## Uputa za jedinstvenu primjenu Odluke o načinu izračunavanja adekvatnosti kapitala i ponderirane aktive banke

### NN 36/1999 (15.4.1999.), Uputa za jedinstvenu primjenu Odluke o načinu izračunavanja adekvatnosti kapitala i ponderirane aktive banke

# HRVATSKA NARODNA BANKA

Na temelju članka 75. Zakona
o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine« 35/95 -
pročišćeni tekst) i točke IX. Odluke
o načinu izračunavanja adekvatnosti kapitala i ponderirane
aktive banke (»Narodne novine« 32/99) donosim

## **UPUTU**

### **ZA JEDINSTVENU PRIMJENU ODLUKE O NAČINU IZRAČUNAVANJA ADEKVATNOSTI KAPITALA I PONDERIRANE AKTIVE BANKE**

OPĆE ODREDBE

Adekvatnost kapitala je sposobnost
banke da podnese rizike koji proizlaze iz njenog poslovanja. Stopom
adekvatnosti kapitala ograničava se opseg poslovanja banaka
te se taj opseg dovodi u vezu s rizicima u poslovanju i kapitalom
koji je na raspolaganju za pokriće tih rizika.

Pri izračunu adekvatnosti kapitala
aktivne bilančne i konvertirane izvanbilančne rizične
stavke raspoređuju se i ponderiraju odgovarajućim stupnjevima
rizika. U ponderiranu aktivu koja se koristi za izračun
adekvatnosti kapitala ne uključuju se aktivne bilančne
i izvanbilančne rizične stavke iz točke VIII.
Odluke o načinu izračunavanja adekvatnosti kapitala
i ponderirane aktive banke (u daljnjem tekstu Odluka), tj. aktivne
bilančne i izvanbilančne rizične stavke koje
predstavljaju odbitke kod izračuna jamstvenog kapitala:

1. nematerijalna imovina u obliku
goodwilla, licenci, patenata i zaštitnih znakova;

2. potraživanja i potencijalne
obveze osigurane vlastitim običnim i povlaštenim dionicama
banke;

3. kredit kojim su kupljene dionice
banke;

4. potraživanja i potencijalne
obveze osigurane hibridnim ili podređenim instrumentima do
iznosa do kojeg se ti instrumenti uključuju u dopunski
kapital;

5. ulaganja banke u dionice i druge
financijske instrumente koji se uključuju u jamstveni kapital
druge banke;

6. potraživanja od pravnih osoba
i potencijalne obveze prema pravnim osobama nad kojima banka ima
izravno ili neizravno potpuno ili većinsko vlasništvo,
ako su ta potraživanja ili te potencijalne obveze uspostavljene
uz uvjete koji su povoljniji od uobičajenih uvjeta banke
ili povoljniji od uvjeta na financijskim tržištima za
usporedive poslove ili ako uvjeti ne odgovaraju načelima
sigurnog i stabilnog bankovnog poslovanja;

7. potraživanja od pravnih osoba
i potencijalne obveze prema pravnim osobama nad kojima izravno
ili neizravno, potpuno ili većinsko vlasništvo imaju
osobe iz članka 46. stavka 1., 2., 3., 4. Zakona o bankama,
ako su ta potraživanja ili te potencijalne obveze uspostavljene
uz uvjete koji su povoljniji od uobičajenih uvjeta banke,
ili povoljniji od uvjeta na financijskim tržištima za
usporedive poslove, ili ako uvjeti ne odgovaraju načelima
sigurnog i stabilnog bankovnog poslovanja;

8. potraživanja od i potencijalne
obveze prema osobama iz članka 46. stavka 1., 2., 3., 4.
Zakona o bankama, neovisno o tome jesu li im odobrene kao trgovcima
pojedincima ili fizičkim osobama, ako su ta potraživanja
ili te potencijalne obveze uspostavljene uz uvjete koji su povoljniji
od uobičajenih uvjeta banke, ili povoljniji od uvjeta na
financijskim tržištima za usporedive poslove, ili ako
uvjeti ne odgovaraju načelima sigurnog i stabilnog bankovnog
poslovanja;

9. potraživanja i potencijalne
obveze osigurane dionicama drugih banaka koje ne kotiraju na službenim
burzama.

