## Odluka o klasifikaciji plasmana i potencijalnih obveza banaka

### NN 17/2003 (4.2.2003.), Odluka o klasifikaciji plasmana i potencijalnih obveza banaka

# HRVATSKA NARODNA BANKA

231

Na temelju članka 25. i 39.
stavka 2. pod i) Zakona o Hrvat­skoj narodnoj banci (»Narodne novine«, broj
36/2001.) te članka 69. stavka 3. i članka 70. stavka 3. Zakona o bankama
(»Narodne novine«, broj 84/2002.), guverner Hrvatske narodne banke donio je

## ODLUKU

### O KLASIFIKACIJI PLASMANA I POTENCIJALNIH OBVEZA BANAKA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovom odlukom propisuju se
kriteriji klasifikacije plasmana i izvanbilančnih potencijalnih obveza po
kojima je banka izložena kreditnom riziku u odgovarajuće rizične skupine, te
način provođenja rezerviranja za pokriće gubitaka vezanih uz kreditni rizik i
utvrđivanja kreditne izloženosti banke.

Članak 2.

Za potrebe ove odluke ukupna
aktiva banke dijeli se:

1) na aktivu koja se raspoređuje
u rizične skupine - stavke na osnovi kojih je banka izložena kreditnom riziku,
odnosno riziku gubitka zbog neispunjenja dužnikove obveze prema banci;

2) na aktivu koja se ne
raspoređuje u rizične skupine - stav­ke na osnovi kojih je banka izložena
tržišnom i ostalim vrstama rizika različitim od kreditnog (ulaganja u
vrijednosne papire i druge financijske instrumente koji se drže radi trgovanja
ili kao imovina raspoloživa za prodaju, ulaganja u pridružene kompanije i
povezana trgovačka društva odnosno podružnice te materijalna imovina i ostale
slične nespomenute stavke).

Članak 3.

(1) Izvanbilančne stavke za
potrebe ove odluke dijele se:

1) na potencijalne obveze koje
banka izravno preuzme prema nekoj osobi (odobreni neiskorišteni neopozivi
okvirni i drugi slični krediti)

2) na potencijalne obveze koje
banka preuzme prema vjerovniku neke osobe (izdane garancije, otvoreni
nepokriveni akreditivi, mjenična jamstva i slične obveze na osnovi kojih može
uslijediti plaćanje od strane banke umjesto od glavnog dužnika)

3) na posebne izvanbilančne
stavke na osnovi kojih je banka izložena tržišnom riziku i ostalim rizicima
različitim od kreditnog (izvedeni financijski instrumenti).

(2) Izvanbilančne potencijalne
obveze iz točke 1. i 2. stavka 1. ovog članka raspoređuju se u rizične skupine
prema ovoj odluci, dok se posebne izvanbilančne stavke iz točke 3. stavka 1.
ovog članka ne raspoređuju u rizične skupine.

Članak 4.

(1) Banka je dužna u roku od
šest mjeseci, računajući od dana stupanja na snagu ove odluke, donijeti opći akt
kojim pobliže uređuje način sustavnog:

• utvrđivanja i praćenja
(tijekom zasnivanja i trajanja poslov­nog odnosa) kreditne sposobnosti osoba
prema kojima je izložena te kvalitete instrumenata osiguranja tražbina i
potencijalnih obveza banke

• vođenja kreditnih spisa i
spisa preuzetih potencijalnih obveza

• raspoređivanja plasmana i
potencijalnih obveza u rizične skupine

• provođenja rezerviranja za
pokriće identificiranih i neidentificiranih gubitaka na osnovi izloženosti
kreditnom riziku.

(2) Opći akt iz stavka 1. ovog
članka, kao i sve njegove naknadne izmjene i dopune, banka je dužna dostaviti
Hrvatskoj narodnoj banci.

II. RASPOREĐIVANJE PLASMANA
PREMA STUPNJEVIMA RIZIKA

II/1. RIZIČNE SKUPINE

Članak 5.

(1) U svrhu provođenja
rezerviranja za identificirane gubitke plasmane po kojima je banka izložena
kreditnom riziku, ovisno o procijenjenom stupnju rizika, banka je dužna
klasificirati u tri rizične skupine, i to:

1) potpuno nadoknadivi plasmani
(rizična skupina A)

2) djelomično nadoknadivi plasmani
(rizična skupina B)

3) nenadoknadivi plasmani
(rizična skupina C).

II/2. PLASMANI KOJI SE
RASPOREĐUJU U RIZIČNE SKUPINE

Članak
6.

(1)
Pod plasmanima koji se u skladu s ovom odlukom raspo­ređuju u rizične skupine
podrazumijevaju se sljedeće kategorije financijske imovine:

1)
krediti koje je odobrila banka (uključujući akceptne kredite i udjele u
sindiciranim kreditima, tražbine za izvršena plaćanja po garancijama i drugim
oblicima jamstava, iskorištene okvirne kredite, repo kredite)

2)
depoziti kod banaka i ostalih financijskih institucija, uk­lju­čujući i
depozite kod Hrvatske narodne banke

3)
tražbine na osnovi financijskog lizinga

4)
tražbine na osnovi faktoringa i forfaitinga, ukoliko su u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 39 (u nastavku teksta: MRS 39) klasificirane u
financijsku imovinu koja se drži do dospijeća

5)
ulaganja u dužničke vrijednosne papire, ukoliko su u skladu s MRS-u 39 ta
ulaganja klasificirana u kategoriju financijske imovine koja se drži do
dospijeća, odnosno u kategoriju imovine koja se vrednuje po metodi
amortizacijskog troška

6)
tražbine na osnovi kamatnih prihoda (redovne i zatezne kamate, uključujući sve
vrste naknada koje se uzimaju u obzir pri izračunu efektivne kamatne stope na
kredite, odnosno koje se obračunavaju na temelju davanja sredstava banke na
korištenje drugim osobama)

7)
tražbine na osnovi nekamatnih prihoda (sve vrste naknada odnosno provizija koje
banka ostvaruje pružanjem usluga svojim klijentima, korištenjem ljudskih i
tehničkih resursa banke, bez davanja financijskih sredstava na korištenje
drugim osobama)

8)
isplaćeni predujmovi kod kojih banka može biti izložena riziku gubitka zbog
neispunjenja obveze druge ugovorne strane

9)
ostale tražbine u vezi s kojima je banka izložena riziku gubitka zbog
neispunjenja obveze dužnika prema banci.

(2) U odgovarajuću rizičnu
skupinu raspoređuju se plasmani iz stavka 1. ovog članka, i to na pojedinačnoj
osnovi (predmet su raspoređivanja plasmani, a kreditna sposobnost dužnika jedan
je od kriterija raspoređivanja).

