## Kolektivni ugovor HT - Hrvatskih telekomunikacija d.d.

### NN 79/2005 (1.7.2005.), Kolektivni ugovor HT - Hrvatskih telekomunikacija d.d.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**1562**

## Kolektivni ugovor

### HT – Hrvatskih telekomunikacija d.d.

I. Uvodne odrednice

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu:
Ugovor) uređuju se prava i obveze radnika HT – Hrvatskih telekomunikacija d.d. iz
rada i na temelju rada te prava i obveze HT – Hrvatskih telekomunikacija d.d.
(u daljnjem tekstu: Poslodavac) sukladno Zakonu o radu i ostalim važećim
propisima.

Radnik u smislu ovog Ugovora je fizička osoba
koja u radnom odnosu obavlja određene poslove za Poslodavca u skladu s ugovorom
o radu.

Članak 2.

Odrednice ovog Ugovora primjenjivat će se na
stranke koje ga potpišu.

II. Sklapanje ugovora o radu

Članak 3.

Ugovor o radu, sklopljen u pisanom obliku, mora
sadržavati uglavke o:

1. strankama te njihovom prebivalištu,
boravištu, odnosno sjedištu,

2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili
glavno mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na različitim mjestima,

3. nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se
radnik zapošljava ili kratak popis ili opis poslova,

4. danu otpočinjanja rada,

5. očekivanom trajanju ugovora, u slučaju
ugovora o radu na određeno vrijeme,

6. trajanju plaćenog godišnjeg odmora na koji
radnik ima pravo, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u vrijeme
sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu određivanja trajanja toga
odmora,

7. otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati
radnik, odnosno Poslodavac, a u slučaju kad se takav podatak ne može dati u
vrijeme sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu određivanja
otkaznih rokova,

8. osnovnoj plaći, dodacima na plaću te
razdobljima isplate primanja na koja radnik ima pravo,

9. trajanju redovitog radnog dana ili tjedna.

Umjesto uglavaka iz
točke 6., 7., 8. i 9. stavka 1. ovog članka može se u ugovoru uputiti na odgovarajuće
zakone, druge propise, ovaj Ugovor ili pravilnike koji uređuju ta pitanja.

Članak 4.

Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku. U ime
poslodavca ugovor potpisuje ovlaštena ili opunomoćena osoba.

Radni odnos zasniva se na vrijeme čije trajanje
nije unaprijed određeno (radni odnos na neodređeno vrijeme).

Iznimno, radni odnos može se zasnovati i na
određeno vrijeme u slučajevima i uvjetima utvrđenima zakonom i Ugovorom.

Ugovor o radu može se izmijeniti bez prethodnog otkazivanja
ukoliko postoji suglasnost volja poslodavca i radnika.

Članak 5.

Poslodavac može zasnovati radni odnos na
neodređeno vrijeme s osobom koja se prvi put zapošljava u zanimanju za koje se
školovala radi njenog osposobljavanja za samostalno obavljanje poslova na
radnim mjestima u struci (u nastavku teksta: pripravnik).

Iznimno, pripravnik se može primiti u radni
odnos i na određeno vrijeme radi obavljanja pripravničkog staža, a radni odnos
prestaje istekom roka utvrđenog ugovorom o radu.

Članak 6.

Ugovaranje i trajanje probnog rada,
pripravničkog staža, volonterskog rada i stručnih ispita uredit će se posebnim
pravilnikom.

Članak 7.

Potrebe za radnicima Poslodavac će prvenstveno
rješavati internim natječajima, osim u slučaju potreba za posebnim stručnim
znanjima i vještinama od važnosti za poslovanje u konkurentskom okruženju i
zapošljavanja mladih visokostručnih kadrova neposredno nakon završetka
školovanja.

Članak 8.

Poslodavac može određene poslove povjeriti
radnicima da ih obavljaju kod kuće, osobito u sljedećim slučajevima:

– majci s djetetom do 6 (šest) godina starosti

– samohranom roditelju s djetetom do 10 (deset)
godina starosti

– roditelju djeteta s težim smetnjama u razvoju

– radniku kojem je utvrđena profesionalna
nesposobnost za rad

– radniku kojem je utvrđena neposredna opasnost
od nastanka invalidnosti

– invalidu Domovinskog rata

– invalidnoj osobi.

Rad pod uvjetima iz prethodnog stavka može se
obavljati ako postoje svi potrebni uvjeti za obavljanje poslova radnog mjesta
za koje je zasnovan radni odnos.

Članak 9.

Prigodom zasnivanja radnog odnosa jedinica
mjerodavna za ljudske resurse mora omogućiti radniku da se upozna s općim
aktima Poslodavca kojima se uređuju prava, obveze i odgovornosti iz radnog
odnosa i s ovim Ugovorom.

III. Radno vrijeme i rasporedradnog vremena

Članak 10.

Radno vrijeme iznosi 40 (četrdeset) sati tjedno.

Tjedno radno vrijeme zaposlenih raspoređeno je
na 5 (pet) radnih dana u tjednu.

Uz suglasnost Radničkog vijeća, za poslove
prodaje i pružanja usluga korisnicima putem telefona, tjedno radno vrijeme može
se rasporediti na 6 (šest) radnih dana u tjednu, ako uvjeti poslovanja to
zahtijevaju.

Raspored radnog vremena, odnosno početak i
završetak radnog vremena, utvrđuje se posebnom odlukom Uprave Društva ili druge
ovlaštene osobe.

O odluci iz prethodnog stavka Poslodavac će se
savjetovati s Radničkim vijećem.

O rasporedu i promjeni radnog vremena rukovodeći
radnik mora u pisanom obliku obavijestiti radnika 8 (osam) dana prije primjene.

Članak 11.

Radnik koji prema ugovoru o radu radi nepuno
radno vrijeme ima prava i obveze radnika koji radi puno radno vrijeme, a
ostvaruje ih u opsegu koji ovisi o dužini radnog vremena i obavljenom radu.

Članak 12.

Rad radnika u vremenu između 22 (dvadesetdva) sata i 6 (šest) sati idućeg dana smatra se
noćnim radom.

Ako je rad organiziran u smjenama, mora se
osigurati izmjena smjena tako da pojedini radnik radi noću uzastopno najviše
jedan tjedan.

Radno vrijeme noću poseban je uvjet rada pri
utvrđivanju prava radnika iz radnog odnosa.

Majka s djetetom do 6 godina života, samohrani
roditelj s djetetom do 6 godina, žena starija od 50 godina i muškarac stariji
od 55 godina ne mogu se rasporediti na rad noću, osim uz pisanu suglasnost ili
na osobni zahtjev.

Članak 13.

U pojedinom dijelu Društva može se
preraspodijeliti radno vrijeme ako to zahtijeva priroda djelatnosti, odnosno
posla, organizacija rada, bolje iskorištavanje sredstava rada, racionalnije
korištenje radnog vremena ili obavljanje određenih poslova i zadataka.

Puno ili nepuno radno vrijeme može se
preraspodijeliti sukladno odrednicama Zakona o radu tako da tijekom jednog
razdoblja traje duže, a tijekom drugog razdoblja kraće od punog ili nepunog
radnog vremena.

Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se tako da
ukupno radno vrijeme radnika, u prosjeku, ne bude duže od punog radnog vremena
tijekom jedne kalendarske godine.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se
prekovremenim radom, odnosno posebnim uvjetom rada.

Članak 14.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena, sukladno
odredbama Zakona o radu, donosi Poslodavac uz prethodno pribavljeno mišljenje
Radničkog vijeća, a uručuje se radniku najmanje 8 (osam) dana prije
preraspodjele.

