## Pravilnik o katastru zemljišta

### NN 84/2007 (13.8.2007.), Pravilnik o katastru zemljišta

# DRŽAVNA GEODETSKA UPRAVA

**2625**

Na temelju članka 69. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne
novine«, br. 16/2007) ravnatelj Državne geodetske uprave donosi:

## PRAVILNIK

### O KATASTRU ZEMLJIŠTA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom propisuje se način vođenja katastra zemljišta u prijelaznome
razdoblju i način njegovog postupnog prilagođivanja katastru nekretnina.

Članak 2.

Vođenje katastra zemljišta obuhvaća održavanje katastarskih prostornih jedinica,
vođenje podataka o geodetskoj osnovi i održavanje te osnove, parcelacijske i
druge geodetske elaborate koji služe za provođenje promjena u katastarskom
operatu, vođenje i održavanje katastarskog operata, provedbu promjena podataka o
katastarskim česticama, zgradama i drugim građevinama i posebnim pravnim
režimima, dostavljanje podataka zemljišnoknjižnom sudu te čuvanje i korištenje
podataka katastra zemljišta.
Postupno prilagođivanje katastra zemljišta katastru nekretnina obuhvaća
održavanje katastra zemljišta na način da se u njemu postupno formiraju
posjedovni listovi koji odgovaraju zemljišnoknjižnim ulošcima, upisivanje
vlasnika i ovlaštenika u posjedovne listove te ostvarivanje preduvjeta iz članka
71. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (u daljnjem tekstu: Zakon)
za pojedinačno prevođenje katastarskih čestica u katastar nekretnina.

Članak 3.

Katastar zemljišta vodi se za one katastarske općine za koje nije stavljen u
primjenu katastarski operat katastra nekretnina prema odredbama članka 47.
Zakona, kao i za one katastarske općine za koje nije donijeta odluka iz članka
72. Zakona o postupnome osnivanju katastarskog operata katastra nekretnina.

II. KATASTARSKE PROSTORNE JEDINICE

Članak 4.

Katastarske prostorne jedinice katastra zemljišta jesu:
– katastarska čestica i
– katastarska općina.

Članak 5.

Katastarska čestica dio je područja katastarske općine određen brojem
katastarske čestice i njezinim granicama.
Jedinstveni identifikator katastarske čestice sastoji se od matič­nog broja
katastarske općine i broja katastarske čestice.
Granice katastarske čestice mogu biti međe ili druge granice koje određuju
pravni odnosi na zemljinoj površini uređeni posebnim propisima (vlasništvo,
pravo građenja, drugi stvarno pravni odnos, koncesija, zakup i sl.).
Unutar granica građevnog područja i na građevinskom zemljištu izvan granica toga
područja granice katastarske čestice mogu biti i granice građevne čestice, a na
morskoj obali i granica koju čini crta srednjih viših visokih voda, odnosno
druga crta koja služi za određivanje granice pomorskog dobra.

Članak 6.

Katastarska općina katastra zemljišta je prostorna jedinica za koju se vodi i
održava katastarski operat.
Katastarska općina je određena svojim matičnim brojem, imenom, područjem i
granicama.
Matični broj katastarske općine određuje se u skladu s propisom iz članka 83.
Zakona.
Postojeća podjela na katastarske općine za koje se vodi katastar zemljišta
ostaje na snazi, a na postupak mijenjanja imena, granica i područja tih
katastarskih općina odgovarajuće se primjenjuju odred­be članaka 24. i 26.
Zakona.

III. GEODETSKA OSNOVA

Članak 7.

Geodetsku osnovu katastra zemljišta čine postojeće mreže stalnih geodetskih
točaka i točke geodetske osnove uspostavljene prema Zakonu, zajedno s preglednim
skicama, popisima i položajnim opisima tih točaka.
Na izradbu i održavanje geodetske osnove odgovarajuće se primjenjuje pravilnik
iz članka 10. Zakona.

IV. PARCELACIJSKI I DRUGI GEODETSKI ELABORATI

Članak 8.

Parcelacijski i drugi geodetski elaborati temeljem kojih se provode promjene u
katastarskom operatu katastra zemljišta u pogledu broja, položaja, oblika,
načina uporabe i površine katastarskih čestica, te položaja, oblika i načina
uporabe zgrada i drugih građevina mogu se koristiti kada su pregledani i
potvrđeni od strane područnog ureda za katastar odnosno tijela nadležnog za
katastarske poslove Grada Zagreba (u daljnjem tekstu: katastarski uredi).
U okviru jednog parcelacijskog odnosno drugog geodetskog elaborata može se
iskazati promjena broja, položaja, oblika, načina uporabe i površine jedne ili
više katastarskih čestica kao i promjena položaja oblika i načina uporabe jedne
ili više zgrada ili drugih građevina.
Sadržaj i oblik parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata iz stavka 1. ovog
članka, te način njihove izradbe, pregledavanja i potvrđivanja, uređuje se
pravilnikom iz članka 61. Zakona.

V. VOĐENJE I ODRŽAVANJE KATASTARSKOG OPERATA

Članak 9.

Katastarski operat katastra zemljišta čine:
– katastarski plan,
– popis katastarskih čestica,
– posjedovni listovi,
– pomoćni popisi i
– zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata.
Popisi katastarskih čestica, posjedovni listovi i pomoćni popisi vode se u
elektroničkom obliku.

*Katastarski plan*
Članak 10.

