## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-189/1999, U-I-429/1999, U-I-493/1999, U-I-832/1999, U-I-283/2000, U-I-1714/2000 od 20. prosinca 2000.

### NN 1/2001 (5.1.2001.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-189/1999, U-I-429/1999, U-I-493/1999, U-I-832/1999, U-I-283/2000, U-I-1714/2000 od 20. prosinca 2000.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

if !supportEmptyParas endif

28

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Smi­ljko Sokol, predsjednik
Suda, te suci Velimir Belajec, Marijan Hra­njski, Petar Klarić, Jurica Malčić,
Ivan Matija, Ivan Mrko­njić, Jasna Omejec, Emilija Rajić, Vice Vukojević i
Milan Vuković, u povodu prijedloga više predlagate­lja za pokreta­nje postupka
za ocjenu suglasnosti s Ustavom, na sjednici održanoj dana 20. prosinca 2000.
godine, donio je s­ljedeće

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokreta­nje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom odredbe članka 2. Zakona o pravima bivših političkih
zatvorenika (»Narodne novine«, broj 34/95 i 164/98).

II. Ne prihvaćaju se prijedlozi za pokreta­nje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom odredbi članaka 2., 3., 6., 9. i 11. Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika (»Narodne novine«, broj
164/98).

III. Odbacuje se prijedlog za pokreta­nje postupka za ocjenu suglasnosti
s Ustavom odredbe članka 6. Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika
(»Narodne novine«, broj 34/95).

IV. Ovo rješe­nje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazlože­nje

Prijedloge za pokreta­nje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
uvodno navedenih odredaba Zakona podnijeli su: a) Vinko Petrović iz Splita; b)
Milan Pavelić iz Zagreba; c) Neda Šućur iz Kamenmosta, koju zastupa punomoćnik
Vjekoslav Mladineo, odvjetnik iz Splita; d) Fra­njo Zdravčević iz Osijeka, e)
Marko Bo­njolo iz New Yorka, SAD i f) Živko Jurin iz Primoštena.

I.

1. Odredbu članka 2. Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika
(»Narodne novine«, broj 34/95 i 164/98) osporava podnosite­lj pod I. 1.e).

Osporena odredba glasi:

*Članak 2.*

*Političkim zatvorenikom u smislu ovoga Zakona smatra se hrvatski držav­ljanin
koji ima prebivalište na području Republike Hrvatske ako je radi svojih
političkih uvjere­nja ili političkog otpora i borbe za samostalnu hrvatsku
državu bio lišen slobode u razdob­lju od 1. prosinca 1918. godine do 8.
listopada 1991. godine. Hrvatski držav­ljanin koji nema prebivalište na
području Republike Hrvatske, a ispu­njava ostale uvjete iz stavka 1. ovoga
članka, smatra se političkim zatvorenikom ako je do dana stupa­nja na snagu
ovog Zakona imao na području Republike Hrvatske prebivalište najma­nje deset
godina.*

*Iznimno status bivše­g
političkog zatvorenika, u smislu ovoga Zakona, može se priznati odlukom
nadležnog tijela osobi koja ne ispu­njava uvjete iz stavka 2. ovoga članka ako
je to u interesu Republike Hrvatske.*

*Pretpostavka svojstvu
političkog zatvorenika je odluka nadležnog organa teme­ljem koje je osoba iz
stavka 1. ovoga članka bila lišena slobode.*

*Svojstvo političkog
zatvorenika može se, ako nije moguće pribaviti odluku iz stavka 4. ovoga članka,
priznati na teme­lju obrazloženog miš­lje­nja Hrvatskog društva političkih
zatvorenika, koje se u tom slučaju smatra dokaznim sredstvom.*

2. Podnosite­lj smatra da je
za ostvariva­nje prava bivše­g političkog zatvorenika, propisani uvjet
prebivališta, u nesuglasju s odredbom članka 3. Ustava, jer dovodi do
nejednakosti hrvatskih građana.

