## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-3554/2005 od 6. travnja 2006.

### NN 53/2006 (15.5.2006.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-3554/2005 od 6. travnja 2006.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**1292**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Željko Potočnjak, predsjednik Vijeća, te suci Ivan
Matija, Agata Račan, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst i Milan Vuković, članovi
Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula M. K. iz Z., na sjednici
održanoj 6. travnja 2006. godine, jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.
II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Podnositeljica je podnijela ustavnu tužbu protiv presude Upravnog suda
Republike Hrvatske, broj: Us-2341/2005-5 od 18. svibnja 2005. godine, kojom je
odbijena tužba podnositeljice protiv deklaratornog rješenja Ministarstva
pravosuđa Republike Hrvatske, klasa: 701-01/03-01/17, urbroj: 514-06-01/1-05-7
od 23. veljače 2005. godine, kojim je utvrđeno da podnositeljici, javnoj
bilježnici, prestaje služba s danom pravomoćnosti kaznene presude, 28. siječnja
2005. godine.
2. Pravomoćnom presudom Općinskog suda u Pitomači, broj: K-74/03 od 30. rujna
2004. godine, podnositeljica ustavne tužbe proglašena je, kao drugookrivljena,
krivom što je 21. ožujka 2000. godine u svom javnobilježničkom uredu u P., u
svojstvu javne bilježnice, nakon pristupanja V. M. koji je zatražio ovjeru
praznog pismena s naslovom »Punomoć«, potpisanog po oštećeniku I. F., ovjerila
svojim potpisom i žigom tu »Punomoć«, potvrđujući time da je oštećenik I. F. u
njenoj prisutnosti dao osobnu iskaznicu radi utvrđivanja identiteta, iako nije
bio prisutan, nije dao osobnu iskaznicu, niti je dao pristanak.
Iz tako ovjerene lažne »Punomoći«, proizlazilo je da oštećenik I. F. ovlašćuje
V. M. da može umjesto njega i u njegovo ime raspolagati njegovim nekretninama,
pa je V. M. s navedenom »Punomoći« ostvario kredit u iznosu od 177.750,00 kn,
čime je podnositeljica prouzročila štetu I. F. u istom iznosu.
Podnositeljica je utvrđena krivom što je kao službena osoba kršenjem zakona
nesavjesno postupala u obavljanju službe, prouzročila znatnu materijalnu štetu i
počinila kazneno djelo protiv službene dužnosti – nesavjesnim radom u službi –
označeno člankom 339. Kaznenog zakona (»Narodne novine«, broj 110/97, 27/98,
112/99, 50/00, 129/00, 51/01, 111/03, 190/03, 150/04), pa joj je izrečena
novčana kazna.
Presudom Županijskog suda u Virovitici, broj: Kž-176/04 od 28. siječnja 2005.
godine, odbijena je žalba podnositeljice i potvrđena je presuda suda prvog
stupnja.
3. Podnositeljica ponavlja razloge istaknute u tužbi podnesenoj Upravnom sudu
Republike Hrvatske i pri tome ne poriče svoju odgovornost, već ponavlja da se
djelo koje je počinila ne može smatrati kaznenim djelom iz koristoljublja, a
niti drugim nečasnim kaznenim djelom za koje se goni po službenoj dužnosti.
Podnositeljica osporava obrazloženje presude Upravnog suda Republike Hrvatske
jer smatra da ono ne sadrži relevantne razloge za odbijanje njezine tužbe. Zbog
toga smatra da su joj povrijeđena ustavna prava propisana člankom 16. stavkom
2., člankom 18. stavkom 1., člankom 19. stavkom 2. i člankom 29. stavkom 1.
Ustava.

*Ustavna tužba nije osnovana.*
4. Prema članku 62. stavku 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 99/99, 29/02 i 49/02 – pročišćeni tekst, u daljnjem
tekstu: Ustavni zakon), svatko može podnijeti Ustavnom sudu ustavnu tužbu ako
smatra da mu je pojedinačnim aktom tijela državne vlasti, kojim je odlučeno o
njegovim pravima i obvezama, povrijeđeno ljudsko pravo ili temeljna sloboda
zajamčena Ustavom (ustavno pravo).
