### NN 82/2017 (23.8.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije medijski tehničar (211124) u obrazovnom sektoru grafička tehnologija i audio-vizualno oblikovanje

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

1995

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/09, 24/10 i 22/13) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE MEDIJSKI TEHNIČAR (211124) U OBRAZOVNOM SEKTORU GRAFIČKA TEHNOLOGIJA I AUDIO-VIZUALNO OBLIKOVANJE

I.

Ovom Odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije MEDIJSKI TEHNIČAR u obrazovnom sektoru GRAFIČKA TEHNOLOGIJA I AUDIO-VIZUALNO OBLIKOVANJE, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

(1) U skladu sa strukovnim kurikulumom koji je sastavni dio ove Odluke, obrazuju se učenici koji upisuju prvi razred srednje škole u programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije medijski tehničar počevši od školske godine 2017./2018.

(2) Učenici koji su u školskoj godini 2017./2018. upisali prvi razred srednje škole u eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije medijski tehničar (211104), obrazuju se po strukovnom kurikulumu koji je sastavni dio ove Odluke.

(3) Iznimno od stavka 1. ove točke, učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2017./2018. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za zanimanje medijski tehničar (211004) donesenom Odlukom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o nastavnom planu i programu za stjecanje srednje stručne spreme u području rada grafika za zanimanja grafički urednik-dizajner, web dizajner i medijski tehničar (klasa: 602-03/06-05/00037; urbroj: 533-09-06-02 od 14. srpnja 2006. godine) te donesenom Odlukom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa za zanimanje medijski tehničar u obrazovnom sektoru Grafička tehnologija i audio-vizualno oblikovanje (klasa: 602-03/11-05/00060; urbroj: 533-09-11-0004 od 13. lipnja 2011. godine), mogu se obrazovati po programu koji su upisali.

(4) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za zanimanje medijski tehničar (211004) donesenom Odlukom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o nastavnom planu i programu za stjecanje srednje stručne spreme u području rada grafika za zanimanja grafički urednik-dizajner, web dizajner i medijski tehničar (klasa: 602-03/06-05/00037; urbroj: 533-09-06-02 od 14. srpnja 2006. godine) te donesenom Odlukom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa za zanimanje medijski tehničar u obrazovnom sektoru Grafička tehnologija i audio-vizualno oblikovanje (klasa: 602-03/11-05/00060; urbroj: 533-09-11-0004 od 13. lipnja 2011. godine), nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

(5) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije medijski tehničar, nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

III.

Stupanjem na snagu ove Odluke prestaje važiti nastavni plan i program za zanimanje medijski tehničar (211004) donesen Odlukom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o nastavnom planu i programu za stjecanje srednje stručne spreme u području rada grafika za zanimanja grafički urednik-dizajner, web dizajner i medijski tehničar (klasa: 602-03/06-05/00037; urbroj: 533-09-06-02 od 14. srpnja 2006. godine) te donesen Odlukom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa za zanimanje medijski tehničar u obrazovnom sektoru Grafička tehnologija i audio-vizualno oblikovanje (klasa: 602-03/11-05/00060; urbroj: 533-09-11-0004 od 13. lipnja 2011. godine), osim za učenike iz točke II. stavka 3. i 4. ove Odluke.

IV.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00084

Urbroj: 533-25-17-0003

Zagreb, 1. kolovoza 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE
 MEDIJSKI TEHNIČAR

Popis kratica

2D – dvodimenzionalan

3D – trodimenzionalan

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

CD Audio – Compact Disc Digital Audio, kompaktni digitalni disk za pohranu audio podataka

CMS – Classroom Management Software, programska potpora za upravljanje učionicom CROSBI – Croatian Scientific Bibliography, Hrvatska znanstvena bibliografija

CSS – Cascading Style Sheets, stilski jezik za opis prezentacije dokumenta napisanog pomoću markup (HTML) jezika

DGU – Državna geodetska uprava

DSRL – Digital Single Lens Reflex, digitalni zrcalno – refleksni fotoaparat

DTP – Desktop Publishing, stolno izdavaštvo

DVD Audio – Dissociated Vertical Deviation Audio, optički disk za pohranu audiopodataka

DZS – Državni zavod za statistiku

e-novine – elektroničke novine

EU – Europska unija

GPS – Global Positioning System, Globalni pozicijski sustav

HRČAK – Portal znanstvenih časopisa Republike Hrvatske

HTML – Hyper Tex Markup Language, prezentacijski jezik za izradbu web stranica

ICT – Information and Communications Technology, informacijska i komunikacijska tehnologija

IT – Information Technology, informacijska tehnologija

LDC – Liquid Crystal Display, zaslon s tekućim kristalima

MIDI – Musical Instrument Digital Interface, protokol/standard za razmjenu informacija između muzičke opreme

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

PSE – Periodni sustav elemenata

RH – Republika Hrvatska

SRL – Single Lens Reflex Camera, jednoobjektivni refleksni fotoaparat

VTS – Virtual Studio Technology, virtualni instrumenti za obradu zvuka

W3C konzorcij – World Wide Web Consortium

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Medijski tehničar

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Potrebno je osigurati polaznicima stjecanje kompetencija propisanih standardom kvalifikacije medijski tehničar.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129856/images/15525.jpg)

