## Zakon o poljoprivrednom zemljištu (pročišćeni tekst)

### NN 54/1994 (13.7.1994.), Zakon o poljoprivrednom zemljištu (pročišćeni tekst)

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 113. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednorn
zemljištu ("Narodne novine", br 79/93.) Odbor za zakonodavstvo
Zastupničkog doma Sabora Repubtike Hrvatske na sjednici održanoj 29. ožujka
1994. utvrdio je

## ZAKON

### o poljoprivrednom zemljištu (pročišćeni tekst)

Pročišćeni tekst Zakona o poljoprivrednom zemljištu obuhvaća Zakon o
poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br. 34/91.), odredbu
članka 86. Zakona o izmjenama i dopunama zakona kojima su određene novčane
kazne za privredne prijestupe i prekršaje ("Narodne novine",
br 26/93 ) i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu
("Narodne novine", br. 79/93.) u kojima je naznačeno vrijeme
njihova stupanja na snagu.

Klasa: 320-02/93-01/03

Zagreb, 29. ožujka 1994.

Predsjednik Odbora za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora
Republike Hrvatske

**Ante Klarić, dipl. iur., v. r.**

---

## ZAKON

### o poljoprivrednom zemljištu (pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Poljoprivredno zemljište dobro je od interesa za Republiku Hrvatsku
i ima njezinu osobitu zaštitu.

Poljoprivredno zemljište koristi se, zaštićuje i njime raspolaže na
način određen zakonom.

Nositeljima prava vlasništva na zemljištu iz stavka 1. ovoga članka
ne mogu biti strane pravne i fizičke osobe, niti ga mogu steći ulaganjem
kapitata ili kupnjom domaće pravne osobe, osim ako međunarodnim ugovorom
nije drugačije određeno.

Članak 2.

Poljoprivrednim zemljištem u smislu ovoga Zakona, smatraju se oranice,
vrtovi, vočnjaci, vinogradi, livade, pašnjaci, ribnjaci, trstici i močvare
koje nisu posebno vrijedni biotopi, kao i drugo zemljište koje se koristi
ili ne koristi, a može se privesti poljoprivrednoj proizvodnji.

Poljoprivrednim zemljištem u smislu ovoga Zakona smatra se i neizgrađeno
građevinsko zemljište osim uređenog građevinskog zemljišta užih dijetova
starih gradskih jezgri koje će utvrditi županijska skupština odnosno gradska
skupština.

Obradivim poljoprivrednim zemljištem u smislu ovoga Zakona, smatraju
se oranice, vrtovi, vočnjaci, vinogradi i livade.

Kultura poljoprivrednog zemljišta utvrđuje se prema podacima iz katastra
zemljište, dok se ne dokaže suprotno.

Za poljoprivredno zemljište upisano u katastru kao građevinsko, a koje
još nije izgrađeno, uzima se kao katastarska kultura ona koja je u katastru
bita upisana prije promjene u gradevinsko zemljište.

Članak 3.

Na poljoprivrednom zemljištu u društvenom vtasništvu na teritoriju Republike
postaje nositelj vtasničkih prava Republika Hrvatska.

Poljoprivredno zemljište koje je ranijim vlasnicima oduzeto nakon 15.
svibnja 1945. ostaje u vtasništvu Republike Hrvatske do donošenja propisa
o denacionalizaciji i vraćanju poljoprivrednog zemljišta prijašnjim vlasnicima.

Članak 4.

Poslove u svezi s provođenjem ovoga Zakona na području županije, odnosno
Grada Zagreba obavlja nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivrede
županije, odnosno Grada Zagreba (u daljem tekstu: nadležno upravno tijelo
za poslove poljoprivrede) i nadležno upravno tijelo za imovinskopravne
poslove.

Članak 5.

Svi podnesci i radnje u upravnom postupku i upravnom sporu po odredbama
ovoga zakona ostobođeni su plaćanja takse.

II. ZAŠTITA POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Članak 6.

Zaštita poljoprivrednog zemljišta od onečišćavanja provodi se radi omogućavanja
proizvodnje zdrave hrane, radi zaštite zdravlja ljudi, životinjskog i biljnog
svijeta, nesmetanog korištenja i zaštite životnog okoliša.

Zaštita poljoprivrednog zemljišta od onečišćavanja provodi se zabranom,
ograničavanjem i sprečavanjem od direktnog unošenja, te unošenja vodom
i zrakom štetnih tvari i poduzimanjem drugih mjera za očuvanje i poboljšanje
njegove plodnosti.

Štetnim tvarima u poljoprivrednom zemljištu smatraju se tvari koje mogu
prouzročiti promjene kemijskih, fizikalnih i bioloških osobina zemljišta,
uslijed čega se umanjuje njegova proizvodna sposobnnst, odnosno onemogućava
njegovo korištenje za poljoprivrednu proizvodnju.

Ministar poljoprivrede i šurnarstva će propisati koje se tvari smatraju
štetnim te stupanj dozvoljene kotičine štetnih tvari u poljoprivrednom
zemljištu.

Članak 7.

Pravne ili fizičke osobe koje onečiste poljoprivredno zemljište štetnim
tvarima, tako da je poljoprivredna proizvodnja na tom zemljištu znatno
umanjena, dužni su platiti naknadu štete vlasnicima ili ovlaštenicima zemljišta
u iznosu koji utvrde sporazumno. Ako se ne postigne sporazum, visinu naknade
određuje sud.

