## Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama za naknadu troškova uslijed liberalizacije tržišta električne energije

### NN 150/2008 (22.12.2008.), Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama za naknadu troškova uslijed liberalizacije tržišta električne energije

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

4105

Na temelju članka 3. Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/2006), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 19. prosinca 2008. godine donijela

ODLUKU

O OBJAVLJIVANJU PRAVILA O DRŽAVNIM POTPORAMA ZA NAKNADU TROŠKOVA USLIJED LIBERALIZACIJE TRŽIŠTA ELEKTRIČNE ENERGIJE

I.

Pravila o državnim potporama za naknadu troškova uslijed liberalizacije tržišta električne energije sadržana su u Priopćenju Komisije u svezi s metodologijom za analizu državnih potpora koje se odnose na naknadu troškova uslijed liberalizacije tržišta električne energije (Pismo Komisije SG (2001) D/290869 6. 8. 2001).

II.

Tekst akta u kojem su sadržana pravila iz točke I. ove Odluke, u prijevodu na hrvatski jezik, glasi:

»Priopćenje Komisije u svezi s metodologijom za analizu državnih potpora koje se odnose na naknadu troškova uslijed liberalizacije tržišta električne energije

1. UVOD

Direktiva Europskoga parlamenta i Vijeća 96/92/EZ od 19. prosinca 1996. o zajedničkim pravilima o unutarnjem tržištu električne energije[[1]](#footnote-13251-1) postavila je načela za otvaranje europske industrije električne energije tržišnom natjecanju. Komisija pridaje najveću važnost produbljivanju zajedničkog tržišta električne energije, što je značajan korak prema ostvarivanju unutarnjeg tržišta u sektoru energije.

Postupni prijelaz iz situacije gdje je tržišno natjecanje većinom ograničeno u stanje pravog tržišnog natjecanja na europskoj razini mora se provesti pod prihvatljivim gospodarskim uvjetima koji uzimaju u obzir posebna obilježja industrije električne energije. Ovo se pitanje u velikoj mjeri očituje i u samom tekstu Direktive.

Kako bi im omogućio da se suoče s nizom vrlo specifičnih situacija, članak 24. omogućuje državama članicama da za određeno prijelazno razdoblje odgode primjenu nekih odredbi Direktive. Niz država članica također želi uvesti mehanizme državnih potpora oblikovane na način da omogućavaju njihovim energetskim subjektima da se prilagode uvođenju tržišnog natjecanja pod povoljnim uvjetima; takvi mehanizmi potpore nisu obuhvaćeni iznimkama predviđenima u članku 24.

Svrha ove Obavijesti je razjašnjavanje načina na koji Komisija, s obzirom na Direktivu 96/92/EZ, namjerava primjenjivati pravila Ugovora na državne potpore ove vrste.

Ova Obavijest ne dovodi u pitanje pravila o državnim potporama koja proizlaze iz Ugovora o Europskoj zajednici za ugljen i čelik, Ugovora o Europskoj zajednici za atomsku energiju (Euroatom) i važećih okvira, smjernica i obavijesti Komisije. Posebice, Komisija nastavlja s odobravanjem regionalnih potpora i potpora za okoliš u skladu s odgovarajućim smjernicama. Na isti način, potpore koje nisu mogle biti odobrene prema članku 87. Ugovora o EZ-u mogu se, ako je prikladno, razmatrati u svjetlu članka 86. stavka 2.

2. PRIJELAZNE MJERE I DRŽAVNE POTPORE

S izuzetkom Belgije, Grčke i Irske, države članice bile su obvezne prenijeti Direktivu 96/92/EZ u nacionalno pravo najkasnije do 19. veljače 1999. Belgija i Irska trebale su to učiniti najkasnije do 19. veljače 2000., a Grčka najkasnije do 19. veljače 2001.

Članak 24. Direktive, međutim, nalaže da prijelazne mjere s privremenom iznimkom od Direktive Komisija može odobriti:

»1. One države članice u kojima obveze ili jamstva djelovanja dana prije stupanja na snagu ove Direktive nisu ispoštovane zbog odredbi ove Direktive mogu zatražiti prijelazni režim koji im Komisija može odobriti, uzevši u obzir, između ostalog, veličinu predmetnog sustava, razinu međupovezanosti sustava i strukturu njegove industrije električne energije. Komisija obavještava države članice o takvim prijavama prije nego što donese odluku, uzimajući u obzir poštivanje povjerljivosti. Ova odluka objavljuje se u Službenom listu Europskih zajednica.