\*Napomena: U trećem razredu polaznik bira jedan od četiriju ponuđenih izbornih strukovnih modula s pripadajućim izbornim nastavnim predmetom. U četvrtom razredu polaznik bira jedan od četiriju ponuđenih izbornih strukovnih modula s pripadajućim izbornim nastavnim predmetom.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  ■ steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  ■ steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskog jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku pomoću bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju |
|  | 7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ,  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje – opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje – pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskimm interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje – opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje – pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sve četiri godine učenja hrvatskog jezika. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezae su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sve četiri godine učenja hrvatskog jezika. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvješće |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvješće |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje – dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sve četiri godine učenja hrvatskog jezika. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskoga jezika  Hrvatski jezik – službeni jezik Europske unije |
| Pisanje – dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje – upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje – upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ osposobiti se za usmenu i pisanu kompetenciju na engleskom jeziku u različitim situacijama svakodnevnog života i struke  ■ učiti jezik radi daljnje izobrazbe i usavršavanja, tj. za cjeloživotno učenje i obrazovanje  ■ razvijati jezična i nejezična znanja, vještine, sposobnosti, strategije i vrijednosti koje će im omogućiti da aktivno, kritički i uspješno odgovore na potrebe suvremenog društva i tržišta rada  ■ razvijati svijest o višejezičnosti, međukulturnim sličnostima i razlikama, toleranciji i empatiji prema drugom i drugačijem  ■ razumjeti zanimanje, poštovanje i skrb za vlastiti jezik i kulturu  ■ primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis osjećaja i želja u osobnim pismima  ■ razumjeti glavne poruke radijskih i televizijskih programa o tekućim događajima ili temama od osobnog interesa i iz jezika struke ako su iskazane relativno polako i razumljivo  ■ napisati osobno pismo opisujući doživljaje i dojmove  ■ komunicirati u većini situacija koje se mogu pojaviti tijekom putovanja područjem na kojemu se taj jezik govori  ■ uključiti se bez pripreme u razgovor o temama koje su im poznate  ■ obrazložiti svoja stajališta i ukratko objasniti, ispričati priču, opisati reakcije  ■ razviti bitna sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ primijeniti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
|  | ■ prepoznati i preispitati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  ■ isticati tolerantno ophođenje s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti složeniju komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u promjenjivim uvjetima uz uvažavanje različitosti  ■ prosuđivati o različitostima uz obranu i argumentiranje vlastitih stavova i vrijednosti te uvažavanja tuđih |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu B1, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnomu okvirnom kurikulumm za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost polazničkih znanja iz osnovne škole koja će trebati usložniti, uz manja proširenja gradiva povezanih s novmi kontekstom i strukom.  Napomena: nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i razredu učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalan i detaljan smisao tekstova šireg raspona vokabulara i složenijih jezičnih struktura koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  Slušanje  1. razumjeti složene jezične strukture i vokabular  Pisanje  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti pisanoga jezičnog izričaja  2. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u jednostavne pisane izričaje  Govor  1. odabrati jezične strukture i vokabular u skladu s oblikom i vrstom usmenog izričaja  Međukulturalno djelovanje  1. usporediti posebnosti vlastite kulture i vrijednosti s kulturom i vrijednostima ciljnog jezika  2. procijeniti istaknuta obilježja kulture i vrijednosti zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci  Izvannastavne/izvanškolske aktivnosti |
| Svakodnevica/ stilovi života | Moda/Modni trendovi  Novac  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Briga o zdravlju | Dijelovi tijela  Osobna higijena i njega tijela  Bolesti i nezgode  Briga za zdravlje |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Zdrave i alternativne prehrambene navike  Prehrambene navike (piramida prehrane)  Posuđe, pribor za jelo  Jelovnik, restorani |
| Vrijeme | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  ■ ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti  ■ ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  ■ VEZNICI: and, or, but, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  ■ BROJEVI: glavni i redni  ■ PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena, načina  ■ SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici, mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena, upitna rečenica s who kao subjekotom i kao s objektom  ■ GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova -s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom -ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continuous za budućnost), pojam aktiva i pasiva, modalni glagoli. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. upotrijebiti osnovne jezične sadržaje i oblike više razine u svrhu ostvarivanja komunikacije  2. izdvojiti potrebne jezične strukture radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u poznatim i novim uvjetima  Čitanje  1. klasificirati opis događaja, osjećaja i želja u osobnim pismima  2. izdvojiti ključne informacije u tekstu koji se bavi svakodnevnim temama na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevne upute, izlaganjai programe  2. izdvojiti glavnu misao i namjeru govornika u razgovoru na standardnom jeziku  Pisanje  1. izvesti zaključke iz nezahtjevnih tekstova  2. prikazati informacije u jednostavnim službenim pisanim izričajima  Govor  1. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u tečne i točne govorne izričaje  2. komentirati nezahtjevne tekstove  Međukulturno djelovanje  1. prikazati pojavnosti koje nose obilježja stereotipa ili diskriminacije  2. argumentirati mišljenje o uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Slavni ljudi i događaji  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Hrvatske kulturne manifestacije  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd.  Pametni telefoni (Skype, Facetime) |
| Škola i obrazovanje | Predmeti, ocjenjivanje  Život u školi  Školske aktivnosti  Školski sustav – usporedba i prezentiranje  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Međunarodni sportski događaji, Olimpijske igre  Briga o zdravlju i tijelu  Bolesti i ovisnosti  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Emocije  Generacijski jaz  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti. |
|  | Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ IMENICE: brojive, nebrojive, glagolske imenice  ■ ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  ■ PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  ■ TVORBA RIJEČI: compounds  ■ PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici, komparacija priloga  ■ SINTAKSA: upravni i neupravni govor, red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima, slaganje vremena, zavisnosložene rečenice, vremenske, uzročne, pogodbene  ■ GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense – Simple Continuous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. primijeniti osnove jezičnog sustava više razine na novim sadržajima  2. koristiti osnovne jezične strukture više razine i prošireni vokabular u jednostavnim opisima i situacijama iz svakodnevice  Čitanje  1. izdvojiti specifične informacije iz nešto složenijih izvornih i didaktičkih tekstova  2. kritički procijeniti sadržaj teksta i namjere autora  Slušanje  1. razumjeti razgovor između izvornih govornika o poznatoj temi  2. razumjeti pojedinosti i specifične informacije iz snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnome jeziku  Pisanje  1. izložiti svoje misli, osjećaje, ideje u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. koristiti bilješke za oblikovanje strukturiranog teksta nakon slušanja ili čitanja teksta  Govor  1. preispitati svoje misli, osjećaje, ideje u govornom izričaju  2. povezati bilješke nakon slušanja ili čitanja u strukturirano usmeno izlaganje  Međukulturno djelovanje  1. vrjednovati ustaljena pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku  2. razlikovati pozitivne sociokulturne vrijednosti od etnocentrizma, nacionalizma, rasizma i drugih čimbenika diskriminacije  3. stvoriti nove komunikacijske situacije koje sadržavaju mogućnost verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Nezgode, nesreće i bolesti  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprihvatljivog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju…)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Odnosi među spolovima |
| Kultura i civilizacija | Osnove povijesti  Kultura i civilizacija zemalja i naroda čiji se jezik uči i zemalja Europske unije |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Međunarodno tržište rada |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  ■ Tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip 0, I, II, III); -ing oblik glagola, pasivne rečenice, modalni glagoli, frazalni glagoli, prijedlozi, upravni i neupravni govor, neizravna pitanja, question tags, fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. iskazati podatke o poznatim i bliskim temama uz povremenu stručnu pomoć u različitim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave više razine radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. uočiti značajke različitih vrsta tekstova  Slušanje  1. uočiti glavne misli jednostavnih izlaganja o poznatim temama, pod uvjetom da su jasno strukturirana  Pisanje  1. interpretirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. upotrijebiti klasificirane informacije u strukturiranome pisanom izričaju  Govor  1. provjeriti informacije u razgovoru  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u promjenjivim uvjetima  2. ostvariti komunikaciju i suradnju s pojedincima ili skupinom u nepredviđenim uvjetima uz uvažavanje različitosti  3. samovrjednovati osobne vrijednosti i stavove u odnosu na različitosti općenito i različite kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Suvremeni trendovi u mome zanimanju  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Građanski odgoj | Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada |
| Strukovno usmjerene teme | Budućnost struke  Tehnika i tehnologija u službi struke  Stručni sadržaji povezani s kvalifikacijom |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  ■ pasivne rečenice, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (posebnosti); -ing oblik glagola; causative have, upravni i neupravni govor, neizravna pitanja, složenice, prijedlozi; fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava. |
|  | Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ osposobiti za usmenu i pisanu komunikaciju na njemačkom jeziku u različitim situacijama svakodnevnog života i struke  ■ učiti jezik i primijeniti izvore znanja na njemačkom jeziku radi dalje izobrazbe i usavršavanja, tj. za cjeloživotno učenje i obrazovanje  ■ razviti jezična i nejezična znanja, vještine, sposobnosti, strategije i vrijednosti koje će im omogućiti da aktivno, kritički i uspješno odgovore na potrebe suvremenog društva i tržišta rada  ■ primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis osjećaja i želja u osobnim pismima  ■ razumjeti glavne poruke radijskih i televijziskih programa o sadašnjim događajima ili temama od osobnog interesa i iz jezika struke ako su iskazane relativno polako i razumljivo  ■ napisati osobno pismo opisujući doživljaje i dojmove  ■ komunicirati u većini situacija koje se mogu pojaviti tijekom putovanja područjem na kojem se taj jezik govori  ■ uključiti se u razgovor o temama koje su im poznate  ■ obrazložiti svoja stajališta i ukratko objasniti, ispričati priču, opisati reakcije  ■ razviti bitna sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ primijeniti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati i preispitati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  ■ isticati tolerantno ophođenje s osobama iz drugih kultura i ostvariti složeniju komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u promjenjivim uvjetima uz uvažavanje različitosti  ■ prosuđivati kritički o različitostima uz obranu i argumentiranje vlastitih stavova i vrijednosti te uvažavanja tuđih |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoag referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnomu okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvog stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalan i detaljan smisao tekstova šireg raspona vokabulara i složenijih jezičnih struktura koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  Slušanje  1. razumjeti složene jezične strukture i vokabular  Pisanje  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti pisanog jezičnog izričaja  2. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u jednostavne pisane izričaje  Govor  1. odabrati jezične strukture i vokabular u skladu s oblikom i vrstom usmenog izričaja  Međukulturno djelovanje  1. usporediti posebnosti vlastite kulture i vrijednosti s kulturom i vrijednostima ciljnog jezika  2. procijeniti istaknuta obilježja kulture i vrijednosti zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci  Izvannastavne/izvanškolske aktivnosti |
| Svakodnevica/ stilovi života | Moda/Modni trendovi  Novac  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Briga o zdravlju | Dijelovi tijela  Osobna higijena i njega tijela  Bolesti i nezgode  Briga za zdravlje |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Zdrave i alternativne prehrambene navike  Prehrambene navike (piramida prehrane)  Posuđe, pribor za jelo  Jelovnik, restorani |
| Vrijeme | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj,  ■ ČLANOVI: određeni, neodređeni, |
|  | ■ ZAMJENICE: osobne, pokazne, posvojne, odnosne (nominativ i akuzativ), deklinacija zamjenice, bezlična man; upitna zamjenica welcher  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  ■ BROJEVI: glavni i redni  ■ PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s akuzativom, dativom i genitivom; prijedlozi s dativom i akuzativom – Wechselpräpositonen  ■ PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  ■ SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u nezavisnim i zavisnim rečenicama objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (denn, dass, weil, wenn,deshalb, damit…)  ■ GLAGOLI: pomoćni, modalni, pravilini i nepravilni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu; povratni glagoli; preterit pomoćnih i modalnih glagola, perfekt, imperativ, konjuktiv II. od haben. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. upotrijebiti osnovne jezične sadržaje i oblike više razine u svrhu ostvarivanja komunikacije  2. izdvojiti potrebne jezične strukture radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u poznatim i novim uvjetima  Čitanje  1. klasificirati opis događaja, osjećaja i želja u osobnim pismima  2. izdvojiti ključne informacije u tekstu koji se bavi svakodnevnim temama na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevne upute, izlaganja, programe  2. izdvojiti glavnu misao i namjeru govornika u razgovoru na standardnome jeziku  Pisanje  1. izvesti zaključke iz nezahtjevnih tekstova  2. prikazati informacije u jednostavnim službenim pisanim izričajima  Govor  1. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u tečne i točne govorne izričaje  2. komentirati nezahtjevne tekstove  Međukulturno djelovanje  1. prikazati pojavnosti koje nose obilježja stereotipa ili diskriminacije  2. argumentirati mišljenje o uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturalnost | Slavni ljudi i događaji  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Hrvatske kulturne manifestacije  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd.  Pametni telefoni (Skype, Facetime) |
| Škola i obrazovanje | Predmeti, ocjenjivanje  Život u školi  Školske aktivnosti  Školski sustav – usporedba i prezentiranje  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Međunarodni sportski događaji, Olimpijske igre  Briga o zdravlju i tijelu  Bolesti i ovisnosti  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Emocije  Generacijski jaz  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje i proširivanje  ■ IMENICE: složenice  ■ ČLANOVI: uporaba određenog, neodređenog i nultog člana  ■ ZAMJENICE: deklinacija neodređenih zamjenica  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje, deklinacija pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: sistematizacija, prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama: objektnoj, vremenskoj, odnosnoj, uzročnoj rečenici, namjerne  ■ GLAGOLI: preterit i perfekt pravilnih i nepravilnih glagola, konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola te uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I.; pasiv; rekcija glagola, kondicional, zu+infinitiv. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. primijeniti osnove jezičnog sustava više razine na novim sadržajima  2. koristiti osnovne jezične strukture više razine i prošireni vokabular u jednostavnim opisima i situacijama iz svakodnevice |
|  | Čitanje  1. izdvojiti specifične informacije iz nešto složenijih izvornih i didaktičkih tekstova  2. kritički procijeniti sadržaj teksta i namjere autora  Slušanje  1. razumjeti razgovor između izvornih govornika o poznatoj temi  2. razumjeti pojedinosti i specifične informacije iz snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  Pisanje  1. izložiti svoje misli, osjećaje, ideje u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. koristiti bilješke za oblikovanje strukturiranog teksta nakon slušanja ili čitanja teksta  Govor  1. preispitati svoje misli, osjećaje, ideje u govornom izričaju  2. povezati bilješke nakon slušanja ili čitanja u strukturirano usmeno izlaganje  Međukulturno djelovanje  1. vrjednovati ustaljena pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku  2. razlikovati pozitivne sociokulturne vrijednosti od etnocentrizma, nacionalizma, rasizma i drugih čimbenika diskriminacije  3. stvoriti nove komunikacijske situacije koje sadržavaju mogućnost verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Nnesreće i bolesti  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprihvatljivog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju…)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Odnosi među spolovima |
| Kultura i civilizacija | Osnove povijesti  Kultura i civilizacija zemalja i naroda čiji se jezik uči i zemalja Europske unije |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Međunarodno tržište rada |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ prijedlozi s genitivom, pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice, infinitiv sa zu, odnosne rečenice, nepravilne upitne rečenice, zamjenički prilozi (welcher, dieser), neupravni govor, fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. iskazati podatke o poznatim i bliskim temama uz povremenu stručnu pomoć u različitim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave više razine radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. uočiti značajke različitih vrsta tekstova  Slušanje  1. uočiti glavne misli jednostavnih izlaganja o poznatim temama, pod uvjetom da su jasno strukturirana  Pisanje  1. interpretirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. upotrijebiti klasificirane informacije u strukturiranome pisanom izričaju  Govor  1. provjeriti informacije u razgovoru  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u promjenjivim uvjetima  2. ostvariti komunikaciju i suradnju s pojedincima ili skupinom u nepredviđenim uvjetima uz uvažavanje različitosti  3. samovrjednovati osobne vrijednosti i stavove u odnosu na različitosti općenito i različite kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Suvremeni trendovi u mome zanimanju  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Građanski odgoj | Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada |
| Strukovno usmjerene teme | Budućnost struke  Tehnika i tehnologija u službi struke  Stručni sadržaji povezani s kvalifikacijom |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike;  pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  ■ usporedne rečenice, reakcija glagola, particip I., konjunktiv II. od pomoćnih i modalnih glagola, würde + infinitiv, zavisna rečenice s ob, rečenice s dva objekta, pluskvamperfekt, genitiv kod vlastitih imena, stupnjevanje priloga, veznici entweder… oder, denn, nicht… sondern, ob, seit, um… zu, so… dass, obwohl, darum, deswegen, trotzdem, fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  ■ biti osposobljeni za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  ■ razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  ■ prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  ■ biti osposobljeni za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  ■ učinkovito komunicirati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju  ■ steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke  u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja. Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnostinačina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere  2. rabiti potencije s cjelobrojnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i jednostavnijim razlomcima  4. riješiti linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihove sustave te prikazati linearnu funkciju i funkciju apsolutne vrijednosti  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta u geometrijskim oblicima u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti podatke za statističko istraživanje  2. urediti prikupljene podatke prema planiranim kriterijima  3. predočiti prikupljene podatke na najprimjereniji način pomoću računala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. primijeniti kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. rabiti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. analizirati prikupljene i prikazane podatke  2. odrediti srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. rabiti trigonometrijsku kružnicu i džepno računalo za određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija kuta zadanog u stupnjevima ili radijanima  2. primijeniti n! u složenijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. prikazati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. primijeniti binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. odrediti vjerojatnost složenog događaja za prikupljene i analizirane podatke  2. prikazati statistiku nizova podataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti zapis broja u zadanom ili nepoznatome brojevnom sustavu  Algebra i funkcije  1. koristiti nizove  2. istražiti elementarne funkcije  Podatci  1. analizirati utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  2. usporediti srodne skupove podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti limes niza koristeći teoreme o limesima  2. izračunati limes funkcije u točki  3. derivirati funkciju  4. primijeniti derivaciju funkcije pri određivanju jednadžbe tangente u točki grafa funkcije, ekstrema i točaka infleksije  5. prikazati graf racionalne funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći tablicu derivacija  7. izračunati površinu ispod grafa kvadratne funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  ■ osobito se usredotočiti na značenje kršćanske vjere za cjeloviti rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući, dakako, svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  1. opisati temeljna obilježja religioznosti  2. razlikovati prirodne i objavljene religije  3. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  4. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  5. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek – religiozno biće | Vjera – iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist – vrhunac objave | Isus – povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist – pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja – govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzora vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomu  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima – dominikanci i franjevci (13. – 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretni život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek – polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest – norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek – žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba – sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj – odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja |
|  | Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenog čovjeka s Bogom – izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Starog zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novog zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnog Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvarenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnoga normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  ■ razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina kao što su filozofska antropologija, politička, pravna i socijalna filozofija. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice, psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju, bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja; pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko-religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtijeva (egoizam i altruizam, težnja za srećom i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja  Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva.  Etičke krjeposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije,borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa  Račun užitka.  Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti;razlike među ljudima i problem jednakosti ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealni zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealni zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike:normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz  biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupnini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  ■ provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik/djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  ■ poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje provodi se u sjedećem i stojećem položaju. Leđa i noge najopterećeniji su dio tijela.  Preporučuje se da postupci unaprjeđenja kinantropoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju.  Vježbe jačanja i istezanja bilo bi dobro provoditi u ležećem položaju zbog rasterećenja leđa, nogu i zdjelice.  Sjedenje i stajanje zahtijevaju malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluju na rad dišnog i krvožilnog sustava te su takve osobe sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog preporučuje se posebnu pažnju usmjeriti na razvoj aerobnih kapaciteta.  Timski rad je jedna od temeljnih osobina potrebnih za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj spomenute osobine posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu dinamičku i statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučuju se aktivnosti planinarenja i skijanja. Ove aktivnosti utječu na lakše prevladavanje straha od visine s obzirom na to da se u ovom zanimanju radovi nerijetko obavljaju na visini. U tu svrhu također bi bilo dobro koristiti postupke unaprjeđenja kinantropoloških obilježja, koji se provode u dvorani na određenoj visini, primjerice, sadržaji na mornarskim ljestvama, konopima za penjanje, švedskim ljestvama i sl. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja |
|  | 5. demonstrirati izvođenje jedne monostruktulne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela – povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnoga tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak |
|  | 7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortexa u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi barai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki) |
|  | VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1 ; 2 : 2 ; 3 : 3)  37. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6 : 6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje)  X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen»  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti – timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20' intenzitetom 50%)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20' s izmjenama intenziteta 2' 40% i 2' 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 × 20" s odmorom 10") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtoga razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom. |
|  | Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  - u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  - zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  - vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  - nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor |
|  | 4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu. |
|  | II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat |
|  | 7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  – prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  – vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  – sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  – nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  – jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  – složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda – postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 – 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu |
|  | 20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi barai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana  38. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana «oštrih« lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji – pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6 : 6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »polueret«  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5 : 1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja) |
|  | 5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 – 10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1 – 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10' × 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2')  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10' × 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2')  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 × 400 m, intenzitet 80-90%, odmor 4')  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 × 6, 30 maksimalni intenzitet, 30" 50%, odmor 5')  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12', 1' maksimalni intenzitet, 1' 50%) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  – u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  – zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  – vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  – nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu |
|  | 3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore,uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena |
|  | VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  – prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  – vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  – sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  – nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  – jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  – složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 – 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) – sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) – sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok |
|  | VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  35. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2 : 1 i 2 : 2 s udarcima na vrata (vratar), te oduzimanja lopte  38. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom »kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »skokšut polueret«  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5 + 1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40)  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed i natraške 6 × 5 m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. 1Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 × 5 m, odmor 30")  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnoga masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30' niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20', 2' visoki intenzitet, 2' 50%)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60", a oporavak 20") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora sorganizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  – u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  – zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  – vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  – nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag |
|  | 2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu, uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  – prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  – vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  – sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  – nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  – jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  – složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije – Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 – 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom – motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5 : 5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2 i 5 : 2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 4 i 5 : 5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4 + 1 : 4 + 1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 – 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1 : 2 : 3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2 : 3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava |
|  | II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela – povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi. |
|  | Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  – u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  – zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  – vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja |
|  | 2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju, doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema vani i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju |
|  | 5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  – prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  – vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  – sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  – nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  – jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  – složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  ■ razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  ■ usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  ■ usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  ■ usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  ■ razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  ■ usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  ■ prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  ■ shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona na aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihovog razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. usporediti različite političke sustave: demokraciju, tiraniju, aristokraciju, diktaturu, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje Europske unije |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme | |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava | |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija | |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija – neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj | |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske | |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast,  izvršna vlast i sudska vlast | |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava | |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija | |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika | |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj Europske unije i institucije Europske unije  Hrvatska i Europska unija | |
| Ostalo | | |
| Metode i  oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za određeno zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj za primijenjenu znanost, kao što su elektrotehnika i računalstvo. U fizici je važan i karakterističan eksperimentalan pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje; stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju |
|  | Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti opći zakon gravitacije i gibanje satelita oko Zemlje  5. prosuditi ravnotežu krutog tijela  6. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  7. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona  8. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila  Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. primijeniti zakon očuvanja energije  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima  8. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodni pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Tlak  Uzgon  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Plinski zakoni  Prijenos topline  Prvi zakon termodinamike  Rad u termodinamici  Drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  4. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  5. prikazati i objasniti Oerstedov pokus  6. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  7. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  8. izložiti primjenu elektromagnetske indukcije  Titranje, valovi i zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i interferencije valova  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova  Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svjetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  5. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  6. primijeniti jednadžbu leće  7. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti)  Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad te opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja prilikom nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Titranje, valovi, zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Ravno zrcalo  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ upoznati kemijske elemente, kemijske spojeve, sirovine i produkte  ■ objasniti kemijske promjene, povezati ih s pojavama u prirodi te ih prikazati jednadžbama kemijske reakcije  ■ razvijati vještinu eksperimentiranja, sposobnost opažanja promjena, opisivanja i donošenja zaključaka izvođenjem pokusa  ■ uočiti uzajamne veze između pokusa, pojava u prirodi i teorije  ■ prepoznati štetne i opasne kemikalije te objasniti način njihova obilježavanja, pravila rukovanja, postupanja i zbrinjavanja  ■ razvijati svijest o nužnosti očuvanja prirodnih uvjeta, a pritom ne odričući se dobrobiti civilizacije i napretka  ■ osvijestiti socijalnu osjetljivost u smislu iskazane empatije prema svakom pojedincu i njegovim potrebama |
| Opis predmeta: | Kemija je znanost o tvarima i njihovim kemijskim promjenama. Cilj je nastave kemije steći znanja o temeljnim kemijskim teorijama, ponajprije atomskoj teoriji i njezinim popratnim konceptima i modelima kako bi na osnovi njih mogli opisati i razumjeti svojstva i promjene tvari. Jedna od temeljnih zadaća nastave kemije jest razviti interes polaznika za prirodne znanosti predstavljajući ih dijelom opće kulture. Nastavom kemije polaznici trebaju steći znanja i sposobnosti koje će omogućiti daljnje samoobrazovanje, odnosno usavršavanje u struci. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čestična građa tvari  1. objasniti strukturu atoma  2. interpretirati podatke koji se mogu iščitati iz PSE-a  3. predvidjeti fizikalna i kemijska svojstva kemijskih elemenata s obzirom na njihov položaj u PSE-a  4. odrediti valenciju nekog kemijskog elementa na osnovi njegove elektronske strukture  5. objasniti nastajanje kemijskih veza  6. povezati prirodu kemijske veze sa svojstvima kemijskih spojeva  7. prepoznati važnost vodikove veze za živi svijet  Otopine  1. izložiti disperzne sustave s obzirom na veličinu čestica disperzne faze  2. prikazati da se koloidni sustavi razlikuju s obzirom na agregatno stanje disperznog sredstva i disperzne faze  3. povezati sastav, svojstva i vrstu otopina sa svojstvima otapala i otopljene tvari  4. iskazati sastav otopine kroz maseni i volumni udio  5. razlikovati kiseline, baze i soli na temelju njihove građe  6. interpretirati pH vrijednost otopina  7. protumačiti kemijske reakcije koje se odvijaju između zadanih kiselina i baza te dobivanja soli  Metali i nemetali  1. pokazati važnost tehnički važnih metala i njihovih legura  2. prikupiti najvažnije činjenice o svojstvima nemetala po skupinama u periodnom sustavu elemenata  3. izabrati spojeve nemetala koji imaju utjecaj na biosferu  4. prikazati važnost vode u svakodnevnom životu i svim ljudskim aktivnostima  5. prikazati vrste pesticida koji se upotrebljavaju u poljoprivredi  6. izložiti važnost primjene umjetnih gnojiva  7. otkriti važnost zbrinjavanja otpada |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Struktura atoma i periodni sustav elemenata | Sastav tvari  Građa atoma  Periodni sustav elemenata |
| Veze između atoma i molekula | Ionska veza  Kovalentna veza  Polarnost molekula (međumolekulske sile i vodikova veza) |
| Otopine | Vrste disperznih sustava (grubo disperzni sustavi, koloidne otopine, prave otopine)  Iskazivanje sastava otopine (maseni i volumni udio)  Kiseline i baze  Soli |
| Metali | Metalna veza  Tehnički važni metali i njihove legure |
| Nemetali | Halogeni elementi  Halkogeni elemeni  Dušikova skupina elemenata  Ugljikova skupina elemenata |
| Napomene: | Nastavni se proces izvodi skladnom izmjenom teorije i praktičnog rada s ciljem ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živom svijetu kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao građani suvremenoga demokratskog društva  ■ proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  ■ stečeno znanje staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstava prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Polaznici stječu znanje i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje biologije ciljano utječe i na afektivnu domenu polaznikova razvoja usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornost za očuvanje prirode, okoliša, vlastitog i tuđeg zdravlja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čovjek i zdravlje  1. raspraviti zdrave stilove življenja te važnost pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. protumačiti putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u tijelo čovjeka i mjere prevencije  3. povezati najčešće virusne i bakterijske bolesti s načinima njihova liječenja  4. diskutirati djelovanje sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravlje na primjerima različite ovisnosti  6. prikupiti informacije o opasnostima za zdravlje povezane sa specifičnošću zanimanja za koje se školuje  7. prikazati zahvate prve pomoći koji mogu spasiti život ugroženoj osobi  8. predvidjeti posljedice poremećaja ravnoteže u organizmu  Spolnost i sazrijevanje čovjeka  1. protumačiti povezanost sazrijevanja i životnih razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s njihovom građom i higijenom  3. razlikovati prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće  4. protumačiti proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice |
|  | 6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornome spolnom ponašanju  Zaštita prirode i okoliša  1. opisati odnose između živih bića i abiotičkih čimbenika okoliša  2. opisati odnose među živim bićima u biocenozi  3. objasniti razloge ugroženosti prirode na Zemlji  4. istražiti potencijalne opasnosti za okoliš, povezane sa zanimanjem za koje se školuju pomoću mini istraživanja  5. predvidjeti moguće mjere zaštite prirode koje se mogu provesti zbog postojećeg ili potencijalnog štetnog djelovanja na okoliš  6. ilustrirati na primjerima raznolikost i posebnosti hrvatske flore i faune  7. raspraviti potrebu očuvanja bogatstva prirode, održanja prirodne ravnoteže i biološke raznolikosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmor i rekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Pružanje prve pomoći (zahvati koji spašavaju život)  Individualni rad i rad u skupini:  Primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  Poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  Utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  Odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  Rizici za zdravlje povezani sa specifičnošću zanimanja i načinom života |
| Spolnost i  sazrijevanje  čovjeka | Životni ciklus čovjeka i razvoj spolnosti  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskoga spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porođaj, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni rad i rad u skupini:  Odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  Utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje |
| Zaštita prirode i okoliša | Područje istraživanja ekologije i temeljni pojmovi  Utjecaj najvažnijih abiotičkih čimbenika na život i održavanje  organizama  Utjecaj biotičkih čimbenika na život i održavanje organizama  Temeljne značajke ekosustava i održanje prirodne ravnoteže  Osobitosti i zaštita biološke i krajobrazne raznolikosti u Hrvatskoj  Individualni rad i rad u skupini:  Razlozi ugroženosti prirode na Zemlji  Štetna djelovanja čovjeka na okoliš (primjer prema načelu regionalnosti)  Potencijalni štetni učinci profila zanimanja na biološku i krajobraznu raznolikost i prijedlozi praktičnih mjera zaštite |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta tijekom šest povijesnih razdoblja  ■ vrjednovati dokaze  ■ razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  ■ interpretirati povijesne podatke  ■ konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b)razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  – o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  – vještina kronološkog razmišljanja  – vještina razumijevanja povijesne naracije  – vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  – vještina povijesnog istraživanja  – vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina kumulativnog je karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti strukturirano je tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj, već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane, što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika, u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba, sastavni je dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem nasljeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postani dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevni život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na današnjemu hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad starog svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama mediteranskog bazena do rimskih osvajanja  3. raspravljati o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najvažnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskom vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućega europskog naslijeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na trima kontinentima  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene među trima kontinentima  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društava i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura |
| Prijelomna vremena – inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i židovska država |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracija u grčkim polisima  Grčka i Stari istok između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonoga grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskoga grada na istočnoj obali Jadrana |
| Susret i suživot triju svjetova na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeurop-skog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja: Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad staroga svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine.  Također će razumjeti pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na trima kontinentima te kako su nove države, različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupni (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene u euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći u svijetu  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspravljati o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva među velikim silama kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, raspad socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka – uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u "produženom srednjovjekovlju" | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog carstva i kriza Osmanskog Carstva – teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| »Novi imperijalizam« moćnih nacionalnih država 1850. – 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta – problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskome ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja: Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva, kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva, kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupni (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  ■ osposobiti ih za zanimanja u određenom strukovnom području |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima učenja pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja, kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnom okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja.  Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizacije prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unaprjeđenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja |
|  | Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. izdvojiti posebnosti među elementima prirodne osnove na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini te na slijepoj karti imenovati primjere  2. razlikovati prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. prepoznati interakcije među prirodnim pojavama pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. objasniti utjecaj prirodno-geografskih faktora na organizaciju prostora  5. predstaviti rezultate samostalnog istraživanja stanja okoliša (zraka, vode obližnjega vodenog toka, tla)  6. navesti primjere mogućeg povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  7. navesti primjere racionalnog korištenja tla, pitke vode i drugih prirodnih bogatstava  8. objasniti koncept održivog razvoja i nužnost pravedne raspodjele prirodnih i stečenih dobara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Led na Zemlji  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. istražiti demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  2. analizirati prirodno, prostorno i opće kretanje stanovništva u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  3. analizirati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  4. usporediti organizaciju prostora i odnose među naseljima u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  5. izdvojiti prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  6. istražiti temeljne gospodarske pojmove, sustave i razvojne trendove  7. analizirati nejednaki regionalni razvoj na nacionalnoj i svjetskoj razini  8. analizirati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  9. istražiti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija te njihovo političko i gospodarsko značenje  10. obrazložiti važnost poznavanja i pozitivnoga vrjednovanja naslijeđa i vlastitog identiteta kao hrvatskih i europskih građana te građana svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GLAZBENA UMJETNOST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ uočiti, imenovati i razlikovati sastavnice glazbenog djela  ■ prepoznati i imenovati nazive glazbenih djela  ■ prepoznati i razlikovati glazbena djela različitih skladatelja  ■ usporediti i objasniti osnovne glazbene značajke glazbeno-stilskih razdoblja  ■ istražiti i usporediti različite glazbene pravce i žanrove  ■ slušanjem glazbenih djela različitih vrsta, stilova, pravaca i tradicija jačati pripadnost hrvatskoj kulturi te razviti toleranciju prema kulturama i tradicijama svijeta  ■ osvijestiti estetsku dimenziju djela različitih vrsta, stilova, pravaca i žanrova  ■ izraziti osobne dojmove pri umjetničkom doživljaju  ■ kritički se izraziti i protumačiti vlastite ideje, misli i stavove  ■ vježbati komunikacijske vještine posredstvom glazbenih djela  ■ biti osposobljeni za samostalno učenje i samostalan rad |
| Opis predmeta: | Glazbena umjetnost posredstvom slušanja, analize i upoznavanja glazbenih djela u kontekstu glazbeno-stilskih razdoblja, omogućuje polazniku upoznavanje vokalnih, instrumentalnih i vokalno-instrumentalnih djela različitih vrsta, stilova, pravaca i žanrova. Cilj je osposobiti polaznika za kritičko razmatranje glazbenih djela što će utjecati i na njegovu estetsku prosudbu i sveukupni razvoj. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GLAZBENA UMJETNOST