5. Deklaratornim rješenjem Ministarstva pravosuđa, navedenim u točki 1.
obrazloženja ove odluke, utvrđuje se da je podnositeljici ustavne tužbe služba
javnog bilježnika prestala s danom pravomoćnosti kaznene presude.
Ministarstvo pravosuđa utemeljilo je svoje rješenje na stavku 1. alineji 4.,
stavku 2. alineji 4. i stavku 3. članka 19. Zakona o javnom bilježništvu
(»Narodne novine«, broj 78/93, 29/94), koji glase:
(*1) Služba javnog bilježnika prestaje:
4. ako bude osuđen za krivično djelo iz koristoljublja ili zbog drugog nečasnog
krivičnog djela za koje se goni po službenoj dužnosti, ili ako bude osuđen na
bezuvjetnu kaznu zatvora preko šest mjeseci, ili ako mu bude izrečena zabrana
obavljanja javnobilježničke službe,
(2) Do prestanka službe u slučajevima iz stavka 1. ovog članka dolazi:
4. u slučaju iz točke 4. – pravomoćnošću kaznene presude,
(3) U slučajevima iz stavka 2. točke 1. do 5. ovoga članka Ministarstvo će
donijeti rješenje kojim će utvrditi prestanak službe.*
6. Upravni sud Republike Hrvatske odbio je tužbu podnositeljice, utvrdivši da
osporenim rješenjem Ministarstva pravosuđa nije na njezinu štetu povrijeđen
zakon jer su na pravilno i potpuno utvrđeno činjenično stanje pravilno
primijenjene mjerodavne odredbe Zakona o javnom bilježništvu.
Taj sud utvrđuje da je za navedeno kazneno djelo podnositeljica gonjena po
službenoj dužnosti, na temelju optužnog prijedloga Općinskog državnog
odvjetništva u Virovitici, broj: K-DO-258/03 od 24. studenoga 2003. godine.
U odnosu na navode podnositeljice o tome da djelo koje je počinila nije nečasno
kazneno djelo, Upravni sud Republike Hrvatske iznio je stajalište o potpunoj
neprihvatljivosti takvog prigovora jer su javni bilježnici osobe javnog
povjerenja i stoga moraju biti dostojni te pošteno i savjesno obavljati
javnobilježničku službu. Prema stajalištu Upravnog suda Republike Hrvatske,
podnositeljica ustavne tužbe svojim je postupkom ugrozila pravnu sigurnost
građana, kao fizičkih osoba, i pravnih osoba u pravnom prometu.
Upravni sud Republike Hrvatske odbio je prijedlog podnositeljice za određivanjem
privremene mjere zabranom Ministarstvu pravosuđa da poduzme radnje imenovanja
jednog javnog bilježnika za područje Općinskog suda u Pitomači.
7. Podnositeljica smatra povrijeđenim svoje ustavno pravo propisano člankom 18.
stavkom 1. Ustava, koji glasi:
*Jamči se pravo na žalbu protiv pojedinačnih pravnih akata donesenih u postupku
prvog stupnja pred sudom ili drugim ovlaštenim tijelom.*
Ustavno pravo na žalbu ne iscrpljuje se u strogo formalnom smislu u
(ne)mogućnosti njegova izjavljivanja, već podrazumijeva ostvarivanje učinkovite
pravne zaštite putem žalbe. Pritom je stajalište ustaljene ustavnosudske prakse
da se pravo na žalbu, odnosno drugu pravnu zaštitu može učinkovito ostvarivati
samo ako ovlašteno tijelo, koje je donijelo odluku, navede razloge za tu odluku,
koji se onda mogu osporavati u obrani žaliteljevih prava i na zakonu zasnovanih
interesa.
