## Propisnik o vojnoj stezi

### NN 24/1992 (25.4.1992.), Propisnik o vojnoj stezi

# PREDSJEDNIK REPUBLIKE HRVATSKE

Temeljem članka 47. stavka 1. točke 8. Zakona o obrani ("Narodne
novine", broj 49/91, 53A/91, 73/91 i 19/92), donosim

## PROPISNIK O VOJNOJ STEZI

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Propisnikom propisuju vojna stega, stegovne mjere i stegovne
kazne za povredu vojne stege, ovlasti i postupak raspravljanja o povredama
vojne stege, izricanje i izvršenje stegovnih mjera i kazni, te ovlasti,
sastav i rad vojnostegovnih sudova.

Članak 2.

Vojna je stega točno, potpuno i pravodobno izvršenje vojnih dužnosti
i drugih dužnosti u oružanim snagama Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
"oružane snage") suglasno sa Zakonom, Službovnikom, Propisnikom
o vojnoj stezi i drugim propisima i zapovijedima ovlaštenih dočasnika i
časnika: štovanje reda i pravila ponašanja u vojnoj službi i izvan službe.

Članak 3.

Povredama vojne stege smatraju se postupci vojnih osoba koji su protivni
ovomu Propisniku i zapovijedi nadređenih časnika, osobito:

1. samovolja u obnašanju službe i napuštanju jedinice;

2. neizvršenje ili odbijanje izvršenja zapovijedi;

3. odavanje i lakomisleno čuvanje vojnih podataka, zlouporaba položaja
u službi i netočno izvješćivanje;

4. nepoduzimanje mjera za očuvanje života i zdravlja Ijudi, ispravnosti
tehnike i objekata;

5. nanošenje štete vojnoj imovini;

6. postupanje koje je protivno vojnim propisima;

7. izvršenje kaznenog djela za koje se postupak pokreće po službenoj
dužnosti i

8. svako drugo protupropisno postupanje kojima se šteti ugledu oružanih
snaga.

Članak 4.

Za povredu vojne stege odgovaraju osobe na službi u oružanim snagama,
i to:

1. vojne osobe.

2. građanske osobe na službi u oružanim snagama (u daljnjem tekstu:
"građanske psobe").

Osobe iz stavka 1. ovoga članka odgovaraju i nakon prestanka službe
za stegovne prijestupe izvršene u tijeku službe u oružanim snagama, sukladno
ovim Propisnikom.

Članak 5.

Osoba na službi u oružanim snagama koja u obavljanju službe ili u svezi
sa službom povrijedi vojnu stegu, odgovara stegovno za stegovnu pogrešku
ili stegovni prijestup.

Za stegovnu pogrešku izriču se stegovne mjere.

Za stegovni prijestup izriču se stegovne kazne. Osoba na službi u oružanim
snagama odgovara stegovno ako je povredu vojne stege učinila svojom krivnjom
(s umišljajem ili iz nehata).

Članak 6.

Stegovne pogreške jesu blaže povrede pravila ili drugih propisa u obavljanju
službe i izvršenju zapovijedi, te drugih akata ovlaštenih dočasnika i časnika,
odnosno blaži oblik postupanja izvan službe, nespojiv s obvezama i pravima
pripadnika oružanih snaga.

Stegovni su prijestupi grubo kršenje pravila ili drugih propisa u obavljanju
službe ili grubo zanemarivanje važnih obveza i dužnosti, odnosno druge
nepravilnosti i propusti većeg značenja, koji su imali ili bi mogli imati,
teže posljedice za službu.

Članak 7.

Stegovne mjere i kazne za povredu vojne stege izriču se poradi odgojnog
utjecaja na počinitelja povrede i na druge pripadnike oružanih snaga, te
poradi zaštite interesa službe i stege.

Pri izricanju stegovne mjere ili kazne uzimaju se u obzir težina povrede
vojne stege i posljedice te povrede, stupanj odgovornosti i pobude iz kojih
je povreda učinjena. okolnosti u kojima je povreda izvršena, dotadašnji
rad i vladanje, narav posla počinitelja povrede, visina štete, te druge
olakotne i otegotne okolnosti.

Stegovne mjere i kazne za povredu vojne stege izriču se, u pravilu,
postupno.

Članak 8.

Za jednu ili više povreda vojne stege o kojima se odlučuje istodobno,
izriče se samo jedna stegovna mjera, odnosno kazna.

Počinitelju ne može za istu stegovnu povredu izreči stegovnu mjeru ovlašteni
časnik i stegovnu kaznu vojnostegovni sud.

Ako vojnostegovni sud utvrdi da povreda vojne stege predstavlja stegovnu
pogrešku, izreči će stegovnu mjeru.

Ako je kaznenom radnjom učinjen i stegovni prijestup počinitelj može
odgovarati i pred vojnostegovnim sudon za stegovni prijestup, ako to zahtijevaju
posebni interesi službe.

Postupak pred vojnostegovnim sudom vodi se neovisno o tijeku i ishodu
kaznenoga postupka.

Članak 9.

Časnici ovlašteni za odlučivanje o stegovnoj odgovornosti izriču osobama
iz članka 4. ovoga Propisnika u granicama svojih ovlasti, stegovne mjere
u postupku propisanom ovim Propisnikom.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovoga članka, odgovornost djelatnoga dočasnika
i časnika na radu u tijelima državne uprave, poduzečima i drugim pravnim
osobama, o stegovnoj se pogrešci raspravlja po propisima koji se odnose
na djelatnike tih tijela, odnosno pravnih osoba, ako nije drukčije određeno
prilikom upučivanja na rad dogovorom izmedu Ministarstva obrane i tih tijela,
odnosno pravnih osoba.

O odgovornosti za stegovne prijestupe djelatnih dočasnika i časnika,
te građanskih osoba, odlučuju ovlašteni vojnostegovni sudovi, u postupku
koji je određen ovim Propisnikom.

Članak 10.

Za stegovne pogreške vojnih osoba mogu se izreči sljedeće stegovne mjere:

1) opomena;

2) ukor;

3) zabrana izlaska izvan kruga vojarne do 7 dana;

4) vojnički pritvor do 30 dana.

Stegovne mjere - zabrana izlaska izvan kruga vojarne i vojnički pritvor
mogu se izreči samo vojnicima, gardistima, vojnicima u pričuvi za vrijeme
službe i kadetima.

Članak 11.

Za stegovne prijestupe vojnih osoba mogu se izreči sljedeće stegovne
kazne:

1) zaustavljanje u napredovanju u trajanju od 1 godine do 2 godine;

2) smanjenje plaće od 10% do 20%, u trajanju od 1 mjeseca do 12 mjeseci;

3) pritvor do 30 dana;

4) razrješenje s dužnosti pričuvnoga dočasnika i pričuvnoga časnika
sa zabranom ponovnog imenovanja na tu dužnost u trajanju od 1 do 3 godine;

5) gubitak službe djelatne vojne osobe.

Zaustavljanje u napredovanju računa se od dana pravomoćnosti presude.
To se vrijeme osuđeniku ne računa za napredovanje u činu, položaju i plaći.

Gubitak čina u oružanim snagama reguliran je posebnim propisom.

Članak 12.

Pri odlučivanju o odgovornosti vojnika, gardista, vojnika u pričuvi
ili kadeta, zbog kaznenoga djela protiv oružanih snaga o kojem se, prema
odredbama Kaznenoga zakona, može odlučivati u stegovnom postupku, a i pri
odlučivanju o njihovoj odgovornosti za prekršaj kad se u prekršajnom postupku
predmet ustupi ovlaštenomu časniku, počinitelju se može izreči stegovna
kazna pritvora do 60 dana ako ni jedna od stegovnih mjera koja bi mu se
mogla izreči prema članku 10. ovoga Propisnika, ne odgovara težini povrede
ili stupnju njegove odgovornosti.