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Vokalna glazba  1. identificirati značajke gregorijanskog korala, mise, moteta, madrigala, višeglasne popijevke u kontekstu glazbeno-stilskih razdoblja  2. identificirati vokalnu glazbu u zborskom muziciranju, klapskom pjevanju, gospelu, narodnoj glazbi te u suvremenom glazbenom izričaju  3. prepoznati u zvučnim primjerima karakteristike vokalne glazbe  4. analizirati karakteristike vokalne glazbe  5. usporediti vokalna djela različitih skladatelja u različitim stilskim razdobljima  6. prepoznati i razlikovati odlike pjesme u različitim regijama Republike Hrvatske i u svijetu  7. zaključiti na temelju slušanja i analize glazbenih djela te razgovora koje su značajke vokalne glazbe  8. kritički procijeniti važnost vokalne glazbe u različitim glazbeno-stilskim razdobljima  Vokalno-instrumentalna glazba  1. identificirati karakteristike vokalno-instrumentalne glazbe (opera, kantata, oratorij, solo pjesma, opereta, musical) u kontekstu glazbeno-stilskih razdoblja  2. prepoznati u zvučnim primjerima značajke glazbeno-scenskih i glazbenih vokalno-instrumentalnih vrsta  3. analizirati karakteristike vokalno-instrumentalne glazbe  4. usporediti vokalno-instrumentalna djela umjetničke, popularne i narodne glazbe  5. zaključiti na temelju slušanja i analize glazbenih djela te razgovora koje su značajke vokalno-instrumentalne glazbe  6. kritički procijeniti vokalno-instrumentalna djela i njihovu vrijednost u povijesnim glazbeno-stilskim razdobljima  Instrumentalna glazba  1. identificirati karakteristike suite, sonate, simfonije, koncerta, klavirske minijature, društvenih i modernih plesova, gudačkog kvarteta, baleta u kontekstu glazbeno-stilskih razdoblja  2. prepoznati u zvučnim primjerima značajke glazbenih instrumentalnih vrsta  3. analizirati karakteristike instrumentalne glazbe  4. usporediti instrumentalna djela različitih skladatelja  5. zaključiti na temelju slušanja i analize glazbenih djela te razgovora koje su značajke instrumentalne glazbe  6. kritički procijeniti instrumentalna djela i njihovu vrijednost u povijesnim glazbeno-stilskim razdobljima, pravcima, stilovima i žanrovima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Vokalna glazba | Gregorijanski koral  Misa  Motet  Madrigal  Višeglasna popijevka |
| Vokalno-instrumentalna glazba | Opera  Oratorij  Kantata |
| Instrumentalna glazba | Suita  Sonata  Koncert  Gudački kvartet  Simfonija |
| Napomene: | Nastavni se proces izvodi skladnom izmjenom slušanja, analize i upoznavanja glazbenih djela s osnovnim teorijskim značajkama u cilju ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, samostalan rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GLAZBENA UMJETNOST