Katastarski plan katastra zemljišta skupni je grafički prikaz katastarskih
podataka.
Katastarski plan katastra zemljišta obvezno sadrži podatke o:
– brojevima katastarskih čestica,
– međama i drugim granicama katastarskih čestica,
– granicama načina uporabe dijelova katastarskih čestica,
– zgradama i drugim građevinama,
– kućnim brojevima zgrada i
– nazivlju (rudinama, ulicama, trgovima i drugom nazivlju).
Na katastarski plan, u pogledu njegovih dijelova, podjele na listove, mjerila i
točnosti te kartografskih znakova i opisa odgovarajuće se primjenjuju propisi o
katastru nekretnina.

Članak 11.

Katastarski plan vodi se u elektroničkom obliku (digitalni katastarski plan).
Do prevođenja u elektronički oblik katastarski plan se vodi u analognom obliku.
Da bi se katastarski plan prestao voditi u analognom obliku moraju biti
zadovoljeni sljedeći uvjeti:
– digitalni katastarski plan mora biti izrađen sukladno tehničkim
specifikacijama za njegovu izradu,
– sadržaj digitalnog katastarskog plana mora biti dopunjen podacima
parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata temeljem kojih je donijeto
odgovarajuće rješenje o provedbi promjena u katastarskom operatu,
– sadržaj digitalnog katastarskog plana mora biti uspoređen s popisom
katastarskih čestica i posjedovnim listovima i
– za nesuglasice između podataka digitalnog katastarskog plana i popisa
katastarskih čestica i posjedovnih listova moraju biti izrađeni popisi razlika.
Odobrenje za prestanak vođenja katastarskog plana u analognom obliku izdaje se
na zahtjev katastarskog ureda.
Analogni katastarski plan stavljen izvan uporabe pohranjuje se u nadležnom
katastarskom uredu.

Članak 12.

Brisanje podataka koji nisu sadržaj katastarskog plana prema ovom pravilniku
provodi se prilikom prevođenja katastarskih planova u elektronički oblik
sukladno programima Državne geodetske uprave (u daljnjem tekstu: Uprava).
Dopune digitalnog katastarskog plana u pogledu prikazivanja katastarskih
podataka koji su obavezni sadržaj katastarskog plana u prema ovom pravilniku i
izradba preglednih katastarskih karata provode se sukladno programima Uprave te
planovima katastarskih ureda.

Članak 13.

Katastarski plan vođen u elektroničkom obliku podataka čuva se i održava u
katastarskim uredima, a pohranjuje se i u Središnjem uredu Državne geodetske
uprave (u daljnjem tekstu: Središnji ured) u središnjoj bazi podataka digitalnog
katastarskog plana.
Katastarski plan vođen u elektroničkom obliku vodi se i održava u zajedničkom
informacijskom sustavu zemljišnih knjiga i katastra kada se za to stvore uvjeti.

*Popis katastarskih čestica*
Članak 14.

Popis katastarskih čestica unutar katastarske općine sadrži podatke o broju
katastarske čestice, njezinoj adresi, načinu uporabe katastarske čestice i
njezinih dijelova koji se upotrebljavaju na različite načine, podatke o zgradama
i drugim građevinama evidentiranim u okviru katastarskih čestica, podatke o
posebnim pravnim režimima evidentiranim na katastarskim česticama, površini
katastarskih čestica i površini dijelova katastarske čestice koje se
upotrebljavaju na različiti način, podatke o broju detaljnog lista katastarskog
plana, broju posjedovnog lista i broju zemljišnoknjižnog uloška u kojima je
katastarska čestica upisana te podatke o rednim brojevima iz popisa promjena
koje se odnose na česticu.

Članak 15.

Broj katastarske čestice može se sastojati od osnovnog broja i podbroja.

Članak 16.

Pod adresom katastarske čestice podrazumijeva se njena pripadnost rudini, ulici,
trgu i sl.

Članak 17.

Podaci o načinu uporabe katastarske čestice odnosno njezinih dijelova, iskazuju
se tako da se katastarskoj čestici, odnosno njezinu dijelu, pridruži podatak o
kojoj od vrsta uporabe.
Vrste uporabe mogu biti sljedeće:
– za poljoprivredna zemljišta: nerazvrstano poljoprivredno zemljište, oranica,
oranica-staklenik, oranica-plastenik, vrt, vrt-staklenik, vrt-plastenik,
voćnjak, voćnjak-rasadnik, maslinik, maslinik-rasadnik, vinograd,
vinograd-rasadnik, livada, pašnjak, trstik i ribnjak,
– za šumska zemljišta: šuma i ostalo šumsko zemljište,
– za unutrašnje vode: rijeka, potok, kanal, jezero, akumulacija, retencija,
rukavac, bara i močvara,
– za površine mora: more, ribogojilište i marikultura,
– za prirodno neplodno zemljište: neplodno zemljište, stjenjak, kamenjar, golet,
gromača, pijesak, klizište, vododerina, sprud, stjenovita obala, šljunčana obala
i pješčana obala,
– za zemljište privedeno svrsi: izgrađeno zemljište, zemljište pod zgradama,
dvorište, park, zemljište za sport i rekreaciju, dječje igralište, tržnica,
sajmište, groblje, uređena plaža, luka, marina, zračna luka, kamenolom,
šljunčara, pješčenjak, otvoreni kop, nasip, usjek, ustava, deponija, ulica, trg,
cesta, put, autocesta i željeznička pruga.
Katastarskoj čestici može se pridružiti podatak i o nekoj drugoj vrsti uporabe
ako je evidentiranje te vrste uporabe propisano posebnim zakonom.

Članak 18.

Podaci o zgradama koji se evidentiraju u katastru zemljišta jesu:
– način uporabe zgrade,
– naziv zgrade,
– tlocrtna površina zgrade i
– kućni brojevi zgrade.

Članak 19.