U konsolidiranom financijskom izvještaju
navedene stavke koje predstavljaju dio unutargrupnih transakcija
ne uključuju se u ponderiranu aktivu.

Sukladno Odluci, aktiva i konvertirana
izvanbilančna rizična aktiva raspoređuju se
u rizične kategorije koje su utvrđene ovisno o tipu
financijskog instrumenta, karakteristikama dužnika i garanta
te instrumenata osiguranja naplate. Ukupni iznos svake kategorije
množi se s pripadajućim ponderom rizičnosti.
Zbroj dobivenih ponderiranih iznosa svake od kategorija čini
ponderiranu aktivu banke, što predstavlja nazivnik kod izračuna
adekvatnosti kapitala.

Izvješća temeljem ove Upute
banke dostavljaju na nekonsolidiranoj i konsolidiranoj osnovi
te u rokovima utvrđenim u točki IX. Odluke.

Izračun adekvatnosti kapitala
dostavlja se na obrascima:

(a) Ponderirana aktiva (obrazac PA)
i

(b) Adekvatnost kapitala (obrazac
AK).

Navedeni obrasci nalaze se u prilogu
Upute i njezin su sastavni dio. Banke dostavljaju obrasce na
papiru i na magnetskom mediju. Obrasci na magnetskom mediju dostavljaju
se sukladno Uputi za dostavljanje izvješća za nadzor
banaka na magnetskom mediju.

Prilikom sastavljanja obrazaca u zaglavlju
obrasca pod "naziv banke" u nekonsolidiranom izvješću
navodi se puno ili skraćeno ime banke, a u konsolidiranom
izvješću navodi se naziv grupe. Pod "MBR banke"
u nekonsolidiranom izvještaju navodi se jedinstveni matični
broj banke koji određuje Državni zavod za statistiku,
a u konsolidiranom izvještaju navodi se matični broj
banke matice. Pod "oznaka izvješća" navodi
se "NP" za nekonsolidirano privremeno izvješće,
"NR" za nekonsolidirano revidirano izvješće
te "KR" za konsolidirano revidirano izvješće.
Pod "datum" navodi se posljednji dan izvještajnog
tromjesečja.

Pojam "potraživanje",
koji se koristi u obrascu PA, obuhvaća potraživanja
po depozitima, kreditima, vrijednosnim papirima, obračunatim
kamatama, naknadama i provizijama te sva ostala potraživanja
od komitenata banke.

Sva potraživanja i izvanbilančne
rizične stavke (stavke koje se konvertiraju) u obrascu
PA navode se prema podacima iz knjigovodstvenih evidencija po
ugovorenom roku dospijeća, osim kada se izričito
zahtijeva preostali rok dospijeća.

Kod određivanja odgovarajuće
rizične kategorije za pojedine stavke aktive i konvertirane
izvanbilančne rizične stavke, u slučaju da
postoje stavke koje imaju odlike različitih rizičnih
kategorija, one se raspoređuju u kategoriju s najmanjim ponderom.

Nakon što je utvrđen ponder
za pojedine stavke aktive i konvertirane izvanbilančne
rizične stavke (stavke su raspoređene u određene
skupine prema ponderima), stavke aktive i konvertirane izvanbilančne
rizične stavke koje su raspoređene u skupine s ponderom
manjim od 100 posto, banka po svom izboru može svrstati u
kategoriju višeg rizika, tj. u kategoriju s višim ponderom.

U neke rizične kategorije uključuju
se potraživanja od dužnika iz država članica
OECD-a. Države članice OECD-a (Organization for Economic
Cooperation and Development) su:

Australija, Austrija, Belgija, Kanada,
Češka, Danska, Njemačka, Finska, Francuska,
Grčka, Island, Irska, Italija, Japan, Koreja, Luksemburg,
Mađarska, Meksiko, Nizozemska, Novi Zeland, Norveška,
Poljska, Portugal, Španjolska, Švedska, Švicarska,
Turska, Ujedinjeno Kraljevstvo i Sjedinjene Američke Države.