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Vokalna glazba  1. identificirati značajke gregorijanskog korala, mise, moteta, madrigala, višeglasne popijevke u kontekstu glazbeno-stilskih razdoblja  2. identificirati vokalnu glazbu u zborskom muziciranju, klapskom pjevanju, gospelu, narodnoj glazbi te u suvremenome glazbenom izričaju  3. prepoznati u zvučnim primjerima karakteristike vokalne glazbe  4. analizirati karakteristike vokalne glazbe  5. usporediti vokalna djela različitih skladatelja kroz različita stilska razdoblja  6. prepoznati i razlikovati odlike pjesme u različitim regijama Republike Hrvatske i svijetu  7. zaključiti na temelju slušanja i analize glazbenih djela te razgovora koje su značajke vokalne glazbe  8. kritički procijeniti važnost vokalne glazbe u različitim glazbeno-stilskim razdobljima  Vokalno-instrumentalna glazba  1. identificirati karakteristike vokalno-instrumentalne glazbe (opera, kantata, oratorij, solo pjesma, opereta, musical) u kontekstu glazbeno-stilskih razdoblja  2. prepoznati u zvučnim primjerima značajke glazbeno-scenskih i glazbenih vokalno-instrumentalnih vrsta  3. analizirati karakteristike vokalno-instrumentalne glazbe  4. usporediti vokalno-instrumentalna djela umjetničke, popularne i narodne glazbe  5. zaključiti na temelju slušanja i analize glazbenih djela te razgovora koje su značajke vokalno-instrumentalne glazbe  6. kritički procijeniti vokalno-instrumentalna djela i njihovu vrijednost u povijesnim glazbeno-stilskim razdobljima |
|  | Instrumentalna glazba  1. identificirati karakteristike suite, sonate, simfonije, koncerta, klavirske minijature, društvenih i modernih plesova, gudačkog kvarteta, baleta u kontekstu glazbeno-stilskih razdoblja  2. prepoznati u zvučnim primjerima značajke glazbenih instrumentalnih vrsta  3. analizirati karakteristike instrumentalne glazbe  4. usporediti instrumentalna djela različitih skladatelja  5. zaključiti na temelju slušanja i analize glazbenih djela te razgovora koje su značajke instrumentalne glazbe  6. kritički procijeniti instrumentalna djela i njihovu vrijednost u povijesnim glazbeno-stilskim razdobljima, pravcima, stilovima i žanrovima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Vokalna glazba | Zborska glazba  Klapska pjesma  Gospel  Narodna pjesma  Suvremeni vokalni izričaj |
| Vokalno-instrumentalna glazba | Solo pjesma  Opereta  Mjuzikl  Narodna glazba  Popularna glazba |
| Instrumentalna glazba | Klavirska minijatura  Balet  Društveni plesovi  Moderni plesovi |
| Napomene: | Nastavni se proces izvodi skladnom izmjenom slušanja, analize i upoznavanja glazbenih djela s osnovnim teorijskim značajkama u cilju ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, samostalan rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INFORMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  ■ obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  ■ usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  ■ komunicirati posredstvom različitih medija  ■ usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija  ■ analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  ■ razviti logičke misaone procese  ■ razviti algoritamski način razmišljanja  ■ biti osposobljeni za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  ■ steći osnovna znanja i vještine kako bi mogli usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  ■ poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  ■ steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti i njezinu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijsko-komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, potrebno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata vlastitog rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: INFORMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. razlikovati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati osnovne logičke sklopove  3. obrazložiti ulogu logičkih sklopova kod računala  4. razlikovati osobine i odabrati pogodne komponente računalnog sustava  5. koristiti operacijski sustav računala i prilagoditi ga svojim potrebama  6. rukovati datotekama i mapama u grafičkome korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. sigurno koristiti računalo, mrežu i internet  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će prilagoditi sliku, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju  4. koristiti primijenjeni program za oblikovanje web stranice te oblikovanu stranicu postaviti na internet  5. radom u timu modelirati problem iz struke i iz svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnostima određene aplikacije izraditi rješenje |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme | |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | 1. Prikaz podataka u računalu:  ■ binarni brojevni sustav  ■ veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  ■ operacije s binarnim brojevima  ■ pojam količine podataka  ■ prikaz znakova te cijelih i realnih brojeva u računalu.  2. Logički sklopovi:  ■ osnovne logičke operacije i pripadajući sklopovi  ■ tablice istinitosti  ■ logički izrazi i minimizacija  ■ opis i crtanje logičkih sklopova.  Građa računala:  ■ osnovni dijelovi računala  ■ ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  ■ centralna procesorska jedinica  ■ vanjske memorije. | |
|  | 3. Operacijski sustav:  ■ pojam i svojstva OS-a  ■ grafičko sučelje  ■ postavke korisničkog sučelja  ■ rad s datotekama i mapama  ■ osnovno uređivanje crteža. | |
| Računalne mreže i internet | 1. Mreže računala:  ■ mreže računala (definicija i vrste)  ■ dijelovi mreže računala  ■ brzina prijenosa podataka  ■ internet  ■ načini spajanja na internet  ■ protokoli – vrste i podešavanje  ■ davatelj usluga  ■ korisnički račun  ■ usluge interneta.  2. Elektronička pošta:  ■ e-mail klijent, web mail  ■ poštanski sandučić – osnovna podešavanja  ■ komunikacija pomoću elektroničke pošte.  3. Usluga WWW-a:  ■ web preglednik – korištenje, podešavanje  ■ učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  ■ procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu.  4. Računalna sigurnost i etičnost:  ■ sigurnost i zaštita osobnih podataka  ■ štetni programi i zaštita  ■ kultura ponašanja na internetu  ■ autorska prava i njihova zaštita. | |
| Obrada i prikaz podataka | 1. Obrada teksta:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  ■ unos teksta i osnovna podešavanja stila pisanja  ■ oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  ■ jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  ■ umetanje i oblikovanje tablice  ■ umetanje i oblikovanje slika  ■ pisanje matematičkih izraza  ■ izradba tablice sadržaja  ■ oblikovanje cijelog dokumenta  ■ priprema dokumenta za ispis  ■ izradba zadanog dokumenta.  2. Obrada slike, zvuka i videa:  ■ slika  ■ zvuk  ■ video.  3. Prezentacije:  ■ slajd, predložak, dizajn  ■ korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  ■ efekti na slajdu i prezentaciji  ■ izradba prezentacije na zadanu temu.  4. Projektni zadatak:  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INFORMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Obrada i prikaz podataka  1. koristiti primijenjeni program za oblikovanje web stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  2. radom u timu modelirati problem iz struke i isvakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnostima određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. opisati postupak nastajanja programa  2. objasniti pojam algoritma  3. opisati dijagram toka, njegove simbole i pseudokod  4. analizirati program zapisan u konkretnome programskom jeziku, dijagramu toka ili pseudokodu  5. osmisliti te kreirati program u konkretnom programskom jeziku koji rješava određeni problem uporabom slijedne strukture, strukture grananja i strukture ponavljanja  6. koristiti i primijeniti program tabličnog računanja za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  7. osmisliti cjelokupno rješenje jednostavnijeg problema iz struke |
| Razrada | |
| Nastavne  cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Obrada i prikaz podataka | Web stranice:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web stranice  ■ osnovna podešavanja  ■ povezivanje stranica  ■ organizacija sadržaja  ■ postavljanje stranice na internet  Projektni zadatak:  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam:  ■ programski jezici  ■ koraci u programiranju  ■ algoritam – pojam i uloga  ■ dijagram toka i pseudokod  ■ slijedna struktura  ■ naredba grananja  ■ naredbe ponavljanja  ■ analiza algoritma.  Osnovna obilježja odabranoga programskog jezika:  ■ upis i ispis podataka  ■ naredba pridruživanja  ■ tipovi podataka  ■ standardne funkcije  ■ naredba grananja  ■ naredbe ponavljanja  ■ osnovni algoritmi za rad s brojevima i znakovima.  Tablično računanje:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  ■ unos i izmjena podataka  ■ oblikovanje ćelija i tablica  ■ adresiranje ćelija  ■ formule i osnovne funkcije  ■ izdvajanje podataka  ■ grafikoni  ■ priprema za ispis i ispis dokumenta.  Projektni zadatak:  ■ analiza problema  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: LIKOVNA UMJETNOST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ biti osposobljeni opisati osnovne likovne elemente i jednostavne kompozicijske odnose na karakterističnim primjerima poznatih umjetničkih djela iz područja slikarstva, skulpture, arhitekture i dizajna,  ■ moći opisati osnovne osobine najznačajnijih umjetničkih razdoblja i stilova svjetske i hrvatske umjetnosti,  ■ imenovati i opisati osnovne likovne elemente i kompozicijske odnose na primjerima likovno-umjetničkih djela te primijeniti odgovarajući likovni rječnik,  ■ opisati svoj doživljaj odabranih djela vizualnih umjetnosti i dizajna,  ■ usvojiti pozitivan stav o vizualnim umjetnostima i kulturnoj baštini,  ■ razviti i primijeniti nove vještine i likovne tehnike za prikazivanje vlastitih ideja,  ■ obrazložiti estetske vrijednosti na primjerima poznatih likovno-umjetničkih djela |
| Opis predmeta: | Likovna umjetnost, osnovama vizualnog jezika, omogućuje polazniku opisati likovno-umjetnička djela, prepoznati osnovne likovne elemente te jednostavne kompozicijske odnose i temeljne estetske vrijednosti. Korištenje vizualnog jezika omogućuje polazniku identificirati likovno-umjetnička djela od prapovijesti do danas uz opažanje pojedinih likovnih elemenata i utvrđivanje njegove povijesne i društvene uvjetovanosti. Jedna od temeljnih zadaća nastavnog predmeta likovna umjetnost je da polaznik usvoji pozitivan stav o likovnoj umjetnosti i obrani vlastiti stav. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: LIKOVNA UMJETNOST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Osnove vizualnog jezika  1. opisati osnovne likovne elemente i jednostavne kompozicijske odnose na likovno-umjetničkim djelima i primjerima dizajna  2. razlikovati likovne tehnike i medije na poznatim likovnim djelima  3. usporediti materijale i vrste konstrukcija u arhitekturi  4. analizirati likovno-umjetnička djela primjenom vizualnog jezika  5. realizirati vlastite ideje, stavove i osobnosti u različitim likovnim tehnikama  6. navesti estetske vrijednosti likovno-umjetničkih djela i dizajnerskih ostvarenja  7. obraniti stav prema likovnim i dizajnerskim ostvarenjima  Povijesni pregled likovne umjetnosti  1. odrediti teme koje se obrađuju u likovnoj umjetnosti  2. opisati pojmove koji proizlaze iz likovnog izražavanja i naglašavanja pojedinih likovnih elemenata |
|  | 3. utvrditi na poznatim likovnim djelima karakteristike stilskih razdoblja i pravaca te njihovu povijesnu i društvenu uvjetovanost  4. istražiti pravce koji negiraju klasičan oblik likovnog izražavanja te vizualan doživljaj ostvaruju netradicionalnim postupcima kao rezultat ideje  5. uočiti da je arhitektura uvjetovana društvenim promjenama i da arhitektonski oblici proizlaze iz svrhe i namjene građevine te iz tehnologije gradnje  6. obraniti stav prema likovnim djelima pojedinih stilskih razdoblja i pravaca |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Pojedinac i okolina | Vizualna komunikacija, vizualni jezik, vizualni mediji |
| Tema | Najčešće teme u likovnim umjetnostima  Figuracija i apstrakcija  Stupnjevi vizualne realnosti  Ikonografija i ikonologija |
| Oblikovanje plohe | Linearni i tonski crtež  Linija kao element likovne forme: vrste i svojstva  Crtačke tehnike  Grafičke tehnike  Slikarske tehnike  Boja kao element likovne forme  Koloristički kontrasti  Svjetlost i sjena  Koloristička modulacija i tonska modelacija  Fotografija: svjetlost, prostor, kadar i oblikovanje  Prostor u plohi: perspektive |
| Kompozicija | Kontrast, harmonija  Ravnoteža: simetrija i asimetrija  Ritam  Proporcija: zlatni rez  Vrste kompozicija |
| Oblikovanje mase i prostora | Kiparske vrste: puna plastika, reljef, mobil  Tehnike i materijali: tradicionalni i moderni  Likovni elementi: oblik, masa, prostor, ploha, površina  Industrijski dizajn i umjetnički obrt  Arhitektonske funkcije  Konstruktivni elementi u arhitekturi tradicionalnih materijala  Moderne konstrukcije i materijali  Masa i prostor  Plansko i spontano |
| Pretpovijest | Monumentalno slikarstvo i sitna plastika starijega kamenog doba  Oblikovanje prostora i pojava arhitekture mlađega kamenog doba  Konstrukcije i funkcije megalita  Urbana revolucija metalnog doba |
| Drevne civilizacije | Gradovi, građevine i skulptura područja Mezopotamije  Gradovi i građevine Egipta  Dominacija mase i plošnost skulpture i slikarstva Egipta  Umjetnost Krete, Mikene i Etrušćana |
| Antička Grčka | Grčki gradovi: spontano i plansko  Sakralna i svjetovna arhitektura  Arhitektonski redovi  Razvoj grčke skulpture  Oslikana keramika |
| Antički Rim | Urbanizacija Europe  Struktura, konstrukcije i funkcije rimske sakralne i profane arhitekture  Realizam i iluzionizam rimskog kiparstva i slikarstva  Transformacija kasnoantičkog grada  Preobražaj kasnoantičke umjetnosti |
| Ranokršćanska umjetnost | Graditeljstvo: bazilika i baptisterij  Slike i reljefi simbola nove vjere |
| Bizantska umjetnost | Centralne i longitudinalne crkve Justinijanova razdoblja  Ikonografska topografija |
| Predromanika | Samostan – novi centar života  Karolinška arhitektura  Ornamentalnost reljefa i iluminacija  Starohrvatsko graditeljstvo, plastika i slikarstvo |
| Islamska umjetnost | Arhitektura: kontinuitet bizantskih oblika u džamiji  Dominacija ornamenta i kaligrafije |
| Romanika | Grad, samostan i burg – centri života  Adicija i subordinacija u arhitekturi i skulpturi  Romanička crkva  Plošnost i podređenost kadru slike i skulpture  Ikonografski program  Romanička umjetnost u Hrvatskoj |
| Gotika | Odvajanje funkcija i planiranje gradova  Novi konstruktivni oblici u arhitekturi  Graditeljstvo gotike u trima razdobljima  Odnos kipa i građevine u trima razdobljima  Gotički idealizam i naturalizam u kiparstvu i slikarstvu  Umjetnost gotike u Hrvatskoj |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, samostalan rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: LIKOVNA UMJETNOST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Povijesni pregled likovne umjetnosti  1. odrediti teme koje se obrađuju u likovnoj umjetnosti  2. opisati pojmove koji proizlaze iz likovnog izražavanja i naglašavanja pojedinih likovnih elemenata  3. utvrditi na poznatim likovnim djelima karakteristike stilskih razdoblja i pravaca te njihovu povijesnu i društvenu uvjetovanost  4. istražiti pravce koji negiraju klasičan oblik likovnog izražavanja te vizualni doživljaj ostvaruju netradicionalnim postupcima kao rezultat ideje  5. uočiti da je arhitektura uvjetovana društvenim promjenama i da arhitektonski oblici proizlaze iz svrhe i namjene građevine te iz tehnologije gradnje  6. obraniti stav prema likovnim djelima pojedinih stilskih razdoblja i pravaca |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Renesansa i manirizam | Idealni grad  Sklad proporcija i obnova antičke misli u arhitekturi rane i visoke renesanse  Slikarstvo rane i visoke renesanse: realizam i perspektiva  Kiparstvo rane i visoke renesanse  Manirizam u Italiji  Manirizam izvan Italije  Sinteza gotike i renesansa u Hrvatskoj  Fortifikacijska arhitektura u Hrvatskoj |
| Barok i rokoko | Znanstvena otkrića i likovna umjetnost  Barokni prospekti u urbanizmu  Jedinstvenost prostora i pokrenutost mase u arhitekturi  Barokni dvorac i perivoj  Nove teme, pikturalnost i iluzionizam u slikarstvu  Pokret i otvorenost forme u skulpturi  Barokna sinteza umjetnosti  Rokoko – galantne teme aristokracije  Umjetnost 17. i 18. st. u Hrvatskoj |
| Građanska epoha | Građanski stilovi: klasicizam i romantizam  Realizam i fotografija |
| Graditeljstvo industrijske epohe | Preobrazba gradova industrijske revolucije  Historicizam  Inženjerska arhitektura  Čikaška škola |
| Na prijelazu stoljeća | Impresionizam: dominacija boje  Istraživanja postimpresionista/velike četvorice, simbolizam  Secesija/Art Nouveau  Hrvatska umjetnost na prijelazu stoljeća |
| Heterogenost  moderne umjetnosti prve polovice 20. st. | Kolorizam fovizma i ekspresionizma  Oblik u kubizmu i futurizmu  Organička i geometrijska apstrakcija  Metafizičko slikarstvo, dadaizam i nadrealizam  Kiparstvo prve polovice 20. stoljeća  Hrvatska u prvoj pol. 20. stoljeća: slikarstvo i kiparstvo |
| Urbanizam i arhitektura moderne i postmoderne | Humanizacija procesa raspada velegrada  "Zračeći grad"  Funkcionalizam u arhitekturi i dizajnu  Bauhaus  Organička arhitektura  Zagrebačka škola  Internacionalni stil  Postmoderna i dekonstrukcija u urbanizmu i arhitekturi |
| Simultanost suvremene umjetnosti | Apstraktni ekspresionizam i lirska apstrakcija  Ukidanje socrealizma: Exat 51  Afirmacija znanosti : Op art, kinetička umjetnost i Nove tendencije,  Novi realizam i pop art  Konceptualna, ambijentalna, video i kompjutorska umjetnost,  Happening i performance |
| Vizualne komunikacije | Strip, film, tisak, digitalni mediji |
| Kulturno naslijeđe | Muzeologija i zaštita spomenika  Zaštita okoliša |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, samostalan rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | FOTOGRAFIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Fotografija snimanje  Fotografija obrada  Rasvjeta |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine snimanja fotografije u različitim fotografskim sustavima  ■ steći znanja i vještine za obradu klasičnog i digitalnog zapisa fotografije i različite načine realizacije fotografije |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine u području snimanja i obrade fotografije. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Fotografija (1. razred, 4 sata, 8 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FOTOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Fotografija snimanje  1. identificirati osnovne fotografske stilove  2. identificirati osnovne fotografske tehnike  3. razlikovati fotografiju kao samostalan medij i/ili element medija  4. odabrati fotografsku opremu prema zahtjevima snimanja  5. oblikovati fotografsku kompoziciju  6. razlikovati dijelove fotoaparata i ostale snimateljske opreme te njihovu funkciju  7. identificirati principe rada fotoaparata  8. koristiti fotografski aparat za snimanje  9. snimiti fotografije u studiju, u vanjskim uvjetima te u kontroliranim i zatečenim uvjetima  10. analizirati fotografiju  Fotografija obrada  1. razlikovati analognu i digitalnu obradu fotografije  2. pripremiti i koristiti uređaje i fotografije za digitalizaciju  3. izvesti predobradu digitalnog zapisa fotografije  4. izvesti tehničku obradu digitalnog zapisa fotografije  5. izvesti kreativnu obradu digitalnog zapisa fotografije  6. izvesti prilagodbu i objavu fotografije za različite medijske platforme  7. primijeniti odgovarajuće načine pohrane i realizacije digitalnog zapisa fotografije  Rasvjeta  1. razlikovati vrste i karakteristike rasvjete  2. postavit rasvjetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Uvod u fotografiju | Fotografija kao medij  Razvoj fotografije  Pojam fotografskog sustava (klasični fotografski sustavi, digitalni fotografski sustav)  Osnove klasične fotografije  Digitalna fotografija |
| Fotografski aparat i oprema za snimanje | Fotografski aparati  Mediji za snimanje  Objektivi  Dodatna oprema (stativi, rasvjeta,filteri, svjetlomjer i ostalo) |
| Fotografska izražajna sredstva | Kompozicija fotografije  Ekspozicija  Kolor i crno-bijela fotografija  Svjetlo  Planovi  Rakurs  Žarišna duljina |
| Fotografsko snimanje | Fotografski studio  Snimanje u fotografskom studiju, analiza snimljenih fotografija  Snimanje u vanjskim uvjetima, analiza snimljenih fotografija  Snimanje u kontroliranim i zatečenim uvjetima, analiza snimljenih fotografija  Snimanje prema slobodnoj temi, analiza snimljenih fotografija |
| Digitalna obrada fotografija | Digitalni fotografski laboratorij  Formati digitalnog zapisa  Digitalizacija klasične fotografije  Predobrada, tehnička obrada i kreativna obrada digitalnog zapisa  fotografija  Prilagodba fotografija za različite namjene |
| Realizacija | Realizacija fotografija projekcijom  Realizacija fotografija ispisom  Realizacija fotografija u drugim medijima |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ZVUK |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Zvuk snimanje  Zvuk obrada |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za pripremanje audioopreme, planiranje i pripremu snimanja zvuka, snimanje, obradu, montažu i sinkronizaciju zvuka te pohranjivanje i emitiranje zvučnih sadržaja |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine u području snimanja i obrade zvuka. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Zvuk (1. razred, 3 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ZVUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Zvuk snimanje  1. opisati principe nastanka, prijenosa i zapisa zvuka  2. razlikovati fizikalne temelje akustike, akustiku prostorija i slušnu akustiku  3. razlikovati uređaje za snimanje zvuka  4. razlikovati osnovne vrste, principe rada i karakteristike mikrofona  5. sudjelovati u postavljanju mikrofona za snimanje u studijskim i terenskim uvjetima  6. povezati uređaje (mikrofon i računala/više mikrofona/jednostavan tonski lanac) u jedinstven sustav  7. pripremiti i testirati audioopremu  8. i snimiti zvučni zapis prema namjeni  9. i obilježiti i arhivirati snimljeni materijal  Zvuk obrada  1. opisati načela digitalizacije i kompresije zvuka  2. razlikovati uređaje za obradu, pohranjivanje, reprodukciju i distribuciju zvučnog zapisa  3. obraditi zvučni zapis  4. montirati zvučni zapis  5. sinkronizirati slike i zvuk  6. i dodavati zvučne efekte (atmosfera i šumovi)  7. prilagoditi i objaviti zvučni zapis za različite medijske platforme  8. organizirati i pohraniti zvučne zapise |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Zvuk | Osnovni pojmovi zvuka  Akustika, akustika prostora i slušna akustika  Karakteristike zvuka  Izobličenja u prijenosu zvuka |
| Osnove snimanja zvuka | Oprema za snimanje zvuka – karakteristike i osjetljivost mikrofona  Snimanje govora  Snimanje atmosfera i prirodnih šumova  Osnove postava mikrofona za snimanje glazbenih instrumenata  Arhiviranje snimljenog materijala |
| Osnove montaže zvuka | Oprema za obradu, pohranjivanje, reprodukciju i distribuciju zvučnog zapisa  Obrada zvučnih zapisa  Zvučni efekti i glazba  Montaža govora, glazbe, zvučnih efekata i tišine  Akustični efekti na računalu  Montaža i sinkronizacija zvuka za audiovizualni uradak  Eksportiranje za emitiranje ili distribuciju |
| Zadatak-radijska emisija | Radijski žanrovi (1. elementi radioprograma:glazba, reklame, jinglovi itd. 2. radioforme: vijesti, razgovor, kometar)  Snimanje i obrada zvuka za radio  Montiranje glazbe i zvučnih efekata u postojeću snimku  Eksportiranje za emitiranje i distribuciju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjeli dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba,  seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | VIDEO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Video snimanje  Video montaža  Rasvjeta |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještina primjene računalne i audiovizualne tehnologije za realizaciju videouratka |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine u području snimanja videa. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Video (2. razred, 6 sati, 14 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: VIDEO