Način uporabe zgrada evidentira se razvrstavanjem zgrade u jednu od vrsta
uporabe određenih ovim pravilnikom.
Vrste uporabe zgrada mogu biti sljedeće:
– za zgrade koje se upotrebljavaju za stanovanje: kuća, stambena zgrada i zgrada
mješovite uporabe,
– za zgrade za povremeni boravak: zgrada za povremeni boravak, kuća za odmor,
voćarska kuća, vinogradarska kuća, seljački stan, ribarska kuća, planinska kuća,
– za poslovne i sportsko-rekreacijske zgrade: poslovna zgrada, hotel, motel,
prenoćište, restoran, zgrada za iznajmljivanje, upravna zgrada, servisna zgrada,
zgrada za prijem putnika, benzinska stanica, sportska dvorana, zatvoreni bazen,
stadion, svjetionik,
– za javne, sakralne i zgrade spomeničke baštine: javna zgrada, sakralna zgrada,
zgrada spomeničke baštine, sveučilište, škola, dječji vrtić, bolnica, ambulanta,
crkva, kapelica, samostan, manastir, sinagoga, džamija, spomenik, spomen
obilježje
– za gospodarske zgrade: gospodarska zgrada, hidrocentrala, termocentrala,
toplana, trafostanica, pumpna stanica, hala, otvorena hala, hangar, spremnik,
silos, staklenik, toranj.
– za pomoćne zgrade uz stambenu ili drugu zgradu: garaža, nad­strešnica,
drvarnica, spremište, dvorišna zgrada, pomoćna zgrada,
– za ruševine: ruševina i ruševina spomenik,
– za podzemne zgrade: podzemna zgrada, podzemna poslovna zgrada, podzemna
garaža, podzemno sklonište.
Zgrade se mogu evidentirati i s kojom drugom vrstom uporabe kada to odobri
Središnji ured.

Članak 20.

Naziv zgrade može biti uvriježeni naziv za neku zgradu ili njen naziv koji
proizlazi iz dokumentacije o gradnji.

Članak 21.

Tlocrta površina zgrade je površina dobivena iz prikaza zgrade na katastarskom
planu koji prikaz čini vertikalna projekcija svih zatvorenih, otvorenih i
natkrivenih konstruktivnih dijelova zgrade, osim balkona, uključivši i terase u
prizemlju zgrade kada su iste konstruktivni dio podzemne etaže.
Tlocrtna površina zgrade može biti i neka druga površina određena propisima o
prostornom uređenju i gradnji.

Članak 22.

Kućni brojevi zgrade su brojevi određeni po propisima o naseljima.

Članak 23.

Podaci o posebnim pravnim režimima koji su uspostavljeni na katastarskoj čestici
iskazuju se pridruživanjem podatka o posebnom pravnom režimu katastarskoj
čestici.
Posebni pravni režimi koji se evidentiraju u katastru zemljišta jesu:
1. pomorsko dobro (PD),
2. vodno dobro (VD),
3. kulturno dobro (KD),
4. strogi rezervat (SR),
5. nacionalni park (NP),
6. posebni rezervat (PR),
7. park prirode (PP),
8. regionalni park (RP),
9. spomenik prirode (SP),
10. značajni krajobraz (ZK),
11. park šuma (PŠ),
12. spomenik parkovne arhitekture (SA),
13. štićeno područje (ŠP),
14. zemljište posebne namjene koje se koristi za djelatne potrebe obrane (PO),
15. područje graničnog prijelaza (GP),
16. željeznička infrastruktura (ŽI) i
17. lučko područje (LP)
Katastarskoj čestici pridružuje se podatak i o kojem drugom posebnom pravnom
režimu ako je to određeno posebnim zakonom.

Članak 24.

Površine katastarskih čestica kao i površine dijelova katastarskih čestica koji
se upotrebljavaju na različiti način iskazuju se u metrima kvadratnim.

Članak 25.

Pod brojem detaljnog lista katastarskog plana podrazumijeva se njegov broj u
okviru katastarske općine (lokalna oznaka).

Članak 26.

Broj zemljišnoknjižnog uloška upisuje se u popis katastarskih čestica ako su
podaci o položaju, obliku i površini katastarske čestice istovjetni u katastru
zemljišta i zemljišnoj knjizi.

*Posjedovni listovi*
Članak 27.

Posjedovni list sadrži podatke o broju posjedovnog lista unutar katastarske
općine, imenu i prezimenu odnosno nazivu vlasnika odnosno ovlaštenika (nositelja
prava građenja, plodouživatelja, upravitelja, koncesionara, zakupoprimca i sl.),
matičnom broju ili drugom broju kojim se označava vlasnik odnosno ovlaštenik (u
daljnjem tekstu: identifikacijski broj upisane pravne ili fizičke osobe),
podatke o prebivalištu odnosno sjedištu vlasnika odnosno ovlaštenika, podatke o
suvlasničkim omjerima vlasnika kada su oni utvrđeni po nadležnom tijelu, te
podatke o katastarskim česticama sukladno članku 14. ovog pravilnika.
Katastarske čestice upisuju se u posjedovni list po rastućem redu njihovih
brojeva.

*Pomoćni popisi*
Članak 28.

Pomoćni popisi jesu:
– popis osoba upisanih u posjedovne listove i
– popis promjena.

Članak 29.

Popis osoba sadrži podatke o imenu i prezimenu odnosno nazivu vlasnika odnosno
ovlaštenika, identifikacijskom broju upisane pravne ili fizičke osobe,
prebivalištu odnosno sjedištu vlasnika odnosno ovlaštenika, podatke o brojevima
posjedovnih listova u koje je vlasnik odnosno ovlaštenik upisan te podatke o
suvlasničkim omjerima vlasnika kada su oni utvrđeni.

Članak 30.

