## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2000. godini

### NN 145/1999 (27.12.1999.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2000. godini

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

Na temelju članka 12. Zakona o veterinarstvu (»Narodne
novine«, br. 70/97.) ministar poljoprivrede i šumarstva
donosi

## NAREDBU

### O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 2000. GODINI

I.

OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja koje se sprječavaju,
otkrivaju i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom
Naredbom jesu:

 1. Bedrenica i šuštavac,

 2. Bjesnoća,

 3. Bruceloza,

 4. Ehinokokoza,

 5. Enzootska leukoza goveda,

 6. Genitalna kampilobakterioza,

 7. Infekciozna anemija kopitara,

 8. Klasična svinjska kuga,

 9. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom
enteri tidis i S. typhimurium, te ostale salmonelozne infekcije,

10. Leptospiroza,

11. Mastitisi,

12. Newcastelska bolest,

13. Paratuberkuloza,

14. Q-groznica,

15. Trihomonijaza,

16. Trihineloza,

17. Tuberkuloza,

18. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvo
vaginitis,

19. Zarazne i nametničke bolesti pčela,

20. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka.

II.

IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

*1. Bedrenica i šuštavac*

Goveda i ovce u zaraženim područjima (bedreničnim
distriktima) moraju se vakcinirati protiv bedrenice i šuštavca
najkasnije do 30. travnja.

Goveda i ovce dopušteno je tjerati na pašu izvan zaraženih
područja, ako su vakcinirane protiv bedrenice i ako je
od vakcinacije prošlo više od 30 dana.

*2. Bjesnoća*

Psi stariji od tri mjeseca moraju se vakcinirati protiv bjesnoće
na čitavom području Republike Hrvatske, najkasnije
do 31. ožujka.

Psa koji u tijeku godine dostigne starost od tri mjeseca mora
se vakcinirati u narednih 14 dana, a psa koji nije ranije vakciniran
u roku od 14 dana od dana nabave.

Za vakcinaciju se mogu koristiti samo vakcine od umrtvljenih,
visokoimunogenih sojeva virusa bjesnoće (Flury-LEP) za vakcinaciju
pasa, mačaka, goveda, ovaca, koza i svinja.

Privatna veterinarska praksa ovlaštena za cijepljenje pasa
protiv bjesnoće dužna je za troškove upisa pasa,
vođenje upisnika i izdavanje službene dokumentacije,
za svakog cijepljenog psa uplatiti iznos od 10% od određene
jedinstvene cijene u korist računa 30101-637-1002918 Fonda
za zdravstvenu zaštitu životinja, najkasnije do desetog
dana u mjesecu za protekli mjesec, a u skladu s obveznim iskazom
cijepljenih pasa, određenim člankom 10. stavkom 3.
Pravilnika o posebnim uvjetima kojima moraju udovoljavati veterinarske
bolnice, veterinarske klinike i veterinarska privatna praksa za
obavljanje pojedinih poslova javnih ovlasti u provedbi mjera za
otkrivanje i sprječavanje zaraznih bolesti životinja
(»Narodne novine«, br. 129/97.), koji su navedene organizacije
dužne dostaviti Upravi za veterinarstvo do sedmog dana u
mjesecu za prethodni mjesec.

U slučaju potrebe, ministar poljoprivrede i šumarstva
može narediti vakcinaciju i drugih životinja protiv
bjesnoće u pojedinim područjima.

*3. Klasična svinjska kuga*

U razdoblju ožujak-lipanj i rujan-listopad moraju se vakcinirati
protiv klasične svinjske kuge sve svinje u obiteljskim
gospodarstvima, vakcinom pripremljenom od atenuiranog virusa (K-soj).
Nazimice i krmače moraju se vakcinirati prije svakog pripusta,
nerastovi dva puta godišnje, a prinovljeni podmladak u dobi
od 60 dana i izvan naznačenih razdoblja.

Na farmama s cjelovitim proizvodnim ciklusom prasad se može
vakcinirati u dobi od 45 do 60 dana, nazimice i krmače
prije svakog pripusta, a nerastovi dva puta godišnje.

Svinje koje se izgone na zajedničku odnosno šumsku
ispašu, kao i divlje svinje u ograđenim uzgajalištima,
moraju prethodno biti vakcinirane i održavane u stalnom imunitetnom
stanju.