II/3. KRITERIJI RASPOREĐIVANJA
PLASMANA U RIZIČNE SKUPINE

Članak 7.

(1) Raspoređivanje plasmana u
rizične skupine od A do C obavlja se:

1) prema dužnikovoj kreditnoj
sposobnosti

2) prema dužnikovoj urednosti u
podmirivanju obveza i

3) prema kvaliteti instrumenata
osiguranja tražbina banke.

(2) Dužnikova kreditna
sposobnost procjenjuje se barem po sljedećim osnovama:

1) dužnikovu karakteru, tj.
statusnim, osobnim i ekonom­skim značajkama te kvaliteti i stručnosti
menadžmenta i kvaliteti programa, za ostvarenje kojeg banka pruža financijsku
podršku

2) dužnikovu kapitalu

3) dužnikovoj imovinskoj snazi,
uključujući njegovu moguć­nost ostvarivanja budućih novčanih priljeva za
otplatu duga;

4) dužnikovoj likvidnosti i
profitabilnosti;

5) dužnikovim novčanim tokovima
ostvarenim u proteklom razdoblju i očekivanim budućim novčanim tokovima;

6) općim uvjetima poslovanja i
perspektivi dužnika te položaju na tržištu djelatnosti kojom se dužnik bavi.

(3) Dužnikova urednost u
podmirivanju obveza podrazumijeva njegovu sposobnost da u cijelosti podmiruje
obveze prema banci po glavnici, kamatama i drugim osnovama u ugovorenom iznosu
i ugovorenom roku. U smislu ovog stavka ne smatra se da je dužnik podmirio
obvezu prema banci u skladu s ugovorom ako banka odobri novi u zamjenu za
postojeći plasman (obnavljanje plasmana) ili ako za postojeći plasman produži
rok vraćanja, osim ako se analizom dužnikova financijskog položaja može
utvrditi da obnavljanje plasmana ili produženje roka vraćanja nije uzrokovano dužnikovim
lošim financijskim položajem.

(4) Kvaliteta instrumenata
osiguranja plasmana utvrđuje se na temelju:

1) tržišne unovčivosti

2) dokumentiranosti i mogućnosti
ostvarivanja nadzora od strane banke nad određenim instrumentom osiguranja

3) mogućnosti prisilne naplate.

(5) Plasmani koji pripadaju
»portfelju malih kredita« mogu se raspoređivati u rizične skupine na temelju
dužnikove urednosti u podmirivanju obveza prema banci i/ili kvalitete
instrumenata osiguranja tražbina banke (ne zahtijeva se kontinuirano praćenje
dužnikova financijskog stanja i procjenjivanje njegovih novčanih tokova).

Članak 8.

(1) »Portfelj malih kredita« iz
članka 7. ove odluke čine ukupni plasmani jednom dužniku čije je stanje u bruto
iznosu (bez umanjenja za iznos rezervacija) na dan procjene odnosno
izvješćivanja manje:

1) od 700.000 kuna kod banke
koja ima aktivu veću od 10 milijardi kuna prema revidiranim financijskim
izvješćima iz prethodne godine

2) od 500.000 kuna kod banke
koja ima aktivu veću od pet, a manju od 10 milijardi kuna prema revidiranim
financijskim izvještajima iz prethodne godine

3)
od 300.000 kuna kod banke koja ima aktivu veću od jedne milijarde kuna, a manju
od pet milijardi kuna prema revidiranim financijskim izvještajima iz prethodne
godine

4)
od 200.000 kuna kod banke koja ima aktivu manju od jedne milijarde kuna prema
revidiranim financijskim izvještajima iz prethodne godine.

(2)
Banka je dužna svojim aktom iz članka 4. ove odluke posebno utvrditi procedure
odobravanja i praćenja naplate plasmana koji pripadaju »portfelju malih
kredita« te pobliže kriterije raspoređivanja tih plasmana u rizične skupine u
skladu s člankom 7. stavkom 5. ove odluke.

(3)
Ako se u skladu s odredbom članka 7. stavka 5. ove od­luke plasmani koji
pripadaju »portfelju malih kredita« raspo­ređuju u rizične skupine samo na
temelju dužnikove urednosti u podmirivanju obveza prema banci, onda se u smislu
ove odluke smatra da su ispunjeni uvjeti za raspoređivanje tih plasmana:

•
u rizičnu skupinu B kada postoje dospjele tražbine na osnovi tih plasmana koje
nisu naplaćene u roku od 60 dana, računajući od dana dospijeća (plasmani s
jednokratnim rokom dospijeća), ili ako dužnik nije podmirio tri dospjela obroka
kredita za koji je ugovorena obročna otplata

•
u rizičnu skupinu C kada postoje dospjele tražbine na osnovi tih plasmana koje
nisu naplaćene u roku od 180 dana, ra­ču­najući od dana dospijeća (plasmani s
jednokratnim rokom dos­pijeća), ili ako dužnik nije podmirio šest dospjelih
obroka kredita za koji je ugovorena obročna otplata.

II/4. RASPOREĐIVANJE PLASMANA U
RIZIČNU SKUPINU A (POTPUNO NADOKNADIVI PLASMANI)

Članak 9.

(1) U rizičnu skupinu A
raspoređuju se plasmani iz članka 6. ove odluke za koje se procjenjuje da će u
skladu s ugovorom biti u cijelosti naplaćeni (glavnica i kamate). To su
plasmani kod kojih nije identificiran gubitak promatranjem na pojedinačnoj
osnovi (MRS 30, točka 45.).

(2) U smislu stavka 1. ovog
članka smatra se da su ispunjeni uvjeti za raspoređivanje plasmana u rizičnu
skupinu A:

1) ako sadašnje dužnikovo financijsko
stanje i procijenjeni budući novčani priljevi ne dovode u pitanje njegovo
daljnje poslovanje i podmirivanje tekućih i budućih obveza prema banci

2) ako su plasmani osigurani
adekvatnim instrumentima osiguranja naplate.

(3) U skladu s dobrim praksama
za uspješno upravljanje kreditnim rizikom podrazumijeva se da se u rizičnu
skupinu A mogu najčešće rasporediti oni plasmani kod kojih su ispunjena oba
kriterija iz stavka 2. ovog članka, što osobito vrijedi za raspo­re­đivanje
dugoročnih plasmana. Time se ne isključuje mogućnost da banka rasporedi
pojedini plasman u rizičnu skupinu A samo na temelju jednog od kriterija iz
stavka 2. ovog članka, ukoliko se s velikim stupnjem sigurnosti može
procijeniti da će naplata plasmana (glavnica i kamate) biti ostvarena u visini
ugovorenog iznosa.