Popis promjena sadrži stanje katastarskih podataka prije promjene i njihovo
stanje nakon promjene kao i podatke o vrstama i razlozima promjene.
Promjena se, u popisu promjena, označava rednim brojem promjene i godinom u
kojoj je nastala.
Za promjene koje su provedene u katastarskom operatu u popisu promjena se vodi i
broj upravnog rješenja kojim je promjena provedena.

*Zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata*
Članak 31.

Zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata je zbirka koja se vodi po
katastarskim općinama, a sastoji se od potvrđenih parcelacijskih i drugih
geodetskih elaborata, te drugih isprava na temelju kojih su provedene promjene u
katastarskome operatu.
Parcelacijski i drugi geodetski elaborati označavaju se prije ulaganja u zbirku
isprava rednim brojem unutar katastarske općine i godinom u kojoj je
parcelacijski elaborat pregledan i potvrđen, te brojem upravnog rješenja kojim
je promjena provedena u katastarskom operatu.

Članak 32.

Zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata prevodi se u digitalne
zapise sukladno programima Državne geodetske uprave i pohranjuje u njezinim
digitalnim arhivama.

VI. PROVEDBA PORMJENE PODATAKA O KATASTARSKIM ČESTICAMA, ZGRADAMA I DRUGIM
GRAĐEVINAMA I POSEBNIM PRAVNIM REŽIMIMA

*Provedba promjene podataka o katastarskim česticama*
Članak 33.

Promjene u katastarskom operatu katastra zemljišta u pogledu broja, položaja,
oblika, načina uporabe i površine katastarskih čestica, te položaja, oblika i
načina uporabe zgrada i drugih građevina provode se na temelju zahtjeva stranke
ili po službenoj dužnosti.
Zahtjevu iz stavka 1. ovog članka podnositelj zahtjeva prilaže odgovarajući
parcelacijski ili drugi geodetski elaborat.

Članak 34.

Promjene glede broja, položaja, oblika, načina uporabe i površine katastarskih
čestica, koje imaju za posljedicu upise u zemljišnoj knjizi u okviru istog
zemljišnoknjižnog tijela, u katastarskom operatu provode se temeljem
parcelacijskog ili drugog geodetskog elaborata i pravomoćnog rješenja
katastarskog ureda donesenog u upravnome postupku.
Promjene iz stavka 1. ovog članka koje se ne mogu provesti u katastru zemljišta
bez prethodno sastavljenih tabularnih isprava pogodnih za upis u zemljišnoj
knjizi provode se u katastru zemljišta nakon što te isprave budu sastavljene i
nakon njihove provedbe u zemljišnoj knjizi.
Promjene iz stavka 2. ovog članka odnose se na parcelacijske ili druge geodetske
elaborate kojima se osniva katastarska čestica od katastarskih čestica ili
dijelova katastarskih čestica upisanih u više zemljišnoknjižnih uložaka
različitih vlasnika kao i na elaborate koji služe za sudska razvrgnuća
suvlasništva i pojedinačne zemljišnoknjižne ispravne postupke u okviru kojih
dolazi i do promjene broja, položaja, oblika i površine katastarskih čestica.
Promjene iz stavka 2. ovog članka provode se u katastru zemljišta po službenoj
dužnosti nakon što katastarski ured primi obavijest zemljišnog suda o provođenju
te promjene u zemljišnoj knjizi.

Članak 35.

Površine katastarskih čestica izračunavaju se u ravnini iz izvornih podataka
(koordinata) dobivenih na temelju terenskih mjerenja.
Terenska mjerenja moraju biti obavljena barem onom točnošću kojom je obavljena
izmjera na temelju koje je izrađen katastarski operat.

Članak 36.

Na promjenu površine katastarskih čestica u katastru zemljišta odgovarajuće se
primjenjuju kriteriji iz članka 74. Zakona.

Članak 37.

Promjenu načina uporabe katastarske čestice ili njezinih dijelova moguće je
izvršiti pod uvjetom da je takva promjena u naravi izvršena.
Promjene iz stavka 1. ovog članka mogu se provesti ako su trajnog karaktera.
Katastarska čestica može imati jednu ili više vrsta uporabe.

Članak 38.

Oranice, livade, pašnjaci, trstici i nerazvrstano poljoprivredno zemljište
iskazat će se kao dio katastarske čestice zasebne vrste uporabe ako im je
površina veća od 500 metara kvadratnih.
Vrtovi, voćnjaci, vinogradi, maslinici, ribnjaci i šume iskazat će se kao dio
katastarske čestice zasebne vrste uporabe ako im je površina veća od 200 metara
kvadratnih.
Šumska zemljišta koja nisu šume iskazat će se kao dio katastarske čestice
zasebne vrste uporabe, ako im je površina veća od 500 metara kvadratnih.
Zemljišta koja po načinu uporabe ne zadovoljavaju kriterije iz stavka 1., 2. i
3. ovoga članka pridružuju se većemu ili pretežitijem načinu uporabe.
Zemljišta uz zgrade i dvorišta koja ne zadovoljavaju kriterije iz stavka 1., 2.
i 3. ovoga članka svrstavaju se u dvorišta.

*Evidentiranje i promjene podataka o zgradama i drugim građevinama*

Članak 39.