Pri odlučivanju o odgovornosti dočasnika i časnika zbog djela protiv
oružanih snaga o kojem se, prema odredbama Kaznenoga zakona, može odlučivati
u stegovnom postupku, a i pri odlučivanju o njihovoj odgovornosti za prekršaj
kad se u prekršajnom postupku predmet ustupi ovlaštenomu časniku, počinitelju
se može izreči stegovna kazna pritvora do 60 dana ako ni jedna od stegovnih
mjera koja bi mu se mogla izreči prema člnaku 10. ovoga Propisnika, ili
ni jedna od stegovnih kazni koja bi mu se mogla izreči prema članku 11.
ovoga Propisnika, ne odgovara težini povrede ili stupnju njegove odgovornosti.

Članak 13.

Kazna gubitka službe djelatnoj vojnoj osobi može se izreči kad okolnosti
pod kojima je stegovni prijestup počinjen, ili kad osobna svojstva počinitelja,
izražena pri izvršenju prijestupa, ukazuju da je zadržavanje počinitelja
u djelatnoj vojnoj službi štetno.

Članak 14.

Pokretanje i vođenje postupka poradi stegovne pogreške zastarijeva za
3 mjeseca od dana kad je učinjena stegovna pogreška.

Pokretanje postupka zbog stegovna prijestupa zastarijeva za 6 mjeseci
od dana kad je nadređeni časnik saznao za stegovni prijestup, ali se postupak
ne može pokrenuti niti voditi ako je od dana kad je stegovni prijestup
učinjen protekao rok od 2 godine.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovog članka, pokretanje i vođenje postupka
zbog stegovnoga prijestupa davanja netočnih podataka ili dokumenata koji
mogu utjecati na plaću ili napredovanje u službi, zastarijeva za 1 godinu
od dana kad je nadređeni časnik saznao da je taj prijestup učinjen.

Zastara pokretanja postupka zbog stegovnoga prijestupa koji je i kazneno
djelo, nastupa kad nastupa i zastara gonjenja zbog kaznenoga djela.

Kad je kazneni postupak okončan zbog toga što djelo predstavlja neznatnu
društvenu opasnost poradi malog značenja i zbog neznatnosti ili odsutnosti
štetnih posljedica djela, zastara pokretanja i vođenja postupka zbog stegovnoga
prijestupa nastupa za 1 godinu od dana kad je kazneni postupak pravomočnom
odlukom okončan, ali se postupak zbog stegovnoga prijestupa ne može pokrenuti
i voditi nakon zastare kaznenoga gonjenja.

Članak 15.

Zastara izvršenja kazne nastupa nakon proteka 3 mjeseca od dana kad
je odluka o stegovnoj kazni postala pravomoćna, a zastara izvršenja stegovne
mjere, kad protekne 30 dana od dana izricanja stegovne mjere.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, zastara izvršenja kazne gubitka
službe djelatne vojne osobe nastupa nakon proteka 6 mjeseci od dana kad
je odluka o kazni postala pravomoćna.

Zastara izvršenja kazne prekida se svakom radnjom usmjerenom na izvršenje
kazne.

Zastara izvršenja kazne nastupa u svakome slučaju kada protekne dvaput
onoliko vremena koliko je propisano u stavcima 1. i 2. ovoga članka.

Članak 16.

Vrhovni zapovjednik oružanih snaga može, na molbu ili na prijedlog,
smanjiti, ublažiti ili oprostiti svaku stegovnu mjeru i kaznu.

Ministar obrane može, na molbu ili prijedlog, smanjiti, ublažiti ili
oprostiti svaku stegovnu mjeru i kaznu, osim kazne gubitka službe djelatne
vojne osobe.

Članak 17.

Osoba kojoj je kazna gubitka službe ublažena ili oproštena vrača se,
na svoj zahtjev, u djelatnu vojnu službu.

Zahtjev za povratak u djelatnu vojnu službu može osoba iz stavka I.
ovoga članka podnijeti u roku 3 mjeseca od dane priopćenja akta o ublažavanju,
odnosno oproštaju kazne.

Smatrat će se da je osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka vračena u djelatnu
vojnu službu od dana kada ponovno stupi u službu.

Članak 18.

Osobi kojoj je izrečena stegovna mjera, a koja u roku 1 godine od dana
izdržane ili zastarjele stegovne mjere ne počini nikakvu stegovnu povredu
ili teže djelo, kao i osobi kojoj je stegovna mjera oproštena, briše se
stegovna mjera iz evidencije i smatrat će se da joj stegovna mjera nije
izrečena.

Osobi kojoj je izrečena stegovna kazna, osim kazne iz članka 11. stavka
1. točaka 5. i 6. ovoga Propisnika, osobi kojoj je izrečena stegovna kazna
iz članka 12. ovoga Propisnika, ako u roku 2 godine od dana izdržane ili
zastarjele kazne ne učini nikakvu stegovnu povredu ili teže djelo i osobi
kojoj je stegovna kazna oproštena briše se kazna iz evidencije i smatra
se da nije kažnjena.

U slučajevima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, stegovna mjera, odnosno
kazna, briše se po službenoj dužnosti.

Brisanjem stegovne mjere, odnošno kazne, ne dira se u posljedice što
ih je ta mjera odnosno kazna izazvala do dana zadovoljenja uvjeta za brisanje,
ako ovim Propisnikom nije drukčije određeno.

II. OVLASTI I POSTUPAK UTVRĐIVANJA ODGOVORNOSTI POČINITELJA STEGOVNE
GREŠKE

Članak 19.

Nadređeni časnici utvrđuju stegovnu odgovornost svojih podređenih prema
propisanom postupku i izriču stegovne mjere za koje su ovlašteni ovim Propisnikom.

Izuzetno, o stegovnoj pogrešci učinjenoj prema osobi nadređenoga časnika,
odlučuje neposredno nadređeni časnik časnika prema kojemu je stegovna pogreška
počinjena.

Nadređeni časnik pri raspravljanju o stegovnoj odgovornosti, izricanju
stegovne mjere i njezinu izvršenju, mora voditi računa o osobnom dostojanstvu
i časti počinitelja.

Članak 20.

Odlučivanje o odgovornosti za stegovnu pogrešku učinjenu u prijašnjoj
vojnoj jedinici odnosno vojnoj ustanovi (u daljnjem tekstu: "jedinica,
odnosno ustanova"), u ovlasti je zapovjednika jedinice, odnosno ustanove
u kojoj se počinitelj nalazi u doba kad se utvrđuje njegova stegovna odgovornost.

Časnik koji je po odredbama stavka 1. ovoga članka izrekao stegovnu
mjeru, o tome izvješćuje zapovjednika prijašnje jedinice, odnosno ustanove
počinitelja.

Članak 21.

Stegovne mjere opomenu i ukor vojnicima, gardistima, vojnicima u pričuvi
i kadetima izriče nadređeni časnik na položaju zapovjednika voda ili višem
položaju.

Stegovne mjere opomenu i ukor časnicima i dočasnicima izriče nadređeni
časnik na položaju zapovjednika čete ili višem položaju.

Ostale stegovne mjere izriču:

1) zapovjednik voda - zabranu izlaska iz kruga vojarne od 1 dana do
3 dana;

2) zapovjednik čete - zabranu izlaska iz kruga vojarne do 5 dana i vojnički
pritvor do 7 dana;

3) zapovjednik bataljuna odnosno samostalnog bataljuna - zabranu izlaska
iz kruga vojarne do 7 dana i vojnički pritvor do 15 dana.

Članak 22.