Potraživanja od banaka raspoređuju
se ovisno o njihovom stupnju kreditne sposobnosti. Primjereni
stupanj kreditne sposobnosti imaju banke koje zadovoljavaju najmanje
jedan od sljedećih kriterija:

a) imaju jednu od četiri najviše
investicijske ocjene kod agencija Standard&Poor, Moodyžs
ili Fitch IBCA;

b) sjedište im je u državama
članicama OECD-a i u većinskom su vlasništvu
(iznad 50 posto njihove vlasničke glavnice) središnje
države (vidi Uputu za primjenu kontnog plana za banke) u
kojoj im je sjedište;

c) domaće banke čija
je adekvatnost kapitala jednaka ili veća od zakonskog minimuma.

Sve ostale banke, koje ne zadovoljavaju
najmanje jedan od gornjih kriterija, smatraju se bankama koje
nemaju primjereni stupanj kreditne sposobnosti.

Pojam primjerenog osiguranja potraživanja
definiran je točkom XX. Odluke o raspoređivanju plasmana
i izvanbilančnih rizičnih stavki i utvrđivanju
izloženosti banke (»Narodne novine« 32/99).

I. PONDERIRANJE BILANČNE AKTIVE

Obrazac PA sastoji se od dva dijela:

I. Ponderiranje bilančne aktive,

II. Konverzija izvanbilančnih
rizičnih stavki u odgovarajuću vrijednost aktive
i ponderiranje stupnjevima rizika.

Obrazac PA u dijelu *"Ponderiranje
bilančne aktive"* sastoji se od dva stupca: "neto
vrijednost" i "ukupni ponderirani iznos". U stupcu
"neto vrijednost" navodi se knjigovodstvena vrijednost
aktivnih bilančnih stavki (koje se uključuju u ukupnu
ponderiranu aktivu) umanjena za posebne rezerve za identificirane
gubitke. U stupcu "ukupni ponderirani iznos" navodi
se umnožak iznosa iz prvog stupca i pripadnog pondera.

Sva potraživanja i ostala aktiva
koja se ne može rasporediti, odnosno nema kvalitetu i svojstva
da se rasporedi u pondere niže od 100 posto, raspoređuje
se u neku od stavki od 116 do 119 ovog obrasca. Na primjer, ako
je kredit osiguran garancijom banke koja ima primjereni stupanj
kreditne sposobnosti, iznos kredita raspoređuje se u ponder
20 posto, a obračunata dospjela i nedospjela kamata u ponder
100 posto. U slučaju su i kredit i ukupna kamata osigurani
garancijom banke koji ima primjereni stupanj kreditne sposobnosti,
zajedno se raspoređuju u ponder 20 posto.

Jednako tako, ako je banka jednom
komitentu odobrila više kredita koji su osigurani različitim
instrumentima osiguranja, krediti se raspoređuju u različite
pondere ovisno o kvaliteti instrumenata osiguranja.

Pod materijalnom imovinom (stavka
117 obrasca PA) podrazumijeva se materijalna imovina (skupina
konta 00, 02, 06) i preuzeta imovina (skupina konta 07), te onaj
dio nematerijalne imovine koji nije uključen u odbitne
stavke pri izračunu jamstvenog kapitala.

U retku *"Ukupni iznos ponderirane
bilančne aktive"* navodi se ukupna neto vrijednost
bilančne aktive i ukupni ponderirani iznos, kako slijedi:

- stavka 120 - zbroj stavki od 101
do 119;

- stavka 220 - zbroj stavki od 201
do 219.

II. KONVERZIJA IZVANBILAN&EGRAVENIH RIZI&EGRAVENIH STAVKI
U ODGOVARAJU&AELIGU VRIJEDNOST AKTIVE I PONDERIRANJE STUPNJEVIMA
RIZIKA

U ovaj dio obrasca unosi se dio izvanbilančnih
rizičnih stavki koji se uključuje u ponderiranu
aktivu, nakon njihovog umanjenja za posebne rezerve za identificirane
gubitke. Svrha ovog dijela obrasca je konverzija izvanbilančnih
rizičnih stavki u odgovarajuću vrijednost aktive
i ponderiranje konvertiranih iznosa s propisanim stupnjevima rizika.