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Video snimanje  1. razlikovati filmske rodove i žanrove te televizijske forme  2. razlikovati i nabrojati elemente filmskog jezika  3. razlikovati i opisati videoformate i standarde  4. izraditi pripreme za snimanje videomaterijala (skica priloga, koncept sadržaja, pitanja za intervju)  5. izraditi plan snimanja videomaterijala (vremenski i lokacijski) te popis opreme  6. i pripremiti audio i videoopremu za snimanje  7. postaviti i podesiiti audio i videoopremu za snimanje |
|  | 8. prilagoditi elemente scene zahtjevima snimanja (uređivanje izgleda interijera ili eksterijera)  9. i snimiti video i zvuk  10. i obilježiti i arhivirati snimljenoi materijal  Video montaža  1. razlikovati videostandarde i formate  2. razlikovati vrste montaža  3. unijeti video, slike, zvuk i tekst u nelinearnu videomontažu  4. analizirati i odabrati kadrove  5. montirati video i zvuk  6. i sinkronizirati video i zvuk  7. dodavati grafičke i tekstovne elemente  8. napraviti osnovnu korekciju slike  9. prilagoditi i objaviti video na različitim medijskim platformama  Rasvjeta  1. razlikovati vrste i karakteristike rasvjete  2. planirati rasvjetna tijela, opremu i izvore električnog napajanja za snimanje medijskih sadržaja  3. povezati rasvjetna tijela i opremu na istosmjerne i izmjenične izvore električnog napajanja  4. postaviti ENG (Electronic News Gathering) komplet rasvjete (OSP, do 3 rasvjetna tijela)  5. koristiti dosvjetljivače i sjenila u kontroli rasvjete  6. identificirati osnovne temperature boje svjetla  7. koristiti alate za mjerenje svjetla  8. kontrolirati ekspoziciju pri snimanju medijskih sadržaja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Video | Sličnosti i razlike filmske i elektroničke slike (video/TV)  Načini stvaranja elektroničkog signala (digitalni zapis), analogni i digitalni zapis pokretne slike  Videostandardi iformati |
| Uvod u film i televiziju | Filmski rodovi i žanrovi  Televizijske forme  Elementi filmskog jezika i televizija  Specifična televizijska izražajna sredstva |
| Osnove snimanja | Kamera i dijelovi kamere, parametri podešavanja  Vrste kamera (analogne, digitalne i televizijske/broadcast kamere)  Optički sustavi kamere (objektivi, filtri)  Ostala snimateljska oprema (stativi, rasvjeta, dosvjetljivači)  Ekspozicija  Osvjetljenje (temperature boja), balans bijeloga  Zvuk – eksterni i interni mikrofoni  Vrste medija za snimanje  Formati za pohranu  ENG komplet opreme |
| Pripreme za snimanje video-materijala | Koncept, skica, sadržaj, novinarska priprema  Osnovno o sinopsisu, scenariju i knjizi snimanja |
| Snimanje video-uratka | Pripremna faza (organizacija snimanja kratke snimateljske vježbe)  Tehnička specifikacija opreme (snimanje u različitim uvjetima)  Plan snimanja  Snimanje kratke snimateljske forme (u studiju i na terenu)  Obilježavanje i arhiviranje snimljenog materijala  Izradba zadatka (snimiti zadane snimateljske vježbe: odabir videostandarda, formata i podešavanje balansa bijelog, kadriranje, filmski plan, uporaba objektiva, pokret kamere, scena, sekvenca) |
| Montaža | Osnove montaže  Aplikacija za montažu i obradu audio-video zapisa  Organizacija i unos materijala, koncept montaže  Gruba montaža  Struktura sekvence  Objedinjavanje sekvenci  Sinkronizacija  Titlovi, uvodne i odjavne špice  Prilagodba za reprodukciju ili distribuciju na različitim medijskim platformama (eksport)  Izradba zadatka (sudjelovati u timskom radu prema dodijeljenoj ulozi u realizatorskoj ekipi, realizirati zadani kratki videouradak: vijest, reportaža, dokumentarni prilog, glazbeni spot i sl.) |
| Arhiva | Načini katalogiziranja  Organizacija arhive  Izradba zadanog zadatka (izradba prezentacijskog DVD-a sa svim radovima polaznika). |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | RAČUNALNA GRAFIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Računalna grafika |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za primjenu računalnih tehnologija u izradbi statičnih medijskih sadržaja i elemenata za animirane i interaktivne medijske sadržaje |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine iz područja računalne grafike. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Računalna grafika (2. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALNA GRAFIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Računalna grafika  1. tumačiti sustave i teoriju boja  2. razlikovati vektorsku i rastersku grafiku  3. primijeniti osnove tipografije u medijskom sadržaju  4. razlikovati osnovne parametre slike  5. prilagoditi parametre slike ovisno o namjeni  6. izraditi vektorske grafike  7. izraditi rasterske grafike  8. provesti montažu rasterske i/ili vektorske grafike  9. provesti prilagodbu i objavu grafike na različitim medijskim platformama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Uvod u računalnu grafiku | Rasterska i vektorska grafika  Datotečni formati i njihove specifičnosti  Sustavi boja  Osnovni parametri slike  Optimizacija računalne grafike |
| Tipografija | Osnovni pojmovi tipografije  Pismo  Mjerni sustavi  Slovni znakovi  Uređivanje teksta  Uređivanje pisma (dodavanje dijakritičkih znakova) |
| Rasterska grafika | Sučelje, alati i osnovne postavke  Selektiranje  Rad sa slojevima  Maskiranje  Uporaba režima miješanja (blending)  Korekcija boja  Rad s tekstom  Primjena filtra i efekata  Retuširanje  Fotomontaža  Eksportiranje za reprodukciju ili distribuciju  Vježba: izraditi rastersku grafiku na zadanu temu |
| Vektorska grafika | Sučelje, alati i osnovne postavke  Rad s krivuljama, crtanje i bojanje  Rad s tekstom  Efekti, stilovi i simboli  Eksportiranje za reprodukciju ili distribuciju  Vježba: izraditi vektorsku grafiku na zadanu temu |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | VIZUALNE KOMUNIKACIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Vizualne komunikacije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za primjenu tehnika računalnog oblikovanja u osmišljavanju i izradbi uradaka po principima vizualnih komunikacija za različite medijske platforme te prostorne instalacije |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna teorijska i proizvodna znanja i vještine iz područja izradbe vizualnih komunikacija. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Vizualne komunikacije (3. razred, 2 sata, 4,5 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: VIZUALNE KOMUNIKACIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Vizualne komunikacije  1. organizirati medijske sadržaje i informacije u skladu sa zakonitostima komunikacijskih procesa i vizualne percepcije  2. organizirati medijske sadržaje i informacije u skladu s društvenim, odnosno kulturološkim kodovima i konvencijama  3. prilagođavati sadržaje i informacije iz tiskovina za njihovo objavljivanje na elektronskim medijima i obratno  4. kreativno oblikovati vizualne komunikacije za medije i tiskovine (oglasi, baneri i sl.) |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Osnove vizualnih komunikacija | Polje vizualnih komunikacija  Zadaće vizualnih komunikacija  Dizajn i umjetnost |
| Proces komunikacije | Model vještine komuniciranja  Šum i povratna informacija |
| Kultura, kod, konvencija | Običaji različitih kultura  Perspektiva kao konvencija  Podkodiranje, nadkodiranje, ekstrakodiranje |
| Znakovi i simboli | Ideogrami, piktogrami, logogrami  Razine komuniciranja  Denotacija i konotacija  Empatija |
| Tipografija | Vrste tipografije  Pravila primjene tipografije |
| Fotografija u vizualnoj komunikaciji | Dominirajuća fotografija  Sekundarna fotografija/kolaž  Fotografika |
| Načini organiziranja informacija | Pet osnovnih načina – arhitektura informacije  Signalizacija |
| Povijesni pregled | Od prethistorije do digitalnog doba  Istaknuti strani i domaći autori |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ANIMACIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Animacija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za primjenu tehnike računalne animacije u osmišljavanju i izradbi animacijskih uradaka i kratkih animiranih filmova |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine iz područja izradbe animacija. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Animacija (3. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ANIMACIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Animacija  1. protumačiti principe animacije  2. razlikovati vrste animacije  3. planirati animaciju  4. dizajnirati animacije  5. izraditi animaciju  6. izvršiti uvoz i sinkronizaciju zvuka u animaciju  7. prilagoditi i objaviti animaciju na različitim medijskim platformama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Animacija | Povijest animacije  Vrste animacije  Tehnike tradicionalne animacije  Tehnike računalne animacije  Principi animacije  Zagrebačka škola animiranog filma  Pregledavanje i analiza animiranih filmova |
| Izradba animacije | Odabir teme  Odabir tehnike i formata  Izradba modela liste  Izradba knjige snimanja  Snimanje pokreta predložaka  Animiranje  Dodavanje zvukova  Dodavanje efekata, titlova  Objedinjavanje elemenata završno obrađene animacije  Exportiranje za reprodukciju i distribuciju  Vježba: stop-motion animacija |
| Zadatak – izradba animiranog filma | Pripremna faza animiranog filma  (sinopsis, scenarij, model lista likova i pozadina, knjiga snimanja)  Produkcijska faza (sučelje, alati i osnovne postavke aplikacije za izradbu animiranog filma, animiranje likova unutar scene, montaža)  Postprodukcija(dodavanje efekata, titlova; dizajn zvuka; eksportiranje za reprodukciju i distribuciju)  Reprodukcija |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | 3D ANIMACIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | 3D animacija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za osmišljavanje i modeliranje 3D likova i objekata, primjenu i oblikovanje raznih tekstura, postavljanje rasvjete i kamera na izrađenu scenu, animiranje te prilagodbu i pohranjivanje animacija i 3D modela na različite medijske platforme |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine u području 3D animacije. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | 3D animacija (4. razred, 4 sata, 6 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: 3D ANIMACIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 3D animacija  1. pravilno tumačiti i interpretirati svrhu, koncept i proces izradbe 3D računalne grafike  2. koristiti prikladne tehnike 3D modeliranja u izradbi 3D modela likova i objekata  3. animirati 3D modele  4. primijeniti i oblikovati teksturu za modele  5. izraditi scenu  6. postaviti svjetlosne pozicije za model i rasvjetu scene  7. postaviti virtualne kamere  8. izraditi animaciju  9. izvršiti renderiranje  10. prilagoditi i objaviti 3D modele na različitim medijskim platformama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| 3D računalna grafika | Trodimenzionalni virtualni svijet  Svrha, koncept i proces izradbe 3D računalne grafike  Aplikacija: sučelje, alati i osnovne postavke  Promjena pogleda  Promjenjivi koordinatni sustavi  Renderiranje  Exportiranje za reprodukciju i distribuciju |
| 3D modeliranje | Tehnike 3D modeliranja  Poligonalno modeliranje  NURBS (Non-Uniformal Rational Bezier Splines) modeliranje  Stvaranje i modificiranje Patch i Mesh modela  Kreiranje i dodavanje materijala  Kreiranje i dodavanja tekstura  Izradba particle (eng. particle = čestica) sustava  Kreiranje i modificiranje kompleksnih tijela |
| Vizualizacija | Izradba i postavljanje scene  Importiranje gotovih objekata  Uporaba particle sustava  Podešavanje kamera i osvjetljenja  Dodavanje efekata |
| Uvod u animiranje 3D objekata | Jednostavno i složeno pomicanje tijela u prostoru i vremenu (pomicanje pomoću putanja)  Prilagođavanje animacije izlaznom mediju  Vježba: izradba kratke animirane forme |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MEDIJSKE PREZENTACIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Medijske prezentacije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za osmišljavanje i izradbu sučelja, integraciju medijskih elemenata, oblikovanje sadržaja za web te prilagodbu i objavu interaktivnih prezentacija za različite medijske platforme |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine iz područja izradbe medijskih prezentacija. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Medijske prezentacije (3. razred, 3 sata, 6 bodova)  Medijske prezentacije (4. razred, 3 sata, 6 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MEDIJSKE PREZENTACIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Medijske prezentacije  1. razlikovati principe i specifičnosti strukture različitih medijskih platformi  2. osmisliti i organizirati strukturu medijskih sadržaja  3. osmisliti i izraditi sučelje i interakciju  4. integrirati medijske elemente u medijsku prezentaciju  5. oblikovati sadržaje za web koristeći markup jezik i stilove  6. koristiti protokole za prijenos ili preuzimanje datoteka  7. prilagoditi i objaviti medijske sadržaje na različitim medijskim platformama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Projektiranje sučelja | Ergonomija sučelja  Usability  Doživljaj korisnika (User experience) |
| Interaktivne video-prezentacije (Video authoring) | Definiranje strukture datoteka  Uvoz videoelemenata  Transkodiranje  Dizajn sučelja  Izradba interaktivnog sustava navigacije  Objavljivanje i izvoz |
| Zadatak | Izradba interaktivne videoprezentacije na zadanu temu |
| Animiranje računalne grafike | Sučelje, alati i osnovne postavke  Primjena alata  Rad sa simbolima  Izradba animacije  Dodavanje interaktivnosti  Integracija zvuka, slike i videa |
| Multimedijska interaktivna prezentacija  (Interactive media authoring) | Definiranje strukture datoteka  Uvoz multimedijskih elemenata  Dizajn sučelja  Izradba interaktivnog sustava navigacije  Objavljivanje i izvoz |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MEDIJSKE PREZENTACIJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Medijske prezentacije  1. razlikovati i objasniti principe i specifičnosti strukture različitih medijskih platformi  2. osmisliti i organizirati strukturu medijskih sadržaja  3. osmisliti i izraditi sučelje i interakciju  4. integrirati medijske elemente u medijsku prezentaciju  5. oblikovati sadržaje za web koristeći markup jezik i stilove  6. koristiti protokole za prijenos ili preuzimanje datoteka  7. prilagoditi i objaviti medijske sadržaje na različitim medijskim platformama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Oblikovanje i objavljivanje web stranica | Ergonomija web sučelja  Usability  Strukturiranje web stranice  HTML elementi i atributi  Boje u HTML-u  Doctype  Oblikovanje web stranice  CSS stilovi  Primjena multimedijskih elemenata  Protokoli za prijenos ili preuzimanje datoteka  Validacija  Objavljivanje |
| Zadatak I. | Izradba interaktivne multimedijske prezentacije za web na zadanu temu |
| Objavljivanje i ažuriranje CMS sustava | Sustav za upravljanje web sadržajem (Content Management System – CMS).  Oblikovanje CMS sučelja  Prilagodba i objava multimedijskih/medijskih sadržaja  Upravljanje multimedijskim/medijskim sadržajima |
| Zadatak II. | Izradba školskih e-novina  ili web stranica projekta, web stranica škole |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MEDIJSKI PROJEKTI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Medijski projekti  Mediji i komunikacije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ razviti medijsku pismenost, projektno poduzetništvo, komunikacijske vještine i kreativno stvaralaštvo  ■ osposobiti se za planiranje, proizvodnju i prezentaciju audiovizualnih sadržaja za različite namjene |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna znanja i vještine za projektnu proizvodnju medijskih sadržaja. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Medijski projekti (3. razred, 6 sati, 12 bodova)  Medijski projekti (4. razred, 6 sati, 10 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MEDIJSKI PROJEKTI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Medijski projekti  1. osmisliti ideju za medijski projekt u skladu s uputama  2. napraviti istraživanje na temelju projektne ideje u skladu s uputama  3. napraviti plan medijskog projekta u skladu s uputama  4. kreirati medijske sadržaje na temelju plana medijskog projekta u skladu s uputama  5. napraviti izvješće o provedbi pojedinih faza medijskog projekta u skladu s uputama  6. napraviti prezentaciju rezultata medijskog projekta u skladu s uputama  Mediji i komunikacije  1. razlikovati karakteristike medija tijekom povijesti  2. opisati komunikacijski proces  3. analizirati medijske poruke  4. analizirati medijske sadržaje iz različitih izvora  5. oblikovati medijsku poruku za različite medije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Masovni mediji | Povijesni pregled razvoja masovnih medija  Mediji i medijske forme 21. stoljeća |
| Analiza medijske poruke | Komunikacijski proces  Autor medijske poruke  Format medijske poruke  Ciljana skupina medijske poruke  Sadržaj medijske poruke  Svrha medijske poruke  Analiza medijske vijesti |
| Medijska pismenost | Ključne kompetencije  Formiranje javnog mišljenja  Civilno društvo i građansko novinarstvo  Društvene mreže  Medijske slobode i etika  Zaštita autorskih prava |
| Medijski projekt 1 | Projekt i faze projekta  Projektni zadatak  Projektno istraživanje  Planiranje medijskog projekta  Provedba medijskog projekta  Analiza medijskog projekta  Projektno izvješće |
| Rad u timu | Podjela poslova i odgovornosti  Neverbalna komunikacija  Asertivna komunikacija |
| Projektno istraživanje | Prikupljanje informacija iz različitih izvora  Obrada informacija  Projektna ideja – brainstorming |
| Prezentacijske vještine | Planiranje, pisanje i izvedba prezentacija  Prezentacija projektne ideje |
| Planiranje medijskog projekta | Ciljevi projekta i ciljani korisnici  Projektni rezultati. Projektni resursi  Plan aktivnosti. Vremenski plan projekta  Promocija projekta  Proračun medijskog projekta  Izradba projektnog plana |
| Komunikacijske vještine | Planiranje i pisanje poslovnih poruka  Planiranje i vođenje intervjua |
| Provedba medijskog projekta – praktičan rad | Snimanje, obrada i montaža reportaže prema projektnom planu  Objavljivanje reportaže na planiranoj medijskoj platformi  Prezentacija medijskog projekta ciljanoj skupini |
| Analiza medijskog projekta | Tehnička analiza medijskog projekta – samovrjednovanje  Analiza medijske poruke – samovrjednovanje |
| Projektno izvješće | Projektno izvješće u zadanom formatu |
| Medijski projekt 2 | Projektni zadatak  Projektno istraživanje  Planiranje medijskog projekta  Provedba medijskog projekta  Analiza medijskog projekta  Projektno izvješće |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika.  Dio nastavnih sadržaja realiziraju se terenskom/izvanučioničkom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MEDIJSKI PROJEKTI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Medijski projekti  1. osmisliti ideju za medijski projekt u skladu s uputama  2. napraviti istraživanje na temelju projektne ideje u skladu s uputama  3. napraviti plan medijskog projekta u skladu s uputama  4. kreirati medijske sadržaje na temelju plana medijskog projekta u skladu s uputama  5. napraviti izvješće o provedbi pojedinih faza medijskog projekta u skladu s uputama  6. napraviti prezentaciju rezultata medijskog projekta u skladu s uputama  Mediji i komunikacije  1. analizirati medijske poruke  2. analizirati medijskih sadržaja iz različitih izvora  3. oblikovati medijsku poruku za različite medije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Medijski projekt 3 | Projektni zadatak  Projektno istraživanje  Planiranje medijskog projekta  Provedba medijskog projekta  Analiza medijskog projekta  Projektno izvješće |
| Medijski projekt 4 | Samostalno osmišljeni medijski projekt – projektni zadatak  Projektno istraživanje  Planiranje medijskog projekta  Provedba medijskog projekta  Analiza medijskog projekta  Projektno izvješće |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika.  Dio nastavnih sadržaja realiziraj se terenskom/izvanučioničkom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | FILM |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Film |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći osnovna znanja i senzibilitet o izražajnim oblicima filma, tvorbi filmskog djela tna emelju provedenih analiza odgledanih primjera  ■ steći vještine primjene računalne i audiovizualne tehnologije za korektno snimanje video/filmskog uratka |
| Opis modula: | Ovaj izborni modul daje temeljna znanja i vještine iz područja umjetničkog i tehničkog razvoja te tehnologije filma s ciljem razumijevanja i samostalne realizacije jednostavnijih filmskih formi. Polaznici se osposobljavaju za kritičku analizu i individualni pristup videoi filmskim sadržajima.  Samostalno provode istraživanje za potrebe snimanja, pripremu sinopsisa i realizaciju jednostavnijih filmskih formi. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Film (3. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FILM