Zapovjednik brigade, zapovjednik korpusa i časnici na višem položaju
imaju pravo izricati sve stegovne mjere propisane ovim Propisnikom. Ti
časnici raspravljaju i o odgovornosti vojnika, gardista, vojnika u pričuvi
i kadeta za djela iz članka 12. stavka 1. ovoga Propisnika.

Članak 23.

Ovlasti iz članaka 21. i 22. ovoga Propisnika imaju i časnici koji se
nalaze na položajima jednakim položajima navedenima u tim odredbama, i
to:

1. zastavnik i poručnik (poručnik korvete) - pravo zapovjednika voda;

2. natporučnik (poručnik fregate), satnik (poručnik bojnoga broda) -
pravo zapovjednika čete;

3. bojnik (kapetan korvete), pukovnik (kapetan fregate) i brigadir (kapetan
bojnog broda) - pravo zapovjednika bataljuna odnosno samostalnog bataljuna;

4. general-bojnik (kontraadmiral) i viši časnici - pravo zapovjednika
korpusa.

Zapovjednik privremenog vojnog sastava koji se osniva poradi izvršenja
pojedinih zadataka, ima u izricanju stegovnih mjera podređenim osobama
toga sastava pravo zapovjednika neposredno nižega položaja od zapovjednika
koji je osnovao privremeni vojni sastav.

Članak 24.

Nadređeni časnici u Hrvatskoj ratnoj mornarici koji se nalaze na određenim
postrojbenim dužnostima, imaju glede izricanja stegovnih mjera svojim podređenima
sljedeće ovlasti:

1. ovlast zapovjednika voda - zapovjednik pomoćnoga broda ili desantnoga
plovnog sredstva za čiji je postrojbeni položaj predviđen čin dočasnika;
glavni brodarski zapovjednik odjeljka na brodovima ili pomoćnik zapovjednika
broda za čiji je postrojbeni položaj predviden čin poručnika korvete; zapovjednik
broda, pomoćnik zapovjednika broda ili zapovjednik brodskog odreda za čiji
je postrojbeni položaj predviden čin porućnika fregate odnosno natporučnika
mornaričkotehničke službe;

2. ovlast zapovjednika čete - zapovjednik broda, pomoćnik zapovjednika
broda ili zapovjednik brodskog odreda za čiji je postrojbeni položaj predviden
čin poručnika bojnoga broda, odnosno satnika mornaričkotehničke službe;

3. ovlasti zapovjednika bataljuna - zapovjednik plovne jedinice, zapovjednik
broda ili pomoćnik zapovjednika broda za čiji je postrojbeni položaj predviden
čin kapetana korvete ili kapetana fregate, zapovjednik plovne jediniee
za čiji je postrojbeni položaj predviđen čin kapetana bojnoga broda;

4. ovlasti časnika iz članka 22. ovog Propisnika - zapovjednik flote,
zapovjednik i časnik na višem položaju.

Članak 25.

Zapovjednik ratnoga broda, kao i zapovjednik sastava ratnih brodova,
kada se brodovi nalaze u inozemstvu, ima pravo izricati stegovne mjere
kao i njegov nadređeni časnik.

Članak 26.

Zapovjednici jedinica, odnosno ustanova, zapovjednici garnizona (vojarne,
taborišta, sanitetske ustanove, broda, luke i slično) izriču stegovne mjere
i drugim počiniteljima koji nisu u njihovu organskome sastavu, ako su one
potrebite i nužne za održavanje reda i stege. Izrečena stegovna mjera uručuje
se nadređenomu časniku počinitelja na položaju zapovjednika samostalnoga
bataljuna, položaju koji odgovara položaju zapovjednika samostalnog bataljuna
ili višem položaju.

Kad osoba iz stavka 1. ovoga članka ocijeni da izricanje stegovne mjere
počinitelju koji nije u njegovu organskome sastavu nije hitno, predmet
uručuje nadređenomu časniku toga počinitelja.

Časnici iz stavka 1. ovoga članka izriču stegovne mjere u okviru ovlasti
propisanih člankom 23. ovoga Propisnika.

Obnašatelji dužnosti ili zastupnici, u tijeku obnašanja dužnosti odnosno
zastupanja, imaju pravo izricati stegovne mjere kao i dočasnici i časnici
kojih dužnosti obnašaju, odnosno koje zastupaju.

Članak 27.

Nadređeni časnik dužan je odmah pokrenuti postupak za stegovnu pogrešku
svoga podređenoga i odlučiti o njoj u roku tri dana od dana saznanja za
stegovnu pogrešku.

Članak 28.

Počinitelj stegovne povrede mora se saslušati i o tome se mora učiniti
pismeni zapisnik.

Kad se počinitelj stegovne povrede ne može saslušati, pribavlja se pismena
izjava.

Ako je osim saslušanja počinitelja potrebito prikupiti i druge dokaze,
rok iz članka 27. ovoga Propisnika računa se od dana kad su pribavljeni
potrebiti dokazi.

Članak 29.

Časnik niži po činu, osim ovlaštene osobe iz članka 23. stavka 2. ovoga
Pravilnika, ne može voditi postupak zbog stegovne pogreške protiv višega
časnika, niti mu izricati stegovne mjere.

Članak 30.

Nadređeni časnik koji nije ovlašten za vođenje postupka i izricanje
stegovne mjere dužan je predmet uručiti svojemu nadređenom časniku na odlučivanje,
u roku 2 dana od dana saznanja za stegovnu pogrešku.

Članak 31.

Kad ovlašteni časnik ocijeni da je povredom vojne stege učinjeno i kazneno
djelo, predmet se redovnim putem uručuje ovlaštenomu tužitelju; ako smatra
da je to u interesu službe, poduzima mjere da se o takvoj povredi vojne
stege odluči i u stegovnom postupku.

Kad učinjena povreda vojne stege ima obilježje kaznenoga djela protiv
oružanih snaga, o kojoj se, sukladno s odredbama Kaznenoga zakona može
odlučiti u stegovnom postupku, nadređeni časnik predmet uručuje časniku
ovlaštenomu za odlučivanje o toj stegovnoj povredi.

Članak 32.

Časnik na položaju zapovjednika čete ili višem položaju, časnik na dužnosti
dežurnoga u jedinici, odnosno ustanovi i ovlašteni časnik vojne policije,
može pritvoriti vojnika, gardista, odnosno vojnika u pričuvi, koji teže
narušava red u jedinici, odnosno ustanovi ili javni red, dok ovlašteni
časnik ne odluči o stegovnoj odgovornosti vojnika, odnosno vojnika u pričuvi,
ali najduže do 48 sati.

Časnik iz stavka 1. ovoga članka, dužan je odmah izvijestiti časnika
ovlaštenoga za odlučivanje o stegovnoj odgovornosti vojnika, gardista,
odnosno vojnika u pričuvi i podatke o vremenu i razlozima pritvaranja evidentirati
u knjizi prijavke, odnosno drugoj evidenciji koju vodi.

Članak 33.

O stegovnoj mjeri vojničkoga pritvora izrečenoj vojniku, gardista, vojniku
u pričuvi i kadetu, te o svakoj stegovnoj mjeri izrečenoj ostalim osobama,
časnik koji je mjeru izrekao donosi propisanu zapovijed.

Zapovijed o stegovnoj mjeri sadrži:

1) broj i datum zapovijedi;

2) ime i prezime počinitelja stegovne pogreške, njegov čin i položaj,
te jedinicu, odnosno ustanovu u kojoj je na službi;

3) prijašnje stegovne mjere - ako nisu brisane;

4) opis učinjene stegovne pogreške (datum, mjesto izvršenja i kratak
opis činjenica), s naznakom točke iz članka 3. ovoga Propisnika;

5) dokaz o učinjenoj stegovnoj grešci;

6) obranu počinitelja stegovne greške i ocjenu njezine osnovanosti:

7) odredbe propisa u svezi s kojima se izriče stegovna mjera;

e) vrstu i trajanje stegovne mjere;

9) činjenice i okolnosti koje su uzete u obzir pri izricanju stegovne
mjere;

10) pouku o pravu na žalbu;

11) potpiš ovlaštenog časnika koji je donio propisanu zapovijed.