Radniku na kojeg se odnosi preraspodjela radnog
vremena pripadaju prava utvrđena Zakonom, a akontacija plaće u razdoblju u
kojem neće raditi isplaćivat će mu se sukladno posebnom pravilniku.

Članak 15.

Radniku se može narediti prekovremeni rad samo u
slučajevima i pod uvjetima propisanima Zakonom o radu.

Radnik mora dobiti pisani nalog za prekovremeni
rad, neposredno prije početka, odnosno najkasnije u roku od 24 (dvadeset i
četiri) sata od početka prekovremenog rada.

Potvrda o broju sati obavljenog prekovremenog
rada mora biti pisana i dostavljena radniku najkasnije drugi radni dan u mjesecu
koji sljedi mjesec u kojem je prekovremeni rad
obavljan.

Trudnica, majka s djetetom do 3 (tri) godine
starosti, malodob­ni radnik i roditelj koji radi
polovicu punog radnog vremena zbog njege teže hendikepiranog djeteta, samohrani
roditelj s djetetom do 6 (šest) godina starosti može raditi prekovremeno samo
ako da pisani pristanak.

Članak 16.

Pasivno dežurstvo je mjera kojom se otklanja
rizik nedolaska radnika na intervenciju za točno određeno vrijeme u izvanrednom
slučaju i na taj način se izbjegava predvidiva šteta za Poslodavca.

Za vrijeme pasivnog dežurstva radnik ne mora
biti prisutan u prostorima Poslodavca, ali mora biti dostupan i po pozivu doći
za točno određeno vrijeme (potrebno vrijeme od mjesta stanovanja do mjesta
rada) radi obavljanja hitnih poslova.

Potrebu za pasivnim dežurstvom, trajanje i broj
radnika u pasivnom dežurstvu utvrđuje ovlašteni rukovoditelj.

Ovlašteni rukovoditelj može radniku odrediti
pasivno dežurstvo samo ako je s radnikom sklopljen ugovor o radu kojim su
uređena prava i obveze radnika u svezi s pasivnim dežurstvom sukladno
pravilniku.

Poslodavac mora obavijestiti radnika o rasporedu
ili promjeni pasivnog dežurstva najmanje tjedan dana unaprijed, osim u slučaju
potrebe za zamjenom drugog radnika.

Članak 17.

Odluku o pozivanju radnika na izvanredni rad u
slobodno vrijeme (intervencija) donosi ovlaštena osoba Poslodavca samo u
slučajevima kada se raspoloživim radnicima ne može osigurati nesmetano pružanje
usluga.

Članak 18.

Ako priroda poslova i organizacija rada to
omogućavaju, Poslodavac može radniku koji radi s punim radnim vremenom, na
njegov pisani zahtjev, odobriti da radi kraće od punog radnog vremena.

IV. Odmori i dopusti

Članak 19.

Radnik koji radi najmanje 5 (pet) sati dnevno
ima svakog rad­nog dana pravo na odmor (stanku) od 30
(trideset) minuta.

Vrijeme odmora koristi se prema rasporedu
ovlaštene osobe, s tim da se ne može koristiti na početku i na kraju radnog
vremena.

Radnici koji rade dulje od 10 sati dnevno imaju
pravo na odmor (stanku) u tijeku rada u dvostrukom trajanju.

Radnici koji obavljaju poslove pružanja usluga
korisnicima putem telefona imaju pravo na odmor (stanku) u trajanju od 5 minuta
za svaki sat vremena, prema rasporedu ovlaštene osobe.

Članak 20.

Radnik ima pravo na odmor između 2 (dva)
uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 12 (dvanaest) sati neprekidno.

Za vrijeme rada na sezonskim poslovima radnik
ima pravo na odmor iz prethodnog stavka u trajanju od najmanje 10 (deset) sati
neprekidno, a radnik mlađi od 18 (osamnaest) godina starosti u trajanju od
najmanje 12 (dvanaest) sati neprekidno.

Članak 21.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u
trajanju od najmanje 24 (dvadeset četiri) sata neprekidno, a ako je prijeko
potrebno da radi nedjeljom temeljem rasporeda radnog vremena, mora mu se za
svaki radni tjedan osigurati jedan dan odmora u istom ili sljedećem tjednu, po
mogućnosti prema želji radnika.

Članak 22.

Duljina godišnjeg odmora traje minimalno 18
(osamnaest) rad­nih dana i povećava se primjenom
sljedećih kriterija:

1.         A.
Temeljem grupa složenosti

            –
NKV                                                   1 dan

            –
PKV, NSS
 2 dana

            – KV, SSS                                           3 dana

            –
VKV, VŠS
 4 dana

            –
VSS                                                   5 dana

            B.
Temeljem radnog staža:

            –
od 5 do 10 godina radnog staža         2
dana

            –
od 10 do 15 godina radnog staža       3
dana

            –
od 15 do 20 godina radnog staža       4
dana

            –
od 20 do 25 godina radnog staža       6
dana

            –
više od 25 godina
8 dana

2.         Temeljem
posebnih socijalnih uvjeta:

            –
roditelju djeteta s težim smetnjama u

            razvoju
2 dana

            –
radniku za svako dijete do 15

            (petnaest)godina
starosti                         1 dan

            –
samohranom roditelju djeteta do

            15(petnaest)
godina starosti                  2 dana

            –
radniku s tjelesnim oštećenjem

             iznad 60%
2 dana

            –
radniku kod kojeg je utvrđena

            Neposredna
opasnost od nastanka

            invalidnosti                                          1 dana

            –
radniku kojem je utvrđena

            Profesionalna
nesposobnost za rad       2 dana

            –
invalidu Domovinskog rata                2
dana

            –
invalidnoj osobi                                2
dana

            –
sudioniku Domovinskog rata               1 dan

3.         Temeljem
uvjeta rada:

            –
obavljanje poslova prodaje u izravnom

            kontaktu
s korisnicima u T-Centru         1 dan

            –
obavljanje poslova pružanja usluga

            korisnicima

            putem
telefona u službi za korisnike       2
dana

U smislu odredbi ovog članka samohranim
roditeljem se smatra roditelj:

– djeteta kojemu otac nije utvrđen

– izvanbračnog djeteta kojemu je otac utvrđen, a
ne živi u zajedničkom domaćinstvu

– djeteta kojemu je dijete nakon razvoda braka
povjereno na čuvanje i odgoj

– kojemu je bračni drug umro ili proglašen
nestalim.

Kriteriji se primjenjuju kumulativno, s tim da
godišnji odmor ne može trajati duže od 30 (trideset) radnih dana.

U dane godišnjeg odmora ne ubrajaju se blagdani,
neradni dani, subote i nedjelje.

Radnik koji se prvi put zapošljava, ili koji ima
prekid rada između dva radna odnosa duži od 8 (osam) dana, stječe pravo na
godišnji odmor nakon 6 (šest) mjeseci neprekidnog rada.

Ako je radnik zasnovao radni odnos u tijeku
kalendarske godine, a nema 6 (šest) mjeseci radnog staža neprekidno, ostvaruje
pravo na godišnji odmor u toj godini, razmjerno vremenu provedenom na radu u
toj godini, ali ne manje od 2 (dva) dana za svaki mjesec proveden na radu.

Radnik koji odlazi u mirovinu prije 1. srpnja
ima pravo na puni godišnji odmor.

Članak 23.

Radnik ima pravo koristiti godišnji odmor u dva dijela,
s tim da prvi dio u trajanju od najmanje 12 (dvanaest) radnih dana mora
koristiti neprekidno tijekom kalendarske godinu za koju ostvaruje pravo na
godišnji odmor.

Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora
iskoristiti najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Po jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo
koristiti 2 (dva) puta godišnje na dan koji želi, a još jedan dan ako postoji
mogućnost, ali uz obvezu da o tome najmanje 2 (dva) dana ranije obavijesti
neposrednog rukovoditelja.

Članak 24.

Do kraja kalendarske godine Poslodavac uz
savjetovanje Radničkog vijeća, uvažavajući potrebe organizacije rada i osobne
potrebe radnika, donosi plan odmora za iduću kalendarsku godinu u kojem
utvrđuje trajanje godišnjeg odmora te dan kada će pojedini radnik u tijeku godine
početi s korištenjem godišnjeg odmora.

Članak 25.

Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora
mora sadržavati sve kriterije po kojima je radniku utvrđena dužina godišnjeg
odmora i vrijeme u koje će radnik koristiti godišnji odmor.

Prigodom utvrđivanja dužine godišnjeg odmora
pojedinom radniku uzimaju se u obzir svi kriteriji koje radnik ispunjava 30
(trideset) dana prije nastupa korištenja godišnjeg odmora.

Iznimno, kod kriterija radnog iskustva uzimaju
se u obzir pune godine radnog staža koje će radnik ispuniti na kraju
kalendarske godine za koju se godišnji odmor utvrđuje.

Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora
mora se uručiti radniku najkasnije 30 (trideset) dana prije početka korištenja
godišnjeg odmora.

Članak 26.

Ništavan je sporazum o odricanju prava na
godišnji odmor i o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 27.

Protiv odluke o rasporedu i trajanju godišnjeg
odmora radnik ima pravo podnijeti zahtjev za zaštitu prava Poslodavcu u roku 15
(petnaest) dana od uručenja odluke.

Članak 28.

Radnik koji je počeo korištenje godišnjeg
odmora, koji je prekinut ili nije iskorišten zbog bolesti ili porodnog dopusta,
ima ga pravo iskoristiti do 30. lipnja iduće godine, pod uvjetom da je radio
najmanje 6 (šest) mjeseci u godini koja je prethodila godini u kojoj se vratio
na rad.

Članak 29.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na
oslobođenje od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do ukupno najviše
7 (sedam) radnih rada za važne osobne potrebe, s tim da u pojedinim slučajevima
ostvaruje pravo na:

– sklapanje braka                                                                                      5
dana

– sklapanje braka
djeteta                                                                            1
dan

– rođenje djeteta                                                                                       5
dana

– posvojenje djeteta                                                                                  5
dana

– smrt roditelja,
supružnika, djeteta, brata, sestre                                       5
dana

– smrt djeda, bake i
roditelja supružnika                                                    3
dana

– selidba                                                                                                   3
dana

– proglašena elementarna
nepogoda                                                           5
dana

– teška bolest člana uže
obitelji                                                                  4
dana

– za sudjelovanje na
kulturnim, sportskim i drugim priredbama do               5
dana

– kada su po nalogu
Poslodavca poslani na

preventivno – aktivni
odmor do                                                                  7
dana

– svečana prisega u HV
(otac i majka)                                                         1
dan

– i u ostalim
slučajevima do                                                                        3
dana

Ako u slučajevima iz ovog članka radnik treba
putovati u mjesto udaljeno više od 200 km izvan mjesta rada, odobrava mu se 1
dan plaćenog dopusta za putovanje.

Za svaki smrtni slučaj u godini radnik ima pravo
na plaćeni dopust bez obzira na ograničenja iz stavka 1. ovog članka.

Članak 30.

Radnici – dobrovoljni davaoci krvi ostvaruju
pravo na 2 (dva) slobodna dana za svako davanje krvi.

Pravo iz stavka 1. ovog članka može se koristiti
isključivo tijekom kalendarske godine u kojoj je ostvareno, a sukladno dogovoru
s neposrednim rukovoditeljem.

Članak 31.

Poslodavac može radniku na njegov zahtjev
odobriti neplaćeni dopust (npr. za njegu člana
obitelji, izgradnju ili popravak kuće ili stana, liječenje, obrazovanje,
osposobljavanje, usavršavanje i drugo).

V. Zaštita na radu

Članak 32.

Poslodavac je obvezan primjenjivati propise iz
područja zaštite na radu i stalno raditi na unapređenju zaštite na radu.

Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za
sigurnost i zdravlje radnika, uključujući mjere za sprečavanje rizika na radu,
pružanje informacija i osposobljavanje radnika za rad na siguran način, te
brigu za potrebnu organizaciju i sredstva.

U cilju prilagođavanja tehničkom napretku, Poslodavac
je obvezan planirati tehnološki razvoj proizvodnog ili radnog procesa
zamjenjujući ih neopasnim ili manje opasnim.

Poslodavac je obvezan kod uvođenja novih
tehnologija informirati radnike i Povjereništvo radnika za zaštitu na radu o
tehnološkim karakteristikama i mogućim utjecajima tih tehnologija na zdravlje i
sigurnost radnika.

Članak 33.

Poslodavac preuzima obvezu da, u svrhu
osiguranja zaštite rad­nika tijekom njihovog rada,
osigura provođenje sljedećih mjera:

– osiguranje potrebnih uvjeta za nesmetano
obavljanje poslova na radnim mjestima,

– osiguranje uvjeta da se rad u svim radnim i
pomoćnim prostorijama može nesmetano odvijati,

– osiguranje mjera zdravstvene zaštite putem
obvezatnih zdravstvenih pregleda radnika u posebnim zdravstvenim institucijama
i to za radnike koji rade na radnim mjestima s naročito otežanim i posebnim
uvjetima rada,

– osiguranje mjera zdravstvene zaštite najmanje
jednom godišnje za radnike koji rade puno radno vrijeme s korisnicima usluga,

– osiguranje sve potrebne zaštitne opreme i
osobnih zaštitnih sredstava,

– osiguranje uvjeta, odnosno mjera za
ostvarivanje boljih uvjeta rada radnika kod kojih postoji povećana opasnost od
profesionalnih oboljenja ili nastupa invalidnosti,

– osiguravanje ispravnosti sredstava za rad sukladno
propisima o zaštiti na radu i kontrolu u određenim vremenskim razdobljima,

– obavještavanje i osposobljavanje radnika za
rad na siguran način.

Poslodavac će povjereniku radnika za zaštitu na radu
osigurati pravo uvida u provedbu mjera iz prethodnog stavka ovog članka.

Članak 34.

U svezi s provođenjem mjera zaštite na radu
povjerenik radnika za zaštitu na radu ima prava i obveze:

– sudjelovati u planiranju i unapređivanju
uvjeta rada, uvođenja nove tehnologije, uvođenja novih supstanci u radni i
proizvodni proces,

– biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja
na sigurnost i zdravlje radnika,

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa
i provođenja mjera zaštite na radu,

– prisustvovati inspekcijskim pregledima i
informirati inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je
povjerenik,

– pozivati inspektora kada ocijeni da su
ugroženi život i zdravlje radnika, a Poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

– obrazovati se za obavljanje ovih poslova,
stalno proširivati i unapređivati znanje, pratiti i prikupljati informacije od
značenja za njihov rad,

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i
mišljenje,

– svojom aktivnošću poticati ostale radnike na
rad na siguran način,

– pristup mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta
rada

– izvješćivati Radničko vijeće o svom radu
sukladno Zakonu.

Članak 35.