Ako je zemljište onečišćeno štetnim tvarima tako da vlasnik ili ovlaštenik
na tom zemljištu mora napustiti proizvodnju, štetnik je dužan vlasniku
ili ovlašteniku zemljišta platiti naknadu štete u visini prometne vrijednosti
zemljišta, a Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva naknadu za promjenu
namjene poljoprivrednog zemljišta koje je uništeno.

Članak 8.

Promjena namjene poljoprivrednog zemljišta u nepoljoprivredne svrhe
određena prostornim planovima i drugim propisima utvrđuje se uvjetima uređenja
prostora.

U izradi prostornih planova i postupku o utvrdivanju uvjeta uređenja
prostora sudjeluje nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivrede.

Prostorni plan općine i regionalni prostorni plan ne može se donijeti
ako prethodno nije pribavljena suglasnost Ministarstva poljoprivrede i
šumarstva da je taj plan usklađen sa ovim Zakonom.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva utvrđuje posebne uvjete uređenja
prostora i daje prethodnu suglasnost za izradu tehničke dokumentacije za
izgradnju objekata za koje je obavezna izrada studije o uljecaju na okolinu
a prema propisima o zaštiti okoliša i uređenja prostora.

Članak 9.

Zabranjeno je korištenje poljoprivrednog zemljišta od I. do V. bonitetne
klase u nepoljoprivredne svrhe.

Članak 10.

Izuzetno od članka 9. ovoga Zakona, poljoprivredno zemljište od I. od
V. bonitetne klase može se koristiti u nepoljoprivredne svrhe samo kad
nema zemljišta nižih bonitetnih klasa, kad je to u skladu s Prostornim
planom Republike Hrvatske odnosno općine, i kada je utvrđen interes za
izgradnju objekata koji se prema posebnim propisima grade izvan gradevinskog
područja odnosno kad se grade gospodarski objekti koji neposredno služe
primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji.

Članak 11.

Na poljoprivrednom zemljištu može se paliti suha trava, spaljivati korov
i biljni otpad te ložiti otvorena vatra samo na mjestima i uz poduzimanje
odgovarajućih mjera opreznosti, u skladu s propisima o zaštiti od požara.

U mediteranskom i submediteranskom području zabranjeno je paliti suhu
travu, spaljivati korov i biljni otpad o razdoblju od 1. lipnja do 31.
tistopada.

Pod biljnim otpadom iz stavka 1. ovoga člana ne smatraju se ostaci biljaka
nakon žetve odnosno berbe.

III. KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Članak 12.

Vlasnici i ovlaštenici poljoprivrednog zemljišta dužni su obradivo poljoprivredno
zemljište održavati sposobnim za poljoprivrednu proizvodnju.

Pod održavanjem obradivog poljoprivrednog zemljišta iz stavka 1. ovoga
člana smatra se sprečavanje njegove zakorovljenosti i obrastanje višegodišnjim
raslinjem.

Članak 13.

Obradivo poljoprivredno zemljište koje nije obrađeno u prethodnom vegetativnom
periodu može se dati na iskorištavanje domaćoj fizičkoj ili pravnoj osobi
na osnovi zakupa uz naknadu tržišne vrijednosti vlasniku zemljišta, najviše
na tri godine.

Odluku o davanju u zakup poljoprivrednog zemljišta iz stavka 1. ovoga
članka donosi općinsko vijeće, odnosno gradsko vijeće, a za Grad Zagreb
gradska skupština, na čijem području se zemljište nalazi. Odluka se objavljuje
na oglasnoj ploči općine, odnosno grada i dostavlja vlasniku, odnosno posjedniku
zemljišta.

Protiv odluke iz stavka 2. ovoga člana vlasnik odnosno posjednik zemljišta
može staviti prigovor u roku od 8 dana od dana primitka odluke. O prigovoru
rješenjem odlučuje tijelo koje je donijeto odluku.

Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka ne može se uložili žalba,
ali se može pokrenuti upravni spor.

Ako u roku iz stavka 3. ovoga člana nije istaknut prigovor ili je prigovor
rješenjem nadležnog tijela odbijen ili odbačen, zemljište iz stavka 1.
ovoga članka daje se u zakup pravnoj ili fizičkoj osobi koja je podnijeta
zahtjev za iskorištavanje zemljišta, a čija ponuda je ocijenjena kao najpovoljnija,
pri čemu prvenstvo imaju državljani Republike Hrvatske koji su sudjelovati
u domovinskom ratu.

Ugovor o zakupu poljoprivrednog zemljišta sklapa općinski načelnik,
odnosno gradonačelnik.

Članak 14.

Uvjeti pod kojima se zemljište iz člana 13. ovoga Zakona daje na iskorištavanje
utvrđuju se odlukom o davanju u zakup i ugovorom o zakupu.

Za vrijeme dok se zemljište iskorištava prema odredbama ovoga člana
zakupoprimatelj poljoprivrednog zemljišta plaća porez, doprinos i druge
naknade koje se plaćaju na osnovi vlasništva, odnosno korištenja zemljišta.

Poljoprivredno zemljište iz članka 13. ovoga Zakona dato u zakup ne
može se dati u podzakup ili na korištenje drugoj osobi.

Članak 15.