Zapovijed o izrečenoj mjeri uručuje se redovnim putem počinitelju.

Članak 34.

Odmah po isteku roka za žalbu, primjerak zapovijedi o izrečenoj stegovnoj
mjeri uručuje se redovnim putem nadređenom časniku poradi ocjene pravilnosti.

Članak 35.

Svaki časnik nadređen časniku ovlaštenomu za izricanje stegovne mjere
može po službenoj dužnosti ocijeniti pravilnost odluke o stegovnoj mjeri
u roku 30 dana od dana priopćenja.

Članak 36.

Nadređeni časnik iz članaka 34. i 35. ovoga Propisnika poništit će stegovnu
mjeru koju je izrekao njegov podređeni, u roku 8 dana što za nju sazna,
ako su ispunjeni ovi uvjeti:

1. ako osoba kojoj je izrečena stegovna mjera nije učinila stegovnu
pogrešku;

2. ako je stegovna pogreška učinjena u okolnostima koje isključuju odgovornost
počinitelja ili potrebu izricanja stegovne mjere;

3. ako je u trenutku izricanja stegovne mjere nastupila zastara pokretanja
i vođenja stegovnoga postupka;

4. ako povreda vojne stege pripada stegovnim prijestupima;

5. ako je povreda vojne stege kazneno djelo, a interesi službe i stege
ne zahtijevaju i stegovnu odgovornost;

6. ako je stegovnu mjeru izrekla neovlaštena osoba ili je podređeni
prekoračio ovlasti;

7. ako počinitelj nije saslušan;

8. ako je počinjena druga bitna povreda postupka.

Zbog razloga iz stavka 1. točaka 6. i 8. ovog članka, časnik iz stavka
1. ovog članka, poništavajući stegovnu mjeru, raspravlja učinjenu stegovnu
grešku i izriče odgovarajuću stegovnu mjeru.

Članak 37.

Protiv odluke o izrečenoj stegovnoj mjeri odnosno kazni pritvora, po
odredbi članka 12. stavka 1. ovoga Propisnika, osoba kojoj je stegovna
mjera odnosno kazna pritvora izrečena, može izjaviti žalbu svomu nadređenom
časniku u roku 3 dana, od dana priopćenja odluke.

Žalbe se može izjaviti usmeno ili pismeno.

O usmeno izjavljenoj žalbi nadređeni časnik dužan je napraviti službenu
bilješku, s naznakom datuma podnošenja žalbe i razloga koje navodi žalitelj,
kao i s podatkom da je žalitelj upoznat sa sadržajem službene bilješke.

Nadređeni časnik, ako nije ovlašten za odlučivanje, u roku 3 dana od
dana izjavljene žalbe uručuje žalbu s ostalim spisima časniku ovlaštenomu
za odlučivanje.

Ovlašteni časnik dužan je odlučiti o žalbi u roku 3 dana od dana primitka
žalbe, odnosno od dana pribavljanja novih dokaza.

Žalba ne zadržava izvršenje stegovne mjere, osim ako je izjavljena protiv
odluke kojom je izrečena stegovna mjera vojničkoga pritvora.

Članak 38.

Iznimno od odredbe članka 37. stavka 6. ovoga Propisnika, časnik na
položaju zapovjednika čete ili na višem položaju može zapovijediti da se
pristupi izvršenju vojničkoga pritvora i prije nego što ovlašteni časnik
odluči o žalbi protiv izrečene stegovne mjere, ako vojnik, gardist, odnosno
vojnik u pričuvi, kojemu je izrečena stegovne mjera vojničkoga pritvora,
teže narušava red u jedinici, odnosno ustanovi.

Članak 39.

O žalbi odlučuje časnik neposredno nadređen časniku koji je izrekao
stegovnu mjeru, odnosno kaznu pritvora.

Časnik iz stavka 1. ovoga članka koji odlučuje o žalbi, može izrečenu
stegovnu mjeru odnosno kaznu pritvora potvrditi, smanjiti, ublažiti, oprostiti
i poništiti.

Članak 40.

Stegovna mjera priopćuje se osobi kojoj je izrečena. Časnik koji je
izrekao stegovnu mjeru može odlučiti da se stegovna mjera priopći u jedinici,
odnosno ustanovi kojoj pripada osoba kojoj je stegovna mjera izrečena i
to:

1. stegovna mjera izrečena vojniku, vojniku u pričuvi i gardistu - pred
postrojem vojnika, odnosno gardista;

2. stegovna mjera izrečena dočasniku i časniku - na sastanku dočasnika
ili časnika istoga ili višeg čina od čina osobe kojoj je izrečena stegovna
mjera;

3. stegovna mjera izrečena građanskoj osobi - na sastanku jedinice,
odnosno ustanove.

Članak 41.

Izvršenju stegovne mjere pristupa se odmah, a najkasnije u roku 10 dana
od dana priopćenja, ako stegovna mjera nije izvršena samim priopćenjem.

Členak 42.

Izvršenje stegovne mjere provodi nadređeni časnik počinitelja na položaju
zapovjednika čete ili višem položaju.

Za izvršenje stegovne mjere vojničkoga pritvora, izrečene sukladno s
člankom 26. stavcima 1. i 2. ovoga Propisnika, odgovoran je časnik koji
je stegovnu mjeru izrekao, odnosno dočasnik ili časnik kojega on odredi.

Izuzetno od stavka 2. ovoga članka, ako počinitelj nije iz garnizona
u kojem mu je izrečena stegovna mjera, za izvršenje je odgovoran časnik
iz stavka 1. ovoga članka.

Izvršenje stegovne mjere vojničkog pritvora, odnosno stegovne kazne
pritvora. odlukom časnika iz stavka 1. ovoga članka, može se odgoditi:
ili započeto izvršenje može se prekinuti u slučaju smrti ili teže bolesti
u obitelji počinitelja, ili bolesti počinitelja, kao i u drugim naročito
opravdanim slučajevima. Izvršenje se mora nastaviti u roku 48 sati po prestanku
razloga za odgađanje odnosno prekidanje izvršenja.

Članak 43.

Stegovne mjere: opomena i ukor izvršavaju se priopćenjem tih mjera počinitelju.

Stegovne mjere: zabrana izlaska izvan kruga vojarne, vojnički pritvor
i stegovna kazna pritvora izvršavaju se sukladno Službovniku oružanih snaga.

Članak 44.

Stegovnu mjeru vojničkoga pritvora, odnosno stegovnu kaznu pritvora,
vojnici i vojnici u pričuvi izdržavaju u pravilu na kraju služenja vojnoga
roka, odnosno na kraju obnašanja vojne vježbe ili druge vojne dužnosti.

Osobama iz stavka 1. ovoge članka obustavlja se izdržavanje mjere vojničkoga
pritvora odnosno stegovne kazne pritvora istekom služenja vojnoga roka
odnosno vojne vježbe ili druge vojne dužnosti, osim u slučajevima koji
se sukladno sa Zakonom o obrani ne računaju u služenje vojnoga roka, odnosno
vojne vježbe ili druge dužnosti.

Članak 45.

O molbi ili o prijedlogu za smanjenje, ublažavanje ili oproštaj stegovnih
mjera, odlučuje časnik koji je izrekao stegovnu mjeru, kao i svaki viši
nadređeni časnik.