U promet se mogu staviti samo imune svinje, odnosno svinje koje
su vakcinirane najmanje sedam dana prije stavljanja u promet.

Promet svinja dopušta se samo na stočnim sajmovima,
dogonima i drugim otkupnim mjestima koja su pod veterinarsko-zdravstvenom
kontrolom.

*4. Newcastleska bolest*

Sva ekstenzivno držana perad mora se vakcinirati protiv newcastleske
bolesti dva puta godišnje vakcinom proizvedenom iz soja La
Sota.

Vakcinacija iz stavka 1. ove podtočke mora se provoditi
između 15. travnja i 30. svibnja prvi put, te između 15.
listopada i 30. studenoga drugi put, a kod prinovljene peradi
između navedenih razdoblja.

Perad i pernata divljač na farmama i svim oblicima intenzivne
proizvodnje mora se vakcinirati protiv newcastleske bolesti, tako
da bude stalno imuna.

Uspjeh provedene vakcinacije peradi prosuđuje se serološkom
pretragom, koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

Imunitet se kontrolira:

a) u ekstenzivnim uzgojima peradi uzimanjem pet uzoraka krvi na
1000 vakcinirane peradi dva puta godišnje, 3 do 4 tjedna
nakon provedenoga cijepljenja;

b) u intenzivnim uzgojima pretragom 20 uzoraka krvi po jatu, najmanje
dva puta godišnje, te svako jato tovnih pilića 3 do
4 tjedna nakon provedenoga cijepljenja.

Ovlaštene veterinarske organizacije i posjednici peradi u
intenzivnom uzgoju dužni su dostaviti nadležnoj županijskoj
veterinarskoj inspekciji plan akcija cijepljenja protiv ove bolesti.

III.

DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA ZARAZNIH
BOLESTI

*1. Bruceloza*

Na brucelozu se mora serološki pretražiti:

- jedanput godišnje krv ili mlijeko svih rasplodnih krava
starijih od 24 mjeseca u uzgojima od 10 do 100 grla i 20% rasplodnih
krava i junica u uzgojima brojnijim od 100 grla;

- jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima od
10 do 100 grla, te krv 20% krmača u uzgojima brojnijim
od 100 grla;

- krv nabavljenih ovaca i koza prije uvođenja u uzgoj;

- dva puta godišnje krv bikova, nerastova, ovnova i jarčeva
koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
i prirodni pripust, tako da se jedan pregled obavi prije korištenja
za rasplod, pri čemu se krv ovnova mora pretražiti
i na Brucella ovis infekciju.

U stadima u kojima se utvrdi infekcija Brucellom ovis, obvezna
je pretraga svih ovaca u stadu na ovu infekciju.

Veterinari su dužni dostaviti krv životinja na laboratorijsku
pretragu, a po mogućnosti i fetus kod svakog pobačaja
krava, junica, nazimica, krmača, ovaca i koza.

*2. Enzootska leukoza goveda*

Na enzootsku leukozu goveda mora se pretražiti krv ili mlijeko
rasplodnih goveda starijih od 24 mjeseca u uzgojima brojnijim
od 10 grla i krv svih rasplodnih goveda starijih od 6 mjeseci
na farmama muznih krava.

Krv bikova za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i
bikova za prirodni pripust pretražuje se dva puta godišnje
na enzootsku leukozu goveda.

Rasplodna goveda koja se dovode na izložbe i smotre ili se
stavljaju u promet moraju biti pregledana na enzootsku leukozu.
Nalaz dijagnostičkog laboratorija ne smije biti stariji
od 30 dana.

*3. Genitalna kampilobakterioza*

Obrisak ili ispirak prepucija bikova za prirodni pripust ili proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje pretražuje se na kampilobakteriozu
dva puta godišnje.

Prva pretraga mora se obaviti prije korištenja za pripust,
odnosno uzimanja sjemena za umjetno osjemenjivanje.

Kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza veterinari su
dužni dostaviti na laboratorijsku pretragu uzorak krvi, a
po mogućnosti i pobačeni fetus.