2. Prijelazni režim je ograničenog trajanja i vezan je uz istek obveza ili jamstava iz stavka 1. Prijelazni režim može obuhvaćati izuzetke od poglavlja IV., VI. i VII. ove Direktive. Prijave za prijelazni režim moraju se dostaviti Komisiji ne kasnije od isteka jedne godine nakon stupanja na snagu ove Direktive.«

Većina država članica željela je iskoristiti članak 24. te su tako prijavile prijelazne mjere Komisiji. Događa se da u nekoliko država članica prijavljene mjere nisu obuhvaćene člankom 24[[2]](#footnote-13251-2).

Uzevši u obzir trenutno stanje stvari, Komisija smatra da njezine odluke prema članku 24. mogu stvoriti prijelazni režim samo u slučajevima gdje je prije zaključila da mjere koje su države članice prijavile prema tom članku nisu u skladu s odredbama Direktive navedenima u poglavljima IV., V., VI. i VII. Prema članku 24., samo Komisija može odobriti iznimke od primjene tih odredbi.

U skladu s time, sustav nameta koji država članica uvodi u obliku fonda koji će nadoknaditi troškove obveza ili jamstava koji bi mogli ostati neispunjeni primjenom Direktive 96/92/EZ ne predstavlja mjeru koja bi mogla ostvariti pogodnost odluke Komisije o odobravanju prijelaznog režima prema članku 24. te Direktive; takva mjera ne zahtjeva izuzetak od odgovarajućih poglavlja te Direktive. No takva mjera može, s druge strane, predstavljati državnu potporu koja je obuhvaćena člancima 87. i 88. Ugovora, ne dovodeći u pitanje Ugovor o Europskoj zajednici za ugljen i čelik i Ugovor o Europskoj zajednici za atomsku energiju.

Svrha ove Obavijesti je pokazati kako Komisija namjerava primjenjivati pravila Ugovora o državnim potporama u slučajevima mjera potpore oblikovanih radi nadoknade troškova obveza ili jamstava koje više ne bi bilo moguće ispoštovati primjenom Direktive 96/92/EZ. Posebno, Obavijest se ne primjenjuje na mjere koje se ne mogu svrstati pod državne potpore u smislu članka 87. stavka 1. Ugovora o EZ-u u skladu s presudom Suda od 13. ožujka 2001. u predmetu C-379/98, PreussenElektra AG protiv Schleswag AG[[3]](#footnote-13251-3).

3. DEFINICIJA OPRAVDANIH NASLIJEĐENIH TROŠKOVA

Ovakve obveze ili jamstva djelovanja uobičajeno se nazivaju »naslijeđenim troškovima». Oni u praksi mogu imati različite oblike: dugoročni ugovori o kupnji, ulaganja ostvarena uz neizričito ili izričito jamstvo prodaje, ulaganja poduzeta izvan obuhvata uobičajenih aktivnosti, itd. Da bi se smatrali opravdanim naslijeđenim troškovima koje Komisija može prihvatiti, takve obveze ili jamstva moraju zadovoljavati sljedeće uvjete:

3.1. »Obveze ili jamstva djelovanja« koji bi mogli prouzročiti naslijeđene troškove moraju prethoditi danu 19. veljače 1997., datumu kad je Direktiva 96/92/EZ stupila na snagu.

3.2. Postojanje i valjanost takvih obveza ili jamstava potkrepljuje se s obzirom na temeljne zakonske i ugovorne odredbe i na zakonodavno okruženje u kojem su bili sastavljeni.

3.3. Za takve obveze ili jamstva djelovanja postoji rizik da neće biti ispoštovani zbog odredbi Direktive 96/92/EZ. Da bi bili ocijenjeni kao naslijeđeni troškovi, obveze ili jamstva moraju posljedično postati neisplativi slijedom učinaka Direktive i moraju značajno utjecati na konkurentnost predmetnog poduzetnika. Između ostalog, jedna od posljedica moraju biti računovodstveni zapisi poduzetnika (npr. rezervacije) sastavljeni na način da odražavaju predvidivi učinak obveze ili jamstva.

