## Plan i program obnove i razvoja Grada Vukovara za period od 1. siječnja 2004. do 31. prosinca 2008. godine

### NN 198/2003 (19.12.2003.), Plan i program obnove i razvoja Grada Vukovara za period od 1. siječnja 2004. do 31. prosinca 2008. godine

# Vlada Republike Hrvatske

3159

Na
temelju članka 5. Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara (»Narodne novine«,
broj 44/2001), Vlada Republike Hrvat­ske je na sjednici održanoj 4. prosinca
2003. godine utvrdila

## Plan i Program

### obnove i razvoja Grada Vukovara za period  1. 1. 2004. – 31. 12. 2008.

1.
Uvod

Člankom 5. Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara
utvr­đen je okvir za donošenje i realizaciju Plana i Programa obnove i razvoja
Grada Vukovara, te izvori i način raspolaganja sredstvima za financiranje obnove
i razvoja.

Plan i Program obnove i
razvoja Grada Vukovara (u nastav­ku: Plan i Program) odnosi se na period od 1.
siječnja 2004. do 31. prosinca 2008. godine i nastavlja se na Plan i Program za
2002. – 2003. godinu, kojeg je utvrdila Vlada Republike Hrvatske na sjednici
održanoj 10. listopada 2002. godine (»Narodne novine«, broj 121/2002).

Nositelj izrade Plana i
Programa je Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, koji je koordinirao radom
svih sudionika izrade, izvršio kompletiranje prijedloga i izradu ovog
dokumenta. Sudionici izrade su: Radna skupina za izradu Plana i Programa sastav­ljena
od 50 stručnjaka – predstavnika najvažnijih institucija u Gradu Vukovaru,
uključujući Upravne odjele Grada Vukovara, te Savjet za obnovu i razvoj Grada
Vukovara. Prije usvajanja od strane Vlade Republike Hrvatske, ovaj dokument
usvaja Gradsko vijeće Grada Vukovara i Savjet za obnovu i razvoj Grada
Vukovara.

O provedbi Plana i Programa dva puta godišnje se
podnosi izvješće Vladi Republike Hrvatske, a Vlada Republike Hrvatske podnosi
godišnje izvješće Saboru Republike Hrvatske.

Kako bi se dobio što cjelovitiji uvid u
socio-ekonomske potrebe Grada Vukovara, neophodno ga je promatrati u kontekstu
veličine ratnih razaranja, odnosno njegovih direktnih posljedica. Stoga je u
nastavku dan sažeti prikaz posljedica ratnih razaranja, te pregled do sada
učinjenih aktivnosti na obnovi Grada Vukovara. Nakon toga slijedi popis
programa obnove i razvoja s planom aktivnosti.

2. Posljedice ratnih razaranja u Gradu Vukovaru

Grad
Vukovar je uslijed velikosrpske agresije pretrpio ratna razaranja u svim
područjima gospodarskog i društvenog života, a osobito teške posljedice su
pretrpjeli njegovi stanovnici. Podaci o poginulim, nestalim i ranjenim
hrvatskim braniteljima i civilima, broju prognanih osoba, kvantitavno prikazuju
ljudska stradavanja u Vukovaru 1991. godine i premda su egzaktni pokazatelji,
ne mogu biti odraz stvarno proživljene patnje stanovništva s ovog područja.

Ratna
šteta na području Grada Vukovara iznosi 9,5 mrd. kuna, od čega se na
gospodarstvo odnosi 4,6 mrd. kuna, na gospodarsku infrastrukturu 2,3 mrd. i na
privatnu imovinu 2,6 mrd. kuna1. Oko 60% objekata je u ratu potpuno uništeno, a
preko 30% oštećeno.

Obnovom
stambenih objekata, komunalne infrastrukture, ob­je­kata javne namjene i
ostvarivanja drugih za život neophodnih preduvjeta, omogućava se ubrzani
povratak raseljenog stanov­ni­štva i njihov ostanak i gospodarski razvitak
ratom stradalih pod­ručja.

2.1. Ljudski faktor i socijalna slika stanja

Prijeratne
1990. godine Grad Vukovar je imao 46.543 stanovnika2. Tijekom Domovinskog rata, u
obrani Vukovara sudjelovalo je 1824 branitelja iz Vukovara, ustrojenih u 204.
vukovarsku brigadu, kojima se kasnije pridružio veliki broj dragovoljaca iz
Hrvatske i iseljeništva. Do danas je evidentirano 465 poginulih i 456 nestalih
branitelja iz Vukovara3.
Procjenjuje se da je tijekom agresije na Vukovar poginulo oko 1100 civila, a
oko 4000 osoba je ranjeno, od kojih 770 branitelja.

Tijekom
okupacije 1991. godine iz Vukovara je prognano 22.061 osoba, koji su
zbrinjavani širom Republike Hrvatske na različite načine: u hotelskim
kapacitetima, privatnom smještaju ili u prognaničko-izbjegličkim centrima, od
kojih su pojedini još uvijek u funkciji privremenog zbrinjavanja prognanika,
izbjeglica i raseljenih osoba.

Od 15.
siječnja 1998. godine4
do 30. lipnja 2003. godine, u Vukovar se vratilo 11.107 povratnika5, što je 50,3% od ukupnog
broja prognanih osoba iz Vukovara 1991. godine. Još uvijek se 10.954 prognanika
nije vratilo u svoj grad6.
Statistički podaci pokazuju da se u situaciji u koji se Vukovar našao 1991.
godine, oko 30% ljudi više nikada ne vrati svojim domovima.

Godine
2001. je u Vukovaru popisano 31.670 stanovnika7, uključujući prognanike. U
odnosu na prosječnu strukturu stanovništva prema starosti, nesrazmjerno je
manji udio stanovnika mlađih od 15 godina, a nesrazmjerno velik udio
stanovništva starijeg od 45 godina. Iako udjel aktivnog stanovništva u ukupnom
broju stanovnika u Vukovaru ne odskače od prosjeka (41%), od broja aktivnog
stanovništva zanimanje je obavljalo tek 61% osoba (prosjek Vukovarsko-srijemske
županije je 74%)8.

Procjenjuje se da danas (rujan 2003. godine) u
Vukovaru živi oko 28.000 stanovnika, od kojih je 11.107 povratnika. Posljednjih
dvije godine uočljiv je povratak mlađih obitelji sa djecom, što je vidljivo iz
evidentiranog naglog povećanja broja djece u predškolskim i školskim
ustanovama.

U Vukovaru trenutno boravi i 710 raseljenih i interno
raseljenih osoba, od kojih se cca 50% izjasnilo da želi ostati u Vukovaru, dok
se 38% namjerava vratiti u mjesta prijeratnog prebivališta (uglavnom sa
područja Vukovarsko-srijemske, Osječko-baranjske, Sisačko moslavačke i Zadarske
županije)9.

U Vukovaru je trenutno zaposleno 6.464 osobe10, uključujući osobe koje rade
u Vukovaru, a imaju prebivalište izvan Vukovara. U Vukovaru je u srpnju 2003.
godine evidentirano 3.387 nezaposlenih osoba11.

2.2. Stambeni objekti

Na
području Grada Vukovara evidentirano je 13.852 ošte­ćenih ili uništenih
stambenih jedinica, od čega su 8272 ošte­ćene ili uništene obiteljske kuće, te
552 oštećena višestam­bena objekta s 5580 stanova12. U odnosu na evidentirani
broj stambenih jedinica prije rata, tijekom agresije uništeno je ili oštećeno
preko 90% stambenih objekata. Njih 75% je svrstano u 4., 5., i 6. kategoriju
oštećenja.

Postojeće
ruševine oštećenih stambenih objekata ujedno pred­stavljaju opasnost za građane
i izvor zaraze, te je njihovo uklanjanje preduvjet za normalizaciju života
građana.

2.3. Gospodarska i komunalna infrastruktura

Tijekom
rata je gospodarska i komunalna infrastruktura pretrpila ogromna oštećenja.
Osim oštećenja nastalih tijekom rata, infrastruktura je dodatno uništena
uslijed izostanka održavanja za vrijeme agresorske okupacije. Primjerice, u
trenutku preuzimanja vodoopskrbne mreže pri završetku procesa mirne
reintegracije, gubici vode su dostizali 60-70%. U nastavku su navedeni
infrastrukturni objekti na kojima je evidentirana najveća ratna šteta.

Procjena ratne štete na postrojenjima distribucije
Hrvatske elektroprivrede iznosi 74 mil. kuna, a odnosi na sljedeće uništene ili
oštećene objekte: 62 trafostanice (od ukupno 118 prema stanju 1991. g.), 56 km
10 kV dalekovoda (od 82,6 km), 140 km niskonaponske mreže (od 325 km), te
ostale objekte13.

Na objektima Vodovoda Grada Vukovara procijenjena je
ratna šteta od strane Županijske komisije za popis i procjenu ratnih šteta u
iznosu 58,7 mil. kuna14.
Sva infrastrukturna oštećenja je prije sanacije potrebno sustavno snimiti.

Prometnice
na području Grada Vukovara su u velikoj mjeri uništene zbog oštećenja tijekom
rata, ali i zbog izostanka redovitog održavanja i nepoduzimanja izvanrednog
održavanja.

2.4. Socijalna infrastruktura (objekti javne namjene,
spomenici kulture i dr.)

Svojom
urbanističkom koncepcijom te dobro očuvanim spomeničkim objektima i parkovnim
naslijeđem, povijesna urbanistička cjelina Vukovara je do rata bila jedna od
najvrjednijih u Hrvatskoj. Ratnim razaranjima 1991. godine, a zatim i
neovlaštenim rušenjem uličnih poteza u vrijeme okupacije, povijesna jezgra Vukovara
teško je stradala. Velika većina povijesnih građevina, od onih
najjednostavnijih pa do reprezentativnijih građevina pretrpjele su teška
oštećenja, kao što su kompleks crkve Sv. Filipa i Jakova s Franjevačkim
samostanom, dvorac grofova Eltz, barokne zgrade u starom dijelu Vukovara,
palača Srijemske županije, zgrada Kotarskog suda, grobne građevine, kao što su
mauzoleji porodica Eltz, Paunović, Panić i Stanić, te groblja, posebno
rimokatoličko.15

Na području povijesne urbanističke cjeline Vukovara
utvrđe­na je ratna šteta na ukupno 118 spomeničkih i ambijentalnih gra­đevina
unutar povijesne jezgre. Od ukupnog broja građevina, 91 je stambene i/ili
poslovne namjene, 6 je gospodarske namjene, 13 je sakralnih građevina, 6 je
reprezentativnih grobnih građevina, dok su 22 skulpture, križevi i sl.

Od 118 popisanih i procijenjenih građevina –
spomenika kulture, 21 je razorena, 48 je djelimice razoreno, 25 ima teške štete
na konstrukciji građevine, 13 je lakše oštećeno na konstruktivnim dijelovima
građevina, 5 građevina pretrpjelo je manju štetu koja nije ugrozila njihovu
stabilnost, a 6 je lakše ili samo površinski oštećeno.

U
većini ovih objekata bile su smještene državne i javne institucije, jedinice
lokalne uprave i samouprave, gradska poduzeća, zdravstvene ustanove, pravosudni
i drugi uredi od javnog interesa, udruge i sl. Budući da je većina objekata
uništena ili oštećena, ovi uredi uglavnom posluju u neadekvatnom smještaju,
iznajmljenom prostoru, ili su privremeno dislocirani izvan Vukovara, što
predstavlja veliku prepreku normalizaciji života u Vukovaru.

2.5. Gospodarstvo

Problematika
Vukovarskog gospodarstva je izuzetno kompleksna i poslijeratne posljedice se
moraju sagledavati u odnosu na ekonomske pokazatelje prije Domovinskog rata.
Naime, prijeratno vukovarsko gospodarstvo karakteriziraju velike tvrtke poput
Borova, Vupika, Vuteksa, Veleprometa, Drvoprometa i druge, od kojih je samo
Borovo zapošljavalo više od 24.000 ljudi. Nad većinom ovih tvrtki je završen
stečajni postupak ili su u procesu privatizacije, a ujedno su opterećene
dugovima, gubitkom tržišta, velikim oštećenjima na objektima, tehnološki
zastarjelom opremom, nedostatkom visokoobrazovanih stručnjaka i viškom radnika.
Ratne štete u području gospodarstva iznose 4,6 mrd. kuna, a najveću izravnu štetu
pretrpile su sljedeće tvrtke: Borovo (1,9 mrd.kn.), Vupik (1,3 mrd.kn.) i
Vuteks (0,9 mrd.kn.)16.

U
tvrtkama koje danas posluju, trenutna uposlenost ne dostiže niti 1/10
prijeratne. S obzirom da je Vukovarska banka bila značajni razvojni faktor
prijeratnog razvoja gospodarstva, njezin stečaj je također imao za posljedicu
propadanje velikog broja gospodarskih subjekata u Vukovaru.

Zbog
prijeratne orijentacije Vukovara na velike poslovne su­stave, malo
poduzetništvo je bilo slabo razvijeno i zastupljeno, bez obzira na dugu
tradiciju vukovarskog obrtništva. Dodatna kočnica razvoju malog poduzetništva
je još neprovedeni otkup stanova i kasniji početak obnove u Vukovaru u odnosu
na ostatak Hrvatske (tek 1998. godine, nakon završetka procesa mirne
reintegracije Hrvatskog podunavlja). Zbog navedenog, kao i zbog višestruko
smanjene vrijednosti imovine u vlasništvu pravnih i fizičkih osoba, banke su
ovo područje smatrale visokorizičnim, što se odrazilo na restriktivnu politiku
plasmana kredita u Vukovaru. Nezainteresiranost banaka dokazuje i prisutnost
samo jedne poslovnice banke do 2002. godine.

Prema
ostvarenim ekonomsko-financijskim pokazateljima  po­­­slo­vanja gospodarskih subjekata u Gradu Vukovaru, evidentan
je realan pad ukupne gospodarske aktivnosti na što ukazuju sljedeći
pokazatelji:

• pad
fizičkog obima proizvodnje kod najznačajnijih gospodarskih djelatnosti

• nizak
stupanj korištenja instaliranih kapaciteta

•
smanjenje uvoza i izvoza uz negativnu vanjsko-trgovinsku bilancu

• brži
rast ukupnih rashoda u odnosu na rast prihoda

•
progresivan rast ostvarenih gubitaka uz stagnaciju ostvarene dobiti

•
porast gubitaka iznad visine temeljnog kapitala

•
nedostatak akumulacije i potpuna dezinvestiranost.

Veliko
opterećenje viškom uposlenih posljedica je i potpisivanja Erdutskog sporazuma,
kojim povratnici i prognanici uži­vaju ista prava kao i osobe koje imaju
prebivalište na tom području. Naime, na radnim mjestima pojedinih poslovnih
subjekata je pri završetku procesa mirne reintegracije bio zatečen čak i veći
broj radnika od prijeratnog, a istovremeno su prognanici i povratnici imali
pravo na povratak na prijeratna radna mjesta. Zato su mnogi poslovni subjekti,
a posebice javne i državne institucije, na evidenciji uposlenih vodile duplo
više radnika nego prije rata, što je dodatno opterećivalo njihovo financijsko
poslovanje.

Manji broj ekonomski zdravih privrednih subjekata
nije bio u mogućnosti ponuditi otvaranje većeg broja novih radnih mjesta. Stoga
se Vukovar morao okrenuti dolasku novih tvrtki koje nalaze svoj interes
investirajući u Vukovaru. Međutim, njihov dolazak u Vukovar sprječavalo je i
nepostojanje slobodnih građe­vinskih parcela zbog neriješenih imovinsko-pravnih
odnosa, nepostojanje institucije slobodne zone, nedostatak poslovnih prostora
uslijed oštećenja objekata, nedostatak visokoobrazovanog kadra koji se nije
vraćao u Vukovar i dr.

Luka na
Dunavu, kao najveća komparativna prednost ovoga grada, uslijed devastacija i
otuđenja dizalica, strojeva i opreme, nije bila opremljena za pretovar robe, te
nije bila u mogućnosti prihvaćati značajnije poslove. Zbog nedostatka
skladišnog prostora i općenito njezine prostorne ograničenosti, nije bilo
moguće kvalitetno planirati njezin razvoj.

Da bi
se pokrenuo razvoj gospodarstva u Gradu Vukovaru i time zapošljavanje, potrebno
je djelovati sustavno i rješavati istovremeno sve spomenute probleme.

2.6. Miniranost

Avionskim
snimanjem i izradom fotogrametrijskih snimaka, te izradom foto plana mjerila
1:5000 u zoni bojišnice, uočeno je područje neobrađenog zemljišta u široj
okolici Vukovara. Ovo područje od 8.649 ha obradivih površina, 286 ha pašnjaka,
te u zoni kontakta 8.951 ha šume, smatrano je miniranim ili sumnjivim, obzirom
da nije obrađivano punih 8 godina. Procijenjeni troškovi deminiranja iznose
585,2 milijuna DEM17.

Hrvatski centar za razminiranje (HCR) posjeduje
podatke o području ugroženog minama dobivene od UN-ovog Centra za mine, koje
iznose 2.125.210 m2
minirane i potencijalno minirane površine18. Na području Grada također je postojala opasnost od
neeksplodiranih ubojitih sredstava, a pretpostavlja se da je i na bivšim
položajima obrane Grada Vukovara postavljeno nekoliko minskih polja za koje ne
postoji dokumentacija.

3. DosadaŠnji uČinci na obnovi Vukovara

Proces
obnove Grada Vukovara treba gledati u kontekstu velikih ratnih razaranja koje
je pretrpio Grad Vukovar i kasniju uspostavu potpunog hrvatskog suvereniteta na
tom dijelu Hrvat­ske (proces mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja završen
je 15. siječnja 1998. godine). Zbog navedenog, u okviru dosadašnje organizirane
obnove u Hrvatskoj, najintenzivniji radovi se izvode upravo na području Grada
Vukovara. Do danas je u obnovu stambenih jedinica u Vukovaru uloženo oko
milijardu kuna iz državnog proračuna.

3.1. Aktivnosti drŽave

Prioritet
države je stvoriti preduvjete za povratak i život njegovih stanovnika, stoga je
do sada najviše aktivnosti i financijskih sredstava bilo usmjereno u obnovu
stambenih objekata, uklanjanje ruševina, obnovu školskih i predškolskih
objekata, objekata javne namjene, obnovu komunalne infrastrukture i
razminiranje.

Obnovu ratom oštećenog i uništenog stambenog fonda,
uklanjanje ratom oštećenih građevina, te obnovu najvećeg dijela komunalne i
socijalne infrastrukture provodi Ministarstvo za javne radove, obnovu i
graditeljstvo u okviru Programa obnove. Ministarstvo financija, Ministarstvo
kulture, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo za obrt, malo i srednje
poduzetništvo provode poticajne mjere regulirane zakonskim i podzakonskim
aktima koji se odnose specijalno na područje Grada Vukovara. Sva ministarstva
su pojačano djelovala na području Grada Vukovara u okviru svojih redovitih
aktivnosti.

Kako bi država omogućila ubrzanu obnovu i razvoj
Grada Vukovara i otklanjanje posljedica razaranja građevina i drugih posljedica
nastalih tijekom Domovinskog rata, u svibnju 2001. godine proglašen je Zakon o
obnovi i razvoju Grada Vukovara. Ovim Zakonom Vlada Republike Hrvatske osnovala
je Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara sa sjedištem u Vukovaru. Uloga Fonda
je ubrzanje socio-ekonomske revitalizacije Grada Vukovara s naglaskom na razvoj
gospodarstva i izgradnju komunalne infrastrukture. Fond ima značajnu ulogu i u
objedinjavanju potreba u Gradu kroz izradu Plana i Programa, te koordinaciji
svih relevantnih sudionika njegove provedbe.

3.1.1.
Uklanjanje ratom uništenih građevina u Gradu Vukovaru

Uklanjanje
ruševina preduvjet je bilo kakvih daljnjih aktivnosti na obnovi stambenih i
ostalih objekata, razvoju gospodarstva i normalizaciji života građana. Nositelj
ovih radova je Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo. U Gradu
Vukovaru su završene aktivnosti na uklanjanju ruševina sa 342 objekata koji su
predstavljali opasnost za sigurnost i zdravlje ljudi, a u planu je uklanjanje
ruševina na sljedećih 100 objekata.

Vrlo
zahtjevni radovi obavljaju se pri uklanjanju ruševina objekata gospodarske
namjene, od kojih su mnogi u ratu potpuno uništeni. Pri tome se daje prednost
uklanjanju objekata sa zemljišta na kojem se planira izgradnja gospodarske,
odnosno slobodne zone, čime se potiče razvoj gospodarstva i zapo­šlja­vanje.

Za
uklanjanje ratom oštećenih građevina na području Grada Vukovara, u realizaciji
Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo je iz državnog proračuna
sa danom 20. kolovoza 2003. godine izdvojeno 16,5 mil. kuna 19.

3.1.2.
Stambeni fond

**Obnova
stambenih jedinica**

Aktivnostima obnove Ministarstva javnih radova,
obnove i graditeljstva, Uprave za obnovu, u okviru Programa obnove stambenih
jedinica je do 1. listopada 2003. godine popravljeno ili obnovljeno 4.019
obiteljskih kuća i 1.596 stanova u više­stambenim objektima, za što je utrošeno
više od milijardu kuna sredstava državnog proračuna. Uz aktivnosti međunarodnih
donatora, putem kojih je popravljeno 1.094 objekta (obiteljske kuće ili
stanovi), ukupno je popravljeno ili obnovljeno 6.709 stambenih jedinica.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Br.** | **Program obnove stambenog fonda** | **Broj** | **Utrošeno u kn** |
| if !supportEmptyParas endif | **– za Grad Vukovar** | **objekata** | if !supportEmptyParas endif |
| 1. | Obiteljske kuće I.-VI. stupanj oštećenja | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
|  | – obnova novčanim potporama | 816 | 15.745.000,00 |
|  | – organizirana obnova I.-III. st. ošt. | 211 | 12.533.229,51 |
|  | – organizirana obnova IV.-VI. st. ošt. | 2992 | 801.988.596,46 |
| 2. | Stanovi u višestambenim objektima | 1596 | 176.795.304,00 |
| if !supportEmptyParas endif | UKUPNO | 5615 | 1.007.062.129,97 |

Izvor: MJROG, Uprava za obnovu

Programom
organizirane obnove 2002./2003. godine, pri završetku su radovi na obnovi 750
obiteljskih kuća IV.-VI. stupnja oštećenja, s planiranim rokom završetka do
kraja kolovoza 2003. godine. U okviru istog programa pokrenuta je obnova 43
višestambena objekta sa 673 stana na području Grada Vukovara, za koje se vrši
priprema za obnovu (projektiranje, ishođenje građevinskih dozvola), dok su u
tijeku radovi na 35 više­stambenih zgrada sa 894 stanova. Na 11 višestambenih
objekata sa 63 stana završeni su radovi.

U
navedeni program organizirane obnove obiteljskih kuća IV.-VI. stupnja oštećenja
bit će uključeni svi korisnici koji dobiju pozitivno rješenje o pravu na
obnovu, a završetak upravnog postupka po podnesenim zahtjevima planira se do
kraja 2003. godine.

**Izgradnja
stanova za stradalnike Domovinskog rata**

Osim
obnove, država je financirala i izgradnju višestambenih objekata prema Programu
stambenog zbrinjavanja stradalnika Domovinskog rata. U Gradu Vukovaru izgrađena
su dva višestambena objekta s ukupno 87 stanova, a u tijeku je izgradnja 3
objekta s ukupno 36 stana (s planiranim rokom završetka u 2003. godini).

**Otkup
i najam stanova i kuća u državnom vlasništvu**

Djelatnost
Agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama (APN) je posredovanje u
prometu određenim nekretninama između vlasnika i zainteresiranih domaćih
fizičkih i pravnih osoba. APN je osnovala Vlada Republike Hrvatske zbog
izjašnjenja trećine populacije Hrvatskog Podunavlja (za vrijeme UN-ove misije)
da se ne želi vratiti u ranija mjesta prebivališta, već temeljem Erdutskog
sporazuma dobiti određenu naknadu, odnosno prodati svoju imovinu.

APN ima
ovlasti da kupuje ili mijenja određene nekretnine u svoje ime, a za račun
Republike Hrvatske, te da ih dodijeli državljanima Republike Hrvatske, uz
mogućnost davanja zajmova. Rad APN-a se usmjerava na stambeno zbrinjavanje
korisnika prava i povrat imovine. Privremenim korisnicima dodjeljuje
alternativni smještaj u obiteljskim kućama i stanovima koje kupi na područjima
posebne državne skrbi.

APN je
na području Grada Vukovara do sada sklopio 267 ugovora o kupnji nekretnina, te
ima sklopljena 94 ugovora o najmu. Sve nekretnine APN je kupovao uz suglasnost
stambenih komisija, a nakon njihova ukidanja pri kupovini nekretnina APN traži
suglasnost za kupovinu pojedinih nekretnina od Uprave za prognanike, povratnike
i izbjeglice Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo, kako bi se
utvrdili prioriteti otkupa.

Uprava
za prognanike, povratnike i izbjeglice Ministarstva za javne radove, obnovu i
graditeljstvo izdala je do 20. kolovoza 2003. godine ukupno 370 suglasnosti za
provođenje aktivnosti nad stambenim objektima na području Grada Vukovara, od
čega su 52 suglasnosti APN-u za najam objekta u državnom vlas­ništvu, a 9 suglasnosti
za najam objekta u državnom vlasništvu i darovanje osnovnog građevinskog
materijala20. Izdane su 234 suglasnosti
za najam stana u državnom vlasništvu i 1 za darovanje osnovnog građevinskog
materijala za obnovu oštećenog stana, 64 suglasnosti za darovanje osnovnog
građevinskog materijala za obnovu i popravak obiteljske kuće, te 9 za izgradnju
obiteljske kuće. Ovim aktivnostima Uprave za prognanike, povratnike i
izbjeglice zbrinuto je ukupno 1.013 osoba21.

3.1.3.
Obnova objekata komunalne infrastrukture

U
obnovu objekata infrastrukture u Vukovaru uključeni su: Ministarstvo za javne
radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, državna
javna poduzeća (Hrvatske ceste, Hrvatske vode, Hrvatska elektroprivreda, Hrvatske
telekomunikacije, Hrvatske šume itd.), Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i
međunarodna zajednica (donatori).

U
području vodoopskrbe i odvodnje, u okviru aktivnosti Ministarstva javnih
radova, obnove i graditeljstva, završen je kanalizacijski kolektor u Borovo
naselju, za čiju izgradnju je utro­šeno 6,1 mil. kuna. U tijeku su radovi
obnove na 6 komunalnih objekata investicijske vrijednosti 6,6 mil. kuna, od
čega je najznačajniji vodoopskrba naselja Sotin povezana s vodoopskrbnim
sustavom grada Vukovara u vrijednosti od 4,3 mil. kuna (radovi se završeni).
Sredstvima Fonda za obnovu i razvoj Grada Vukovara izgrađena je kanalizacijska
mreža u Borovo naselju vrijednosti 4 mil. kuna, te je izvršena sanacija
cjevovoda Petri skela. Od strane Hrvatskih voda sanirano je više
infrastrukturnih objekata u iznosu 7,5 mil. kuna.

Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo
je u sanaciju sustava grijanja stambenih zgrada u Vukovaru, sanaciju
kotlovnica, toplovoda, toplinskih stanica i podstanica uložilo 24,3 milijuna
kuna.

Obnova cestovnog i željezničkog prometa u kontekstu
obnove i razvoja Vukovara mora se sagledavati u sprezi sa geoprometnom
povezanošću s Vukovarsko-srijemskom županijom, obzirom da je tek tako moguće
sagledati utjecaj i značenje prometa za gospodarski i opći razvoj grada
Vukovara. Stoga je od velike važnosti sanacija dva cestovna mosta, čime se
uspostavlja kvalitetnija komunikacija s Vinkovcima te autocestom Zagreb –
Lipovac, te završetak dionice autoceste Velika Kopanica – Županja (2002.
godina). Nakon izvršene djelomične sanacije, u tijeku je obnova
telekomunikacijskih uređaja na dijelovima željezničke pruge Vinkovci –Vukovar
–Erdut i Borovo – Vukovar.

Obnova i održavanje cestovnih prometnica odvija se u
okviru godišnjih planova građenja i održavanja državnih, županijskih i lokalnih
cesta. U okviru Projekta obnove glavne prometnice, državne prometnice D-2
ukupne duljine 5,5 km i vrijednosti 16 mil. kuna, Hrvatske ceste tijekom ove
godine planiraju završiti dio radova u vrijednosti 9,5 mil. kuna, dok se
nastavak radova očekuje u 2004. godini.

U okviru obnove distributivne mreže, Hrvatska
elektroprivreda je obnovila 46 trafostanica u vrijednosti 18,5 mil. kn, 63,5 km
10 kV dalekovoda vrijednosti 9,7 mil. kn, dalekovode i 35 kV postrojenja u
vrijednosti 6,6 mil.kn, te 62 km niskonaponske mreže uključujući priključke i
javnu rasvjetu vrijednosti 5,6 mil. kn, što ukupno iznosi 40,3 mil. kuna.

Hrvatske telekomunikacije znatno su uložile u objekt
Telekomunikacijskog centra Vukovar, u adaptaciju i gradnju novih objekata,
mjesne telefonske mreže, baznih postaja, telefonske kanalizacije i
svjetlovodnih prijenosnih sustava u vrijednosti 68 milijuna kuna.

Ovakvim intenzivnim radom na obnovi i izgradnji
komunalne infrastrukture nastoji se što prije postići nivo komunalne
opremljenosti kakav je Vukovar imao prije rata, odnosno kakav je Vukovaru
potreban.

3.1.4.
Obnova objekata za školski i predškolski odgoj

Obnovu
školskih objekata na području Grada Vukovara vodi Ministarstvo za javne radove,
obnovu i graditeljstvo, a financira se iz zajma Razvojne banke vijeća Europe
(CEB), prema kojem se polovina sredstava osigurava iz državnog proračuna, a
polovina kreditom Razvojne banke Vijeća Europe (CEB). Projektom CEB II završena
je sanacija Druge osnovne škole Vukovar i športske dvorane u visini 7,36 mil.
kuna, a u tijeku su aktivnosti obnove po projektu CEB 5, kojim se po
prioritetima Ministarstva prosvjete i športa planira obnoviti Peta osnovna
škola Vukovar, za koju je u fazi izrada projektne dokumentacije.

Devet objekata za školski i predškolski odgoj
obnovljeno je ili se obnavlja u okviru Programa donacijske obnove objekata
javne namjene, kao što je navedeno u nastavku.

3.1.5.
Obnova objekata javne namjene – Program donacijske obnove

Program
donacijske obnove objekata javne namjene u gradu Vukovaru (donatori županije,
Grad Zagreb i drugi donatori), započeo je 1998. godine na objektima koje je
predložilo poglavarstvo Grada Vukovara, temeljem ugovora s donatorima o
financiranju radova. Nositelj ovih radova je Ministarstvo za javne radove,
obnovu i graditeljstvo.

Ovim Programom obuhvaćeno je 29 značajnih objekata,
od kojih je za 27 objekata ugovorena izrada projektne dokumentacije,
rekonstrukcije i obnove, dok za 2 objekta nije. Do danas je 19 objekata u
cijelosti završeno i predano korisnicima, 2 su završena s prvom etapom obnove,
1 objekt će se konzervirati, dok su ostali u tijeku obnove. Nastavak obnove
objekata za koje sred­stva donatora nisu bila dostatna, ili za koje nije bilo
donatora, financirao se iz državnog proračuna.

U nastavku slijedi popis objekata u okviru Programa
donacijske obnove objekata javne namjene:

Spomenici kulture:

 1.  Centralna ljekarna                                                     završeno

 2.  Crkva Sv. Filipa i Jakova i Franjevački
samostan
(vanjsko uređ.)                                                         završeno

 3.  Dom umirovljenika – vila Fatma                                završeno

 4.  Palača Jirkovsky                                     projektiranje u tijeku

 5.  Gimnazija Vukovar završeno

 6.  Hrvatski dom                                               -
obnova u tijeku

 7.  Kapela Sv. Roka                                                      završeno

 8.  Kapela Gospe od Hrasta                                          završeno

 9.  Mađarska škola                                                        završeno

10. Mali dvorac Eltz (Vila Knoll)           -
obnova u tijeku - 2. faza

11. Palača Srijemske županije                                         završeno

12. Zgrada MIO                                                 -
nema donatora

13. Dječji dispanzer                                                        završeno

14. Radnički dom (nekadašnji Hotel Grand)       - obnova u tijeku

15. Zgrada Kotarske oblasti                               -
obnova u tijeku

16. Dom Hrvatskih branitelja
(Škola uč. u privredi)                            -
završena dilatacija B

17. Specijalna škola Vukovar                                         završeno

18. Crkva Bl. Djevice Marije u Sotinu                             završeno

Ostali objekti:

19. Centralni vrtić »Borovo naselje«                                završeno

20. Dječji vrtić »Bratstvo i jedinstvo«                              završeno

21. Treća Srednja škola                                                  završeno

22. Vodotoranj                                           -
treba se konzervirati

23. Šesta OŠ »Borovo naselje«                                      završeno

24. OŠ »Stjepan Supanc« - Treća osnovna škola            završeno

25. Sedma OŠ Vukovar
(bivša OŠ »Vladimir Nazor«)                                    završeno

26. Plivalište Borovo                                          -
obnova u tijeku

27. Športska dvorana Borovo                 -obnova
u tijeku - 2.faza

28. Kolodvor Borovo                                                     završeno

29. Zavod za zapošljavanje                                             završeno

Za
realizaciju svih do sada izvršenih radova utrošeno je ukupno 171.598.283,89 kn
s PDV-om22, od čega su donatori
financirali preko 45% a razlika se financirala iz državnog proračuna, odnosno
sredstvima od prodaje zrakoplova Vlade Republike Hrvatske. Završetak obnove
započetih objekata planira se tijekom 2004. godine, osim obnove Hotela Grand
čija obnova zahtijeva dugotrajniji proces.

Obnova
svih građevina pod zaštitom, koje sačinjavaju spo­menički fond kulturne baštine
Grada Vukovara, provodi se u skladu s konzervatorsko-restauratorskim metodama
koje određuje Mini­starstvo kulture, Uprava za zaštitu kulturne baštine,
Konzervatorski odjel u Osijeku.

U
okviru Programa donacijske obnove obuhvaćen je jedan manji dio spomeničkog
fonda kulturne baštine grada Vukovara, koji su uglavnom javne namjene. Dio
objekata obnovilo se ili se obnavlja u okviru drugih programa (Ministarstva
kulture), ili ih vlasnici obnavljaju pojedinačno.

3.1.6.
Razminiranje

Problem
ugroženosti minsko-eksplozivnim sredstvima je sigurnosni, razvojni i ekološki
problem, te jedna od najvećih prepreka u uspostavi normalnog života stanovnika
i razvoja ovog područja.

Prema podacima preuzetim iz baze bivšeg UN-ovog
Centra za razminiranje, do ustroja Hrvatskog centra za razminiranje (HCR),
razminirana je površina od 251.163 m2.

Od ustroja HCR-a do 30. lipnja 2003. godine,
razminiranjem i tehničkim izviđanjem, zajednici je vraćena površina od cca
1.090.916 m2, tj. 1,09 km2 što se odnosi pretežno na
kuće i okućnice, poljoprivredne površine, dijelove arheološko-turističkog parka
Vučedol, dijelove Bobotskog kanala, dijelove rijeke Vuke, sakralne objekte,
groblja, javne zgrade, dalekovode, željezničke pruge, sportske terene,
vodovodnu infrastrukturu i dr. U tijeku su radovi na razminiranju na površini
od 571.404 m2.23

Početkom listopada 2000. godine, Hrvatski sabor donio
je Nacionalni program protuminskog djelovanja kojim je cilj razminirati
područje Republike Hrvatske do 2010. godine. Hrvatski centar za razminiranje
izrađuje i dostavlja Vladi Republike Hrvat­ske na usvajanje prijedloge
Godišnjih planova razminiranja državnog prostora Republike Hrvatske, u skladu s
kojima se odvija i proces razminiranja područja Grada Vukovara.

3.1.7.
Gospodarstvo – obnova i poticajne mjere razvitka gospodarstva

Dosadašnje
aktivnosti Vlade Republike Hrvatske sa ciljem ubrzanja razvitka vukovarskog
gospodarstva obuhvaćale su slje­deće mjere, programe i projekte:

•
posebne poticajne mjere i povlastice u okviru zakonskih i podzakonskih akata

•
osiguravanje prostornih i institucionalnih pretpostavki za razvitak
gospodarstva (osnivanje gospodarske i slobodne zone, os­ni­vanje poduzetničkog
inkubatora i poduzetničkog centra u Vukovaru i dr.)

•
sufinanciranje proizvodnih projekata

•
programi kreditiranja i razne potpore za razvoj malog po­du­zetništva

•
obnova objekata s poslovnom namjenom (obnova i opremanje Luke na Dunavu, obnova
objekata u centru grada s poslovnom namjenom itd.)

•
indirektne mjere poticanja razvitka gospodarstva

**Posebne
poticajne mjere i povlastice**

Radi
ubrzanja ekonomskog razvoja u Vukovaru, Vlada Republike Hrvatske je temeljem
Zakona o porezu na dobit, Zakona o porezu na dohodak, Zakona o područjima od
posebne državne skrbi, Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara i podzakonskim
aktima omogućila gospodarskim subjektima sa sjedištem, odnosno prebivalištem na
području Grada Vukovara jedinstvene olakšice u Hrvatskoj. Na taj način je u
Vukovaru omogućeno poslovanje po najpovoljnijim uvjetima i uz najmanja porezna
opterećenja u odnosu na ostatak Hrvatske.

Jedna od najatraktivnijih poticajnih mjera je povrat
upla­ćenih doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, temeljem koje je
određenim kategorijama poslovnih subjekata refundirano 19,9 mil. kuna uplaćenih
za mirovinsko osiguranje i 18,2 mil. kuna uplaćenih za zdravstveno osiguranje24. Od ostalih povlastica
najinteresantnije su oslobođenje plaćanja poreza na dobit i poreza na dohodak
za gospodarske subjekte koji zapošljavaju više od 5 osoba na neodređeno
vrijeme, od kojih više od 50% ima prebivalište na području Grada Vukovara. Ove
povlastice se primjenjuju do 2006. godine, nakon čega se plaća 25% zakonom propisane
stope.

U okviru poticajnih mjera za razvitak poduzetništva u
Vukovaru, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo je omogućilo malim
i srednjim poduzetnicima korištenje brojnih povlastica, kao što su oslobađanje
plaćanja obrtnice, potpore za izradu poduzetničkih planova i investicijskih
programa, sufinanciranje izobrazbe poduzetnika i savjetnika, potpora za
uvođenje ISO normi u poslovanje i dr.

Međutim, navedene poticajne mjere nisu mogle dati zna­čajniji
poticaj razvoju gospodarstva u vidu dolaska novih tvrtki i novog zapošljavanja,
bez stvaranja prostornih i institucionalnih preduvjeta za razvoj gospodarstva,
kako slijedi u nastavku.

**Gospodarska
zona – ustrojavanje, uklanjanje ruševina i izgradnja infrastrukture**

Radi
ubrzanja razvitka gospodarstva u Gradu Vukovaru, Vlada Republike Hrvatske
donijela je Odluku kojom se pokreće izgradnja gospodarske (industrijske) zone,
za što su osigurana sredstva u državnom proračunu. Nakon postignutog dogovora o
njezinom smještaju, izvršeno je uklanjanje ruševina u okviru djelatnosti
Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo. Nastavak realizacije ovog
projekta je u nadležnosti rada Fonda za obnovu i razvoj Grada Vukovara, što je
obuhvaćalo uklanjanje građevinskog i drugog otpada i korova, obnovu pojedinih
oštećenih objekata, te izradu projektne dokumentacije za izgradnju
infrastrukture. Građevinski radovi na izgradnji infrastrukture vrijedni 40 mil.
kuna započinju krajem 2003. godine. Raspisivanjem natječaja za kupnju parcela u
jesen 2003. godine, provodi se i posljednja faza uspostavljanja Gospodarske
zone u Vukovaru.

Gospodarska zona u Vukovaru je smještena na zapadnom
prilazu Vukovaru, od čijeg je središta udaljena 4 km. Ovaj prostor veličine 33
ha je na sjecištu željeznice s državnim cestovnim prometnicama prema Vinkovcima
i Osijeku. Dobra je cestovna povezanost s 39 km udaljenim čvorom Županja na
auto-cesti Zagreb - Lipovac, preko 16 km udaljenog grada Vinkovaca, najvećeg
željezničkog čvorišta u Hrvatskoj. Zbog blizine i dobre prometne povezanosti sa
susjednim državama Bosnom i Hercegovinom, Mađarskom i Srbijom i Crnom Gorom,
ovaj položaj Gospodarske zone garantira dominantnu ulogu u međunarodnom
tranzitu roba.

Jedna
od najbitnijih komparativnih prednosti Gospodarske zone je smještaj u
neposrednoj blizini Luke na Dunavu. Vukovarska luka je jedna od pet hrvatskih
riječnih luka, jedina je na Dunavu, kao jednom od najznačajnijih europskih
plovnih puteva i plovna je svih 365 dana u godini. Plovni put
Rajna-Majna-Dunav, kojim prolazi značajni dio unutar-europskog transporta, daje
vukovarskoj luci izuzetan značaj.

Uz
ovakve komparativne prednosti Vukovara koje proizlaze iz samog položaja, ali i
primjenom poticajnih mjera, Gospodarska zona u Vukovaru ima tendenciju postati
najinteresantnijim i najisplativijim područjem za investiranje u Hrvatskoj.

**Slobodna
zona – osnivanje i izgradnja infrastrukture**

Kako bi
omogućila ubrzani razvoj gospodarstva u slobodnim zonama u Vukovaru, Vlada
Republike Hrvatske je donijela Odluku o općim uvjetima i mjerilima za davanje koncesije
za osnivanje slobodnih zona na području Grada Vukovara, kojima se slobodne zone
na području Grada Vukovara u potpunosti oslobađaju plaćanja 50%-tnog dijela
koncesije koji pripada Republici Hrvatskoj. Temeljem Zakona o porezu na dobit,
za obavljanje djelatnosti u slobodnim zonama na području Vukovarsko- -
srijemske županije ne plaća se porez na dobit u razdoblju od pet godina od
početka obavljanja djelatnosti, a nakon toga porez na dobit plaća se u visini
25% propisane stope.

Osnivanje slobodnih zona, koje je predviđeno i
Zakonom o obnovi i razvoju Grada Vukovara, potencijalno je najprivlačniji
instrument privlačenja kako domaćih tako i inozemnih ulagača. U stvarnosti je
to i potvrđeno osnivanjem prve slobodne zone na području Vukovarsko-srijemske županije.
Početkom 2003. godine Ministarstvo gospodarstva je »Podunavskoj slobodnoj
zoni«, čiji suosnivač je Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, dodijelilo
koncesiju za rad, a nakon tri mjeseca ova zona je ispunila sve uvjete za
početak rada. U prvih šest mjeseci u ovoj zoni se zaposlilo sedamdeset ljudi,
od ukupno 150 planiranih u prvih godinu dana, a najveći postotak je tekstilnih
radnika kojih su zastupljeni u velikom broju na evidenciji Zavoda za
zapošljavanje, Pod­ručnog ureda Vukovar. Zbog velikog interesa stranih
investitora, ova zona se nakon šest mjeseci rada prostorno proširuje za 120%,
zbog čega će se do završetka 2003. godine dio radova na izgradnji komunalne
infrastrukture financirati iz sredstava Fonda za obnovu i razvoj Grada
Vukovara.

»Podunavska
slobodna zona« je smještena na području tvrtke Vuteks d.d., u stečaju« i
angažira godinama nekorištene kapacitete. Uspostavljanjem ove zone i obnovom
građevinskih objekata, omogućava se dolazak šest stranih i domaćih tvrtki
uglavnom tekstilne proizvodne djelatnosti, čime se nastavlja dugogodišnja
tradicija tekstilne proizvodnje u Vukovaru. Odlukom osnivača se u sljedećih 10
godina sva dobit reinvestira u samu zonu, čime se naglašena uloga ove zone u
privlačenju investitora dodatnim pogodnostima.

**Program
sufinanciranja proizvodnih projekata u Gradu Vukovaru**

Fond za
obnovu i razvoj Grada Vukovara početkom 2003. godine pokrenuo je Program
sufinanciranja proizvodnih projekata u Gradu Vukovaru, kojim Fond odobrava bespovratne
potpore u iznosu 20% od ukupnog iznosa odobrenog kredita u poslovnoj banci
(max. iznos potpore 1.000.000 kn), na način da umjesto korisnika kredita
otplaćuje kamatu za vrijeme počeka i prve anuitete/rate. Tvrtkama koje pokreću
ili proširuju proizvodnu djelatnost na području Grada Vukovara na taj način se
pomaže na početku investicije, kada je takva pomoć i najpotrebnija.

Tijekom 2003. godine za ovu namjenu je planiran
utrošak 7 mil. kuna, čija realizacija se provodi prema predviđenoj dinamici. Do
kolovoza 2003. godine utrošeno je 3,8 mil. kuna, u okviru kojih su ugovori o
sufinanciranju izgradnje reproduktivnog centra za proizvodnju svinja, nabavu
kombajna, proizvodnju obuće, tekstilnih proizvoda, stolarije, staklarskih
proizvoda, rasvjetnih tijela i karniša, pekarskih proizvoda te metalnih
konstrukcija i dijelova. Ove potpore rezultirale su otvaranjem 147 novih radnih
mjesta.

**Programi
kreditiranja malog i srednjeg poduzetništva**

U
okviru djelokruga Ministarstva obrta, malog i srednjeg poduzetništva pokrenuta
je druga linija Programa kreditiranja »Poduzetnik«, koja se odobrava za kupnju
zemljišta i uređenje infrastrukture, kupnju, izgradnju, uređenje ili proširenje
objekata, nabavu opreme ili pojedinih dijelova opreme, nabavu prijevoznih
sredstava (osim osobnih vozila za osobne potrebe), te obrtna sredstva u
funkciji investicije ili za unapređenje poslovanja. Osiguranjem depozitnih
sredstava ovog Ministarstva, odobrena je kreditna linija u iznosu 10 mil. kuna,
a Grad se uključio subvencioniranjem kamata na kredit sa 1% za projekte koji
nose novo zapošljavanje.

Programi kreditiranja na području Grada Vukovara
realizirali su se i u okviru:

• programa Hrvatske banke za obnovu i razvitak:
Program kreditiranja financijskog restrukturiranja gospodarskih subjekata,
Program kreditiranja pripreme roba za izvoz i izvoza roba, Program kreditiranja
obnove i razvitka komunalne infrastrukture, Program kreditiranja poticanja
malog gospodarstva na područji­ma posebne državne skrbi, Program kreditiranja
razvitka obrta, Program kreditiranja za poticanje utemeljenja malog poduzet­ništva
i Program kreditiranja razvitka malog i srednjeg privatnog poduzetništva

• programa Hrvatske garancijske agencije (koja je
preustrojena u Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo - HAMAG): Program za
unaprjeđivanje malih poduzetnika, Program za poticanje gospodarskih aktivnosti
na područjima od posebnog interesa Republike Hrvatske, Program razvitak,
Program Start, Program HGA za trajna obrtna sredstva

• ostalih institucija: Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva, Ministarstvo turizma, Fond za razvoj i zapošljavanje i dr.

**Osnivanje
podružnice HAMAG-a u Vukovaru**

Cilj
osnivanja podružnice Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u Vukovaru je poduzetnicima
omogućiti lakši pristup kreditnim sredstvima banaka, pod povoljnijim uvjetima.
Na taj način rješava se najveći problem razvoja malog i srednjeg poduzet­ništva
u Vukovaru, a to je nemogućnost osiguranja povrata kredita, uslijed raznih
razloga: uništena imovina, potcijenjena vrijednost zemljišta i nekretnina, nije
proveden otkup stanova, nerije­šeni imovinsko-pravni odnosi itd. Istovremeno,
zbog loših financijskih i drugih pokazatelja poslovanja gospodarskih subjekata
tijekom posljednjih nekoliko godina, banke ovo područje smatraju
visokorizičnim, što se odražava i na višim kamatnim stopama. Aktivnostima
agencije cilj je smanjiti potrebni iznos vrijednosti nekretnine u funkciji
instrumenta osiguranja povrata kredita, te sniziti visinu kamate.

Obavljene
su pripremne radnje oko osnivanja podružnice Hrvatske agencije za malo
gospodarstvo u Vukovaru, a početak rada je predviđen u 2004. godini. Provedba
ovog projekta se vrši u sklopu Hrvatske agencije za malo gospodarstvo (HAMAG) u
skladu sa člankom 13. Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva (»Narodne
novine« broj 29/2002).

**Obnova
i opremanje Luke Vukovar**

U
obnovi Vukovarskog gospodarstva proširenje kapaciteta i modernizacija Luke
Vukovar ima izuzetno značajnu ulogu, što dokazuje i pojačano zanimanje
investitora za korištenje pretovarnih usluga Vukovarske luke kao jedine
hrvatske luke na Dunavu. Naime, na temelju dosadašnjeg interesa investitora za
ulaganja na području Gospodarske zone, Luka Vukovar će ubrzo postati usko grlo
daljnjeg razvitka, kako zbog nedostatnih pretovarnih uređaja, neispravnosti
dizalica, tako i zbog ograničenog prostora za pretovar i skladištenje robe.

U okviru djelatnosti Ministarstva za pomorstvo,
promet i veze izvršena su značajna ulaganja u infrastrukturu i modernizaciju ove
Luke u iznosu 45 mil. kuna. Ova ulaganja obuhvaćaju nabavu i popravak opreme
potrebne za obavljanje lučkih djelatnosti (prvenstveno dizalica), obnovu
instalacija, građevinske radove (popravak i izgradnja operativnih površina i
sl.), te ostale radove i investicije.

Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara je tijekom
2002. i 2003. godine uložio 1,5 mil. kuna u izgradnju zatvorenog skladišta u
Luci, infrastrukture, nabavku opreme za pretovar rasutog tereta, opreme za
spremanje otpadnih tvari u okviru projekta zaštite okoliša, hidrografsko
snimanje dna i nabavku dva viličara za pretovar robe.

Količina
današnjeg prometa roba putem Luke na Dunavu iznosi 1/10 prijeratnog, iako je u
prvih devet mjeseci 2003. godine postignuto 50% više pretovara u odnosu na
prošlogodišnje količine.

**Obnova
Hrvatskog obrtničkog doma u Vukovaru**

Početkom
jeseni 2003. godine predviđa se završetak izgradnje Hrvatskog obrtničkog doma
Vukovarsko-srijemske županije u centru grada, koji je tijekom rata bio potpuno
uništen. Investiciju vrijednu cca. 5 mil. kuna financirali su Ministarstvo za
obrt, malo i srednje poduzetništvo, Hrvatska obrtnička komora, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara, Vukovarsko-srijemska županija, Grad Vukovar, Udruženje
obrtnika Grada Zagreba i Obrtnička komora Zagrebačke županije. U sklopu ovog
objekta predviđeni su razni sadržaji sa ciljem razvitka obrtništva u Gradu
Vukovaru, u kojem će ujedno biti smješteno i Udruženje obrtnika Vukovara i
Područna obrtnička komora Vukovarsko-srijemske županije.

**Obnova
objekata u centru grada s poslovnom namjenom**

Obnovom
objekata u centru Grada intenzivira se obnova centra, omogućava novo
zapošljavanje i podiže kvaliteta života građana. Obnovu ovih objekata provodi
Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, a tijekom 2003. godine planira se
završetak Robne kuće (J. J. Strossmayera 5 koja je bila djelomično obnovljena),
Željezarije Tachler (Ul. dr. Franje Tuđmana 16), poslovni objekt u Ul. dr.
Franje Tuđmana 13, a u tijeku je izrada projektne dokumentacije za sanaciju
najveće poslovne zgrade Robne kuće Dunav.

**Osnivanje
poduzetničkog inkubatora**

Bez
obzira na dugu i bogatu tradiciju obrtništva u Gradu Vukovaru, a s obzirom na
prijeratnu orijentaciju Vukovarskog gospodarstva na velike poslovne sisteme, te
teške posljedice rata, poduzetništvo se u Vukovaru tek razvija. U okviru
aktivnosti poduzetničkog inkubatora se poduzetnicima početnicima pruža pomoć i
sigurnost u početnom razdoblju poslovanja. Prostor za smještaj inkubatora je
osigurao Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara u krugu Gospodarske zone, u
nekorištenom i u ratu oštećenom objektu, za koji je u tijeku sanacija i
prilagođavanje novoj namjeni sa rokom završetka krajem 2003. godine. Osnivači
Poduzetničkog inkubatora su Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad
Vukovar i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo.

**Osnivanje poduzetničkog centra u Vukovaru**

Poduzetnički centar u Vukovaru je započeo s radom u
listopadu 2002. godine i provodi seminare za poduzetničke programe (»Start-up«
programi), te izradu investicijskih studija, odnosno poslovnih planova, što se
sufinancira iz sredstava Ministarstva za obrt, malo i srednje poduzetništvo i
Fonda za obnovu i razvoj Grada Vukovara. Poduzetnički centar provodi i ostale
aktivnosti u okviru svog djelokruga: promoviranje poduzetništva, davanje
informacija o mogućnostima ulaska u poduzetništvo, o razvijenim poticajnim
mjerama koje poduzetnici mogu koristiti, davanje savjeta za vođenje poslovanja,
pomoć u pripremi poslovnih planova, organizacija seminara i drugih oblika
dopunskog obrazovanja poduzetnika, upućivanje na specijalizirane oblike pomoći
i surad­nja s lokalnom samoupravom, te preuzimanje dijela stručnih poslova
lokalne samouprave u razvoju gospodarstva.

**Ostale mjere poticanja razvitka gospodarstva**

U ostale mjere poticanja razvitka gospodarstva u
Vukovaru treba spomenuti ubrzanje stečajnih postupaka, kojim se omogu­ćava
stavljanje nekorištenih kapaciteta u funkciju razvoja gospodarstva. Provedbom
stečajnog postupka nad tvrtkom Vuteks d.d. omogućeno je novo zapošljavanje u
okviru Podunavske slobodne zone i drugih poslovnih subjekata. Trenutno su u
stečajnom pos­tupku još tri tvrtke sa područja Grada Vukovara, čiji završetak
se očekuje tijekom 2003. godine.

Dugotrajnost procesa privatizacije predstavlja veliku
kočnicu daljnjem razvitku gospodarstva u Gradu Vukovaru, budući da su među
njima tvrtke koje zapošljavaju najveći broj uposlenika sa ovog područja.
Prvenstveno se to odnosi na tvrtke Borovo d.d. i VUPIK d.d., koje su u
prijeratnom razdoblju bile nositelji razvoja i zapošljavanja na području Grada
Vukovara i zapošljavale zajedno preko 30.000 radnika. Danas ove tvrtke ne
zapošljavaju niti 1/10 prijeratnog broja uposlenika, a suočene su s velikim
troško­vima saniranja ratnih šteta, viška zaposlenih uslijed reduciranja obima
proizvodnje, nedostatkom stručnih kadrova, teškoćama pri ishodovanju kredita i
nedostatkom poslovnog kapitala. Pripreme za privatizaciju ovih tvrtki su pri
kraju.

Promoviranjem Vukovara kao odredišta za najisplativija
ulaganja i provođenjem aktivnih mjera za poticanje razvitka gospodarstva,
Vukovar postepeno mijenja image iz razorenog grada u grad prednosti.

3.2. Aktivnosti jedinica lokalne uprave i samouprave

Lokalna
samouprava u Vukovaru počela je djelovati već sredinom 1997. godine, prije nego
što je završila mirna reintegracija hrvatskoga Podunavlja u pravno-politički
sustav Republike Hr­vat­ske (15. siječnja 1998). Postupno su bili ostvarivani
preduvjeti za povratak najprije pojedinih gospodarskih i kulturnih ustanova, a
potom i većega broja obitelji.

Grad
Vukovar ulaže velike napore i značajan postotak proračunskih sredstava na
saniranje pojedinih segmenata infrastrukture za koje je nadležan (vodovod,
kanalizacija, javna rasvjeta, prometnice i dr.), kao i druge aktivnosti kojima
pokušava normalizirati život u gradu koji je opterećen brojnim poslijeratnim
problemima.

3.3. Aktivnosti meĐunarodne zajednice

Posebno
je značajna uloga međunarodnih humanitarnih organizacija, udruga i drugih
donatora koji su uključeni u obnovu na području Grada Vukovara, počevši od
obnove stambenih objekata, škola i objekata javne namjene, pa do izgradnje
dječjih igrališta, organiziranja raznih oblika pružanja materijalne, socijalne
i druge pomoći. Dosadašnji rezultati obnove bili bi znatno umanjena bez pomoći
međunarodnih organizacija, čime su doprinijeli boljitku života u Gradu i samom
izgledu Vukovara.

U
obnovu Vukovara uključile su se brojne vladine i nevladine institucije,
međunarodne neprofitne organizacije i udruge, od kojih su najaktivniji ASB,
Norveška vlada, Francuska vlada, Austrijska vlada, Belgijska vlada, UNDP-UNOPS,
NPA, NRC, SHA i dr. Donatorskim sredstvima međunarodnih organizacija u Gradu
Vukovaru popravljeno je ili obnovljeno 1094 objekta (obiteljske kuće i stanovi)25, a u obnovi infrastrukture
sudjelovala je Europska unija, Francuska vlada, ASB i dr. Škole su obnavljane
sredstvima Fonda vijeća Europe, dječji vrtić sredstvima Kraljevine Norveške
(Norveška narodna pomoć), te brojni drugi objekti.

4. Programi obnove i razvoja Grada Vukovara s
planom provedbe

4.1.  Obnova i razvitak gospodarstva

Aktivnosti
države s ciljem ubrzanog razvitka vukovarskog gospodarstva uglavnom se
nastavljaju na prethodne aktivnosti resornih ministarstava, agencija, fondova i
drugih državnih institucija i tijekom ovog petogodišnjeg perioda. Ove
aktivnosti usmjerene su u nekoliko različitih područja.

•
gospodarska zona (nastavak izgradnje infrastrukture)

•
slobodne zone (nastavak izgradnje infrastrukture)

• zone
malog gospodarstva (izgradnja infrastrukture)

•
Program sufinanciranja proizvodnih projekata (nastavak pro­vedbe)

•
programi kreditiranja pod povoljnijim uvjetima (nastavak pro­vedbe)

•
davanje jamstava za kredite u okviru lokalne garancijske agencije

• pomoć
poduzetnicima početnicima u okviru rada poduzet­ničkog inkubatora

•
ostale mjere.

Uz
postojeće povlastice regulirane zakonskim i podzakonskim aktima, za poslovanje
u gospodarskoj zoni i zonama malog gospodarstva odredit će se i dodatne
povlastice kojima je cilj privući investitore, a koje će se realizirati u
suradnji sa resornim ministarstvima, vladinim agencijama i fondovima, te
jedinicama lokalne uprave i samouprave. Ovim povlasticama i poticajnim mjerama
Grad Vukovar treba postati interesantnim odredištem i za investitore izvan
Vukovara, jer je samo ulaskom novog kapitala, a time i ideja, stručnjaka i
tehnologije, moguć njegov značajniji ekonomski prosperitet i otvaranje
značajnijeg broja novih radnih mjesta.

4.1.1.
Gospodarska zona – nastavak izgradnje infrastrukture

Nakon
izvršenih pripremnih radova na ustrojavanju Gospodarske zone u Vukovaru, u
tijeku je izgradnja komunalne infrastrukture u vrijednosti 40 mil. kuna, a koja
se zbog obimnosti radova nastavlja i u 2004. godini. Usporedno sa radovima
vršit će se i prodaja parcela putem javnog natječaja u okviru kojeg su kupcima
parcela omogućene dodatne povlastice, poput osloba­đanja plaćanja komunalnog
doprinosa, smanjenja troškova prik­ljučaka i sl.

Gospodarsku
zonu koja sadrži 50 parcela na 33 ha, u sljedećem dvogodišnjem periodu planira
se popuniti investitorima i omogućiti realizaciju prvenstveno proizvodnih
projekata, te omogućiti što brži početak izgradnje objekata. Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara će, uz svoje redovite programe poticanja razvoja
gospodarstva, pružati investitorima pomoć oko ubrzanja ishodovanja građevinskih
i drugih dozvola, suradnje sa tijelima državne uprave i lokalnom samoupravom,
traženja najpovoljnijih kreditnih linija i dr.

Na
temelju dosadašnjeg interesa, u Gospodarskoj zoni će se u prvih godinu dana
smjestiti oko 20 tvrtki koje će zaposliti oko 250 ljudi. Interes su našle i
vukovarske tvrtke koje trenutno rade u unajmljenim prostorima, uslijed
nedostatka raspoloživih pos­lov­nih prostora i hala. Na ovaj način će se i
vukovarskim tvrtkama omogućiti izgradnja prostora prilagođenih njihovim
potrebama uz sniženje troškova poslovanja. Procjenjuje se da će tijekom
sljedećeg dvogodišnjeg perioda u gospodarskoj zoni poslovati 50 tvrtki sa cca
600 uposlenih.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vu­kovara |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, Ministarstvo za zaštitu okoliša i prostorno uređenje, Grad Vukovar i dr. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Fond za regionalni razvoj i dr. |
| ROK PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. |

4.1.2.
Slobodne zone – nastavak izgradnje infrastrukture

Temeljem
Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara, na području Grada Vukovara može se
osnovati više slobodnih zona, a zakonskim i podzakonskim aktima je unutar njih investitorima
omogućeno poslovanje s dodatnim pogodnostima.

»Podunavska
slobodna zona« je, kao prvoosnovana slobodna zona na području
Vukovarsko-srijemske županije, započela s radom i zapošljavanjem 2003. godine,
a zbog iznimnog interesa inozemnih i domaćih tvrtki, u tijeku je prostorno
širenje zone i izgrad­nja komunalne infrastrukture. U procesu osnivanja je i
»Slobodna zona Vukovar«, u okviru koje dio parcela zahtijeva prenamjenu iz
poljoprivredne u građevinsko zemljište, kao i obimna ulaganja u infrastrukturu.

Ulaganjem u infrastrukturu postojećih i budućih
slobodnih zona na području Grada Vukovara se stavljaju u funkciju godinama
nekorištene nekretnine tvrtki, ubrzava obnova objekata s poslovnom namjenom,
ubrzava razvoj gospodarstva i povećava broj novouposlenih.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJI: | Podunavska slobodna zona i Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Slobodna zona Vukovar i Grad Vukovar |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja, Ministarstvo pomorstva, prometa i veza i dr. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Fond za regionalni razvoj, Fond za razvoj i zapo­šljavanje, osnivači slobodnih zona, drugi izvori |
| ROK PROVEDBE: | (projekt u tijeku) 2004. – 2005. |

if !supportEmptyParas endif

4.1.3.
Podružnica HAMAG-a u Vukovaru

Osnivanje
podružnice Hrvatske agencije za malo gospodarstvo je izuzetno bitan poticajni faktor
razvoja vukovarskog gospodarstva, budući da poduzetnicima omogućava lakši
pristup kreditnim sredstvima banaka, te pod povoljnijim uvjetima. Na taj način
daje se podrška realizaciji projekata od strateške važnosti za ovo područje, s
naglaskom na izvozno orijentiranu proizvodnju i prerađivačko-prehrambene
djelatnosti.

Hrvatska agencija za malo gospodarstvo (HAMAG) je
nositelj organizacije mreže lokalnih garancijskih agencija, odnosno podružnica
HAMAG-a na području Republike Hrvatske. Njezina osnovna djelatnost je pružanje
pomoći poduzetnicima u kreditnom financiranju i garantiranje za povrat dijela
kredita poslovnih banaka. Pomoć uključuje i financijske potpore za smanjenje
troškova odobrenih kredita.

Pristup povoljnim kreditima poduzetnicima na razini Vukovara
omogućit će podružnica Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u Vukovaru, čija
je uloga podržati projekte koji su od interesa za razvoj regije. Podružnica
HAMAG-a omogućava dodatno umanjenje rizika kreditora, čime se dodatno umanjuje
vrijednost imovine potrebne za osiguranje povrata i time olakšava pristup
bankovnom potencijalu uz jeftiniju kamatu. Obavljene su pripremne radnje za
osnivanje, a početak rada podružnice Hrvat­ske agencije za malo gospodarstvo u
Vukovaru predviđa se u 2004. godini.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | HAMAG |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Ministarstvo gospodarstva, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| NAČIN FINANCIRANJA: | HAMAG, Fond za regionalni razvoj, Fond za razvoj i zapošljavanje |
| ROK PROVEDBE: | 2004. – 2008. |

4.1.4.
Programi kreditiranja i poticajne mjere za razvoj gospodarstva

Gospodarskim
subjektima u Gradu Vukovaru predviđa se omogućavanje iznimno povoljnih uvjeta
kreditiranja za saniranje teško oštećenih objekata i komunalne infrastrukture,
koji su potrebni za njihovu poslovnu aktivnost, te za nabavu opreme. Time se
tvrtkama sa sjedištem u Gradu Vukovaru ostvaruje pristup financijskom kapitalu
banaka, te omogućuje željeno ulaganje u rast i razvitak.

U
suradnji s ministarstvima, državnim financijskim institucijama, Fondom za
obnovu i razvoj Grada Vukovara, lokalnom samoupravom, poslovnim bankama i
drugim sudionicima u programu kreditiranja, formirat će se posebno povoljne
kreditne linije za ciljne skupine gospodarskih subjekata sa područja Grada
Vukovara. Ovakav način kreditiranja omogućava usmjeravanje gospodarskog
razvitka Vukovara u željenom pravcu.

U
pripremi programa kreditiranja, provedbi i praćenju, uklju­čuju se:

•
ministarstva Vlade Republike Hrvatske (Ministarstvo za obrt, malo i srednje
poduzetništvo, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo turizma, Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo i dr.)

•
Hrvatska banka za obnovu i razvoj (HBOR), koja omo­gućava razvoj gospodarstva
kroz jednostavniji pristup kapitalu u vidu povoljnih kredita

•
Hrvatska agencija za malo gospodarstvo (HAMAG), koja pruža pomoć u kreditnom
financiranju i garantira za povrat dijela kredita poslovnih banaka, te
uključuje i financijske potpore za smanjenje troškova odobrenih kredita

• Fond
za razvoj i zapošljavanje i Fond za regionalni razvoj, koji subvencijama,
potporama, donacijama i drugim programskim aktivnostima potiču realizaciju
razvojnih projekata, zapošljavanje itd.

• Grad Vukovar i Županija vukovarsko-srijemska, koji
analiziraju prednosti i razvojne mogućnosti svog područja i njegova
gospodarstva, te osmišljavaju viziju razvoja za područje Grada Vukovara

• Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, koji
nastavlja sa sufinanciranjem gospodarskih projekata u Vukovaru, te se svojim
programima uključuje u ostale programe kreditiranja na području Grada Vukovara
stvarajući još povoljnije uvjete kreditiranja

• indirektno se uključuju i institucije i udruženja
koja aktivno djeluju u Gradu Vukovaru: Hrvatska gospodarska komora - Županijska
komora Vukovar, Hrvatska obrtnička komora, Udruženje obrtnika Vukovara, Poduzetnički
centar, Poduzetnički inkubator. Budući da su u neposrednoj vezi s gospodarskim
subjektima, ova suradnja je bitna radi postizanja kvalitetnijih efekata
programa kreditiranja

• poslovne banke i druge financijske institucije
(štedno-kreditne zadruge i dr.), koje imaju vrlo važnu ulogu provoditelja
cijelog niza mjera koje se odnose na kreditiranje pod povoljnijim uvjetima. Pri
tome i poslovne banke pronalaze svoj interes, ne samo u ostvarivanju dobiti od
kamata na kredite, već i od cjelokupnog poslovanja s kvalitetnim klijentima.

U
skladu s prioritetima razvoja Vukovara pokrenut će se programi sufinanciranja,
odnosno bespovratnih potpora za pojedina područja gospodarstva poput razvoja
proizvodnje, turizma, eko-poljoprivrede i slično.

U
nastavku su dva najatraktivnija programa čija provedba je u tijeku, a nastavlja
se i sljedećih godina.

**Sufinanciranje
proizvodnih projekata u Gradu Vukovaru**

Nositelj
Programa sufinanciranja proizvodnih projekata je Fond za obnovu i razvoj Grada
Vukovara, koji je pokrenut početkom 2003. godine i nastavlja se i u sljedećem
razdoblju. Ovim Programom odobravaju se bespovratne potpore za pokretanje ili
proširenje proizvodnje za području Grada Vukovara. Program se provodi u
suradnji s poslovnim bankama koje odobravaju kredite za navedenu namjenu, a
Fond odobrava bespovratna sred­stva u iznosu 20% od odobrenog kredita. Iz
bespovratne potpore otplaćuju se kamate za vrijeme počeka (ako je odobren) i
prvi anuiteti/rate, a maksimalni iznos potpore je 1 mil. kuna. Namjena kredita
u okviru kojeg se odobrava sufinanciranje može biti usmjerena na:

• obnovu postojećih građevinskih i infrastrukturnih
objekata, te izgradnju, dogradnju ili preuređenje istih, ako se kroz takva
ulaganja omogućuje unaprjeđenje proizvodnih procesa gospodarskog subjekta

• kupnju strojeva, opreme i alata u svrhu
tehničko-tehnološke modernizacije postojećih proizvodnih kapaciteta ili
pokretanja novih proizvodnih procesa

• kupnju plovila i vozila u funkciji proizvodne
djelatnosti (isključujući osobna vozila)

• obrtna sredstva u funkciji investicije i
unaprjeđenja poslovanja (do 30%)

• kupnju zemljišta ili objekata ukoliko će biti
korišteni za proizvodnu namjenu (do 40% iznosa kredita)

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Ministarstvo poljo­pri­vrede i šumarstva, Hrvatska banka za obnovu i razvoj, Fond za razvoj i zapošljavanje, Fond za regionalni razvoj, HAMAG i poslovne banke |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (projekt u tijeku) 2004. – 2008. |

**Programi kreditiranja za malo i srednje
poduzetništvo**

Osiguranjem depozitnih sredstava putem Ministarstva za
obrt, malo i srednje poduzetništvo, te uz subvencioniranje kamata od strane
lokalne uprave i samouprave, stvaraju se povoljniji kreditni uvjeti za malo i
srednje poduzetništvo. Program kreditiranja »Poduzetnik« koji se uspješno
provodi i na području Grada Vukovara, odobrava se za: kupnju zemljišta i
uređenje infrastrukture, kupnju, izgradnju, uređenje ili proširenje objekata,
nabavu opreme ili pojedinih dijelova opreme, nabavu prijevoznih sredstava (osim
osobnih vozila za osobne potrebe), te za obrtna sredstva u funkciji investicije
ili za unaprjeđenje poslovanja. Ovaj Program nastavlja se i u sljedećem
razdoblju.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo i Grad Vukovar |
| U SURADNJI SA: | poslovne banke |
| NAČIN FINANCIRANJA: | poslovne banke, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Grad Vukovar |
| ROK PROVEDBE: | (nastavlja se) 2004. – 2008. |

**Poticajne
mjere za razvoj malog i srednjeg poduzetništva u Vukovaru**

Zakonskim
i podzakonskim aktima gospodarstvenicima na području Grada Vukovara omogućene
su razne poticajne mjere, kao npr. oslobođenje plaćanja poreznih obveza,
refundacije dijela uplaćenih doprinosa, oslobođenje plaćanja carinskih i drugih
davanja i dr. Ove mjere imaju ulogu ubrzanja obnove gospodarstva, ali i
poticanja interesa investitora za ulaganja u Vukovaru i srednjoročnog su
karaktera. Budući da su ove mjere tek počele davati značajnije rezultate,
njihovo djelovanje će se dijelom produžiti i na sljedeći petogodišnji period.

U
okviru Programa poticajnih mjera za obnovu i razvoj malog gospodarstva u Gradu
Vukovaru, čiji je nositelj Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo,
provode se i ostale poticajne mjere koje obuhvaćaju:

•
kreditiranje poduzetnika (navedeno u prethodnim poglavljima)

•
potpore za izradu poduzetničkih planova i investicijskih programa;

• sufinanciranje izobrazbe poduzetnika i savjetnika;

• sufinanciranje majstorskih ispita i za stručno
osposobljavanje u obrtu;

• potpore za razvoj tradicionalnih obrta;

• potpora strukovnim školama i obrtnicima za
naukovanje učenika;

• konzultantska pomoć u suradnji sa GTZ-om;

• oslobađanje plaćanja cijene obrtnice;

• potpora za pokriće troškova osnivanja zadruga;

• sufinanciranje izrade razvojnih i poslovnih planova
u zadrugama;

• potpora za razvoj učeničkih zadrugarstava;

• potpora za realizaciju poduzetničkih inkubatora;

•
potpora za realizaciju poduzetničkog centra;

•
sufinanciranje izgradnje Obrtničkog doma Vukovar

• potpora
za realizaciju poduzetničkih inkubatora;

•
potpora za realizaciju poduzetničke zone;

•
potpora za uvođenje ISO normi u poslovanje.

Za dio
mjera predviđenim ovim Programom osiguravaju se financijska sredstva na
pozicijama Ministarstva za obrt, malo i srednje poduzetništvo, a ostali
sudionici osiguravaju sredstva u okviru svojih pozicija i programa.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo |
| U SURADNJI SA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i drugi |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo i drugi izvori |
| ROK PROVEDBE: | (nastavlja se) 2004. – 2008. |

4.1.5.
Poduzetnički inkubator

Osnovna
uloga poduzetničkih inkubatora je pružanje sigurnosti poduzetnicima u početnom razdoblju
za ostvarivanje podu­zetničkih pothvata, što obuhvaća pružanje usluga općeg
karaktera (administrativni servis i računovodstvo), beneficirani smještaj,
informiranje, pomoć pri vođenju poslovanja itd. Poduzetnički inkubator smješten
je u krugu Gospodarske zone, a završetak obnove objekta se predviđa u 2003.
godini. Nakon završetka radova, početkom 2004. godine planira se početak rada
sa korisnicima.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i Grad Vukovar |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo i dr. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Fond za regionalni razvoj, Fond za razvoj i zapošljavanje i dr. |
| ROK PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2008. |

4.1.6.
Centar za tehnološki razvoj i inovacije

Iskustvo
pokazuje da gospodarstvo može biti uspješno samo ako se temelji na primjeni
inovacija i stalnom tehničko-tehno­loškom napretku. U tom smislu će se kroz
ovaj centar osigurati povezivanje visokih tehnoloških znanja koncentriranih u
sveuči­lištima i znanstvenim institucijama, te njihov prijenos i primjenu u
gospodarskim djelatnostima, osigurati uvođenje nove, suvremene opreme i
tehnoloških postupaka, informatizaciju i automatizaciju poslovanja, te uvođenje
sustava kvalitete i ishođenje certifikata međunarodnih standarda (ISO i sl.)

S obzirom ta specifičnosti Vukovarskog područja i
komparativne prednosti šireg područja Vukovara, inovacije i modernizacija će se
velikim dijelom usmjeravati u projekte razvoja poljoprivrede i stočarstva kao
što su:

• primjena mjera zaštite od posljedica ekstremnih vremenskih
uvjeta (tuče, mraza, suše), a prvenstveno melioracija poljoprivrednih površina
(izgradnja sustava navodnjavanja uz primjenu najnovijih tehničko-tehnoloških
dostignuća)

• rast proizvodnje i podizanje kvalitete autohtonih i
kvalitetnih proizvoda, razvoj trade-mark (slavonski kulen, autohtona vina,
uzgoj riječne ribe, proizvodnja meda...)

• proizvodnja novih poljoprivrednih kultura

• razvoj organske poljoprivredne proizvodnje

• revitalizacija stočarstva s naglaskom na
reprodukciju

• uzgoj novog asortimenta, u skladu sa tržišnim
potrebama (uzgoj kunića, peradi)

• primjena novih dostignuća ekološkog načina uzgoja
stoke (»eko-selo«)

• poticanje interesnog organiziranja proizvođača

• poboljšanje informatičko-tehničkih mjera i
procedura koji se odnose na evidenciju vlasničkih odnosa (zemljišnu knjigu)

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Ministarstvo znanosti i tehnologije, HAMAG, Vukovarsko-srijemska županija, Grad Vukovar, tehnološki centri i centri za transfer tehnologije, Hrvatski savez inovatora, Državni zavod za intelektualno vlasništvo i dr. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Ministarstvo znanosti i tehnologije, Fond za razvoj i zapošljavanje, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, ostali izvori |
| ROK PROVEDBE: | 2005. – 2008. |

Za poticanje
uvođenja inovacija na tržište, Ministarstvo za obrt, malo i srednje
poduzetništvo osigurava početna proračunska sredstva bespovratnih potpora za
tehničko-tehnološku provjeru ideje, te kreditna sredstva za poduzetnike koji u
svojoj proizvod­nji i poslovanju primjenjuju inovacije. Postupak se provodi uz
sudjelovanje institucija povezanih s inovatorima i inovacijama, zaštitom izuma
i razvojem tehnologije.

4.1.7.
Ubrzanje procesa privatizacije

Hrvatski
fond za privatizaciju (HFP), ovlašten da izvrši privatizaciju državnoga
portfelja u ime Vlade Republike Hrvatske, na području Grada Vukovara trenutno
provodi privatizaciju deset dioničkih društava, a to su Borovo, Vupik,
Velepromet, Vučedol, Vuprojekt, Bojorad, Cian (poduzeće za dezinfekciju), te
ostala društva s manjim udjelom državnog vlasništva (Vodomaterijal, Elip i
Veterinarska stanica).

Dugotrajnost
ovog procesa predstavlja veliku kočnicu daljnjem razvitku gospodarstva u Gradu
Vukovaru, budući da su među njima tvrtke koje zapošljavaju najveći broj uposlenika
s ovog područja. Prvenstveno se to odnosi na tvrtke Borovo d.d. i Vupik d.d.,
koje su u prijeratnom razdoblju bile nositelji razvoja i zapošljavanja na
području Grada Vukovara (Borovo d.d. je prije rata zapošljavalo 24.000
radnika). Danas ove tvrtke ne zapošljavaju niti 1/10 prijeratnog broja
uposlenika, a suočene su s velikim troškovima saniranja ratnih šteta, viška
zaposlenih uslijed reduciranja obima proizvodnje, nedostatkom stručnih kadrova,
teškoćama pri ishodovanju kredita i nedostatkom poslovnog kapitala.

Boreći se s naslijeđenim stanjem, ove tvrtke u
posljednje vrijeme ipak ostvaruju dobit, proširuju proizvodnju novim
asortimanom proizvoda, kontinuirano povećavaju zapošljavanje i ne samo da
opstaju na tržištu, nego plasiraju svoje proizvode na tržišta i izvan granica
Republike Hrvatske.

Međutim, dok se ne završe procesi privatizacije ovih
tvrtki, otežan je bilo kakav značajniji iskorak u njihovom razvitku. Ubrzanjem
procesa privatizacije omogućit će se priljev svježeg kapitala, pristup tržištu,
osigurat će se upravljački know-how, tehnološko osuvremenjivanje i operativna
efikasnost privatiziranih društava.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Hrvatski Fond za privatizaciju |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo financija |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatski Fond za privatizaciju |
| ROK PROVEDBE: | 2004. – 2005. |

4.1.8.
Izgradnja zone malog gospodarstva Priljevo

Organiziranjem
malih poslovnih zona, na dugoročan način, rješava sa poduzetnicima problem prostora,
stvaranje uvjeta za nesmetan rad, korištenje zajedničke i prilagođene
infrastrukture, te povezivanje s drugim poduzetnicima smještenim na istom
prostoru.

Zona
malog gospodarstva na Priljevu nalazi se u neposrednoj blizini Gospodarske
(industrijske) zone, na lokaciji koju je odredio Grad Vukovar. Nakon izrade
projektne dokumentacije i ishodovanja građevinske dozvole, započinje izgradnja
infrastrukture.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Fond za regionalni razvoj, Fond za razvoj i zapo­šljavanje, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| ROK PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2006. g. |

4.1.9.
Obnova i izgradnja trgovačko-tržnih i poslovnih objekata

Nedostatak
poslovnih prostora u Gradu Vukovaru je velika prepreka kvalitetnom i
profitabilnom poslovanju domaćih obrtnika, ali i dolasku novih poslovnih subjekata
u Vukovar. Zbog toga je Vukovar još uvijek siromašan trgovačko-prodajnim
sadržajima, a zbog nedostatka financijskih sredstava vlasnika objekata,
središte Grada je velikim dijelom neobnovljeno. Stoga se nastavljaju započete
aktivnosti na obnovi i izgradnji trgovačko-tržnih i poslovnih objekata na način
da se za objekte u vlasništvu države ili Grada Vukovara objekt obnavlja odnosno
izgrađuje, a za objekte u privatnom vlasništvu sufinancira uklanjanje ruševina
i obnova fasada, uvažavajući unaprijed određene kriterije.

**Obnova Robne kuće »Dunav«**

Robna kuća »Dunav« je jedan od najvećih poslovnih
objekata u samom središtu Vukovara, korisne površine 6.626 m2. Uz oštećenja koja su
nastala tijekom Domovinskog rata, ovaj objekt trpi i naknadno propadanje tijekom
poslijeratnog razdoblja. Obnovom ovog objekta omogućava se prodaja/najam
poslovnih prostora, čime se otvaraju nova radna mjesta i omogućavaju sadržaji
koji u Vukovaru nedostaju. U tijeku je izrada glavnih projekata i troškovnika
za rekonstrukciju ovog objekta, a sa radovima se započinje u jesen 2003.
godine.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, zainteresirani poduzetnici i poslovne banke, drugi izvori |
| ROK PROVEDBE: | 2004. g. |

**Izgradnja
trgovačko-tržnog centra u Borovo naselju**

Izgradnjom
Trgovačko-tržnog centra u Borovo naselju u Vukovaru trebao bi se riješiti
problem neadekvatnog smještaja tržnice, a ujedno i nedostatak poslovnih
prostora u Vukovaru. Objekt će se sastojati od tržnice i 20 poslovnih prostora.
Radovi započinju krajem 2003. godine, a financiraju se iz sredstava Grada
Vukovara, kreditnih sredstava Fonda za obnovu i razvoj Grada Vukovara, te
kreditnih sredstava poslovnih banaka, odnosno realizirane prodajne cijene
poslovnih prostora.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, zainteresirani poduzetnici i poslovne banke i dr. |
| ROK PROVEDBE: | 2004. g |

**Izgradnja trgovačko-tržnog centra na Olajnici**

Glavna gradska tržnica je smještena u samom
centru grada, nedovoljnog je prostornog kapaciteta, a njezin smještaj
neposredno uz glavnu cestovnu prometnicu stvara prometne čepove. Stoga se postojeća
otvorena tržnica izmješta s postojeće lokacije na novu lokaciju na Olajnici.
Projekt obuhvaća izgradnju zatvorene tržnice s pripadajućim poslovnim
prostorima, izgradnju infrastrukture, parkirališni prostor, pristup
prometnicama i nogostupe.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar, Fond za regionalni razvoj, Fond za razvoj i zapoš­lja­vanje, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, zainteresirani poduzetnici i poslovne banke, drugi izvori |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2005., izgradnja 2006. – 2007. g. |

**Izgradnja trgovačko-tržnog centra na Mitnici**

U gradskom naselju Mitnica je 1991. godine
započela izgrad­nja tržnice, koja zbog Domovinskog rata nije završena. Projekt obuhvaća
saniranje i izgradnju natkrivene tržnice s oko 15 pos­lov­nih prostora, te
parkirališni prostor.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, zainteresirani poduzetnici i poslovne banke, drugi izvori |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2005. g. |

4.1.10. Modernizacija zemljišnih knjiga i katastra u
Vukovaru

Modernizacija
zemljišnih knjiga i katastra u Vukovaru provodit će se u okviru programskih aktivnosti
na razini Republike Hr­vat­ske. Program državne izmjere i katastra nekretnina
za razdoblje 2001 – 2005. godine i Projekt modernizacije registracije
nekretnina i katastra, zajednički su projekti Ministarstva pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave i Državne geodetske uprave, koji se financiraju iz zajma
Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Tim projektom uskladit će se podaci
katastra i zemljišnih knjiga, otkloniti zaostaci, te poboljšati pristup
katastarskim i zemljišnoknjižnim podacima. Navedeno će doprinijeti razvoju
učinkovitog tržišta nekretninama, omogućiti hipotekarno kreditiranje, osigurati
sigurnost vlasništva i drugih stvarnih prava na nekretninama, što je osnovna
pretpostavka kako domaćeg tako i stranog ulaganja.

U projekt će biti uključene četiri komponente: razvoj
zem­ljišnoknjižnog sustava, razvoj katastarskog sustava, suradnja me­đu
institucijama i informacijska tehnologija, te upravljanje pro­jektom, edukacija
i praćenje provedbe. Rok za provedbu pro­jekta na razini Republike Hrvatske je
pet godina, a uz dodatna ulaganja Fonda za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
završetak modernizacije zemljišnih knjiga i katastra u Vukovaru se pred­viđa i
prije.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave i Državna geodetska uprava |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Zajam Međunarodne banke za obnovu i razvoj i Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2005. g. |

4.1.11.
Izrada strategije ekonomskog razvoja Vukovara

Na
inicijativu Fonda za obnovu i razvoj Grada Vukovara, tijekom 2003. godine
pokrenuta je izrada Strategije ekonomskog razvoja Grada Vukovara, koja bi
trebala definirati osnovne smjernice razvoja gospodarstva u Vukovaru. Razvoj
Vukovara treba sagledavati u kontekstu komparativnih prednosti uže i šire
regije u kojoj se nalazi. Završetak izrade Strategije planira se tijekom 2004.
godine.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i Grad Vukovar |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo gospodarstva. Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzet­ništvo, Vukovarsko-srijem­ska županija, Hrvatska gospodarska komora, Hrvatska obrtnička komora, Ekonomski fakultet u Osijeku, Udru­ženje obrtnika Vukovara, gospodarstvenici i dr. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. g. |

4.1.12.
Promoviranje Vukovara kao odredišta za najisplativija ulaganja

U cilju
postizanju značajnijih efekata povlastica i drugih pogodnosti poslovanja u
Gradu Vukovaru, potrebno je kontinuirano informirati javnost o poticajima,
povlasticama, posebnim kreditnim linijama i drugim prednostima koje mogu
ostvariti gospodarski subjekti poslujući u Vukovaru, propagirajući moguć­nostima
ulaganja u Gospodarskoj zoni u Vukovaru, slobodnim zonama i zoni malog
gospodarstva.

Uz državne i druge institucije, ove aktivnosti
najobuhvatnije provodi Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara. Redovito informiranje
javnosti putem tiska, u radio i TV emisijama, putem interneta itd. ima presudnu
ulogu u povećanju interesa domaćih i inozemnih investitora za ulaganja u
Vukovaru. Pri tome se dodatno provodi promoviranje Vukovara kao odredišta za
najisplativija ulaganja u suradnji s resornim ministarstvima, državnim
fondovima i drugim državnim i javnim institucijama, Hrvatskom gospodarskom
komorom, veleposlanstvima Europskih i drugih država, Svjetskom bankom, ASB-om,
USAID-om itd.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo, Vukovarsko-srijem­ska županija, Grad Vukovar, HGK, Hrvatska obrtnička komora, Poduzet­nički centar, Udruženje obrtnika Vukovar i dr. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| ROK PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2008. g. |

4.1.13.
Ostale mjere razvitka gospodarstva

Ostale mjere
razvitka gospodarstva odnose se na mnogobrojne razvojne programe resornih
ministarstava, agencija i fondova, koji se provode na razini Republike Hrvatske
i zasigurno predstav­ljaju dodatni poticaj razvoju Vukovarskog gospodarstva.

4.2. Stambeni fond

4.2.1.
Obnova obiteljskih kuća i višestambenih objekata

Programom
organizirane obnove 2002/2003. godine Ministarstva javnih radova, obnove i
graditeljstva, na području Grada Vukovara su u tijeku radovi na obnovi 750
obiteljskih kuća IV. –VI. stupnja oštećenja, s planiranim rokom završetka
u građe­vinskoj sezoni 2003./2004. U okviru istog programa pokrenuta je obnova
43 višestambena objekta sa 673 stana na području Grada Vukovara, za koje se
vrši priprema za obnovu (projektiranje, ishođenje građevinskih dozvola, odabir
najpovoljnijeg izvoditelja), dok su u tijeku su radovi na 35 višestambenih
zgrada sa 894 stana.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| ROK PROVEDBE: | (nastavak programa) 2004.  2006. g. |

4.2.2.
Kreditiranje uređivanja fasada na obiteljskim kućama

Organizirana
obnova obiteljskih kuća najvećim dijelom nije obuhvaćala obnovu fasada, te je u
2003. godini Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo razradilo
Program kreditiranja uređivanja fasada na obiteljskim kućama, kojim bi se
olakšao pristup kreditnim sredstvima putem vrlo povoljnih kreditnih linija uz
rok otplate 15 do 20 godina i grace periodom do 2 godine (ostali uvjeti će se
regulirati u dogovoru sa zainteresiranim bankama). Program kreditiranja
uređivanja fasada na obiteljskim kućama u Gradu Vukovaru započinje s
realizacijom u 2004. godini.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, poslovne banke |
| ROK PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

4.2.3.
Najam stanova i kuća u vlasništvu Republike Hrvatske

Posredovanje
u prometu određenim nekretninama između vlasnika i zainteresiranih domaćih
fizičkih i pravnih osoba djelatnost je Agencije za promet i posredovanje
nekretninama (APN), koja ima ovlasti da kupuje ili mijenja određene nekretnine
u svoje ime, a za račun Republike Hrvatske, te da ih dodijeli državljanima
Republike Hrvatske. APN je ovlaštena i davati zajmove domaćim fizičkim osobama
za kupnju određenih nekretnina koje su Zakonom o privremenom preuzimanju i
upravljanju određe­nom imovinom, stavljene pod privremenu upravu Republike
Hrvatske. Privremenim korisnicima dodjeljuje alternativni smještaj u
obiteljskim kućama i stanovima koje kupi APN na područjima posebne državne
skrbi. Ovim aktivnostima omogućava se ubrzani povrat izbjeglica, povratnika i
raseljenih osoba u svoje stambene objekte.

Kako bi se potaknuo povratak visokoobrazovanog kadra
i stručnjaka u Vukovar, Zakonom o obnovi i razvoju Grada Vukovara predviđene su
dodatne pogodnosti, koje se nastavljaju provoditi i u sljedećem razdoblju.
Naime, osobama određenih struka i zanimanja za čijim radom postoji posebno
iskazana potreba na području Grada Vukovara, prema podacima područne službe
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, a koji nemaju riješeno odgo­varajuće
stambeno pitanje, može se dati u najam stan ili obiteljska kuća u vlasništvu
Republike Hrvatske. Stanovima i kućama ras­polaže Ministarstvo za javne radove,
obnovu i graditeljstvo, koje sa navedenim osobama sklapa ugovor o najmu na
određeno ili neodređeno vrijeme. Visina najamnine i upravljanje stanovima ili
obiteljskim kućama određena je Uredbom o raspolaganju i upravljanju stanovima
na područjima posebne državne skrbi, a primjenjuju se prava i obveze u svezi s
najmom i korištenjem stanova i obiteljskih kuća prema odredbama Zakona o najmu
stanova. Do osiguranja rješenja stambenog pitanja, navedene osobe imaju pravo
na novčanu potporu za troškove stanovanja. Ove aktivnosti na području Grada
Vukovara provodi APN u suradnji s Uredom za prognanike, povratnike i
izbjeglice.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama i Ured za prognanike, povratnike i izbjeglice |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2008. g. |

4.2.4.
Dodjela građevinskog zemljišta i/ili gra­đevinskog materijala za izgradnju
obiteljske kuće

Prema Zakonu
o obnovi i razvoju Grada Vukovara, odnosno Zakonu o područjima posebne državne
skrbi i Uredbi o uvjetima i mjerilima za stambeno zbrinjavanje, Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo može osobama za čijim radom postoji
iskazana potreba na području Grada Vukovara, dodijeliti gra­đevinsko zemljište
u vlasništvu Republike Hrvatske i/ili osnovni građevinski materijal za
izgradnju ili obnovu obiteljske kuće ili popravak i obnovu stana. Ove
aktivnosti su u nadležnosti Uprave za prognanike, povratnike i izbjeglice i
Agencije za promet i posredovanje nekretninama (APN) i nastavljaju se u
sljedećem razdoblju.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo – Uprava za prognanike, povratnike i izbjeglice i Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2008. g. |

4.3.
Izrada prostornih planova i geodetski
poslovi

4.3.1.
Izrada prostornih planova

Izrada
prostornih planova obuhvaća: izradu Prostornog plana uređenja Grada, Generalnog
urbanističkog plana, Urbanističkog plana uređenja za središnji dio grada
(povijesnu cjelinu) i turističko-rekreacijski kompleks Vučedol, izradu
detaljnih planova uređenja (za dijelove centra grada, gospodarsku zonu i druge
prioritetne zone izgradnje) i druge prostorne planove, odnosno onih planova
čija je izrada određena Programom mjera za unaprjeđenje stanja u prostoru.
Izrada prostornih planova je zakonska obveza Grada, a njihovom izradom ujedno
se stvaraju nužni uvjeti za izdavanje lokacijskih i građevinskih dozvola, što
je od izuzetne važnosti za ubrzanje obnove i izgradnje objekata.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar |
| ROK PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

4.3.2.
Geodetski poslovi

**Izrada
topografske karte Grada Vukovara**

Obzirom
na nemogućnost korištenja reprodukcijskih originala topografskih zemljovida u mjerilu
1:25000 zbog ratnih okolnosti, Državna geodetska uprava pokrenula je projekt
izrade novih zemljovida u mjerilu 1:25000 u digitalnom obliku. Izradom
topografskih zemljovida u digitalnom obliku riješit će se problem zastarjele
kartografske građe i dobiti moderna podloga kao i osnova geoinformacijskog
sustava (GIS-a) u funkciji izrade studija, analiza, planiranja i projektiranja,
a time će se i ubrzati razvoj Grada Vukovara.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Državna geodetska uprava, Područni ured za katastar Vukovar |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave, Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Državna geodetska uprava, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

**Geodetsko
snimanje kuća izgrađenih u obnovi**

Geodetsko
snimanje novoizgrađenih obiteljskih kuća u okviru Programa organizirane obnove
u periodu od 1998. godine do danas, neophodno je obzirom da tijekom obnove
zakonom nije bilo predviđeno. Isti objekti su izgrađeni umjesto kuća oštećenih
u ratu koje su kategorizirane kao kuće IV. – VI. stupnja oštećenja.
Radi se o 3398 obnovljene obiteljske kuće na području Grada Vukovara, za koje
je neophodno izvršiti geodetsko snimanje i provedbu u katastru i zemljišnoj knjizi.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Državna geodetska uprava, Područni ured za katastar Vukovar |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo pravo­suđa, uprave i lokalne samouprave, Ministarstvo zaštite okoliša i pros­tornog uređenja |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Državna geodetska uprava, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

if !supportEmptyParas endif

4.4. Razminiranje

Razminiranje
na području Grada Vukovara provodi se u skladu s Nacionalnim programom protuminskog
djelovanja, kojemu je cilj razminiravanje područja Republike Hrvatske do 2010.
godine. Procjenjuje se da je na području Grada Vukovara preostalo još oko
500.000 m2 miniranih i potencijalno
sumnjivih površina.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJI: | Hrvatski centar za razminiranje |
| NAČIN FINANCIRANJA: | državni proračun, donatori |
| ROK PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2008. g. |

4.5. Uklanjanje ruŠevina

Trenutno
evidentirane potrebe za uklanjanjem ruševina obuhvaćaju još oko 100 građevina (parcela),
iako se taj broj povećava sukladno povećanju broja podnesenih zahtjeva vlasnika
i potrebama Grada Vukovara. Ujedno će se uklanjanjem ruševina gospodarske
namjene (poglavito u industrijskom području Borovo naselja) umanjiti opasnost
od stradavanja radnika koji se kreću u neposrednoj blizini oštećenih građevina,
te omogućiti izgradnja novih objekata i novih sadržaja.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2005. g. |

4.6. Obnova i izgradnja komunalne infrastrukture

U
okviru ovog poglavlja nije uključena izgradnja komunalne infrastrukture u
okviru projekta izgradnje gospodarske zone Vukovar, projekta izgradnje
infrastrukture u slobodnim zonama na području Grada Vukovara, te zonama malog
gospodarstva, koji su navedeni u okviru poglavlja 4.1. (Obnova i razvitak
gospodarstva).

4.6.1.
Vodoopskrba i odvodnja

**Nastavak
izgradnje kanalizacijskih kolektora**

Izgradnja
sustava odvodnje je od vitalnog značaja za Grad Vukovar, koji nema riješenu
kanalizacijsku odvodnju na cca 50% gradskog područja.26 Izgradnjom kanalizacijskih
kolektora pred­viđena je izgradnja 6 km kanalizacije, a obuhvaćena je izgrad­nja
dijela novog kolektora B1, uličnih kolektora Vukovara, uličnih kolektora
podsustava E, D i Lužac

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo i Grad Vukovar (Vodovod Grada Vukovara) |
| U SURADNJI SA: | Hrvatske vode |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatske vode, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak realizacije) 2004. – 2008. g. |

**Završetak uređaja za obradu pitke vode u
Borovo naselju**

Kako se Vukovar opskrbljuje vodom za piće iz otvorenog
vodotoka Dunava, kod eventualnog zagađenja može doći do zabrane korištenja vode
za piće, zbog nepostojanja alternativne opskrbe pitkom vodom. Projekt izgradnje
uređaja za obradu pitke vode u Borovo naselju je započet krajem 80-tih godina i
potrebno ga je završiti, a treba služiti za preradu podzemne vode budući da
podzemna voda svojom kvalitetom ne zadovoljava kriterijima iz Pravilnika o
zdravstvenoj ispravnosti vode za piće.27 Do početka rata su izbušeni zdenci, izgrađen je
priključni cjevovod i započeta je izgradnja objekta. Objekt je potrebno
sanirati, završiti njegovu izgradnju i opremiti ga tehnološkom opremom.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Hrvatske vode |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatske vode, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar (Vodovod Grada Vukovara) i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | izrada projektne dokumentacije 2004., provedba 2005. – 2008. g. |

**Nastavak
sanacije vodovodne mreže**

Zbog
posljedica ratnih razaranja, oštećenja cijevi uslijed detonacija (poglavito
izgrađenih od krutih materijala) i dotrajalosti, svakodnevno dolazi do velikih
gubitaka vode na sustavu. Stoga je sanacija vodovodne mreže jedan od prioriteta
u području komunalne infrastrukture.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar (Vodovod Grada Vukovara) |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Hrvatske vode |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2008. g. |

**Sanacija
vodovodne i kanalizacijske mreže u industrijskom području Borovo naselje**

Vodovodna
i kanalizacijska mreža Borova naselja nalazi se dijelom na industrijskom
području Borova d.d., na koje se nadovezuju Gospodarska zona i Slobodna zona
Vukovar. S obzirom na nove potrošače unutar industrijskog područja Borova d.d.,
potrebno je izgraditi osnovnu vodovodnu i kanalizacijsku mrežu, te krajnjim
potrošačima omogućiti direktne priključke.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar (Vodovod grada Vukovara) |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Hrvatske vode, Borovo d.d. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | izrada projektne dokumentacije 2004., provedba 2005. – 2008. g. |

if !supportEmptyParas endif

4.6.2.
Elektrifikacija

Elektrifikacija
Grada Vukovara provodi se u skladu sa razvojnim planovima Hrvatske
elektroprivrede. Elektrifikacija velikih industrijskih područja poput
Gospodarske zone i slobodnih zona obuhvaćena je u poglavlju 4.1. (Obnova i
razvitak gospodarstva).

Dok se izgradnja novih elektroenergetskih objekata
odvijala zadovoljavajućim tempom, značajni problem još uvijek predstav­ljaju
oštećeni objekti (trafostanice i dr.) koje je nužno obnoviti.

Na području industrijskog područja u Borovo naselju,
s obzirom na nove potrošače (kupce parcela) u krugu tvornice Borovo d.d. u
Vukovaru, potrebno je izvršiti sanaciju elektroenergetskog sustava uključujući
preraspodjelu postojeće mreže na više prik­ljučaka (potrošača) direktno na
mrežu Hrvatske elektroprivrede. Projekt treba sadržavati model napajanja
cijelog područja, uklju­čujući način preuzimanja transformatorskih postrojenja
i kabelske mreže od strane Hrvatske elektroprivrede, te dovođenje električne energije
na »prag potrošača« gdje će se instalirati mjerna mjesta.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| NOSITELJ: | | Hrvatska elektroprivreda |  |
| U SURADNJI SA: | | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Slobodna zona Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Borovo d.d. |  |
| NAČIN FINANCIRANJA: | | Hrvatska elektroprivreda, Fond za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |  |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2007. g. | | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |
endif

4.6.3.
Toplifikacija

**Rekonstrukcija
vrelovoda**

Tijekom
obnove je stavljena u funkciju prijeratna trasa vrelovoda izgrađenog prije više
od 20 godina, koja je tijekom rata bila djelomično oštećena, a kako nije bio u
funkciji tijekom okupacije, dodatno je oštećena korozijom. Vrelovode u užem
centru grada, od kotlovnica do podstanica, neophodno je zamijeniti novim
cijevima, što je preduvjet za daljnju nesmetanu isporuku toplinske energije.
Potrebno je izvršiti zamjenu toplovoda cijele trase ukupne duljine 1.500 m, od
čega 1050 m za trasu kotlovnica Vuka – Olajnica (1. faza), 150 m za trasu
kotlovnica Vuka - J. J. Strossmayera 5b (2. faza), te 300 m za trasu kotlovnica
Blok centar – kotlovnica Vuka (3. faza). Ove trase omogućuju isporuku toplinske
energije za cca 600 stanova i poslovnih prostora u zim­skom periodu.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo i Grad Vukovar (Tehnostan d.o.o. Vukovar) |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Dokumentacija u izradi, provedba 2004. g. |

**Rekonstrukcija
toplinskih podstanica**

Toplinske
podstanice su tijekom obnove osposobljene za osnovnu funkciju. Njihova izvedba
je direktna (podstanice su direktno spojene na sustav distribucije), što može
dovesti do velikih gubitaka energije u slučaju havarije na bilo kojem mjestu u
sustavu grijanja (primarne mreže). Stoga je neophodno izvršiti rekonstrukciju
toplinskih podstanica, uz ugradnju nove opreme i uređaja, uključujući prepravke
s direktnog na indirektni tip izved­be. Ovaj projekt obuhvaća sljedećih 8
podstanica: Olajnica 5, Olajnica 6, Olajnica 12, Olajnica bb, Županijska 106,
Županijska 110, Županijska 114 i J. J. Strossmayera 5b.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo i Grad Vukovar (Tehnostan d.o.o. Vukovar) |
| U SURADNJI SA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2004., provedba 2005. – 2008. g. |

**Rekonstrukcija
kotlovnica**

Kotlovnica
D-6 (Županijska 96) je stara preko 30 godina, a uz nužne popravke stavljena je
u funkciju 1999. godine. Budući da je dotrajala i malog kapaciteta u odnosu na
objekte koji su priključeni na nju, potrebna je zamjena 2 postojeća kotla
novima, većeg kapaciteta. Kotlovnica D-2 (Dunavska 5) je obnovljena i stavljena
u funkciju 1998. godine, međutim kako je pri završetku obnova objekata koji će
se priključiti na nju (Zgrada Županije i drugi potrošači), potrebno je povećati
kapacitet kotlovnice, tj. 2 postojeća kotla zamijeniti novima, većeg
kapaciteta, radi dovoljnog osiguranja toplinske energije.

Za obje kotlovnice potrebno je izvršiti zamjenu
kotlova i rekonstrukciju kotlovnica (prilagodbu instalacije većim kotlovima)
radi osiguranja kapaciteta za zagrijavanje postojećih i budućih višestambenih i
poslovnih zgrada. Projekt po mogućnosti treba predvidjeti plinofikaciju
kotlovnica.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Grad Vukovar (Tehnostan d.o.o. Vukovar) |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Projektna dokumentacija izrađena – radovi u tijeku, provedba – 2004. g. |

4.6.4.
Plinofikacija grada

**Plinofikacija
grada – nastavak radova**

Plinofikaciju
grada provodi ovlašteni koncesionar temeljem ugovora s Gradom Vukovarom. Do
početka lipnja 2003. godine izgrađeno je oko 60 km plinske mreže (48%), uz
priključenje više od 900 potrošača na plinsku mrežu. Do završetka godine
planira se ostvarenje novih 1000 priključaka.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ovlašteni koncesionar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Izvori naplate ovlaštenog koncesionara, Fond za regionalni razvoj i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. – 2008. g. |

**Plinofikacija industrijskog područja u Borovo
naselju**

Na dijelu industrijskog područja Borova d.d.
izgrađuju se Gospodarska i Slobodna zona, a ujedno i u tvorničkom krugu Borova
d.d. ima novih potrošača koji još uvijek nisu izdvojeni iz sustava Borova d.d.,
stoga je na širem industrijskom području potrebno provesti plinofikaciju s
instalacijom novih mjernih mjesta.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ovlašteni koncesionar |
| U SURADNJI SA: | Grad Vukovar, Borovo d.d. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Izvori naplate ovlaštenog koncesionara, Fond za regionalni razvoj, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2004. g., radovi 2005. – 2008. g. |

4.6.5.
Ostale komunalne djelatnosti

**Sanacija
komunalnih deponija i rješavanje dugoročnog odlaganja otpada**

Na
području Grada Vukovara egzistira više deponija gra­đevinskog otpada, koje
potječu od uklanjanja ruševina devastiranih objekata tijekom obnove. Gradsku deponiju
građevinskog otpada (bivša Ciglana) potrebno je preseliti na područje iza
sadašnje, a između očišćenog prostora i ceste treba prokopati kanal.

Ujedno
se predviđa rješavanje dugoročnog odlaganja otpada (Petrovačka dola i dr.),
kojim bi se uklonile odnosno sanirale ilegalne deponije otpada.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar (Komunalac d.o.o. Vukovar) |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar, Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2007. g. |

**Uređenje
gradskih groblja**

Sva
groblja u Gradu Vukovaru su teško oštećena tijekom Domovinskog rata, te
kasnijom devastacijom i neodržavanjem. Potrebno je uložiti znatna sredstva u
njihovu sanaciju, što obuhvaća uređenje ograda, staza, prilaznih cesta,
hortikulture i objekata te nabavu opreme (hladnjače).

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Komunalac d.o.o., Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2006. g. |

**Opremanje
gradskog poduzeća za komunalne djelatnosti**

Komunalac
d.o.o. je posljednjih godina orijentiran na uklanjanje ruševina u Gradu, u
skladu s postojećom situacijom i potrebama. Za uobičajene aktivnosti komunalnog
poduzeća potrebna je nabava vozila za čišćenje i pranje ulica, u svrhu odr­žavanja
čistoće ulica i nogostupa u Gradu Vukovaru. Ujedno je neophodno uz obnovljenu
upravnu zgradu Komunalca d.o.o., Vukovar uređenje prilaznih cesta i izgradnja
nadstrešnica za strojeve i vozila.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Komunalac d.o.o. Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. g. |

4.7. Promet

4.7.1.
Izrada prometne studije

Za
poboljšanje sigurnosti prometa u Gradu Vukovaru potreban je dokument koji na sveobuhvatan
način određuje temeljne pravce razvoja prometne infrastrukure na području
grada.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2005. – 2006. g. |

4.7.2.
Riječni promet – razvoj Luke na Dunavu

S
obzirom na prostornu ograničenost Luke na Dunavu, što se posebno odnosi na
nedostatak skladišnog i manipulativnog prostora, te slabu opremljenost
pretovarnim uređajima, potrebna su značajna ulaganja u razvoj Luke. Budući da
se Gospodarska zona i Slobodna zona Vukovar naslanjaju na aktivnosti Luke,
potrebno je što prije osposobiti Luku za pretovar veće količine robe, kako ne
bi uskoro postala usko grlo razvitka Vukovarskog gospodarstva.

**Sanacija
i nabava opreme**

Za
daljnje poslovanje Luke Vukovar potrebno je izvršiti sanaciju postojeće i
nabavu nove opreme, kako Luka ne bi uskoro postala usko grlo u pretovaru roba,
odnosno bila prinuđena odbijati terete u pretovaru roba. Prioritetni su:

•
sanacija dizalica ganz 5/6 t

•
nabava opreme: viličar za pretovar kontejnera, utovarivač, AKV kliješta, kolska
vaga i mosna kamionska vaga, spremnik za gorivo

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Luka Vukovar d.o.o. |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2005. g. |

**Izgradnja
skladišnih kapaciteta**

Već
sada raspoloživi prostor zatvorenog i otvorenog skladiš­ta predstavlja
ograničavajući faktor u pretovaru i prijemu roba, stoga je neophodno izgraditi odgovarajuće
skladišne kapacitete, čija će veličina i vrsta biti utvrđena Master planom luke
Vukovar.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Lučka uprava Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2006. g. |

**Izrada
Razvojne studije Luke na Dunavu (tzv. Master plan)**

Luka u
Vukovaru kao međunarodna luka i luka od interesa za Republiku Hrvatsku mora
udovoljiti međunarodnim kriterijima kako bi zadržala taj status. To znači
eliminiranje postojećih prostornih ograničenja razvoja luke, eliminiranje
nedostataka kapaciteta i tehnološka obnova u skladu sa transportnom potražnjom,
tržnim uvjetima i održivim razvojem. Lučka uprava Vukovar je krajem 2003.
godine raspisala natječaj za izradu Master plana razvoja Luke na Dunavu, kojim
će se odrediti mogući pravci razvoja luke, identificirati mikro-lokalitete i
predložiti moguće varijante.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Lučka uprava Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo pomorstva, prometa i veza |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. g. |

**Razvoj
Luke na Dunavu**

Provedba
Razvojnog plana luke na Dunavu predviđa izgrad­nju terminala za rasute terete, terminala
za žitarice i terminala za kontejnerski/RO-RO promet, s pripadajućom
infrastrukturom i opremom prema Master planu.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Lučka uprava Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, Fond za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2005. – 2008. g. |

4.7.3.
Cestovni promet

U
okviru cestovnih prometnica izdvojeno je nekoliko prioriteta koji će značajno doprinijeti
poboljšanju sigurnosti prometa u Gradu Vukovaru, dok se obnova i održavanja
cestovnih prometnica odvija u okviru godišnjih planova građenja i održavanja
državnih, županijskih i lokalnih cesta.

**Izgradnja
gradske obilaznice**

Za
poboljšanje sigurnosti prometa i prometnog rasterećenja u samom gradu, potrebna
je izgradnja gradske zaobilaznice, što je ujedno i najveći kapitalni objekt
prometne infrastrukture.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Hrvatske ceste |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatske ceste i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2005.g., provedba 2006. – 2008. g. |

**Nastavak
izgradnje glavne prometnice**

Krajem
2003. godine započinje obnova glavne cestovne prometnice koja povezuje Vukovar
od željezničkog kolodvora do Memorijalnog groblja žrtava Domovinskog rata,
ukupne dužine 5 km i ukupne vrijednosti 16 mil. kuna. U prvoj fazi obnavlja se
dio do Vodotornja u vrijednosti 9,5 mil. kuna.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak provedbe) 2004. |

**Izgradnja
spojne ceste na Olajnici**

Izgradnjom
spojne ceste ostvaruje se najkraća prometna veza središta grada s budućom obilaznicom.
Na taj se način poboljšava sigurnost u prometu i rješava problem prometnog
preopterećenja glavne cestovne prometnice u Gradu Vukovaru.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatske ceste, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2005. g., provedba 2006. |

**Izmještanje
i izgradnja gradskog autobusnog kolodvora**

Autobusni
kolodvor je smješten u strogom centru Grada i smatra se privremenim rješenjem. Nakon
izgradnje gradske zaobilaznice, nužno je autobusni kolodvor izmjestiti na novu
lokaciju.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2006. g., provedba 2007. g. |

**Izgradnja prometnog čvora kod ulaza u Luku**

Trenutno rješenje prometnog čvora na križanju glavne
cestov­ne prometnice sa prilaznom cestom prema Luci Vukovar, predstav­lja
realnu opasnost od prometnih nesreća, te otežava manipulaciju teretnih vozila
pri uključivanju na glavnu cestovnu prometnicu. Neophodno je izgraditi
odgovarajuće prometno križanje.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Hrvatske ceste |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatske ceste, Fond za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2005. g., provedba 2006. g. |

**Izgradnja i obnova cestovne svjetlosne
signalizacije**

Iz razloga poboljšanja sigurnosti prometa, na
pojedinim cestovnim raskrižjima neophodno je postaviti cestovnu svjetlosnu
signalizaciju (semafore). Projekt obuhvaća: Državnu cestu D2 – izlazak Lužac,
Duga ulica – Petra Preradovića i Vladimira Nazora – Dr. Franje Tuđmana.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Grad Vukovar |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. g. |

4.7.4.
Željeznički promet

Problematika
obnove željezničkog prometa u kontekstu obnove i razvoja Grada Vukovara mora se
sagledavati u sprezi sa geoprometnom povezanošću sa Vukovarsko-srijemskom
županijom obzirom da je tek tako moguće sagledati utjecaj i značenje prometa za
gospodarski i opći razvoj Grada Vukovara. U okviru planova obnove željezničkog
prometa od značenja za Grad Vukovar je nastavak sanacije željezničkih pruga na
relacijama prema Vinkovcima, kao jednom od najznačajnijih željezničkih čvorišta
u Hrvatskoj, te prema susjednim zemljama.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Hrvatske željeznice |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatske željeznice |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

4.8.
Obnova i opremanje objekata u funkciji obrazovanja

Obnovu
školskih objekata na području Grada Vukovara vodi Ministarstvo za javne radove,
obnovu i graditeljstvo, a financira se iz CEB programa, prema kojem se polovina
sredstava osigurava iz državnog proračuna, a polovina kreditom Razvojne banke
Vijeća Europe. U ovaj program je uključeno i opremanje objekata te vanjsko
uređenje. U tijeku su aktivnosti obnove po projektu CEB 5, kojim se po
prioritetima Ministarstva prosvjete i športa planira obnoviti Peta osnovna
škola Vukovar, za koju je u fazi izrada projektne dokumentacije.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Grad Vukovar, Ministarstvo prosvjete i športa |
| NAČIN FINANCIRANJA: | CEB i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

Obnova predškolskih objekata i objekata visokoškolskih
ustanova se, u skladu sa prioritetima, financira i direktno iz državnog
proračuna, a provodi se u okviru aktivnosti Ministarstvo za javne radove,
obnovu i graditeljstvo.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo prosvjete i športa, Ministarstvo kulture, Vukovarsko-sri­jem­ska županija, Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo prosvjete i športa, Ministarstvo kulture, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Vukovarsko-srijemska žu­panija, Grad Vukovar |
| ROK PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

4.8.1.
Obnova Palače Jirkovsky za smještaj dislociranih studija

Palača
Jirkovsky (Zgrada Ekonomske škole) je izgrađena 1874. godine kao jednokatna
palača za Sofiju i Josipa Jirkovskog. Palaču je kupio grof Eltz, te je krajem
stoljeća s njene desne strane dogradio manju katnicu identično oblikovanih
pročelja (kasnije Viša ekonomska škola). Kompleks je kao potencijalni spomenik
zaštićen, te je u postupku obnove nužno poštovati povijesne vrijednosti palače.
U postupku obnove u cijelosti je sanirano krilo desno od kolnog ulaza, gdje je
danas smješteno sjedište Ureda državne uprave, dok je lijevo krilo djelomično
sanirano i adaptirano u školski prostor u kojem je donedavno bila smještena
Gimnazija. Radi neadekvatno osposobljenog i opremljenog prostora, Gimnazija je
nedavno preseljena u drugi odgovarajući prostor. Obzirom da je Sveučilište u
Osijeku otvorilo dislocirane studije u Vukovaru, a bez odgovarajućeg smještaja,
potrebno je adaptirati i rekonstruirati cjelokupni prostor Palače Jirkovsky u
prostor namijenjen Sveučilištu J. J. Strossmayera iz Osijeka, te ga adekvatno
opremiti. Projektiranje za objekt je u tijeku.

4.8.2.
Obnova Četvrte osnovne škole

Objekt
Četvrte osnovne škole oštećen je u ratu i nije bio uključen u Program obnove.
Neophodno je izvršiti obnovu vanjskog dijela zgrade sa sanacijom svih
instalacija, popravak i uređenje školske kuhinje, opremanje športske dvorane,
postav­ljanje ograde oko školskog prostora i športskih terena. Za kvalitetnije
održavanje nastave potrebno je i opremiti informatičku učionicu, te kabinete za
fiziku, biologiju i kemiju.

4.8.3.
Obnova Šeste osnovne škole Vukovar Područne škole Lipovača

Područna
škola Lipovača Šeste osnovne škole nije bila uklju­čena u Program obnove, te je
u narednom razdoblju neophod­na sanacija zgrade, što uključuje sanaciju
krovišta, stolarije, vodovoda, kanalizacije, sanitarnog čvora, uređenje
dvorišta i ograde, te opremanje učionice.

4.8.4.
Obnova Druge srednje škole

Druga
srednja škola u Borovo naselju je tijekom Domovinskog rata pretrpila znatna
oštećenja. Objekt je saniran, ali se koristi uz velike poteškoće i neadekvatne
uvjete za nastavu. Neophodno je izvršiti adaptaciju i rekonstrukciju objekta
Druge srednje škole Vukovar.

4.8.5.
Preuređenje Đačkog doma u Studentski dom u Borovo naselju

Nekadašnji
Đački dom za školovanje stručnog kadra za potrebe nekadašnjeg »Kombinata
Borovo« izgubio je svoju funkciju, a obzirom na otvaranje odjela u Vukovaru od
strane Sveučilišta J. J. Strossmayera iz Osijeka i stručni studiji veleučilišta
u Splitu, te potrebom za smještajem studenata u Vukovaru, ovaj objekt idealna
je lokacija za Studentski dom. Objekt je oštećen ratnim razaranjima, te je
potrebno izvršiti adaptaciju i opremanje za buduću namjenu, što obuhvaća
popravak krovne konstrukcije, sanaciju stropova, te radove na potpunom uređenju
postojećih objekata za prenamjenu iz đačkog u student­ski dom. U postojećim
zgradama potrebno je preurediti i opremiti sanitarne čvorove, spremišta,
kuhinju, blagovaonu, perionicu i sušionicu rublja, spavaće, dnevne i uredske
prostorije i sobu za dežurstvo.

4.8.6.
Izgradnja učeničkog i studentskog doma u Vukovaru

Otvaranjem
dislociranih studija u Gradu Vukovaru ukazala se potreba za smještajem
studenata i učenika, te je potrebno izgraditi novi objekt u užem središtu
grada. Prijedlogom je predviđena izrada projektne dokumentacije i izgradnja
novog objekta, kojim bi se riješio problem nedostatnog smještaja studenata i
učenika na području Grada Vukovara.

4.8.7.
Izgradnja objekta za radionicu u sklopu Osnovne škole Josipa Matoša

Objekt
Osnovne škole Josipa Matoša (nekad: Specijalna osnovna škola Vukovar) je
dovršen, a s odgojno-obrazovnim radom je započeo 1. rujna 2002. godine. Obzirom
da Osnovna škola Josipa Matoša, Vukovar radi po nastavnom planu i programu s
posebnostima za učenike s većim teškoćama u razvoju, a učenici imaju pravo
polaziti školu do 21. godine života, potrebno je provoditi i osposobljavanje za
rad. U matičnom objektu škole nema prostora za radionice, stoga je neophodna
izgradnja novog objekta pored postojećeg, kako bi se u njemu izgradile
radionice i provodilo radno osposobljavanje učenika.

4.8.8.
Proširenje objekta Sedme osnovne škole

Povećanjem
broja učenika i knjižnog fonda u Sedmoj osnov­noj školi Vukovar ukazala se
potreba za većim prostorom za smještaj školske knjižnice. Obzirom da nijedan
prostor u školi ne zadovoljava propisan standard za školsku knjižnicu, a
postoji donator koji će financirati opremanje knjižnice namještajem, knjigama,
AV tehnikom, računalima itd., potrebno je dograditi novi. Za potrebe pripreme i
podjele mliječnog obroka učenicima potrebno je proširiti sadašnji prostor
kuhinje i blagovaonice. Tako­đer se ukazala i potreba za izgradnjom spremišta
za alat u dvo­rištu škole, te stana za domara, obzirom da zbog nedostatka
noćnog nadzora i neosvijetljenosti zgrade i dvorišta, škola trpi svakodnevne
štete na zgradi škole, imovini i okolišu škole. Također je zbog povećanja
potreba nužna i sanacija područnih razrednih odjela u Sotinu, te stare školske
zgrade s prenamjenom u športsku dvoranu, čitaonicu i knjižnicu.

4.8.9.
Izgradnja i opremanje objekta Dječjeg vrtića Vukovar I

Dječji
vrtić Vukovar I ima u Gradu Vukovaru tri objekta koji su u didaktičkom
standardu, međutim zbog povećanog broja djece predškolskog uzrasta pojavila se
potreba za proširenjem, odnosno izgradnjom novog objekta. Grad Vukovar je za
izgrad­nju novog objekta odobrio čestice u Županijskoj ulici u Vukovaru. Nakon
izgradnje objekta, potrebno ga je opremiti s namješ­tajem i didaktom, urediti
dječje igralište s opremom i urediti okoliš.

4.8.10.
Opremanje obnovljenih objekata i uređenje okoliša

**Gimnazija
Vukovar**

Gimnazija
Vukovar nije u potpunosti opremljena namješta­jem, a uopće nije opremljena
nastavnim pomagalima i opremom u kabinetima, te je nužno opremanje istih da bi
se mogla odvijati kvalitetna nastava. Prioritetno je opremanje kabineta fizike
i informatike s potrebnim namještajem te opremanje kabineta fizike, kemije i
biologije s potrebnim instrumentima i pomagalima.

**Sedma
osnovna škola Vukovar**

Sedmoj osnovnoj
školi nužno je opremanje potrebnim sredstvima neophodnim za realizaciju
nastavnog plana i programa i odgojne zadaće škole, a prioritetno je opremanje
kabineta fizike, sportske dvorane, te nabava instrumenata za glazbenu kulturu.

**Šesta
osnovna škola Vukovar**

Šestoj
osnovnoj školi Vukovar, radi podizanja kvalitete obrazovanja, nužno je
opremanje nastavnim sredstvima i pomagalima za kabinete za fiziku, kemiju,
informatiku, tehničku kulturu, te opremanje knjižnice. Opremanje istim
nastavnim sredstvima i pomagalima nije bilo izvršeno u okviru Programa obnove,
kao niti uređenje okoliša same škole i obnova vanjskih športskih terena.

**Osnovna
škola Josipa Matoša, Vukovar**

Obzirom
da Osnovna škola Josipa Matoša (nekad: Specijalna osnovna škola Vukovar) radi
po nastavnom planu i programu s posebnostima za učenike s većim teškoćama u
razvoju gdje je tjelesno-zdravstvena kultura jedan od najvažnijih nastavnih
predmeta, neophodna je specifična oprema. Stoga se planira opremiti dvorana za
tjelesno-zdravstvenu kulturu, što uključuje osnovnu športsku opremu, zaštitne
mreže za staklene površine i zaštitu na radijatorima u dvorani. Također je
neophodna nabava opreme za tehničku kulturu, budući da učenici imaju pravo
polaziti školu do 21. godine života, a putem tog predmeta se provodi
osposobljavanje za rad (radni odgoj) što je bitno u daljnjem životu ovih
učenika.

**Prva
srednja škola Vukovar**

Objekt
Prve srednje škole Vukovar obnovljen je, ali ne posjeduje odgovarajuća nastavna
sredstva za kvalitetno izvođenje nastave. Školi je neophodna osnovna oprema,
kao što su računala, namještaj (stolice, stolovi, nastavnički stolovi), pisaći
strojevi, fotokopirni stroj.

**Druga
osnovna škola Vukovar**

Druga
osnovna škola Vukovar posjeduje neadekvatno igralište, koje je potrebno
urediti, te izgraditi još jedno. Također je nužno oba igrališta ograditi i
odvojiti od parkirališta za automobile, urediti parkiralište za djelatnike
škole i izgraditi ugibalište za školski autobus.

**Treća osnovna škola Vukovar**

Objekt Treće osnovne škole Vukovar obnovljen je, ali
je potrebno uređenje školskog okoliša, u sklopu kojeg je i školski eko vrt, te
opremanje knjižnice, čitaonice i školskih ureda, nabava zaštitnih folija (za
prozore), opreme za školski razglas i kompjutorsku učionicu za poboljšanje
metodike nastave.

**Peta osnovna škola Vukovar**

Peta osnovna škola Vukovar obnavlja se iz sredstava
CEB programa, a obnovom je obuhvaćena školska zgrada i opremanje školskim
namještajem. Potrebno je realizirati dodatne sadržaje neophodne za cjelokupan
rad škole, kao što su uređenje okoliša škole, vanjskih športskih terena ispred
škole, ograda oko školskih igrališta i travnatog terena bočno od športske
dvorane, te osvjetljenje športskih igrališta i okoliša škole.

**Uređenje okoliša Dječjeg vrtića Vukovar II**

Radi sigurnosti djece potrebna je izgradnja nove
ograde oko vrtića, obzirom da je sadašnja privremeno sanirana, ali još uvijek
vrlo oštećena i u fazi urušavanja. Projektom je predviđeno i saniranje
prilaznog ulaza vrtiću koji je uništen čestim radovima na instalacijama.

4.9. Zdravstvo i socijalna skrb

4.9.1.
Nastavak obnove, opremanje i uređenje Opće bolnice Vukovar

Obnova
Opće bolnice Vukovar je do danas obuhvatila parcijalnu obnovu pojedinih
dijelova objekata bolničkog kruga, a Programom donacijske obnove je započeta
obnova Vile Knoll u krugu bolnice. Tijekom ovog petogodišnjeg perioda predviđa
se nastavak radova na saniranju objekata, uređenju prostora i opremanju, a u
okviru projekata koji slijede u nastavku.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo i Ministarstvo zdravstva |
| U SURADNJI SA: | Ministarstvo kulture, Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, Ministarstvo rada i socijalne skrbi, Vukovarsko-srijemska županija, Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo zdrav­stva, Vukovarsko-srijemska županija, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| ROK PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

**Izgradnja bolničke poliklinike**

U krugu bolnice predviđa se izgradnja Bolničke
poliklinike, u svrhu izmještaja pojedinih specijalističkih ambulanti s
bolničkih odjela, a time grupiranjem svih specijalističkih ordinacija.

**Nastavak obnove vile Knoll**

Vila Knoll je zaštićeni spomenik kulture C (III)
kategorije, a izgrađena je u oblicima ranog historicizma (oko 1860.g.) kao
reprezentativna vila. Zgrada je pretrpila velika oštećenja u Domovinskom ratu,
a izvršena je prva faza obnove u sklopu Donacijskog programa obnove objekata
javne namjene. Tijekom 2003. i 2004. godine predviđen je nastavak obnove.
Sklopljen je ugovor s izvoditeljem radova, a ukupna vrijednost investicije je
4.500.000,00 kn netto.

**Obnova praonice rublja**

U podrumu stare zgrade bolnice se nalazi praonica
rublja, a obnovom podruma riješio bi se prostorni smještaj za druge sadržaje.
Projekt bi trebao sadržavati građevinske radove, ventilaciju, grijanje,
kanalizaciju, vodovod i električnu instalaciju.

**Zamjena vanjske stolarije**

Na zgradi Hitne pomoći neophodna je zamjena vanjske
stolarije, jer je postojeća stara i dotrajala. Ovim projektom bi se osigurala
adekvatnija zdravstvena usluga pacijentima i omogućili bolji radni uvjeti.

**Izgradnja Muzeja žrtvama Domovinskog rata**

U nekadašnjoj Upravnoj zgradi bolnice, koja je jednim
dijelom spomenik kulture, predlaže se izgradnja Muzeja žrtvama Domovinskog rata
koji su liječeni ili nestali iz bolnice, u okviru kojeg bi se mogla izložiti
bogata dokumentacija o Domovinskom ratu koju posjeduje bolnica.

**Izgradnja stambene zgrade za liječnike**

U produžetku objekta muzeja Domovinskog rata
predviđena je stambena zgrada za djelatnike bolnice, odnosno za smještaj
liječnika – specijalizanata, čime bi se riješio problem odlaska mladog kadra iz
Vukovara.

**Uređenje potkrovlja Opće bolnice u Vukovaru**

Uređenjem potkrovlja bi se osposobio treći kat zgrade
Nove bolnice i proširio kapacitet bolnice za smještaj pacijenata, a samim tim u
bolničkim sobama bi se omogućio veći komfor. Projekt bi trebao sadržavati
izgradnju bolničkog dizala do trećeg kata, proširenje unutarnje infrastrukture
na treći kat, gradnju bolničkih soba i drugih zdravstvenih sadržaja, te
opremanje odjela medicinskom i ostalom opremom.

**Uređenje bolničkog kruga**

Uređenje
bolničkog kruga obuhvaća uređenje zelenih povr­šina, prilaznih puteva, parkirališta
unutar kruga bolnice i izvan kruga bolnice, te parka oko Vile Knoll. Potrebna
je izrada projektne dokumentacije, ishodovanje potrebnih suglasnosti od
nadležnih tijela, građevinski i drugi radovi.

**Uređenje
unutarnje infrastrukture unutar bolničkih objekata**

Kako bi
se postigla kvalitetnija razina pružanja zdravstvenih usluga za korisnike
usluga, neophodno je urediti cjelokupnu infrastrukturu unutar bolničkih
objekata. Projekt bi sadržavao obnovu instalacija grijanja, vodovoda,
kanalizacije, struje, tehničkih plinova i rekonstrukciju postojećih dizala. S
obzirom da se radi o bolničkom objektu koji mora funkcionirati i za vrijeme
obnove, obnovu je potrebno provoditi u fazama.

**Izrada
informatičke mreže**

U
okviru ovog projekta potrebno je izvršiti povezivanje kabelskom mrežom
pojedinih objekata unutar bolnice, a zatim ih i povezati na centralni
informatički sustav. U prvoj fazi predviđa se izgradnja mrežne infrastrukture,
instalacija centralnog računala (servera), povezivanje u postojeću mrežu
računalnih sustava, te povezivanje ostalih radnih stanica u mrežu. U drugoj
fazi potrebno je na postojeći kabelski sustav postepeno povezivati ostale
službe, povezivati u mrežu medicinsku opremu koja se zasniva na računalnoj
tehnologiji, te omogućiti pristup javnim servisima.

4.9.2.
Izgradnja objekta za Centar za socijalnu skrb i nabava opreme

Centar
za socijalnu skrb Vukovar od osnivanja djeluje u iznajmljenom prostoru, koji je
neuvjetan s obzirom na specifičnost djelatnosti. Izgradnja nove zgrade Centra
za socijalnu skrb u Vukovaru (na lokaciji pored zgrade Vukovarsko-srijemske
županije) je u nadležnosti Ministarstva rada i socijalne skrbi, a izgrad­nja je
u tijeku, te se krajem 2003. g. očekuje završetak građe­vinskih radova. U
sadašnjim uvjetima rada Centra za socijalnu skrb je potrebno nabaviti osnovna
sredstva koja bi doprinijela kvalitetnijem i efikasnijem funkcioniranju Centra.
Prioritet je nabava terenskih vozila, koja bi poslužila u svrhu terenskog
obilaska štićenika na području mjesne nadležnosti Centra, te uredske opreme.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo rada i socijalne skrbi | |  |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo rada i socijalne skrbi, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara | |  |
| ROK PROVEDBE: | | 2004. g. | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |
endif

4.9.3.
Unutrašnje uređenja Doma zdravlja Vukovar

U objektu
Doma zdravlja Vukovar (Sajmište br. 1) trenutno je smještena Porezna uprava.
Obzirom da je zgrada u kojoj će se premjestiti Porezna uprava u tijeku obnove,
nakon preuzimanja cijelog objekta Doma zdravlja u Vukovaru potrebno je urediti
radne prostorije i čekaonice, što podrazumijeva zidarske, kera­mičarske i
ličilačke radove. Također je potrebno postavljanje klima uređaja u radne
prostorije objekata primarne zdravstvene zaštite u Vukovaru uključujući objekt
u Borovo naselju, te je potrebna oprema za pojedine jedinice, zubotehnički
laboratorij i Hitnu medicinsku pomoć.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo zdravstva |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo zdravstva, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2005. g. |

4.9.4.
Izgradnja objekta Doma umirovljenika u Vukovaru

Dom
umirovljenika u Vukovaru je u ratu potpuno uništen i ne postoji mogućnost
saniranja. S obzirom na veliku potrebu za radom ovakve institucije koja će skrbiti
o mnogobrojnim umirov­ljenicima u Vukovaru, tijekom 2003. godine započela je
izgradnja novog objekta Doma umirovljenika u Vukovaru, koja se nastavlja i
tijekom 2004. godine.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo rada i socijalne skrbi |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo rada i socijalne skrbi, donator |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak realizacije) 2004. g. |

4.9.5.
Izgradnja objekta za smještaj HZZO – Ispostavu Vukovar

Sadašnji
prostor Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Ispostave Vukovar (u Ul. B.
Zadre) nije uvjetan za sve veći broj osiguranika, niti za kvalitetan rad
uposlenika. U nedostatku prostora i prilaza prostorijama HZZO-a, građani su
prisiljeni stajati na vanjskim (požarnim) stepenicama u redovima bez obzira na
godišnje doba. Hitno je potrebna kupnja ili izgradnja poslovnog prostora za
smještaj HZZO Ispostavu u Vukovaru, za koji će HZZO kupiti građevinsku parcelu
za gradnju objekta. Ovim projektom predviđa se izgradnja objekta, ili obnova
postojećeg nakon razmatranja takve solucije s nadležnim institucijama.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | Izrada projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2005. g. |

4.9.6.
Izgradnja objekta Zavoda za javno zdravstvo Ispostavu Vukovar

U Ispostavi
Zavoda za javno zdravstvo u Vukovaru organiziran je rad triju djelatnosti:
službe za epidemiologiju, školsku medicinu i mikrobiologiju. Službe za
epidemiologiju i školsku medicinu su trenutno smještene u iznajmljenom
prostoru, dok je mikrobiologija smještena u neadekvatnom prostoru u bolnici.
Nakon dogovora o predloženim rješenjima za smještaj djelatnosti Zavoda, ovim
projektom je predviđena obnova i prenamjena prostora, te nabava opreme za rad
Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, Ispostavu Vukovar.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2005. g. |

if !supportEmptyParas endif

4.9.7.
Izgradnja ambulante na Mitnici

S
obzirom na velik broj stanovnika na Mitnici, neophodna je izgradnja zdravstvene
ambulante i zubne ordinacije. Ovaj dio grada uz obnovljene privatne kuće nema
nikakvih javnih sadržaja, osim osnovne škole i vrtića (koji je prekapacitiran).

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2005. – 2006. g. |

4.9.8.
Sanacija ambulante na Trpinjskoj cesti

Obzirom
na veliki broj stanovnika na području Trpinjske ceste i naselja koja
gravitiraju tom području, neophodno je izvršiti sanaciju zdravstvene ambulante koja
se nalazi na Trpinjskoj cesti uz dom mjesnog odbora.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| U SURADNJI SA: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Grad Vukovar |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2005. – 2006. g. |

if !supportEmptyParas endif

4.10. Obnova spomenika kulture i objekti javne
namjene

Sukladno
obvezama zaštite i očuvanja kulturnih dobara Grada Vukovara, Ministarstvo
kulture će nastaviti s realizacijom projekata pristiglih putem poziva za
predlaganje javnih potreba u kulturi Republike Hrvatske. U urbanistički
zaštićenoj cjelini Grada Vukovara nalazi se preko 70 objekata u okviru obnove
spomeničkog fonda u Gradu Vukovaru, prema podacima Uprave za zaštitu kulturne
baštine pri Ministarstvu kulture, od kojih prioritet imaju obnova Dvorca Eltz -
Zgrada Velikog dvora i obnova povijesne građevine u sklopu baroknog trga.

U okviru Donacijskog programa obnove objekata javne
namjene (donatori hrvatske županije, Grad Zagreb i drugi donatori), kojeg
provodi Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, obuhvaćeno je 29
značajnih objekata. Njih 18 su spomenici kulture, većinom najvrjednija
spomenička baština Grada Vukovara. Do danas je 19 objekata u cijelosti završeno
i predano korisnicima, 2 su završena s prvom etapom obnove, 1 objekt će se
konzervirati, dok su ostali u tijeku obnove. Za nastavak obnove objekata za
koje sredstva donatora nisu bila dostatna, ili za koje nije bilo donatora,
izdvajaju se sredstva iz državnog proračuna.

Programom obnove obuhvatit će se obnova objekata koji
su u vlasništvu države ili Grada Vukovara, a objekti u privatnom vlasništvu
obnavljat će se jednim dijelom u sklopu programa obnove fasada na zgradama
spomenicima kulture.

4.10.1.
Nastavak obnove i uređenje kompleksa dvorca Eltz

Dvorac
grofova Eltz, jedna od najsnažnijih urbanih dominanti Vukovara, smješten je u
glavnoj ulici Novog Vukovara. U izvornom obliku objekt je izgrađen kao
jednostavni ranoklasicis­tički dvor, no s jačanjem vlastelinstva i dvorac se
razvijao u više­kratnim pregradnjama i dotjerivanjima. Glavnom fasadom
jednokatni dvorac je postavljen na samu liniju ulice, dok je graciozno dvorišno
pročelje okrenuto romantičarski oblikovanom perivoju koji se protezao do ušća
Vuke i obale Dunava. Poslije 1945. godine dvorac se koristio za socijalno
stanovanje, potom za vojnu glazbenu školu i gimnaziju, a u posljednje vrijeme
ovdje je bio smješten Gradski muzej.

Dvorski
kompleks najvrjedniji je spomenički sklop u Vukovaru, registriran kao visoka A
(I) kategorija. U budućnosti bi dvorac Eltz trebao biti prezentiran kao
muzejsko-galerijski-multimedijalni prostor, u kojem bi bili smješteni Gradski
muzej i Galerija suvremene umjetnosti, s obzirom na ulogu i značenje
umjetničkih zbirki u revitalizaciji života i kulturnoj obnovi grada.

Obnova
dvorca Eltz zahtijeva promptno djelovanje, s obzirom na potrebne uvjete u
kojima će biti postavljen stalni postav zavičajnog odjela muzeja, uključujući
zbirku Bauer i nalaze s Vučedola koji su smješteni u zgradi Velikog dvora, a u
drugom dijelu suvremeni galerijski postav zbirke likovnih umjetnika Hrvatske i
svijeta. Za galerijski postav predložena je izgradnja moderne zgrade Galerije
suvremene umjetnosti koja će biti inkorporirana u spomenički dio dvorca Eltz, u
dijelu koji je do sada bio na upravljanju VUPIK-a.

Za sada
je u tijeku obnova početnih radova na dva dijela ovog kompleksa. U budućoj
obnovi se predlaže cjelovita obnova kompleksa, uključujući izradu kompletne
dokumentacije i pro­jekata, te građevinske radove.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo kulture i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, donatori i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak radova) 2004. – 2008. g. |

4.10.2.
Obnova zgrade Suda

Zgrada Suda
(Palača suda) je 1902. godine izvorno građena za Kraljevski kotarski sud, no u
novije vrijeme u jednom je dijelu bila smještena i policija. Taj monumentalni,
jednokatni sklop jedna je od najvećih povijesnih građevina u Vukovaru, koja
svojom raskošno razvijenom fasadom zatvara cijeli gradski blok.

Tijekom Domovinskog rata zgrada je gotovo u cijelosti
izgorjela. Temeljem ostataka zgrade, fotografija, povijesti arhitekture i
usporedbom sa postojećim zgradama u Hrvatskoj građenih u tom razdoblju, izrađen
je projekt obnove i ishođena lokacijska dozvola. Fasadni zidovi i dijelom
konstruktivno unutrašnji zidovi ostali su cijeli, te će se metodom injektiranja
konstruktivno ojačati i trajno sačuvati. Glavna fasada i dijelom unutrašnjost
zgrade u izvornom obliku bila je bogato ukrašena ornamentima, a u atici je bio
postavljen kip božice pravde. Dio ornamenata je ostao cijel, te će se uzimanjem
odljeva i šablona moći rekonstruirati cijelo glavno pročelje i dijelom
unutrašnjost.

Objekt je zaštićeni spomenik kulture, nalazi se u
glavnoj gradskoj ulici (Županijska ul. 31). U zgradi se planira smještaj
Županijskog suda, Općinskog suda, Županijskog državnog odvjetništva, Općinskog
odvjetništva i Županijskog državnog pravo­braniteljstva.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara |
| DINAMIKA PROVEDBE: | 2004. – 2008. g. |

4.10.3.
Obnova i opremanje Radničkog doma (»Hotel Grand«)

Palača
je smještena u starome gradskom središtu, na uglu glavne ulice i zelene
promenade uz most i obalu Vuke. Ta velika jednokatna zgrada, raskošno
oblikovanih neobaroknih pročelja, najsnažnije je djelo kasnoga vukovarskog
historicizma. Prvotno je bila Hotel Grand, a 1919. godine je otkupljena za
radnički dom. Kompleks se sastoji od glavne uglovne zgrade u kojoj su bili
smješteni mnogi javni sadržaji (knjižnica, kavana, muzej, ured­ski prostor) i
dograđene velike dvorane sa scenom (u novije vrijeme kino). Posljednja velika
obnova palače izvedena je 1980. godine kada je kroz dvorište i vežu objekta
otvorena javna pješačka komunikacija.

Kompleks je registrirani spomenik visoke A (I)
kategorije. Za vrijeme ratnih razaranja pretrpio je velika oštećenja, a u
tijeku su radovi na konstruktivnoj sanaciji i izgradnji krovišta. Obnova ovog
objekta trajat će nekoliko godina zbog specifičnog postupka sanacije uslijed
posljedica djelovanja vremenskih prilika, kao i zbog veličine samog objekta.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, donatori i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak radova) 2004. – 2008. g. |

4.10.4.
Obnova i opremanje zgrade Kotarske oblasti

Zgrada
Kotarske oblasti se nalazi u glavnoj novovukovarskoj ulici, u Županijskoj br.11.
Građevina je dozidana 1889. godine uz staru palaču Srijemske županije. Dvorišni
dio je građen u 18. st., kao i kapela između starog županijskog objekta i
županijskog zatvora. Za vrijeme boravka UNTAES-a obnovljeno je krovište i veći
dio katnog dijela. U 2003. godini je potpisan ugovor s izvoditeljem radova,
koji uskoro započinju, a vrijednost investicije je 11.000.000,00 kn neto.

|  |  |
| --- | --- |
| NOSITELJ: | Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo |
| NAČIN FINANCIRANJA: | Ministarstvo kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, donatori i dr. |
| DINAMIKA PROVEDBE: | (nastavak radova) 2004. – 2008. |

if !supportEmptyParas endif

4.10.5.
Završetak obnove i opremanje Hrvatskog doma (Gradskog kazališta)

Hrvatski
dom (Gradsko kazalište) smješten je u glavnoj ulici Novog Vukovara, u blizini
dvorca Eltz. Gradnja Hrvatskog doma dovršena je 1922. godine. Nakon velike
poplave srušen je ulični dio i 1966. godine izgrađen je jednokatni aneks.
Stariji dio objekta zaštićeni je spomenik kulture. Nakon ratnih razaranja građe­vina
je bila u petoj kategoriji oštećenja. Obnova ovog objekta je u tijeku, a
planirani završetak obnove je krajem 2003. godine. U narednom razdoblju
potrebno je unutrašnje uređenje i opremanje objekta, kako bi mogao obavljati
svoju funkciju. Projekt interijera i scene je završen, te slijedi raspisivanje
natječaja za izvođača radova.

NOSITELJ:                                           Ministarstvo
kulture i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:                  Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada

                                                              Vukovara,
donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:                   2004. g.

4.10.6.
Projekt Arheološko-turistički park Vučedol

Vučedol
je jedan od najznačajnijih arheoloških lokaliteta Europe. Ovaj atraktivan
položaj je prvi puta naseljen već oko 6000 g.pr.Kr. u vrijeme prvih europskih
zemljoradnika, a više je ili manje intenzivno živio kroz čitavu prapovijest.
Arheološka istraživanja na Vučedolu trajala su u kontinuitetu od 1984. – 1990.
godine, a nakon 11-godišnjeg prekida, nastavljena su 2001. godine. Arheološki
radovi dio su cjelovitih priprema za prezentaciju znanstvenih spoznaja o
vučedolskoj kulturi i njenim korelacijama s drugim civilizacijama u sklopu
zamišljenog projekta revitalizacije istočnog hrvatskog prostora, unutar
projekta pod nazivom Vučedol – arheološko-turistički park.

U
tijeku je obnova početnih radova na Vili Streim, kao budućem Muzeju vučedolske
kulture. To je trenutno jedina sačuvana građevina na Vučedolu, a izgrađena je
1918. godine. Projekt arheološko-turističkog parka sadrži obnovu ili izgradnju
nekoliko zasebnih cjelina koje prezentiraju ovaj lokalitet: Muzej Vučedolske
kulture, Istraživački i znanstveni centar Vila Streim, rekonstrukcija dijela
naselja Vučedolaca, radionica starih zanata-arheološku školu, te
ugostiteljsko-turističke sadržaje.

NOSITELJ:                                         Ministarstvo
kulture i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:                Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada

                                                           Vukovara,
donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:                 (nastavak
radova) 2004. – 2008. g.

4.10.7.
Konzerviranje i rekostrukcija Vodotornja

Novi
vodotoranj smješten je na početku Mitnice, na lokalitetu Najparov vrt, visoko
povrh Dunava. Elegantni visoki vodotoranj, s restoranom vidikovcem pri vrhu,
sagrađen je 1962 – 1968. godine. U vrijeme izgradnje pripadao je među
najveće građevine svoje vrste u Europi, a zbog eksponiranog položaja i vitke,
dojmljive siluete, postao je najsnažnija urbana dominanta suvremenog Vukovara.
Obnova ove građevine uvrštena je u Program donacijske obnove objekata javne
namjene. Građevinu se planira obnoviti kao spomen-obilježje Domovinskog rata,
te stradanja Vukovara i Vukovaraca. U 2003. godini će početi radovi na
konstruktivnoj sanaciji građevine.

NOSITELJ:                                         Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:                Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada
Vukovara, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:                 (nastavak
radova) 2004. – 2005. g.

4.10.8.
Izgradnja muzeja Domovinskog rata

Smatrajući
da Grad Vukovar treba biti mjesto obilježja svih stradanja od 1991. do 1997.
godine tijekom Domovinskog rata, Hrvatsko društvo logoraša srpskih
koncentracijskih logora pred­ložilo je lokaciju jugoistočno od Hotela Dunav (uz
obalu Dunava, Ribarska ul. i Ul. Josipa Runjanina) za izgradnju kompleksa
unutar kojeg bi se nalazili razni sadržaji. U središnjoj zgradi nalazit će se
Muzej holokausta, kongresna dvorana, uredi udruga koje se brinu o učesnicima i
stradalnicima Domovinskog rata, poslovni prostori, te ostali popratni sadržaji.
Na dijelu prema istoku od glavne zgrade predviđen je bazen za plivanje i
skokove u vodu prilagođen invalid­nim osobama, a u jugoistočnom dijelu stalna
izložba skulptura na temu »Mir i dobro«. Ostali sadržaji kompleksa bi
sadržavali dječje igralište, staze-šetnice i sl.

NOSITELJ:                                    Hrvatsko
društvo logoraša srpskih koncentracijskih logora i Ministarstvo hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, Ministarstvo kulture, Fond za obnovu
i razvoj Grada

                                                      Vukovara
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004.g., provedba 2005. – 2008. g.

4.10.9.
Obnova kuće nobelovca Lavoslava Ružičke

U
glavnoj ulici Novog Vukovara, nasuprot kapele Sv. Roka, nalazi se jedna od
najljepših kasnohistoricističkih građanskih prizemnica u gradu, rodna kuća
kemičara svjetskog glasa, nobelovca Lavoslava Ružičke. Kuća je izgrađena oko
1890. godine, a dvorišni ulazni dio s trijemom izveden je dvadesetih godina u
duhu art deco. Dvorišni objekti korišteni su u razne svrhe, a u glavnom uličnom
korpusu u novije je vrijeme bila uređena muzejska zbirka Lavoslava Ružičke, te
uredski prostori. Zgrada je zaštićeni spomenik kulture C (III) kategorije, s V.
kategorijom oštećenja.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN
FINANCIRANJA:           Grad Vukovar,
Ministarstvo kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo,
Fond za obnovu i razvoj

                                                      Grada
Vukovara, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
g.

4.10.10.
Obnova bivše zgrade Zbirke Bauer

Ova
reprezentativna dvokatna palača nalazila se u gradskom središtu, na uglu glavne
prometnice i povijesnog trga, zvanog »Kod Koršoša«. Izgrađena je 1922. godine i
oduvijek je služila kao bankovna uredska zgrada, s najamnim lokalima u
prizemlju. U prijeratno vrijeme u njoj bila smještena Služba društvenog
knjigovodstva, a polovicom osamdesetih palača je zajedno sa susjednom zgradom
Malog kina određena za trajni smještaj Zbirke Bauer. Objekt je zaštićeni
spomenik kulture, no početkom 1996. godine palača je do temelja srušena. Zbog
velike urbanističke važnosti, te zbog obnove identiteta grada, zgrada će se
rekonstruirati u izvornom izgledu.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara,

                                                      donatori
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2006.

4.10.11.
Obnova zgrade Diližansne pošte

Zgrada
se nalazi u najužem gradskom središtu, na mjestu gdje se glavna ulica širi u
znameniti barokni trg. Ova velika kasnobarokna kuća, dio je cjelovitog sklopa
od 13 jednokatnica s masivnim arkadnim trijemovima, nastalih u drugoj polovici
18. stoljeća. Nastala je spajanjem dviju susjednih kuća. U prizemlju je
oduvijek bio javni prostor, dok je kat bio stambeni. Od svih kuća u spomenutom
baroknom sklopu ona je, sa svojih osam lučnih otvora, najveća i po izvornom
oblikovanju fasada najkvalitetnija. Nakon II. svjetskog rata u kući je bio
Gradski muzej, potom Galerija Bauer i Zbirka umjetnina, a u novije vrijeme u
prizemlju je bio uređen prostor za povremene izložbe. Objekt je registrirani
spomenik visoke A (I) kategorije, te se treba obnavljati u izvornom izgledu.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara,

                                                      donatori
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
radova) 2004. – 2005. g.

4.10.12.
Obnova palače Landesman (za smještaj HZMO)

Zgrada
u kojoj će biti smješten Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje (nekada palača
Landesmann) nalazi se u najužem gradskom središtu. Ova jednokatna
kasnohistoricistička palača za obitelj Landesmann izgrađena je 1893. godine.
Početkom stoljeća palača je bila u najmu državne pošte, kasnije su u njoj bile
smještene razne javne službe, a u novije vrijeme službe mirovinskog i
socijalnog osiguranja. Tijekom ratnih razaranja zgrada je pretrpila velika
razaranja i svrstana je u petu kategoriju oštećenja. S obzirom da je zaštićeni
spomenik kulture, obnavljat će se konzervatorsko-restauratorskim metodama u
povijesnom izgledu.

NOSITELJ:                                    Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Fond za obnovu i razvoj Grada
Vukovara

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
g.

4.10.13.
Obnova Upravne zgrade gradske tvrtke Tehnostan

Vlasnik
poslovne zgrade u Ulici dr. F. Tuđmana 23 u Vukovaru je Grad Vukovar, koji je
ovaj objekt u strogom centru grada dao na uporabu tvrtki Tehnostan d.o.o.,
Vukovar. Zgradu je nužno obnoviti i dovesti u funkcionalno stanje, sobzirom da
je tvrtka Tehnostan d.o.o. trenutno u unajmljenom prostoru, što znatno otežava
i poskupljuje poslovanje, a time i troškove života građana Vukovara. U tijeku
je izrada projektne dokumentacije. Zgrada je zaštićeni spomenik kulture.

NOSITELJ:                                    Fond
za obnovu i razvoj Grada Vukovara

NAČIN FINANCIRANJA:           Fond
za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar, Tehnostan d.o.o. i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2005.
g.

4.10.14.
Obnova i opremanje objekta Crveni mlin

Crveni
mlin (Eltzov mlin) je jedinstven primjer industrijske arhitekture, izgrađena 1893.
godine. Zidana je opekom, neožbu­ka­nih pročelja s drvenom krovnom
konstrukcijom. Zgrada je danas bez krova i međukatnih konstrukcija, oštećene
stolarije i potkrovnog vijenca. Prema uputama Konzervatorskog odjela
Ministarstvo kulture, potrebno je obnoviti pročelja prema prvobitnom izgledu, a
u unutrašnjosti poštovati osnovni konstrukcijski raster.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
kulture i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara,

                                                      donatori
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2006. – 2008.
g.

4.10.15.           Sanacija objekta bivše Škole učenika
u privredi

Objekt
bivše Škole učenika u privredi se nalazi u gornjem dijelu glavne ulice Vukovara,
u blizini trga »Kod bećarskog križa«. Zgrada je izgrađena 1892. godine, kao
školski aneks susjedne barokne prizemnice, gdje je privremeno radila Niža
realna gimnazija. Poslije 1894. godine, kada se Gimnazija preselila u novu
zgradu, ovdje je djelovala osnovna muška, a kasnije i šegrt­ska škola. Zgrada
je preventivno zaštićeni spomenik kulture. Prvi dio objekta je obnovljen 2000.
godine, dok je drugi u ruševnom stanju, kojem je potrebna hitna sanacija.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo kulture, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara i

                                                      dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada projektne dokumentacije 2004.
g., obnova 2005. g.

4.10.16.
Obnova objekta Kurija Adamović

Skladna
kasnoklasicistička prizemnica izduženoga uličnog pročelja, nalazi se u glavnoj
ulici Novog Vukovara, nasuprot kapele Sv. Roka i u prvom susjedstvu kuće
Ružička. Nastala je polovicom 19. st. na mjestu stare Pivovare i jedna je od rijetkih
sačuvanih bidermajerskih kuća u Vukovaru. Ulično pročelje simetrično je
rastvoreno sa sedam prozora uokvirenih plitkim plastičnim profilacijama u
žbuci. Poslije II. svjetskog rata služila je za socijalno stanovanje, pa je u
tlocrtnoj dispoziciji kuća više puta neprimjereno adaptirana. Zgrada je
zaštićeni spomenik kulture.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
kulture i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara,

                                                      donatori
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2006.
g.

4.10.17.
Uređenje i opremanje dijela zgrade Hrvatskog zavoda za zapošljavanje

Objekt
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Područnog ureda Vukovar je obnovljen, ali se
uslijed preustroja HZZ-a, povećanog broja stranaka i opsežnijim poslovnim
djelatnostima ukazao problem nedostatnog prostora. Postojeća zgrada ima
neuređen prostor u potkrovlju, koji bi adaptacijom zadovoljio potrebe za
proširenjem prostora za rad.

Za unaprjeđenje
rada Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Područne službe Vukovar, potrebna je
nabava informatičke i druge opreme za Ured za poslodavce i za Job centar
(Centar za informiranje i profesionalno savjetovanje), gdje bi nezaposlene
osobe i tražitelji zaposlenja i ostali korisnici Zavoda mogli imati pristup
informacijama s tržišta rada. Oprema obuhvaća prvenstveno informatičku opremu,
Internet kiosk i video opremu u svrhu provedbe Grupnog informiranja za
nezaposlene osobe i Prezentacije poslodavcima.

NOSITELJ:                                    Hrvatski
zavod za zapošljavanje, Područna služba Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Hrvatski
zavod za zapošljavanje, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2005.
g.

4.10.18.
Obnova objekta u ulici V. Nazora 8

Gradsko
društvo Crveni križ Vukovar vlasnik je građevine u centru grada (V. Nazora br.
8.), koja je tijekom Domovinskog rata potpuno uništena. Na parceli je izvršeno
uklanjanje ruševnih ostataka zgrade, a od Uprave za zaštitu kulturne baštine,
Konzervatorskog odjela u Osijeku pribavljeni su posebni uvjeti za iz­grad­nju
novog objekta. Obnovom ovog objekta doprinosi se ljepšem izgledu centra grada.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Fond
za regionalni razvoj, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, donatori

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije u 2004. g., izgradnja 2005. – 2006. g.

4.10.19.
Uređenje i opremanje kino-dvorane u Borovu naselju

Zgrada
kino-dvorane u Borovu naselju je jedini objekt većeg kapaciteta za razne
društvene sadržaje. Postojeći objekt je saniran, a neophodno je dovršenje
obnove i opremanje.

NOSITELJ:                                    Fond za
obnovu i razvoj Grada Vukovara

NAČIN
FINANCIRANJA:           Grad Vukovar, Fond
za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA
PROVEDBE:            2005. – 2006.
g.

*4.10.20.
Obnova Doma kulture u Sotinu*

Objekt
Doma kulture u Sotinu je izgrađen poslije I. svjetskog rata, a tijekom
Domovinskog rata je pretrpio znatna oštećenja. Potrebno je izvršiti sanaciju
postojećeg stanja, uređenje fasade i krovišta, te unutrašnje uređenje. Namjena
ovog objekta bit će višestruka, za djelovanje kulturnih društava, udruga i
drugih aktiv­nosti javne namjene.

NOSITELJ:                                    Grad Vukovar

NAČIN
FINANCIRANJA:           Grad Vukovar, Fond
za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA
PROVEDBE:            2006. – 2008.
g.

4.10.21.
Obnova Starog vodotornja

Ovaj
slikoviti objekt nalazi se u najužem središtu, na velikom trgu ispred hotela
»Dunav«. Prve inicijative za podizanje «novog vatrogasnog tornja» datiraju još
iz 1907. godine. Ispod vodotornja izveden je bušeni zdenac i podzemna
vodosprema zapremnine 40 m3, a na vrhu tornja još jedan graviracijski prostor.
Iako je riječ o utilitarnome inženjerskom objektu, stari je vodotoranj urešen
kasnosecesijskim fasadnim aplikacijama. Odavno je izvan funkcije, no kao
urbanistički vrlo eksponirani motiv Starog Vukovara, te kao jedna od
najstarijih građevina te vrste u Hrvatskoj, objekt uživa spomeničku zaštitu, te
će se obnavljati faksimilno.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, donatori i dr.

DINAMIKA
PROVEDBE:            2004. – 2006.
g.

4.10.22.
Uređenje fasada na zgradama spomenicima kulture

Zgrade
spomenici kulture unutar zaštićene povijesne cjeline grada Vukovara, koji su u
privatnom vlasništvu i zadovoljavaju zadane kriterije, obnavljat će se u sklopu
Programa obnove fasada, čime će Vukovar vratiti izgled starog baroknog grada.
Obnova fasada vršit će se prema konzervatorsko-restauratorskim uvjetima
Ministarstva kulture, Odjela za zaštitu kulturne baštine, Konzervatorskog
odjela u Osijeku.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
Grad Vukovar

DINAMIKA
PROVEDBE:            2004. – 2008.
g.

Navodimo
značajnije zgrade spomenike kulture koje će biti uključene u navedeni program:

**Barokna
kuća »Kod bećarskog križa« (nekadašnja kuća Poić)**

Barokna
jednokatnica, koja je do rušenja 1996. godine stajala na trgu »Kod bećarskog
križa« znameniti je motiv Starog Vukovara. Smatra se da je to najstarija kuća u
gradu (nastala oko 1750. godine), jer je uz izrazite barokne stilske odlike
zadržala staru urbanističku dispoziciju. Registrirani je spomenik kulture C
(III) kategorije, a zbog svoje iznimne arhitektonske vrijednosti i urbanističke
važnosti za buduću rekonstrukciju trga »Kod bećarskog križa«, potrebno ju je
obnoviti u izvornom izgledu.

**Kuća
Njegić**

Ova
stambeno-trgovačka jednokatna uglovnica nastala je na jednoj od urbanistički
najvažnijih točaka u glavnoj gradskoj ulici, uz sam most i lijevu obalu Vuke. S
nasuprotnom kućom Radivojević (zgrada »Tehničar«) činila je »vrata« Novog
Vukovara, definirajući mjerilo i koridor gradskog korza. Izgrađena je 1936.
godine na mjestu zabatne prizemnice s početka 19. stoljeća. U prizemlju su bili
lokali (znamenita slastičarnica Njegić i dr.), dok je na katu, naglašenom
uglovnim balkonom, bio stambeni prostor. Uz dvorišno pročelje okrenuto Vuki,
protezala se terasa s lijepim vrtom. Zgrada je spomenički zaštićena, te ju je
kao važnu urbanističku odrednicu povijesnog središta potrebno obnoviti u
izvornom izgledu.

**Kuća
Radivojević (zgrada »Tehničar«)**

Jednokatna
uglovnica Radivojević (nasuprot kuće Njegić) stajala je uz obalu Vuke na
početku glavne ulice Novog Vukovara. Izgrađena je 1930. godine na mjestu
starije pučke prizemnice kojom je započinjao, danas potpuno srušeni, niz kuća
što se protezao od Vuke do dvorca. U prizemnom dijelu pročelja su bila otvorena
velikim izlozima (trgovine i lokali), dok su na katu bili stambeni prostori.
Godine 1995. kuća Radivojević je do temelja srušena. Zgrada je preventivno
zaštićeni spomenik i potrebno ga je, kao nezaobilazni dio memorije Vukovara,
faksimilno obnoviti.

**Gašpareva
apoteka**

Zgrada
se nalazi na najljepšem mjestu Starog Vukovara, u dnu baroknog trga, na
križanju Gajeve ul. i Ul. V. Nazora. Izgrađena je kao uglovnica između dviju
starih ulica. Kao jedan od tri povijesne ljekarne, apoteka »K spasitelju« mr.
ph. S. Gašpara Jagušića nastala je 1927. godine nakon djelomičnog rušenja i
dogradnje stare barokne uglovnice. Cijelo prizemlje kuće zauzimao je lokal
ljekarne, a poslije njezinog zatvaranja 1967. godine ovdje je bila trgovina.
Objekt je zaštićeni spomenik kulture, a obnavljat će se prema konzervatorskim
uvjetima.

**Zgrada »Zlatna dolina«**

Zgrada »Zlatna dolina« je spomenik kulture, povezana
sa zgradom u Ul. dr. F. Tuđmana 23 (u vlasništvu Grada Vukovara) u centru
grada. Budući da je ovaj objekt nastavak iste zgrade, neprikladno je izvršiti
obnovu samo jednog dijela, te je potrebno izvršiti cjelovitu obnovu fasade i
krovišta.

**Zgrada »Vučedolska kapljica«**

Monumentalna kasnobarokna prizemna kurija visokoga
skošenog krovišta nalazi se u glavnoj novovukovarskoj ulici nasuprot ulaza u
dvorski kompleks Eltz. Nastala je u nizu od prvotno šest Eltzovih vlastelinskih
zgrada, izgrađene 1780. godine. Kao središnja i najveća među njima, uz to i
najbogatije oblikovanih pročelja, bila je rezidencija upravitelja
vlastelinstva. Prije dvadesetak godina u kuriji je uređen
trgovačko-ugostiteljski lokal »Vučedolska kapljica«. Građevina je preventivno
zaštićeni spomenik kulture, te ju je nužno obnoviti u sklopu šireg dvorskog
kompleksa Eltzovih.

**Obnova fasada na ostalim zgradama spomenicima
kulture**

U
Program obnove fasada na zgradama spomenicima kulture uključit će se i ostale
zaštićene zgrade, koje zadovoljavaju kriterijima koje formiraju Ministarstvo
kulture i Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, primjerice:

• kuća
Milanković (Nazorova 10)

• kuća
Rogulić (Strossmayerova 1)

• kuća
Gnus (Strossmayerova 23)

•
magaza Mihajlović (Dr. Franje Tuđmana 18-20)

•
barokne kuće Bingulac I, II i III (Dr. Franje Tuđmana 22-24)

• kuća Emsminger (Dr. Franje Tuđmana 21)

• zgrada Varteks (Dr. Franje Tuđmana 17)

• poljoprivredna apoteka (Dr. Franje Tuđmana 15)

• zgrada Alpina (Dr. Franje Tuđmana 30)

• trgovačka kuća (Dr. Franje Tuđmana 31)

• bivša gostionica (Dr. Franje Tuđmana 35)

• stambena prizemnica (Dr. Franje Tuđmana 34)

• stambeno-poslovna zgrada (Dr. Franje Tuđmana 36)

• rezidencija Paunović (Dr. Franje Tuđmana 5-7)

• i dr.
objekti u sklopu povijesne cjeline grada.

4.11. Obnova Župnih crkvi, samostana, kapela i sl.

Obnova
župnih crkvi, samostana, kapela i sakralnih objekata financirala se dijelom iz
proračunskih stavki Ministarstva javnih radova, obnove i graditeljstva i
Ministarstva kulture, dijelom kroz projekt donacijske obnove građevina javne
namjene, a dijelom iz donacija.

Projektom
donacijske obnove građevina javne namjene u Vukovaru, čiji je nositelj
Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, ove godine će se završiti
radovi na Crkvi Bl. Djevice Marije u Sotinu, Kapeli sv. Roka, te samostana u
okviru Crkve sv. Filipa i Jakova, za obnovu kojeg se svojim financijskim
sredstvima uključilo i Ministarstvo kulture U okviru Ministarstva kulture, a
posebno Konzervatorskog odjela u Osijeku, tijekom ove godine obavit će se
restauratorski radovi i radovi prezentacije nad Kapelom s kriptom porodice
Paunović. U nastavku je pregled projekata predviđenih za realizaciju u
sljedećem petogodišnjem razdoblju.

4.11.1.
Nastavak obnove Crkve sv. Filipa i Jakova i samostana

Samostanski
kompleks smješten je u srednjovjekovnom dijelu grada na visokoj terasi uz Dunav
i izrazita je dominanta Vukovara. Taj barokni sklop najstariji je arhitektonski
spomenik u gradu i registrirani je spomenik kulture A (I) kategorije, te se
obnova izvodila konzervatorsko-restauratorskim metodama. Ministarstvo za javne
radove, obnovu i graditeljstvo, Grad Zagreb i Fond za obnovu i razvoj Grada
Vukovara su do sada, u obnovu crkve i franjevačkog samostana, uložili oko 14
milijuna kuna.

NOSITELJ:                                    Župa Crkve
sv. Filipa i Jakova

NAČIN FINANCIRANJA:           Katolička
zajednica, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Ministarstvo
kulture, Fond za obnovu i

                                                      razvoj
Grada Vukovara, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
radova) 2004. – 2008. g.

4.11.2.
Nastavak obnove Crkve Gospe Fatimske u Borovo naselju

Crkva
Gospe Fatimske nalazi se u sjeverozapadnom dijelu Borova, nedaleko Trpinjske
ceste, u okružju novih individualnih stambenih objekata. Moderno oblikovani
sakralni kompleks s crkvom, što je naglašena pročelnim zvonikom i pratećim
pastoralnim prostorima, izgrađen je 1982. godine, kao sjedište izdvojene
Franjevačke župe vukovarskog samostana. Okoliš crkve bio je parkovno uređen, a
poseban prostorni akcent bili su drvoredi jablana. Izgradnja objekta, koji je u
ratu potpuno uništen, započeta je u 2003. godini, a nastavlja se u 2004.
godini.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
radova) 2004. g.

4.11.3.
Izgradnja crkve u Borovo naselju

U
vukovarskom Borovu naselju, gdje je prije rata bilo preko tri tisuće
Hrvata – katolika i katolika drugih nacija, u planu je izgradnja
crkve koja bi služila i kao pastoralni centar, a koja će u budućnosti biti
prikladna i za novu župu. Za izgradnju objekta ishodovana je lokacijska
dozvola, a potreban je nastavak izrade projektne dokumentacije i izgradnja.

NOSITELJ:                                    Župa
Sv. Josipa Radnika Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Katolička
zajednica, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, donatori

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. – 2005. g., izgradnja 2006. –
2007.g.

4.11.4.
Obnova i uređenje Kapele sv. Ivana Nepomuka

Kapela
se nalazi se u starom perivoju ispred Franjevačkog samostana. Izgrađena je
donacijom upravitelja Eltzova vlastelinstva 1749. godine (obnovljena 1872.) i
posvećena je zaštitniku ribara, lađara i vodeničara – svih koji su zanatima
vezani uz rijeku. Zato je apsida kapele okrenuta prema Dunavu, a s njezine je
vanjske strane prislonjen monumentalni kip patrona iz 1749. godine koji je sve
do 1783. godine stajao na sredini baroknog mosta na Vuki. Kapelica je
preventivno zaštićeni spomenik, te ju je zajedno s kipom Sv. Ivana Nepomuka
nužno obnoviti konzervatorsko-restauratorskim metodama.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara,

                                                      donatori
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2005. – 2006.

4.11.5.
Rekonstrukcija Bećarskog križa

Najstarije
i najveće vukovarsko ulično raspelo nalazilo se u gornjem dijelu glavne ulice,
na trokutastom trgu formiranom vjerovatno još u srednjem vijeku. Neobično ime
po kojemu se cijeli taj dio grada zove »Kod bećarskog križa« po tradiciji je
vezan uz obližnju mušku šegrtsku školu. Raspelo je podignuto 1805. godine, kao
prvi kameni javni križ u gradu. Još krajem 19. st. oko raspela je stajala
kovana željezna ograda unutar koje su rasla patuljasta stabla. Lokalne srpske
vlasti raspelo su dale srušiti. Zaštićeni je spomenik simboličke i ambijetalne
vrijednosti, te ga je nužno faksimilno rekonstruirati.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
kulture

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2005.

4.11.6.
Obnova i uređenje Mauzoleja obitelji Eltz – kapela uzašašća Kristova

Kapela
uzašašća Kristova smještena je između novovukovarskog groblja i stadiona, pri
kraju nekadašnjeg Vlastelinskog prolaza. Mauzolej Eltzovih građen je
1907. – 1909. godine. Pos­ljednja obnova kapele datira iz 1927.
godine, a nakon 1945. godine izložena je propadanju. Okoliš kapelice bio je
hortikulturalno uređen i ograđen zidom. Objekt je registrirani spomenik kulture
E (V) kategorije.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
kulture

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2005. – 2006.
g.

4.11.7.
Sanacija i uređenje pravoslavne crkve Sv. oca Nikolaja u Vukovaru

Na
objektu u Vukovaru je izvršena djelomična obnova, ali je objekt još uvijek
izvan upotrebe. Projekt bi trebao sadržavati izradu tehničke dokumentacije,
sanaciju konstrukcije, sanaciju instalacija (grijanje, struja, vatrodojava), te
završne radove u graditeljstvu.

NOSITELJ:                                    Srpska
pravoslavna općina

NAČIN
FINANCIRANJA:           Pravoslavna
zajednica, Ministarstvo kulture, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
Ministarstvo za javne radove,

                                                      obnovu
i graditeljstvo, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
– 2008. g.

4.11.8.
Sanacija i uređenje pravoslavne crkve Sv. oca Nikolaja u Sotinu

Pravoslavna
crkva Sv. oca Nikolaja u Sotinu je u izuzetno lošem stanju, te mu prijeti
urušavanje. Potrebno je izvršiti konstruktivnu sanaciju i obnovu postojećeg
objekta.

NOSITELJ:                                    Srpska
pravoslavna općina

NAČIN
FINANCIRANJA:           Pravoslavna
zajednica, Ministarstvo kulture, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
Ministarstvo za javne radove,

                                                      obnovu
i graditeljstvo, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
– 2008. g.

4.11.9.
Sanacija Male sinagoge

Nakon
nesretnog rušenja obiju, vrlo vrijednih vukovarskih sinagoga, jedini spomenik
judaice u Vukovaru je kompleks starog židovskog groblja. Nastalo je oko 1850.
godine na Sajmištu, ondašnjoj neizgrađenoj periferiji, koja je tek nakon II.
svjetskog rata inkomponirana u gradsko područje. Glavni akcent groblja je
obredni objekt središnjeg tlocrta, zvan »mala sinagoga«. Nakon II. svjetskog
rata cijeli je kompleks zapušten. Objekt je pod preventivnom zaštitom, to je
jedna od rijetkih sačuvanih sinagoga u Hrvatskoj.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara,

                                                      donatori
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2005. – 2006.
g.

4.11.10.
Unutarnje uređenje obnovljene Kapele sv. Roka

Kapela
sv. Roka je smještena u glavnoj ulici Novoga Vukovara i ratnim razaranjima
nastala su oštećenja IV. kategorija. Objekt uživa spomenički zaštitu te je
obnovljen konzevatorsko-restauratorskim metodama donacijskim sredstvima
Šibensko-kninske županije. U obnovu je uloženo oko 1.8 mil. kuna, međutim
potrebna su dodatna ulaganja u unutrašnje uređenje i opremu, kako bi se Kapela
sv. Roka mogla staviti u funkciju.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo
kulture, Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i
razvoj Grada Vukovara,
donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
g.

4.11.11.
Opremanje Pastoralnog centra pored Crkve sv. Filipa i Jakova

Izgradnja
objekta Pastoralnog centra pored Crkve sv. Filipa i Jakova je završena, međutim
kako bi objekt kvalitetno i u potpunosti bio u funkciji, potrebno je dodatno
ulaganje u opremu.

NOSITELJ:                                    Župni
ured Crkve sv. Filipa i Jakova

NAČIN FINANCIRANJA:           Katolička
zajednica, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
g.

4.11.12.
Obnova kapele na starom pravoslavnom groblju

Kapela
na starom pravoslavnom groblju, grobna građevina kvad­ratnog tlocrta s naglašenim
ugaonim pilastrima, sagrađena je 1906. godine poznata je pod nazivom mauzolej
Stanić. Na kapeli, u Ukrajinskoj ulici u Vukovaru, potrebna je konstruktivna
sanacija i sanacija postojećeg objekta. Objekt je zaštićeni spomenik kulture te
ga je nužno obnavljati poštivajući konzervatorske uvjete.

NOSITELJ:                                    Srpska
pravoslavna općina

NAČIN
FINANCIRANJA:           Pravoslavna
zajednica, Ministarstvo kulture, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Ministarstvo
za javne radove,

                                                      obnovu
i graditeljstvo, donatori i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2006. – 2008.
g.

4.12. Turizam, sport i rekreacija

4.12.1.
Izgradnja turističko-sportsko-rekreativnog kompleksa Vučedol

Vučedol
je u prijeratnom razdoblju bio gradsko izletište, kupa­lište i rekreativni
centar, a tijekom rata je pretrpio velika oštećenja. Posebnost ovog centra je
njegova lokacija izvan grada i smještaj u neposrednoj blizini rijeke Dunav.
Vučedol je potrebno osposobiti kao turističko-sportsko-rekreativni kompleks s
pripa­dajućom infrastrukturom i hortikulturom, u okviru kojeg su planirani
bazeni, gradska plaža i bungalovi sa odgovarajućom ugostiteljskom ponudom.
Nekadašnji sportski tereni su devastirani i gotovo u cijelosti uniš­teni, tako
da je neophodna obnova i izgradnja svih terena i to: odbojkaška igrališta s
asfaltnom podlogom i na pijesku, dječje igralište i košarkaško igralište,
rukometno-malonogometno igralište s asfaltnom podlogom, dva teniska igrališta
sa završnim slojem terraset i veliko travnato nogometno igralište.

NOSITELJ:                                    Vučedol
d.d. Vukovar i Grad Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Vučedol d.d. i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., izvedba 2005. – 2007. g.

4.12.2.
Uređenje sportsko-rekreativnog centra i gradskog izletišta »Adica«

Gradsko
izletište Adica je tijekom rata potpuno devastirano i uništeno, te ga je
potrebno obnoviti i oplemeniti novim sadržajima, kao što su pješačke zone,
biciklističke staze, sportski tereni, ribičke kućice, bungalovi, objekti za
prateću ugostiteljsku ponudu, uz što je potrebno hortikulturalno oplemeniti
cijeli kompleks. U okviru uređenja Adice predviđeno je i rekonstruirati most i
izgraditi prilazni put prema crkvi Sv. Petke. Za uređenje Adice kao
sportsko-rekreativnog centra, postoji idejno rješenje, a potrebno je izraditi
projektnu dokumentaciju i izvršiti građevinske radove.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar i Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara

NAČIN
FINANCIRANJA:           Grad Vukovar, Fond
za obnovu i razvoj grada Vukovara, Ministarstvo prosvjete i športa, Fond za
regionalni razvoj,

                                                      donatori
i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., Realizacija 2004. – 2007. g.

4.12.3.
Obnova Hotela Dunav

Hotel
Dunav, jedini hotel u Gradu Vukovaru, djelomično je saniran nakon rata.
Potrebno je obnoviti još 2 kata, potkrovlje i kuglanu. Obnovom zgrade hotela
moguće je proširiti usluge i sadržaje za turističke posjete gradu, a moguća je
i djelomična prenamjena prostora. Hotel Dunav je smještajnog kapaciteta 79 soba
sa 126 ležaja, a trenutačno raspolaže sa 57 soba i 87 ležaja. Vlasnik objekta
je Vupik d.d., Vukovar, koji je u procesu privatizacije. U hotelu je uposleno
ukupno 30 radnika.

NOSITELJ:                                    Grad Vukovar

U SURADNJI SA:                         Ministarstvo
turizma, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Turistička
zajednica grada Vukovara

                                                      i
dr.

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj
Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Provedba
projekta 2005. – 2007. g.

4.12.4.
Nastavak obnove Sportske dvorane u Borovo naselju

Sportska
dvorana je smještena u središtu Borovo naselja, u sklopu športskog kompleksa na
koji se nastavlja Gradsko plivalište, teniski tereni i športski tereni. Objekt
je obnovljen i djelomično u funkciji, a potrebno je nastaviti sa 2. fazom
obnove i unutrašnjim opremanjem.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj
Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2005.
g.

4.12.5.
Nastavak obnove Plivališta u Borovo naselju

Plivališni
kompleks sastoji se od dva otvorena olimpijska bazena i pratećeg objekta, koji
u svojem korpusu nosi garderobe i tribine sa sunčalištem. Izgradnja je dovršena
1959./60. godine, a od polovine sedamdesetih, zahvaljujući grijanoj vodi i
pneumat­skoj balonskoj kupoli, omogućeno je i zimsko korištenje bazena. Objekt
je nakon ratnih razaranja svrstan u III/IV kategoriji oštećenja, a u 2003.
godini je obnovljen mali bazen Plivališta. Projektom je predviđena sanacija
velikog bazena i prateće infrastrukture, te pratećih objekata.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
Grad Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
provedbe) 2004. – 2005. g.