Položaj i oblik zgrada i drugih građevina kao i način njihove uporabe
evidentiraju se u katastru zemljišta temeljem geodetskog elaborata i pravomoćnog
rješenja katastarskog ureda donesenog u upravnome postupku.
Zgrade i druge građevine mogu se evidentirati u okviru katastarske čestice ili u
okviru prava građenja.
Zgrade i druge građevine mogu se evidentirati i prikazivati kao zasebne ako
tvore zasebnu tehničko-tehnološku, odnosno uporabnu cjelinu.
U slučaju dvojbe je li riječ o jednoj ili više zgrada odnosno drugih građevina
odlučujuća je građevna dokumentacija.
Zgrade se mogu evidentirati i prikazivati ako su trajnog karaktera i ako je
njihova tlocrtna površina veća od 10 metara kvadratnih.
Zgrade čije je evidentiranje posebno značajno (npr. trafostanice) kao i zgrade
koje se koriste za stanovanje, mogu se evidentirati i prikazivati i ako je
njihova tlocrtna površina manja od 10 metara kvadratnih.
Nedovršene zgrade koje se već koriste za stanovanje mogu se evidentirati kao
zgrade ako su sagrađene njihove prve etaže.
Dovršene zgrade mogu se evidentirati i ako nisu useljene.

Članak 40.

Zgrade se evidentiraju na način da se na katastarskom planu prikaže njihov
položaj i oblik u skladu s ovim pravilnikom, način njihove uporabe i kućni
brojevi, a u popisu katastarskih čestica odnosno u posjedovnom listu način
njihove uporabe, njihov naziv i tlocrtna površina te kućni brojevi.
Zgrade se evidentiraju na način iz stavka 1. ovog članka ako je geodetskom
elaboratu koji služi za njihovo evidentiranje priložen akt na temelju kojeg su
se mogle graditi.
Pod aktom na temelju kojeg su se zgrade ili druge građevine mogle graditi
podrazumijeva se uporabna dozvola, potvrda glavnog projekta, završno izvješće
nadzornog inženjera, rješenje o izvedenom stanju, potvrda izvedenog stanja i
potvrda tijela nadležnog za gradnju sukladno propisima o gradnji.
Zgrade i druge građevine evidentirane u katastarskom operatu do stupanja na
snagu ovog pravilnika ostaju evidentirane po pravilima koja su vrijedila u
trenutku njihovog evidentiranja, a za promjenu podataka o tim zgradama
primjenjuju se odredbe ovog pravilnika.

Članak 41.

Zgrade koje se po prvi puta evidentiraju u katastru zemljišta i zemljišnoj
knjizi, a čije se evidentiranje predlaže parcelacijskim ili drugim geodetskim
elaboratom kojem nije priložen akt na temelju kojeg su se mogle graditi,
evidentiraju se na način da se prikazuju samo na katastarskom planu u posebnom
sloju podataka.
Ovo evidentiranje se provodi na način da se u popisu katastarskih čestica i u
posjedovnom listu zemljište pod zgradom evidentira kao izgrađeno zemljište, u
smislu članka 17. ovog pravilnika, a za ostalo zemljište na katastarskoj čestici
stvarna vrsta njegove uporabe sukladno ovom pravilniku (npr. dvorište).
Granice vrsta uporabe iz stavka 2. ovog članka ucrtavaju se na katastarski plan.
Oznaka načina uporabe zgrade i kućni brojevi zgrade evidentiraju se u posebnom
sloju podataka samo na katastarskim planovima koji se vode u elektroničkom
obliku.

Članak 42.

Ako se u postupku evidentiranja neke zgrade ili druge građevine utvrdi da
geodetskom elaboratu nije priložen akt na temelju kojeg su se mogle graditi,
nadležni katastarski ured je o takvoj zgradi dužan obavijestiti građevinsku
inspekciju nakon pravomoćnosti rješenja kojim je promijenjen način uporabe
zemljišta u smislu članka 41. ovog Pravilnika.

Članak 43.

Sve zgrade i druge građevine izgrađene bez građevinske dozvole do 15. veljače
1968. godine smatraju se građevinama za koje je priložen akt na temelju kojeg su
se mogle graditi, ako je u postupku njihovog evidentiranja priložen dokaz o tome
da su sagrađene prije 15. veljače 1968. godine ili dokaz da su evidentirane u
nekoj dokumentaciji katastarskog ureda ili Središnjeg ureda prije 15. veljače
1968. godine sukladno propisima o gradnji.
Smatra se da je riječ o istovjetnoj zgradi ako je razlika tlocrtne površine
zgrade koja proizlazi iz parcelacijskog ili drugog geodetskog elaborata i
tlocrtne površine zgrade koja proizlazi iz dokumentacije katastarskog ureda ili
Središnjeg ureda najviše do 15%.

Članak 44.

Sve zgrade i druge građevine izgrađene na temelju građevinske dozvole ili drugog
odgovarajućeg akta izdanog do 19. lipnja 1991. godine smatraju se građevinama za
koje je priložen akt na temelju kojeg su se mogle graditi ako je u postupku
njihovog evidentiranja priložena pravomoćna građevinska dozvola ili drugi
odgovarajući akt i potvrda da u vezi s tom građevinom nije u tijeku postupak
građevinske inspekcije.

Članak 45.