(4) Ako se pojavi dužnikova
neurednost u podmirivanju obveza prema banci, a banka ne poduzme potrebne
pravne radnje za naplatu svojih tražbina pomoću raspoloživih instrumenata
osiguranja naplate, banka je dužna plasmane koji su na temelju instrumenata
osiguranja naplate bili raspoređeni u rizičnu skupinu A, rasporediti u rizičnu
skupinu B te za njih provesti odgovarajući ispravak vrijednosti odnosno
rezerviranje. U smislu ovog stavka smatra se da je nastupila dužnikova neurednost
u podmirivanju obveza prema banci ako je proteklo više od 60 dana od dana
dospijeća plasmana s jednokratnim rokom dospijeća ili ako dužnik nije podmirio
tri dospjela obroka plasmana za koje se ugovara obročna otplata.

Bez
obzira na pravne radnje poduzete radi naplate tražbina banke pomoću
instrumenata osiguranja tražbina, ako naplata nije izvršena u roku od dvije
godine, računajući od dana kada je nastupila dužnikova neurednost u
podmirivanju njegovih obveza, banka je dužna nenaplaćeni plasman rasporediti u
rizičnu podskupinu B-2 ili B-3 iz članka 11. stavka 3. ove odluke te, uzimajući
u obzir preostale izglede za naplatu, provesti odgovarajući ispravak
vrijednosti plasmana odnosno rezerviranje za identificirane gubitke.

Odredbe
ovog stavka jednako se odnose i na plasmane koji po kriterijima iz članka 8.
ove odluke pripadaju »portfelju malih kredita«.

(5) Banka je dužna aktom iz
članka 4. ove odluke posebno utvrditi kriterije i uvjete koje moraju
ispunjavati instrumenti osiguranja naplate, na temelju kojih se osigurani
plasman može rasporediti u rizičnu skupinu A. Pritom se osobito utvrđuje odnos
vrijednosti instrumenata osiguranja i iznosa plasmana na koji se instrumenti
odnose te procedure kontinuiranog praćenja i pro­cjenjivanja tržišne odnosno
fer vrijednosti pribavljenih instrumenata osiguranja i ponovnog utvrđivanja
stupnja pokrivenosti plasmana instrumentima osiguranja naplate tijekom cijelog
razdoblja poslovnog odnosa.

(6)
Iznimno tražbine banke iz članka 6. točke 7. ove odluke (tražbine na osnovi
obračunatih nekamatnih prihoda) mogu se rasporediti u rizičnu skupinu A, bez
prethodnog dokazivanja da su ispunjeni kriteriji iz stavka 1. i 2. ovog članka,
gdje kao nenaplaćene tražbine mogu ostati najduže 60 dana računajući od dana
dospijeća. Ukoliko tražbina iz ovog stavka nije naplaćena u roku od 60 dana, za
nju se na teret rashoda banke provodi ispravak vrijednosti (rezerviranje) u
100-postotnom iznosu, te se ras­poređuje u rizičnu skupinu C.

II/5. PRIZNAVANJE KAMATNIH
PRIHODA OD PLASMANA KOJI SU RASPOREĐENI U RIZIČNU SKUPINU A (POTPUNO
NADOKNADIVI PLASMANI)

Članak 10.

(1) Kamatni prihodi od plasmana
koji su raspoređeni u rizičnu skupinu A priznaju se u računu dobiti i gubitka
razdoblja u kojem su zarađeni (načelo nastanka poslovnog događaja odnosno
načelo fakturirane realizacije), i to na vremenski proporcionalnoj osnovi,
uzimajući u obzir stvarni prinos na plasmane (MRS 18, točka 30.).

(2) Ako se pojavi nemogućnost
naplate plasmana u ugovorenom iznosu (glavnica i kamate), odnosno ako nastupe
okolnosti koje zahtijevaju da se plasman rasporedi u rizičnu skupinu B te ako u
isto vrijeme po tome plasmanu postoji nenaplaćena tražbina na osnovi kamatnog
prihoda koji je u prethodnom razdoblju priznat u računu dobiti i gubitka,
provodi se rezerviranje u 100-postotnom iznosu nenaplaćene tražbine na osnovi
prije priznatoga kamatnog prihoda.

(3) Trošak rezerviranja za
identificirane gubitke iz tražbina na osnovi kamatnih prihoda uključuje se u
račun dobiti i gubitka za razdoblje u kojem je došlo do pogoršanja kvalitete
plasmana, odnosno u kojem su nastupile okolnosti koje zahtijevaju da se plasman
rasporedi u rizičnu skupinu B.

II/6. RASPOREĐIVANJE PLASMANA U
RIZIČNU SKUPINU B (DJELOMIČNO NADOKNADIVI PLASMANI)

Članak
11.

(1)
U rizičnu skupinu B raspoređuju se plasmani banke koji ne ispunjavaju uvjete za
raspoređivanje u rizičnu skupinu A.

(2)
Plasmanima iz stavka 1. ovog članka smatraju se oni po­je­dinačni plasmani za
koje se na temelju praćenja i analize duž­ni­ko­va financijskog stanja i
kvalitete odnosno tržišne vrijednosti raspoloživih instrumenata osiguranja
tražbina procjenjuje da neće biti u cijelosti naplaćeni u ugovorenoj visini
(glavnica i kamate), odnosno plasmani za koje postoje objektivni dokazi da je
sa­dašnja vrijednost očekivanih budućih novčanih priljeva po tim plas­manima
manja od njihove nominalne knjigovodstvene vrijednosti.

(3)
Banka je dužna svojim aktom iz članka 4. ove odluke pobliže razraditi kriterije
prema kojima će, ovisno o visini nadoknadivog iznosa, plasmane rizične skupine
B klasificirati u tri podskupine, i to:

1)
podskupinu B-1, u koju se klasificiraju oni plasmani kod kojih se procjenjuje
da će nadoknadivi iznos biti veći od 70%, a manji od 100% nominalnoga
knjigovodstvenog odnosno ugovorenog iznosa plasmana

2)
podskupinu B-2, u koju se klasificiraju oni plasmani kod kojih se procjenjuje
da će nadoknadivi iznos biti između 30% i 70% nominalnoga knjigovodstvenog
odnosno ugovorenog iznosa plasmana

3)
podskupinu B-3, u koju se klasificiraju oni plasmani kod kojih se procjenjuje
da će nadoknadivi iznos biti između 10% i 30% nominalnoga knjigovodstvenog
odnosno ugovorenog iznosa plasmana.

II/7. UMANJENJE VRIJEDNOSTI
PLASMANA RIZIČNE SKUPINE B (DJELOMIČNO NADOKNADIVI PLASMANI)

Članak 12.

(1) Plasmani raspoređeni u
rizičnu skupinu B djelomično su naplativa odnosno djelomično nadoknadiva
financijska imovina, koja zbog nastanka okolnosti koje upućuju na zaključak da
neće biti u cijelosti naplaćena (MRS 39, točka 110.), podliježe uma­njenju
vrijednosti za iznos gubitka zbog nemogućnosti potpune naplate.