4.12.6.
Obnova i izgradnja gradskog stadiona
»Vukovar 91«

Za
poticanje i promicanje športa na području grada Vukovara jednu od
najznačajnijih uloga ima nogomet kao najmasovniji, najprepoznatljiviji i
tradicijski šport u Vukovaru. Škola nogometa radi i djeluje u vrlo lošim
uvjetima, bez osnovnih higijenskih uvjeta i svlačionica, a okuplja preko
stotinu djece. Nužna je obnova gradskog stadiona »Vukovar 91« uključujući
komunalnu infrastrukturu (sanitarnu, vodovodnu i dr.)

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2005.
g.

4.12.7.
Izgradnja boćališta u Sotinu

Obzirom
da je u Sotinu mali izbor aktivnosti po pitanju športa, a temeljem razvoja
rekreativnog sporta na području Grada Vukovara i zainteresiranih za boćanje u
Sotinu, potrebno je izgraditi boćalište sa dvije staze, pored postojećeg
nogometnog igrališta.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2005.
g.

4.12.8.
Izgradnja sportskih terena u sklopu Rekreacijskog centra Lijeva Bara

Zbog
interesa građana Grada Vukovara za rekreativne sadr­žaje, a posebno mladih za
igranjem tenisa i cjelovitosti završetka rekreacijskog centra »Lijeva Bara«,
nužno je izgraditi četiri teniska terena s kompletnom opremom, za koje postoje
prostorne mogućnosti.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj
Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004. – 2005. g.

4.12.9.
Obnova Doma športova (Doma tehnike) u Borovu naselju

Dom
športova (nekadašnji Dom tehnike) u Borovu naselju uništen je tijekom
Domovinskog rata, te ga je potrebno obnoviti, obzirom da u gradu nema objekta
koji bi bio namijenjen za sve borilačke športove: boks, judo, karate, hrvanje,
tea-kwan-do itd. Projekt bi trebao uključiti dvoranu za treninge i teretanu,
svlačionice, sanitarne prostorije, kancelarijski prostor i opremu, te prostor
za kotlovnicu.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2005. g.

4.12.10.
Dogradnja stadiona HNK »Radnički«

Na
prostoru HNK »Radnički« u Borovo naselju, koji za sada ima samo nogometne
aktivnosti, potrebno je dograditi dodatne sportske sadržaje za građane svih uzrasta:
bočalište, igralište za male sportove (košarka, odbojka, nogomet, rukomet),
igralište za djecu, pomoćno travnato igralište, poligon za obuku i igrališta za
tenis. Osim terena za ostale sportske aktivnosti neophodno je napraviti i
tribinu sa svim sadržajima koje su neophodne za jedan nogometni klub. Također
je od velikog značaja i ograda koja bi trebala zaštiti cijelo to područje.

NOSITELJ:                                    HNK
»Radnički«

NAČIN FINANCIRANJA:           HNK
»Radnički«, Grad Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2006. – 2007.
g.

4.12.11.
Sanacija objekta Aero-kluba u Borovo naselju

U
Borovo naselju u Vukovaru djeluje Aero-klub sa 47-godišnjom tradicijom letenja,
pilotiranja, padobranstva i modeliranja. Postojeću infrastrukturu, hangar,
sletno uzletnu pistu i pripadajuće građevinske objekte potrebno je sanirati i
osuvremeniti. Aero klub posjeduje avion Cesna 121, a obnovom postojeće
infrastrukture i objekata, a u suradnji sa Turističkom zajednicom, afirmirali
bi se panoramski letovi, modelarski radovi, uvježbavanje sportsko-rekreacijskog
padobranstva, okupljanje mladih. Uz školovanje kadrova (automehaničara i dr.)
bilo bi omogućeno komercijalno povezivanje Vukovara s ostalim gradovima Hrvat­ske.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2005.
g.

4.12.12.
Obnova i dogradnja objekta za ŠNK »Dunav« Sotin

Jedina
registrirana udruga u Sotinu je Športsko nogometni klub »Dunav«. Povratkom u
Vukovar reaktivirana je aktivnost kluba. Pored seniorske grupe, organiziran je
i rad s djecom i mladeži. Prostori (svlačionice) su neuvjetni i nedostatni, te
je potrebno iste obnoviti i dograditi.

NOSITELJ:                                    ŠNK
»Dunav« Sotin

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
g.

4.12.13.
Dovršenje obnove klupskih prostorija i izgradnja pomoćnog terena na stadionu
»Vuteks – Sloga« u Vukovaru

Na
stadionu »Vuteks – Sloga« predviđa se dovršenje obnove koja se odnosi
na obnovu klupskih prostorija, te izgradnju pomoćnog terena obzirom na veliki
broj klupskih sekcija i korisnika terena.

NOSITELJ:                                    ŠNK
»Vuteks – Sloga«

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
g.

4.12.14.
Projekt turističke signalizacije

Isticanje
turističke signalizacije predstavlja zakonsku obavezu Grada Vukovara. Potrebe
Grada Vukovara za turističkom signalizacijom su: Dvorac Eltz – Gradski muzej
Vukovar, Franjevački samostan i crkva Sv. Filipa i Jakova, Gimnazija, Vučedol –
arheološko nalazište, Adica – šuma-izletište, Križ na ušću Vuke u Dunav,
Memorijalno groblje žrtava iz Domovinskog rata Vukovar i Spomen obilježje
Ovčara.

NOSITELJ:                                    Turistička
zajednica Grad Vukovara

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Provedba
projekta 2004. – 2008. g.

 4.12.15. Projekt turističke manifestacije
»Gdje Dunav ljubi nebo«

U
sklopu projekta turističke promidžbe Vukovarsko srijem­ske županije –
podunavske zemlje – gradovi, Turistička zajednica Grada Vukovara
kandidirat će se na odabir manifestacija i projekata koje će sufinancirati
Glavni ured HTZ-a. Manifestacija »Gdje Dunav ljubi nebo« treba postati
centralna tradicionalna turistička manifestacija Grada Vukovara, a odnosi se na
Hotel Dunav i pristanište za putničke brodove s gastronomskom prezentacijom
dunavskih specijaliteta, glazbenom prezentacijom o Vukovaru, te kulturološkom
prezentacijom.

NOSITELJ:                                    Turistička
zajednica grada Vukovara

U SURADNJI SA:                         Grad
Vukovar, Gradski muzej, Vučedol d.d. i dr.

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
– 2008. g.

4.13. UreĐenje grada

4.13.1.
Izgradnja potpornih zidova

Na
području grada Vukovara se zbog specifične konfiguracije terena nalazi više
potpornih zidova koji su zbog ratnih djelovanja znatno oštećeni i potrebna im
je rekonstrukcija, kako ne bi ugrožavali sigurnost ljudi i objekata. Naročito
se to odnosi na novoobnovljene objekte u ulici Europske unije gdje je više
stambenih objekata ugroženo od odrona okolnog zemljišta, a gdje su potporni
zidovi oštećeni ili uništeni. Kritična je situacija i ispod Crkve sv. Filipa i
Jakova u Ulici Stjepana Radića gdje je došlo do velikog odronjavanja terena i
postoji velika opasnost da se ošteti i crkva koja je u obnovi. Također je
potrebno urediti i obaloutvrdu na Dunavu ispod Crkve Blažene Djevice Marije u
Sotinu, odnosno izgraditi potporne zidove.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

U SURADNJI SA:                         Ministarstvo
kulture, Grad Vukovar

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
Grad Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2004.
– 2008. g.

4.13.2.
Uređenje gradskog trga

Nakon
izmještanja postojeće tržnice u centru grada na novu lokaciju na Olajnici,
potrebito je izvršiti uređenje gradskog trga. Projekt treba sadržavati
izvršenje novog opločenja i postavljanje urbane opreme, te ostale sadržaje u
skladu s projektnom dokumentacijom.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2006. – 2008.
g.

4.13.3.
Uređenje šetališta uz obalu Dunava

Šetalište
uz Dunav je devastirano u Domovinskom ratu, te ga je potrebno osposobiti za
korištenje građana. Projekt treba sadržavati plan izgradnje šetnice na potezu
Luka Vukovar – Stara Klaonica, izgradnju biciklističke staze i urbano
opremanje.

Šetalište
uz Dunav u Borovo naselju potrebno je osposobiti za korištenje građana kao
šetnice od Borova naselja do Klaonice. Uz konzerviranje nasipa neophodno je
provesti čišćenje korova i samoniklih vrba, te popraviti oštećenja nastala
ratnim razaranjem.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2005. – 2008. g.

4.13.4.
Uređenje Lučice

Na
području starog ušća rijeke Vuke u Dunav je, uslijed uređenja nasipa i rječnog
korita, napravljena prirodna lučica oko otoka na kojem je smješten Veslački
klub. Lučica je uslijed neodržavanja u potpunosti prekrivena slojem mulja,
stoga ju je potrebno očistiti od mulja i izgraditi pontonsko privezište za
čamce, te prostor za skladištenje opreme za čamce i čuvarsku službu. Time bi se
osiguralo čuvano privezište za velik broj plovnih objekata koje Vukovarci
tradicionalno posjeduju, kao i kvalitetno privezište za brojne turiste koji
putuju Dunavom vlastitim brodicama.

NOSITELJ:                                    Grad Vukovar
(Komunalac d.o.o. Vukovar) i Hrvatske vode

NAČIN FINANCIRANJA:           Hrvatske
vode, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,Grad Vukovar, Komunalac d.o.o.
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            2003. – 2005.
g.

4.13.5.
Izgradnja i obnova objekata za mjesne odbore

Najavom
formiranja Mjesnih odbora u gradu je potrebna izgradnja, odnosno obnova svih
mjesnih odbora, čime bi se omogućilo normalno funkcioniranje mjesne samouprave.

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo i Grad Vukovar

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo za
javne radove, obnovu i graditeljstvo, Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara,
Grad Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g. provedba 2005. – 2007. g.

4.13.6.
Uređenje pješačke zone – centar grada

Središte
grada je devastirano u Domovinskom ratu i neophod­no je uređenje pješačke zone.
Projekt treba sadržavati izvršenje novog opločenja i postavljanja urbane opreme
na potezu Ul. J. J. Strossmayera – Ul. dr. Franje Tuđmana.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2005. g.

4.13.7.
Uređenje obale i čišćenje korita rijeke Vuke

Rijeka
Vuka prolazi kroz najuži centar Grada Vukovara. Korito rijeke Vuke se suzilo i
puno je samoniklog raslinja, te je neophodno čišćenje korita rijeke od naselja
Lužac, do ušća Vuke u Dunav.

Potrebno
je i uređenje prostora nasutog pijeskom kod nadvožnjaka. Obalu Vuke u centru
Grada Vukovara je potrebno urediti kao šetnicu za korištenje građana, a projekt
treba sadržavati izgradnju nogostupa šetnice, javne rasvjete i urbane opreme.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar, Hrvatske vode i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2004. – 2005. g.

4.13.8.
Uređenje parka »Najpar bašča«

Uređenje
gradskih parkova je od iznimne važnosti za ovaj grad, koji je prije rata
predstavljao primjer kvalitetno hortikulturno uređenog grada sa bogatstvom
zelenih površina. Za uređenje parka »Najpar bašča« potrebno je prije svega
deminiranje, zatim čišćenje od smeća, uklanjanje oštećenog drveća, sadnja novih
mladica izabranog drveća, te uređenje staza i igrališta za odbojku na zemlji.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2004. – 2005. g.

4.13.9.
Čišćenje prolaza tzv. Skelice

Ovaj
prolaz bi trebao zaokružiti cjelinu šetnice od hotela Dunav do naselja Mitnica.
Potrebno je raščišćavanje prolaza Skelica, odnošenje smeća kamionima,
postavljanje stupaca za onemogućavanje prolaska automobilima i obnovu puta
prolaza Skelica. U ovom prolazu bi trebalo zabraniti promet, jer vozila
uništavaju ionako stari i devastirani prolaz.

NOSITELJ:                                    Grad Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2004. – 2005. g.

4.13.10.
Urbaniziranje poljoprivrednog zemljišta za poslovnu namjenu

U
ulicama 12. redarstvenika i Domovinskog rata potrebno je prostor koji se sada
koristi kao poljoprivredno zemljište, urbanizirati i privesti gospodarskoj
namjeni. Projekt treba sadržavati komunalno opremanje ovog prostora, odnosno
izgradnju infrastrukture za buduće poslovno-trgovačke sadržaje.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Grad
Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2005. g.

4.13.11.
Hortikulturno uređenje grada

U Gradu
Vukovaru potrebna je potpuna zamjena postojećeg zelenila planskom sadnjom
novoga, jer je postojeće zelenilo velikim dijelom uništeno. Projekt
hortikulture treba sadržavati detaljnu upotrebu vrsta i položaja zelenila.

NOSITELJ:                                    Grad
Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Fond
za obnovu i razvoj Grada Vukovara, Grad Vukovar i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            Izrada
projektne dokumentacije 2004. g., provedba 2005. – 2008. g.

4.14. Ljudski resursi

4.14.1.
Poticajne mjere za ubrzani povratak stanovništva

Od
46.543 stanovnika, koliko je Grad Vukovar imao prijeratne 1990. godine, 1991.
godine je prognano 22.061 osoba, a do danas se vratilo 11.107. Statistike
pokazuju da se u situacijama u kojoj je bio Vukovar, oko 30% osoba nikada ne
vrati svojim kućama. Danas se procjenjuje da u Vukovaru živi oko 28.000 ljudi.

Kako bi se ubrzao povratak Vukovaraca, ali i potaknuo
dolazak stručnjaka i kvalitetnih, obrazovanih mladih ljudi koji trenutno nemaju
motiva živjeti u Gradu Vukovaru, Zakonom o obnovi i razvoju Grada Vukovara su
predviđene poticajne mjere za ubrzani povratak prognanika i izbjeglica. U svrhu
rješavanja stambenog zbrinjavanja povratnika i stručnjaka neophodnih za
razvitak ovog područja, osobama određenih struka i zanimanja za čijim radom
postoji posebno iskazana potreba na području Grada Vukovara (prema podacima
područne službe Hrvatskog zavoda za zapošljavanje), a koji nemaju riješeno
odgovarajuće stambeno pitanje može se:

• dati u najam stan ili obiteljska kuća u vlasništvu
Republike Hrvatske na području Grada Vukovara

• dodijeliti građevinsko zemljište u vlasništvu Republike
Hrvatske i/ili osnovni građevinski materijal za izgradnju ili obnovu obiteljske
kuće, te popravak i obnovu stana

NOSITELJ:                                    Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo – Uprava za prognanike, povratnike i
izbjeglice

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo
za javne radove, obnovu i graditeljstvo

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
provedbe) 2004. – 2008. g.

4.14.2.
Profesionalna edukacija i prekvalifikacija

Hrvatski
zavod za zapošljavanje, Područna služba Vukovar, pruža usluge kako
nezaposlenima, tako i poslodavcima i svim građanima koji imaju potrebu za
razmjenom informacijama na području tržišta rada. U okviru svojih redovitih
djelatnosti, obu­hvaćene su i radionice za stjecanje vještina i znanja
potrebnih za kandidiranje na tržištu rada, zatim pružanje usluge profesionalne
orijentacije, pomoć u dodatnoj procjeni radnog, stručnog i osobnog potencijala,
u odabiru programa ili tečaja za dodatnu izobrazbu i usavršavanje, ili promjenu
zanimanja – zvanja. Hrvat­ski zavod za zapošljavanje, Područna služba Vukovar
kontinuirano provodi i osposobljavanje za deficitarna zanimanja u Gradu
Vukovaru.

NOSITELJ:                                    Hrvatski
zavod za zapošljavanje, Područna služba Vukovar

U SURADNJI SA:                         Hrvatska
gospodarska komora, Hrvatska obrtnička komora, Udruženje obrtnika Vukovar

NAČIN FINANCIRANJA:           Hrvatski
zavod za zapošljavanje

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
provedbe) 2004. – 2008. g.

4.14.3.
Stipendije

Mladi
stručnjaci su osnovna pokretačka snaga svakog društvenog okruženja. Budući da
je gorući problem Vukovara upravo odlazak mladih ljudi, potencijalnih nositelja
razvoja gospodarstva i općenito kvalitete života, stipendiranje je kao oblik
motivacije mladih neophodan sadržaj svakog razvojnog programa. Pomažući mladim
ljudima pri prevladavanju njihovih trenutnih imovinsko-egzistencijalnih
problema, omogućavamo im lakši nastavak školovanja, utoliko što se mogu lakše
usredotočiti na samo školovanje, odnosno studiranje.

U okviru kriterija za dodjelu stipendija veliku ulogu
ima i popis deficitarnih zanimanja, odnosno zanimanja za kojima poslodavci u
Vukovaru imaju veliku potražnju. Područna služba Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje u okviru Ministarstva rada i socijalne skrbi izradila je plan
zapošljavanja u Gradu Vukovaru, te popis struka i zanimanja za kojima postoji
posebno iskazana potreba poslodavaca s tog područja, sukladno člancima 26. i
27. Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara.

Na području Grada Vukovara stipendije dodjeljuje:

• Ministarstvo znanosti i tehnologije, sukladno
članku 26. Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara, za redovne studente s
prebivalištem na području Grada Vukovara,

•
Vukovarsko-srijemska županija, u okviru dodjele stipendija za studente s
prebivalištem na području Vukovarsko-srijemske županije

• Grad
Vukovar, za redovne studente s prebivalištem na području Grada Vukovara,

• Fond
za obnovu i razvoj Grada Vukovara, koji pod kriterijima za dodjeljivanje
stipendija osim postignutog uspjeha u školovanju uzima u obzir i socijalni
status, s obzirom na specifičnu problematiku ovog područja.

NOSITELJI:                                   Ministarstvo znanosti
i tehnologije, Županija Vukovarsko-srijemska, Grad Vukovar, Fond za obnovu

                                                      razvoj
Grada Vukovara

U SURADNJI SA:                         Hrvatski
zavod za zapošljavanje, Područni ured Vukovar

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo
znanosti i tehnologije, Županija Vukovarsko-srijemska, Grad Vukovar, Fond za
obnovu i

                                                      razvoj
Grada Vukovara,

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
provedbe) školska godina 2003/04, 04/05, 05/06, 06/07, 07/08

4.14.4.
Projekti sa ciljem pomoći osobama sa psihotraumama

Posljedice
velikosrpske agresije na Republiku Hrvatsku obu­hvaćaju velika ljudska
stradanja i niz psihosocijalnih problema (post-traumatski sindrom, depresije,
adaptacijske i neurotske poremetnje, nezaposlenost, beskućništvo). Zbog takvih
okolnosti, u 1993. godini utemeljen je Vladin Ured za žrtve rata, kako bi se
omogućila sustavna pomoć žrtvama Domovinskog rata. Vlada je donijela odluku o
prihvaćanju rada na psihosocijalnoj pomoći (PSP-u) ratnim stradalnicima, nakon
čega se formirala Uprava za skrb o razvojačenim hrvatskim braniteljima i
civilnim žrtvama Domovinskog rata u sklopu Ministarstva obrane Republike Hrvat­ske.

S obzirom na okolnosti završetka rata i početka
obnove zemlje, Program psihosocijalne pomoći koji je Vlada Republike Hrvatske
prihvatila 1994. godine, kontinuirano je nadopunjavan u primjeni do današnjih
dana. Njegov sadašnji nositelj je Ministarstvo hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata utemeljeno 1997. godine, koje je preuzelo poslove i zadaće
Uprave za skrb MORH-a i Vladinog Ureda za žrtve rata. Cilj Nacionalnog programa
psihosocijalne pomoći stradalnicima iz Domovinskog rata je organizacija
psihosocijalne pomoći kao dijela integralne skrbi za sudionike i stradalnike
rata na području cijele države. Na lokalnoj razini, u Gradu Vukovaru je program
pružanja pomoći organiziran u županijskom Centru za psihosocijalnu pomoć.

S obzirom da se posljedice rata još uvijek intenzivno
osje­ćaju na području Vukovara, neophodno je podržati sve projekte s ciljem
pomoći sudionicima i stradalnicima Domovinskog rata s psihotraumama, te ostalih
ugroženih kategorija stanov­ništva Grada Vukovara. Programe pomoći osobama s
psihosocijalnim problemima na području Grada Vukovara provode i pojedine
nevladine organizacije, udruženja i međunarodne institucije koje su prepoznale važnost
ovakvog vida pružanja pomoći.

NOSITELJI:                                   Ministarstvo
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i nevladine udruge

U SURADNJI SA:                         međunarodne
organizacije, civilno društvo

NAČIN FINANCIRANJA:           Ministarstvo hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata, drugi izvori

ROK PROVEDBE:                        (nastavak
provedbe) 2004. – 2008. g.

4.14.5.
Socijalna kohezija

Kako bi
se stvorili uvjeti za socijalnu koheziju u Gradu Vukovaru, brojne vladine i
nevladine organizacije potiču i podržavaju aktivnosti povezivanja zajednica, s
posebnim naglaskom na djecu i mlade. Za socijalno osvješćivanje i integraciju
potrebno je vrijeme, kao i kontinuirano djelovanje u raznim područjima
socijalnog života građana.

Od posebne je važnosti edukacija stanovništva s
ciljem boljeg strukturiranja i aktivnog sudjelovanja građana, kroz formiranje
udruga i interesnih skupina, te osnivanjem informacijsko-edukacijskih centara,
čime se provodi podizanje razine socijalne svijesti. Značajne efekte daju i
mjere koje se odnose na revitalizaciju sport­sko-rekreativnih aktivnosti, što
obuhvaća uglavnom mlađe kategorije stanovništva.

Radi
socijalne kohezije osoba sa invaliditetom i starijih osoba, potrebno je
izvršiti prilagođavanje prometne infrastrukture, prometne signalizacije,
izgraditi objekte prilagođene potrebama ove kategorije stanovništva, te
otkloniti sve vrste prepreka za njihovu integraciju (psiholoških, obrazovnih,
obiteljskih, kulturoloških, socijalnih, profesionalnih, financijskih,
arhitektonskih).

Integracija
dijela populacije kojem prijeti društvena isklju­čenost, predstavlja socijalni
izazov svake društvene sredine, ali je i osnovni preduvjet socijalne kohezije i
ljudskog dostojanstva.

NOSITELJI:                                   vladine
i nevladine udruge, među­narodne organizacije, civilno druš­tvo

NAČIN
FINANCIRANJA:           Ministarstvo
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, Ministarstvo rada i socijalne skrbi,
međunarodne organizacije,

                                                      neprofitne
organizacije i dr.

DINAMIKA PROVEDBE:            (nastavak
provedbe) 2004. – 2008. g.

Klasa: 304-03/0302/01

Urbroj: 5030115-03-1

Zagreb, 4. prosinca 2003.

Predsjednik
**Ivica** **Ra****čan****,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

1 Izvor: Izvješće Državne
komisije za popis i procjenu ratne štete, Vlada Republike Hrvatske, listopad
1999.g.

2 Izvor:
Popis stanovništva 1990. godine. Podaci uključuju prigradska naselja Sotin i
Lipovaču

3 Izvor:
Izvješće Ministarstva obrane, Uprava za obranu Vukovar

4
Organizirani povratak je započeo po završetku procesa mirne reintegracije

5 Povratnici registrirani pri
Upravi za prognanike, povratnike i izbjeglice pri Ministarstvu za javne radove,
obnovu i graditeljstvo

6 Izvor:
Uprava za prognanike, povratnike i izbjeglice, Ministarstvo za javne radove,
obnovu i graditeljstvo

7 Izvor:
Popis stanovništva 2001. godine

8 Izvor:
Popis stanovništva 2001. godine

9 Izvor:
Uprava za prognanike, povratnike i izbjeglice

10 Izvor: Tablica «Osiguranici
mirovinskog osiguranja prema županijama i općinama» (stanje 30.06.2003.g.)    Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje,
Središnje službe u Zagrebu

11 Izvor:
Mjesečni statistički bilten Hrvatskog zavoda za zapošljavanje Područne službe
Vukovar

12 Izvor:
Izvješće Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Uprave za obnovu

13 izvor:
Izvješće Hrvatske elektroprivrede, Područnog ureda u Vukovaru

14 Izvor:
Vodovod d.o.o. Vukovar

15 Izvor:
Knjiga «Vukovar – izazov obnove», Ministarstvo razvitka i obnove, Zagreb,
1997.g.

16 Izvor:
Izvješće Državne komisije za popis i procjenu ratne štete, Vlada Republike
Hrvatske, listopad 1999.g.

17 Izvor:
Izvješće Državne komisije za popis i procjenu ratne štete, Vlada Republike
Hrvatske, listopad 1999.g.

18 Izvor:
Podaci Hrvatskog centra za razminiranje od 04. lipnja 2002.g.

19 Izvor:
Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo, Uprava za obnovu

20 Izvor:
Tablica »Lista suglasnosti – generirana 20.08.2003.« Uprave za prognanike,
povratnike i izbjeglice

21 Izvor:
Tablica »Lista suglasnosti – 20.08.2003. - broj osoba« Uprave za prognanike,
povratnike i izbjeglice

22 Izvor:
HIMK, Izvješće područnog nadzora za razdoblje od 1998. do 30.06.2003.g.

23 Izvor:
Podaci Hrvatskog centra za razminiranje od 16. lipnja 2003.g.

24 Izvor:
Financijska agencija, Direkcija operativnih poslova i kontrole, Odjel servisa
za državu, 18.08.2003.g.

25 Izvor
podataka: Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo; Pregled
aktivnosti obnove

26 Izvor:
Podaci Vodovoda Grada Vukovara, u okviru dostavljenih prijedloga za Plan i
Program

27 Izvor:
Podaci Vodovoda Grada Vukovara, u okviru dostavljenih prijedloga za Plan i
Program

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 198/2003-3159