Posebno u slučaju da, kao posljedica predmetnih obveza ili jamstava, održivost poduzetnika može doći u pitanje bez potpore ili prijelaznih mjera, za obveze ili jamstva smatra se da zadovoljavaju zahtjeve izložene u prethodnom stavku.

Učinak takvih obveza ili jamstava na konkurentnost ili održivost poduzetnika u pitanju ocjenjuje se na konsolidiranoj razini. Da bi se obveze ili jamstva mogli smatrati naslijeđenim troškovima, mora biti moguće ustanoviti uzročno-posljedični odnos između stupanja na snagu Direktive 96/92/EZ i teškoća koje predmetni poduzetnici imaju u poštivanju ili osiguravanju poštivanja takvih obveza ili jamstava. Kako bi se ustanovio takav uzročno-posljedični odnos, Komisija uzima u obzir svaki pad cijena električne energije ili gubitke tržišnih udjela predmetnih poduzetnika. Obveze ili jamstva koji nisu mogli biti ispoštovani bez obzira na stupanje na snagu Direktive ne smatraju se naslijeđenim troškovima.

3.4. Takve obveze ili jamstva moraju biti neopozivi. Ako poduzetnik ima mogućnost odustajanja od plaćanja takvih obveza ili jamstava, odnosno njihove izmjene, ova činjenica mora se uzeti u obzir prilikom izračunavanja opravdanih naslijeđenih troškova.

3.5. Obveze ili jamstva koji povezuju poduzetnike koji pripadaju jednoj grupi ne mogu se u pravilu svrstati u naslijeđene troškove.

3.6. Naslijeđeni troškovi su ekonomski troškovi koji se moraju podudarati sa stvarnim iznosima koji su uloženi, plaćeni ili plativi uslijed obveza ili jamstava iz kojih proizlaze: prema tome, izračuni s jedinstvenom stopom nisu prihvatljivi osim ako se može pokazati da takav izračun odražava stvarnu ekonomsku situaciju.

3.7. Od naslijeđenih troškova moraju se oduzeti prihodi, zarada ili dodana vrijednost povezana s obvezama ili jamstvima od kojih potječu.

3.8. Naslijeđeni troškovi moraju se vrednovati bez potpora plaćenih ili plativih u vezi s imovinom na koju se odnose. Posebno, ako se obveza ili jamstvo djelovanja podudara s ulaganjem koje je predmet državne potpore, vrijednost potpore mora se oduzeti od svih naslijeđenih troškova koji proizlaze iz obveze ili jamstva.

3.9. Ako naslijeđeni troškovi proizlaze iz obveza ili jamstava koje je teško ispoštovati zbog primjene Direktive 96/92/EZ, izračun opravdanih naslijeđenih troškova uzima u obzir stvarnu promjenu tijekom vremena u uvjetima gospodarstva i konkurentnosti koji prevladavaju na nacionalnom tržištu električne energije i na tržištu Zajednice. Posebno, ako bi obveze ili jamstva mogli predstavljati naslijeđene troškove zbog predvidivog pada cijena električne energije, izračun naslijeđenih troškova mora uzeti u obzir stvarna kretanja cijena električne energije.

3.10. Troškovi amortizirani prije prijenosa Direktive 96/92/EZ u nacionalno pravo ne mogu rezultirati naslijeđenim troškovima. Međutim, rezervacije ili amortizacija imovine u bilanci poduzetnika čija je izričita namjena uzimanje u obzir predvidivih učinaka Uredbe mogu odgovarati naslijeđenim troškovima.

3.11. Opravdani naslijeđeni troškovi ne mogu prijeći minimalnu razinu potrebnu kako bi predmetni poduzetnici bili u stanju nastaviti poštivati ili osigurati poštivanje obveza ili jamstava dovedenih u pitanje Direktivom 96/92/EZ[[4]](#footnote-13251-4). Slijedom toga, oni moraju biti izračunati uzimajući u obzir najekonomičnije rješenje (bez prisutnosti potpora) s gledišta predmetnih poduzetnika. To može uključivati, između ostalog, prestanak obveza ili jamstava iz kojih proizlaze naslijeđeni troškovi, odnosno otpuštanje cijele ili dijela imovine koja dovodi do naslijeđenih troškova (ako ovo nije u suprotnosti s osnovnim načelima samih obveza ili jamstava).

