## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-1267/2002 od 17. rujna 2003.

### NN 159/2003 (10.10.2003.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-1267/2002 od 17. rujna 2003.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2308

Ustavni
sud Republike Hrvatske u sastavu Smiljko Sokol, predsjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Petar Klarić, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna
Omejec, Željko Potoč­njak, Agata Račan, Emilija Rajić, Nevenka Šernhorst i Vice
Vuko­jević, u povodu prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti
zakona s Ustavom, na sjednici održanoj dana 17. rujna 2003. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne
prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
Zakona o Financijskoj agenciji (»Narodne novine«, broj 117/01).

II. Ovo
rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1.
Intercredit Zagreb d.o.o. i Creditreform d.o.o., Zagreb, zastupani po opunomoćeniku
mr. sc. Antunu Šagovcu, odvjetniku iz Velike Gorice, podnijeli su prijedlog za
pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom Zakona o Financijskoj
agenciji (»Narodne novine«, broj 117/01, u daljnjem tekstu: Zakon).

2. Podnositelji smatraju da je Zakonom o Financijskoj
agenciji Financijska agencija (u daljnjem tekstu: FINA) stavljena u povoljniji
položaj u odnosu na druge poslovne subjekte koji obav­ljaju identični posao kao
FINA. Navode da su im za njihovu djelatnost potrebni ažurni financijski
pokazatelji i podaci o poslovanju pravnih osoba, a da im se osporenim Zakonom
ti podaci uskraćuju. Posebno ističu odredbe članaka 3. i 17. stavka 1. Zakona.
Navode da je Zakonom o financijskoj agenciji uveden mono­polistički položaj
FINE na tržištu financijskih informacija te da je odredba članka 3. Zakona
protivna odredbama članaka 14. stavka 2. i 49. stavaka 1. i 2. Ustava Republike
Hrvatske.

Nesuglasnost navedenih odredbi nalaze i u njihovoj
suprotnosti odredbama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«,
broj 48/95, 52/97 i 89/98, prestaje važiti danom 1. listopada 2003. godine, početkom
primjene novog Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, »Narodne novine«, broj
122/03).

3. Tijekom postupka u povodu ovog prijedloga, Ustavni
sud je pribavio stručno mišljenje Ministarstva financija. U dostavlje­nom mišljenju
Ministarstvo financija ističe da je člankom 3. osporenog Zakona FINA ovlaštena
prikupljati i objedinjavati podatke, ali isključivo na temelju ugovora s naručiteljima
usluga, u skladu s člankom 6. Zakona, što znači da ove poslove mogu obav­ljati
i drugi poslovni subjekti na osnovi svoje registrirane djelatnosti, budući da
osporenim Zakonom nije isključen niti jedan poslovni subjekt od obavljanja
navedenih poslova. Nadalje, podat­ke na temelju kojih Financijska agencija izrađuje
bonitetne informacije, osiguravaju banke prema vlastitom izboru potpisiva­njem
ugovora između banke i Financijske agencije i to isključivo na temelju
suglasnosti poslovnog subjekta.

U
odgovoru Ministarstva navodi se da poslove prikupljanja i objedinjavanja
podataka o nepodmirenim obvezama evidentiranim na računima poslovnih subjekata
u bankama, Financijska agencija obavlja na temelju ovlaštenja iz članka 8.
Zakona o državnoj statistici, a na temelju Upute o prikupljanju i
objedinjavanju podataka o nepodmirenim obvezama poslovnih subjekata (»Narodne
novine«, broj 35/02) koju je donio ministar financija u okviru Programa
statističkih istraživanja Republike Hrvatske za razdoblje 2000 - 2002.
(»Narodne novine«, broj 66/00).

*Prijedlog
nije osnovan.*

4.
Ustavni sud je osporene odredbe Zakona razmotrio polazeći od odredbi članaka
14. stavka 2. i 49. stavaka 1. i 2. Ustava Republike Hrvatske.