Županijska skupština odnosno gradska skupština propisuje potrebne agrotehničke
mjere u slučajevima u kojima bi propuštanje tih mjera nanijeto štetu, onemogućilo
ili smanjilo poljoprivrednu proizvodnju.

Pod agrotehničkim mjerama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se: sprečavanje
erozije, sprečavanje zakorovljenosti, čišćenje kanala, zabrana odnosno
obveza uzgoja pojedinih vrsta bilja na određenom području, suzbijanje biljnih
botesti i štetnika, korištenje i uništavanje biljnih otpadaka i dr.

Članak 16.

Agrotehničkim mjerama u svrhu zaštite poljoprivrednog zemljišta od erozije
razumijeva se:

- ograničenje ili potpuna zabrana sječe voćaka, osim sječe iz agrotehničkih
razloga;

- ograničavanje iskorištavanja pašnjaka propisivanjem vrsta i broja
stoke, te vremena i načina ispaše;

- zabrana preoravanja livada, pašnjaka i neobrađenih površina na strmim
zemljištima i njihovo pretvaranje u oranice s jednogodišnjim kulturama;

- zabrana skidanja humusnog odnosno oraničnog sloja poljoprivrednog
zemljišta;

- odredivanje obveznog zatravljivanja strmoga zemljišta;

- zabrana proizvodnje jednogodišnjih kultura odnosno obveza sadnje višegodišnjih
kultura.

Ovlaštenici i vlasnici poljoprivrednog zemljišta dužni su održavati
dugogodišnje nasade i višegodišnje kulture podignute radi zažtite od erozije
na tom zemljištu.

Članak 17.

Županijska skupština odnosno gradska skupština propisuje mjere za uređivanje
i održavanje poljoprivrednih rudina a osobito: uređivanje živica i međa,
održavanje poljskih puteva, uređivanje i održavanje kanala, sprečavanje
zasjenjivanja susjednih čestica te sadnju i održavanje vjetrobranih pojasa.

Članak 18.

Na poljoprivrednom zemljištu koje je obuhvaćeno hidromelioracionim sustavnom
mogu se u svrhu dovođenja i odvođenja voda ustanovljavati služnosti.

O ustanovljenju služnosti iz stavka 1. ovoga članka rješava županijska
skupština odnosno gradska skupština.

Za ustanovljenu služnost naknadu plaćaju osobe u čiju je korist služnost
ustanovljena.

U pogledu utvrđivanja visine naknade za ustanovljenu služnost, kao i
u pogledu pravnih sredstava protiv odluka o naknadi primjenjuju se odredbe
propisa o izvlaštenju.

Članak 19.

U pripremi vodoprivredne osnove koja je sastavni dio prostornog plana
općine sudjeluje nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivrede, a u
pripremi vodoprivredne osnove koja je sastavni dio Prostornog plana Republike
sudjeluje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

Članak 20.

Nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivrede je dužno voditi evidenciju
o poljoprivrednom zemljištu i to osobno o promjeni površine, katastarske
kulture, vrijednosnim (bonitetnim) klasama, komasiranim i melioriranim
površinama, te posjedovnoj strukturi vlasnika i ovlaštenika.

Ministar poljoprivrede i šumarstva propisat će način vođenja evidencije
iz stavka 1. ovoga članka.

IV. PROMJENA NAMJENE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA I NAKNADA

Članak 21.

Pravna ili fizička osoba koja namjerava promijeniti na mjenu poljoprivrednog
zemljišta, dužna je to prijaviti nadležnom upravnom tijelu za poslove poljoprivrede.

Članak 22.

Kad pravna ili fizička osoba s pravnim osnovom mijenja namjenu poljoprivrednog
zemljišta tako da se ono više ne iskorištava za poljoprivrednu proizvodnju,
plaća jednokratnu naknadu zbog umanjenja vrijednosti i površine poljoprivrednog
zemljišta kao dobra od interesa za Republiku (u daljem tekstu: naknada).

Poljoprivredno zemljište iz članka 2. stavka 2. u smislu ovoga Zakona
privodi se namjeni utvrđenoj uvjetima uredenja prostora, izdavanjem građevinske
dozvole odnosno drugim odobrenjem za građenje.

Promjenom namjene poljoprivrednog zemljišta smatra se i eksploatacija
pijeska, šljunka, kamena, ciglarske i tončarske gline, površinski kopovi
te stvaranje odlagališta krutog i tekućeg otpada i drugih mineratnih sirovina
u smislu posebnog zakona.

Članak 23.

Ostobođene su plaćanja naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta
pravne ili fizičke osobe:

- kod izgradnje objekata koji služe za obranu od poplava, za odvodnjavanje
i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta, za uređenje bujica te za zaštitu
vode od zagađivanja;

- kod izgradnje gospodarskih objekata koji služe primarnoj poljoprivrednoj
proizvodnji i pratećih stambenih objekata;

- kod izgradnje i proširenja groblja;

- kod pošumljavanja marginatnog poljoprivrednog zemljišta, zemljišta
pod nagibom i zemljišta male proizvodne sposobnosti, kad je obavezu pošumljavanja
tih površina propisala svojom odlukom županijska skupština odnosno gradska
skupština, odnosno kad pošumljavanje takvog zemljišta zatraži vlasnik ili
ovlaštenik.