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Film  1. analizirati filmska izražajna sredstva te filmske rodove i vrste  2. analizirati filmski sadržaj s tehničkog i estetskog aspekta u različitim povijesnim razdobljima  3. prepoznati i analizirati izražajna sredstva (kadar, okvir, filmski plan, kut snimanja, pokreti kamere, uloga ambijenta, kostimografije, maske i dr.)  4. analizirati filmski sadržaj s literarno-dramskog aspekta  5. provesti istraživanje u skladu s temom filma  6. osmisliti i izraditi pripreme za sinopsis, scenarij i knjigu snimanja  7. izraditi vremenski i lokacijski plan snimanja  8. provesti realizaciju kratke filmske forme |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Filmsko djelo | Kako nastaje film  Adaptacija književnog djela (film i druge umjetnosti)  Filmski žanr nekad i danas  Filmska gluma i lik (karakteristike i povijesni razvoj)  Likovni elementi u filmu  Filmsko vrijeme  Filmski trikovi |
| Dokumentarni film | Film i stvarnost  Analiza dokumentarnog filma:  ■ tema  ■ sadržaj  ■ redateljski pristup  ■ sociološki pristup  ■ prosudba vrijednosti. |
| Igrani film | Film i priča  Analiza igranog filma:  ■ tema  ■ filmska priča  ■ likovi  ■ mjesto i vrijeme radnje (scenografija, kostimografija i dr.)  ■ gluma. |
| Film mašte | Film i mašta  Analiza igranog filma:  ■ mašta i zbilja  ■ tema  ■ filmska priča  ■ stilizacija (scenografija, kostimografija, boja na filmu i dr.)  ■ znanost na filmu. |
| Animirani film | Animirani film  Vrste tehnika animacije  Analiza animiranog filma:  • filmski i likovni elementi  • dramski elementi  • tehnika animacije. |
| Priprema realizacije kratke filmske forme | Odabir vrste i teme filmske forme  Istraživanje teme  Sinopsis  Scenarij  Knjiga snimanja  Tehnička specifikacija opreme (snimanje u različitim uvjetima)  Scenografija i rekviziti  Plan snimanja |
| Snimanje kratke filmske forme | Snimanje kratke snimateljske forme (u studiju i na terenu)  Obilježavanje i arhiviranje snimljenog materijala  Gruba montaža |
| Završna obrada | Montaža sekvence  Stvaranje montažnih sklopova  Sinkronizacija tonova  Prilagodba i pohrana na različite medijske platforme  Izradba zadatka (sudjelovati u timskom radu prema dodijeljenoj ulozi u realizatorskoj ekipi, realizirati zadanu kratku filmsku formu – kratki igrani film, dokumentarni prilog, glazbeni spot i sl.)  Izradba zadatka (izradba prezentacijskog DVD-a sa svim radovima polaznika) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TELEVIZIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Televizija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći osnovna znanja i senzibilitet o izražajnim oblicima televizije, tvorbi televizijskog djela na temelju provedenih analiza odgledanih primjera  ■ steći vještine primjene računalne i audiovizualne tehnologije za realizaciju televizijskog uratka |
| Opis modula: | Ovaj izborni modul daje temeljna znanja i vještine iz područja razvoja televizijske tehnologije s ciljem razumijevanja i samostalne realizacije jednostavnijih televizijskih formi. Polaznici se osposobljavaju za kritičku analizu i individualni pristup televizijskim sadržajima. Samostalno provode novinarsko istraživanje, pripremu sinopsisa i realizaciju jednostavnijih televizijskih formi. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Televizija (4. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TELEVIZIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Televizija  1. usporediti medij televizije i filma  2. analizirati televizijska izražajna sredstva u usporedbi s filmskim  3. prepoznavati televizijske forme  4. analizirati televizijski sadržaj s tehničkog i estetskog aspekta  5. analizirati televizijski sadržaj s literarno-dramskog aspekta  6. provesti novinarsko istraživanje  7. osmisliti i izraditi pripreme za snimanje kratke televizijske forme  8. izraditi vremenski i lokacijski plan snimanja  9. realizirati studijsko snimanje i snimanje uživo  10. prilagoditi i objaviti kratke televizijske forme na različitim medijskim platformama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Televizija kao medij | Povijest televizije  Komunikacijske karakteristike televizije (utjecaj informacije)  Vizualna komunikacija u televizijskoj produkciji (utjecaj slike)  Televizijski žanrovi  Organizacija TV postaje  Profesije unutar televizije  Televizijski programi i TV shema (timing)  Novi oblici televizije |
| Informativne emisije | Vijest  TV obrada vijesti  Manipulacija informacijom  Važnost vijesti unutar informativne emisije |
| Izravne emisije | Realno vrijeme i mjesto  Nemogućnost korekcije  Detaljne pripreme za realizaciju prijenosa događaja uživo  Montaža uživo  Reakcije čovjeka pred kamerom |
| Zabavne emisije | Režija  Scenska tehnika (scenografija, kostimografija, šminka i dr.)  Ozvučenje |
| Studijske emisije | Razgovor u studiju – intervju  Priprema novinara i gostiju, poznavanje teme razgovora  Dinamika razgovora  Montaža uživo |
| Sportske emisije | Komentiranje slike uživo |
| Serije – sapunice | Forma serija (sapunica) – epizoda  Dramaturgija  Gledatelji, gledanost i popularnost |
| Promidžbeni program | Prekidanje programa PP-om (količina, primjerenost, prezasićenost)  Odnos zahtjeva tržišta (komercijalna vrijednost) i umjetničke kvalitete  Odgojna uloga PP-a  Glazbeni spot kao reklama |
| Priprema realizacije kratke televizijske forme | Odabir vrste i teme televizijske forme (vijest, izvješće, reportaža, kratki TV prilog)  Istraživanje teme  Sinopsis  Tehnička specifikacija opreme (snimanje u različitim uvjetima)  Plan snimanja |
| Snimanje kratke televizijske forme | Snimanje kratke televizijske forme (u studiju i na terenu)  Obilježavanje i arhiviranje snimljenog materijala  Gruba montaža  Terenska montaža |
| Završna obrada | Montaža sekvence  Stvaranje montažnih sklopova  Sinkronizacija tonova  Prilagodba i pohrana na različite medijske platforme  Izradba zadatka (sudjelovati u timskom radu prema dodijeljenoj ulozi u realizatorskoj ekipi, realizirati zadanu kratku televizijsku formu – reportaža, dokumentarni prilog, promidžbeni sadržaj, studijska emisija i sl.)  Izradba zadatka (izradba prezentacijskog DVD-a sa svim radovima polaznika) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjeli dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KREATIVNA FOTOGRAFIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Kreativna fotografija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za snimanje kreativne fotografije u različitim fotografskim sustavima te kreativne obrade klasičnog i digitalnog zapisa fotografije i različite načine realizacije kreativne fotografije |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine u području snimanja i obrade kreativne fotografije. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Kreativna fotografija (3. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KREATIVNA FOTOGRAFIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kreativna fotografija  1. izabrati tehničke karakteristike fotografskog sustava kojim se ostvaruje fotografija kao samostalan medij  2. izabrati kreativne karakteristike fotografije koja se ostvaruje kao samostalni medij  3. pripremiti fotografski aparat i opremu za snimanje fotografije kao samostalnog medija  4. ovladati i provesti snimanje fotografije koja se ostvaruje kao samostalni medij  5. ovladati realizacijom fotografije koja se ostvaruje kao samostalan medij |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Uvod u kreativnu fotografiju | Pojam fotografije kao samostalnog medija  Crno-bijeli klasični fotografski sustavi  Kolor klasični fotografski sustavi  Sustav digitalne fotografije |
| Kreativna studijska fotografija | Pristup zadanim studijskim fotografskim motivima  Snimanje zadanih studijskih fotografskih motiva  Obrada zadanih studijskih fotografskih motiva  Tehnička i kreativna analiza fotografija  Izradba zadatka (snimanje i obrada studijske fotografije) |
| Kreativna fotografija vani | Pristup zadanim fotografskim motivima – fotografija vani  Snimanje zadanih fotografskih motiva – fotografija vani  Obrada zadanih fotografskih motiva – fotografija vani  Tehnička i kreativna analiza fotografija  Izradba zadatka (snimanje i obrada studijske fotografije) |
| Kreativna fotografija u različitim svjetlosnim uvjetima | Pristup snimanju fotografije u različitim svjetlosnim uvjetima  Snimanje pri različitim svjetlosnim uvjetima  Obrada snimljenih fotografija  Tehnička i kreativna analiza fotografija  Izradba zadatka (snimanje i obrada studijske fotografije) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici  rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | MEDIJSKA FOTOGRAFIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Medijska fotografija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za snimanje medijske fotografije u različitim fotografskim sustavima te obrade klasičnog i digitalnog zapisa medijske fotografije i različite načine realizacije medijske fotografije |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine u području snimanja i obrade medijske fotografije. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Medijska fotografija (4. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MEDIJSKA FOTOGRAFIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Medijska fotografija  1. izabrati tehničke karakteristike sustava pomoću kojih se ostvaruje fotografija koja se ostvaruje u drugim medijima  2. izabrati kreativne karakteristike fotografije koja se ostvaruje u drugim medijima  3. koristiti fotografski aparat i opremu za snimanje fotografije koja se ostvaruje u drugim medijima  4. provesti snimanje fotografije koja se ostvaruje u drugim medijima  5. provesti obradu fotografije koja se ostvaruje u drugim medijima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Uvod u medijsku fotografiju | Fotografija i drugi mediji  Tehničke specifičnosti fotografije koja se ostvaruje u drugim medijima  Kreativne specifičnosti fotografije koja se ostvaruje u drugim medijima |
| Studijska medijska fotografija | Studijsko snimanje ilustracijskih fotografija koje se ostvaruju u drugim medijima (teorija)  Studijsko snimanje zadanih fotografija  Obrada i realizacija fotografije u zadanom mediju  Tehnička i kreativna analiza fotografija  Izradba zadatka (studijsko snimanje i obrada ilustracijskih fotografija) |
| Medijska fotografija u različitim svjetlosnim uvjetima | Svjetlosni uvjeti pri snimanju fotografija koje se ostvaruju u drugim medijima (teorija)  Snimanje zadanih fotografija u različitim svjetlosnim uvjetima  Obrada i realizacija fotografija u zadanom mediju  Tehnička i kreativna analiza fotografija  Izradba zadatka (snimanje i obrada fotografija u različitim svjetlosnim uvjetima) |
| Fotografija i pokretna slika | Stvaranje pokretne slike od fotografije i fotografije od pokretne slike (teorija)  Snimanje fotografija za stvaranje pokretne slike  Stvaranje pokretne slike od fotografija  Fotografsko snimanje pokretne slike  Stvaranje fotografije od snimljene pokretne slike  Tehnička i kreativna analiza fotografija  Izradba zadatka (snimanje i obrada fotografija za stvaranje pokretne slike) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | UVOD U AUDIOPRODUKCIJU |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uvod u audioprodukciju |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za planiranje i pripremu snimanja zvuka, snimanje, obradu, programiranje glazbe na računalu, montažu te pohranjivanje i emitiranje zvučnih sadržaja |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine iz područja audioprodukcije. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Uvod u audioprodukciju (3. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U AUDIOPRODUKCIJU