Članak 46.

Molba za smanjenje, ublažavanje ili oproštaj stegovne mjere podnosi
se neposredno nadređenom časniku. Vojnici, vojnici u pričuvi, gardisti
i kadeti mogu molbu izjaviti i usmeno na prijavku.

Članak 47.

Ako nadređeni časnik nije ovlašten odlučivati o molbi, dužan je primljenu
molbu, sa svojim mišljenjem, redovnim putem odmah uručiti ovlaštenom časniku.

Članak 48.

Svaki časnik nadređen počinitelju može časniku ovlaštenomu za rješavanje
molbe predložiti smanjenje, ublažavanje ili oproštaj izrečene stegovne
mjere.

Članak 49.

Odluka o smanjenju, ublažavanju ili oproštaju stegovne mjere donosi
se u istoj formi i objavljuje se na isti način kao i izrečena stegovna
mjera.

Članak 50.

O izrečenim stegovnim mjerama vodi se evidencija po posebnim propisima.

Evidenciju iz stavka 1. ovoga članka vodi ovlašteno tijelo za vođenje
osobnih podataka jedinice, odnosno ustanove.

Članak 51.

Primjerak zapovijedi o brisanju stegovne mjere izrečene dočasniku, časniku
i građanskoj osobi, uručuje se redovnim putem jedinicama, odnosno ustanovama
kod kojih se čuva njihov dosje osobnih podataka.

Članak 52.

Pod uvjetima iz članka 18. stavka 1. ovoga Propisnika, stegovnu mjeru,
po službenoj dužnosti, brišu časnici kod kojih se vodi osnovna evidencija
o izrečenoj stegovnoj mjeri.

III. OVLASTI I POSTUPAK ZA ODLUČIVANJE O ODGOVORNOSTI ZA STEGOVNE PRIJESTUPE

Članak 53.

Za suđenje zbog stegovnih prijestupa ovlašteni su prvostupanjski vojnostegovni
sudovi i Viši vojnostegovni sud pri Glavnom stožeru.

Sudovi iz stavka 1. ovoga članka odlučuju i o odgovor nosti počinitelja
za djela iz članka 12. stavka 2. ovoga Propisnika.

Ako ovim Propisnikom nije drukčije određeno, postupak zbog stegovnoga
prijestupa provodit će se prema odredbama zakona kojim se uređuje kazneni
postupak.

Članak 54.

Prvostupanjski vojnostegovni sudovi ovlašteni su suditi sljedečim osobama:

1. Vojnostegovni sud pri Glavnome stožeru sudi: svim dočasnicima i časnicima
na službi u Glavnome stožeru, svim časnicima čina brigadira i višega čina,
te svim časnicima na dužnosti zapovjednika samostalnog bataljuna i zapovjednika
brigade i višem položaju u Hrvatskoj vojsci;

2. Vojnostegovni sudovi pri operativnim zonama sude: dočasnicima i časnicima
do čina brigadira u jedinicama, odnosno ustanovama koje su podređene zapovjedniku
operativne zone ili se nalaze u jedinicama, odnosno ustanovama u području
ovlasti zapovjednika operativne zone, kao i dočasnicima i časnicima do
čina brigadira koji obnašaju dužnosti u tijelima državne uprave, poduzećima
ili drugim pravnim osobama.

Članak 55.

Mjesna ovlast vojnostegovnoga suda određuje se prema jedinicama, odnosno
ustanovi, tijelu državne uprave, poduzeću ili drugoj pravnoj osobi u kojoj
se počinitelj stegovnoga prijestupa nalazi u trenutku donošenja rješenja
ostavljanju pred vojnostegovni sud.

Kad su suizvršitelji, odnosno drugi sudionici stegovnoga prijestupa
na službi u različitim jedinicama, odnosno ustanovama, tijelima državne
uprave, poduzećima ili drugim pravnim osobama i podliježu ovlasti različitih
vojnostegovnih sudova, za sudenje je ovlašten prvostupanjski vojnostegovni
sud pri Glavnome stožeru.

Članak 56.

Vojnostegovni sudovi sude u vijeću od 3 suca, od kojih je 1 predsjednik
vijeća.

Predsjednik vijeća mora biti istog ili višeg čina od čina počinitelja
o čijem se prijestupu odlučuje.

Vojnostegovni sudovi donose odluke, u obliku presude ili rješenja.

Članak 57.

Predsjednici vojnostegovnih sudova, suci, tužitelji i zamjenici tužitelja
imenuju se na 2 godine.

Članak 58.

Tajnik vojnostegovnoga suda pomaže predsjedniku suda, odnosno predsjedniku
vijeća u pripremi i vođenju rasprave.

Tajnik vojnostegovnoga suda stručni je suradnik suda u pitanjima primjene
svih propisa u svezi s radom suda. Brine se o administrativnim poslovima
u sudu, vođenju upisnika i imenika po stegovnim predmetima i rukovanju
predmetima, izvršava i druge stručne poslove koje odredi predsjednik suda.

Tajnik vojnostegovnoga suda mora biti diplomirani pravnik.

Članak 59.

Na raspravi pred vojnostegovnim sudom okrivljenik može imati branitelja.

Na zahtjev okrivljenika, predsjednik vijeća odredit će za branitelja
osobu koja je diplomirani pravnik, ako prema težini prijestupa ili činjeničnom
stanju ocijeni da je takva obrana nužna ili ako ocijeni da se okrivljenik
nije u stanju sam braniti.

Članak 60.

Viši vojnostegovni sud pri Glavnom stožeru ima sljedeće ovlasti :

1. odlučuje o žalbama protiv odluka prvostupanjskih vojnostegovnih sudova;

2. odlučuje o zahtjevu za zaštitu zakonitosti protiv pravomoćnih odluka
prvostupanjskih vojnostegovnih sudova;

3 odlučuje o zahtjevu za izvanredno ublažavanje kazni;

4. rješava sukobe ovlasti izmedu prvostupanjskih vojnostegovnih sudova.

Članak 61.

Čim dozna za stegovni prijestup podređenoga, nadređeni časnik na položaju
zapovjednika čete, položaju koji odgovara položaju zapovjednika čete ili
višem položaju, dužan je poduzeti potrebite mjere poradi osiguranja dokaza
i prikupljanja podataka značajnih za utvrđivanje činjeničnog stania, te
izvijestiti svoga nadređenoga časnika.

Nadređeni časnik iz stavka 1. ovoga članka, ako nije ovlašten za pokretanje
izviđaja, primljeno izvješće s mišljenjem uručuje redovnim putem časniku
ovlaštenomu za pokretanje izviđaja.

Članak 62.

Stegovni izviđaj protiv dočasnika i časnika u oružanim snagama rješenjem
pokreće časnik na položaju zapovjednika brigade, položaju koji odgovara
položaju zapovjednika brigade ili višem položaju.

Stegovni izviđaj protiv dočasnika i časnika imenovanih u tijela državne
uprave, poduzeća i druge pravne osobe, rješenjem pokreće časnik na položaju
zapovjednika operativne zone na čijem se području nalazi tijelo državne
uprave, poduzeće ili pravna osoba, na prijedlog upravitelja tijela uprave,
poduzeća ili pravne osobe.

Članak 63.

Rješenjem o stegovnom izviđaju određuje se voditelj izviđaja i rok provođenja
izviđaja.

Za voditelja izviđaja ne može se odrediti osoba iz članka 58. ovoga
Propisnika, a niti osoba koja je po činu ili položaju niža od osobe protiv
koje se vodi stegovni postupak.

Izviđaj može trajati najduže 20 dana od dana pokretanja izviđaja. Iz
opravdanih razloga časnik iz članka 62. ovoga Propisnika može produžiti
rok za 10 dana.