Sve zgrade i druge građevine izgrađene, rekonstruirane ili sanirane u sklopu
projekata ratom oštećenih ili porušenih kuća nadležnih ministarstava, smatraju
se građevinama za koje je priložen akt na temelju kojeg su se mogle graditi ako
je u postupku njihovog evidentiranja priložen projekt prema kojem su građene ili
snimak postojećeg stanja građevine i dokaz da su građene odnosno rekonstruirane
u sklopu projekta nadležnih ministarstava (ugovor o obnovi, akt tijela državne
vlasti, zapisnik o primopredaji građevine i drugo).
Sve zgrade i druge građevine čija je građevinska dozvola ili drugi odgovarajući
akt uništena ili je nedostupna uslijed prirodne nepogode, ratnih i dugih
razaranja, djelovanja ili događanja te građevine za koje u vrijeme njihovog
građenja građevinska dozvola ili drugi odgovarajući akt nije bio potreban
smatraju se građevinama za koje je priložen akt na temelju kojeg su se mogle
graditi ako je u postupku njihovog evidentiranja priložena potvrda da je
građevinska dozvola ili drugi odgovarajući akt uništen ili nedostupan odnosno da
nije bio potreban i snimak postojećeg stanja građevine.
Sve zgrade i druge građevine koje je država kupila u svrhu stambenog
zbrinjavanja u smislu Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne
novine«, br. 44/1996, 57/1996, 124/1997, 78/1999, 73/2000, 87/2000, 127/2000,
94/2001, 88/2002, 42/2005 i 90/2005) smatraju se građevinama za koje je priložen
akt na temelju kojeg su se mogle graditi ako je u postupku njihovog
evidentiranja priložen snimak postojećeg stanja i dokaz da je građevina kupljena
u svrhu stambenog zbrinjavanja u smislu Zakona o područjima posebne državne
skrbi.

Članak 46.

Sve zgrade i druge građevine izgrađene na temelju građevinskih dozvola izdanih
od 20. lipnja 1991. do stupanja na snagu Zakona o prostornom uređenju i gradnji
(»Narodne novine«, br. 76/2207) smatraju se građevinama kojima je priložen akt
na temelju kojeg su se mogle graditi ako je u postupku njihovog evidentiranja
priložena uporabna dozvola ili uvjerenje da je građevina izgrađena u skladu s
građevinskom dozvolom u pogledu vanjskih gabarita i namjene.

Članak 47.

Brisanje zgrade ili druge građevine iz katastarskog operata provodi se pod
uvjetom da je zgrada ili druga građevina uklonjena.
Brisanje se provodi na temelju zahtjeva stranke, priloženog geodetskog elaborata
i pravomoćnog rješenja donesenog u upravnome postupku.

Članak 48.

Brisanje zgrade ili druge građevine provodi se i po službenoj dužnosti, na
temelju zapisnika o uklanjanju građevine koji dostavlja građevinski inspektor
sukladno propisima o gradnji.
U slučaju stavka 1. ovog članka geodetski elaborat izrađuje nad­ležni
katastarski ured po službenoj dužnosti.

Članak 49.

U parcelacijskim i drugim geodetskim elaboratima koji služe za provedbu
dokumenata i akata prostornog uređenja može se prikazati brisanom i zgrada koja
još nije srušena pod uvjetom da je tim dokumentima ili aktima predviđeno njeno
rušenje.

*Evidentiranje posebnih pravnih režima*
Članak 50.

Evidentiranje posebnih pravnih režima na katastarskim česticama provodi se, u
postupku održavanja katastarskog operata katastra zemljišta, na temelju
službenih dokumenata kojima su ti posebni pravni režimi uspostavljeni.

Članak 51.

Katastarske čestice koje se nalaze na području za koje je uspostavljen neki
posebni pravni režim označuju se u popisu katastarskih čestica odnosno u
posjedovnom listu kraticom tog režima, u skladu s člankom 16. ovog pravilnika, a
tako se označuju i kada samo dio katastarske čestice pripada području posebnog
pravnog režima.

VII. DOSTAVLJANJE PODATAKA ZEMLJIŠNOKNJIŽNOM SUDU

Članak 52.

Promjene podataka o broju, položaju, obliku, načinu uporabe, izgrađenosti
(zgradama i drugim građevinama) i površini katastarskih čestica dostavljaju se
zemljišnoknjižnom sudu prijavnim listom kojem se prilaže kopija katastarskog
plana i pravomoćno rješenje katastarskog ureda o provedbi promjene u
katastarskom operatu.
Promjene koje se odnose na građevine koje su uklonjene u postupcima koje provodi
građevinska inspekcija sukladno propisima o gradnji dostavljaju se
zemljišnoknjižnom sudu prijavnim listom kojem se prilaže kopija katastarskog
plana i zapisnik o uklanjanju građevine.
Promjene iz stavka 1. ovog članka za čije je provođenje potrebno prethodno
sastaviti tabularne isprave pogodne za uknjižbu u zemljišnoj knjizi, dostavljaju
se zemljišnoknjižnom sudu prijavnim listom i kopijom katastarskog plana putem
stranaka.
Prijavni list i kopija katastarskog plana iz stavaka 1., 2. i 3. ovog član­ka
moraju biti potvrđeni od strane nadležnog katastarskog ureda.

Članak 53.

Ako se neka katastarska čestica označi u popisu katastarskih čestica odnosno u
posjedovnom listi kraticom nekog posebnog prav­nog režima o tome se označavanju
obavještava nadležni zemljišnoknjižni sud.
Obavještavanje zemljišnoknjižnog suda o označavanju katastarskih čestica
(evidentiranju posebnog pravnog režima) provodi se dostavom popisa katastarskih
čestica na kojima je uspostavljen posebni pravni režim i službenih dokumenata
kojima su posebni pravni režimi uspostavljeni.

VIII. ČUVANJE I KORIŠTENJE PODATAKA

*Čuvanje podataka*
Članak 54.

Na čuvanja podataka katastra zemljišta odgovarajuće se primjenjuju odredbe
pravilnika iz članka 141. Zakona.

*Korištenje podataka*
Članak 55.

Podaci katastra zemljišta su javni i svatko ima pravo, u uredovnom vremenu
katastarskih ureda i pod nadzorom službenika katastarskih ureda, obaviti uvid u
njih te iz njih dobiti izvode ispise i preslike.
Uvid u podatke katastra zemljišta može se obavljati i putem daljinskog uvida u
podatke.
Uvid u podatke može se ograničiti u opsegu koji zahtijevaju interesi unutarnje
sigurnosti i obrane zemlje, odnosno zašite osobnih podataka a koji se određuju
posebnim propisima.
Uvid u sumarne podatke za sve katastarske čestice određene osobe kao i ispis tih
podataka može ostvariti samo osoba koja za taj uvid odnosno ispis dokaže pravni
interes.