Otežani uvjeti rada koji se ne mogu otkloniti
primjenom propisa i mjera zaštite na radu utvrđuju se prema sljedećim
kriterijima:

– utjecaj okoline – mikroklimatski uvjeti,
zračenje, buka, vibracije, kemijske i biološke štetnosti, rad u povećanoj
vlazi,

– opterećenja – fizički napor, prisilni položaj
tijela pri radu, psihofizički napor, opterećenje osjetila, znatniji poremećaj
prirodnog biološkog ritma (rad u smjenama), rad uz obavezatnu
uporabu osobnih zaštitnih sredstava koja povećavaju napor ili otežavaju
obavljanje poslova,

– povećani rizik od nastanka ozljeda na radu,
profesionalnih bolesti i drugih bolesti u svezi s radom te tehnoloških akcidenata,

– rad sa zagađujućim i prljavim tvarima.

Poslodavac ne može ugovoriti i isplatiti novčanu
naknadu radnicima koji rade u štetnim i opasnim radnim uvjetima, a kao
nadomjestak za propuštenu primjenu propisa zaštite na radu.

Članak 36.

Povjereništvo radnika za zaštitu na radu izabire
povjerenike koji će poslove povjerenika radnika za zaštitu na radu obavljati u
punom radnom vremenu, s time da se u razdoblju 2005. - 2008. utvrđuje pravo na
7 (sedam) povjerenika.

Članak 37.

Uvjeti za rad povjerenika radnika za zaštitu na
radu uredit će se posebnim sporazumom, temeljem odredbi Zakona o radu i Zakona
o zaštiti na radu, u roku od 60 dana od konstituiranja povjereništva radnika za
zaštitu na radu.

VI. Posebna zaštita radnika

kojima
je utvrđena profesionalna

nesposobnost
za rad, neposredna

opasnost
od nastanka invalidnosti i

radnika
pred mirovinom

Članak 38.

Plaća radnika kojemu je utvrđena profesionalna
nesposobnost za rad ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti i radnika
nakon završene profesionalne rehabilitacije, prigodom ponude izmijenjenog
ugovora o radu, sukladno Zakonu o radu, ne može biti manja od plaće za radno
mjesto na kojem je prethodno radio.

Članak 39.

Poslodavac je obvezan radniku koji radi nepuno radno
vrijeme zbog smanjene radne sposobnosti nastale povredom na radu bez krivnje
radnika ili profesionalnog oboljenja, isplatiti plaću za nepuno radno vrijeme i
naknadu u visini razlike između naknade koju ostvaruje po propisima
invalidsko-mirovinskog osiguranja i plaće radnog mjesta za koje ima ugovor o
radu.

Članak 40.

Radniku se ne može ponuditi ugovor o radu s
manjim brojem bodova radnog mjesta od onih koje je imao u trenutku navršenja 60 godina (muškarac), odnosno 55 godina (žena)
života.

VII. Plaće

Članak 41.

Plaća radnika sastoji se od osnovne plaće i
dodataka, a sukladno internim aktima poslodavca koji reguliraju pitanje plaća.

Članak 42.

Najniža osnovna vrijednost boda iznosi 9,50 kn
uz primjenu internih akata kojima se reguliraju plaće, odnosno ugovora o radu,
do uvođenja novog sustava plaća.

U slučaju da se novi sustav plaća ne bude
primjenjivao od1. listopada 2005. godine, Poslodavac se obvezuje jednokratno
isplatiti razliku plaće. Razlika plaće će se izračunati temeljem usklađivanja s
indeksom potrošačkih cijena za razdoblje od početka primjene ovog Ugovora do
30. rujna 2005. godine.

Članak 43.

Radnik ima pravo na trajni dodatak na plaću u
iznosu od500,00 kn mjesečno.

Članak 44.

Radnik ima pravo na regres za korištenje
godišnjeg odmora.

Regres za korištenje godišnjeg odmora iznosi
7.000,00 kn bruto.

Regres za korištenje godišnjeg odmora isplaćuje
se u mjesecu lipnju, nakon isplate plaća.

Radnicima kojima je do početka primjene ovog
Ugovora isplaćen regres za 2005. godinu, isplatit će se razlika regresa.

Radnicima koji se zaposle nakon isplate regresa
za tekuću godinu, regres se isplaćuje u prosincu nakon isplate plaće.

Radnicima koji steknu pravo na razmjeran dio
godišnjeg odmora isplaćuje se i razmjeran dio regresa.

Radnicima koji su kod prethodnog poslodavca
iskoristili prvi dio godišnjeg odmora, a nije im isplaćen regres za tekuću
godinu, isplaćuje se razmjeran dio regresa.

Članak 45.

Plaća i naknada plaće isplaćuje se do 15. u
mjesecu za protekli mjesec.

VIII. Povećana plaća

Članak 46.

Osnovna plaća uvećava se:

– za noćni rad                                                        40%

– za prekovremeni rad                                           50%

– za rad subotom                                                   25%

– za rad nedjeljom                                                 35%

– za dvokratni rad                                                 10%

– za popodnevni rad
(samo za radnike koji stalno

   rade u popodnevnoj smjeni)                                10%

– za smjenski rad (2.
smjena)                                 10%

– za rad na dane
blagdana i neradne dane              50%

– za rad na Uskrs i
Božić                                       70%

U slučaju nastupanja okolnosti da radnik ostvari
pravo po više temelja iz stavka 1. ovog članka osim temeljem prekovremenog rada
i rada noću primijenit će se postotak koji je najpovoljniji za radnika.

Članak 47.

Naknada za pasivno dežurstvo iznosi radnim
danom, subotom, nedjeljom te Uskrsom, blagdanom i neradnim danima utvrđenima
zakonom, 15% od osnovne plaće radnika, s uvećanjem za radni staž.

Prigodom obračuna naknade za pasivno dežurstvo
ne uzimaju se istodobno i povećanje plaće za rad u posebnim uvjetima (noćni
rad, prekovremeni rad, rad nedjeljom i dr.).

Članak 48.

U slučaju izvanrednog rada (intervencije)
radniku pripada iznos od 200% njegovog radnog sata za utrošeno vrijeme.

Članak 49.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog
bolovanja, radniku pripada naknada plaće u visini 85% osnovice utvrđene prema
općim propisima.

U slučaju odsutnosti radnika zbog bolovanja
uzrokovanog profesionalnom bolesti ili povredom na radu, radniku pripada
naknada plaće u visini 100% osnovice utvrđene prema općim propisima.

Članak 50.

Članu Radničkog vijeća, povjereniku radnika za
zaštitu na radu i sindikalnom povjereniku koji poslove za Radničko vijeće,
Povjereništvo radnika za zaštitu na radu i sindikat obavljaju u punom radnom
vremenu, pripada plaća kao i sva prava iz radnog odnosa, odnosno ugovora o
radu.

Članak 51.

Osnovna plaća povećava se za svaku navršenu
godinu radnog staža za 0,5% i to od prvog dana po isteku mjeseca u kojem je
radnik navršio punu godinu radnog staža, do uvođenja novog sustava plaća.

Članak 52.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da radi za
razdoblja u kojima ne radi zbog:

– plaćenog dopusta,

– blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

– rada u upravljačkim i sindikalnim tijelima,

– vojne vježbe, vježbe jedinice MUP-a,
osposobljavanja i sudjelovanja u obrani i civilnoj zaštiti,

– obrazovanja i prekvalifikacije, stručnog
obrazovanja sukladno potrebama Poslodavca,

– zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje
radnika,

– sudjelovanja u susretima radnika Poslodavca,

– sindikalnog obrazovanja.

IX. Naknade na teret rashoda

Članak 53.

Radniku se priznaju naknade troškova prijevoza
na rad i s rada mjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih troškova, prema
cijeni mjesečne karte.