3.12. Troškovi koje bi neki poduzetnici mogli imati nakon vremenskog razdoblja naznačenog u članku 26. Direktive (18. veljače 2006.) ne mogu se u pravilu smatrati opravdanim naslijeđenim troškovima u smislu ove metodologije[[5]](#footnote-13251-5). Međutim, ako se ukaže potreba, Komisija može u dogledno vrijeme uzeti u obzir takve obveze ili jamstva i smatrati ih opravdanim naslijeđenim troškovima u sljedećoj fazi otvaranja tržišta električne energije Zajednice.

Za države članice koje otvaraju svoje tržište brže nego što je to propisano Direktivom, Komisija može pristati da se opravdanim naslijeđenim troškovima prema ovoj metodologiji smatraju troškovi koje neki poduzetnici mogu imati nakon vremenskog razdoblja naznačenog u članku 26. Direktive, ako su takvi troškovi rezultat obveza ili jamstava koji zadovoljavaju uvjete iz točaka 3.1. do 3.12. i ako su ograničeni na razdoblje ne duže od 31. prosinca 2010.

4. NASLIJEĐENI TROŠKOVI I DRŽAVNE POTPORE

Opće načelo izloženo u članku 87. stavku 1. Ugovora o EZ-u govori da su državne potpore zabranjene. Međutim, stavci 2. i 3. tog članka navode određeni broj izuzetaka od tog općeg pravila. Nadalje, u skladu s člankom 86. stavkom 2., »poduzetnici kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa ili usluga koje su po svojoj prirodi monopoli koji stvaraju prihod« podliježu pravilima sadržanima u Ugovoru, osobito pravilima o tržišnom natjecanju, u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava obavljanje, de jure ili de facto, posebnih zadaća koje su im dodijeljene. U svakom slučaju, utjecanje na trgovinu ne smije biti u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Zajednice.

Državna potpora koja odgovara opravdanim naslijeđenim troškovima definiranima u ovoj Obavijesti oblikovana je na način da olakša energetskim subjektima prijelaz u konkurentno tržište električne energije. Komisija može pozitivno razmatrati takvu potporu u mjeri u kojoj je narušavanje tržišnog natjecanja nadoknađeno doprinosom potpore ostvarivanju cilja Zajednice kojeg djelovanje tržišta ne bi moglo postići. Doista, narušavanje tržišnog natjecanja zbog potpora isplaćenih radi olakšavanja prijelaza energetskih subjekata iz većinom zatvorenog tržišta u ono koje je djelomično liberalizirano ne može biti suprotno općem interesu ako je ono ograničeno u vremenu i u učincima, budući da je liberalizacija tržišta električne energije u općem interesu zajedničkog tržišta u skladu s člankom 2. i člankom 3. stavkom 1. točkom (t) Ugovora o EZ-u i nadopunjuje nastojanja za uspostavu unutarnjeg tržišta. Stav je Komisije, također, da potpore dane za naslijeđene troškove omogućuju energetskim subjektima smanjenje rizika vezanih uz njihove povijesne obveze ili ulaganja i prema tome, mogu ih potaknuti da svoja ulaganja nastave u duljem roku. Naposljetku, kad ne bi bilo nikakve nadoknade za naslijeđene troškove, postojao bi veći rizik da predmetni poduzetnici prenesu sve troškove svojih neekonomičnih obveza ili jamstava svojim vezanim kupcima.

Potpore namijenjene nadoknadi naslijeđenih troškova u industriji električne energije mogu se dalje opravdati u odnosu na druge liberalizirane sektore činjenicom da liberalizacija tržišta električne energije nije bila popraćena niti bržim tehnološkim napretkom niti povećanom potražnjom, i činjenicom da je teško zamislivo, u interesu zaštite okoliša, osiguranja opskrbe i glatkog funkcioniranja gospodarstva Zajednice, čekati da energetski subjekti naiđu na teškoće prije razmatranja treba li im se dodijeliti državna potpora.