U tijeku izviđaja mora se saslušati počinitelj stegovnoga prijestupa,
te prikupiti potrebiti dokazi.

Članak 64.

Po izvršenom izviđaju, stegovni spis s izvješćem i prijedlogom voditelj
izviđaja uručuje osobi koja je pokrenula izviđaj.

Članak 65.

Časnik ovlašten za pokretanje izviđaja može odlučiti da se izviđaj ne
pokreće ako je činjenićno stanje utvrđeno u drugom postupku (kaznenom,
prekršajnom i drugom). U tome slučaju predmet, sa svojim prijedlogom, uručuje
se ovlaštenom časniku poradi donošenja rješenja o stavljanju počinitelja
pod vojnostegovni sud.

Članak 66.

Nakon završenog izviđaja, ovlašteni časnik koji je pokrenuo izviđaj,
ovisno o rezultatima izviđaja, može obustaviti izviđaj, počinitelju izreči
stegovnu mjeru ili predmet uručiti časniku ovlaštenomu za stavljanje počinitelja
stegovnoga prijestupa pod vojnostegovni sud, ako sam nije ovlašten donijeti
rješenje o stavljanju počinitelja pod vojnostegovni sud.

Ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka ima i svaki nadređeni časnik ovlaštenoga
časnika koji je pokrenuo postupak.

Članak 67.

Ovlašteni časnik koji je pokrenuo izviđaj, rješenjem obustavlj a izviđaj
:

1. ako utvrdi da nema prijestupa;

2. ako utvrdi da počinitelj nije odgovoran za stegovni prijestup;

3. ako utvrdi da je učinjena stegovna pogreška.

U slučaju iz stavka 1. točke 3. ovoga članka časnik koji je pokrenuo
izviđaj, izriče svojom zapovijedi odgovarajuću stegovnu mjeru.

Članak 68.

Ako časnik ovlašten za stavljanje pod vojnostegovni sud, utvrdi da je
počinjen stegovni prijestup, donosi rješenje kojim počinitelja stavlja
pod vojnostegovni sud i to rješenje sa spisima uručuje ovlaštenomu vojnostegovnom
tužitelju poradi podnošenja optužnoga prijedloga vojnostegovnomu sudu.

Članak 69.

Rješenje o stavljanju pod vojnostegovni sud donosi:

1. načelnik Glavnog stožera - za osobe iz članka 54. stavka 1. točke
I. ovoga Propisnika,

2. zapovjednik operativne zone - za dočasnike i časnike do čina brigadira
koji se nalaze u jedinicama, odnosno ustanovama koje su podređene zapovjedniku
operativne zone, te za dočasnike i časnike do čina brigadira u tijelima
državne uprave, poduzećima i drugim pravnim osobama, a koji se nalaze u
zoni ovlasti zapovjednika operativne zone,

3. zapovjednik Hrvatske ratne mornarice - za dočasnike i časnike do
čina brigadira podređenih jedinica i ustanova,

4. zapovjednik Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane -
za dočasnike i časnike do čina brigadira podređenih jedinica i ustanova.

Za počinitelje stegovnoga prijestupa iz stavka 1. točke 3. ovoga članka
mjesno je ovlašten prvostupanjski vojnostegovni sud pri operativnoj zoni
Split ili Rijeka, sukladno s člankom 54. stavkom 1. točkom 2. ovoga Propisnika.

Članak 70.

Časnik iz članka 69. ovoga Propisnika uručuje rješenje o stavljanju
pod vojnostegovni sud s cjelokupnim predmetom, tužitelju pri vojnostegovnome
sudu, ovlaštenomu za suđenje u prvome stupnju.

Primjerak rješenja o stavljanju pod vojnostegovni sud uručuje se jedinici,
odnosno ustanovi kod koje se počinitelj stegovnoga prijestupa nalazi na
službi.

Članak 71.

Kad je stegovni prijestup počinjen istom radnjom kojom je izvršeno i
kazneno djelo. časnik ovlašten za stavljanje pod vojnostegovni sud odlučuje
da li posebni interesi službe zahtijevaju da počinitelj odgovara i pred
vojnostegovnim sudom za stegovni prijestup.

Ukoliko utvrdi da interesi službe ne zahtijevaju da počinitelj odgovara
pred vojnostegovnom sudu, časnik iz stavka 1. ovog članka rješenjem obustavlja
stegovni postupak i podnosi kaznenu prijavu ovlaštenomu javnom tužitelju.

Članak 72.

Tužitelj podnosi optužni prijedlog ovlaštenomu vojnostegovnom sudu u
roku 3 dana od dana primitka rješenja.

Tužitelj je vezan rješenjem o stavljanju pod vojnostegovni sud glede
osobe počinitelja i djela za koje se tereti.

Članak 73.

Tužitelj pri prvostupanjskome vojnostegovnom sudu zastupa optužni prijedlog
na glavnoj raspravi.

Tužitelj može protiv okrivljenika proširiti optužni prijedlog za stegovne
prijestupe koje okrivljenik počini u tijeku glavne rasprave ili koji se
otkriju od podnošenja optužnoga prijedloga do završetka glavne rasprave.

Kada u tijeku glavne rasprave utvrdi da izvedeni dokazi ukazuju na drukčije
činjenićno stanje od onog iznesenog u optužnom prijedlogu, tužitelj može
preinačiti optužni prijedlog.

Članak 74.

Nakon primitka optužnog prijedloga, predsjednik vojnostegovnoga suda
ocjenjuje da li je potrebito dopuniti izviđaj i prema potrebi određuje
način i rok dopune izvida. Najkasnije u roku 15 dana od dana primitka optužnoga
prijedloga, predsjednik suda određuje dan, sat i mjesto glavne rasprave,
te sastav vijeća.

Članak 75.

Poziv za glavnu raspravu s optužnim prijedlogom uručuje se okrivljeniku,
tako da mu ostane dovoljno vremena za pripremanje obrane, a najmanje 3
dana prije dana za koji je zakazana glavna rasprava.

Nakon primitka optužnoga prijedloga, okrivljenik može predložiti sudu
nove dokaze i dostaviti pismenu obranu.

Članak 76.

Ako okrivljenik ne dođe na glavnu raspravu, a uredno je pozvan, sud
može na prijedlog tužitelja odlučiti da se glavna rasprava održi u njegovoj
nenazočnosti.

Članak 77.

Glavnu raspravu, u pravilu, vodi predsjednik vojnostegovnoga suda, kao
predsjednik vijeća.

Ako je predsjednik suda sprijećen, glavnu raspravu vodi sudac iz sastava
vijeća koji je najviši po činu, a ako su istoga čina, sudac kojega odredi
predsjednik vojnostegovnoga suda.

Zapisnik o glavnoj raspravi potpisuje predsjednik vijeća, tajnik suda
i zapisničar.

Članak 78.

Nakon održane glavne rasprave vojnostegovni sud donosi presudu kojom
se okrivljenik proglašava krivim, odnosno oslobađa od optužbe ili se optužba
odbija.

Ako je okrivljenik proglašen krivim, osuđuje se za stegovni prijestup
ili mu se izriče stegovna mjera za stegovnu grešku.

Članak 79.

Presuda se mora pismeno izraditi u roku 5 dana od dana objavljivanja
presude. Presudu potpisuje predsjednik vijeća i tajnik suda.

Presuda se uručuje tužitelju, osuđeniku i njegovu branitelju.

Članak 80.

Protiv presude vojnostegovnoga suda može se izjaviti žalba Višemu vojnostegovnom
sudu u roku 8 dana od dana primitka presude.

Žalba se podnosi sudu koji je izrekao prvostupanjsku presudu.