Članak 56.

Izvod iz digitalnoga katastarskog plana (kopija katastarskoga plana), prijepis
posjedovnog lista i izvod iz posjedovnog lista te potvrde koje se izdaju na
temelju podataka katastarskog operata katastra zemljišta javne su isprave kad su
ovjerovljene pečatom i potpisom službene osobe.
Podaci katastarskog operata katastra zemljišta mogu se upotrijebiti za pružanje
usluga strankama na temelju njihova zahtjeva.
Podaci katastarskog plana koji je sastavni dio katastarskog operata katastra
zemljišta mogu se upotrijebiti za izradbu prostornih podloga za posebne potrebe.

Članak 57.

Podaci iz katastra zemljišta izdaju se uz naplatu naknade koja se određuje
pravilnikom iz članka 148. Zakona.

Članak 58.

Prijepisi i izvadci iz posjedovnih listova te potvrde o osobama upisanim u
posjedovne listove izdaju se s naznakom da nisu dokaz o vlasništvu.

IX. POSTUPNO PRILAGOĐAVANJE KATASTRA ZEMLJIŠTA KATASTRU NEKRETNINA

*Postupno formiranje posjedovnih listova koji odgovaraju zemljišnoknjižnim
ulošcima*
Članak 59.

Prilikom upisa vlasnika i ovlaštenika u posjedovne listove, posjedovni listovi
se osnivaju i održavaju na način da jedan posjedovni list obuhvaća sve
katastarske čestice koje se nalaze u sastavu odgovarajućeg zemljišnoknjižnog
uloška.
Kada, zbog prirode upisa vlasnika i ovlaštenika u posjedovni list, ne bi u
posjedovnom listu bilo moguće obuhvatiti sve katastarske čestice koje se nalaze
u sastavu nekog zemljišnoknjižnog uloška, katastarske čestice će se upisati u
zasebni posjedovni list.

*Upis vlasnika i ovlaštenika u posjedovne listove*
Članak 60.

Promjene glede nositelja prava na zemljištu (upis vlasnika i ovlaštenika u
posjedovne listove) provode se u katastru zemljišta sukladno odredbama članka
65. Zakona.
Postupak za provođenje promjena iz stavka 1. ovog članka pokreće se na zahtjev
stranke kojem se prilaže odgovarajuća isprava o vlasniku i ovlašteniku zemljišta
ili po službenoj dužnosti kada nadležni katastarski ured zaprimi obavijest o
promjeni nositelja prava na zemljištu od zemljišnoknjižnog suda ili drugog
tijela javne vlasti.

Članak 61.

Ako je rješenjem o nasljeđivanju u ostavinskoj masi neka imovina, temeljem
katastarskih podataka utvrđena kao izvanknjižno vlasništvo, upis izvanknjižnog
vlasnika u posjedovni list izvršiti će se pod uvjetom da se osobe upisane u
zemljišnoj knjizi kao vlasnici katastarskih čestica koje odgovaraju utvrđenima u
ostavinskoj masi takvom upisu ne protive.
U slučaju protivljenja iz stavka 1. ovog članka izvanknjižni vlasnik će se
pozvati na dostavljanje isprave pogodne za upisivanje vlasništva u zemljišne
knjige.
Ukoliko izvanknjižni vlasnik dokaže da je podnio zahtjev za upis u zemljišne
knjige ili pokrenuo drugi odgovarajući postupak u kojem se treba riješiti
pitanje vlasništva, postupak za upis vlasnika u posjedovni list će se prekinuti
do rješenja prethodnog pitanja.
Ukoliko izvanknjižni vlasnik, u ostavljanom mu roku ne pokrene jedan od
postupaka iz stavka 3. ovog članka njegov zahtjev će se odbiti te će se osobe
upisane kao vlasnici katastarskih čestica u zemljišnim knjigama upisati u
posjedovni list.
U postupcima pokrenutim po službenoj dužnosti na odgovarajući način će se
postupiti u smislu stavka 4. ovog članka.

Članak 62.

U katastarskim općinama za koje nisu osnovane zemljišne knjige upis
izvanknjižnog vlasnika u posjedovne listove izvršit će se temeljem kupoprodajnog
ugovara ili druge odgovarajuće isprave pod uvjetom da je dokazan pravni slijed
do osobe upisane u posjedovni list.
Odredba stavka 1. ovog članka na odgovarajući se način može primijeniti i na
upisivanje izvanknjižnih vlasnika u katastarskim općinama za koje postoje
zemljišne knjige ako je stanje katastarskih čestica u katastru zemljišta i
zemljišnoj knjizi potpuno različito odnosno i ako je stanje katastarskih čestica
u katastru i zemljišnim knjigama identično pod uvjetom da se osobe koje su
upisane kao vlasnici katastarskih čestica u zemljišnoj knjizi ne protive upisu
izvanknjižnog vlasnika.

Članak 63.

Katastarski uredi, prije započinjanja postupaka po službenoj dužnosti temeljem
obavijesti, trebaju utvrditi da li je stanje katastarskih čestica u katastru i
zemljišnoj knjizi odgovarajuće (identifikacija).
Ukoliko stanje nije odgovarajuće na obavijest će se staviti službena zabilježba
da se po obavijesti ne može postupiti bez provođenja potrebnih izmjera.
Katastarski uredi ustrojavaju evidenciju područja na kojima se, zbog razloga
nemogućnosti postupanja po obavijestima, trebaju provesti katastarske izmjere
odnosno tehničke reambulacije.