*4. Infekciozna anemija kopitara*

Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara mora se obaviti:

- dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih
osoba koje koriste kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka
(vakcina, seruma) i sjemena za umjetno osjemenjivanje;

- jednom godišnje, najkasnije do 31. listopada, u ergelama,
pastuharnama, športskim društvima i na šumskim
radilištima, kao i u uzgojima brojnijim od deset kopitara;

- kada se nabavljeno grlo uvodi u uzgoj naveden u podstavku 1.
i 2. ovog stavka;

- kod pastuha prije licenciranja;

- kada se kopitari dovode na izložbe, smotre, športska
natjecanja i opasivanja u ergele;

- kada se kopitari stavljaju u promet.

Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi u slučajevima
iz podstavka 3., 4., 5. i 6. stavka 1. ove podtočke ne
smije biti stariji od 30 dana.

*5. Leptospiroza*

Krv bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha koji služe
za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust,
serološki se pretražuje na leptospirozu dva puta godišnje.

Veterinari su dužni dostaviti krv životinja na laboratorijsku
pretragu kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca, koza,
svinja i kobila.

*6. Mastitisi*

Proizvođači mlijeka i proizvoda od mlijeka namijenjenih
javnoj potrošnji, dužni su dvaput u tijeku godine u
razmaku od 6 mjeseci svaku muznu kravu, kozu i ovcu, dati pretražiti
na poremećenu sekreciju vimena, prema programu Hrvatskog
veterinarskog instituta.

Prije stavljanja mlijeka i mliječnih proizvoda u promet
za javnu potrošnju svaka muzna krava, ovca i koza mora se
pretražiti na poremećenu sekreciju vimena.

Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom sekrecijom vimena
mora se bakteriološki pretražiti. Nakon utvrđenog
pozitivnog bakteriološkog nalaza za vrijeme provođenja
terapije i do isteka karence zabranjuje se stavljanje mlijeka
u promet.

*7. Paratuberkuloza*

Krv i balega bikova, ovnova i jarčeva koji služe za
proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust,
mora se dva puta godišnje pretražiti na paratuberkulozu.

*8. Q-groznica*

Kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca i koza mora se
provesti laboratorijska pretraga na Q-groznicu.

Zabranjuje se držanje ovaca i koza u dvorištima farmi
muznih krava.

*9. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom
enteritidis i S. typhimurium te ostale salmonelozne infekcije*

Dijagnostičkom postupku brze krvne aglutinacije podliježu
jednom mjesečno sva jata nesilica (konzumna i rasplodna),
koja se koriste u komercijalne svrhe, od proneska do kraja proizvodnje,
i to:

- u jatima do 1.000 životinja pretražuje se 30 uzoraka
krvi;

- u jatima s 1.001-5.000 životinja pretražuje se 60
uzoraka krvi;

- u jatima s 5.001-10.000 životinja pretražuje se 100
uzoraka krvi;

- u jatima s 10.001-20.000 životinja pretražuje se 140
uzoraka krvi;

- u jatima s više od 20.000 životinja pretražuje
se 180 uzoraka krvi.

Jaja (konzumna i rasplodna) mogu se stavljati u promet ili inkubirati
samo ako potječu od jata koja su slobodna od navedenih
salmonela, odnosno ako posjednici jata peradi imaju potvrdu o
zdravstvenom stanju jata izdanu od ovlaštenog laboratorija.

Posjednici svih vrsta i kategorija peradi čiji su proizvodi
namijenjeni javnoj potrošnji dužni su na bakteriološke
pretrage u ovlaštene laboratorije dostavljati:

- jednodnevne piliće uginule tijekom prijevoza od valionice
do farme, te one koji uginu u sljedeća dva dana na farmi.
Pretražuju se do 30 lešina;

- lešine podmlatka i nesilica (rasplodnih i konzumnih jaja),
najmanje jednom mjesečno. Uzorkom se smatra jednodnevno
uginuće ili najviše 20 lešina po jatu;

- skupne uzorke fecesa podmlatka u dobi od 4 tjedna, te dva tjedna
prije tjedna početka nesivosti, kod nesilica jednom tromjesečno,
a kod tovnih pilića unutar dva tjedna prije klanja. Svaki
puta se pretražuju tri skupna uzorka od najmanje 30 životinja;

- jednom mjesečno najmanje 30 konzumnih jaja po jatu;

- lešine tovnih pilića namijenjenih klanju, najranije
dva tjedna prije klanja. Uzorkom se smatra najmanje tri lešine
ili tri žrtvovana pileta po jatu. Jato peradi za klanje podrazumijeva
perad iste vrste i dobi iz jednog objekta, namijenjenu klanju.
Klati je dopušteno samo jata slobodna od salmonela, a posjednik
jata mora imati potvrdu o zdravstvenom stanju izdanu od ovlaštenog
laboratorija;

- najmanje 30 oplođenih jaja iz kojih se pri inkubiranju nisu
izlegli pilići, 30 pilića uginulih u ležioniku
i mekonij od najmanje 100 pilića.

