## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIA-54057/2009 od 25. studenoga 2009.

### NN 142/2009 (30.11.2009.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIA-54057/2009 od 25. studenoga 2009.

142 30.11.2009 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIA-54057/2009 od 25. studenoga 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

3514

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za rješavanje izbornih sporova, u sastavu sutkinja Duška Šarin, predsjednica Vijeća, te suci Davor Krapac i Ivan Matija, članovi Vijeća, odlučujući o žalbi za zaštitu izbornog prava u izbornom sporu Branka Dragovića iz Sonkovića, na sjednici održanoj 25. studenoga 2009. godine, jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Žalba se usvaja

II. Poništava se rješenje Županijskog izbornog povjerenstva Šibensko-kninske županije broj: LSN-4/09 od 13. studenoga 2009. godine.

III. Rješenje Gradskog izbornog povjerenstva Grada Skradina, klasa: 013-03/09-01/25, urbroj: 2182/03-09-01 od 8. studenoga 2009. ostaje na snazi.

IV. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Branko Dragović iz Sonkovića, nezavisni kandidat za izbor zamjenika gradonačelnika Grada Skradina kojeg biraju pripadnici srpske nacionalne manjine (u daljnjem tekstu: žalitelj), osporava žalbom za zaštitu izbornog prava rješenje Županijskog izbornog povjerenstva Šibensko kninske županije (u daljnjem tekstu: ŽIP) broj: LSN-4/09 od 13. studenoga 2009. godine (u daljnjem tekstu: osporeno rješenje).

2. Točkom I. izreke osporenog rješenja prihvaćen je prigovor te je poništeno rješenje Gradskog izbornog povjerenstva Grada Skradina, klasa: 013-03/09-01/25, urbroj: 2182/03-09-01 od 8. studenoga 2009.

Točkom II. izreke osporenog rješenja odbijen je prijedlog Dobrivoja Damjanića, Tome Dobrijevića i Drage Dragovića kojim su predložili žalitelja kao kandidata na izborima za zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine.

Točkom III. izreke osporenog rješenja utvrđena je zbirna lista pravovaljanih kandidatura za izbor zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine, koja glasi:

»ZBIRNA LISTA PRAVOVALJANIH KANDIDATURA ZA IZBOR ZAMJENIKA GRADONAČELNIKA GRADA SKRADINA IZ REDA PRIPADNIKA SRPSKE NACIONALNE MANJINE

1. Kandidat DRAGAN BIJELIĆ, SAMOSTALNA DEMOKRATSKA SRPSKA STRANKA – SDSS

2. Kandidatkinja SVEMIRKA LALIĆ-KRAPP – NEZAVISNA KANDIDATKINJA«.

3. U žalbi protiv rješenja ŽIP-a od 13. studenoga 2009. žalitelj ističe da je ŽIP nepotpuno utvrdio činjenice, tako da nije uzeo u obzir cjelokupnost njegova života, već je svoju odluku temeljio na jednom, jednokratnom i pogrešnom upisu u popis birača. Žalitelj utvrđuje točnom činjenicu da je bio na listi Hrvatske seljačke stranke (HSS) na izborima za članove Županijske skupštine Šibensko-kninske županije (u daljnjem tekstu: lokalni izbori) u svibnju 2009. godine, odnosno da je na tim izborima bilo navedeno da je kandidat Branko Dragović, na rednom broju 25. liste HSS-a, Hrvat, no smatra da je navedena pogreška nastala u postupku evidencije u stranci. Također ističe da je, kad je utvrdio navedenu pogrešku, pokrenuo formalni postupak da se ona ispravi, te je stoga u dopisu Ureda državne uprave u Šibensko-kninskoj županiji klasa: 013-01/09-01/23, ur. broj: 2182-06/1-09-2 od 12. studenoga 2009. utvrđeno da je on u popisu birača od 4. studenoga 2009. upisan kao pripadnik srpske nacionalne manjine. Smatra da je navedena promjena samo formalna te da je činjenicu njegove nacionalne pripadnosti bilo moguće utvrditi budući da je riječ o očitoj pogrešci, jer je iz popisa birača iz 2005. vidljivo da je on tada bio upisan kao pripadnik srpske nacionalne manjine. Smatra da je notorna i životno uvjerljiva činjenica da je on pripadnik srpske nacionalne manjine cijeli svoj život i da drugo ne može biti.