Oslobođeni su plaćanja naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta
za izgradnju stambenih, gospodarskih, poslovnih ili javnih objekata, i
to

- 100% kad zahljev podnose

1. građani kojima su takvi objekti uništeni, u mjestima u kojima su
uništeni, ako nisu sudjelovati u neprijateljskoj djetatnosti protiv Republike
Hrvatske,

2. malodobno dijete kao i dijete na redovnom škotovanju, čija su oba
roditelja poginuta u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili su smrtno
stradati kao žrtve u toj oružanoj agresiji,

3. osoba koja je ratni vojni ili civilni invalid domovinskog rata I.,
II. i III. grupe oštečenja organizma,

4. fizičke i pravne osobe kod izgradnje objekata za smještaj prognanika
i izbjeglica,

5. pravne i fizičke osobe za izgradnju javnih objekata (škole, knjižnice,
zdravstvene ustanove, sakralni objekti, objekti kulture i st ) u mjestima
u kojima su ti objekti uništeni u oružanoj agresiji;

- 75% kad zahljev podnosi

1. osoba kojoj su poginula dva ili više člana obiteljskog domaćinstva,

2. osoba čiji supružnik je poginuo u toj oružanoj agresiji, ako živi
u obiteljskom domaćinstvu s predškoćskim djetetom (usvojenikom), djetetom
(usvojenikom) na redovnom školovanju ili s djetetom (usvojenikom) nositeljem
obiteljske mirovine,

3. obitelj s četvero ili više djece;

- 50% kad zahljev podnosi

1. osoba čiji supružnik je poginuo u obrani suvereniteta Republike Htvatske
ili je smrtno stradao kao žrtva u toj oružanoj agresiji,

2. ratni vojni ili civilni invalid domovinskog rata IV., V. i VI. grupe
oštećenja organizma,

3. roditelj kojemu je dijete s kojim je živio u obiteljskom domaćinstvu
poginuto u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili je smrtno stradato
kao žrtva u toj oružanoj agresiji,

4. obitelj s troje djece;

- 25% kad zahljev podnosi

1. ratni vojni ili civilni invalid domovinskog rata VII., VIII., IX.
i X. grupe oštećenja organizma,

2. obitelj s dvoje djece

Rješenje o oslobađanju od plaćanja naknade donosi nadležno upravno tijelo
za poslove poljoprivrede.

Članak 24.

Osobe iz članka 23. stavka 2. ovoga Zakona, ostobođene su plaćanja naknade
i kod izdavanja građevinske dozvole za objekte bespravno izgrađene poslije
1. siječnja 1985. godine.

Članak 25.

Naknada se plaća prema površini građevinske parcele stambenog ili drugog
objekla utvrđenog uvjetima uređenja prostora.

Na katastarskoj čestici većoj od 300 m2 ne može se uvjetima uređenja
prostora utvrditi površina građevinske parcele manja od 300 m2.

Za katastarsku česticu manju od 300 m2 naknada se plaća za cijelu površinu.

Članak 26.

Visina naknade određuje se na osnovi broja bodova, vrijednosti boda
i površine zemljišta koje mijenja namjenu.

Broj bodova za m2 sadržan je u tablici za bodovanje poljoprivrednog
zemljišta koja se objavljuje uz ovaj Zakon i njegov je sastavni dio.

Vrijednost boda utvrđuje Vlada Republike Hrvatske. Visinu naknade u
svakom određenom slučaju rješenjem određuje nadležno upravno tijelo za
poslove poljoprivrede.

Primjerak rješenja o visini naknade dostavlja se Ministarstvu poljoprivrede
i šumarstva.

Naknada se uplaćuje na posebni račun Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
u roku petnaest dana od dana dostave rješenja stranci.

Na iznos naknade koji nije plaćen u roku plaća se kamata u visini eskontne
stope uvečane za 20%.

Bez dokaza o plaćenoj naknadi ne smije se izdati gradevinska dozvola
ili drugo odobrenje za izgradnju niti se smije započeti s korištenjem poljoprivrednog
zemljišta u novoj namjeni.

Naknada se plaća i kod izdavanja građevinske dozvole za objekte bespravno
izgrađene poslije 1. siječnja 1985. godine.

Članak 27.

Sredstva naknade koristit će se za programe i mjere osposobljavanja
neplodnog zemljišta i povećanja proizvodne sposobnosti ostakog poljoprivrednog
zemljišta.

Pod mjerama iz stavka 1. ovoga člana smatraju se hidromelioracija, agromelioracija
te komasacija poljoprivrednog zemljišta.

Ministar poljoprivrede i šumarstva propisat će uvjete i način korištenja
sredstava naknade.

V. RASPOLAGANJE POLJOPRIVREDNIM ZEMLJIŠTEM U VLASNIŠTVU DRŽAVE

Članak 28.

Poljoprivrednim zemljištem čiji je vlasnik, izuzev onoga koje je ranijim
vlasnicima oduzeto nakon 15. svibnja 1945, Republika Hrvatska raspolaže
prema općim propisima o raspolaganju nekretninama, ako ovim Zakonom nije
drugačije određeno.

Prilikom raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države
osigurava se zaštita i unapređenje gospodarskih, ekoloških i drugih interesa
Republike Hrvatske i njezinih građana.

Članak 29.