Potvrda iz stavka 2. ove podtočke izdaje se na osnovi dostavljenog
službenog uzorka.

Tvornice i mješaonice stočne hrane dužne su dostavljati
na bakteriološku pretragu u ovlašteni laboratorij uzorke
svih proizvoda životinjskog podrijetla prije pripremanja
krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorke gotovih krmnih
smjesa.

Veterinari su dužni dostaviti krv životinja, a po mogućnosti
i pobačeni fetus, na laboratorijske pretrage na salmonelozu
kod svakog pobačaja kobila, ovaca i koza.

*10. Trihomonijaza*

Bikovi za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju se
prije korištenja, a u tijeku korištenja dva puta godišnje,
laboratorijski pretražiti na trihomonijazu.

*11. Tuberkuloza*

Obvezna opća tuberkulinizacija goveda starijih od dvanaest
mjeseci mora se do 30. rujna provesti na područjima županija:
Ličko-senjska, Istarska, Primorsko-goranska, Zadarska,
Šibensko-kninska, Splitsko-dalmatinska i Dubrovačko-neretvanska.

Sva rasplodna goveda u uzgojima brojnijim od deset grla, moraju
se na cijelom području Republike Hrvatske tuberkulinizirati
do 30. rujna.

Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijim od 15 krmača,
nazimica i nerastova, moraju se na cijelom području Republike
Hrvatske tuberkulinizirati do 31. svibnja.

Za obnovu uzgoja nije dopušteno koristiti goveda i svinje
koji prethodno nisu tuberkulinizirani.

Ovlašteni veterinari u klaonicama moraju voditi posebnu evidenciju
o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja,
te o nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora
u mjestu podrijetla tuberkulozne životinje.

Patoanatomska dijagnoza mora se potvrditi u ovlaštenom laboratoriju.

*12. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni
vulvovaginitis (ZRG/ZPV)*

Za prirodni pripust i proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
mogu se koristiti samo bikovi koji su dva puta u tijeku godine
podvrgnuti kliničkom pregledu i laboratorijskoj pretrazi
na ZRG/ZPV.

Ne smiju se oplođivati krave i junice s kliničkim znakovima
zaraznog pustularnog vulvovaginitisa.

*13. Zarazne i nametničke bolesti pčela*

U promet se mogu stavljati samo zdrave pčelinje zajednice,
odnosno one na kojima su provedene naređene dijagnostičke
i preventivne mjere i to:

*a) Američka europska gnjiloća pčelinjeg
legla*

U mjestima u kojima je 1999. godine utvrđena američka
gnjiloća pčelinjeg legla moraju se tijekom ožujka
i travnja pregledati sve pčelinje zajednice u krugu 3 km
od žarišta. Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom
pretragom. Na pretragu se dostavlja službeni uzorak, i to
komad saća s poklopljenim leglom veličine 10¤10
cm, omotan u zrakopropusnu ambalažu.

*b) Nozemoza*

Posjednici pčelinjih zajednica dužni su tijekom siječnja
i veljače, a u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske
do kraja ožujka, uzeti uzorke zimskih gubitaka pčela
i iste dostaviti na laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih
veterinarskih organizacija.

*c) Varooza*

Posjednici pčelinjih zajednica dužni su obaviti zimsko
i ljetno tretiranje pčelinjih zajednica.