(2) Gubitak iz stavka 1. ovog
članka čini razlika između knjigo­vodstvenog iznosa plasmana i sadašnje
vrijednosti očeki­vanih budućih novčanih tokova po tim plasmanima. Tako utvr­đeni
gubitak knjiži se u poslovnim knjigama banke kao trošak rezerviranja u računu
dobiti i gubitka za razdoblje u kojem je gubitak utvrđen te u bilanci kao
ispravak vrijednosti djelomično nadoknadivih plasmana. Pritom se odvojeno
prati:

• dio gubitka koji se sastoji od
razlike između knjigovodstvenog iznosa plasmana i očekivanih budućih naplata

• dio gubitka koji se sastoji od
diskonta nastalog svođenjem očekivanih budućih naplata na njihovu sadašnju
vrijednost.

(3) Iznimno od odredbe stavka 2.
ovog članka banka ne mora utvrđivati sadašnju vrijednost očekivanih budućih novčanih
tokova po djelomično nadoknadivim plasmanima njihovim diskontiranjem, ako je
rok u kojem se očekuju budući novčani tokovi po tim plasmanima kraći od jedne
godine računajući od datuma bilance. U tome slučaju smatra se da je gubitak po
djelomično nadoknadivom plasmanu jednak razlici između knjigovodstvenog iznosa
plasmana i očekivanih budućih naplata po tome plasmanu.

(4) Sadašnja vrijednost
očekivanih budućih novčanih tokova po djelomično naplativim plasmanima utvrđuje
se njihovim diskontiranjem uz primjenu efektivne kamatne stope (MRS 39, točka
111. i 113.).

(5) Visina gubitka po plasmanima
rizične skupine B utvrđuje se posebno za svaki plasman koji je pojedinačno
značajan, odnosno čija je knjigovodstvena vrijednost veća od iznosa iz članka
8. stavka 1. točke 1. do 4. ove odluke (»portfelj malih kredita«).

(6) Iznimno od odredbe stavka 5.
ovog članka gubitak po plasmanima može se utvrđivati na skupnoj osnovi (za više
plasmana zajedno), i to:

1) za plasmane unutar »portfelja
malih kredita» iz članka 8. ove odluke, koji imaju slična svojstva s obzirom na
namjenu, rokove dospijeća, kamatnu stopu, instrumente osiguranja tražbina i
druga slična obilježja

2) za sve plasmane jednom
dužniku nad kojim je pokrenut stečajni postupak, osim tražbina od stečajnog dužnika
po kojima banka ima status razlučnog vjerovnika, za koje se nadoknadivi iznos,
odnosno iznos gubitka, utvrđuje na pojedinačnoj osnovi za svaku tražbinu koja
je pojedinačno značajna (tražbine koje se prema kriterijima iz članka 8. ove
odluke ne mogu smatrati »port­feljom malih kredita«).

(7) Ako se nakon prvog umanjenja
vrijednosti plasmana, prilikom ponovne procjene, koja se provodi najmanje
jedanput tromjesečno odnosno s datumom izvješća, gubitak poveća (zbog
izmijenjenih okolnosti koje utječu na procjenu), iznos povećanja gubitka knjiži
se u poslovnim knjigama banke u skladu s odred­bom stavka 2. ovog članka.

(8) Ako se gubitak smanji, iznos
smanjenja priznaje se u računu dobiti i gubitka kao prihod od ukinutog
rezerviranja te u bilanci kao smanjenje ispravka vrijednosti djelomično
naplativih (sumnjivih i spornih) tražbina.

II/8. PRIZNAVANJE KAMATNIH
PRIHODA OD PLASMANA KOJIMA JE UMANJENA VRIJEDNOST

Članak 13.

(1) Kada se jednom provede
umanjenje vrijednosti plasmana do njihova nadoknadivog iznosa, daljnje
priznavanje kamatnog prihoda od takvih plasmana u računu dobiti i gubitka ne
može se provoditi prema uvjetima iz ugovora. Umjesto toga prihod od djelomično
nadoknadivih plasmana (plasmani rizične skupine B) priznaje se u računu dobiti
i gubitka tekućeg razdoblja, na osnovicu koju čini sadašnja vrijednost
diskontiranih budućih novčanih tokova, uz primjenu stope koja je korištena pri
diskontiranju tih novčanih tokova radi mjerenja nadoknadivog iznosa plasmana
(MRS 39, točka 116.).

(2) Prihod iz stavka 1. ovog
članka smatra se amortizacijom diskonta nastalog svođenjem na sadašnju
vrijednost očekivanih budućih novčanih tokova po djelomično nadoknadivim
plasmanima, te se na računima bilance ne knjiži kao izravno povećanje tražbina,
nego kao smanjenje prethodno provedenog ispravka vrijednosti, odnosno kao
amortizacija diskonta djelomično nadoknadivih plasmana. U računu dobiti i
gubitka taj se prihod priznaje kao prihod od ukinutog rezerviranja na osnovi
amortizacije diskonta.

(3)
Ako na plasmane kojima je umanjena vrijednost banka nastavi obračunavati kamate
prema uvjetima iz ugovora, tražbina na osnovi tako obračunatih kamata
evidentira se na računima izvanbilančne evidencije. Te se kamate mogu priznati
u računu dobiti i gubitka kao kamatni prihod samo ako se naplate. U smislu ovog
stavka primljena doznaka ne može se smatrati naplatom kamata, ako dužnik u isto
vrijeme ima dospjelih nepodmirenih obveza po glavnici plasmana.

II/9. RASPOREĐIVANJE PLASMANA U
RIZIČNU SKUPINU C (POTPUNO NENADOKNADIVI PLASMANI)

Članak
14.

(1)
U rizičnu skupnu C raspoređuju se plasmani banke koji ne ispunjavaju uvjete za
raspoređivanje u rizičnu skupinu A ili B odnosno za koje se procjenjuje da su
100% nenaplativi ili da su naplativi u neznatnom iznosu (iznosu koji ne prelazi
10% nominalnoga knjigovodstvenog odnosno ugovorenog iznosa plasmana).

(2)
Plasmanima iz stavka 1. ovog članka smatraju se tražbine banke od dužnika za
koje se procjenjuje da ni njihova imovina, ni instrumenti osiguranja tražbina
ne omogućuju makar djelomičnu naplatu, odnosno naplatu koja bi prelazila 10%
nominalnoga knjigovodstvenog odnosno ugovorenog iznosa plasmana.

(3)
Iznimno od odredbe stavka 2. ovog članka u rizičnu skupinu C raspoređuju se sve
tražbine banke na osnovi nekamatnih prihoda iz članka 6. točke 7. ove odluke
koje nisu naplaćene u roku od 60 dana od dana dospijeća.