Koncesija za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države
može se dati domaćoj i stranoj pravnoj i fizičkoj osobi u svrhu, i to:

- biljne i stočarske proizvodnje na vrijeme od 10 do 30 godina,

- za dugogodišnje nasade na vrijeme od 20 do 40 godina,

- lova i ribarstva na vrijeme od 10 do 30 godina.

Vlada Republike Hrvatske može svojom odlukom odrediti pojedine kategorije
poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države koje ne mogu biti objekt
koncesije.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države za čije je korištenje data
koncesija ne može se davati u zakup ili potkoncesiju.

Članak 30.

Odluka o koncesiji za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu
drižave donosi se nakon provedenoga javnog natječaja ili javnog prikupljanja
ponuda.

Ministar poljoprivrede i šumarstva propisuje oblik i kriterije za utvrdivanje
visine naknade za koncesiju, kao i početni iznos naknade za koncesiju putem
natječaja ili javnog prikupljanja ponuda.

Članak 31.

Odluku o raspisivanju javnog nalječaja odnosno o javnom prikupljanju
ponuda za dodjelu koncesije donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
Ministarstva poljoprivrede i šumarstva.

Postupak natječaja odnosno prikupljanja ponuda, provodi komisija od
5 članova i tajnik koje imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra
poljoprivrede i šumarstva.

Stručne poslove u svezi s postupkom natječaja, odnosno prikupljanja
ponuda te pripremanjem odluke o koncesiji obavlja Ministarstvo poljoprivrede
i šumarstva

Prijedlog odluke o izboru najpovoljnije ponude za koncesiju zasniva
se, osim uvjeta propisanih u članku 4. Zakona o koncesijama, i na programu
iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta priloženog ponudi.

Članak 32.

Na osnovi odluke o koncesiji ministar poljoprivrede i šumarstva i podnositelj
ponude sklapaju ugovor o koncesiji u pisanom obliku.

Ugovor o koncesiji koji nije sklopljen u pisanom obliku nema pravni
učinak.

Ugovor o koncesiji, izmedu ostatih, osobito sadrži odredbe o:

- klasi, veličini i kulturi poljoprivrednog zemljišta,

- vremenu trajanja koncesije,

- načinu i uvjetima korištenja zemljišta,

- obliku, visini i dospjelosti naknade za koncesiju,

- mogućnosti i razlozima otkaza ugovora prije isteka vremena koncesije,

- pravu i razlozima jednostranog raskida ugovora,

- dopustivosti postavljanja gospodarskih objekata, pomoćnih uređaja
i objekata za iskorištavanje zemljišta, ako su u skladu s propisima o prostornom
uređenju i graditeljstvu, te njihovoj pripadnosti po isteku vremena koncesije.

Program iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države
prilaže se ugovoru o koncesiji i čini njegov sastavni dio.

Članak 33.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva dužno je dostaviti, prije njegova
potpisivanja, nacrt ugovora o koncesiji s odlukom o koncesiji na prethodno
mišljenje javnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske u roku od 15 dana
od dana donošenja odluke o koncesiji.

Javni pravobranitelj dužan je dati svoje mišljenje u roku od 15 dana
od primitka odluke o koncesiji i nacrta ugovora. U protivnom smatra se
da je njegovo mišljenje o pravnoj valjanosti nacrta ugovora potvrdno.

O sklopljenom ugovoru o koncesiji Javno pravobraniteljstvo Republike
Hrvatske daje mišljenje.

Članak 34.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva može i prije isteka vremnena
koncesije otkazati ugovor o koncesiji bez otkaznog roka ili uz primjereni
otkazni rok, ako koncesionar i nakon opomene:

- koristi poljoprivredno zemljište u vlasništvu države suprotno ugovoru,

- ne primjenjuje mjere i postupke predviđene propisima o zaštiti i korištenju
poljoprivrednog zemljišta.

Članak 35.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se dati u zakup domaćoj
i stranoj pravnoj i fizičkoj osobi na vrijeme od 3 do 10 godina.

U zakup se može dati poljoprivredno zemljište iz članka 3. stavka 2.
ovoga Zakona, ali najdulje do njegovog vraćanja prijašnjem vlasniku.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države dato u zakup ne može se
dati u podzakup.

Članak 36.

Odredbe iz članka 30. stavka 1. i 2. ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju
i na zakup poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države.

Postupak javnog nalječaja odnosno prikupljanja ponuda i odluku o izboru
najpovoljnije ponude provodi Komisija koju pri županiji osniva Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, a u čijem
su sastavu: agronom, geometar, pravnik, poljoprivredni proizvođač i župan
kao predsjednik Komisije.

Stručne poslove za komisiju iz stavka 2. ovoga članka obavlja nadležno
upravno tijelo za imovinskopravne poslove.

Najpovoljnijom ponudom smatra se ona koja sadrži najracionalniji gospodarski
program uz najpovoljnije financijske uvjete.

Članak 37.

Na osnovi odluke o izboru najpovoljnije ponude župan i podnositelj ponude
sklapaju ugovor o zakupu. Ako se poljoprivredno zemljište u vlasništvu
države nalazi na području dviju ili više županija, ugovor o zakupu sklapa
s podnositeljem ponude ministar poljoprivrede i šumarstva u pisanom obliku.

Odredbe iz članka 32. stavka 2. i članka 33. ovoga Zakona odgovarajuće
se primjenjuju i na sklapanje ugovora o zakupu.