Žalbu mogu izjaviti tužitelj, osuđenik i njegov branitelj, osim ako
se tomu osuđenik izričito protivi.

Žalba odgađa izvršenje presude.

Članak 81.

Rješenja koja se donose poradi pokretanja i vođenja postupka, mogu se
pobijati samo u žalbi protiv presude.

Članak 82.

Odluku o žalbi donosi Viši vojnostegovni sud na sjednici vijeća.

O sjednici vijeća izvješćuju se tužitelj pri Višem vojnostegovnome sudu
i osuđenik, ako je to zatražio do isteka roka za žalbu.

Članak 83.

O troškovima stegovnoga postupka sud odlučuje presudom.

Izuzetno, ako u vrijeme donošenja presude nedostaju podaci o visini
troškova, o troškovima se može odlučiti i rješenjem kada se ti podaci pribave.

Sud može okrivljenika djelomićno ili u cijelosti osloboditi obveze na
naknadu troškova stegovnoga postupka ako je stegovni prijestup manjeg značenja,
a do tada je osuđenik bio dobroga vladanja, i ako bi plaćanjem troškova
bilo dovedeno u pitanje izdržavanje osuđenika ili osobe koju je dužan izdržavati.

Troškovi postupka padaju na teret Proračuna Republike Hrvatske, ako
je donesena presuda kojom se osuđenik oslobada od optužbe, kojom se optužba
odbija ili kojom se osuđeniku izriču stegovne mjere za stegovnu pogrešku.

U troškove postupka ne uračunavaju se naknade koje osuđeniku pripadaju
po propisima o naknadama putnih i drugih troškova.

Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka može se izjaviti žalba Višem
vojnostegovnomu sudu u roku 3 dana od dana primitka rješenja.

Članak 84.

Kazne za stegovne prijestupe izrečene pravomoćnom presudom izvršavaju
se nakon donošenja zapovijedi o izvršenju kazne.

Zapovijed o izvršenju kazne donosi:

1. vrhovni zapovjednik oružanih snaga - za izvršenje kazne gubitka službe
izrečene časniku;

2. ministar obrane - za izvršenje kazne gubitka službe izrečene dočasniku;

3. časnik ovlašten za stavljanje pod vojnostegovni sud

- za izvršenje kazne zaustavljanje u napredovanju, smanjenje plaće,
novčane kazne izrečene za privredni prijestup; pritvora i razrješenja s
dužnosti pričuvnog dočasnika i pričuvnoga časnika sa zabranom ponovnog
imenovanja na tu dužnost;

4. časnik ovlašten za imenovanje - za izvršenje kazne izrečene građanskoj
osobi.

Prvostupanjski vojnostegovni sud dužan je ovlaštenoj osobi iz stavka
1. ovoga članka uručiti spise predmeta poradi izdavanja zapovijedi o izvršenju
pravomoćno izrečene kazne u roku 15 dana od dana pravomoćnosti presude.
Ako osoba koja izdaje zapovijed iz stavka 1. ovog članka nije časnik koji
je osuđenika stavio pod vojnostegovni sud, uz spise predmeta uručuje se
i mišljenje toga časnika.

Članak 85.

Pravomoćnu presudu i zapovijed o izvršenju kazne prvostupanjski vojnostegovni
sud uručuje:

1. osuđeniku,

2. tužitelju pri prvostupanjskom vojnostegovnom sudu,

3. jedinici, odnosno ustanovi čiji je časnik odgovoran za izvršenje
kazne,

4. ovlaštenom tijelu kod kojega se vode spisi osobnih podataka poradi
evidencije kazne.

Članak 86.

Izvršenje kazne zaustavljanja u napredovanju provodi časnik ovlašten
za predlaganje promicanja.

Članak 87.

Izvršenje kazne smanjenja plaće i novčane kazne izrečene za privredni
prijestup provodi ovlaštena osoba za isplatu plaće.

Kazna smanjenja plaće izvršava se prema visini plaće koja pripada osuđeniku
na dan pravomoćnosti presude kojom je izrečena stegovna kazna, ne uzimajući
u obzir kasnije povečanje plaće.

S izvršenjem kazne započinje se prvog dana narednoga mjeseca nakon pravomoćnosti
presude.

Članak 88.

Izvršenje kazne pritvora provodi časnik određen u zapovijedi o izvršenju
kazne.

Kazna pritvora izvršava se na način propisan Službovnikom oružanih snaga.

Izvršenje kazne pritvora odgađa se, ili se započeto izvršenje prekida,
odlukom časnika ovlaštenoga za izvršenje kazne, u slučaju smrti ili teže
bolesti u obitelji, odnosno bolesti optuženika, kao i u drugim naročito
opravdanim slučajevima. Izvršenje se mora nastaviti u roku 48 sati po prestanku
razloga za odgađanje, odnosno prekidanje izvršenja

Članak 89.

Izvršenje kazne razrješenja s dužnosti pričuvnoga dočasnika i pričuvnoga
časnika sa zabranom ponovnog imenovanja na tu dužnost, provodi osoba ovlaštena
za imenovanje na te dužnosti.

Članak 90.

Izvršenje kazne gubitka službe djelatne vojne osobe provodi nadređeni
časnik na položaju zapovjednika samostalnoga bataljuna, na položaju koji
odgovara položaju zapovjednika samostalnoga bataljuna ili višem položaju.

Kazna gubitka službe izvršava se razrješenjem osuđenika od službe u
oružanim snagama, temeljem akta o prestanku službe.

Članak 91.

Pravomoćnom presudom izrečena kazna evidentira se u spisu osobnih podataka
osuđenika. Kazna se evidentira kod svih jedinica, odnosno ustanova kod
kojih se vodi spis osobnih podataka osuđenika.

Kazna se, po ispunjenju uvjeta iz članka 18. stavka 2. ovoga Propisnika,
briše iz evidencije na osnovi zapovijedi zapovjednika jedinice, odnosno
ustanove kod koje se osuđenik vodi u osnovnoj evidenciji.

Po jedan primjerak zapovijedi o brisanju kazne uručuje se redovnim putem
svim jedinicama, odnosno ustanovama kod kojih se vodi spis osobnih podataka
osuđenika.

IV. POSTUPAK ZA SMANJENJE, UBLAŽAVANJE I OPROŠTAJ STEGOVNE KAZNE

Članak 92.

Postupak za smanjenje, ublažavanje ili oproštaj kazne može se pokrenuti
po molbi osuđenika ili po prijedlogu nadređenoga časnika.

Članak 93.

Molbu za smanjenje, ublažavanje ili oproštaj kazne može podnijeti samo
osuđenik.

Molba se podnosi prvostupanjskome vojnostegovnom sudu koji je donio
presudu.

Molba se može ponovno podnijeti protekom godine dana od dana donošenja
odluke po prije podnesenoj molbi za smanjenje, ublažavanje ili oproštaj
kazne.

Vojnostegovni sud, nakon što pribavi podatke o osuđeniku i mišljenje
časnika ovlaštenoga za stavljanje pod vojnostegovni sud, molbu s prijedlogom
uručuje osobama iz članka 16. ili 95. ovoga Propisnika.

Članak 94.

Prijedlog za smanjenje, ublažavanje ili oproštaj kazne osuđenika može
podnijeti njegov nadređeni časnik na položaju zapovjednika čete, položaju
koji odgovara položaju zapovjednika čete ili višemu položaju.

Prijedlog se redovnim putem uručuje časniku koji je osuđenika stavio
pod vojnostegovni sud. Uz prijedlog se dostavljaju podaci o osuđeniku s
mišljenjem o njegovu vladanju nakon izrečene kazne.

Časnik iz stavka 2. ovoga članka uručuje prijedlog sa svojim mišljenjem
vojnostegovnom sudu koji je sudio u prvom stupnju.