II/10. UMANJENJE VRIJEDNOSTI
PLASMANA RIZIČNE SKUPINE C

Članak 15.

(1) S obzirom na to da se u
rizičnu skupinu C raspoređuju potpuno nenaplativi plasmani ili plasmani koji su
naplativi u neznatnom iznosu (manje od 10% knjigovodstvene vrijednosti), s
kojima se u smislu ove odluke izjednačavaju i sve tražbine banke na osnovi
nekamatnih prihoda koje nisu naplaćene u roku od 60 dana od dana dospijeća,
podrazumijeva se da je sadašnja vrijednost tih tražbina jednaka nuli odnosno da
gubitak po tim tražbinama iznosi 100% njihove nominalne (knjigovodstvene)
vrijednosti.

(2)
Gubitak iz stavka 1. ovog članka knjiži se u poslovnim knjigama banke kao
trošak rezerviranja u računu dobiti i gubitka za razdoblje u kojem je gubitak
utvrđen, te u bilanci kao 100-postotni ispravak vrijednosti sumnjivih i spornih
tražbina.

(3) Tražbine koje su raspoređene
u rizičnu skupinu C (tražbine sa 100-postotnim ispravkom vrijednosti) iskazuju
se u poslovnim knjigama banke u skladu s procedurama i politikama banke (u
bilanci ili izvanbilančno) dok se ne provedu pravne radnje u vezi s prestankom
neispunjenih obveza dužnika na neki od ostalih načina prema zakonskim propisima
(npr. otpust duga).

III. RASPOREĐIVANJE POTENCIJALNIH
OBVEZA U RIZIČNE SKUPINE

III/1. RIZIČNE SKUPINE

Članak 16.

Potencijalne obveze u smislu ove
odluke, ovisno o procije­njenom stupnju rizika, klasificiraju se u tri rizične
skupine, i to:

1) potencijalne obveze na osnovi
kojih se očekuje da neće doći do odljeva sredstava banke ili ako do odljeva
dođe, da će on biti u cijelosti nadoknađen (rizična skupina A)

2) potencijalne obveze na osnovi
kojih se očekuje odljev sred­stava banke veći od procijenjenoga nadoknadivog
iznosa (ri­zič­na skupina B)

3) potencijalne obveze na osnovi
kojih se očekuje odljev sred­stava banke koji se procjenjuje kao potpuno
nenadoknadiv (rizična skupina C).

III/2. POTENCIJALNE OBVEZE KOJE
SE RASPOREĐUJU U RIZIČNE SKUPINE

Članak
17.

(1)
Pod potencijalnim obvezama iz ove odluke, koje se raspoređuju u odgovarajuće
rizične skupine, podrazumijevaju se sljedeće kategorije izvanbilančnih stavki:

1)
Izvanbilančne potencijalne obveze koje banka izravno preuzme prema nekoj osobi,
kao što su:

•
odobreni neiskorišteni neopozivi okvirni i drugi slični krediti

•
zaključeni, a neizvršeni neopozivi ugovori o financijskom najmu (lizingu),
faktoringu i forfaitingu

•
ostali slični ugovori izvršenjem kojih nastaje tražbina banke od klijenta kao
druge ugovorne strane.

2)
Izvanbilančne potencijalne obveze koje banka preuzme prema vjerovniku svoga
klijenta, kao što su:

•
izdane bankovne garancije

•
otvoreni nepokriveni akreditivi

•
mjenična jamstva (avali)

•
ostala slična jamstva na osnovi kojih može uslijediti plaća­nje od strane banke
umjesto od glavnog dužnika.

(2)
U odgovarajuću rizičnu skupinu raspoređuju se potencijalne obveze iz stavka 1.
ovog članka, i to na pojedinačnoj os­novi (predmet su raspoređivanja
potencijalne obveze, a kreditna sposobnost osobe za koju je obveza preuzeta
jedan je od kriterija raspoređivanja).

(3)
Ako banka izvrši plaćanje po potencijalnoj obvezi, ona prestaje biti
izvanbilančna stavka i postaje bilančna kategorija te se na nju, zavisno od
stupnja procijenjenog rizika, primjenjuju odredbe ove odluke koje se odnose na
raspoređivanje plasmana, na osnovi kojih je banka izložena kreditnom riziku, u
rizične skupine.

III/3. KRITERIJI RASPOREĐIVANJA
POTENCIJALNIH OBVEZA U RIZIČNE SKUPINE

Članak 18.

(1) Raspoređivanje potencijalnih
obveza na temelju kojih je banka izložena kreditnom riziku, provodi se zavisno
od vjero­jatnosti odljeva sredstava banke u svrhu podmirenja preuzetih obveza
te od mogućnosti nadoknade nastalog odljeva.

(2)
Pri raspoređivanju potencijalnih obveza u rizične skupine na odgovarajući se
način primjenjuju kriteriji iz članka 7. ove odluke.

(3)
Općim aktom iz članka 4. ove odluke banka je dužna pobliže propisati politike i
procedure raspoređivanja potencijalnih obveza iz članka 17. ove odluke u
rizične skupine.

III/4. POTENCIJALNE OBVEZE NA
OSNOVI KOJIH SE NE OČEKUJE ODLJEV SREDSTAVA BANKE (RIZIČNA SKUPINA A)

Članak 19.

(1) Smatra se da su ispunjeni
uvjeti za raspoređivanje pojedi­načnih potencijalnih obveza u rizičnu skupinu
A:

1)
ako sadašnje financijsko stanje i procijenjeni budući nov­čani tokovi osobe
prema kojoj je banka na temelju nastanka potencijalne obveze izložena kreditnom
riziku ne upućuju na vjerojatnost odljeva sredstava banke ili ako do odljeva
dođe, da će on u cijelosti biti nadoknađen

2)
ako su sklopljeni ugovori po kojima banka ima potencijalnu obvezu pokriveni
adekvatnim instrumentima osiguranja naplate, na temelju kojih instrumenata bi
banka (ukoliko dođe do odljeva njezinih sredstava za podmirenje preuzete
obveze) mogla u cijelosti taj odljev nadoknaditi.

(2)
Prilikom raspoređivanja potencijalnih obveza u rizičnu skupinu A na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 9. ove odluke.

III/5. POTENCIJALNE OBVEZE NA
OSNOVI KOJIH SE OČEKUJE ODLJEV SREDSTAVA BANKE KOJI NEĆE BITI MOGUĆE U
CIJELOSTI NADOKNADITI (RIZIČNA SKUPINA B)

Članak 20.

(1) U rizičnu skupinu B
raspoređuju se potencijalne obveze (iz članka 17. ove odluke) koje ne
ispunjavaju uvjete za raspo­ređi­vanje u rizičnu skupinu A.