U ovom smislu, Komisija zauzima stav da su potpore namijenjene nadoknadi naslijeđenih troškova uobičajeno obuhvaćene izuzetkom iz članka 87. stavka 3. točke (c) ako olakšavaju razvoj pojedinih gospodarskih aktivnosti bez negativnog utjecaja na uvjete trgovine u mjeri suprotnoj općem interesu.

Ne dovodeći u pitanje posebne odredbe koje proizlaze iz Ugovora o Europskoj zajednici za ugljen i čelik i Ugovora o Europskoj zajednici za atomsku energiju, kao i iz obavijesti Komisije o državnim potporama, uključujući Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša[[6]](#footnote-13251-6), Komisija može u načelu prihvatiti kao usklađene s člankom 87. stavkom 3. točkom (c) Ugovora o EZ-u potpore oblikovane radi nadoknade opravdanih naslijeđenih troškova koji zadovoljavaju sljedeće uvjete:

4.1. Potpora mora služiti za nadoknadu opravdanih naslijeđenih troškova koji su jasno određeni i izdvojeni. Ni u kakvim okolnostima ne smije prelaziti ukupni iznos opravdanih naslijeđenih troškova.

4.2 Postupak isplate potpore mora dozvoliti uzimanje u obzir budućih kretanja tržišnog natjecanja. Takva se kretanja mogu promatrati posebno kroz mjerljive faktore (cijene, tržišni udjeli, drugi značajni čimbenici koje je istaknula država članica). Budući da promjene uvjeta tržišnog natjecanja imaju izravan učinak na iznos opravdanih naslijeđenih troškova, iznos isplaćene potpore nužno ovisi o razvoju učinkovitog tržišnog natjecanja, a izračun potpore isplaćene tijekom vremena mora uzeti u obzir promjene u odgovarajućim faktorima kako bi se razmotrila postignuta razina tržišnog natjecanja.

4.3. Država članica mora Komisiji slati godišnje izvješće u kojem posebno opisuje razvoj tržišnog natjecanja na svom tržištu električne energije navođenjem, između ostalog, promjena primijećenih u odgovarajućim mjerljivim faktorima. Godišnje izvješće opisuje u detalje kako su naslijeđeni troškovi za odgovarajuću godinu bili izračunati i navodi iznose isplaćenih potpora.

4.4. Degresivnu prirodu potpora namijenjenih nadoknadi naslijeđenih troškova Komisija promatra u pozitivnom kontekstu kada vrši svoju ocjenu; ona će, u stvari, pomoći predmetnom poduzetniku da ubrza svoje pripreme za liberalizirano tržište električne energije[[7]](#footnote-13251-7).

4.5. Maksimalni iznos potpore koja se može isplatiti poduzetniku za nadoknadu naslijeđenih troškova mora se odrediti unaprijed. Također se mora uzeti u obzir povećanje produktivnosti koje poduzetnik može postići.

Jednako tako, detaljne procedure izračuna i financiranja potpora oblikovanih za nadoknadu naslijeđenih troškova i maksimalno razdoblje u kojem se takva potpora može dodijeliti moraju biti jasno unaprijed naznačeni. Prijava potpore mora posebno navesti kako će izračun naslijeđenih troškova uzeti u obzir promjene različitih čimbenika spomenutih u točki 4.2.

4.6 Kako bi se izbjeglo svako zbrajanje potpora, država članica unaprijed se obvezuje da neće plaćati potpore za sanaciju ili restrukturiranje poduzetnicima koji će primiti potpore za naslijeđene troškove. Komisija zauzima stav da plaćanje nadoknade za naslijeđene troškove vezane uz ulaganja u imovinu koja ne pruža mogućnost dugoročne održivosti ne olakšava prijelaz industrije električne energije na liberalizirano tržište te stoga ne može ostvariti pravo na izuzeće po članku 87. stavku 3. točki (c) Ugovora o EZ-u.