Osim toga, pravo na žalbu može se učinkovito ostvariti ako nadležni sud ocijeni
sve relevantne žalbene, odnosno tužbene navode te obrazloži svoju odluku.
Razmatrajući navode ustavne tužbe, rješenje Ministarstva pravosuđa i
obrazloženje presude Upravnog suda Republike Hrvatske, Ustavni sud je utvrdio da
u toj pravnoj stvari podnositeljici nije povrijeđeno navedeno ustavno pravo.
Ocjena je Ustavnog suda da je Upravni sud Republike Hrvatske ocijenio sve
relevantne navode tužbe podnositeljice i tu svoju ocjenu valjano obrazložio,
očitovavši se pritom o svim navodima podnositeljičine tužbe.
8. Člankom 19. stavkom 2. Ustava zajamčena je sudska kontrola zakonitosti
pojedinačnih akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti.
Imajući u vidu utvrđenja iznesena u prethodnoj točki obrazloženja, Ustavni sud
je utvrdio da podnositeljici nije povrijeđeno navedeno ustavno pravo.
Podnositeljica je, nezadovoljna rješenjem Ministarstva pravosuđa, pokrenula
upravni spor pred nadležnim sudom, a Upravni sud Republike Hrvatske je provodeći
kontrolu zakonitosti pojedinačnih akata o tužbi podnositeljice odlučio,
ocijenivši da je činjenično stanje pravilno i potpuno utvrđeno, da je pravilno
primijenjeno materijalno pravo, te da nema povrede odredbi postupovnog prava.
9. Ocjenjujući razloge podnositeljice sa stajališta članka 29. stavka 1. Ustava,
kojim se jamči pravo na pravično suđenje, Ustavni sud utvrdio je da u konkretnom
slučaju presudom Upravnog suda Republike Hrvatske podnositeljici to ustavno
pravo nije povrijeđeno. Podnositeljici je omogućeno ulaganje pravnog lijeka i
sudjelovanje u postupku koji je prethodio ustavnosudskom. Ustavni sud stoga
utvrđuje da je osporena presuda donesena u postupku provedenom na temelju i u
skladu sa mjerodavnim odredbama Zakona o javnom bilježništvu, koji je u slučaju
podnositeljice ustavne tužbe mjerodavan propis i u postupovnom i u
materijalnopravnom smislu, te Zakona o upravnim sporovima (»Narodne novine«,
broj 53/91, 9/92 i 77/92).
10. Podnositeljica u ustavnoj tužbi ističe povredu članka 16. Ustava, koji
propisuje:
*Slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i
prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral i zdravlje.
Svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za
ograničenjem u svakom pojedinom slučaju.*
Razvidno je da članak 16. stavak 1. Ustava izrijekom dopušta da se ljudska prava
i temeljne slobode (ustavna prava) mogu ograničavati samo zakonom i to samo iz
Ustavom propisanih razloga.
Ustavno jamstvo propisano u članku 16. stavku 2. Ustava, Ustavni sud štiti u
ustavnosudskom postupku pokrenutom ustavnom tužbom, ali ne kao samostalnu pravnu
osnovu. Po naravi stvari, jamstvo razmjernosti ograničenja ustavnih prava ne
može se u ustavnoj tužbi isticati samostalno, nego samo u odnosu prema nekom
ustavnom pravu sadržanom u drugim odredbama Ustava.
Polazeći od utvrđenja navedenih u točkama 7., 8. i 9. obrazloženja ove odluke,
Ustavni sud utvrđuje da osporenom presudom Upravnog suda Republike Hrvatske,
koja je donesena na temelju i u skladu sa zakonom, podnositeljici nije
povrijeđeno jamstvo razmjernosti ograničenja ustavnih prava.
11. Odluka se temelji na odredbama članaka 73. i 75. Ustavnog zakona.
12. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-3554/2005
Zagreb, 6. travnja 2006.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Vijeća
**dr.sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Odluka, NN 53/2006-1292
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)