*14. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka*

Na svim uzgajalištima i na otvorenim vodama za koje su zadužena
športska ribolovna društva moraju se obaviti klinički
pregledi, uzeti uzorci za laboratorijske pretrage, te obaviti
laboratorijske pretrage kako slijedi:

*a) Na svim pastrvskim ribogojilištima:*

- u vrijeme mrijesta mora se obaviti pregled matičnog jata
pastrvskih vrsta riba na prisutnost uzročnika zarazne nekroze
gušterače, virusne hemoragične septikemije
i zarazne hematopoetske nekroze. Za virusološke pretrage
treba uzeti ovarijalnu tekućinu 2-5% populacije ženki
(skupni uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu);

- pri pojavi kliničkih znakova zarazne nekroze gušterače
potrebno je uzeti uzorke parenhimatoznih organa (jetre, slezene,
bubrega), pri sumnji na virusnu hemoragičnu septikemiju
uzeti encefalon, a pri zaraznoj hematopoetskoj nekrozi bubreg,
slezenu i encefalon matica;

- u ožujku i travnju mora se obaviti pretrage mlađa pastrvskih
vrsta riba na prisutnost uzročnika zarazne nekroze gušterače,
virusne hemoragične septikemije i zarazne hematopoetske
nekroze. Za virusološke pretrage uzet će se uzorci
jetre, slezene, bubrega i encefalona.

*b) Na svim šaranskim ribnjačarstvima:*

- u vrijeme mrijesta mora se obaviti pregled matičnog jata
šaranskih vrsta riba na prisutnost uzročnika proljetne
viremije šarana. Za virusološke pretrage potrebno je
uzeti ovarijalnu tekućinu 2-5% populacije ženki (skupni
uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu);

- u rujnu se mora obaviti pregled ostalih kategorija šaranskih
vrsta riba na prisutnost uzročnika proljetne viremije šarana.
Za virusološke pretrage potrebno je uzeti encefalon.

*c) U svim mrijestilištima i uzgajalištima lubina:*

- u svim mrijestilištima lubina mora se obaviti pregled ličinaka
u dobi od 25 do 40 dana nakon valjenja, na prisutnost uzročnika
virusne encefalopatije i retinopatije. Potrebno je uzorkovati
po 100 komada ličinaka od svakog turnusa mrijesta i fiksirati
u puferiranom 10% formalinu odmah nakon uzorkovanja;

- na svim uzgajalištima pri temperaturi mora od 220 C i više
mora se obaviti pregled uvezenog mlađa lubina do veličine
od 5 grama na prisustvo uzročnika virusne encefalopatije
i retinopatije. Uzorkovat će se po 50 grama mlađa lubina
i fiksirati u puferiranom 10% formalinu odmah nakon uzorkovanja;

- u slučaju pojave kliničkih znakova virusne encefalopatije
uz uzorke fiksirane u formalinu uzimaju se i uzorci koji će
se duboko smrznuti.

*d) Na svim uzgajalištima školjaka:*

- jednom godišnje, pri temperaturi mora od 170 C i više
mora se obaviti uzimanje uzoraka i laboratorijske pretrage dagnji
na prisustvo uzročnika martelioze. Za laboratorijske pretrage
potrebno je uzeti po 150 komada dagnji na tri točke određene
uzgojne zone ili područja za sakupljanje;

- jednom godišnje, pri temperaturama mora od 200 C i više
mora se obaviti uzimanje uzoraka i laboratorijske pretrage kamenica
na prisustvo uzročnika bonamioze i martelioze. Za laboratorijske
pretrage potrebno je uzeti po 150 komada kamenica na tri točke
određene uzgojne zone ili područja za sakupljanje.

IV.

MJERE ZA SPREČAVANJE NAMETNIČKIH BOLESTI

*1. Ehinokokoza*

Prilikom vakcinacije pasa protiv bjesnoće mora se provesti
dehelmintizacija pasa protiv Echinococcusa granulosusa, sredstvom
koje pouzdano ubija zrele i nezrele oblike trakavice.

Radi sprečavanja širenja jajašaca u okolišu
obvezno je pse nakon tretiranja držati najmanje 48 sati u
ograđenom prostoru, a njihove izmetine neškodljivo ukloniti.

Pravne i fizičke osobe, koje kolju stoku za javnu potrošnju,
kao i posjednici stoke koji je kolju za vlastitu potrošnju,
dužni su, radi sprečavanja širenja ehinokokoze,
odbačene organe zaklane stoke učiniti neškodljivim
preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno uništiti
ih spaljivanjem ili zakapanjem.

