJSKO-INFORMACIJSKI SUSTAV GRANA I OS
RH U CJELINI (MIL. KN)

 ITKS:
Integrirani taktički komunikacijski sustav (Integrirana kabina veze s
komutacijskim čvorištima, radio relejnim uređajima, linijskim sustavima i
elementima HF i satelitske opreme za operativno stratešku razinu
zapovijedanja i nadzora)

PRILOG 3

Pregled
ulaganja u objekte i infrastrukturu

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **HkoV** | | | | | |
| **Razina prioriteta** | **Vojarna** | **Mjesto** | **Početak ulaganja** | **Završetak ulaganja** | **Napomena** |
| PRIORITET 1 | VP »Gašinci« | Gašinci – Đakovo | 2006. | 2015. | Izgraditi smještajne i zapovjedne kapacitete za DČŠ i napuštanje vojarni vojarna u Đakovu, Našicama i Virovitici do 2014. godine, HNS i prateća infrastruktura |
| Vojarna »P. Matanović« | Petrinja | 2006. | 2015. | Izgraditi zamjenske kapacitete za napuštanje Varaž­dina i Zrina u Petrinji te zamjenske smještajne kapacitete za postojeće montažne barake – 2012. godine |
| VP »E. Kvaternik« | Slunj | 2006. | 2015. | Izgraditi zamjenske kapacitete za napuštanje vojarne »Varaždin«, te izgradnja sadržaja poligona prema planu razvoja (smještajni kapaciteti, skladišta UbS-a) |
| Vojarna »Kamensko« | Karlovac | 2006. | 2015. | Izgradnja smještajnih i upravnih zamjenskih kapaciteta za napuštanje vojarni vojarna »Kupa« i »Skakavac« i dio potrebne infrastrukture |
| Vojarna »Bilogora« | Bjelovar | 2006. | 2015. | Izgradnja kuhinje i skladišnih objekata |
| Vojarna »Sv. Petar« | Ogulin | 2006. | 2015. | Modernizacija objekata i infrastrukture |
| Vojarna »Benkovac« | Benkovac | 2006. | 2015. | HNS – ojačanje, izgradnja i modernizacija logističkih objekata |
| Vojarne »Gen. A. M. Pauk« /»Kralj Zvonimir« | Knin | 2006. | 2015. | Izgraditi smještajnih smještajne kapacitetea i kuhinje |
| Vojarna  »Udbina« | Udbina | 2006. | 2015. | Sanacija nužne infrastrukture i izgradnja kontejnerskog naselja koristi PP sezona, obuka padobranaca, i MVP, HNS za vježbe |
| PRIORITET 2 | VP »Gašinci« | Gašinci – Đakovo | 2011. | 2015. | Izgradnja i modernizacija logističke i prateće infrastrukture |
| VP »E. Kvaternik« | Slunj | 2011. | 2015. | Izgradnja i modernizacija sadržaja poligona prema planu razvoja (logistički kapaciteti, vježbališta, sportski objekti i infrastruktura) |
| Vojarna »Benkovac« | Benkovac | 2011. | 2015. | Modernizacija energetske infrastrukture |
| Vojarna »Kamensko« | Karlovac | 2011. | 2015. | Izgradnja i modernizacija logističkih kapaciteta i infrastrukture |
| Vojarne »Gen. A. M. Pauk«/»Kralj Zvonimir« | Knin | 2011. | 2015. | Izgradnja i modernizacija postojećih objekata i infrastrukture |
| Vojarna »Bilogora« | Bjelovar | 2011. | 2015. | Modernizacija postojećih objekata i infrastrukture |
| Vojarna »Domobranska« | Karlovac | 2011. | 2015. | Modernizacija i izgradnja objekata i infrastrukture koristi ZHKov, 70.sVP |
| Vojarna »Udbina« | Udbina | 2011. | 2015. | Sanacija skladišnih objekata |
| PRIORITET 3 | Vojarna »E. Kvaternik« | Gospić | 2011. | 2015. | Izgradnja skladišta i modernizacija objekata i infrastrukture koristi Motb, Inžb |
| Vojarna »Drgomalj« | Delnice | 2011. | 2015. | Modernizacija objekata i infrastrukture koristi BSD, HNS– tranzit |
| Vojarna »Bosut« | Vinkovci | 2011. | 2015. | Modernizacija objekata i infrastrukture koristi više postrojbi postrojba HKoV-a, HNS-tranzit i ojačanje |
| Vojarna »Benkovac« | Benkovac | 2011. | 2015. | Modernizacija vježbališta i infrastrukture |
| RL »Vrbik« | Osijek | 2011. | 2015. | Modernizacija postojećih kapaciteta koristi Riječna bojna |
| Vojarna »Udbina« | Udbina | 2011. | 2015. | Sanacija USS i rulnice, postava objekta kontrole leta |
| UKUPNO HKoV | | |  |  | 1.090 |

Tablica 27.  PREGLED PLANIRANIH ULAGANJA U OBJEKTE I
INFRASTRUKTURU: HKoV

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **HRM** | | | | | |
| **Razina prioriteta** | **Vojarna** | **Mjesto** | **Početak ulaganja** | **Završetak ulaganja** | **Napomena** |
| PRIORITET 1 | Pomorska luka »Sv. Nikola« | Split - Lora | 2006. | 2010. | Modernizacija smještajnih objekata i pomorske infrastrukture za potrebe HRM, Obalne straže, HVU Časničke škole, HNS-tranzit. |
| Projekt »MORE« |  | 2006. | 2010. | Završetak izgradnje objekata,  infrastrukture i tehničke Zaštite. |
| PRIORITET 2 | Pomorska luka »Sv. Nikola« | Split - Lora | 2011. | 2015. | Adaptacija i modernizacija skladišnih objekata i energetske infrastrukture. |
| Luka »Vargarola« | Pula | 2011. | 2015. | Adaptacija i modernizacija objekata i infrastrukture. |
| Vojni kompleks »Kupari« | Kupari | 2011. | 2015. | Adaptacija i modernizacija objekata i infrastrukture. |
| PRIORITET 3 | Pomorska luka »Sv. Nikola« | Split - Lora | 2011. | 2015. | Modernizacija infrastrukture i sportskih sadržaja. |
| Vojni kompleks »Žrnov­nica« | Split | 2011. | 2015. | Adaptacija i modernizacija objekata i infrastrukture održavanje raketnih sustava. |
| Dom HV | Pula | 2011. | 2015. | Modernizacija objekta reprezentativni sadržaj i pomorska tradicija. |
| Odjeljak pomorske baze »JUG« | Poluotok Pelješac | 2011. | 2015. | Izgradnja objekata i infrastrukture za potrebe Obalne straže, smještaj satnije mornaričkog pješaštva, te za potrebe prihvata ojačanja snaga angažiranih na protupožarnim aktivnostima. |
| UKUPNO HRM | | |  |  | 186 |

Tablica
28.  PREGLED PLANIRANIH ULAGANJA U OBJEKTE I INFRASTRUKTURU: HRM

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **HRZ i PZO** | | | | | |
| **Razina prioriteta** | **Vojarna** | **Mjesto** | **Početak ulaganja** | **Završetak ulaganja** | **Napomena** |
| PRIORITET 1 | Zb »Zemunik« | Zemunik – Zadar | 2006. | 2010. | Modernizacija objekata i prometnih površina za potrebe postrojbai HRZ-a i PZO-a, te HNS-a |
| Projekt »NEBO« |  | 2006. | 2010. | Završetak izgradnje objekata,  infrastrukture i teh. zaštite |
| PRIORITET 2 | Zb »Zemunik« | Zemunik – Zadar | 2011. | 2015. | Modernizacija i izgradnja radioničkih objekata i infrastrukture, izgradnja heliodroma |
| Letjelište »Lučko« | Zagreb | 2011. | 2015. | Adaptacija i modernizacija objekata i infrastrukture zbog napuštanja dijela zb Pleso potreban za helikop­terske postrojbe HRz HRZ-a i PZO-a |
| Vojarna »Knez Trpimir«2 | Divulje | 2011. | 2015. | Sanacija i modernizacija postojećih objekata i infrastrukture. |
| PRIORITET 3 | Zb »Pleso« | Velika Gorica | 2011. | 2015. | Sanacija objekata i infrastrukture posebno stajanki i manevarskih površina, za potrebe postrojbai HRZ-a i PZO-a, ZzP-a te HNS-a |
| Zb »Pula« | Pula | 2011. | 2015. | Sanacija objekata i infrastrukture za potrebe postrojbai HRZ-a i PZO-a, te HNS-a |
| UKUPNO HRZ i PZO | | |  |  | 297 |

Tablica 29.  PREGLED PLANIRANIH ULAGANJA U OBJEKTE I
INFRASTRUKTURU: HRZ I PZO

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **GS OS RH, pristožerne postrojbe GS OS RH, ZZP, HVU** | | | | | |
| **Razina prioriteta** | **Vojarna** | **Mjesto** | **Početak ulaganja** | **Završetak ulaganja** | **Napomena** |
| PRIORITET 1 | Vojarna »Croatia« | Zagreb | 2006. | 2010. | Modernizacija objekata i infrastrukture za prihvat dijela GS OS RH i pristožernih postrojba |
| Hrv. vojno učilište »P. Zrinski« | Zagreb | 2006. | 2010. | Adaptacija i izgradnja smještajnih objekata. |
| Kompleks MORH – GS OS RH | Zagreb | 2006. | 2010. | Smještaj GS OS i MORH-a, adaptacija i modernizacija objekata i infrastrukture |
| PRIORITET 2 | Hrv. vojno učilište »P. Zrinski« | Zagreb | 2011. | 2015. | Sanacija i modernizacija postojećih objekata i infrastrukture. |
| Vojarna »Sat. J. Zidar« | Velika Buna | 2011. | 2015. | Smještaj ZzP-a i dijela ZMIN-a, izgradnja i adaptacija objekata i infrastrukture |
| Vojarna »Požega« | Požega | 2011. | 2015. | Središte za obuku i doktrinu logistike, adaptacija i modernizacija objekata i infrastrukture |
| Vojni kompleks »Kovčanje« | Mali Lošinj | 2011. | 2015. | Adaptacija smještajnih objekata za potrebe obuke i seminara i školovanja kadeta |
| PRIORITET 3 | Vojni kompleks »Tuškanac« | Zagreb | 2011. | 2015. | Sanacija objekata i infrastrukture za smještaj počasno-zaštitne bojne |
| Vojarna »Vitez D. Martić« | Rakitje | 2011. | 2015. | Sanacija objekata i infrastrukture te izgrad­nja sportskih sadržaja |
| »Peneda« | Brijuni | 2011. | 2015. | Sanacija objekata i infrastrukture za smještaj počasno-zaštitne bojne 3. sat. |
| Vojni kompleks »Kovčanje« | Mali Lošinj | 2011. | 2015. | Sanacija objekata i infrastrukture, izgradnja sportskih objekata |
| UKUPNO GS OS RH, ZzP, HVU | | |  |  | 347 |
| UKUPNO OS RH | | |  |  | 1.923 |

Tablica
30.   PREGLED PLANIRANIH ULAGANJA U OBJEKTE I INFRASTRUKTURU: GS OS RH,
PRISTOŽERNE POSTROJBE, ZZP, HVU, UKUPNO ULAGANJA ZA
OS RH

PRILOG 4
Pregled vojarna i objekata predviđenih za napuštanje do 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| **Vojarna** | **Napomena** |
| Zapovjedništvo  »Osijek« | Napuštanje do kraja 2009. |
| »Virovitica« Virovitica | Napuštanje do kraja 2009. |
| »Muzil« Pula | Napuštanje do kraja 2007. |
| »Kula« Sinj | Po suspenziji vojnog roka. |
| Vojarna »Neretva« + »Sidrište« Ploče | Po izgradnji zamjenske lokacije. |
| »Našice« Našice | Napuštanje do kraja 2010. |
| »Dračice« Đakovo | Napuštanje do kraja 2014. |
| »Ivan V. Drašković« Varaždin | Napuštanje do kraja 2012. |
| »Ban Krsto Frankopan« Koprivnica | Po ukidanju vojnog roka. |
| »Dr. A. Starčević« Jastrebarsko | Napuštanje do kraja 2008. |
| »Borongaj« | Napuštanje do kraja 2007. |
| »Taborec« Samobor | Napuštanje do kraja 2006 |
| »Puk. M. Halar« Dugo Selo | Napuštanje do kraja 2007. |
| »Luščić« Karlovac | Napuštanje do kraja 2007. |
| »Kupa« Karlovac | Napuštanje do kraja 2006. |
| »Svetica« Slunj | Nakon izgradnje zamjenskih objekata na VP »E. Kvaternik« Slunj |
| »Skradnik« Josipdol | Napuštanje do kraja 2006. |
| »Zrin« Petrinja | Napuštanje do kraja 2012. |
| »Glina« Glina | Napuštanje do kraja 2006. |
| »Ban J. Jelačić« Otočac | Napuštanje do kraja 2006. |
| »Šepurine« Šepurine | Napuštanje do kraja 2006. |
| »Admiralitet« Pula | Napuštanje do kraja 2006. |
| »Beli Manastir« | Napuštanje do kraja 2006. |