*Prijedlog nije osnovan.*

3. Ustavni sud Republike Hrvatske uvodno napomi­nje da je suglasnost s
Ustavom stavka 1. osporene odredbe već bila predmetom razmatra­nja i to povodom
prijedloga Židovske općine i prijedloga Saveza antifašističkih boraca Republike
Hrvatske, koji su u svojim prijedlozima isticali da je osporena odredba pravno
i sadržajno neodređena, što da omogućava proizvo­ljna tumače­nja u postupku
utvrđiva­nja svojstva političkog zatvorenika. Navedene prijedloge, rješe­njem
broj: U-I-418/1993 i U-I-479/1993 (»Narodne novine«, broj 76/94), Sud nije
prihvatio.

4. Zakonom o pravima bivših zatvorenika uređena su prava političkih
zatvorenika iz mirovinskog i invalidskog osigura­nja i prava iz rada i po
osnovi rada, te pravo na naknadu za svaki dan proveden u zatvoru ili pritvoru i
pravo na naknadu za dane nezaposlenosti nakon izdržava­nja zatvora odnosno
pritvora, postupak i rokovi za ostvariva­nje tih prava, kao i tijela nadležna
za provođe­nje postupka, radi ostvariva­nja tih prava (članak 1.)

5. Prava bivših političkih zatvorenika izravno su uređena osporenim
Zakonom o pravima bivših političkih zatvorenika. Utvrđiva­nje vrste i opse­ga
prava, kao i pretpostavaka koji trebaju biti ispu­njeni da bi se određena osoba
mogla smatrati ovlaštenikom prava, te rokova u kojima se propisana prava mogu
ostvariti, u nadležnosti je zakonodavca. Stoga je Ustavni sud utvrdio da
propisujući uvjet prebivališta zakonodavac nije povrijedio teme­ljne vrednote
ustavnog poretka utvrđene odredbom članka 3. Ustava.

II.

1. Zakon o pravima bivših političkih zatvorenika (»Narodne novine«, broj
34/95 – pročišćeni tekst) djelomično je izmije­njen Zakonom o izmjenama i
dopunama Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika koji je objav­ljen u
»Narodnim novinama«, broj 164/98, u da­lj­njem tekstu: novela Zakona.

Osporene odredbe novele
Zakona glase:

*Članak 2.*

*Članak 5. mije­nja se i
glasi:*

*»(1) Osoba  iz članka 2. ovoga Zakona ima pravo na
naknadu za svaki dan proveden u zatvoru ili pritvoru u visini od 54 kune, a za
dane nezaposlenosti nakon izdržava­nja zatvora, odnosno pritvora u visini od 19
kuna za svaki dan.*

*(2) Prava po osnovi naknade
za dane nezaposlenosti iz stavka 1. ovoga članka primje­njuju se od 1. siječ­nja
2001.*

*(3) Osobi iz članka 2. ovoga
Zakona kojoj je isplaćena akontacija naknade isplatit će se razlika do iznosa
utvrđenog primjenom odredbe stavka 1. ovoga članka.*

*(4) Ako je osoba iz članka 2.
ovoga Zakona umrla, pravo na naknadu imaju bračni drug i djeca«.*

*Članak 3.*

*Članak 6. mije­nja se i
glasi:*

*»Osoba iz članka 2. ovoga
Zakona i članovi obite­lji te osobe, mogu podnijeti zahtjev za priznava­nje
prava prema ovom Zakonu do 31. siječ­nja 1999.«.*

*Članak 6.*

*U članku 11. stavku 1. riječ:
»štete« briše se.*

*Stavak 2. briše se.*

*Članak 9.*

*Postupci po zahtjevima za
ostvariva­nje prava utvrđenih ovim Zakonom, podnijetim do dana stupa­nja na
snagu ovoga Zakona, dovršit će se po odredbama ovoga Zakona.*