(2)
Rizična skupina B obuhvaća preuzete obveze prema osobi ili za račun osobe čije
financijsko stanje nije zadovoljavajuće, odnosno čije se financijsko stanje
pogoršalo nakon preuzimanja potencijalne obveze, tj. nakon nastanka prošloga
obvezujućeg događaja. To su potencijalne obveze za koje se procjenjuje da će
uslijediti odljev sredstava banke po njima, a projekcija budućih novčanih
tokova osobe prema kojoj je ili za čiji je račun banka preuzela obvezu, kao i
kvaliteta raspoloživih instrumenta osiguranja, upućuju na zaključak da banka
neće moći u cijelosti nadoknaditi sve što joj po ugovoru pripada u slučaju
podmirenja preuzete obveze.

(3)
Prilikom raspoređivanja potencijalnih obveza u rizičnu skupinu B na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 11. ove odluke, uključujući i
podjelu potencijalnih obveza u podskupine u sklopu rizične skupine B.

(4)
Ovisno o visini procijenjenoga nadoknadivog iznosa oče­ki­vanog odljeva
sredstava u svrhu podmirenja preuzetih potencijalnih obveza potencijalne obveze
rizične skupine B klasificiraju se u tri podskupine, i to:

1)
podskupinu B-1, u koju se klasificiraju one potencijalne obveze kod kojih se
procjenjuje da će nadoknadivi iznos biti veći od 70%, a manji od 100%
nominalnoga knjigovodstvenog odnosno ugovorenog iznosa očekivanog odljeva

2) podskupinu B-2, u koju se
klasificiraju one potencijalne obveze kod kojih se procjenjuje da će
nadoknadivi iznos biti između 30% i 70% nominalnoga knjigovodstvenog odnosno
ugovorenog iznosa očekivanog odljeva

3) podskupinu B-3, u koju se
klasificiraju one potencijalne obveze kod kojih se procjenjuje da će
nadoknadivi iznos biti između 10% i 30% nominalnoga knjigovodstvenog odnosno
ugovorenog iznosa očekivanog odljeva.

III/6. POTENCIJALNE OBVEZE NA
OSNOVI KOJIH SE OČEKUJE ODLJEV SREDSTAVA BANKE KOJI NEĆE BITI MOGUĆE NADOKNADITI
(RIZIČNA SKUPINA C)

Članak 21.

(1) Rizična skupina C obuhvaća
preuzete obveze prema osobi ili za račun osobe čije se financijsko stanje nakon
preuzimanja potencijalne obveze, odnosno nakon nastanka prošloga obvezu­jućeg
događaja pogoršalo toliko da se sa sigurnošću može očeki­vati odljev sredstava
banke za podmirenje preuzete obveze, a procjena budućih novčanih priljeva osobe
prema kojoj je banka izložena i kvaliteta instrumenata osiguranja naplate
upućuju na zaključak da banka neće moći nadoknaditi ništa od onoga što joj po
ugovoru pripada nakon što se podmiri preuzeta obveza ili je nadoknadivi iznos
manji od 10% ugovorenog iznosa.

(2) Prilikom raspoređivanja
potencijalnih obveza u rizičnu skupinu C na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članka 14. ove odluke.

III/7. REZERVIRANJA ZA
IDENTIFICIRANE GUBITKE NA OSNOVI POTENCIJALNIH OBVEZA

Članak
22.

(1)
Potencijalne obveze raspoređene u rizične skupine B i C podložne su
rezerviranjima za identificirane gubitke u skladu s načelima sadržanima u MRS-u
37 – *Rezerviranja za nepred­viđe­ne obveze i nepredviđena imovina.*

(2)
Iznos rezerviranja iz stavka 1. ovog članka jednak je iznosu očekivanih budućih
izdataka za podmirenje preuzetih potencijalnih obveza koje banka neće moći
nadoknaditi.

(3)
Iznimno od odredbe stavka 2. ovog članka, ako je učinak vremenske vrijednosti
novca značajan, iznos rezerviranja iz stavka 1. ovog članka jednak je
diskontiranoj vrijednosti očekivanih budućih nenadoknadivih izdataka za
podmirenje potencijalne obveze (sadašnja vrijednost budućih izdataka). Iznos
očekivanih izdataka svodi se na njihovu sadašnju vrijednost na svaki datum
bilance, primjenom diskontne stope koja odražava tekuću tržišnu cijenu novca
(MRS 37, točka 45. i 47.).

(4)
U smislu stavka 3. ovog članka smatra se da je učinak vremenske vrijednosti
novca značajan kada se procjenjuje da će odljev resursa za podmirenje preuzete
obveze uslijediti u roku koji je duži od jedne godine, računajući od datuma
bilance.

(5)
Pod izdacima iz stavka 2. ovog članka (koje banka neće moći nadoknaditi)
podrazumijeva se nominalni iznos očekivanih izdataka za podmirenje potencijalne
obveze umanjen za iznos za koji se pouzdano procjenjuje da će biti nadoknađen
od druge strane, aktiviranjem raspoloživog instrumenta osiguranja naplate ili
poboljšanjem financijskog stanja osobe prema kojoj je banka izložena kreditnom
riziku.

(6) Iznos rezerviranja iz ovog
članka knjiži se u poslovnim knjigama banke kao trošak rezerviranja u računu
dobiti i gubitka za razdoblje u kojem je gubitak utvrđen te u pasivi bilance
kao posebne rezerve za identificirane gubitke po potencijalnim obvezama.

III/8. PRIZNAVANJE PRIHODA NA
OSNOVI IZVANBILANČNIH INSTRUMENATA

Članak 23.

Priznavanje prihoda od naknada
obračunatih na osnovi izvanbilančnih instrumenata i rezerviranja za identificirane
gubitke zbog izostanka naplate tražbina na osnovi tih naknada provode se u
skladu s odredbom članka 9. stavka 6. ove odluke.

IV. REZERVIRANJA ZA
NEIDENTIFICIRANE GUBITKE

Članak 24.

(1) Banka je dužna provoditi rezerviranja
za pokriće neidentificiranih gubitaka zbog izloženosti kreditnom riziku.

(2)
Pod gubitcima iz stavka 1. ovog članka podrazumijevaju se oni gubitci koji nisu
posebno identificirani, odnosno koji se ne mogu pripisati pojedinačnim
plasmanima/potencijalnim obvezama, ali za koje iskustvo pokazuje da postoje u
kreditnom portfelju ili da mogu nastati kao posljedica preuzetih izvanbilančnih
potencijalnih obveza.

(3)
Rezerviranja iz stavka 2. ovog članka provode se na teret rashoda banke, a u
poslovnim se knjigama evidentiraju na zasebnim računima rezervi u pasivi.