Tablica
31.  PREGLED
VOJARNA I OBJEKATA PREDVIĐENIH ZA NAPUŠTANJE DO 2015

PRILOG 5

Pregled vojnih objekata-lokacija
pripremljenih za prenamjenu

|  |  |
| --- | --- |
| **VOJARNE** | |
| 1. | Vojarna »Jelas« Slavonski Brod |
| 2. | Vojarna »Stari graničar« N. Gradiška, privremeno predano za školu |
| 3. | Vojarna »N. Šubić – Zrinski«, Čakovec, predan 1. objekt |
| 4. | Vojarna »Brdovec« Brdovec |
| 5. | Vojarna »Žažina« Žažina (bez raketnog položaja) |
| 6. | Vojarna »Višnjik« Zadar, dio predan Gradu Zadru, ostalo u postupku |
| 7. | Vojarna »Palacin« Šibenik |
| 8. | Vojarna  »Vallelunga« Pula, mornarički dio kompleksa |
| 9. | Vojarna »Sveti Križ« Dračevac – Split |
| 10. | Vojarna »Šanac« Karlovac |
| 11. | Vojarna »Ban S. Lacković« Križevci |
| 12. | Vojarna »Kruščica« Rogoznica |
| 13. | Vojarna »Ivaniš Nelipić« Sinj |
| 14. | Vojarna »Zvijerci«, Bjelovar |
| 15. | Vojarna »Lađarska« Sisak, (dio) |
| 16. | Vojarna »Ražnjić« Korčula |
| 17. | Vojarna »Klana« Klana (Rijeka) |
| 18. | Vojarna »Veli Jože« Pazin |
| 19. | Vojarna »Svetica« Pula |
| 20. | Vojarna »Kamen most« Imotski |
| 21. | Vojarna »Kralj Tomislav« Zagreb |
| 22. | Vojarna »Drava« Osijek (ostatak) |
| 23. | »Bribirski knezovi« Šibenik |
| **SKLADIŠTA** | |
| 24. | Skladište »Sopnica« Sesvete, zemljište planirati za vojnu stambenu gradnju |
| 25. | Skladište »Remetinečki gaj« Zagreb |
| 26. | Skladište »Cvjetno naselje« Velika Gorica |
| 27. | Skladište »Pregrada« |
| 28. | Skladište »Zabok« |
| 29. | Skladište »Klanjec« |
| 30. | Skladište »Barutana« Sisak |
| 31. | Skladište »Ilovac« Karlovac |
| 32. | Skladište »Valmarin« Pula |
| 33. | Skladište »For Kaštelir« Pula |
| 34. | Skladište CIS Pula |
| 35. | Skladište Zonka Pula |
| 36. | Skladište »Jamnjak« Šibenik |
| 37. | Skladište »Bioce« Šibenik |
| 38. | Skladište »Minerska« Šibenik |
| 39. | Skladište »Mandalina« Šibenik |
| 40. | Skladište »Horvati« Zagreb |
| 41. | Skladište »Plaški« Plaški |
| 42. | Skladište »Ražine« Šibenik |
| 43. | Skladište »Ex more« Split |
| 44. | Skladište »Žitnić« Žitnić |
| 45. | Skladište »Kosovo« Knin |
| 46. | Skladište »Donja Bistra« D. Bistra |
| 47. | Skladište »Šipak« Ploče |
| 48. | Skladište »Kuk-0« Makarska, za najam |
| 49. | Skladište »V-1« Delnice |
| 50. | Skladište »Donja Teza« Loke-Pazin |
| 51. | Skladište »Draga« Rijeka |
| 52. | Skladište »Borlin« Karlovac |
| 53. | Skladište »Lisac« Klana |
| 54. | Skladište »Crvene kuće« Zadar |
| 55. | Skladište »Mocire« Zadar |
| 56. | Skladište »Seget« Trogir |
| 57. | Skladište »Bertoši« Pazin |
| 58. | Skladište »Madona« Loke, Pazin |
| 59. | Skladište »Nova Ves« Varaždin |
| 60. | Skladište »Bosanski magazin« Karlovac |
| 61. | Skladište »Popovec« |
| 62. | Skladište »Sveta Nedjelja« |
| 63. | Skladište »Gaj« Benkovac |
| **OBJEKTI UREĐENJA PROSTORA** | |
| 64. | OUP »Falašćak« Samobor |
| 65. | Šašna Greda kod Siska, (za najam) |
| 66. | OUP »Magarčevac« Petrova gora – Vojnić, (u najam) |
| 67. | OUP »Pod kilom« Split |
| 68. | OUP »Šipan« o. Šipan |
| 69. | OUP rp »Kurilovec«, V. Gorica |
| 70. | OUP rp »Viljevo«, Viljevo |
| 71. | OUP »Plato« Ivančica |
| 72. | OUP »Šiljakovina« kod Velike Gorice |
| **OSTALI OBJEKTI** | |
| 73. | Ured za obranu Županja |
| 74. | Ured za obranu Ivanec |
| 75. | Ured za obranu Metković |
| 76. | Ured za obranu Vrgorac |
| 77. | Ured za obranu Omiš |
| 78. | Ured za obranu Makarska |
| 79. | Ured za obranu  Peščenica |
| 80. | Uredski prostor unutar Područnog ureda Susedgrad Zagreb |
| 81. | Vojni poligon »Jadrtovac« Šibenik |
| 82. | TEP »Zvekovica« Cavtat |
| 83. | »Dvorac«,  Kerestinec |
| 84. | Vježbalište »Dabrovica« Virovitica |
| 85. | Strelište »Brestovica« Pazin |
| 86. | Vježbalište »Viljevački čret«  Viljevo |
| 87. | Vježbalište »Vojakovečke Sesvete« kod Križevaca |
| 88. | Ambulanta »Istarskih brigada« Pula, (predan dio) |

Tablica
32.  PREGLED VOJNIH OBJEKATA-LOKACIJA PRIPREMLJENIH ZA PRENAMJENU

Ostalo, NN 81/2006-1936
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)