Glede prijevremenog otkazivanja ugovora o zakupu odgovarajuće se primjenjuju
odredbe iz članka 34. ovoga Zakona.

Članak 38.

Zakupnina je prihod proračuna Republike Hrvatske.

Članak 39.

Na poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu države može se osnovati služnost
plodoživanja bez naknade, na vrijeme do 30 godina.

Služnost iz stavka 1. ovoga članka možže se osnovati u korist socijalno
ugroženih sudionika domovinskog rata, pod uvjetom da su državljani Republike.

Odluku o osnivanju služnosti donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
Ministarstva rada i socijalne skrbi i Ministarstva obrane

Vlada Republike Hrvatske će na prijedloge Ministarstva rada i socijatne
skrbi te Ministarstva obrane propisati postupak i kriterije, prema elementima
iz stavka 2. ovoga članka, na osnovi kojih će se utvrđivati osobe u korist
kojih se može osnovati služnost plodouživanja.

Osobe kojima je zemljište dano na besplatno plodouživanje obveznici
su poreza i doprinosa koji terete to zemljište.

Članak 40.

Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se prodati i darovati
domaćim pravnim i fizičkim osobama kao i zamijeniti za zemljište u vlasništvu
tih osoba.

Na prodaju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države odgovarajuće
se primjenjuju odredbe ovoga Zakona koje se odnose na postupak davanja
zemljišta u zakup putem javnog natječaja.

Vlada Republike Hrvatske može svojom odlukom na prijedlog Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, iznimno u pojedinačnim slučajevima vezanim za
provedbu posebnih zakona (izvlaštenju, komasaciji i sl.) odobriti zamjenu
poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, kad je Republika Hrvatska
korisnik izvlaštenja, komasacije i st.

VI. NADZOR

Članak 41.

Nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na osnovi njega
obavlja Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva (u daljem tekstu: Republička
poljoprivredna inspekcija) i nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivredne
inspekcije županije odnosno Grada Zagreba (u daljem tekstu: nadležno upravno
tijelo za poslove poljoprivredne inspekcije).

Poslove inspekcije iz stavka 1. ovoga članka obavljaju poljoprivredni
inspektori.

Članak 42.

Nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivredne inspekcije nadzire
osobito:

1. održavanje sposobnim obradivog poljoprivrednog zemljišta za poljoprivrednu
proizvodnju;

2. zaštitu zemljišta od onečišćavanja štetnim tvarima;

3. korištenje poljoprivrednog zemljišta u nepoljoprivredne svrhe, ako
takvo iskorištavanje nije dozvoljeno po ovom Zakonu ili propisu izdanom
na osnovu njega;

4. kako se provode mjere osiguranja zaštite od požara;

5. održavanje dugogodišnjih nasada i višegodišnjih kultura podignutih
radi zaštite od erozije;

6. provođenje odredaba o promjeni namjene poljoprivrednog zemljišta;

7 korištenje sredstava odobrenih za provođenje mjera osposobljavanja
i uređenja poljoprivrednog zemljišta.

Nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivredne inspekcije nadzire
primjenu odredaba ovoga Zakona, drugih propisa donesenih na osnovi njega
i odluka općinskih sukpština.

Članak 43.

Republička poljoprivredna inspekcija usklađuje rad nadležnih upravnih
tijela za poslove poljoprivredne inspekcije, utvrđuje smjernice za njihov
rad i za provođenje odredenih propisa i mjera, daje upute, organizira i
potiče stručno usavršavanje i poduzima druge mjere za unapređenje njihove
organizacije i rada.

Republička poljoprivredna inspekcija može u skladu sa zakonom obavljati
neposredni nadzor iz nadležnosti upravnih tijela za poslove poljoprivredne
inspekcije.

Republička poljoprivredna inspekcija rješava o žalbama protiv rješenja
nadležnog upravnog tijela za poslove poljoprivredne inspekcije.

Članak 44.

Ako poljoprivredni inspektor ustanovi da je povredom propisa učinjen
prekršaj ili privredni prijestup, dužan je bez odlaganja podnijeti zahtjev
odnosno prijavu za pokretanje prekršajnog postupka, odnosno postupka zbog
privrednog prijestupa.

Protiv rješenja o prekršaju žalbu može izjaviti i organ čiji je poljoprivredni
inspektor podnio zahljev za pokretanje postupka.

Članak 45.

Ako utvrdi da je povrijeđen ovaj Zakon ili propis donesen na osnovi
njega, poljoprivredni inspektor će pismeno konstatirati nepravitnosti i
nedostatke i rješenjem odrediti mjere i rok za njihovo otklanjanje.

Članak 46.

Kada je u javnom interesu potrebno poduzeti hitne mjere odnosno spriječiti
štetu koja bi mogla nastati, rješenjem poljoprivrednog inspektora može
se odrediti da žalba ne zadržava izvršenje.

Članak 47.

Poljoprivredni inspektor mora imati stručnu spremu sedmog (VII/I) stupnja
poljoprivrednog smjera, položen stručni ispit za poljoprivrednog inspektora
i najmanje pet godina radnog iskustva na poslovima u obtasti poljoprivrede.

Poljoprivredni inspektor dužan je pri obavljanju svoje dužnosti imati
legitimaciju kojom se dokazuje njegovo svojstvo poljoprivrednog inspektora.