(4)
Rezerviranja za neidentificirane gubitke po plasmanima iskazuju se u
financijskim izvješćima kao odbitna stavka koja umanjuje aktivu banke, dok se
rezerviranja za neidentificirane gubitke koji se odnose na izvanbilančne
potencijalne obveze u financijskim izvješćima iskazuju kao »ostale obveze« u
pasivi.

(5)
Banka provodi i održava razinu rezerviranja za neidentificirane gubitke po
plasmanima i potencijalnim obvezama koji su raspoređeni u rizičnu skupinu A u
skladu s kriterijima koje utvrdi općim aktom iz članka 4. ove odluke. Pri
utvrđivanju kriterija za procjenu neidentificiranih gubitaka banka se treba
rukovoditi općeprihvaćenim načelima procjene (opreznosti i razboritosti),
uzimajući pritom u obzir distribuciju plasmana i potencijalnih obveza rizične
skupine A po gospodarskim djelatnostima, geografskim područjima, financijskoj
snazi osoba prema kojima je banka izložena i drugim obilježjima prema kojima se
plasmani i potencijalne obveze rizične skupine A mogu klasificirati u više
podskupina s različitim stupnjem kreditnog rizika.

(6)
Stanje ukupnih rezerviranja za neidentificirane gubitke, kao zbroj rezerviranja
za sve podskupine rizične skupine A (zbroj postotnih iznosa dobivenih primjenom
različitih stopa na stanje plasmana/potencijalnih obveza pojedine podskupine u
sklopu rizične skupine A) mora biti u rasponu od 0,85% do 1,20% ukupnog stanja
plasmana i potencijalnih obveza raspoređenih u rizičnu skupinu A.

(7)
Banka je dužna najmanje jedanput godišnje ocijeniti prikladnost kriterija za
provođenje rezerviranja za neidentificirane gubitke i prema potrebi ih
korigirati, a sve zato da se ova rezerviranja održavaju na razini najboljih
procjena latentnih gubitaka koji postoje u plasmanima i potencijalnim obvezama
rizične skupine A.

V. REZERVE ZA OPĆE BANKOVNE
RIZIKE

Članak
25.

Osim
rezerviranja za pokriće neidentificiranih gubitka iz članka 24. ove odluke
banka je dužna formirati i održavati i dodatne rezerve za opće bankovne rizike,
koji mogu nastati kao posljedica naglog rasta bilance i izvanbilančnih
aktivnosti banke te zbog toga pojačane izloženosti banke raznim vrstama rizika.

Članak
26.

Obvezu
formiranja i održavanja rezervi za opće bankovne rizike ima ona banka koja u
tekućoj godini (prema revidiranom godišnjem izvješću) ostvari rast određenih
pozicija aktive i određenih pozicija izvanbilančnih potencijalnih obveza iz
članka 28. ove odluke veći od 20% u usporedbi sa stanjem krajem prethodne
godine.

Članak 27.

(1)
Rezerve za opće bankovne rizike banka formira iz dobiti godine u kojoj je
ostvaren rast izloženosti zbog kojeg je potrebno formirati ove rezerve.

(2)
U slučaju da dobit godine za koju je potrebno formirati rezerve za opće
bankovne rizike nije dostatna za formiranje propisane visine rezervi, razlika
će se pokriti iz dobiti iduće godine odnosno idućih godina.

(3)
Obveza izdvajanja dobiti u rezerve za opće bankovne rizike utvrđuje se za svaku
poslovnu godinu u kojoj je došlo do rasta izloženosti iz članka 28 ove odluke
za više od 20% na godišnjoj razini.

(4)
Sve dok ne dosegne propisanu razinu rezervi za opće bankovne rizike, banka ne
može vršiti isplatu dividende na redovne dionice (iz dobiti tekuće godine,
zadržane dobiti i rezervi), ni bilo koje druge isplate iz dobiti, kao što su
isplate članovima nadzornog odbora, uprave i poslovodstva u obliku sudjelovanja
u raspodjeli dobiti na temelju ugovora o radu i/ili po drugim osnovama.

Članak 28.

(1)
Osnovicu za formiranje rezervi za opće bankovne rizike čini stanje određenih
pozicija aktive i određenih pozicija izvanbilančnih potencijalnih obveza banke
na kraju godine za koju se formiraju ove rezerve.

(2)
Pod pozicijama aktive iz stavka 1. ovog članka podrazumijeva se ukupna aktiva
iskazana u zadnjem retku bilance prema obrascu BS-2 Statističkog izvješća
banaka, uvećana za iznos rezervacija za identificirane i neidentificirane
gubitke po plasmanima te zatim umanjena za sljedeće stavke:

•
gotovina,

•
depoziti kod Hrvatske narodne banke,

•
depoziti kod banaka (domaćih i stranih)

•
trezorski zapisi Ministarstva financija i blagajnički zapisi Hrvatske narodne
banke,

•
vrijednosni papiri Republike Hrvatske,

•
krediti odobreni Republici Hrvatskoj,

•
materijalna imovina (umanjena za akumuliranu amortizaciju).

(3) Pod izvanbilančnim potencijalnim
obvezama iz stavka 1. ovog članka podrazumijevaju se one potencijalne obveze
koje se iskazuju u Statističkom izvješću banaka prema Obrascu BS/IBS-3 u
retcima: garancije, akreditivi, mjenice, okvirni krediti i obveze financiranja.

Članak 29.

(1)
Ovisno o ostvarenom rastu izloženosti u tekućoj godini u usporedbi sa stanjem
krajem prethodne godine banka je dužna formirati rezerve za opće bankovne
rizike primjenom odgo­va­rajuće stope na stanje osnovice iz članka 28. ove
odluke, i to:

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Godišnji rast izloženosti** | | **Stopa posebnih rezervi** |
| **više od** | **do** |
| if !supportEmptyParas endif | 20,00% | 0,00% |
| 20,00% | 30,00% | 0,10% |
| 30,00% | 40,00% | 0,20% |
| 40,00% | 50,00% | 0,40% |
| 50,00% | if !supportEmptyParas endif | 0,70% |

if !supportEmptyParas endif

(2) Iznimno novoosnovana banka u
prve tri kalendarske godine nakon osnivanja nije dužna primjenjivati odredbe
ovog članka.

Članak 30.

(1) U slučaju pripajanja ili
spajanja banaka rast izloženosti za potrebe primjene članka 25. do 32. ove
odluke utvrđuje se na temelju konsolidiranih podataka, polazeći od pretpostavke
da su banke, koje su sudjelovale u pripajanju odnosno spajanju, u prethodnom
razdoblju činile jednu pravnu osobu.

(2) Banka iz stavka 1. ovog
članka ne smatra se novoosnovanom bankom u smislu članka 29. stavka 2. ove
odluke.

Članak 31.