Odredbom
članka 1. stavka 1. Zakona o financijskoj agenciji određeno je da je
Financijska agencija pravna osoba čije se ustrojstvo i način rada uređuje tim
Zakonom i propisima na temelju njega. U stavku 2. istog članka određeno je da
je osnivač Agencije Republika Hrvatska.

Osporenim člankom 3. Zakona propisano je:

»(1) Agencija obavlja poslove:

– informatičko-tehnološke podrške radu sustava državne
riznice,

– informatičko-tehnološke podrške sustavu prikupljanja
javnih prihoda,

– informatičko-tehnološke podrške REGOS-u (prijama i
kon­trole naloga za plaćanje vezanih uz RS obrazac, uparivanja podataka zajedno
s REGOS-om, s podatcima na nalozima za pla­ćanje javnih davanja, dostave naloga
za plaćanje po izvršenom usklađivanju na izvršenje u ovlaštenu organizaciju za
obavljanje platnog prometa u kojoj se vodi račun platitelja),

– informatičko-tehnološke podrške drugim registrima
osiguranika,

– prikupljanja, obrade, objave i dostave podataka iz
različitih izvora, te osiguravanja povezivanja i višenamjenske uporabe podataka
iz registra za daljnju evidencijsku, analitičku i informativnu uporabu u
ministarstvima i Vladinim službama za potrebe državne statistike i javnosti.

(2) Agencija obavlja statistiku financijskih tokova
evidentiranih kod ovlaštenih organizacija, izrađuje analize, bonitetne i druge
informacije, te obavlja druge poslove određene propisima i na osnovi ugovora,
te u tu svrhu:

– prikuplja, obrađuje, objavljuje i dostavlja podatke
iz propisanih statističkih izvješća,

– prikuplja i obrađuje podatke iz poreznih bilanci
poslovnih subjekata i dostavlja ih tijelima nadležnim za porezni nadzor,

– prikuplja, obrađuje i dostavlja podatke o dioničkim
dru­štvima i velikim poduzećima u skladu sa zakonom o vrijednosnim papirima,

– prikuplja i objedinjuje podatke o novčanim
primitcima i izdatcima poslovnih subjekata,

– prikuplja i objedinjuje podatke o nepodmirenim
obvezama evidentiranim na računima poslovnih subjekata u bankama.

(3) Agencija prikuplja, obrađuje i publicira podatke
utvrđene programom statističkih istraživanja Republike Hrvatske.

(4)
Agencija prikuplja, priprema i objedinjuje podatke o poslovnim subjektima, te
vodi odgovarajuće registre.

(5)
Agencija vodi i druge registre, evidencije i zbirke podataka za potrebe države
i drugih subjekata.

(6) Agencija sudjeluje u većim statističkim akcijama
i popisima, te obavlja druge aktivnosti na osnovi odgovarajućih propisa,
odnosno ovlasti.

(7) Ostale poslove za potrebe Republike Hrvatske,
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave utvrđene posebnim zakonima
ili drugim propisima.«

5. Ocjenjujući ustavnost osporenog Zakona, posebno u
prijedlogu istaknute odredbe članka 3. ovog Zakona, Ustavni sud Republike
Hrvatske je utvrdio da navodi predlagatelja ne daju osnove za sumnju u
nesuglasje osporenog Zakona s odredbama Ustava.

Zakonom o Financijskoj agenciji određeni su
djelatnost Agen­cije, opći akti Agencije, upravljanje i rukovođenje, imovina
Agencije i struktura zaposlenika te je u prijelaznim i završnim odredbama uređeno
pravno sljedništvo između Zavoda za platni promet i Financijske agencije.

Odredbama osporenog Zakona određeni su agencijski
poslovi koji su važni za efikasno funkcioniranje sustava javnih financija.

Odredbu da Agencija prikuplja, priprema i objedinjuje
podatke o poslovnim subjektima te vodi odgovarajuće registre Ustavni sud
ocjenjuje načelnom odredbom, kojom je Financijskoj agenciji omogućeno da
obavlja te poslove, ali nije određeno da ih jedino ona obavlja. Prema tome,
navodi predlagatelja da je FINA favorizirana ovim Zakonom nisu osnovani.