*2. Trihineloza*

U slučaju pojave trihineloze svinja ili oboljenja ljudi
od trihineloze, moraju se provoditi mjere otkrivanja, suzbijanja
i iskorjenjivanja bolesti, u skladu s Naredbom o obveznom trihineloskopskom
pregledu mesa svinja kod klanja za potrebe vlastitog domaćinstva
(»Narodne novine«, broj 144/98.) te Pravilnikom o mjerama
za suzbijanje i iskorjenjivanje trihineloze svinja (»Narodne
novine«, broj 81/99.).

V.

ZOOSANITARNE MJERE

1. Radi djelotvornije zdravstvene zaštite životinja,
zaštite zdravlja ljudi, veterinarske zaštite okoliša,
kao i kod postojanja epizootiološke indikacije, ovlaštene
veterinarske organizacije moraju provoditi deratizaciju.

Deratizacija se provodi u životinjskim nastambama i dvorištima,
objektima za klanje životinja, preradu, proizvodnju i skladištenje
namirnica životinjskog podrijetla i drugim objektima gdje
je njeno provođenje od interesa za zdravstvenu zaštitu
životinja i očuvanje zdravstvene ispravnosti životinjskih
proizvoda.

Deratizacija se provodi dva puta godišnje, a na poziv pravnih
i fizičkih osoba i češće.

2. Radi zaštite životinja od zaraznih, nametničkih
i drugih opasnih bolesti, posjednici životinja u intenzivnim
uzgojima - farmama, dužni su uspostaviti veterinarsko-zdravstveni
red i to:

- osigurati ekonomska dvorišta i životinjske nastambe
od nekontroliranog ulaska i izlaska ljudi, životinja i vozila;

- postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju osoba
i vozila koja ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske
nastambe, a radnicima i posjetiteljima osigurati zaštitnu
odjeću i obuću;

- pomije i otpaci koji se koriste kao hrana za svinje, moraju
se prethodno prokuhati.

VI.

FINANCIRANJE MJERA

Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti životinja koje
se sufinanciraju ili financiraju iz Državnog proračuna
Republike Hrvatske jesu:

- laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala radi
utvrđivanja postojanja zaraznih bolesti određenih člankom
8. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, br. 70/97.),
ako se postupa u skladu s člankom 37. istog Zakona;

- kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage
radi razjašnjenja zdravstvenog problema koji može nanijeti
značajne gospodarstvene štete i poremećaje,
na zahtjev Ministarstva poljoprivrede i šumarstva - Uprave
za veterinarstvo;

- kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon vakcinacije
protiv newcastleske bolesti;

- pretrage uzoraka krvi na brucelozu i enzootsku leukozu goveda
(ako su pozitivna grla uklonjena ili strogo izolirana), osim kod
muških rasplodnih životinja i prodaje životinja;

- pričuva vakcina i potrebnih dijagnostičkih sredstava.

VII.

PROVOĐENJE MJERA

Mjere određene ovom Naredbom obavljaju veterinarske organizacije,
te veterinarske službe i veterinarska privatna praksa, ovlaštene
za obavljanje navedenih poslova od strane Uprave za veterinarstvo.

Provoditelji mjera propisanih točkom II. i III. ove Naredbe
dužni su donijeti plan njihovog provođenja, te isti dostaviti
nadležnim veterinarskim uredima županija i Grada Zagreba.

Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom Naredbom
obavlja Hrvatski veterinarski institut (Veterinarski institut
Zagreb, Veterinarski zavodi: Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci
i Centar za peradarstvo). Dijagnostiku virusnih bolesti riba propisanih
ovom Naredbom, te dijagnostiku bolesti pčela obavlja Zavod
za biologiju i patologiju riba i pčela, a dijagnostiku
infekciozne anemije kopitara Zavod za zarazne bolesti Veterinarskog
fakulteta u Zagrebu.

Jedinstvene cijene veterinarskih usluga koje se provode na temelju
ove Naredbe, uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva,
utvrđuje Hrvatska veterinarska komora, osim usluga koje se
financiraju iz sredstava Državnog proračuna, čije
cijene određuje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem na snagu ove Naredbe prestaje važiti Naredba o
mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih
bolesti i njihovom financiranju u 1999. godini (»Narodne
novine« br. 166/98.).

Ova Naredba stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 322-1/99-1/1025
Urbroj: 525-01-99-01
Zagreb, 20. prosinca 1999.

Ministar
**mr. sc. Ivan Đurkić,** v. r.

Naredba, NN 145/1999-2224