Prijedlog s prikupljenim podacima o osuđeniku, pribavljenim mišljenjem
časnika ovlaštenoga za stavljanje pod vojnostegovni sud i sa spisima predmeta,
uručuje vojnostegovni sud osobama iz članka 16. ili 95. ovoga Propisnika.

Članak 95.

Načelnik Glavnog stožera odlučuje o molbi ili o prijedlogu za smanjenje,
ublažavanje ili oproštaj kazni iz članka 11. točke 1. do 4. ovoga Propisnika,
koje su izrečene djelatnomu i pričuvnom dočasniku, kao i kaznama iz članka
100. ovoga Propisnika koje su izrečene građanskoj osobi.

V. NADZOR

Članak 96.

Nadzor nad radom vojnostegovnih sudova i tužitelja pri vojnostegovnim
sudovima obavlja zapovjednik jedinice, odnosno ustanove pri kojoj se nalazi
vojnostegovni sud.

Članak 97.

Predsjednik prvostupanjskog vojnostegovnoga suda i tužiteli za svoj
rad u sudu stegovno odgovaraju načelniku Glavnoga stožera, odnosno zapovjedniku
operativne zone pri kojoj se nalazi vojnostegovni sud.

Predsjednik Višega vojnostegovnoga suda i tužitelj za svoj rad u sudu
stegovno odgovaraju ministru obrane.

Suci i tajnik vojnostegovnoga suda za svoj rad u sudu stegovno odgovaraju
predsjedniku vojnostegovnoga suda u koji su imenovani.

Članak 98.

Spisi stegovnih predmeta čuvaju se i arhiviraju sukladno s posebnim
propisima.

VI. VOJNOSTEGOVNA ODGOVORNOST GRAĐANSKIH OSOBA

Članak 99.

Odredbe ovoga Propisnika primjenjuju se na građanske osobe, ako u ovoj
glavi nije drukčije propisano.

Članak 100.

Za stegovne greške građanskim osobama izriču se stegovne mjere opomena
i ukor.

Stegovne mjere iz stavka 1. ovog članka građanskoj osobi izriče nadređeni
časnik na položaju zapovjednika čete ili višem položaju, odnosno nadređeni
časnik čina satnika ili višeg čina.

Građanska osoba može izricati stegovne mjere iz stavka 1. ovoga članka
građanskim osobama koje su joj u službi podređene, a ako je na položaju
časnika iz stavka 2. ovoga članka i podređenim vojnim osobama.

Članak 101.

Građanskim osobama za stegovne prijestupe mogu se izreči sljedeće stegovne
kazne:

1. raspored na drugo službeničko mjesto koje odgovara stručnoj spremi
građanske osobe,

2. smanjenje plaće od 10% do 20% u trajanju od jednog mjeseca do dvanaest
mjeseci,

3. prestanak službe u oružanim snagama.

Članak 102.

Odredba članka 17. ovoga Propisnika odgovarajuće se primjenjuje na građansku
osobu kojoj je prestao službenički odnos zbog kazne prestanka službe u
oružanim snagama.

VII. ODLUČIVANJE O STEGOVNOJ ODGOVORNOSTI U RATNOM STANJU

Članak 103.

Odredbe ovoga Propisnika u svezi s odlučivanjem o stegovnoj odgovornosti
vojnih i građanskih osoba odgovarajuće se primjenjuju i u ratnome stanju,
ako odredbama ove glave nije dručije određeno.

Članak 104.

U ratnome stanju ne izriču se stegovne mjere i kazne čije izvršenje,
s obzirom na uvjete i okolnosti pod kojima trebaju biti provedene, nije
svrhovito ili nije moguće.

Članak 105.

Odlućivanje o stegovnoj odgovornosti za povredu vojne stege u ratnome
je stanju hitno.

Članak 106.

O stegovnim pogreškama odlučuje se odmah, a najkasnije u roku 24 sata
od saznanja da je pogreška učinjena.

U slučajevima iz članka 20. stavka 2. i članka 26. stavka 2. ovoga Propisnika
časnik nadređen osuđeniku izvješćuje se samo ako je to, s obzirom na prilike
i uvjete, mogućno.

Odluka o žalbi donosi se odmah, a najkasnije u roku 24 sata i može se
donijeti u obliku službene bilješke na primjerku podnijete žalbe, odnosno
bilješke o podnijetoj žalbi u spisima predmeta.

Članak 107.

Kad izvršenje stegovne mjere nije moguće započeti u roku 5 dana od dana
priopćenja, izvršenju se, u pravilu, ne pristupa.

Stegovne mjere zabrana izlaska iz kruga vojarne te vojnički pritvor
i stegovna kazna pritvora izvršavaju se samo u uvjetima smještaja u vojarni
jedinica i ustanove i ako se njihovim izvršenjem osuđenik ne izlaže većim
opasnostima od ratnih djelovanja u odnosu na ostale pripadnike jedinice,
odnosno ustanove.

Izvršenje stegovne mjere vojničkog pritvora, odnosno stegovne kazne
pritvora, prekida se odnosno odgađa i u slučaju ako to zahtijevaju zadaci
jedinice, odnosno ustanove ili razlozi sigurnosti i zaštite osoba iz stavka
2. ovoga članka.

Svaku stegovnu mjeru odnosno stegovnu kaznu pritvora može smanjiti,
ublažiti ili oprostiti svaki nadređeni časnik osuđenika na položaju zapovjednika
bataljuna, na položaju koji odgovara položaju zapovjednika bataljuna ili
višem položaju, ako je osuđenik po izrečenoj mjeri odnosno kazni pokazao
hrabrost, požrtvovanje i primjerenost u izvršavanju borbenih zadataka.

Članak 108.

U ratnome stanju, za suđenje suizvršitejjima, odnosno sudionicima stegovnoga
prijestupa iz jedinica, odnosno ustanova ili tijela državne uprave, poduzeća
i drugih pravnih osoba, za koje su ovlašteni različiti sudovi, ovlašten
je sud koji je ovlašten za sudenje najvišem po činu, odnosno po položaju
suizvršitelja ili sudionika.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako to ratne prilike zahtijevaju,
svaki od ovlaštenih sudova odvojeno odlučuje odgovornost osoba za koje
je ovlašten prema odredbama članka 55. ovoga Propisnika.

Članak 109.

U ratnome stanju stegovni se izviđaj pokreče odmah, a može trajati najduže
3 dana od dana pokretanja.

Članak 110.

U ratnome stanju sud može odlučiti da se rasprava održi u nenazoćnosti
okrivljenika, ako to ratne prilike ili neodgodive važne službene dužnosti
okrivljenika zahtijevaju, s tim da okrivljeniku odredi branitelja po službenoj
dužnosti.

Članak 111.

Osobi kojoj je izrečena stegovna kazna, a koja pokaže hrabrost ili se
osobito istakne u izvršenju zadataka, može se stegovna kazna smanjiti,
ublažiti ili oprostiti.

Časnik nadređen osobi iz stavka 1. ovoga člnaka koji nije ovlašten smanjiti,
ublažiti ili oprostiti stegovnu kaznu, dužan je po službenoj dužnosti pokrenuti
postupak za smanjenje, ublaženje ili oproštaj stegovne kazne:

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 112.

Stegovni postupci koji nisu pravomoćno okončani do stupanja na snagu
ovoga Propisnika, dovršit će se prema odredbama ovoga Propisnika.

Članak 113.

Ovlašćuje se ministar obrane da donese propise o načinu vođenja evidencije
i statistike stegovnih mjera i kazni.

Članak 114.

Ovaj Propisnik stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Broj : 03-197/ 1-92

Zagreb. 7. travnja 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

Ostalo, NN 24/1992-553
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)