(1) Rezerve za opće bankovne
rizike formirane u skladu s ovom odlukom ne mogu se prenositi u zadržanu dobit
ili druge vrste rezervi prije isteka trogodišnjeg razdoblja od njihova
formiranja, u kojem razdoblju uzastopni rast izloženosti na godišnjoj razini
nije iznosio više od 20%.

(2) Rezerve iz stavka 1. ovog
članka mogu se pretvoriti u dionički kapital i prije isteka trogodišnjeg
razdoblja od njihova formiranja, ali tada banka ne može prije isteka
trogodišnjeg razdoblja, računajući od dana pretvaranja rezervi za opće bankovne
rizike u dionički kapital, provesti smanjenje dioničkoga kapitala povlačenjem
dionica ili na bilo koji drugi način.

(3) Rezerve za opće bankovne
rizike uključuju se u obračun jamstvenoga kapitala banke kao sastavni dio
temeljnoga kapitala, a u poslovnim knjigama banke iskazuju se na posebnom
računu rezervi u pasivi.

Članak 32.

Iznimno
banka nije dužna formirati rezerve za opće bankovne rizike prema odredbama ove
odluke ukoliko u godini u kojoj je ostvarila rast izloženosti veći od 20% i tri
godine nakon toga ima odgovarajuću stopu adekvatnosti kapitala, i to:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Godišnji rast izloženosti** | | **Minimalna stopa** |
| **više od** | **do** | **adekvatnosti kapitala** |
| if !supportEmptyParas endif | 20,00% | 10% |
| 20,00% | 30,00% | 15% |
| 30,00% | 40,00% | 20% |
| 40,00% | 50,00% | 30% |
| 50,00% | if !supportEmptyParas endif | 40% |

if !supportEmptyParas endif

VI. UTVRĐIVANJE IZLOŽENOSTI
BANKE

Članak
33.

(1) Banka kontinuirano prati
izloženost prema jednoj osobi u skladu s odredbama članka 74. do 78. Zakona o
bankama i odred­bama ove odluke, kao i uputama Hrvatske narodne banke za
sastavljanje izvješća o izloženosti. Za potrebe praćenja izloženosti pod jednom
osobom podrazumijeva se jedna osoba ili grupa povezanih osoba kako je to
definirano člankom 12. Zakona o bankama.

(2) Ukupnu izloženost banke
prema jednoj osobi čini iznos svih tražbina po kreditima i drugim osnovama,
ulaganja u vrijednosne papire i vlasničke uloge i preuzetih obveza banke prema
jednoj osobi. Pod tražbinama po kreditima i drugim osnovama iz ovog stavka
podrazumijevaju se i tražbine iskazane u izvan­bi­lančnoj evidenciji (tražbine
na osnovi suspendiranih i isključenih kamatnih prihoda, i druge iz bilance
prenesene tražbine).

Članak
34.

Izloženost
iz članka 33. stavka 2. ove odluke vrijednosno se iskazuje, i to:

1)
krediti i druge tražbine koje je kreirala banka i ulaganja koja se drže do
dospijeća, tj. financijska imovina koja se u skladu s MRS-om 39 vrednuje po
amortizirajućem trošku, u visini nominalnog (bruto) iznosa tražbine koji nije
umanjen za gubitak zbog nenaplativosti

2)
ulaganja koja se drže radi trgovanja (osim derivata) i financijska imovina
raspoloživa za prodaju, u visini fer vrijednosti ulaganja utvrđenoj u skladu s
MRS-om 39

3)
derivati koji su u skladu s MRS-u 39 raspoređeni kao financijska imovina koja
se drži radi trgovanja, te derivati koji se po MRS-u 39 koriste kao instrumenti
zaštite, za potrebe mjerenja izloženosti iskazuju se u visini utvrđenoj prema
Odluci o adekvatnosti kapitala banaka i Uputi za primjenu te Odluke, ne
uzimajući u obzir tamo navedene pondere rizika

4)
tražbine na osnovi financijskog najma (lizinga) u visini priznatog iznosa
tražbine u skladu s MRS-om 17

5)
ulaganja u podružnice, pridružene kompanije i zajedničke pothvate, u visini
priznatog iznosa ulaganja u skladu s MRS-om 27, 28 i 31

6)
tražbine i potencijalne obveze iskazane u izvanbilančnoj evidenciji u visini
knjigovodstvenog iznosa tražbine odnosno potencijalne obveze.

Članak 35.

(1)
U svrhu izračunavanja relativnih pokazatelja izloženosti banke iz članka 75.,
76. i 77. Zakona o bankama ne uzima se u obzir:

1)
izloženost prema Hrvatskoj narodnoj banci, Republici Hrvatskoj i pravnim
osobama koje su osnovane na temelju posebnog zakona, a koje se financiraju iz
poreza i/ili doprinosa i za čije obveze solidarno i neograničeno odgovara
Republika Hrvatska kao njihov osnivač (npr. Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i Hrvatski zavod za
zapošljavanje)

2)
izloženost prema osobama koje čine grupu banaka (kojoj pripada i banka čija se
izloženost mjeri) u Republici Hrvatskoj i Hrvatska narodna banka ih nadzire na
konsolidiranoj osnovi.

(2)
Prilikom izračunavanja relativnih pokazatelja izloženosti iz članka 75., 76. i 77.
Zakona o bankama ukupna izloženost prema jednoj osobi umanjuje se za iznose
onih tražbina i preuzetih potencijalnih obveza koje su osigurane sljedećim
instrumentima osiguranja naplate:

1)
novčanim depozitom (do iznosa depozita)

2)
vrijednosnim papirima Republike Hrvatske i Hrvatske narodne banke

3)
neopozivim jamstvom Republike Hrvatske ili nadležne državne institucije, čija
su jamstva pokrivena sredstvima državnog proračuna.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak
36.

(1)
Danom početka primjene ove odluke prestaje važiti Odluka o raspoređivanju
plasmana i izvanbilančnih rizičnih stavki i utvrđivanju izloženosti banke
(»Narodne novine«, broj 32/1999., 64/1999. i 101/2000.) i Odluka o visini i
načinu formiranja posebnih rezervi za osiguranje od potencijalnih gubitaka
banke (»Narodne novine«, broj 32/1999).

(2)
Ova se odluka primjenjuje i na stambene štedionice, osim odredaba članaka 25.
do 32. ove odluke.

(3)
Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a
primjenjuje se od 1. siječnja 2004., osim odredaba članaka 25. do 32. ove
odluke, koje se primjenjuju pri sastavljanju godišnjih financijskih izvješća za
2003. godinu i poslije toga.

O.
br. 11-020/01-03/ŽR
Zagreb, 15. siječnja 2003.

Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. sc. Željko Rohatinski**, v. r.

Odluka, NN 17/2003-231