*Članak 11.*

*Ovaj Zakon stupa na snagu danom
objave u »Narodnim novinama«, osim odredbe članka 1. ovoga Zakona koja stupa na
snagu 1. siječ­nja 1999.*

2. Odredbu članka 2. u svezi
s odredbom članka 9. novele Zakona osporavaju podnosite­lji pod I. 1. a) i c)
smatrajući da su osporene odredbe u suprotnosti s odredbama članaka 3., 5., 14.
stavka 2. i članka 50. Ustava. U obrazlože­nju prijedloga za pokreta­nje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom navedenih odredaba podnosite­lji
ističu da se tim odredbama uskraćuju stečena prava i stvara nejednakost među
bivšim političkim zatvorenicima koji su prava ostvarili prema prije važećim
propisima i onih koji ta prava ostvaruju teme­ljem osporenih odredaba.
Podnosite­lj pod I. 1. a) smatra da su osporene odredbe u nesuglasju i s
odredbama članka 25. stavka 4., te članka 116. stavka 1. Ustava, međutim ne
obrazlože razloge navedenog nesuglasja.

Odredbu članka 3. novele
Zakona osporavaju podnosite­lji pod 1. b), d) i f). Podnosite­lj pod I. 1. b)
smatra da je status biv-še­g političkog zatvorenika jedina odlučna či­njenica
za priznava­nje zakonom utvrđenih prava, te da je određiva­nje roka u kojem se
ta prava mogu ostvariti u suprotnosti s odredbom članka 14. stavka 2. Ustava.
Podnosite­lj pod I. 1. f) smatra da je propisani rok objektivno prekratak i da
se u tom roku često ne može prikupiti dokumentacija potrebna za stjeca­nje
svojstva bivše­ga političkog zatvorenika.

Podnosite­lj pod I. 1. d)
osporava suglasnost s Ustavom odredbe članka 3. u svezi s odredbom članka 11.
novele Zakona. U razlozima na kojima ovaj podnosite­lj teme­lji svoj prijedlog
navodi se da je određen neprimjereno kratak rok za podnoše­nje zahtjeva za
otvariva­nje prava bivših političkih zatvorenika, posebice s obzirom na vrijeme
potrebno za distribuciju službenog glasnika. Stoga smatra da su osporene
odredbe u nesuglasju s odredbom članka 14. stavka 2. i članka 90. stavka 2.
Ustava.

Prijedlog za pokreta­nje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredbe članka 6. novele Zakona podnio
je podnosite­lj od I. 1. a) navodeći da je ta odredba u nesuglasju s odredbom
članka 18. Ustava, jer uskraćuje zajamčeno pravo na žalbu protiv pojedinačnih
pravnih akata donesenih u postupku prvog stup­nja.

3. Tijekom ustavnosudskog
postupka prijedlozi su dostav­ljeni na odgovor Hrvatskom državnom saboru, te na
miš­lje­nje Vladi Republike Hrvatske, Ministarstvu pravosuđa i Ministarstvu
rada i socijalne skrbi.

Hrvatski državni sabor
izvijestio je Sud da su prijedlozi upućeni Odboru za Ustav, Poslovnik i
politički sustav Zastup­ničkog doma, od koje­g, međutim, nije stigao odgovor.

Ministarstvo pravosuđa o
prijedlozima je izviješteno dopisom od 5. listopada 1999. i 11. studenoga 1999.
godine, međutim nije Sudu dostavilo traženo miš­lje­nje.

Vlada Republike Hrvatske i
Ministarstvo rada i socijalne skrbi dostavili su miš­lje­nja u kojima navode
razloge zbog kojih se u cijelosti protive podnesenim prijedlozima i smatraju da
osporene odredbe nisu u nesuglasju s Ustavom.

*Prijedlozi nisu osnovani.*

4. Osporenom odredbom članka
2. novele Zakona izmije­njena je odredba članka 5. prema kojoj su bivši
zatvorenici imali pravo na naknadu materijalne i nematerijalne štete u visini
koja se utvrđivala sukladno općim propisima o naknadi štete. Osporenom
odredbom, umjesto prava na naknadu štete, a time i prava na postupak utvrđiva­nja
visine naknade štete, bivši politički zatvorenici imaju pravo na  naknadu u točno određenom novčanom iznosu za
svaki dan proveden u zatvoru ili pritvoru, kao i točno određen iznos novčane
naknade za dane nezaposlenosti nakon izdržane zatvorske kazne, ili pušta­nja iz
pritvora.

Prema odredbi članka 2.
stavka 4. Ustava, zakonodavac je, između ostalog, ovlašten da samostalno i
neovisno odlučuje o uređiva­nju gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u
Republici Hrvatskoj.

Sagledavajući osporene
odredbe članaka 2. i 9. novele Zakona s aspekta navedene ustavne odredbe,
Ustavni sud je utvrdio da tim odredbama nisu povrijeđene najviše vrednote
ustavnog poretka od kojih podnosite­lji posebice ukazuju na jednakost svih pred
zakonom.

Naime, prema odredbi stavka
3. osporenog članka 2. novele Zakona, bivšem političkom zatvoreniku, kojem je
prema prije važećem propisu isplaćena akontacija naknade, isplatit će se
razlika do propisanog iznosa za svaki dan proveden u zatvoru odnosno pritvoru.
Na taj su način ovlaštenici naknade, kako oni koji su prava započeli
ostvarivati prema prijaš­njem propisu, tako i oni koji ta prava ostvaruju teme­ljem
osporenih odredaba, stav­ljeni u jednak pravni položaj. Time što je osporenom
odredbom članka 2. visina pripadajuće naknade stav­ljena u ovisnost s vremenom
provedenim u zatvoru ili pritvoru, nisu bitno promije­njeni odnosi i prava
uređeni prema ranije važećim odredbama Zakona, tim više što je propisani
kriterij jasan, objektivan i lako odrediv.

Budući da je zakonodavac
ovlašten mije­njati i dopu­njavati postojeće odnose i prava u zavisnosti od
različitih okolnosti kao što su u konkretnom slučaju gospodarska snaga, odnosno
financijske mogućnosti države, Ustavni sud je utvrdio da osporene odredbe
članaka 2. i 9. nisu u nesuglasju s Ustavom.

5. Osporenom odredbom članka
3. novele Zakona određen je rok u kojem ovlaštenici iz članka 2. Zakona mogu
podnijeti zahtjev za priznava­nje prava.

Zakon o pravima bivših
političkih zatvorenika (»Narodne novine«, broj 34/91), koji je stupio na snagu
24. kolovoza 1991. godine, odredbom članka 6. propisivao je rok od dvije godine
od stupa­nja na snagu tog Zakona za podnoše­nje zahtjeva za prizna­nje prava iz
mirovinsko-invalidskog osigura­nja i zahtjeva za naknadu štete. Zakonom o
izmjenama i dopunama Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika (»Narodne
novine«, broj 76/93) navedeni rok je produžen na način da je zahtjev za
priznava­nje prava, osoba iz članka 2. Zakona mogla podnijeti u roku od 4
godine od stupa­nja na snagu tog Zakona o izmjenama i dopunama. Ovako određen
rok nije mije­njan Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o pravima bivših
političkih zatvorenika (»Narodne novine«, broj 52/94), te je bio sadržan i u
odredbi članka 6. pročišćenog teksta Zakona o pravima bivših političkih
zatvorenika (»Narodne novine«, broj 34/95) i kao takav istjecao je 16. kolovoza
1997. godine. Osporenom odredbom članka 3. novele Zakona, rok u kojem
ovlaštenici prava mogu podnijeti zahtjev za prizna­nje prava ponovno je
produžen i istekao je 31. siječ­nja 1999. godine.

Kao što je navedeno pod toč.
I. 5. ovog rješe­nja, prava bivših političkih zatvorenika, propisana Zakonom o
pravima bivših političkih zatvorenika, ne proizlaze izravno iz Ustava već se
radi o pravima uteme­ljenim na tom Zakonu. Stoga je Ustavni sud stajališta da
određiva­nje roka za ostvariva­nje prava koja su utvrđena Zakonom nije u
nesuglasju s Ustavom, a posebice ne osporena odredba kojom je rok za ostvariva­nje
zakonom propisanih prava produžen.

Osporavajući odredbu članka
3. novele Zakona, podnosite­lj pod. I. 1. d) osporava i odredbu članka 11.
istog Zakona. Budući da osporenom odredbom članka 11. novele Zakona nije
određeno retroaktivno djelova­nje nijedne odredbe tog Zakona, Ustavni sud je
utvrdio da osporena odredba nije u nesuglasju s odrebom članka 90. Ustava.

6. Osporenom odredbom članka
6. novele Zakona, članak 11. Zakona usklađen je s člankom 2. novele Zakona, te
je brisan stavak 2. koji je propisivao nadležnost drugostupa­njske komisije
koju imenuje Vlada Republike Hrvatske da odlučuje o žalbama protiv odluka
donijetih u prvom stup­nju.

Prema odredbi članka 28.
Zakona o Vladi Republike Hrvat­ske (»Narodne novine«, broj 101/98) rješe­nja
povjerenstva Vlade Republike Hrvatske su konačna.

Prema odredbi članka 11.
Zakona, odluke u povodu zahtjeva za ostvariva­nje prava bivše­g političkog
zatvorenika donosi Administrativna komisija Vlade Republike Hrvatske. Protiv
rješe­nja Administrativne komisije Vlade, kao rješe­nja koje je konačno u
upravnom postupku, nezadovo­ljna stranka ima mogućnost sudske zaštite podnoše­njem
tužbe Upravnom sudu Republike Hrvatske sukladno odredbama Zakona o upravnim
sporovima (»Narodne novine«, broj 53/91, 9/92 i 77/92). Na ovaj način osigurana
je sudska kontrola zakonitosti pojedinačnih akata tijela državne uprave u
skladu s odredbom članka 19. stavak 2. Ustava.

Budući da je protiv rješe­nja
Administrativne komisije osigurana druga pravna zaštita, sudska kontrola
zakonitosti, Ustavni sud je utvrdio da osporena odredba članka 6. novele Zakona
nije u nesuglasju s odredbom članka 18. Ustava.

III.

1. Podnosite­lj pod I. 1. d)
osporava suglasnost odredbe članka 6. Zakona o pravima bivših političkih
zatvorenika (»Narodne novine«, broj 34/95) smatrajući da ta odredba nije u
suglasju s odredbom članka 14. stavka 2. Ustava.

*Ne postoje pretpostavke za
odlučiva­nje o biti stvari.*

2. Osporena odredba u
cijelosti je izmije­njena odredbom članka 3. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika (»Narodne novine«, broj 164/98).

Budući da je prijedlog za
pokreta­nje postupka ocjene suglasnosti s Ustavom navedene odredbe podnesen
nakon što je ta odredba izmije­njena, prijedlog je va­ljalo odbaciti.

Slijedom izloženog Ustavni
sud je odlučio kao u izreci.

Rješe­nja pod točkama I. i
II. izreke teme­lje se na odredbi članka 41. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu
Republike Hrvat­ske (»Narodne novine«, broj 99/99), dok je rješe­nje pod točkom
III. izreke uteme­ljeno na odredbi članka 31. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu
Republike Hrvatske.

Rješe­nje pod točkom IV. teme­lji se na odredbi članka 28. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj:           U-I-189/1999
        U-I-429/1999
        U-I-493/1999
        U-I-832/1999
        U-I-283/2000
        U-I-1714/2000
Zagreb, 20. prosinca 2000.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**dr. sc. Smi­ljko Sokol,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Rješenje, NN 1/2001-28