Međutim, Komisija izražava ozbiljnu bojazan o potporama koje su namijenjene nadoknadi naslijeđenih troškova, a koje ne zadovoljavaju gornje uvjete ili za koje je vjerojatno da će prouzročiti narušavanja tržišnog natjecanja suprotna općem interesu, iz sljedećih razloga:

4.7. Potpora nije vezana uz opravdane naslijeđene troškove koji zadovoljavaju gore navedenu definiciju, ili nije vezana za jasno definirane i izdvojene naslijeđene troškove, ili premašuje iznos opravdanih naslijeđenih troškova.

4.8 Potpora je namijenjena očuvanju cijelog prihoda ili njegovog dijela koji potječe iz vremena prije stupanja na snagu Direktive 96/92/EZ, bez strogog uzimanja u obzir opravdanih naslijeđenih troškova koji mogu proizlaziti iz uvođenja tržišnog natjecanja.

4.9. Iznos potpore vjerojatno se neće prilagoditi kako bi uzeo u obzir razlike između ekonomskih i tržišnih pretpostavki koje su početno postavljene prilikom procjene naslijeđenih troškova, i njihovih stvarnih promjena tijekom vremena.

5. METODA FINANCIRANJA POTPORA NAMIJENJENIH NADOKNADI NASLIJEĐENIH TROŠKOVA

Države članice slobodno biraju metode financiranja potpora namijenjenih nadoknadi naslijeđenih troškova koje smatraju najprikladnijima. Međutim, kako bi odobrila takvu potporu, Komisija osigurava da aranžman financiranja ne dovodi do učinaka koji su u suprotnosti s ciljevima Direktive 96/92/EZ ili s interesom Zajednice. Interes Zajednice uzima u obzir, između ostalog, zaštitu potrošača, slobodno kretanje roba i usluga, i tržišno natjecanje.

Slijedom toga, aranžman financiranja ne smije za posljedicu imati odvraćanje vanjskih poduzetnika ili novih subjekata od ulaska na pojedina nacionalna ili regionalna tržišta. Naročito, potpore namijenjene nadoknadi naslijeđenih troškova ne smiju biti financirane iz nameta na električnu energiju u prijenosu između država članica, ili iz nameta vezanih uz udaljenost između proizvođača i potrošača[[8]](#footnote-13251-8).

Komisija također osigurava da aranžmani financiranja potpora namijenjenih nadoknadi naslijeđenih troškova rezultiraju nepristranim tretmanom povlaštenih i nepovlaštenih potrošača. U tu svrhu, godišnje izvješće iz točke 4.3. daje pregled izvora financiranja potrebnog za nadoknadu naslijeđenih troškova po povlaštenim i nepovlaštenim potrošačima. Ako nepovlašteni potrošači izravno sudjeluju u financiranju naslijeđenih troškova kroz tarifu za kupnju električne energije, to treba biti jasno navedeno. Doprinos nametnut bilo kojoj skupini (povlaštenim ili nepovlaštenim) ne smije premašiti udjel naslijeđenih troškova koji će se nadoknaditi, pri čemu taj udjel odgovara tržišnom udjelu takve skupine potrošača.

Ako sredstva za financiranje potpora namijenjenih nadoknadi naslijeđenih troškova prikupljaju privatni poduzetnici, upravljanje tim sredstvima mora biti jasno odvojeno od redovnih sredstava takvih poduzetnika. Takva ulaganja ne smiju donositi korist poduzetnicima koji njima upravljaju.

6. OSTALI ČIMBENICI OCJENJIVANJA

Prilikom ispitivanja državnih potpora namijenjenih nadoknadi naslijeđenih troškova, Komisija posebno uzima u obzir veličinu i razinu međupovezanosti mreže u pitanju i strukturu industrije električne energije. Potpore malim mrežama s malom razinom međupovezanosti s ostatkom Zajednice manje će vjerojatno biti uzrok značajnim narušavanjima tržišnog natjecanja.

Ova metodologija za naslijeđene troškove ne dovodi u pitanje primjenu smjernica za nacionalne regionalne potpore, u regijama obuhvaćenima člankom 87. stavkom 3. točkom (a)[[9]](#footnote-13251-9). U skladu s člankom 86. stavkom 2. Ugovora o EZ-u, ako primjena pravila o državnim potporama za naslijeđene troškove naruši obavljanje, de jure ili de facto, posebnih zadaća dodijeljenih poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa ili usluga koje su po svojoj prirodi monopoli koji stvaraju prihod, mogući su izuzeci od tih pravila uz uvjet da se na trgovinu ne utječe u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Zajednice.