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Uvod u audioprodukaciju  1. razlikovati osnovne elemente i zakonitosti glazbene strukture i produkcije  2. razlikovati uređaje za proizvodnju, snimanje, obradu, pohranjivanje, reprodukciju i distribuciju zvučnog zapisa  3. pravilno odabrati mikrofone i prostore za snimanje  4. korektno planirati i izvesti snimanje zvučnog zapisa prema namjeni  5. analizirati principe i način rada MIDI tehnologije  6. i programirati glazbu na računalu  7. koristiti MIDI uređaje za kontrolu i/ili produkciju zvučnog zapisa  8. i prilagoditi i objavitizvučni zapis za različite medijske platforme |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Glazbeni primjeri svjetske i domaće produkcije | Aktivno slušanje i analiza  Dinamika, agogika, estetika |
| Snimanje zvuka | Načini snimanja  Osnovna oprema za snimanje na terenu i u studiju  Konfiguracija audioopreme  Snimanje audiomaterijala  Pohrana i organizacija arhive |
| Snimanje zvuka na računalu | Opis i tehničke karakteristike audio i MIDI sučelja  Spajanje i ugađanje opreme  Integracija svih komponenti u jednu cjelinu  Program za snimanje, editiranje i mastering  Snimanje i editiranje  Priprema finalne snimke  Eksportiranje za emitiranje ili distribuciju |
| Zadatak | Kreiranje zvučnog zapisa za program uživo (školski ili lokalni radio)  Eksportiranje za emitiranje ili distribuciju u različitim izlaznim formatima: CD audio, streaming, DVD audio, (mono, stereo, surround) |
| Programiranje glazbe na računalu | Vrste i struktura MIDI poruka (naredbi)  Programiranje računalnog zapisa glazbe  Izradba glazbenih struktura  Virtualni instrumenti za obradu zvuka (VST)  Generiranje audiomaterijala (semplovi)  Organizacija semplova  Obrada zvuka i glazbenih cjelina  Izradba jednostavnih MIDI glazbenih zapisa  Pohrana i organizacija arhive |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | AUDIOPRODUKCIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Audioprodukcija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za kreativnu i tehničku realizaciju glazbene izvedbe uživo, produkciju glazbenog djela i audiorješenja za razne medije |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna tehnološka i proizvodna znanja i vještine u području audioprodukcije. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Audioprodukcija (4. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: AUDIOPRODUKCIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Audioprodukcija  1. razlikovati glazbenu tehnologiju i žanrove  2. razlikovati uređaje za snimanje, obradu, pohranjivanje, reprodukciju i distribuciju zvučnog zapisa  3. raditi za programskim pultom  4. snimiti glazbeni događaj uživo  5. prenijeti glazbeni događaj uživo  6. izraditi zvučni zapis za program uživo  7. osmisliti i realizirati produkciju glazbenog djela  8. prilagoditi i objaviti u zvučni zapis za različite medijske platforme |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Glazbeni primjeri svjetske i domaće produkcije | Aktivno slušanje i analiza  Dinamika, agogika, estetika  Povijest snimanja glazbe |
| Odvijanje programa | Rad za programskim pultom  Simulacija rada uživo  Snimanje i prijenos uživo |
| Glazbena izvedba uživo | Organizacija i povezivanje audiosustava  Snimanje izvedbe  Distribucija i arhiviranje izvedbe |
| Zadatak | Produkcija glazbenog djela  ili  Organizacija glazbene izvedbe uživo |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | GRAFIČKI DIZAJN |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Grafički dizajn |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za korištenje principa, elemenata i zakonitosti grafičkog predočavanja informacija u oblikovanju različitih aplikacija i vizualnih identiteta |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna znanja i vještine iz područja grafičkog dizajna. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Grafički dizajn (3. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GRAFIČKI DIZAJN

Razred: treći (3.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Grafički dizajn  1. razlikovati principe likovnog/grafičkog predočavanja  2. koristiti elemente likovnog/grafičkog predočavanja  3. objasniti povijesni razvoj grafičkog dizajna  4. koristiti izražajna sredstva grafičkog dizajna  5. koristiti principe i zakonitosti tipografije  6. oblikovati i pripremiti različite grafičke aplikacije za umnažanje  7. ovladati procesom izradbe vizualnog identiteta | |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme | |
| Grafički znak | Elementi grafičkog znaka  Grafički simboli  Uloga konteksta u oblikovanju  Interpretacija znaka | |
| Tipografija | Povijesni pregled  Anatomija slova  Klasifikacija slova  Obitelji fontova  Logogram (eng. Logotype – identitetski znak koji koristi tipografiju)  Slova za tisak  Slova za ekrane  Bitmap fontovi | |
| Prijelom | Smještaj i poravnavanje slova, riječi, reda, paragrafa  Format  Mreža: jednokolumna, višekolumna i modularna mreža  Organizacijska hijerarhija za prikaz sadržaja u tisku i na webu | |
| Zadatak | Prijelom časopisa | |
| Grafički proizvodi | Letak  Plakat  Ovitak za knjigu  Prijelom stranice časopisa ili knjige  Kalendar  Ambalaža | |
| Zadatak | Oblikovanje i priprema za tisak | |
| Vizualni  identitet | Istraživanje zadatka  Znak  Logogram  Tipografija  Sustav boja  Primarne aplikacije  Sekundarne aplikacije  Oblikovanje priručnika grafičkih standarda vizualnog identiteta | |
| Zadatak | Izradba vizualnog identiteta i priručnika grafičkih standarda vizualnog identiteta | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRIMIJENJENO CRTANJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primijenjeno crtanje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modul: | ■ steći znanja i vještine za primjenu crtačkih tehnika u osmišljavanju i izradbi crteže, tj. ilustracija za medijske prezentacije te za planiranje multimedijske prezentacije crtežom |
| Opis modula: | Ovaj modul daje temeljna znanja i vještine iz područja izradbe primijenjenog crteža. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjeno crtanje (4. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENO CRTANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjeno crtanje  1. analizirati stvarnost slijedom osnovnih likovnih principa  2. pravilno tumačiti i razlikovati različita likovna djela  3. samostalno izraditi i primijeniti likovne uratke jednostavnog tipa  4. samostalno izraditi i primijeniti likovne uratke složenog tipa  5. vizualizirati narativni koncept  6. vizualizirati razvoj medijske prezentacije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada – Nastavne teme |
| Crtanje | Linearni crtež – smještaj u format, proporcija, perspektiva  Tonska studija – metalnim perom promatranoga monokromnog motiva  Slobodno i geometrijsko komponiranje |
| Ljudska figura | Ljudsko tijelo – proporcija  Ljudsko tijelo – brzi crtež pokreta  Portret |
| Slikanje | Slikanje rasponom tonova jedne boje  Koloristički odnosi  Koloristička kompozicija tehnikom kolaža  Koloristička studija promatrane kompozicije  Kreativna studija |
| Model lista | Oblikovanje likova za animirani film  Oblikovanje pozadina za animirani film |
| Zadatak | Kreiranje mape radova proizašlih iz vježbi |
| Vizualizacija slijeda događaja | Izradba knjige snimanja  Planiranje izgleda i animiranja elemenata multimedijske prezentacije |
| Zadatak | Izradba knjige snimanja za animirani film ili film |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se na temelju Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca.