U privitku žalbe, kao potvrdu svojih tvrdnji, dostavlja vjenčani list svojih roditelja iz kojeg je razvidno da su mu oba roditelja srpske nacionalnosti.

Stoga predlaže da se poništi osporeno rješenje i da se donese rješenje kojim će se utvrditi da se na zbirnoj listi kandidata za izbor zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine, pored navedenih kandidata, u osporenom rješenju nalazi i žalitelj.

Žalba je osnovana.

4. Članak 22. stavak 1. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina (»Narodne novine« broj 155/02.) glasi:

Članak 22. stavak 1.

(1) U jedinici lokalne samouprave i jedinici područne (regionalne) samouprave (u daljnjem tekstu: jedinica samouprave) u kojoj se prema odredbama ovog Ustavnog zakona treba osigurati srazmjerna zastupljenost članova njenog predstavničkog tijela iz reda pripadnika nacionalnih manjina osigurava se zastupljenost predstavnika nacionalne manjine u njenom izvršnom tijelu.

Članak 41. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi (»Narodne novine« broj 33/01., 60/01. – vjerodostojno tumačenje, 129/05., 109/07., 125/08. i 36/09., u daljnjem tekstu: ZoLiPRS) glasi:

Članak 41.

Općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan ima zamjenika koji se bira na neposrednim izborima sukladno posebnom zakonu.

U jedinicama lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave u kojima pripadnici nacionalne manjine imaju pravo na razmjernu zastupljenost u predstavničkom tijelu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili ako je već to propisano postojećim statutom te lokalne i područne (regionalne) samouprave, zamjenik općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana mora biti iz redova nacionalnih manjina, a što se mora urediti statutom jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.

U jedinicama lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave u kojima je statutom propisano da pripadnici nacionalne manjine imaju pravo na zamjenika općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana, ako na izborima ne bude ostvareno to pravo raspisat će se dopunski izbori za zamjenika općinskog načelnika, gradonačelnika, odnosno župana.

Na dopunskim izborima pravo glasa imaju samo pripadnici nacionalne manjine koja ostvaruje pravo na zastupljenost. Na dopunske izbore primjenjuju se odredbe Zakona o izborima župana, gradonačelnika grada Zagreba, gradonačelnika i općinskih načelnika koje nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

Za pravovaljanost kandidature na izborima potrebno je sakupiti u općinama do 1000 stanovnika 50 potpisa, a u preostalim općinama, gradovima i županijama 100 potpisa.

U jedinicama lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave u kojima budu provedeni dopunski izbori iz stavka 3. ovoga članka općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan ima dva zamjenika.

Članak 4. stavak 1. Zakona o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba (»Narodne novine« broj 109/07. i 125/08., u daljnjem tekstu: ZIONGŽ) glasi:

Članak 4. stavak 1.

Pravo biti biran za općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba imaju svi birači koji na dan raspisivanja izbora imaju najmanje 6 mjeseci prijavljeno prebivalište na području jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave u kojoj se provodi izbor.

5. Iz osporenog rješenja i ostale dokumentacije spisa predmeta razvidne su sljedeće činjenice relevantne za rješenje konkretnog izbornog spora:

– dopunski izbori za zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine raspisani su Odlukom Vlade Republike Hrvatske od 22. listopada 2009., koja je objavljena u »Narodnim novinama« broj 128 od 26. listopada 2009. (u daljnjem tekstu: Odluka), kad je u skladu s točkom IV. Odluke i stupila na snagu. Mjerodavni dio Odluke glasi:

»I.

Raspisuju se dopunski izbori za zamjenike općinskih načelnika, gradonačelnika i župana izabranih na redovnim izborima održanim 2009. godine, iz reda pripadnika nacionalnih manjina …, kako slijedi:

10. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA

(…)

Grad Skradin

– Za zamjenika gradonačelnika – predstavnik srpske nacionalne manjine«.

– točkom II. Odluke određeno je da je dan provedbe dopunskih izbora nedjelja, 6. prosinca 2009. godine;

– na dan raspisivanja dopunskih izbora za zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine 26. listopada 2009. žalitelj nije bio u popisu birača upisan kao pripadnik srpske nacionalne manjine, nego je u popisu birača pod rednim brojem 1248 uz ime žalitelja bilo upisano: »Hrvat«:

– na izborima za članove Županijske skupštine Šibensko-kninske županije žalitelj je bio kandidat na kandidacijskoj listi Hrvatske seljačke stranke – HSS pod rednim brojem 25. (»25. BRANKO DRAGOVIĆ, Hrvat, Dragović 5, Sonković, Skradin, 101824600, Šibenik«), što je utvrđeno rješenjem Županijskog izbornog povjerenstva Šibensko-kninske županije broj: LS-41/2009. od 28. travnja 2009. godine;

– protiv navedenog rješenja žalitelj nije podnio prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja Državnom izbornom povjerenstvu Republike Hrvatske;

– Ured državne uprave u Šibensko-kninskoj županiji, svojim je dopisom klasa: 013-01/09-01/23, ur. broj: 2182-06/1-09-2 od 12. studenog 2009. izvijestio ŽIP da je žalitelj upisan u popis birača s podatkom o srpskoj nacionalnosti od 4. studenoga 2009., koji je podatak u popis birača upisan na temelju izjave žalitelja o pripadnosti srpskoj nacionalnoj manjini danoj kod tog tijela dana 4. studenog 2009., devet dana poslije raspisivanja dopunskih izbora;

– Gradskom izbornom povjerenstvu Grada Skradina dostavljen je 7. studenoga 2009. prijedlog Dobrivoja Damjanića, Tome Dobrijevića i Drage Dragovića kojim kao kandidata za zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine predlažu žalitelja;

– žaliteljevo očitovanje o prihvaćanju kandidature za izbor zamjenika gradonačelnika Grada Skradina dano je 7. studenoga 2009. godine;

– Obvezatnim uputama broj DLSN I – redoslijed izbornih radnji i tijek rokova (»Narodne novine« broj 128/09.) Državno izborno povjerenstvo odredilo je: »3. Prijedlozi kandidatura za izbor zamjenika općinskih načelnika, gradonačelnika i župana moraju biti zaprimljeni (prispjeti) nadležnom izbornom povjerenstvu najkasnije u roku 12 dana od dana raspisivanja izbora, dakle 7. studenoga 2009. do 24:00 sata.« (članak 17. Zakona o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba, »Narodne novine« broj 109/07. i 125/08., u daljnjem tekstu: ZIONGŽ).

6. Žalitelj svoje navode temelji na dvjema tvrdnjama:

– prvo, da je u postupku kandidiranja na lokalnim izborima održanim u svibnju 2009. »netko pogrešno u neformalnom postupku napisao da sam hrvat, pa je to postalo izvjesno, sve dok nisam uoćio tu pogrešku i pokrenuo postupak za ispravak pogrešnog podatka u popisu birača«, i

– drugo, da je on pripadnik srpske nacionalne manjine.

Stoga odbijanje njegove kandidature za zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine na dopunskim izborima, raspisanim 26. listopada 2009., žalitelj smatra »diskreditiranjem«, odnosno »oduzimanjem njegova prava »po Ustavu i zakonu« da je pripadnik srpske nacionalne manjine i da može »biti biran i birati kao takav na ovim izborima i svim drugim«.

6.1. Ustavni sud podsjeća na činjenicu da je postupak provođenja izbora strogo formalan postupak (odluka broj: U-VIIA-2820/2009 od 6. lipnja 2009., »Narodne novine« broj 67/09.).

Činjenica da na dan raspisivanja dopunskih izbora 26. listopada 2009. žalitelj nije bio u popisu birača upisan kao pripadnik srpske nacionalne manjine, nego je u popisu birača pod rednim brojem 1248 uz ime žalitelja bila upisana druga nacionalna pripadnost, u pravnom smislu ne onemogućuje žalitelju da se na dopunskim izborima raspisanim 26. listopada 2009. kandidira za zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine ako do isteka roka propisanog za predaju kandidature (u konkretnom slučaju, do 7. studenoga 2009. u 24:00 sata) ispravi podatak o pripadnosti nacionalnoj manjini u popisu birača i valjanu kandidaturu pravodobno preda.

Mjerodavne odredbe Zakona o popisu birača (»Narodne novine« broj 19/07.) glase:

Članak 12. stavak 1.

Odmah po raspisivanju izbora, a najkasnije u roku od tri dana od dana raspisivanja izbora, nadležno tijelo koje vodi popis birača putem sredstava javnog priopćavanja obavijestit će birače posebnom objavom o mogućnosti, vremenu i načinu pregleda, dopune i ispravka popisa birača.

Članak 13.

Svaki građanin ima pravo pregledati svoj upis u popis birača, tražiti njegovu dopunu ili ispravak tijekom cijele godine, a u vrijeme raspisanih izbora najkasnije 14 dana prije dana određenog za održavanje izbora.

Usmeni ili pisani zahtjev za upis, dopunu ili ispravak popisa birača podnosi se nadležnom tijelu koje vodi popis birača. Ako je zahtjev podnesen usmeno, nadležno tijelo sastavit će o tome službenu bilješku.

Ako nadležno tijelo koje vodi popis birača utvrdi da je zahtjev osnovan, izvršit će upis, dopunu ili ispravak popisa birača.

Sukladno navedenom, promjena podatka o nacionalnoj pripadnosti žalitelja u popisu birača, provedena na njegov zahtjev 4. studenoga 2009., može se smatrati »ispravkom« popisa birača u smislu članka 12. stavka 1. i članka 13. Zakona o popisu birača. Ona omogućuje žalitelju ostvarivanje njegova biračkog prava na dopunskim izborima 6. prosinca 2009. godine.

Drugim riječima, ne može se prihvatiti da je na zakonu osnovano mišljenje ŽIP-a, istaknuto u osporenom rješenju, da je »dan raspisivanja izbora mjerodavan trenutak uz koji Zakon (ZIONGŽ – op. Ustavni sud) veže pasivno biračko pravo«. Za taj dan ZIONGŽ vezuje samo činjenicu prebivališta, ali ne i druge činjenice koje su pravno relevantne za ostvarivanje biračkog prava na lokalnim izborima. Prema članku 2. i 7. Zakona o popisima birača riječ je o hrvatskom državljanstvu, punoljetnosti, to jest navršenih 18 godina života, poslovnoj sposobnosti, prezimenu i imenu, nacionalnosti i spolu.

Stoga činjenica da je žalitelj devet dana nakon dana raspisivanja dopunskih izbora na vlastiti zahtjev promijenio podatak o svojoj nacionalnoj pripadnosti u popisu birača (4. studenoga 2009.) mijenja njegovu pravnu situaciju koja je postojala na dan raspisivanja dopunskih izbora (26. listopada 2009.), jer je žalitelj unutar zakonskog roka za predaju kandidature ispunio zakonsku pretpostavku o pripadnosti srpskoj nacionalnoj manjini, koja je pravno relevantna u postupku dopunskih izbora za zamjenika gradonačelnika Grada Skradina koji će se održati 6. prosinca 2009.

Stoga, predmet ovog izbornog spora nije pitanje je li žalitelj pripadnik srpske nacionalne manjine ili nije, nego pitanje je li žalitelj do isteka roka za predaju kandidature kao takav bio upisan u popis birača, što je formalna zakonska pretpostavka za valjanu kandidaturu na tim izborima.

Opetovano podsjećajući da je izborni postupak strogo formalan, Ustavni sud utvrđuje nezakonitim utvrđenje ŽIP-a da žalitelj na dan raspisivanja dopunskih izbora nije ispunjavao formalne pretpostavke za valjanu kandidaturu na tim izborima, jer u popisu birača nije bio upisan kao pripadnik srpske nacionalne manjine.

7. Polazeći od činjenice da je u provedenom postupku nesporno utvrđeno da je žalitelj 7. studenoga 2009. bio upisan u popis birača kao pripadnik srpske nacionalne manjine, Ustavni sud utvrđuje da je ŽIP, postupajući po prigovoru, nezakonito prihvatio prigovor i poništio rješenje Gradskog izbornog povjerenstva Grada Skradina, klasa: 013-03/09-01/25, ur. broj: 2182/03-09-01 od 8. studenoga 2009. (u točki I. izreke), a točkom III. izreke utvrdio zbirnu listu pravovaljanih kandidatura za izbor zamjenika gradonačelnika Grada Skradina iz reda pripadnika srpske nacionalne manjine, u kojoj nije naveden žalitelj.