Pravila izložena u ovoj metodologiji za državne potpore namijenjene nadoknadi naslijeđenih troškova koji proizlaze iz Direktive 96/92/EZ primjenjuju se neovisno o javnom ili privatnom vlasništvu predmetnog poduzetnika.«

III.

Sva upućivanja na Direktivu Europskoga parlamenta i Vijeća 96/92/EZ od 19. prosinca 1996. o zajedničkim pravilima o unutarnjem tržištu električne energije u tekstu akta iz točke II. ove Odluke smatraju se upućivanjima na Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća 2003/54/EZ od 26. lipnja 2003. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i ukinutoj Direktivi 96/92/EZ, i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu B Direktive 2003/54/EZ.

IV.

Dopuštenost dodjele državne potpore za naknadu troškova uslijed liberalizacije tržišta električne energije ocjenjuje se sukladno člancima 3. i 4. Zakona o državnim potporama i članku 9. Uredbe o državnim potporama temeljem materijalnih pravila iz točke I. ove Odluke sadržanih u tekstu akta iz točke II. ove Odluke.

V.

Državnim potporama za naknadu troškova uslijed liberalizacije tržišta električne energije upravlja ministarstvo nadležno za gospodarstvo i energetiku.

VI.

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 310-02/08-01/06

Urbroj: 5030120-08-1

Zagreb, 19. prosinca 2008.

Predsjednik
dr. sc. Ivo Sanader, v. r.

[[1](#footnote-13251-1-backlink)] SL L 27., 30.1.1997., str. 20.

[[2](#footnote-13251-2-backlink)] Vidjeti posebno Odluke Komisije 1999/791/EZ, 1999/792/EZ, 1999/795/EZ, 1999/796/EZ, 1999/797/EZ, i 1999/798/EZ, koje se tiču redom Velike Britanije, Francuske, Austrije, Nizozemske, Španjolske i Danske, u skladu s člankom 24. Direktive 96/92/EZ (SL L 319., 11.12.1999.

[[3](#footnote-13251-3-backlink)]Nije objavljeno.

[[4](#footnote-13251-4-backlink)] U slučaju dugoročnog ugovora o prodaji ili kupnji, naslijeđeni troškovi se prema tome izračunavaju usporedbom s uvjetima po kojima bi, na liberaliziranom tržištu, poduzetnik uobičajeno bio u mogućnosti prodati ili kupiti predmetni proizvod, uz sve ostale okolnosti nepromijenjene.

[[5](#footnote-13251-5-backlink)] Mora biti jasno da ulaganja koja se ne mogu povratiti ili nisu ekonomski održiva kao rezultat liberalizacije unutarnjeg tržišta električne energije mogu predstavljati naslijeđene troškove u smislu ove metodologije, uključujući slučajeve u kojima se u načelu protežu i nakon 2006. godine. Nadalje, obveze ili jamstva koja se apsolutno moraju nastaviti poštivati nakon 18. veljače 2006., jer bi nepoštivanje prouzročilo velike rizike što se tiče zaštite okoliša, javne sigurnosti, socijalne zaštite radnika ili sigurnosti električne mreže, mogu predstavljati, ako su valjano obrazloženi, opravdane naslijeđene troškove prema ovoj metodologiji.

[[6](#footnote-13251-6-backlink)] SL C 72., 10.3.1994., str. 3.

[[7](#footnote-13251-7-backlink)] Dodjela potpore ne mora nužno biti degresivna: potpore se smatraju degresivnima kada se udio dodijeljenih potpora svake godine, prema troškovima koje treba nadoknaditi, smanjuje tijekom vremena.

[[8](#footnote-13251-8-backlink)] Ne ograničava se pravo mjerodavnih tijela da utvrde, u skladu s odredbama Sporazuma EZ, tarife pristupa mreži koje uvažavaju elemente vezane uz udaljenost.

[[9](#footnote-13251-9-backlink)] SL C 74., 10.3.1998., str. 9.

Odluka, NN 150/2008-4105