Radniku se priznaju naknade troškova prijevoza
na rad i s rada međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih troškova
prijevoza, prema cijeni mjesečne karte.

Ako radnik mora sa stanice međumjesnog javnog
prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci se utvrđuju u visini
troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

Ako od mjesta prebivališta, odnosno boravišta do
mjesta rada radnika, ili na dijelu te razdaljine, nije organiziran javni
prijevoz koji radniku omogućava redovit dolazak na posao i odlazak s posla,
radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza za tu razdaljinu, odnosno za dio
razdaljine bez organiziranog javnog prijevoza, a koja se utvrđuje u visini
cijene mjesečne karte javnog prijevoza u sjedište poslodavca.

Članak 54.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u
zemlji, pripada mu naknada prijevoznih troškova, troškova noćenja i dnevnica na
način i u visini utvrđenoj Pravilnikom o porezu na dohodak i općim aktom
Društva.

Naknada troškova i dnevnica za službeno
putovanje u inozemstvo uređuju se na način kako je to uređeno općim aktom
Društva.

Članak 55.

Kad radnik radi na terenu izvan mjesta svojeg
prebivališta ili uobičajenog boravišta, odnosno izvan mjesta rada, isplaćuje mu
se terenski dodatak u maksimalnom neoporezivom iznosu sukladno propisima
važećima u trenutku svake pojedine isplate na ime troškova prehrane i drugih
troškova na terenu, osim troškova smještaja koji se podmiruju na teret
Poslodavca.

Pravo na terenski dodatak ima radnik koji na
terenu provede duže od jednog dana.

Članak 56.

Naknada troškova za upotrebu vlastitog vozila za
službene potrebe utvrdit će se sukladno važećim propisima.

Upotrebu vlastitog vozila u službene svrhe
odobrava ovlaštena osoba Poslodavca.

Članak 57.

Radniku koji je raspoređen po potrebi posla na
rad u drugo mjesto priznaju se selidbeni troškovi:

– prijevoz radnika, članova obitelji i stvari,

– dnevnica radniku za vrijeme putovanja od
mjesta prebivališta do mjesta preseljenja.

Članak 58.

Poslodavac je dužan u smislu Zakona o
zdravstvenom osiguranju osigurati radnika za slučaj ozljede na radu i oboljenja
od profesionalnih bolesti.

Poslodavac će za slučaj smrti radnika kao
posljedice nesretnog slučaja na radu isplatiti neto iznos od 75.000,00 kn i
četiri osnovne plaće radnika, a za slučaj smrti radnika kao posljedice
nesretnog slučaja izvan rada iznos od 30.000,00 kn i četiri osnovne plaće,
korisnicima naknade u smislu općeg akta Poslodavca.

Primjenom stavka 2. ovoga članka isključuje se
pravo na isplatu pomoći iz članka 63. stavak 1. ovoga Ugovora.

Poslodavac će isplaćivati naknadu za trajno
oštećenje organizma nastalo kao posljedica nesretnog slučaja koji se dogodio na
radu, prema važećem općem aktu.

Poslodavac će isplaćivati naknadu za posljedice
nesretnog slučaja koje su se dogodile izvan rada, prema općem aktu važećem na
dan sklapanja ovog Ugovora, ako stupanj invalidnosti prelazi 5%.

Članak 59.

Poslodavac će isplatiti radnicima prigodnu
isplatu za Uskrs u visini neoporezivog iznosa poklon-bona, u skladu s poreznim
propisima, a najmanje u visini od 400,00 kn.

Poslodavac će isplatiti radnicima prigodnu
isplatu za Božić u visini neoporezivog iznosa prigodnih nagrada u skladu s
poreznim propisima, a najmanje u visini od 2.000,00 kn.

Članak 60.

Kada radnik odlazi u mirovinu, pripada mu pravo na
isplatu otpremnine u visini od 6 (šest) prosječnih mjesečnih plaća isplaćenih
po radniku kod Poslodavca u prethodnom mjesecu.

Članak 61.

Radnik kojem Poslodavac nakon dvije godine
neprekidnog rada u Društvu otkazuje ugovor o radu, osim kada je otkaz uvjetovan
skrivljenim ponašanjem radnika, ima pravo na novčani iznos koji se sastoji od:

– otpremnine propisane Zakonom o radu;

– naknada temeljem prava ostvarenih do isteka
otkaznog roka.

Ukoliko radnik iz stavka 1. ovog članka ima
minimalno 5 godina radnog staža, ostvaruje pravo i na bruto iznos dodatne
otpremnine koja se određuje s obzirom na godine života radnika kako slijedi:

|  |  |
| --- | --- |
| Godine života | Bruto iznos dodatne otpremnine |
| 24 | 180.000,00 kn |
| 25 | 180.000,00 kn |
| 26 | 180.000,00 kn |
| 27 | 180.000,00 kn |
| 28 | 180.000,00 kn |
| 29 | 180.000,00 kn |
| 30 | 180.000,00 kn |
| 31 | 200.000,00 kn |
| 32 | 200.000,00 kn |
| 33 | 200.000,00 kn |
| 34 | 200.000,00 kn |
| 35 | 200.000,00 kn |
| 36 | 200.000,00 kn |
| 37 | 200.000,00 kn |
| 38 | 200.000,00 kn |
| 39 | 200.000,00 kn |
| 40 | 200.000,00 kn |
| 41 | 200.000,00 kn |
| 42 | 203.000,00 kn |
| 43 | 206.000,00 kn |
| 44 | 209.000,00 kn |
| 45 | 212.000,00 kn |
| 46 | 215.000,00 kn |
| 47 | 218.000,00 kn |
| 48 | 221.000,00 kn |
| 49 | 224.000,00 kn |
| 50 | 227.000,00 kn |
| 51 | 250.000,00 kn |
| 52 | 254.000,00 kn |
| 53 | 258.000,00 kn |
| 54 | 260.000,00 kn |
| 55 | 260.000,00 kn |
| 56 | 260.000,00 kn |
| 57 | 260.000,00 kn |
| 58 | 260.000,00 kn |
| 59 | 260.000,00 kn |
| 60 | 260.000,00 kn |
| 61 | 260.000,00 kn |
| 62 | 260.000,00 kn |
| 63 | 260.000,00 kn |
| 64 | 260.000,00 kn |
| 65 | 260.000,00 kn |

Bruto iznos otpremnine propisane Zakonom o radu
iz stavka 1. ovog članka određuje se u iznosu od jedne trećine prosječne bruto
mjesečne plaće koju je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o
radu, za svaku navršenu godinu rada u Društvu, a ne može biti veći od šest
prosječnih bruto mjesečnih plaća koje je rad­nik
ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu.

Naknade temeljem prava ostvarenih do isteka
otkaznog roka nisu dio novčanog iznosa iz stavka 1. ovog članka, ukoliko su
prethodno isplaćeni radniku za godinu u kojoj mu se otkazuje ugovor o radu.

Novčani iznosi obuhvaćeni ovim člankom neće biti
niži:

– od 250.000,00 kn bruto za radnike do 31 godine
života;

– od 270.000,00 kn bruto za radnike s navršenom
31 godinom života, te radnike s više od 31 godine života.

Novčani iznosi obuhvaćeni ovim člankom
isplaćivat će se radnicima kojima se otkazuje ugovor o radu u razdoblju od
početka važenja, odnosno primjene ovog Ugovora, do 31. prosinca 2007. godine.

Poslodavac će utvrditi radnike kojima će
otkazati ugovor o radu na temelju sljedećeg:

– prestanak potrebe za obavljanjem određenog
posla zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga;

– nemogućnosti radnika da uredno izvršava svoje
obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti.

Članak 62.

Za dugogodišnji rad kod Poslodavca radniku
pripada pravo na isplatu nagrada i to:

– za 10 godina             75%

– za 15 godina             100%

– za 20 godina             125%

– za 25 godina             150%

– za 30 godina             180%

– za 35 godina             225%

– za 40 godina             300%

iznosa jedne prosječne plaće po radniku kod
Poslodavca u prethodnom mjesecu.

Jubilarna nagrada isplaćuje se za navršene
godine radnog staža u tekućoj godini, a isplaćuje se u mjesecu kada je navršena
puna godina staža.

Članak 63.

Radniku ili njegovoj obitelji isplatit će se pomoć
u visini prosječne neto plaće isplaćene kod Poslodavca u prethodnom mjesecu:

1. Smrt radnika                                                                                   4
plaće

2. Smrt člana uže obitelji                                                                     2
plaće

Pod članom uže obitelji u smislu ovog članka
podrazumijeva se supružnik, djeca i roditelji radnika

3. Nastanak teške invalidnosti

    –
tjelesnog oštećenja radnika                                                          1
plaća

– radnika koji s preostalom radnom
sposobnošću

   radi s
polovicom punog radnog vremena

– radnika s tjelesnim oštećenjem preko 51%

Prava iz točke 3. ostvaruju se jednokratno i
dokazuju pravomoćnim rješenjem mjerodavne komisije izdanim nakon početka
važenja ovog akta.

4. Za neprekidno bolovanje duže od 180 dana jednom godišnje           1
plaća

5. Radniku za rođenje svakog djeteta                                                  1
plaća

6. Radniku za posvojenje svakog djeteta                                            1
plaća

Članak 64.

Radniku ili njegovoj obitelji može se isplatiti
pomoć u visini koju odredi Poslodavac za slučaj otklanjanja posljedica od
proglašene elementarne nepogode i težih bolesti koje iziskuju povećane troškove
liječenja.

Članak 65.

Sredstva za prigodne poklone djeci radnika
isplaćuju se svakom radniku po djetetu u visini neoporezivog dijela dara
(poklon), a najmanje u iznosu od 400,00 kn.

Pravo na poklone imaju djeca radnika, djeca
umrlih radnika te djeca poginulih i nestalih radnika u Domovinskom ratu do 15
godina starosti navršenih u tekućoj godini.

Članak 66.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika
isplaćuje se mjesečno djeci predškolskog uzrasta pa do završetka srednje škole,
prema sljedećim kriterijima:

– za djecu predškolskog uzrasta

  (godinu
dana prije škole)                                   500 kn

– za djecu u osmogodišnjoj školi                         900 kn

– za djecu u srednjoj školi                                1.300
kn

a isplata teče od 1. u mjesecu kada je
školovanje počelo, odnosno od dana nastupa smrti radnika.

Djeci samohranih roditelja isplaćuje se novčana
pomoć za školovanje jednom godišnje, a najkasnije do 1. rujna u tekućoj godini,
i to:

– za djecu predškolskog uzrasta

  (godinu
dana prije škole)                                   500 kn

– za djecu u osmogodišnjoj školi                         900 kn

– za djecu u srednjoj školi                                1.300
kn

U smislu odredbi ovog članka samohranim
roditeljem se smatra roditelj:

– djeteta kojem otac nije utvrđen

– izvanbračnog djeteta kojem je otac utvrđen a
ne živi u zajedničkom domaćinstvu, a ostvaruje pravo na dječji doplatak

– djeteta kojem je dijete nakon razvoda braka povjereno
na čuvanje i odgoj, a roditelj ostvaruje pravo na dječji doplatak

– kojem je bračni drug umro ili proglašen
nestalim.

Članak 67.

Novčanu naknadu zbog premještaja, zbog umanjene
radne sposobnosti nastale kao posljedica nesreće na radu, radnik ostvaruje po
propisima mirovinskog i invalidskog osiguranja.

Eventualnu razliku do plaće, koju bi radnik
ostvario da nije bilo promjene radnog mjesta zbog umanjenja radne sposobnosti,
isplaćuje Poslodavac.

Članak 68.

Radnik sa članovima svoje obitelji ima pravo na
korištenje rad­ničkih odmarališta uz dogovor
sindikata i Poslodavca.

Članak 69.

Iz sredstava Poslodavca izdvajaju se jednom
godišnje sredstva za poboljšanje životnog standarda radnika, u visini od 15%
prosječne plaće u prethodnom mjesecu.

Sredstva iz prethodnog stavka raspoređuje se na
sljedeći način:

– za susrete radnika
Poslodavca                   10%

– za
kulturno-rekreacijske potrebe                20%

– za preventivno
zdravstvene potrebe            60%

– ostalo                                                        10%

U svrhu poboljšanje životnog standarda radnika, internim
aktima Društva može se odrediti drukčija raspodjela sredstava od raspodjele
definirane stavkom 2. ovog članka.

Članak 70.

Poslodavac ima obvezu ponuditi svim radnicima
sistematske zdravstvene preglede, sukladno medicinskom standardu, jednom godišnje,
počevši od 1. siječnja 2006. godine.

Poslodavac ima obvezu radnicima ponuditi
sistematske zdravstvene preglede iz stavka 1. ovog članka najkasnije do 31.
ožujka 2006. godine.

Sistematski zdravstveni pregledi iz stavka 1.
ovog članka ne odnose se na sistematske zdravstvene preglede koji se moraju
provesti temeljem važećih propisa.

Članak 71.

Poslodavac će osnovati zatvoreni dobrovoljni
mirovinski fond.

Poslodavac će poduzeti sve potrebne radnje kako
bi fond iz stavka 1. ovog članka bio osnovan najkasnije do 1. studenoga 2005.
godine.

Poslodavac će izdvojiti sredstva u bruto iznosu
od 1.000,00 kn za svakog radnika koji se u roku od 30 dana od dana osnivanja
učlani u fond iz stavka 1. ovog članka, a uplata na račun radnika u fondu
izvršit će se u neto iznosu nakon odbitka doprinosa, poreza i prireza.

Poslodavac će za svakog radnika učlanjenog u
fond iz stavka 1. ovog članka, koji do 1. studenoga 2007. godine uplati na svoj
račun u fondu minimalni iznos u visini svoje neto plaće za mjesec travanj 2007.
godine ili iznos od 10.000,00 kn, izdvojiti poticajna sredstva u minimalnom
bruto iznosu od 2.000,00 kn, a uplata na račun radnika u fondu izvršit će se u
neto iznosu nakon odbitka doprinosa, poreza i prireza.

X. Otkazni rokovi kod otkaza

ugovora
o radu

Članak 72.

U slučaju redovitog otkaza, otkazni rok je
najmanje:

– dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod
Poslodavca proveo neprekidno manje od jedne godine,

– mjesec dana, ako je radnik u radnom odnosu kod
Poslodavca proveo neprekidno jednu godinu,

– mjesec dana i dva tjedna, ako je radnik u
radnom odnosu kod Poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

– dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
Poslodavca proveo neprekidno pet godina,

– dva mjeseca i dva tjedna, ako je radnik u
radnom odnosu kod Poslodavca proveo neprekidno deset godina,

– tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
Poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

Otkazni rok iz stavka 1. ovoga članka radniku
koji je proveo u radnom odnosu neprekidno dvadeset godina povećava se za dva tjedna
ako je radnik navršio 50 godina života, a za mjesec dana ako je navršio 55
godina života.

Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog
kršenja obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem
radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih rokova utvrđenih u
stavku 1. i 2. ovoga članka.