Stoga je Ustavni sud osporeno rješenje ŽIP-a poništio (točka II. izreke odluke), utvrđujući istodobno da je rješenje Gradskog izbornog povjerenstva Grada Skradina, klasa: 013-03/09-01/25, ur. broj: 2182/03-09-01 od 8. studenoga 2009. na snazi (točka III. izreke odluke).

8. Ustavni sud dužan je na kraju iznijeti i svoje načelno pravno stajalište vezano uz problem koji je predmet ovog žalbenog postupka.

Čini se nespornim da je žalitelj sam doprinio pravnoj situaciji u kojoj se našao na dan raspisivanja dopunskih izbora 26. listopada 2009. On je na lokalnim izborima u svibnju 2009. godine bio kandidat na listi Hrvatske seljačke stranke pod rednim brojem 25., pri čemu se na tim izborima natjecao za člana Županijske skupštine Šibensko-kninske županije u svojstvu punoljetnog hrvatskog državljanina hrvatske nacionalnosti, koja je činjenica bila evidentirana i u popisu birača.

Također je nesporno da žalitelj nije podnio prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja protiv rješenja Županijskog izbornog povjerenstva Šibensko-kninske županije, broj: LS-41/2009. od 28. travnja 2009., u kojem je ta činjenica utvrđena.

Ustavni sud nema razloga sumnjati da u konkretnom slučaju žalitelj nije imao namjeru koristiti podatak o svojoj nacionalnoj pripadnosti u svrhu zlouporabe svoga pasivnog biračkog prava ni na lokalnim izborima u svibnju 2009. ni na dopunskim izborima raspisanim za 6. prosinca 2009. godine.

Ipak, pravne posljedice žaliteljeve nepažnje, nemara ili očitog previda učinjenog u postupku kandidiranja na lokalnim izborima u svibnju 2009. u vezi s njegovom nacionalnom pripadnošću, u koju nepažnju, nemar ili očit previd Ustavni sud također nema razloga sumnjati, ali ih ni ne opravdava, načelno se ne bi smjele u postupku kandidiranja na dopunskim izborima ispravljati na način na koji je to učinio žalitelj u konkretnom slučaju.

Zakonsko priznavanje pravne mogućnosti izmjene bilo kojeg od podataka relevantnih za ostvarivanje pasivnog biračkog prava birača i nakon dana raspisivanja izbora (hrvatsko državljanstvo, punoljetnost, to jest navršenih 18 godina života, poslovna sposobnost, prezime i ime, nacionalnost i spol ili neko drugo svojstvo koje bi zakonodavac mogao vezivati uz biračko pravo), slabi demokratsku narav izbornog postupka, jer otvara prostor za različite i višestruke zlouporabe pasivnog biračkog prava, odnosno izbornu manipulaciju.

Stoga Ustavni sud smatra da nije dostatno zakonom vezati samo činjenicu prebivališta uz dan raspisivanja izbora (članak 4. stavak 1. ZIONGŽ-a), nego je nužno uz taj dan vezati i postojanje drugih činjenica koje su pravno relevantne za valjanost kandidature, osim onih koje, zbog njihove naravi, zakonodavac može vezati uz neki drugi datum, što mora biti izrijekom navedeno u zakonu.

Polazeći od navedenog načelnog pravnog stajališta koje je usmjereno na zaštitu demokratskih standarda u izbornim postupcima, Ustavni će sud u posebnom postupku iskoristiti svoju ustavnu ovlast praćenja ostvarivanja ustavnosti i zakonitosti te će na temelju članka 104. Ustavnog zakona o uočenoj pojavi izvijestiti Hrvatski sabor.

Međutim, dok je na snazi mjerodavni zakon koji dopušta mogućnost da se pravno relevantni podaci iz službenih evidencija s kojima nadležna državna tijela raspolažu procjenjuju prema stanju koje vrijedi posljednji dan predaje kandidatura, Ustavni sud – koji u izbornim sporovima postupa kao drugostupanjsko žalbeno tijelo – dužan je štititi takvu zakonsku mogućnost.

9. Slijedom navedenog, na temelju članka 128. alineje 9. Ustava Republike Hrvatske i članka 87. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), odlučeno je kao u izreci (točke I., II. i III.).

10. Objava odluke (točka IV.) temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-VIIA-54057/2009

Zagreb, 25. studenoga 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
dr. sc. Duška Šarin, v. r.

Odluka, NN 142/2009-3514