VII. KAZNENE ODREDBE

Članak 48.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 1.200 do 12.500 DEM kaznit
će se za privredni prijestup pravna osoba koja onečisti poljoprivredno
zemljište štetnim tvarima tako da se na tom zemljištu mora napustiti poljoprivredna
proizvodnja (članak 7. stavak 2).

Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom
kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 50 do 650 DEM i odgovorna osoba u pravnoj
osobi.

Članak 49.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 650 do 10.000 DEM kaznit
će se za privredni prijestup pravna osoba koja onečisti poljoprivredno
zemljište štetnim tvarima tako da je poljoprivredna proizvodnja na tom
zemljištu znatno umanjena (članak 7. stavak 1).

Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom
kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 25 do 400 DEM i odgovorna osoba u pravnoj
osobi.

Članak 50.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 50 do 120 DEM kaznit će
se za prekršaj pravna osoba koja na poljoprivrednom zemljištu pali suhu
travu, spaljuje korov i biljni otpad ili loži otvoreni vatru protivno odredbi
članka 11. ovoga Zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u
dinarskoj protuvrijednosti 25 do 250 DEM i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 51.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 30 do 250 DEM ili kazitom
zatvora od 60 dana kaznit će se za prekršaj građanin koji na poljoprivrednom
zemljištu pali suhu travu, spaljuje korov i biljni otpad ili loži otvorenu
vatru protivno odredbi članka 11. ovoga Zakona.

Članak 52.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 25 do 250 DEM kaznit će
se za prekršaj pravna ili fizička osoba:

1. koja koristi poljoprivredno zemljište od I. do V. bonitetne klase
za nepoljoprivredne svrhe (članak 9);

2. koja dobivena sredstva ne utroši za provođenje programa i mjera osposobljavanja
neplodnog zemljišta i povećanje proizvodne sposobnosti ostalog poljoprivrednog
zemljišta (članak 27).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u
dinarskoj protuvrijednosti 25 do 200 DEM i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 53.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 15 do 200 DEM kaznit će
se za prekršaj pravna ili fizička osoba:

1. koja izradi tehničku dokumentaciju za izgradnju objekata za koje
je obvezna izrada studija o utjecaju na okolinu, prema propisima o zaštiti
okoliša i uređivanju prostora, bez prethodno pribavljene suglasnosti Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva (članak 8. stavak 4);

2. koja ne održava sposobnim obradivo poljoprivredno zemljište za poljoprivrednu
proizvodnju (članak 12);

3. koja obavi promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta bez dokaza
o ostobađanju od plaćanja naknade odnosno dokaza o plaćenoj naknadi (članak
23. stavak 3. i članak 26. stavak 6).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u
dinarskoj protuvrijednosti 15 do 120 DEM i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 54.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti 15 do 120 DEM kaznit će
se za prekršaj fizička osoba za povrede iz članka 6. stavka 1. ovoga Zakona.

VIII. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 55.

Ministar poljoprivrede i šumarstva donijet će propise iz članka 6. stavak
4., članka 20. stavak 2. i članka 27. stavak 3. ovoga Zakona u roku od
šest mjeseci od dana njegovog stupanja na snagu.

Ministar poljoprivrede i šumarstva donijet će propis iz članka 30. stavak
2. ovoga Zakona do 30. srpnja 1993. godine.

Vlada Republike Hrvatske propisat će postupak i kriterije iz članka
39. stavak 4. ovoga Zakona do 30. srpnja 1993. godine.

Članak 56.

Nadležno upravno tijelo za poslove poljoprivrede osnovat će evidencije
o poljoprivrednom zemljištu iz članka 20. stavka 1. ovoga Zakona u roku
od šest mjeseci od stupanja na snagu propisa iz članka 20. stavak 2. ovoga
Zakona.

Članak 57.

Županijska skupština odnosno gradska skupština donijet će propis iz
članka 15. i 17. ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana njegova stupanja
na snagu.

Članak 58.

Društvene pravne osobe koje na dan stupanja na snagu ovoga Zakona koriste
poljoprivredno zemljište iz članka 3. ovoga Zakona, nastavljaju koristiti
ovo zemljište do njihove pretvorbe u poduzeća kojima je poznat vlasnik.

Pravna osoba naslata pretvorbom društvene pravne osobe iz stavka 1.
ovoga članka, dužna je o tome izvijestiti Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva u roku 30 dana od dana obavljene pretvorbe, a radi uređivanja
odnosa u svezi s daljnjim korištenjem poljoprivrednog zemljišta iz stavka
1. ovoga članka po odredbanka ovoga Zakona.

U koliko pravna osoba nastala pretvorbom društvene pravne osobe iz stavka
1. ovoga članka ne postupi u skladu s odredbom iz stavka 2. ovoga članka
smatra se da protupravno koristi poljoprivredno zemljište.

Članak 59.

Sredstva naknade zatečena na posebnom računu općina, na dan stupanja
na snagu ovoga Zakona, općine su dužne u roku 8 dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona prenijeti na poseban račun Ministarstva poljoprivrede
i šumarstva.

Sredstva naknade koja su općine privremeno dale na korištenje, općine
su dužne u roku od 8 dana po isteku roka za korištenje, prenijeti na poseban
račun Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, s pripadajućim kamatama.

Članak 60.

Vlada Republike Hrvatske donijet će odluku o vrijednosti boda iz članka
26. stavak 3. ovoga Zakona u roku 30 dana od dana njegovog stupanja na
snagu.