Obrazac PA u dijelu *"Konverzija
izvanbilančnih rizičnih stavki u odgovarajuću
vrijednost aktive i ponderiranje stupnjevima rizika"*
sastoji se od stupca "neto vrijednost" i pet stupaca
pondera. U stupac "neto vrijednost" navodi se knjigovodstvena
vrijednost izvanbilačnih rizičnih stavki umanjena
za posebne rezerve za identificirane gubitke. Ovi iznosi raspoređuju
se u odgovarajuće stupce pondera. Postupak za određivanje
pondera je sljedeći: određenoj izvanbilančnoj
rizičnoj stavki pridružuje se stupanj rizičnosti
pripadajuće bilančne stavke, odnosno, pretpostavlja
se da je izvanbilančna rizična stavka aktivirana
i iskazana u bilančnoj evidenciji. Iskazani iznosi ne množe
se s ponderima rizičnosti, jer se ponderiranje izračunava
na kraju ovog dijela obrasca. Zbroj iznosa u stupcima pondera
mora biti jednak iznosu u stupcu "neto vrijednost".
Na primjer, zbroj iznosa navedenih u stavkama 401, 501, 601, 701
i 801 mora biti jednak iznosu navedenom u stavki 301.

Za očekivati je da se određena
izvanbilančna rizična stavka (redak iz ovog obrasca)
sastoji od više različitih izvanbilančnih financijskih
pozicija. Ako te pozicije imaju različite pondere, ukupni
iznos koji se iskazuje u stupcu "neto vrijednost" rasporedit
će se u dva ili više stupaca pondera. Na primjer, banka
je zaključila dva dugoročna okvirna kredita, svaki
u vrijednosti od 100.000 kuna. Jedan kredit osiguran je prvorazrednim
instrumentima naplate i klasificiran je u rizičnu skupinu
"A". Drugi kredit je neosiguran i raspoređen je
u rizičnu skupinu "B" te je njegova neto vrijednost
85.000 kuna (formirana je posebna rezerva za identificirane gubitke
u iznosu od 15.000 kuna). Ukupan neto iznos odobrenih kredita
u visini od 185.000 kuna iskazat će se u stavki 310. Osiguranom
okvirnom kreditu pridružuje se ponder rizičnosti od
50 posto (100.000 kuna iskazuje se u stavki 610), a neosiguranom
kreditu pridružuje se ponder rizičnosti od 100 posto
(85.000 kuna iskazuje se u stavki 810).

U retku *"Zbroj stavki s konverzijskim
faktorom nula posto"* navodi se zbroj izvanbilančnih
rizičnih stavki s konverzijskim faktorom nula posto iskazanih
u stupcu "neto vrijednost" i stupcima pondera, kako
slijedi:

- stavka 304 - zbroj stavki od 301
do 303,

- stavka 404 - zbroj stavki od 401
do 403,

- stavka 504 - zbroj stavki od 501
do 503,

- stavka 604 - zbroj stavki od 601
do 603,

- stavka 704 - zbroj stavki od 701
do 703 i

- stavka 804 - zbroj stavki od 801
do 803.

U retku *"Ukupni iznos izvanbilančnih
rizičnih stavki konvertiranih s faktorom nula posto"*
navode se iznosi iz stavki 404, 504, 604, 704 i 804 pomnoženi
s nulom.

U retku *"Zbroj stavki s konverzijskim
faktorom 20 posto"* navodi se zbroj izvanbilančnih
rizičnih stavki s konverzijskim faktorom 20 posto iskazanih
u stupcu "neto vrijednost" i stupcima pondera, kako
slijedi:

- stavka 308 - zbroj stavki 306 i
307;

- stavka 408 - zbroj stavki 406 i
407;

- stavka 508 - zbroj stavki 506 i
507;

- stavka 608 - zbroj stavki 606 i
607;

- stavka 708 - zbroj stavki 706 i
707 i

- stavka 808 - zbroj stavki 806 i
807.