Ako radnik na zahtjev Poslodavca prestane raditi
prije isteka propisanog ili ugovorenoga otkaznog roka, Poslodavac mu je dužan
ispatiti naknadu plaće i priznati sva ostala prava kao da je radio do isteka
otkaznoga roka.

Za vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo uz
naknadu plaće odsustvovati s rada najmanje 8 (osam) sati tjedno radi traženja
novog zaposlenja.

Ako radnik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok
ne može biti duži od mjesec dana, ako on za to ima osobito važan razlog.

Odredbe o otkazu primjenjuju se i na slučaj kada
Poslodavac otkaže ugovor i istodobno predlaže radniku sklapanje ugovora o radu
pod izmijenjenim uvjetima.

Članak 73.

Radniku se otkaz ugovora o radu kod Poslodavca s
obrazloženim razlozima za donošenje tog akta mora dostaviti u pisanom obliku s
poukom o pravnom lijeku.

XI. Zbrinjavanje viška radnika

Članak 74.

Za slučaj nastupanja okolnosti zbrinjavanja
viška radnika Poslodavac će u suradnji s Radničkim vijećem izraditi program
zbrinjavanja viška radnika te poduzeti ostale odgovarajuće radnje sukladno
Zakonu o radu.

Članak 75.

Prigodom utvrđivanja tehnološkog viška za
očuvanje zaposlenja u slučaju iste radne efikasnosti kao kriterij se
primjenjuje dužina radnog staža kod Poslodavca.

XII. Radničko vijeće

Članak 76.

Radničko vijeće izabire članove koji će poslove
za Radničko vijeće obavljati u punom radnom vremenu, s time da se u razdoblju
2005. – 2008. utvrđuje pravo na 7 (sedam) članova.

Članak 77.

Ovlasti i uvjeti za rad Radničkog vijeća, uredit
će se posebnim sporazumom između Poslodavca i Radničkog vijeća najkasnije 60
dana od konstituiranja, sukladno Zakonu o radu.

XIII. Zaštita prava radnika

Članak 78.

U ostvarivanju prava radnika iz radnog odnosa
radnik ima pravo zahtijevati zaštitu sukladno odredbama važećih propisa.

Zahtjev za zaštitu prava podnosi se Poslodavcu u
roku određenom važećim propisima.

XIV. Zaštita dostojanstva radnika

Članak 79.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od
izravne ili neizravne diskriminacije na temelju rase, boje kože, spola, spolnog
opredjeljenja, bračnoga stanja, porodičnih obveza, dobi, jezika, vjere,
političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog
stanja, rođenja, društvenog položaja, članstva ili nečlanstva
u političkoj stranci, članstva ili nečlanstva u
sindikatu te tjelesnih ili duševnih poteškoća.

Članak 80.

Poslodavac je dužan za vrijeme obavljanja
poslova štititi dostojanstvo radnika tako da mu osigura uvjete rada u kojima
neće biti izložen uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju od nadređenih,
suradnika i osoba s kojima redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih
poslova. Ova zaštita uključuje poduzimanje mjera i postupaka kao što su zabrana
rada radnicima koji su pod utjecajem alkohola i drugih sredstava ovisnosti,
propagiranje pristojnog ponašanja, sprečavanje svakog izazovnog ponašanja,
upozorenja radnicima koji uznemiravaju ili spolno uznemiravaju druge radnike i dr.

Uznemiravanje je svako neželjeno ponašanje
uvjetovano spolom osobe, koje ima za cilj ili koje stvarno predstavlja povredu
osobnog dostojanstva i koje stvara neugodno, neprijateljsko, ponižavajuće ili
uvredljivo okruženje.

Spolno uznemiravanje je svako neželjeno verbalno
ili neverbalno, odnosno fizičko ponašanje spolne naravi, koje ima za cilj ili
koje stvarno predstavlja povredu osobnog dostojanstva i koje stvara neugodno,
neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.

Članak 81.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od
specifičnog oblika ponašanja jedne ili skupine osoba kojim se radnika sustavno
psihički zlostavlja i ponižava, s ciljem ugrožavanja ugleda, časti, ljudskog
dostojanstva i integriteta (mobing).

Članak 82.

Radnik ima pravo ovlaštenoj osobi Poslodavca
uputiti pritužbu u svezi sa svim oblicima diskriminacije i zaštite
dostojanstva.

Ovlaštena osoba Poslodavca dužna je rješavati
pritužbe u svezi sa svim oblicima diskriminacije i zaštite dostojanstva
radnika.

XV. Odgovornost radnika

Članak 83.

O odgovornosti radnika u svezi sa savjesnim i stručnim
obavljanjem poslova uz upute Poslodavca i o odgovornosti radnika za štetu
Poslodavcu, odlučuje se sukladno važećim propisima.

XVI. Obrazovanje radnika

Članak 84.

Radnici imaju pravo i dužnost školovati se,
osposobljavati i usavršavati na radu u skladu sa svojim sposobnostima i
potrebama Poslodavca.

Pravo na obrazovanje radnika uredit će se
posebnim pravilnikom.

Međusobna prava i obveze između Poslodavca i
radnika koji je upućen na obrazovanje od strane Poslodavca uređuju se posebnim
ugovorom.

Prigodom obrazovanja radnici imaju pravo na
plaćeni dopust u sljedećim slučajevima:

– za svaki ispit             3
dana

– za završni rad            5
dana

Radnici koje Poslodavac nije uputio na
obrazovanje imaju pravo na plaćeni dopust u sljedećim slučajevima:

– za svaki ispit             1
dan

– za završni rad            3
dana

Ukoliko se radnik obrazuje u ustanovi koja je
udaljena više od 200 (dvjesto) kilometara od mjesta rada, odobrava mu se
dodatno 1 (jedan) dan za put.

XVII. Uvjeti za rad sindikata

Članak 85.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ne smije biti
spriječena ili ometana ukoliko on djeluje u skladu sa statutom sindikata,
Zakonom o radu i ostalim važećim propisima.

Članak 86.

Sindikat ima pravo na jednog zaštićenog
povjerenika na svakih 75 članova – radnika Poslodavca.

Sindikat je obvezan Poslodavca izvijestiti o
imenima zaštićenih povjerenika i trajanju njihovog mandata.

Svi zaštićeni povjerenici istoga sindikata imaju
pravo na 1,5 (jedan i pol) sat aktivnosti zajedno po članu u radnom vremenu
tijekom godine s naknadom plaće.

Članak 87.

Sindikat koji okuplja najmanje 20% radnika
Društva ima pravo za svakih 750 članova na jednog zaštićenog povjerenika koji
sindikalnu aktivnost obavlja puno radno vrijeme.

Osim prava iz prethodnog stavka, Poslodavac je
obvezan zaštićenom sindikalnom povjereniku koji sindikalnu aktivnost ne obavlja
puno radno vrijeme omogućiti izostanak s rada s naknadom plaće prigodom
prisustvovanja sindikalnim sastancima i seminarima, tečajevima,
osposobljavanju, kongresu i konferencijama u zemlji i inozemstvu najduže do 7
(sedam) radnih dana tijekom godine.

Članak 88.

Sindikalni povjerenik za svoj rad odgovara samo
članstvu i tijelima sindikata.

Sindikalni povjerenik, zbog sindikalnih
aktivnosti kojima se štite prava i interesi zaposlenih u skladu sa statutom
sindikata, ne može biti pozvan na bilo kakvu odgovornost ili doveden u
nepovoljan položaj.

U vrijeme trajanja mandata i jednu godinu nakon
isteka mandata zaštićeni sindikalni povjerenik ne može se bez njegove
suglasnosti i suglasnosti sindikata:

– premjestiti na drugo radno mjesto kod
Poslodavca ili u drugo poduzeće,

– utvrditi kao višak zaposlenih.

Zaštićeni povjerenik ima pravo po prestanku
sindikalne funkcije vratiti se na radno mjesto u mjesto rada gdje je radio prije
odlaska na funkciju, a ukoliko to radno mjesto više ne postoji, onda na radno
mjesto koje odgovara njegovoj stručnoj spremi i znanju.

Zaštićenom sindikalnom povjereniku, kojemu je
funkcija prestala prije isteka punog mandata, sindikalni imunitet nakon
funkcije traje razmjerno vremenu provedenom na funkciji, ali ne više od 6
(šest) mjeseci.

Zaštićeni povjerenik, koji obavlja sindikalnu
aktivnost u punom radnom vremenu, zadržava pravo na upućivanje na stručno
usavršavanje s obzirom na poslove radnog mjesta za koje ima sklopljen ugovor o
radu.

Članak 89.

Sindikatu se osiguravaju sljedeći uvjeti:

– ustega članarina i
sindikalnih financijskih potreba članovima sindikata putem obračunskih lista

– sloboda sindikalnog izvješćivanja sukladno
važećim propisima i etičkim standardima te podjela tiska.

Sindikalnom povjereniku koji sindikalnu
aktivnost obavlja u punom radnom vremenu osiguravaju se sljedeći uvjeti:

– odgovarajuće namješten radni prostor veličine
do 20m2

– besplatno korištenje jednog telefonskog priključka

– pristup internetu, intranetu, e-mail adresa i
distribucijska grupa

– jedan mobilni priključak implementiran u T-HT
VPN sustav bez ograničenja – predsjednik

– jedan mobilni priključak implementiran u T-HT
VPN sustav 3. kategorije – zamjenik predsjednika

– jedan mobilni priključak implementiran u T-HT
VPN sustav 2. kategorije

– potrošni materijal i sitni inventar

Prava iz stavka 2. ovog članka ima sindikat koji
okuplja više od 20 % radnika Društva.

Članak 90.

Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku i
povjereniku radnika za zaštitu na radu omogućiti pristup radnim mjestima i
podacima potrebnima za obnašanje njihove dužnosti te im omogućiti uvid u
podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava radnika, sukladno
internim aktima Poslodavca.

Poslodavac je obvezan omogućiti zaštićenom
sindikalnom povjereniku uvid u dokumentaciju iz koje je vidljiv obračun
zakonskih obveza temeljem plaće.

XVIII. Pravo radnika na štrajk

Članak 91.

Radnici imaju pravo na organizirani štrajk,
sukladno zakonskim odredbama i pravilima sindikata.

Članak 92.

Za organizaciju i provedbu štrajka sindikat
koristi sindikalne propise o štrajku s kojima mora upoznati Poslodavca.

Štrajkom rukovodi štrajkački odbor.

Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti
raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

Članak 93.

Za provođenje štrajka potrebno je utvrditi nužan
opseg poslova u Društvu koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka, sukladno
važećim zakonskim propisima.

Nužan opseg poslovanja utvrdit će se sukladno
zakonskim propisima.

XIX. Rješavanje sporovaizmeđu potpisnika ugovora

Članak 94.

Za rješavanje sporova između potpisnika Ugovora,
koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak
mirenja.

Postupak mirenja pokreće se na poticaj jednog od
potpisnika Ugovora.

Članak 95.

Mirenje iz prethodnog članka provodi miritelj
sukladno Zakonu o radu i drugim važećim propisima.

U postupku mirenja sudjeluju:

– jedan predstavnik Poslodavca

– jedan predstavnik sindikata

– jedan miritelj, sukladno Zakonu o radu i
drugim važećim propisima.

Članak 96.

Stranke u sporu mogu prihvatiti ili odbiti
pisani prijedlog miritelja.

Prijedlog kojega stranke prihvate ima pravnu
snagu i učinke kolektivnog ugovora.

XX. Završne odredbe

Članak 97.

Ugovor je sklopljen kada ga potpišu ovlašteni
predstavnici ugovornih strana sukladno Zakonu o radu.

Članak 98.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti
izmjenu ili dopunu Ugovora, i to u pisanom obliku.

Druga strana je obvezna očitovati se na
predložene izmjene ili dopune u roku 15 (petnaest) dana.

Ako druga strana ne prihvati prijedlog izmjene
ili dopune u roku 15 (petnaest) dana, pokreće se arbitražni postupak.

Članak 99.

Ugovorne strane su suglasne da će se kod
uvođenja novog sustava vrednovanja učinka radnika i s tim povezano novog
sustava plaća, odnosno naknada, dogovoriti o odgovarajućim izmjenama i dopunama
ovog Ugovora.

Članak 100.

Svaki potpisnik Ugovora može otkazati Ugovor,
ali je dužan prethodno najaviti svoje odstupanje pisanim putem, najmanje tri
mjeseca prije otkazivanja Ugovora.

Članak 101.

Ovaj Ugovor se sklapa na određeno vrijeme.

Ovaj Ugovor stupa na snagu danom potpisa, a
primjenjuje se od 1. lipnja 2005. do 31. svibnja 2006. godine.

Ugovorne strane se obvezuju da će postupak
sklapanja novog ugovora početi najkasnije 60 (šezdeset) dana prije isteka roka
na koji je ovaj Ugovor sklopljen.

U roku iz stavka 3. ovog članka ugovorne strane
mogu ugovoriti i produženo važenje ovog Ugovora.

Ukoliko ovaj Ugovor prestane otkazom, odnosno ukoliko
prestane istekom roka na koji je sklopljen, isključuje se produžena primjena
pravnih pravila definirana Zakonom o radu, osim za članke 61. i 71. ovog
Ugovora za čije je odredbe određen drugi rok primjene.

Članak 102.

Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s
odrednicama Ugovora u roku od 90 (devedeset) dana nakon potpisivanja Ugovora,
ako zakonom nije propisan kraći rok.

Članak 103.

Poslodavac i sindikat imenuju zajedničko tijelo
za tumačenje odrednica Ugovora i praćenje njihove primjene najkasnije u roku od
30 (trideset) dana od dana potpisivanja.

Zajedničko tijelo ima četiri člana od kojih po
dva člana imenuje svaka ugovorna strana. U slučaju spora oko tumačenja
pojedinih odredbi ovoga Ugovora članovi zajedničkog tijela sporazumno će
izabrati petoga, nepristranog člana koji mora biti stručan za pitanja koja su
se pokazala spornima.

Članak 104.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja
Ugovora snose ugovorne strane, svaka u svom dijelu, a troškove postupka
mirenja, pripremanja i rada arbitraže i zajedničkog tijela za tumačenje
Ugovora, strane dijele proporcionalno.

Članak 105.

Ovaj Ugovor se objavljuje u Glasniku HT d.d. –
službenom glasilu Poslodavca.

Hrvatski sindikat                                  HT – Hrvatske telekomunikacije d.d.

telekomunikacija                                  Predsjednik
Uprave

                                                           i
glavni izvršni direktor

**Josip Pupić**, v. r.                                **Ivica Mudrinić**,
v. r.

Republički sindikat radnika      HT –
Hrvatske telekomunikacije d.d.

Hrvatske                                             Članica
Uprave

                                                           i
glavna operativna direktorica za ljudske resurse

**Jadranko Vehar**, v. r.                        **Bozana** **Cathy Gregoire**, v. r.

Kolektivni ugovor, NN 79/2005-1562