6. Odredbom članka 14. stavka 2. Ustava zajamčena je
jednakost pred zakonom. Osporenim odredbama svim korisnicima i naručiteljima
usluga od Agencije zajamčen je jednak položaj te niti jedna kategorija
korisnika nije stavljena u povoljniji položaj. U tom smislu posebnu važnost ima
odredba članka 6. Zakona u kojoj je propisano da Agencija svoje odnose sa svim
korisnicima i naručiteljima usluga iz članaka 3., 4. i 5. ovog Zakona rješava
ugovornim putem.

7. Prema odredbi članka 49. stavka 1. Ustava,
poduzetnička i tržišna sloboda temelj su gospodarskog ustroja Republike Hrvat­ske,
a ustavno jamstvo jednakog pravnog položaja svih poduzetnika na tržištu te
zabrana zlouporabe monopolističkog položaja (zabrana monopola prema prijašnjoj
odredbi članka 49. stavka 2. Ustava) u funkciji su ostvarivanja toga
gospodarskog sustava.

Slijedom navedenih ustavnih odredbi, dovođenje u
povoljnji položaj dopušteno je samo ako je i kada to propisano zakonom, pri čemu
ograničenja moraju biti razmjerna legitimnom cilju koji se njima želi postići.

Ustavna odredba o zabrani monopola podrazumijeva,
dakle, ne zabranu monopola kao takvih, nego određena ponašanja onih poduzetnika
koji imaju na zakonu utemeljen monopolistički položaj na tržištu, a što je
zakonodavac pobliže uredio Zakonom o zaštiti tržišnog natjecanja.

Predlagatelji, naime, navode da su osporene odredbe u
nesuglasju s odredbama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, koji pod
monopolističkim djelovanjem podrazumijeva zlouporabu mono­po­lističkog ili
vladajućeg položaja na tržištu, koja je, sukladno ustavnom načelu o zabrani
zlouporabe monopolskog položaja određenog zakonom, tim Zakonom zabranjena (članak
13., članak 14. stavak 1. i članak 15. stavak 1.). I novi Zakon o zaštiti tržiš­nog
natjecanja (»Narodne novine«, broj 122/03), koji je u među­vremenu stupio na
snagu i koji će se primjenjivati od 1. listopada 2003. godine, također, sadrži
odredbe kojima određuje vladajući položaj i ograničavajuća djelovanja.

Međutim,
Ustavni sud nije nadležan za ocjenjivanje usklađe­nosti zakona s drugim
zakonima.

8. Ustavni sud ocjenjuje da odredbe Zakona o
Financijskoj agenciji, kojima je određena djelatnost FINE, nisu u nesuglasju s
ustavnom odredbom o zabrani zlouporabe monopolskog položaja određenog zakonom.

Iz navedenih ustavnih odredbi proizlazi ovlaštenje
zakonodav­ca da uredi obavljanje predmetne djelatnosti na način kako je to
navedeno u osporenim odredbama Zakona. Međutim, eventualno faktično postojanje
zlouporabe takvog položaja od strane FINE ne može biti predmet ustavnosudskog
postupka prilikom ocjene suglasnosti Zakona s Ustavom.

Navedeni stav Ustavni sud je zauzeo u rješenju broj:
U-I-881/1999 i dr. od 6. veljače 2002. godine (neobjavljeno).

9. Slijedom navedenog, temeljem odredbe članka 43.
Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj
49/02 – pročišćeni tekst), riješeno je kao u izreci.

10. Objava ovog rješenja (izreka pod II.) temelji se
na odred­bi članka 29. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hr­vat­ske.

Broj:
U-I-1267/2002
Zagreb, 17. rujna 2003.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Suda
**dr. sc.** **Smiljko Sokol,** v. r.

Rješenje, NN 159/2003-2308