U retku *"Ukupni iznos izvanbilančnih
rizičnih stavki konvertiranih s faktorom 20 posto"*
navode se iznosi iz stavki 408, 508, 608, 708 i 808 pomnoženi
s 0,2.

U retku "Zbroj stavki s konverzijskim
faktorom 50 posto" navodi se zbroj izvanbilančnih
rizičnih stavki s konverzijskim faktorom 50 posto iskazanih
u stupcu "neto vrijednost" i stupcima pondera, kako
slijedi:

- stavka 312 - zbroj stavki 310 i
311;

- stavka 412 - zbroj stavki 410 i
411;

- stavka 512 - zbroj stavki 510 i
511;

- stavka 612 - zbroj stavki 610 i
611;

- stavka 712 - zbroj stavki 710 i
711 i

- stavka 812 - zbroj stavki 810 i
811.

U retku *"Ukupni iznos izvanbilančnih
rizičnih stavki konvertiranih s faktorom 50 posto"*
navode se iznosi iz stavki 412, 512, 612, 712 i 812 pomnoženi
s 0,5.

U retku *"Ukupni iznos izvanbilančnih
rizičnih stavki konvertiranih s faktorom 100 posto"*
navode se iznosi iz stavki 414, 514, 614, 714 i 814 pomnoženi
s jedan.

U retku *"Ukupni iznos konvertiranih
izvanbilančnih rizičnih stavki"* navodi
se zbroj svih konvertiranih izvanbilančnih rizičnih
stavki, kako slijedi:

- stavka 416 - zbroj stavki 405, 409,
413, i 415;

- stavka 516 - zbroj stavki 505, 509,
513, i 515;

- stavka 616 - zbroj stavki 605, 609,
613, i 615;

- stavka 716 - zbroj stavki 705, 709,
713, i 715;

- stavka 816 - zbroj stavki 805, 809,
813, i 815.

U retku *"Ukupni iznos konvertiranih
izvanbilančnih rizičnih stavki ponderiran sa stupnjevima
rizika"* navodi se kako slijedi:

- stavka 417 - umnožak stavke
416 i pondera nula.

- stavka 517 - umnožak stavke
516 i pondera 0,2.

- stavka 617 - umnožak stavke
616 i pondera 0,5.

- stavka 717 - umnožak stavke
716 i pondera 0,75.

- stavka 817 - umnožak stavke
816 i pondera jedan.

III. IZRA&EGRAVEUN ADEKVATNOSTI KAPITALA

Izračun adekvatnosti kapitala
vrši se na obrascu "AK - Adekvatnost kapitala".
Ponderirana aktiva koja se koristi za izračun adekvatnosti
kapitala sastoji se od ukupnog iznosa ponderirane bilančne
aktive i konvertiranih i ponderiranih izvanbilančnih rizičnih
stavki.

U obrascu AK ponderirana aktiva iz
stavke 903 predstavlja zbroj stavki 901 i 902. Iznos stavke 901
mora odgovarati iznosu stavke 220 iz obrasca PA. Iznos stavke
902 mora odgovarati zbroju stavki 417, 517, 617, 717 i 817 iz
obrasca PA.

Ponderirana aktiva iz stavke 903 ovog
obrasca predstavlja osnovicu za izračun adekvatnosti kapitala,
odnosno nazivnik u formuli. Brojnik predstavlja iznos jamstvenog
kapitala utvrđen u stavki 133 obrasca JAK. Dobiveni rezultat
množi se s faktorom 100 te predstavlja stopu adekvatnosti
kapitala, koja se navodi u stavki 904.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Danom početka primjene ove
Upute prestaje važiti Naputak o primjeni Odluke o uvjetima
primjene odredbi članka 18. Zakona o bankama i štedionicama
(»Narodne novine« 60/94).

Ova Uputa stupa na snagu danom objave
u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. travnja
1999. godine.

O. br. 62-100/04-99/MŠ
Zagreb, 2. travnja 1999.

Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. Marko Škreb,** v. r.

![](dodatni/372095.gif)

![](dodatni/372096.gif)

![](dodatni/372092.gif)

![](dodatni/372093.gif)

![](dodatni/372094.gif)

Uputa, NN 36/1999-748