Članak 64.

Upisom u posjedovne listove ne stječe se vlasništvo ni druga stvarna prava.

*Ostvarivanje preduvjeta za postupno izrađivanje katastra nekretnina*

Članak 65.

Ostvarivanje preduvjeta za postupno izrađivanje katastra nekretnina obuhvaća:
1. usklađivanje područja i granica katastarskih općina u katastru i zemljišnim
knjigama,
2. izradbu plana podjele na područja u kojima se katastarskim česticama
pridružuje podatak o istoj adresi katastarske čestice,
3. izradbu elaborata geodetske osnove,
4. izradbu podjele na detaljne listove katastarskog plana,
5. izradbu katastarskog plana u digitalnome obliku,
6. izradbu digitalnog ortofotoplana i digitalnog modela terena,
7. provedbu homogenizacije katastarskoga plana,
8. uspoređivanje podataka digitalnog katastarskog plana s podacima u popisima
katastarskih čestica i posjedovnim listovima i izrađivanje lista razlika,
9. prevođenje postojećih podataka katastara zemljišta u popise katastarskih
čestica i posjedovne listove katastra nekretnina,
10. ustrojavanje zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata i zbirka
isprava sukladno Zakonu.

Članak 66.

Područje i granice katastarske općine usklađuju se u katastru i zemljišnim
knjigama na način da se područje katastarske općine nalazi u okviru područja
mjesne nadležnosti jednog katastarskog ureda i jednog općinskog suda, te na
području jedne jedinice lokalne samouprave.
Usklađivanje područja i granica katastarskih općina u katastru zemljišta i
zemljišnim knjigama provodi se na temelju geodetskog elaborata i odluke iz
članka 26. Zakona.

Članak 67.

Plan podjele na područja u kojima se katastarskim česticama pridružuje podatak o
istoj adresi katastarske čestice, izrađuje se prema službenim imenima naselja,
ulica i trgova te prema imenima rudina iskazanim u postojećem katastarskom
operatu katastra zemljišta.

Članak 68.

Elaborat geodetske osnove izrađuje se sukladno pravilniku iz članka 10. Zakona.
Elaborat geodetske osnove može se izraditi za više katastarskih općina.

Članak 69.

Plan podjele na detaljne listove katastarskog plana izrađuje se sukladno
odredbama pravilnika iz članka 14. Zakona.
Detaljni listovi katastarskog plana se osim općim oznakama označavaju i njihovim
rednim brojem unutar katastarske općine (lokalna oznaka).

Članak 70.

Katastarski plan u digitalnome obliku izrađuje se sukladno teh­ničkim
specifikacijama za njegovu izradu.
Kontrolu kvalitete katastarskog plana obavlja Središnji ured.

Članak 71.

Digitalni ortofotoplan i digitalni model terena izrađuju se sukladno odredbama
pravilnika iz članka 14. Zakona.

Članak 72.

Homogenizacija katastarskog plana obavlja se uspoređivanjem digitalnog
katastarskog plana i digitalnog ortofoto plana.
Uspoređivanjem se određuju linije koje se mogu smatrati identičnima na
katastarskom planu i na terenu.
U provedbi homogenizacije katastarskog plana obavljaju se i potrebna terenska
mjerenja identičnih točaka koje se mogu smatrati identičnima na katastarskom
planu i na terenu.
Terenska mjerenja se obavljanju osloncem na geodetsku osnovu.
Temeljem obavljenih terenskih mjerenja identičnih točaka i utvrđenih identičnih
linija u okviru homogenizacije se obavljaju potrebne transformacije podataka
digitalnog katastarskog plana.
Homogenizacija katastarskog plana obavlja se sukladno programima Uprave i
planovima katastarskih ureda.
Kontrolu kvalitete provedene homogenizacije obavlja Središnji ured.

Članak 73.

Uspoređivanje podataka digitalnog katastarskog plana s podacima u popisima
katastarskih čestica i u posjedovnim listovima obavlja se uz izrađivanje lista
razlika.
Liste razlika su osnova za pokretanje postupaka koji za svrhu imaju otklanjanje
utvrđenih razlika.
Postupci iz stavka 2. ovog članka pokreću se po službenoj duž­nosti.
Na postupke otklanjanja utvrđenih razlika odgovarajuće se primjenjuje stavak 6.
članka 57. Zakona.

Članak 74.

Sadržaj i oblik popisa katastarskih čestica i posjedovnih listova katastara
nekretnina uređuje se pravilnikom iz članka 52. Zakona.

Članak 75.

Zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata i zbirka isprava osnivaju se
sukladno pravilniku iz članka 52. Zakona.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 76.

Do donošenja provedbenih propisa o katastru nekretnina na vođenje katastra
zemljišta odgovarajuće se primjenjuje postojeći propisi o katastru zemljišta.

Članak 77.

Postojeći podaci o predstavnicima domaćinstava, posjednicima, vlasnicima i
ovlaštenicima upisanim u posjedovne listove kao i drugi podaci u tim listovima
vode se u dok se ne promjene sukladno člancima 27., 60., 61. i 62. ovog
pravilnika.

Članak 78.

Upute i objašnjenja za primjenu ovog pravilnika daje Središnji ured.

Članak 79.

Stupanjem na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o katastru
zemljišta (»Narodne novine« br. 28/00 i 68/03).

Članak 80.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-05/07-01/04
Urbroj: 541-01/1-07/07
Zagreb, 1. kolovoza 2007.

Ravnatelj
**prof. dr. sc. Željko Bačić**, v. r.

Pravilnik, NN 84/2007-2625
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)