Do donošenja propisa iz stavka 1. ovoga članka, visina naknade utvrđivat
će se prema vrijednosti boda u iznosu od 1,10 dinara za m2.

Članak 61.

Na dan stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom
zemljištu ("Narodne novine", br. 79/93) prestaju važiti:

1. Zakon o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br.
52/90 - pročišćeni tekst i 9/91);

2. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o površini i vrijednosti poljoprivrednog
zemljišta ("Narodne novine", br. 43/85);

3. Pravilnik o mjerilu za utvrđivanje vrijednosti neiskorištenog poljoprivrednog
zemljišta kojim upravlja općina ili mjesna zajednica ("Narodne novine",
br. 43/85);

4. Pravilnik o načinu naplate nadoknade koja se plaća zbog mijenjanja
namjene poljoprivrednog zemljišta ("Narodne novine", br. 17/87);

5. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o sredstvima dobivenim otuđivanjem
odnosno davanjem čestice poljoprivrednog zemljišta u zakup građanima i
građanskim pravnim osobanka ("Narodne novine", br. 17/87);

6. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o sredstvima ostvarenim od
pašarine ("Narodne novine", br. 17/87);

7. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o naknadi ostvarenoj prenošenjem
poljoprivrednog zemljišta na upravljanje drugoj poljoprivrednoj organizaciji
("Narodne novine", br. 17/87);

8. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o naknadi za iskorištavanje
plandišta ("Narodne novine", br. 17/87).

Članak 62.

Odredba članka 1. stavak 3. ovoga Zakona ne odnosi se na strane pravne
i fizičke osobe koje su stekte pravo vlasništva na poljoprivrednom zemljištu
od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom
zemljištu ("Narodne novine", br. 79/93).

Strane fizičke osobe iz neke od država nastatih na teritoriju bivše
SFRJ koje su do dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona
o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br. 79/93) stekte
u vlasništvo poljoprivredno zemljište ne mogu tim zemljištem raspolagati
i opterečivati ga.

Vlada Republike Hrvatske na prijedlog zainteresirane osobe može odlučili
da se određeno poljoprivredno zemljište izuzme od zabrane raspolaganja
i opterećenja.

Pravni posao sklopljen protivno odredbama stavka 2. i 3. ovoga članka
ništav je.

Članak 63.

Do ustroja županijskih upravnih tijela, poslove koje prema odredbama
ovoga Zakona obavljaju ta tijela, obavljat će kao poslove državne uprave
organi uprave iz članka 86. Zakona o lokatnoj samoupravi i upravi ("Narodne
novine", br. 90/92) koji su taj posao obavljali prema Zakonu o poljoprivrednom
zemljištu ("Narodne novine"; br. 34/91. i 26/93.).

Članak 64.

Danom stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama, Zakona o poljoprivrednom
zemljištu ("Narodne novine", br. 79/93) prestaje važiti Uredba
o oslobađanju plaćanja naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta
("Narodne novine", br. 54/93.) te Odluka o davanju u zakup neobrađenog
poljoprivrednog zemljišta ("Narodne novine", br. 35/93.)

```
TABLICA ZA BODOVANJE POLJOPRIVREDNOG  ZEMLJIŠTA KOJEM SE MIJENJA NAMJENA

______________________________________________________________________
                Katastarske             kulture                         Broj bodova za
_____________________________________________________   prema grupa-
                Oranice,                        Trstik                  ma katastarskih
                Vrtovi,                 Paš-    (ribnjak,               kotareva
                Vočnjaci,       Livade  njaci   močvara.
                Vinogradi                       neplodno)               I.      II.     III.
______________________________________________________________________
                1                                                       100     80      60
KlaSE   2                                                               90      75      55
POLJOP- 3                                                       80      65      50
RIVRED- 4               1                                       70      55      40
NOGZE-  5               2                                       60      40      30
MLJIŠTA 6               3                                       40      30      20
                7               4       1                               30      20      15
                8               5       2                               20      10      10
                                        63                              10      5       5
                                7       4                               5       3       3
                                8       5                               3       2       2
                                                6-81-4                  0       0       0
______________________________________________________________________

GRUPE KATASTARSKIH KOTAREVA:

I. Zagreb, Vetika Gorica, Zaprešić, Samobor, Sisak, Karlovac, Bjelovar, Varaždin, Koprivnica, Čakovec, Osijek, Vimovci, Vukovar, Sl. Brod, Rijeka, Pula, Poreč, Zadar-kopno, Šibenik-kopno, Split-Primorje, Makarska, Metković, Dubrovnik-Primorje
II. Beli Manastir, Darda, Đakovo, Našice, Nova Gradiška, Podravska Slatina, Slavonska Požega, Valpovo, Đurđevac, Garešnica, Grubišno Polje, Križevci, Jastrebarsko, Krapinske toplice, Pakrac, Kutina, Križ, Virovitica, Delnice, Pazin, Zadar-otoci, Šibenik-o
III. M. Središće, Štrigova Zlatar, Ogulin, Volosko, Žumberak, Ozalj, Lekenik, Kostajnica, Glina, Vojnić, Titova Korenica, Otočac, Gračac, Gospić, Slunj, Skradin, Bukovica, Promina, Šestanovac.

```

Pročišćeni tekst, NN 54/1994-982
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)