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  ■ diplomirani kroatolog  ■ profesor hrvatske kulture  ■ diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. godine, pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar kroatologije  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor engleskog jezika i književnosti  ■ diplomirani anglist  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor njemačkog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobraz­bu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Matematika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije matematike  ■ magistar matematike  ■ magistar edukacije matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar edukacije matematike i fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ profesor matematike  ■ diplomirani inženjer matematike  ■ profesor matematike i informatike  ■ diplomirani inženjer računarstva i matematike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Katolički vjeronauk | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani vjeroučitelj teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ profesor vjeronauka  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije |
| Etika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor filozofije  ■ magistar edukacije filozofije  ■ diplomirani filozof  ■ magistar filozofije  ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ profesor hrvatske kulture  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ diplomirani kroatolog  ■ magistar kroatologije  ■ profesor religijske kulture  ■ magistar edukacije religijskih znanosti  ■ diplomirani religiolog  ■ magistar religijskih znanosti |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar kineziologije  ■ profesor kineziologije  ■ profesor tjelesnog odgoja  ■ profesor fizičke kulture  ■ profesor fizičkog odgoja |
| Politika i gospodarstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani pravnik  ■ magistar prava |
| Fizika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije fizike  ■ magistar fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i politehnike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar fizike – geofizike  ■ magistar edukacije fizike i tehnike  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ profesor fizike  ■ diplomirani inženjer fizike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Kemija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor kemije  ■ diplomirani inženjer kemije  ■ diplomirani inženjer kemijske tehnologije  ■ diplomirani kemijski inženjer  ■ diplomirani inženjer biotehnologije  ■ magistar edukacije kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ magistar kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar inženjer kemijskog inženjerstva  ■ magistar primijenjene kemije  ■ magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Biologija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor biologije  ■ magistar biologije  ■ profesor biologije i kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  ■ diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  ■ magistar molekularne biologije  ■ magistar eksperimentalne biologije  ■ magistar biologije i ekologije mora  ■ magistar ekologije i zaštite prirode  ■ magistar zaštite okoliša |
| Povijest | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani povjesničar  ■ profesor povijesti  ■ magistar edukacije povijesti  ■ magistar povijesti  ■ profesor geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i povijesti |
| Geografija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor geografije  ■ profesor geografije i povijesti  ■ profesor geografije i geologije  ■ diplomirani geograf  ■ profesor geografije i drugog predmeta  ■ magistar edukacije geografije  ■ magistar edukacije geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Glazbena umjetnost | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor glazbene kulture  ■ magistar glazbene pedagogije  ■ magistar muzikologije  ■ magistar muzike, pod uvjetom da su završili studij muzikologije, studij glazbene pedagogije, studij glazbene kulture |
| Informatika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta  ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar profesor matematike i informatike  ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektrotehnike i računalnog inženjerstva  ■ magistar inženjer računarstva  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer automatike i sustava  ■ stručni specijalist inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer računarstva  ■ magistar informatike u edukaciji  ■ magistar informacijskih znanosti  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ profesor matematike i informatike  ■ profesor informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ profesor elektrotehnike |
|  |  | ■ stručni specijalist računarstva  ■ stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ stručni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  ■ stručni prvostupnik informatike  ■ inženjer elektrotehnike  ■ inženjer računarstva  ■ inženjer informatike |
| Likovna umjetnost | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor povijesti umjetnosti  ■ profesor likovne kulture  ■ diplomirani povjesničar umjetnosti  ■ magistar povijesti umjetnosti  ■ magistar likovne pedagogije  ■ magistar likovne kulture i likovne umjetnosti  ■ magistar likovne kulture |
| Fotografija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar fotografije  ■ magistar snimanja  ■ akademski snimatelj  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije |
| Video | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar snimanja  ■ akademski snimatelj  ■ diplomirani filmski i televizijski montažer  ■ magistar montaže |
| Zvuk | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektortehnike, smjer elektorakustika  ■ magistar inženjer elektrotehnike/dipl. ing elektrotehnike |
| Računalna grafika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije  ■ magistar informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ magistar inženjer računarstva  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ magistar edukacije informatike profesor informatike |
| Animacija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar animiranog filma i novih medija  ■ diplomirani filmski animator  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije |
| 3D animacija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar animiranog filma i novih medija  ■ diplomirani filmski animator  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije |
| Medijske prezentacije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ magistar inženjer računarstva  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ magistar edukacije informatike (jednopredmetni i/ili dvopredmetni studij)  ■ profesor informatike  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije  ■ magistar dizajna vizualnih komunikacija  ■ magistar medijskog dizajna  ■ magistar vizualnih komunikacija i grafičkog dizajna |
| Medijski projekti | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar produkcije  ■ magistar novinarstva  ■ diplomirani novinar  ■ magistar snimanja  ■ akademski snimatelj  ■ diplomirani filmski i televizijski montažer  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Grafička tehnologija i audio-vizualno oblikovanje u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci  ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Vizualne komunikacije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar dizajna  ■ diplomirani dizajner  ■ magistar dizajna u novim medijima  ■ magistar slikarstva  ■ akademski slikar  ■ magistar grafike  ■ akademski slikar-grafičar  ■ magistar likovne kulture  ■ magistar likovne pedagogije  ■ magistar edukacije likovne kulture i likovnih umjetnosti  ■ magistar primijenjene umjetnosti  ■ profesor likovne kulture  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije, smjer: dizajn grafičkih proizvoda  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije, smjer: dizajn grafičkih proizvoda  ■ magistar animiranog filma i novih medija  ■ diplomirani filmski animator  ■ magistar dizajna vizualnih komunikacija  ■ magistar medijskog dizajna  ■ magistar vizualnih komunikacija i grafičkog dizajna |
| Film | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar filmske i televizijske režije  ■ akademski redatelj  ■ magistar komparativne  ■ diplomirani komparatist magistar snimanja  ■ akademski snimatelj  ■ diplomirani filmski i televizijski montažer  ■ magistar montaže |
| Televizija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar filmske i televizijske režije  ■ akademski redatelj  ■ magistar novinarstva  ■ magistar novinarstva i odnosa s javnošću  ■ diplomirani novinar  ■ magistar snimanja  ■ akademski snimatelj  ■ diplomirani filmski i televizijski montažer  ■ magistar montaže |
| Kreativna fotografija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar fotografije  ■ magistar snimanja  ■ akademski snimatelj  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije |
| Medijska fotografija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar fotografije  ■ magistar snimanja  ■ akademski snimatelj  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije |
| Uvod u audioprodukciju | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektortehnike, smjer elektroakustika  ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ dipl. ing. elektrotehnike |
| Audioprodukcija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektortehnike, smjer elektorakustika  ■ magistar inženjer elektrotehnike |
| Grafički dizajn | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar dizajna u novim medijima  ■ magistar dizajna  ■ diplomirani dizajner  ■ magistar slikarstva  ■ akademski slikar  ■ magistar grafike  ■ akademski slikar – grafičar  ■ magistar inženjer grafičke tehnologije, smjer dizajn grafičkih proizvoda  ■ diplomirani inženjer grafičke tehnologije, smjer grafički dizajn  ■ magistar edukacije likovne kulture  ■ magistar likovne pedagogije  ■ magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti  ■ profesor likovne kulture  ■ magistar primijenjene umjetnosti |
| Primijenjeno crtanje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar dizajna  ■ magistar dizajna u novim medijima  ■ diplomirani dizajner  ■ magistar slikarstva  ■ akademski slikar  ■ magistar grafike  ■ akademski slikar – grafičar  ■ magistar kiparstva  ■ akademski kipar  ■ magistar edukacije likovne kulture  ■ magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti  ■ magistar likovne pedagogije  ■ profesor likovne kulture  ■ magistar primijenjene umjetnosti  ■ magistar animiranog filma i novih medija  ■ diplomirani filmski animator |

\*Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novoga akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnim matematičkim softverom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala sukladno državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, kemijski pribor i kemikalije | standardna učionica ili specijalizirana učionica za kemiju, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema, kabinet za pripremu nastave kemije s opremom |
| Biologija | projektor, zaslon, grafoskop, računalo s pristupom internetu, DVD player, televizor, model unutarnjih organa čovjeka (torzo), slike organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica − korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i GPS uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju, školsko dvorište |
| Glazbena umjetnost | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, CD player, klavir/sintesajzer, | standardna učionica ili specijalizirana učionica za glazbenu umjetnost, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Informatika | računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), projektor, zaslon, pisač | informatička učionica |
| Likovna umjetnost | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica ili specijalizirana učionica za likovnu umjetnost, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fotografija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i uređajem za pohranu podataka te instaliranom potrebnom programskom potporom, fotoaparat (min. DSLR) leica (ili približno leica) format, objektiv 50 mm, širokokutni (cca 20 – 50 mm), teleobjektiv (cca 75 – 200 mm), stativi, studijska rasvjeta (4 rasvjetna tijela za osnovnu svjetlosnu poziciju), dodatna oprema (svjetlomjeri, filteri, sjenila), klasični fotoaparat SLR (leica ili srednji format), odgovarajući softver, sustav za centraliziranu pohranu podataka (file server, NAS), skener (plošni; transparentni i netransparentni), softver za obradu fotografije, pisači fotokvalitete, set opreme: fotoaparat (min. DSLR) leica (ili približno leica) format, objektiv 50 mm, širokokutni (cca 20 – 50 mm), teleobjektiv (cca 75 – 200 mm), stativi | specijalizirana učionica za fotografiju, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Video | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, refleksni digitalni fotoaparat s mogućnošću snimanja digitalnog videa (ili video- kamera), širokokutni i uskokutni (teleobjektiv) objektiv, stativ, dosvjetljivači, sustav za centraliziranu pohranu podataka (file server, NAS), projektor i projekcijsko platno, komplet za osnovnu svjetlosnu poziciju (4 rasvjetna tijela), dodatni mikrofoni (dinamički, usmjereni kondenzatorski, osobni kondenzatorski (bubica), stalak za mikrofon, poluprofesionalna kamera, poluprofesionalni aktivni zvučnici (1 PAR), odgovarajuć programska potpora za montažu i obradu videa, skener, pisač, mediji za reprodukciju ili objavu, arhiva, set opreme: refleksni digitalni fotoaparat s mogućnošću snimanja digitalnog videa (ili videokamera), širokokutni i uskokutni (teleobjektiv) objektiv, stativ, dosvjetljivači | specijalizirana učionica za montažu i video, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Zvuk | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom,audiomikser, prijenosni digitalni snimač, 3 vrste mikrofona: dinamički, usmjereni kondenzatorski, osobni kondenzatorski (bubica), stalak za mikrofon, studijski monitori (zvučnici), audiovideo sustav za reprodukciju, (opcionalno: gluha komora, pojačalo, instrumenti) | specijalizirana učionica za zvuk, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Računalna grafika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, grafički tablet, pisač, skener, digitalni fotoaparat | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Animacija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, grafički tablet, printer, skener, digitalni fotoaparat, kamera, poluprofesionalni aktivni zvučnici (1 par), animatorski stol, postolje za snimanje s rasvjetom i/ili stativi i rasvjetna tijela | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| 3D animacija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, grafički tablet, pisač, skener, digitalni fotoaparat, kamera, poluprofesionalni aktivni zvučnici (1 par) | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Medijske prezentacije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, pisač, skener, digitalni fotoaparat, kamera, poluprofesionalni aktivni zvučnici (1 par) | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Medijski projekti | koristi se oprema koja je kao standard/minimalni materijalni uvjeti/propisana za predmete: video, zvuk, računalna grafika, fotografija | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Vizualne komunikacije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, grafički tablet, pisač, skener, digitalni fotoaparat | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Film | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, komplet za osnovnu svjetlosnu poziciju (4 rasvjetna tijela), dodatni mikrofoni, poluprofesionalna kamera, zvučnici, odgovarajući programi za montažu i obradu videa, skener, pisač, mediji za reprodukciju ili objavu, arhiva, audio i videomiksete (za izborni televizija), mediji za reprodukciju ili objavu, arhiva, set opreme: refleksni digitalni fotoaparat s mogućnošću snimanja digitalnog videa, širokokutni i uskokutni (teleobjektiv) objektiv, stativ, dosvjetljivači | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Televizija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, komplet za osnovnu svjetlosnu poziciju (4 rasvjetna tijela), dodatni mikrofoni, poluprofesionalna kamera, zvučnici, odgovarajući programi za montažu i obradu videa, skener, pisač, mediji za reprodukciju ili objavu, arhiva, audio i videomiksete (ili softverska alternativa), mediji za reprodukciju ili objavu, arhiva, set opreme: refleksni digitalni fotoaparat s mogućnošću snimanja digitalnog videa, širokokutni i uskokutni (teleobjektiv) objektiv, stativ, dosvjetljivači | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Kreativna fotografija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, fotoaparat (min. DSLR) leica (ili približno leica) format, objektiv 50 mm, širokokutni (cca 20 – 50 mm), teleobjektiv (cca 75 – 200 mm), stativi, studijska rasvjeta (4 rasvjetna tijela za osnovnu svjetlosnu poziciju), dodatna oprema (svjetlomjeri, filteri, sjenila), klasični fotoaparat SLR (leica ili srednji format), skener (plošni, transparentni i netransparentni), softver za obradu fotografije, pisači fotokvalitete, set opreme: fotoaparat (min. DSLR) leica (ili približno leica) format, objektiv 50 mm, širokokutni (cca 20 – 50 mm), teleobjektiv (cca 75 – 200 mm), stativi | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Medijska fotografija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, fotoaparat (min. DSLR) leica (ili približno leica) format, objektiv 50 mm, širokokutni (cca 20 – 50 mm), teleobjektiv (cca 75 – 200 mm), stativi, studijska rasvjeta (4 rasvjetna tijela za osnovnu svjetlosnu poziciju), dodatna oprema (svjetlomjeri, filteri, sjenila), klasični fotoaparat SLR (leica ili srednji format), skener (plošni, transparentni i netransparentni), softver za obradu fotografije, pisači fotokvalitete, set opreme: fotoaparat (min. DSLR) leica (ili približno leica) format, objektiv 50 mm, širokokutni (cca 20 – 50 mm), teleobjektiv (cca 75 – 200 mm), stativi | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Uvod u audioprodukciju | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, audiomikser, prijenosni digitalni snimač, 3 vrste mikrofona: dinamički, usmjereni kondenzatorski, osobni kondenzatorski (bubica), stalak za mikrofon, studijski monitori (zvučnici), audio-video sustav za reprodukciju, (opcionalno: gluha komora, pojačalo, instrumenti) | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Audioprodukcija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, audiomikser, prijenosni digitalni snimač, 3 vrste mikrofona: dinamički, usmjereni kondenzatorski, osobni kondenzatorski (bubica), stalak za mikrofon, studijski monitori (zvučnici), audio-video sustav za reprodukciju, (opcionalno: gluha komora, pojačalo, instrumenti) | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Grafički dizajn | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, grafički tablet, pisač, skener, digitalni fotoaparat, | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Primijenjeno crtanje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, 2 prijenosna računala, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i slušalicama te instaliranom potrebnom programskom potporom, grafički tablet, pisač, skener, digitalni fotoaparat, | specijalizirana učionica, kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0502/11-01-42/11-01

Naziv obrazovnog sektora: Grafička tehnologija i audio-vizualno oblikovanje

Šifra obrazovnog sektora: 05

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci, Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

III. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Kemija

Borjanka Smojver, dipl. ing., AZOO, Rijeka

Gordana Cecić-Sule, prof., AZOO, Split

Olgica Martinis, AZOO, Zagreb

Ratka Šoić, dipl. ing., Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Sanja Klubička, dipl. ing., Tehnička škola Daruvar, Daruvar

Biologija

mr. sc. Zrinka Pongrac Štimac, prof., V. gimnazija, Zagreb

Dalibor Sumpor, prof., Srednja škola Tina Ujevića i Tehnička škola, Kutina

Marina Ništ, prof., AZOO, Osijek

prof. dr. sc. Ines Radanović, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za biologiju, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

IV. Tehničko i informatičko područje:

Informatika

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

V. Društveno-humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko Čunčić, prof., MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

VI. Umjetničko područje:

Zvjezdana Prohaska, prof., AZOO, Rijeka – voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Katarina Grgec, MZO, Zagreb

Likovna umjetnost

Krešimir Mikić, dipl. prof. komparativne književnosti, dipl. novinar, akademski snimatelj, akademski redatelj, Učiteljski fakultet, Zagreb

Mirjana Tomašević Dančević, prof., AZOO, Zagreb

Vesna Sršić, prof., Prva riječka hrvatska gimnazija, Rijeka

Majda Leskovar, prof., Škola za primijenjenu umjetnost, Rijeka

Glazbena umjetnost

Anita Gergorić, prof., AZOO, Rijeka

dr. sc. Sabina Vidulin Orbanić, Sveučilište Jurja Dobrile, Odjel za glazbu, Pula

Debora Cukola Zeneral, prof., Srednja škola Mate Balote, Poreč

Magdalena Tomić Mijatović, prof., Škola za primijenjenu umjetnost u Rijeci, Rijeka

Ivančica Janković, prof., Plesna škola Ane Maletić, Zagreb

VII. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Marijana Brdar, dipl. ing. graf. tehn., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Duška Boban, akademska slikarica-grafičarka, Škola za dizajn, grafiku i održivu gradnju, Split

Igor Crnković, prof. pedagogije i informatike, Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Žarko Čižmar, ing. elektrotehnike, Telecentar, Zagreb

Darko Flajpan, dipl. novinar, Hrvatska radiotelevizija, Zagreb

Ljiljana Ille, dipl. informatičar, Graditeljska škola, Čakovec

Oleg Maštruko, dipl. novinar, Časopis BUG, Zagreb

Mile Matijević, dipl. ing. graf. tehn., Grafički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb

prof. Krešimir Mikić, prof. komparativne književnosti, dipl. novinar, akademski snimatelj, akademski redatelj, Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb

Tamara Hudolin, prof. biologije i kemije, ASOO, Zagreb

Nada Gvozdenović, dipl. ing. graf. tehn., ASOO, Zagreb

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih