## Zakon o hrani

### NN 117/2003 (23.7.2003.), Zakon o hrani

# HRVATSKI SABOR

1633

Na teme­lju članka 88. Ustava Republike
Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O HRANI

Proglašavam Zakon o hrani, koji je donio
Hrvatski sabor na sjednici 14. srp­nja 2003.

Broj: 01-081-03-2623/2
Zagreb, 18. srp­nja 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

## ZAKON O HRANI

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju:

– opća načela i
zahtjevi koji se odnose na higijenu i zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za
životinje,

– obveze subjekata u
poslovanju s hranom i poslovanju s hranom za životinje glede higijene i
zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje,

– opći zahtjevi koji se odnose na kakvoću hrane,

– opći zahtjevi za
ostvarivanje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti hrane
te tradicionalnog ugleda hrane,

– opći zahtjevi koji se
odnose na deklariranje ili označavanje hrane i hrane za životinje,

– opći uvjeti
stavljanja hrane i hrane za životinje na tržište,

– opći uvjeti za
stavljanje na tržište nove hrane,

– opći uvjeti za
stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja sadrži genetski
modificirane organizme ili se sastoji od njih,

– sustav službene
kontrole hrane i hrane za životinje,

– sustav ovlaštenih
ispitnih laboratorija i referentnih laboratorija,

– upravljanje krizom i
hitnim slučajevima,

– osnivanje Hrvatske
agencije za hranu,

– ovlasti i
odgovornostinadležnih tijelaglede hrane i hrane za životinje
proizvedene u Republici Hrvatskoj ili uvezene te stavljene na tržište Republike
Hrvatske.

Članak 2.

Ovaj Zakon primjenjuje
se na sve faze proizvodnje, prerade, skladištenja i distribucije hrane i hrane
za životinje, osim na primarnu proizvodnju, pripremu, rukovanje i skladištenje
hrane u domaćinstvima namijenjene za osobnu potrošnju i potrošnju za životinje
u domaćinstvu koje nisu namijenjene za prodaju na tržištu.

Definicija hrane

Članak 3.

(1) U smislu ovoga
Zakona hrana je svaka tvar ili proizvod prerađen, djelomično prerađen ili
neprerađen, a namijenjen je da ga ljudi konzumiraju ili se može očekivati da će
ga ljudi konzumirati.

(2) Pojam hrane
uključuje i piće, žvakaću gumu, prehrambene aditive i bilo koju drugu tvar koja
se namjerno ugrađuje u hranu tijekom njezine proizvodnje, pripreme ili obrade.

(3) Pojam hrane
uključuje i vodu, i to:

– vodu koja služi za
javnu opskrbu pučanstva kao voda za piće,

– vodu koja se
upotrebljava i/ili ugrađuje u hranu tijekom njezine proizvodnje, pripreme ili
obrade,

– vodu pakiranu u
originalno pakiranje kao stolna voda, mineralna voda i izvorska voda.

(4) Pojam hrane ne
uključuje:

– hranu za životinje,

– žive životinje, osim
ako su pripremljene za stavljanje na tržište kao hrana,

– biljke prije žetve,
berbe ili pobiranja plodova,

– lijekove i medicinske
proizvode definirane posebnim propisom,

– kozmetiku definiranu
posebnim propisom,

– duhan i duhanske
proizvode definirane posebnim propisom,

– narkotike ili
psihotropne tvari unutar značenja iz Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda
o narkoticima, 1961., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima,
1971., te

– rezidue i
kontaminante, kao i prirodne sastojke biljnog i životinjskog podrijetla koji
štetno djeluju na zdravlje ljudi.

Ostale definicije

Članak 4.

U smislu ovoga Zakona
pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:

1. *»propisi o hrani«*
– jesu ovaj Zakon, provedbeni propisi doneseni na temelju ovoga Zakona te drugi
posebni propisi (zakoni i podzakonski propisi) koji se odnose na hranu, osobito
na higijenu i zdravstvenu ispravnost hrane, a obuhvaćaju sve faze proizvodnje,
prerade i distribucije hrane, kao i hrane za životinje koje proizvode hranu ili
se upotrebljavaju za proizvodnju hrane,

2. *»poslovanje s
hranom«* – jest poslovni postupak, bez obzira na to je li poduzet zbog
ostvarivanja dobiti ili ne, javni ili privatni, u sklopu kojeg se izvršavaju
poslovi vezani za bilo koju fazu proizvodnje, prerade, skladištenja, prijevoza
ili distribucije hrane,

3*. »subjekt u
poslovanju s hranom«* – jest fizička ili pravna osoba, registrirana za
obavljanje određenih djelatnosti vezanih uz poslovanje s hranom, odgovorna da
osigura nesmetanu provedbu odredbi propisa o hrani unutar poslovanja kojim
upravlja,

4. *»hrana za
životinje«* – svaka je tvar ili proizvod, uključujući i dodatke hrani za
životinje, prerađen, djelomično prerađen ili neprerađen, a namijenjen je hranidbi
životinja, koje proizvode hranu ili se upotrebljavaju za proizvodnju hrane,

5. *»poslovanje s
hranom za životinje«* – jest poslovni postupak, bez obzira na to je li
poduzet zbog ostvarivanja dobiti ili ne, javni ili privatni, u sklopu kojeg se
izvršavaju poslovi proizvodnje, prerade, skladištenja, prijevoza ili
distribucije hrane za životinje, uključujući i proizvodnju, preradu ili
skladištenje hrane za životinje namijenjene ishrani životinja na vlastitom
gospodarstvu,

6. *»subjekt u
poslovanju s hranom za životinje«* – jest fizička ili pravna osoba,
registrirana za obavljanje određenih djelatnosti vezanih uz poslovanje s hranom
za životinje, odgovorna da osigura nesmetanu provedbu odredbi propisa o hrani
unutar poslovanja kojim upravlja,

7. *»nadležna tijela«*
– jesu tijela koja upravljaju rizikom, a to su Hrvatska agencija za hranu,
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i Ministarstvo zdravstva,

8. *»maloprodaja«*
– jest rukovanje hranom i/ili njezina prerada i/ili priprema i skladištenje na
mjestu prodaje ili isporuke krajnjem potrošaču, a uključuje opskrbu
pripremljenom hranom (catering), opskrbu hranom u institucijama (bolnice,
dječji vrtići, škole, domovi umirovljenika i slično), tvorničke kantine,
ugostiteljske objekte u kojima se poslužuje hrana, stacionarne i pokretne
kioske hrane, mjesta za pripremu i prodaju, odnosno usluživanje hrane izvan
prostorija odnosno mjesta određenog za poslovanje hranom, prodavaonice i
veleprodajna mjesta,

9*. »stavljanje na
tržište«* – držanje je hrane ili hrane za životinje u svrhu prodaje,
uključujući i ponudu za prodaju, te prodaju ili bilo koji drugi oblik
prijenosa, bez obzira na to je li besplatan ili nije, distribuciju i druge
oblike prijenosa, i to na području Republike Hrvatske,

10. *»rizik«*–
jest vjerojatnost i težina štetnog djelovanja opasnosti na zdravlje ljudi,

11. *»analiza rizika«*– proces je koji se sastoji od tri među­sobno povezane komponente: procjene
rizika, upravljanja rizikom i obavještavanja o riziku,

12*. »procjena
rizika«* – znanstveno je utemeljen proces koji se sastoji od četiri faze:
identifikacije opasnosti, karakterizacije opasnosti, procjene izloženosti i
karakterizacije rizika,

13. *»upravljanje rizikom«* – proces je
kojim se uspoređuju različite mogućnosti postupanja nadležnih tijela u svezi s
rizikom, u suradnji sa zainteresiranim sudionicima, uzimajući u obzir procjenu
rizika i druge relevantne čimbenike, a ako je potrebno i proces odabiranja
odgovarajućih preventivnih i kontrolnih mjera,

14*. »obavještavanje o riziku«* –
interaktivna je razmjena informacija i mišljenja tijekom cijelog procesa
analize rizika, a u vezi s opasnostima i rizicima, s rizikom povezanim
čimbenicima i predodžbama o riziku, između procjenitelja rizika, nadležnih
tijela, potrošača, proizvođača hrane i hrane za životinje, akademske zajednice
i drugih zainteresiranih strana, uključujući objašnjenje nalaza pri procjeni
rizika, te osnove za donošenje odluka pri upravljanju rizikom,

15*. »opasnost«* – jest biološki, kemijski
ili fizikalni čimbenik u hrani i hrani za životinje ili stanje hrane i hrane za
životinje, s mogućnošću da štetno djeluje na zdravlje ljudi,

16*. »sljedivost«* **–** jest mogućnost
ulaženja u trag hrani, hrani za životinje, životinji koja proizvodi hranu,
odnosno služi za proizvodnju hrane, sirovini ili tvari koja je namijenjena
ugrađivanju ili se očekuje da će biti ugrađena u hranu ili hranu za životinje,
kroz sve faze proizvodnje, prerade i distribucije,

17. *»faza proizvodnje, prerade i
distribucije«* – jest bilo koja faza, uključujući uvoz i primarnu
proizvodnju, preradu, skla­dištenje, prijevoz, prodaju ili opskrbu krajnjeg
potrošača hranom, i gdje je to u vezi, uvoz, proizvodnju, izradu, skladištenje,
prije­voz, distribuciju, prodaju hrane za životinje te opskrbu hranom za
životinje,

18. *»primarna proizvodnja«* – jest proizvodnja
i uzgoj primarnih poljoprivrednih proizvoda u bilinogojstvu, stočarstvu i
ribarstvu, uključujući žetvu i pobiranje plodova, mužnju i uzgoj životinja
prije klanja, lov i ribolov, te sakupljanje samoniklih plodova i biljaka,

19. *»potrošač«* – jest fizička osoba koja
nabavlja hranu za udovoljavanje vlastitih potreba, a ne koristi je niti u
jednoj fazi poslovanja s hranom,

20. *»službena kontrola«* – jest nadzor nad
higijenom, zdravstvenom ispravnošću i kakvoćom hrane i hrane za životinje radi
utvrđivanja je li udovoljeno odredbama propisa o hrani,

21. *»zdravstvena ispravnost hrane«* –
podrazumijeva sigurnost da hrana neće prouzročiti štetne utjecaje na zdravlje
ljudi ako je pripremljena i konzumirana u skladu s njezinom namjenom,

22. *»higijena hrane«* – podrazumijeva
mjere i uvjete potrebne za kontrolu opasnosti i osiguranje prikladnosti hrane
za ljudsku konzumaciju u skladu s njezinom namjenom,

23. *»zdravstvena ispravnost hrane za
životinje«* – podrazumijeva neškodljivost hrane za životinje za zdravlje životinja
te posredno za zdravlje ljudi, koji konzumiraju proizvode dobivene od tih
životinja, a s obzirom na prisutnost određenih bioloških, kemijskih ili
fizikalnih tvari u hrani za životinje,

24*. »kontaminant« (ili »štetna tvar«)* –
jest biološka, kemijska i fizikalna tvar štetna za zdravlje ljudi, koja nije
namjerno dodana hrani, a prisutnost koje je u hrani posljedica postupaka
tijekom proizvodnje (uključujući postupke izvršene tijekom uzgoja usjeva i
životinja te primjene veterinarskih lijekova), prerade, pripreme, tretiranja,
pakiranja, transporta ili skladištenja te hrane, ili posljedica okolišnog
zagađenja,

25. *»rezidua« (»zaostala tvar«)* **–** jest
ostatak bioloških ili kemijskih tvari koje se dopušteno koriste u određenim
količinama i u određenim razdobljima primarne proizvodnje hrane, kao i ostatak
njihovih metabolita te produkata njihove razgradnje, zaostale tvari ne
podrazumijevaju prehrambene aditive,

26. *»prehrambeni aditiv«* – jest svaka
tvar koja se uobičajeno ne konzumira, niti je tipičan sastojak hrane, bez
obzira na prehrambenu vrijednost, a dodaje se namjerno radi tehnoloških i
senzorskih svojstava hrane u tehnološkom postupku proizvodnje, tijekom
pripreme, obrade, prerade, oblikovanja, pakiranja, transporta i čuvanja,

27. *»dodatak hrani
za životinje«* – jest svaka tvar koja, kad je ugrađena u hranu za životinje,
može utjecati na svojstva hrane za životinje ili na uzgoj životinja koje
proizvode hranu ili se upotrebljavaju za proizvodnju hrane namijenjene ljudskoj
konzumaciji,

28. *»kakvoća« (ili
»kvaliteta«)* hrane – sveukupna su svojstva hrane koja pridonose njezinoj
sposobnosti da zadovolji potrebe krajnjeg potrošača,

29. *»deklariranje«
(ili »označavanje«)* – stavljanje je pisanih oznaka, trgovačkih oznaka,
zaštitnog znaka, naziva marke, slikovnih prikaza ili simbola koji se odnose na
hranu ili hranu za životinje, a stavljaju se na ambalažu, naljepnicu ili
privjesnicu ili na mjesto vidljivo potrošaču za nepakiranu hranu,

30. *»predmeti koji
dolaze u neposredan dodir s hranom«* – jesu posuđe, pribor, oprema, uređaji
i ambalaža koji se rabe u poslovanju s hranom,

31. *»nova hrana«*
– jest hrana i sastojci hrane koji se do sada nisu znatnije rabili za prehranu
ljudi u Republici Hrvatskoj,

32. *»genetski
modificirani organizam«* – jest organizam, osim ljudskog bića, kojemu je
nasljedni materijal namjerno izmijenjen na način koji se ne može postići
prirodno razmnožavanjem i/ili prirodnom rekombinacijom,

33. *»hrana za posebne prehrambene potrebe«*
(ili »dijetetske namirnice«) – jest hrana posebnog sastava ili posebnog načina
proizvodnje, različita od uobičajene hrane zbog prehrambenih svojstava, a može
biti namijenjena prehrani dojenčadi i male djece, osoba u kojih je poremećen
proces probave ili metabolizma kao i osoba koje se nalaze u posebnim
fiziološkim stanjima, a u kojih je potrebno postići posebno djelovanje
kontroliranim unosom određenih hranjivih sastojaka.

II. OPĆA NAČELA

1. NaČela analize rizika

Procjena rizika

Članak 5.

(1) Da bi se postigao glavni cilj, odnosno
visoka razina zaštite života i zdravlja ljudi, mjere koje se primjenjuju
sukladno propisima o hrani temelje se na procjeni rizika, osim kada to nije
primjereno okolnostima ili naravi same mjere.

(2) Procjena rizika temelji se na dostupnim
znanstvenim dokazima i obavlja na nezavisan, objektivan i transparentan na­čin.

(3) Procjenu rizika obavlja Hrvatska agencija za
hranu.

Obavještavanje o riziku

Članak 6.

Obavještavanje o riziku obavlja Hrvatska
agencija za hranu da bi:

– Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva odnosno Ministarstvo zdravstva,

– subjekti u poslovanju
s hranom i subjekti u poslovanju s hranom za životinje,

– potrošači, te

– druge nadležne
institucije i zainteresirane strane,

dobili pravovremenu,
pouzdanu, objektivnu i razumljivu informaciju o opasnostima odnosno riziku
povezanom s hranom, odnosno hranom za životinje.

Upravljanje rizikom

Članak 7.

(1) Upravljanje rizikom osigurava da preventivne
i kontrolne mjere, poduzete radi smanjenja, uklanjanja ili izbjegavanja rizika
za zdravlje ljudi pri konzumiranju hrane, budu utemeljene na rezultatima
procjene rizika te da budu učinkovite, nepristrane i primjerene.

(2) Upravljanje rizikom
obavljaju nadležna tijela.

2. NaČelo predostroŽnosti

Članak 8.

(1) U posebnim
okolnostima kad je, nakon procjene dostupnih informacija, identificirana
mogućnost štetnog djelovanja hrane na zdravlje ljudi, ali postoje znanstvene
nedoumice, nadležna tijela mogu poduzeti privremene mjere upravljanja rizikom
prijeko potrebne za osiguranje najviše moguće razine zaštite zdravlja ljudi do
pribavljanja daljnjih znanstveno utemeljenih informacija potrebnih za
sveobuhvatnu procjenu rizika.

(2) Mjere poduzete na
temelju stavka 1. ovoga članka moraju biti primjerene i ne ograničavati
trgovinu više nego što je potrebno da bi se postigla visoka razina zaštite
zdravlja ljudi, vodeći pri tom računa o njihovoj tehničkoj i ekonomskoj
izvedivosti te utvrđenom činjeničnom stanju.

(3) Poduzete mjere
moraju se ponovno razmotriti u primjerenom roku, ovisno o naravi
identificiranog rizika za život i zdravlje ljudi, te o tipu znanstveno
utemeljenih informacija potrebnih za razjašnjavanje znanstvenih nedoumica, kao
i za provođenje sveobuhvatne procjene rizika.

3. NaČelo transparentnosti

Članak 9.

(1) Hrvatska agencija
za hranu neposredno ili putem ovlaštenih predstavnika potrošača ili drugih
zainteresiranih skupina, tijekom pripremanja, vrednovanja i revizije mjera za
upravljanje rizikom mora provoditi otvorene i transparentne javne konzultacije,
osim kada to hitnost ne dopušta.

(2) Ako postoji
opravdana sumnja da hrana odnosno hrana za životinje može predstavljati rizik
za zdravlje ljudi ili životinja, ovisno o prirodi, ozbiljnosti i opsegu tog
rizika, Hrvatska agencija za hranu poduzima mjere za obavještavanje javnosti o prirodi
rizika za zdravlje.

(3) U slučaju iz stavka
2. ovoga članka potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri identificirati hranu ili
hranu za životinje, rizik koji predstavlja, kao i mjere koje su poduzete ili će
biti poduzete za sprječavanje, smanjivanje ili uklanjanje tog rizika.

4. ZaŠtita interesa potroŠaČa

Članak 10.

(1) Interes potrošača mora se zaštititi u
najvećoj mogućoj mjeri.

(2) Propisi o hrani usmjereni su zaštiti
potrošača i daju osnovu na temelju koje će potrošači biti potpuno informirani o
hrani koju će konzumirati te će im na taj način omogućiti izbor hrane.

(3) Protivno je interesu potrošača:

– proizvodnja i stavljanje na tržište
zdravstveno neispravne hrane i hrane neprikladne za tržište,

– prijevara ili namjerno nepravilno provođenje
postupaka u poslovanju s hranom,

– patvorenje hrane zamjenom ili izostavljanjem
osnovnih sastojaka koji su povezani s određenom vrstom ili karakteristikom
hrane,

– dovođenje potrošača u zabludu navođenjem
pogrešnih podataka na deklaraciji,

– provođenje ili korištenje postupaka
(oglašavanje i sl.) koji mogu dovesti potrošača u zabludu.

III. ZDRAVSTVENA ISPRAVNOST HRANE

1. Uvjeti za utvrĐivanje zdravstvene ispravnosti
hrane

Članak 11.

(1) Zdravstveno je
ispravna hrana koja ne može prouzročiti štetne utjecaje na zdravlje ljudi, ako
je proizvedena, pripremljena i konzumirana u skladu s njezinom namjenom.

(2) Nije dopušteno
stavljanje na tržište zdravstveno neispravne hrane.

(3) Hrana je
zdravstveno neispravna ako je:

– štetna za zdravlje
ljudi,

– neprikladna za
ljudsku konzumaciju.

Članak 12.

(1) Pri odlučivanju je
li neka hrana zdravstveno neispravna, uzimaju se u obzir:

– uvjeti u svakoj fazi
proizvodnje, prerade i distribucije hrane te uvjeti čuvanja i držanja do prodaje
krajnjem potrošaču, kao i uvjeti za pripremanje i konzumiranje u skladu s
njezinom namjenom,

– informacije koje su
dane krajnjem potrošaču, uključujući podatke na deklaraciji i informacije koje
su općenito dostupne krajnjem potrošaču u vezi s izbjegavanjem specifičnih
štetnih djelovanja na zdravlje ljudi neke određene hrane ili kategorije hrane.

(2) Pri odlučivanju je
li neka hrana štetna za zdravlje ljudi, uzimaju se u obzir:

– mogući neposredni ili
posredni, kratkoročni ili dugoročni štetni učinci te hrane na zdravlje osobe
koja je konzumira te učinci na buduće generacije,

– moguće kumulativno
toksično djelovanje,

– posebna zdravstvena
osjetljivost specifične kategorije po­tro­šača na hranu namijenjenu toj
kategoriji potrošača.

(3) Pri odlučivanju je
li neka hrana neprikladna za ljudsku konzumaciju, treba uzeti u obzir je li ta
hrana neprihvatljiva za uporabu kojoj je namijenjena zbog njezine
kontaminacije, vanj­skim uzročnikom ili na neki drugi način, zbog truljenja,
kvarenja ili raspadanja.

(4) Kada je hrana, za koju je utvrđeno da je
zdravstveno neispravna, dio jedne proizvodne partije, serije ili pošiljke
istovrsne hrane po kategoriji i opisu, drži se da je sva hrana u toj
proizvodnoj partiji, seriji ili pošiljci zdravstveno neispravna, osim ako se
nakon obavljene laboratorijske analize i/ili superanalize utvrdi suprotno.

Članak 13.

(1) Štetnom za zdravlje
ljudi smatra se hrana ako:

– sadrži mikroorganizme
ili tkivne parazite opasne za zdravlje ljudi, bakterijske toksine, mikotoksine,
histamin i njemu slične tvari ili i druge mikroorganizme ili tkivne parazite
iznad dopuštenih količina,

– sadrži prirodne
toksine ili druge prirodne toksične tvari iznad dopuštenih količina,

– sadrži ostatke
pesticida, veterinarskih lijekova, metale i metaloide te druge tvari štetne za
zdravlje ljudi iznad dopuštenih količina,

– sadrži prehrambene
aditive koji se ne smiju rabiti u određenoj vrsti hrane ili ako je sadržaj
prehrambenih aditiva prisutnih u hrani iznad dopuštenih količina,

– sadrži radionuklide
iznad propisane granice ili ako je ozračena iznad dopuštene granice,

– ambalaža sadrži
mikroorganizme ili druge tvari koje mogu utjecati na povećanje sadržaja tvari
štetnih za zdravlje ljudi u hrani,

– ako potječe od
uginulih životinja ili od životinja kojih klaonička obrada iz bilo kojeg
razloga nije dopuštena.

(2) Neprikladnom za
ljudsku konzumaciju smatra se hrana ako:

– su senzorska svojstva
hrane zbog fizikalnih, kemijskih, mikrobioloških ili drugih procesa izmijenjena
toliko da hrana nije prikladna za prehranu ljudi,

– sadrži tvari ili
sirovine koje nisu toksikološki evaluirane, provjerene i sigurne za ljudsku
uporabu,

– sadrži mehanička
onečišćenja i primjese koje mogu biti štetne za zdravlje ljudi,

– je ambalaža oštećena
tako da su moguće mikrobiološke i kemijske promjene hrane u granicama većim od
dopuštenih.

Članak 14.

Mjere ograničenja
stavljanja hrane na tržište i zahtjev za povlačenje hrane s tržišta, ako
postoje razlozi za sumnju da je hrana zdravstveno neispravna, donosi ministar
poljoprivrede i šumarstva, odnosno ministar zdravstva, prema vrstama hrane,
sukladno popisu nadzora sadržanom u Dodatku ovoga Zakona koji je njegov
sastavni dio.

Članak 15.

(1) Hrana kojoj je
istekao rok valjanosti, ako se laboratorijskim ispitivanjem utvrdi da je
zdravstveno ispravna, a uz odobrenje koje izdaju Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva i Ministarstvo zdravstva, ovisno o nadležnosti, može se u roku
određenom odobrenjem:

– upotrijebiti u
ponovnoj proizvodnji hrane,

– prodavati, ili

– darivati.

(2) Hrana iz stavka 1. ovoga članka namijenjena
za darivanje ili prodaju mora na prodajnom mjestu imati posebno istaknutu
obavijest da je to hrana kojoj je rok valjanosti istekao, ali da je ona i dalje
zdravstveno ispravna.

(3) Način podnošenja zahtjeva te uvjete za
dobivanje odobrenja iz stavka 1. ovoga članka propisat će ministar zdravstva uz
suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva.

2. Provedbeni propisi koji se odnose na
zdravstvenu ispravnost i higijenu hrane

Članak 16.

(1) Ministar zdravstva
uz suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva donosi propise:

– kojima se u hrani
mogu zabraniti ili dopustiti neke vrste i količine toksina, mikroorganizama, i
ona teških metala i nemetala, ostataka pesticida, veterinarskih lijekova,
radionuklida i drugih tvari štetnih za zdravlje ljudi, nadalje toksikološki
evaluiranih prehrambenih aditiva, tvari koje utječu na prehrambenu vrijednost
hrane namijenjene za posebne prehrambene potrebe,

– o zdravstvenoj
ispravnosti predmeta koji dolaze u neposredan dodir s hranom,

– o obradi i uklanjanju
hrane koja ne udovoljava propisanim uvjetima zdravstvene ispravnosti,

– o provođenju
monitoringa hrane radi utvrđivanja razina nutrijenata, kontaminanata, aditiva i
drugih sastojaka i tvari, a kojemu je cilj utvrđivanje unosa pojedinih
sastojaka ili tvari u organizam te procjena ugroženosti zdravlja stanovništva,

– o načinu uzimanja
uzoraka, odnosno o metodama za obavljanje analize hrane.

(2) Ministar zdravstva
uz prethodno pribavljeno mišljenje ministra poljoprivrede i šumarstva donosi
propise:

– o zdravstvenoj
ispravnosti vode za piće, stolne vode, mineralne i izvorske vode ili vode za
proizvodnju hrane namijenjene stavljanju na tržište,

– o zdravstvenim i
higijenskim uvjetima kojima moraju udo­voljavati osobe koje dolaze u neposredan
dodir s hranom, kao i o zahtjevima o radnoj odjeći i obući potrebnoj radi
zaštite zdravstvene ispravnosti hrane,

– o ograničenju ili
zabrani određenih uvjeta stavljanja na tržište hrane namijenjene ljudskoj
konzumaciji, osim hrane pretežito životinjskog podrijetla,

– o ograničenju ili
zabrani uporabe određenih sirovina, osim sirovina pretežito životinjskog
podrijetla, u proizvodnji hrane, a koje potječu iz specifičnih izvora, bilo po
mjestu podrijetla, svojoj prirodi, naknadnoj obradi ili drugim karakteristikama.

(3) Ministar
poljoprivrede i šumarstva uz suglasnost ministra zdravstva donosi propise o
primjeni bilo kojeg postupka u proizvodnji i pripremi hrane, a koji može
utjecati na higijenu i zdravstvenu ispravnost.

(4) Ministar
poljoprivrede i šumarstva uz prethodno pribav­ljeno mišljenje ministra
zdravstva donosi propise:

– o ograničenju ili
zabrani određenih uvjeta stavljanja na tržište hrane pretežito životinjskog
podrijetla namijenjene ljud­skoj konzumaciji,

– o ograničenju ili
zabrani uporabe određenih sirovina pretežito životinjskog podrijetla u
proizvodnji hrane koje potječu iz specifičnih izvora, bilo po vrsti životinje,
mjestu podrijetla, svojoj prirodi, naknadnoj obradi ili drugim
karakteristikama.

(5) Propise iz ovoga članka i propise iz članka
26. stavka 1., 2., 4. i 5., iz članka 29. stavka 6. i članka 74. stavka 2. i 5.
ovoga Zakona donosi nadležni ministar uz prethodno pribavljeno mišljenje
Hrvatske agencije za hranu.

IV. UVOZ I IZVOZ HRANE

Uvoz

Članak 17.

(1) Hrana koja se uvozi u Republiku Hrvatsku
radi stavljanja na tržište, mora udovoljavati odredbama propisa o hrani.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako
postoji posebni međunarodni ugovor sklopljen između Republike Hrvatske i zemlje
izvoznice, hrana koja se uvozi u Republiku Hrvatsku radi stavljanja na tržište
mora udovoljavati uvjetima sadržanim u ugovoru.

Izvoz

Članak 18.

(1) Hrana izvezena iz Republike Hrvatske, radi
stavljanja na tržište u drugoj zemlji, mora udovoljavati odredbama propisa o
hrani.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, hrana
izvezena iz Republike Hrvatske, mora udovoljavati uvjetima utvrđenima zakonima
koji su na snazi u zemlji uvoznici.

(3) Iznimno od stavka 1. i 2. ovoga članka, ako
postoji posebni međunarodni ugovor sklopljen između Republike Hrvatske i zemlje
uvoznice, hrana koja se izvozi iz Republike Hrvatske mora udovoljavati uvjetima
sadržanim u ugovoru.

Nadzor zdravstvene ispravnosti hrane pri uvozu

Članak 19.

(1) Uvoznik hrane mora graničnom veterinarskom
inspektoru Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, odnosno graničnom sanitarnom
inspektoru Ministarstva zdravstva, podnijeti zahtjev za pregled pošiljke hrane
koju uvozi radi utvrđivanja zdravstvene ispravnosti.

(2) Iznimno od
nadležnosti utvrđenih u Dodatku, Hrvatska agencija za hranu u suradnji s
ministrom poljoprivrede i šumarstva i ministrom zdravstva utvrdit će proizvode
unutar označenih tarifnih oznaka iz Dodatka za koje će se definirati odstupanja
od nadležnosti inspekcija utvrđenih u Dodatku.

(3) Pregled pošiljke
radi utvrđivanja zdravstvene ispravnosti hrane obavlja na graničnim
veterinarskim prijelazima granični veterinarski inspektor, a na drugim mjestima
granični sanitarni inspektor.

(4) Granične
veterinarske prijelaze iz stavka 2. ovoga članka provedbenim propisom utvrđuje
ministar poljoprivrede i šumarstva, a druga mjesta na kojima se obavlja pregled
pošiljke ministar zdravstva.

Članak 20.

(1) Carinarnica,
odnosno carinska ispostava, ne može obaviti carinski postupak carinjenja
pošiljke hrane dok granični veterinarski inspektor, odnosno granični sanitarni
inspektor, ne utvrdi zdravstvenu ispravnost pošiljke i rješenjem odobri njezin
uvoz.

(2) Carinska služba dužna je, u okviru svojih
prava i dužnosti, omogućiti nadležnom graničnom inspektoru iz članka 19. ovoga
Zakona, uvid u dokumentaciju i nesmetano obavljanje kontrole zdravstvene
ispravnosti hrane.

(3) Do okončanja postupka utvrđivanja
zdravstvene ispravnosti hrane, a prije okončanja carinskog postupka, pošiljke
se mogu uskladištiti u carinskim skladištima koja udovoljavaju zahtjevima iz
članka 22. i 26. ovoga Zakona**.**

(4) Nadležni granični veterinarski inspektor,
odnosno granični sanitarni inspektor, radi provjere zdravstvene ispravnosti
hrane koja se uvozi, ima pravo uzimati uzorke i dati ih na ispitivanje u
ovlaštene laboratorije.

(5) Troškove naknade za pregled pošiljke,
izdavanje rješenja iz stavka 1. ovoga članka te troškove laboratorijskog
ispitivanja snosi uvoznik.

Članak 21.

(1) Pri uvozu hrane za koju je sukladno
propisima o hrani obvezatna međunarodna svjedodžba (certifikat) o zdravstvenoj
is­pravnosti, pošiljke mora pratiti propisana međunarodna svje­dodžba
(certifikat) o zdravstvenoj ispravnosti pošiljke ako među­narodnim ugovorom
nije drukčije određeno.

(2) Za hranu koja se uvozi mogu se na temelju
dvostranih ili višestranih ugovora priznati međunarodne svjedodžbe
(certifikati) o zdravstvenoj ispravnosti pošiljke, izdane od ovlaštenog tijela
zemlje izvoznice.

(3) Ako ugovori iz stavka 2. ovoga članka ne
postoje, priznavanje međunarodnih svjedodžbi (certifikata) i drugih dokumenata
obavlja se na temelju provedbenih propisa koji donose ministar poljoprivrede i
šumarstva odnosno ministar zdravstva.

(4) Međunarodne svjedodžbe (certifikati) i drugi
dokumenti o zdravstvenoj ispravnosti moraju biti na hrvatskom jeziku i
latiničnom pismu te jeziku zemlje podrijetla.

V. UPISNIK I ODOBRAVANJE OBJEKATA

Članak 22.

(1) Objekti koji se koriste u primarnoj
proizvodnji hrane moraju biti upisani u upisnik Ministarstva poljoprivrede i
šumarstva.

(2) Objekti koji se koriste u proizvodnji,
preradi i skla­dištenju hrane moraju biti upisani u upisnik Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, odnosno Ministarstva zdravstva, sukladno
nadležnostima u propisivanju općih ili specifičnih uvjeta higijene hrane iz
članka 26. stavka 2. ovoga Zakona.

(3) Objekti koji se koriste u pripremanju,
obradi ili preradi hrane na maloprodajnom mjestu uključivo i pokretni i/ili
privremeni prostori (stacionarni i pokretni kiosci hrane, prodajna mjesta na tržnici,
pokretna vozila za prodaju) moraju biti upisani u evidenciju Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, odnosno Ministarstva zdravstva sukladno
nadležnostima u propisivanju općih ili specifičnih uvjeta higijene hrane iz
članka 26. stavka 4. i 5. ovoga Zakona.

(4) Radi upisivanja u
evidenciju iz stavka 3. ovoga članka nadležni uredi državne uprave, službe za
gospodarstvo, nakon donošenja rješenja o ispunjavanju uvjeta utvrđenih posebnim
propisima, dužni su primjerak rješenja dostaviti Ministarstvu poljoprivrede i
šumarstva odnosno Ministarstvu zdravstva.

(5) Objekti u kojima se proizvodi, prerađuje i
skladišti hrana životinjskog podrijetla moraju biti odobreni sukladno propisima
o veterinarstvu.

(6) Ministar zdravstva
može u okviru svoje nadležnosti propisanih člankom 26. stavkom 2. podstavkom
2., stavkom 4. podstavkom 2. i stavkom 5. ovoga Zakona donijeti provedbeni
propis kojim će se utvrditi vrsta objekata za koje je potrebno provesti
postupak odobravanja te rok u kojemu će subjekti koji već posluju s hranom u
objektima koji podliježu postupku odobravanja, udovoljiti uvjetima propisanim
ovim Zakonom i propisima donijetim na temelju ovoga Zakona.

(7) U objektima koji
podliježu postupku odobravanja ne može se započeti obavljanje djelatnosti bez
odobrenja. Nadležno tijelo odobrit će samo one objekte za koje je proveden
stručni nadzor radi provjere ispunjavanja propisanih uvjeta.

(8) Nadležna
ministarstva svakom objektu iz stavka 1. i 2. ovoga članka u postupku upisa u
upisnik izdaju rješenje o upisu u upisnik i dodjeljuju registracijski broj ili
broj odobrenja.

(9) Subjekti u
poslovanju s hranom, osim onih koji djeluju na maloprodajnoj razini, osigurat
će da hrana, koju su oni proizveli, bude označena registracijskim brojem ili
brojem odobrenja iz upisnika.

(10) Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva, odnosno Ministarstvo zdravstva vode evidencije iz
stavka 3. ovoga članka i upisnike registriranih ili odobrenih objekata iz
stavka 1. i 2. ovoga članka, te popis dostavljaju Hrvatskoj agenciji za hranu.

 (11) Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva,
odnosno Ministarstvo zdravstva će rješenjem brisati subjekt u poslovanju s
hranom upisan u upisnik iz stavka 10. ovoga članka, na njegov zahtjev, odnosno
kad se utvrdi da je objekt prestao udovoljavati uvjetima propisanim propisima o
hrani.

(12) Sadržaj, oblik i
način vođenja evidencija i upisnika registriranih ili odobrenih objekata te
postupak označavanja registracijskim brojem ili brojem odobrenja propisuje
ministar poljoprivrede i šumarstva odnosno ministar zdravstva.

Privremena zabrana obavljanja djelatnosti

Članak 23.

Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva, odnosno Ministarstvo zdravstva mogu privremeno
zabraniti obavljanje djelatnosti u objektima iz članka 22. ovoga Zakona u
slučajevima:

– kada se tijekom
inspekcijskog nadzora utvrdi da je objekt bio korišten protivno odredbama
propisa o hrani,

– kada je takav
postupak prijeko potreban ili svrhovit radi osiguranja zdravstvene ispravnosti
hrane.

Troškovi postupka odobravanja objekata

Članak 24.

(1) Za objekte iz članka
22. stavka 5. i 6. ovoga Zakona koji podliježu postupku odobravanja nadležni
ministar osniva stručno povjerenstvo.

(2) Troškove za rad
povjerenstva iz stavka 1. ovoga članka određuje nadležni ministar, a snosi
podnositelj zahtjeva.

VI. OBVEZE SUBJEKATA U POSLOVANJU S HRANOM

Opća odgovornost za
higijenu i zdravstvenu ispravnost hrane

Članak 25.

Za svaku štetu oštećenja zdravlja ljudi zbog
konzumacije zdravstveno neispravne hrane odgovaraju subjekti u poslovanju s
hranom u svim fazama proizvodnje, prerade, distribucije i prodaje.

Opći i specifični uvjeti higijene hrane

Članak 26.

(1) Subjekti u poslovanju s hranom na razini
primarne pro­izvodnje moraju osigurati sustavno provođenje općih ili
specifičnih uvjeta higijene hrane koje utvrđuje ministar poljoprivrede i
šumarstva provedbenim propisom.

(2) Subjekti za proizvodnju, preradu,
skladištenje i prijevoz hra­ne moraju osigurati sustavno provođenje općih ili
specifičnih uvjeta higijene koje utvrđuju provedbenim propisima:

– ministar poljoprivrede i šumarstva za hranu
pretežito životinjskog podrijetla,

– ministar zdravstva za svu ostalu hranu.

(3) Subjekti koji posluju s hranom u maloprodaji
moraju udovoljavati općim minimalno-tehničkim uvjetima utvrđenim propisima o
trgovini.

(4) Subjekti koji hranu na maloprodajnom mjestu
pripremaju, obrađuju ili prerađuju te rashlađuju i/ili skladište tu hranu,
moraju osigurati sustavno provođenje specifičnih uvjeta higijene koje utvrđuju
provedbenim propisima:

– ministar poljoprivrede i šumarstva za hranu
pretežito životinjskog podrijetla,

– ministar zdravstva za svu ostalu hranu.

(5) Subjekti koji posluju s hranom u
ugostiteljskoj djelatnosti moraju osigurati sustavno provođenje općih i/ili
specifičnih uvjeta higijene koje utvrđuje provedbenim propisom ministar
zdravstva uz suglasnost ministra turzima.

Odgovornost u vezi s hranom koja ne udovoljava
propisanim zahtjevima

Članak 27.

(1) Ako subjekt u poslovanju s hranom zna ili
opravdano sumnja da hrana koju je uvezao, proizveo, preradio, stavio na tržište
ili distribuirao, ne udovoljava zahtjevima zdravstvene ispravnosti, dužan je
odmah započeti postupak sprječavanja stavljanja hrane na tržište, odnosno
povlačenja s tržišta hrane u slučajevima kada proizvod nije više pod njegovom
neposrednom kontrolom te o tome obavijestiti Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva, odnosno Ministarstvo zdravstva.

(2) Ako je hrana već stigla do potrošača,
subjekt u poslovanju s hranom mora učinkovito i točno obavijestiti potrošače o
razlozima za njezino povlačenje, i ako je potrebno, od potrošača tražiti povrat
hrane kojom su već opskrbljeni, kada ostale mjere nisu dovoljne za postizanje
visoke razine zaštite zdravlja.

(3) Subjekt u poslovanju s hranom u maloprodaji
ili distribucijskoj djelatnosti, koja nema izravnog utjecaja na ambalažu,
deklariranje, zdravstvenu ispravnost hrane, unutar granica svoje djelatnosti
mora započeti postupak povlačenja s tržišta hrane koja ne udovoljava zahtjevima
o zdravstvenoj ispravnosti kad o tome dobije obavijest, odnosno rješenje kojim
se nalaže poduzimanje mjera.

(4) Subjekt u poslovanju s hranom mora nadležnim
tijelima dati informacije prijeko potrebne za sljedivost hrane.

(5) Subjekt u poslovanju s hranom mora
surađivati i ne smije sprječavati drugu osobu da surađuje s nadležnim tijelima
u mjerama poduzetim radi smanjivanja rizika koji potječe od hrane kojima oni
opskrbljuju ili su opskrbljivali tržište.

Zahtjevi koji se odnose na mogućnost sljedivosti
hrane

Članak 28.

(1) Mogućnost sljedivosti mora biti
uspostavljena u svim fazama proizvodnje, prerade i distribucije hrane, sirovina
biljnog i životinjskog podrijetla, životinja koje proizvode hranu ili služe za
proizvodnju hrane, kao i sljedivosti bilo koje druge tvari koja je namijenjena
ugradnji ili se može očekivati da će biti ugrađena u hranu.

(2) Subjekti u poslovanju s hranom dužni su
uspostaviti sustav evidencija, odnosno baze podataka i osigurati postupke koji
će im omogućiti da u svakom trenutku mogu identificirati svaku pravnu i fizičku
osobu koja ih je opskrbljivala hranom, životinjama koje proizvode hranu ili
služe za proizvodnju hrane ili bilo kojim drugim tvarima koje su namijenjene
proizvodnji ili se može očekivati da će biti upotrijebljene u proizvodnji
hrane.

(3) Subjekti u poslovanju s hranom dužni su
uspostaviti baze podataka i osigurati postupke koji će im omogućiti da u svakom
trenutku mogu identificirati druge subjekte u poslovanju s hranom kojima su
isporučivali hranu.

(4) Subjekti u poslovanju s hranom dužni su
podatke iz stavka 2. i 3. ovoga članka čuvati tri godine te ih na zahtjev u
svakom trenutku učiniti dostupnim nadležnim tijelima.

(5) Hrana koja je stavljena na tržište ili je
vjerojatno da će biti stavljena na tržište mora biti deklarirana ili na drugi
način identificirana putem odgovarajuće propisane dokumentacije ili drugih
informacija, da bi se osigurala mogućnost sljedivosti.

Zahtjevi koji se odnose na sustav samokontrole

Članak 29.

(1) Subjekt u poslovanju s hranom, osim na
razini primarne proizvodnje, dužan je uspostaviti i provoditi redovite kontrole
higijenskih uvjeta proizvodnje u svakom objektu pod njegovom kontrolom,
provedbom preventivnog postupka samokontrole, razvijenog u skladu sa sljedećim
načelima sustava analize opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka (u daljnjem
tekstu: HACCP):

– identificirati sve
opasnosti koje moraju biti spriječene, uklonjene ili smanjene na prihvatljivu
razinu,

– identificirati
kritične kontrolne točke na mjestima na kojima je kontrola bitna za
sprječavanje ili uklanjanje opasnosti ili za njihovo smanjivanje na prihvatljivu
razinu,

– utvrditi kritične
granice (limite) na kritičnim kontrolnim točkama koje razdvajaju prihvatljivo
od neprihvatljivog za sprječavanje, uklanjanje ili smanjivanje identificiranih
opasnosti,

– utvrditi i provesti učinkovite
postupke sustavnog praćenja kritičnih kontrolnih točaka,

– utvrditi korektivne
postupke kada sustav praćenja upozori na to da kritična kontrolna točka nije
pod kontrolom,

– utvrditi postupke
verificiranja radi utvrđivanja učinko­vitosti provođenja mjera navedenih u
podstavku 1. do 5. ovoga stavka, postupke verifikacije moraju provoditi
redovito objekti i nadležni inspektori u objektima,

– utvrditi dokumente i
evidencije primjerene prirodi i opsegu posla koji će prikazivati učinkovitu
primjenu mjera navedenih u podstavku 1. do 6. ovoga stavka.

(2) Subjekt u poslovanju s hranom na razini
primarne proizvodnje, dužan je uspostaviti i provoditi redovite kontrole
higijenskih uvjeta proizvodnje u svakom objektu pod njegovom kontrolom
provedbom preventivnog postupka samokontrole, razvijenog u skladu s dobrom
proizvođačkom praksom.

(3) Početnu provjeru usklađenosti HACCP planova
za objekte iz stavka 1. ovoga članka obavlja Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva, odnosno Ministarstvo zdravstva sukladno nadležnostima utvrđenim u
članku 26. stavku 2., 4. i 5. ovoga Zakona.

(4) Ako rezultati
samokontrola navedenih u stavku 1. ovoga članka otkriju postojanje rizika za
zdravlje ljudi, drži se da hrana ne udovoljava propisanim zahtjevima
zdravstvene ispravnosti, a subjekt u poslovanju s hranom dužan je poduzeti
mjere u skladu sa člankom 27. ovoga Zakona.

(5) Uvjete za provedbu
sustava samokontrole u objektima iz stavka 1. i 2. ovoga članka utvrđuju
provedbenim propisima ministar poljoprivrede i šumarstva odnosno ministar
zdravstva sukladno nadležnostima utvrđenim u članku 26. stavku 2. i 4. ovoga
Zakona.

(6) Ministar
poljoprivrede i šumarstva, odnosno ministar zdravstva mogu u provedbenim
propisima iz stavka 5. ovoga članka utvrditi izuzeća od odredbi iz stavka 1. ovoga
članka za određene subjekte koji posluju s hranom, a posebice za male subjekte,
određene kategorije subjekata u maloprodaji te u proizvodnji tradicionalnih
proizvoda, uz uvjet da je osigurana primjerena razina higijene provedbom
postupka samokontrole, razvijenog u skladu s dobrom proizvođačkom praksom.

VII. NOVA HRANA

Kategorije nove hrane

Članak 30.

(1) U novu hranu
ubrajaju se sljedeće kategorije hrane:

– hrana i sastojci
hrane koji sadrže genetski modificirane organizme ili se sastoje od njih (u
daljnjem tekstu: GMO),

– hrana i sastojci
hrane, osim prehrambenih aditiva (aroma i enzima), koji su proizvedeni od GMO,
ali ne sadrže GMO,

– hrana ili sastojci
hrane s novom ili namjerno modificiranom primarnom molekularnom strukturom,

– hrana i sastojci hrane
koji se sastoje od mikroorganizama, gljivica ili algi ili su izolirani iz njih,

– hrana ili sastojci
hrane koji se sastoje od biljaka ili životinja, mineralnih ili sintetskih tvari
ili su izlučeni iz njih, osim hrane i sastojaka hrane koji su dobiveni tradicionalnim
načinima razmnožavanja ili za koje je odavno poznato da se sigurno mogu
konzumirati,

– hrana i sastojci
hrane na kojoj je bio primijenjen proizvodni postupak koji se sada ne koristi,
a u slučajevima kada on uzrokuje znatne promjene u sastavu ili strukturi hrane
ili sastojaka hrane, koje utječu na njihovu prehrambenu vrijednost,
metabolizam, ili razinu nepoželjnih tvari*.*

(2) Kategorije nove
hrane navedene u stavku 1. ovoga članka ne smiju:

– biti opasnosne za
zdravlje krajnjeg potrošača,

– stvarati zabludu kod
krajnjeg potrošača,

– razlikovati se toliko
od hrane ili sastojaka hrane koju bi po svojoj namjeni trebali zamijeniti da bi
njihova potrošnja bila za krajnjeg potrošača u prehrambenom smislu nepovoljna.

(3) Na kategorije nove hrane iz stavka 1.,
podstavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se odredbe ovoga Zakona i posebnih
propisa.

Stavljanje na tržište nove hrane

Članak 31.

(1) Za stavljanje nove hrane prvi put na tržište
Republike Hrvatske podnositelj zahtjeva mora pribaviti dopuštenje sukladno
odredbama ovoga Zakona i posebnog propisa.

(2) Dopuštenje iz
stavka 1. ovoga članka izdaje ministar zdravstva uz suglasnost ministra
poljoprivrede i šumarstva, na temelju prethodno pribavljenoga znanstvenog
mišljenja Hrvatske agencije za hranu.

(3) Dopuštenje za
stavljanje na tržište hrane i sastojaka hrane koja sadrži ili se sastoji od
GMO, te hrane i sastojaka hrane koja je proizvedena od GMO, ali ih ne sadrži,
izdaje ministar zdravstva uz suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva, na
temelju prethodno pribavljenog znanstvenog mišljenja Hrvatske agencije za
hranu.

(4) Uvjete i postupak
za izdavanje dopuštenja iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar zdravstva
uz suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva.

Upisnik o izdanim dopuštenjima za stavljanje na
tržište  nove hrane

Članak 32.

(1) Ministarstvo zdravstva vodi upisnik o
izdanim dopu­štenjima za stavljanje na tržište nove hrane.

(2) Sadržaj, oblik i način vođenja upisnika iz
stavka 1. ovoga članka propisuje ministar zdravstva.

Zabrana stavljanja na tržište nove hrane

Članak 33.

(1)
Ako postoje znanstvene nedoumice glede štetnog djelovanja nove hrane na
zdravlje ljudi, posebice hrane i sastojaka hrane koji sadrže genetski
modificirane organizme ili se sastoje od njih, ministar zdravstva uz suglasnost
ministra poljoprivrede i šumarstva može privremeno zabraniti njezino stavljanje
na tržište radi sprječavanja ili umanjivanja mogućih negativnih utjecaja na
zdravlje ljudi.

(2)
Ministar zdravstva uz suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva trajno će
zabraniti stavljanje na tržište nove hrane, posebice hrane i sastojaka hrane
koji sadrže genetski modificirane organizme ili se sastoje od njih, ako se na
temelju znanstvene procjene rizika utvrdi njezina štetnost za zdravlje ljudi.

(3)
Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog Ministarstva poljoprivrede i šumarstva,
Ministarstva zdravstva ili Hrvatske agencije za hranu, može zabraniti
privremeno ili trajno uvoz nove hrane koja sadrži genetski modificirane
organizme u slučaju nedostatka znanstvenih informacija i znanja o mogućim
razmjerima negativnih posljedica na život i zdravlje ljudi.

Neškodljivo uklanjanje nove hrane

Članak 34.

Nova hrana, posebice
hrana i sastojci hrane koji sadrže genetski modificirane organizme ili se
sastoje od njih, a za koju se utvrdi da ne udovoljava zahtjevima zdravstvene
ispravnosti propisane ovim Zakonom, mora se neškodljivo ukloniti sukladno
posebnom propisu.

VIII. KAKVOĆA HRANE

Članak 35.

(1) Subjektima u poslovanju s hranom dopušteno
je da proizvode, stavljaju na tržište hranu propisane kakvoće, kao i hranu za
koju nisu propisani zahtjevi kakvoće, ako hrana odgovara odredbama o
zdravstvenoj ispravnosti i navodima na deklaraciji.

(2) Ministar poljoprivrede i šumarstva uz
prethodno pribavljeno mišljenje ministra zdravstva donosi provedbene propise
kojima se uređuje kakvoća hrane, radi:

– zaštite interesa potrošača,

– omogućavanja potrošačima da izvrše izbor u
vezi s hranom koju konzumiraju.

 (3)
Provedbenim propisima iz stavka 2. ovoga članka utvrđuju se zahtjevi koji se
odnose na:

– klasifikaciju, kategorizaciju i nazivlje
hrane,

– senzorska svojstva i sastav hrane,

– vrstu i količinu sirovina, dodataka i drugih tvari
koji se rabe u proizvodnji i preradi hrane,

– tehnološke postupke koji se primjenjuju u
proizvodnji i preradi hrane,

– metode uzimanja uzoraka i analitičke metode
radi kontrole kakvoće hrane,

– dodatne ili specifične podatke koji bi trebali
biti navedeni na deklaraciji hrane.

IX. OZNAKA TRADICIONALNOG UGLEDA HRANE

Članak 36.

(1) Hrana može biti označena oznakom
»tradicionalni ugled«, ako je proizvedena korištenjem tradicionalnih sirovina
ili ima tradicionalni sastav ili je proizvedena ili prerađena na tradicionalni
način, a odlikuje se osobitim svojstvima u odnosu na drugu sličnu hranu iz iste
kategorije.

(2) Hranu iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje
ministar poljoprivrede i šumarstva provedbenim propisom.

(3) Pravo na podnošenje zahtjeva za dodjelu oznake
»tradicionalni ugled« imaju proizvođači i prerađivači te udruženja proizvođača
i/ili prerađivača (u daljnjem tekstu: udruženja) bez obzira na pravni oblik ili
sastav udruženja, koji proizvode ili prerađuju takvu hranu. Podnositelji
zahtjeva dužni su uz zahtjev priložiti specifikaciju za prehrambeni proizvod.

(4) Ministar poljoprivrede i šumarstva propisuje
uvjete i postupak za priznavanje posebnih svojstava hrane, sadržaj
specifikacije, te osniva Povjerenstvo za dodjelu oznake »tradicionalni ugled«.

Članak 37.

(1) Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva vodi
upisnik prehrambenih proizvoda koji nose oznaku »tradicionalni ugled«.

(2) Sadržaj, oblik i način vođenja upisnika iz
stavka 1. ovoga članka propisuje ministar poljoprivrede i šumarstva.

Članak 38.

(1) Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva
donosi rješenje o upisu u upisnik iz članka 37. ovoga Zakona na temelju
zahtjeva udruženja, ako su ispunjeni propisani uvjeti.

(2) Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva
rješenjem će brisati iz upisnika prehrambeni proizvod ako utvrdi da je prestao
udovoljavati propisanim uvjetima.

X. OZNAKE IZVORNOSTI I OZNAKE ZEMLJOPISNOG
PODRIJETLA HRANE

1. Oznaka izvornosti

Članak 39.

(1) Oznaka izvornosti naziv je regije, određenog
mjesta ili, u iznimnim slučajevima, zemlje koji se rabi za označavanje hrane
(prehrambenog proizvoda):

– koja potječe iz te regije, odnosno iz tog
mjesta ili iz te zemlje, i

– čija kakvoća ili karakteristike, u bitnom ili
isključivo, nastaju pod utjecajem posebnih prirodnih i ljudskih čimbenika
određene zemljopisne sredine i njezina se proizvodnja, prerada i priprema u
cijelosti odvija u tom zemljopisnom području.

(2) Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka,
zemljopisne oznake koje imaju dokazano tradicionalno obilježje, iznimnu
reputaciju i dobro su poznate, registriraju se kao oznake izvornosti, kada
sirovine za prehrambeni proizvod potječu iz područja koje je šire ili različito
od područja prerade, pod uvjetom:

– da je područje proizvodnje sirovina
ograničeno,

– da postoje posebni uvjeti za proizvodnju
sirovina.

(3) Sirovine iz stavka 2. ovoga članka samo su
žive životinje, meso i mlijeko.

(4) Hranu koja može nositi oznaku izvornosti
utvrđuje ministar poljoprivrede i šumarstva provedbenim propisom.

(5) Područja i uvjete iz stavka 1. i 2. ovoga članka,
te način kontrole, pobliže određuje provedbenim propisom ministar poljoprivrede
i šumarstva.

2. Oznaka zemljopisnog podrijetla

Članak 40.

(1) Oznaka zemljopisnog podrijetla naziv je
regije, odre­đenog mjesta ili, u iznimnim slučajevima, zemlje koja se rabi za
označavanje hrane:

– koja potječe iz te
regije, odnosno iz tog mjesta ili iz te zemlje, te

– koja ima specifičnu
kakvoću, ugled ili drugo obilježje koje se pripisuje njezinom zemljopisnom
podrijetlu, i njezina se proizvodnja i/ili prerada i/ili priprema odvija u tom
zemljopisnom području.

(2) Hranu koja može
nositi oznaku zemljopisnog podrijetla utvrđuje ministar poljoprivrede i
šumarstva provedbenim propisom.

(3) Područja i uvjete
iz stavka 1. ovoga članka, te način kontrole, pobliže određuje provedbenim
propisom ministar poljoprivrede i šumarstva.

3. Registracija tradicionalnih zemljopisnih i
nezemljopisnih naziva

Članak 41.

Tradicionalni zemljopisni ili nezemljopisni
nazivi koji se rabe za označavanje hrane (prehrambenog proizvoda) koja potječe
iz neke regije ili iz nekoga određenog mjesta mogu se registrirati kao oznake
izvornosti, ako taj prehrambeni proizvod udovoljava uvjetima navedenim u članku
39. stavku 1. podstavku 2. ovoga Zakona.

4. Nazivi koji se ne mogu registrirati

Članak 42.

(1) Ne može se
registrirati kao oznaka izvornosti ili kao oznaka zemljopisnog podrijetla:

– naziv koji ne
udovoljava uvjetima propisanim ovim Zakonom,

– naziv kojega bi
registracija, zbog reputacije, poznatosti i duljine upotrebe žiga, mogla
dovesti potrošače u zabludu o pravom identitetu prehrambenog proizvoda,

– naziv koji je u
proturječju s nazivom biljne vrste ili životinjske pasmine i koji zbog toga
može dovesti javnost i potrošače u zabludu o pravom podrijetlu prehrambenog
proizvoda,

– naziv koji je, iako
se odnosi na određeno mjesto ili na određenu regiju u kojoj je prehrambeni
proizvod izvorno proizveden ili stavljen na tržište, postao uobičajeni naziv za
taj proizvod (generički naziv).

(2) Pri utvrđivanju je
li neki naziv postao generički u smislu odredbi stavka 1. podstavka 4. ovoga
članka, uzimaju se u obzir svi čimbenici, a osobito postojeća situacija u
zemljopisnom području iz kojeg taj naziv potječe i u područjima potrošnje pro­izvoda.

(3) Registrirani nazivi
ne mogu postati, za vrijeme trajanja zaštite, generički nazivi.

5. Postupak za registraciju

Članak 43.

(1) Postupak za registraciju oznake izvornosti
ili oznake zemljopisnog podrijetla provodi Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva.

(2) Postupak iz stavka 1. ovoga članka pokreće
se podnošenjem zahtjeva za registraciju.

(3) U postupku iz stavka 1. ovoga članka plaćaju
se naknade troškova postupka koje propisuje ministar poljoprivrede i šumarstva.

(4) Protiv zaključaka i rješenja donesenih u
postupku iz stavka 1. ovoga članka ne može se podnijeti žalba, ali može se
pokrenuti upravni spor.

(5) Ministar poljoprivrede i šumarstva osniva
Povjerenstvo za registraciju oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog
podrijetla.

Osobe ovlaštene na podnošenje zahtjeva za
registraciju

Članak 44.

(1) Zahtjev za registraciju oznake izvornosti
ili oznake zemljopisnog podrijetla za pojedini prehrambeni proizvod može
podnijeti grupa proizvođača i/ili prerađivača toga proizvoda.

(2) Pod pojmom grupa iz stavka 1. ovoga članka
podrazumijeva se svako udruženje proizvođača i/ili prerađivača odre­đenoga
prehrambenog proizvoda (u daljnjem tekstu: udruženje), bez obzira na pravni
status koji to udruženje ima.

(3) Pojedini proizvođač i/ili prerađivač,
neovisno o tome je li fizička ili pravna osoba, može podnijeti zahtjev iz
stavka 1. ovoga članka samo:

– ako je u vrijeme podnošenja toga zahtjeva
jedini proizvo­đač, odnosno prerađivač prehrambenog proizvoda za koji zahtjeva
registraciju oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla u određenom
zemljopisnom području,

– ako jedino on rabi
izvorne i nepromjenljive lokalne postupke,

– ako zemljopisno
područje ima svojstva koja se znatno razlikuju od svojstava susjednih područja
i/ili ako se svojstva proizvoda razlikuju.

Sadržaj zahtjeva za registraciju

Članak 45.

(1) Zahtjev za registraciju sadrži:

– zahtjev za
registraciju oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla koji sadrži,
posebice: podatke o podnositelju, uključujući podatke o udruženju koje podnosi
zahtjev i o svakom pojedinom proizvođaču odnosno prerađivaču koji pripada tom
udruženju, s dokazima o ispunjavanju uvjeta propisanih ovim Zakonom,

– specifikaciju
proizvoda.

(2) Podatke koje sadrži
zahtjev i sadržaj specifikacije iz stavka 1. ovoga članka pobliže određuje
provedbenim propisom ministar poljoprivrede i šumarstva.

6. Registri oznaka zemljopisnog podrijetla i
oznaka izvornosti

Članak 46.

(1) Oznake izvornosti i
oznake zemljopisnog podrijetla upisuju se, danom pravomoćnosti rješenja o
usvajanju zahtjeva za registraciju, u Registar oznaka izvornosti odnosno u
Registar oznaka zemljopisnog podrijetla koje vodi Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva.

(2) Sadržaj, oblik i
način vođenja Registara iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar
poljoprivrede i šumarstva.

7. Pravo uporabe registriranih oznaka

Članak 47.

(1) Pravo uporabe registrirane oznake izvornosti
ili oznake zemljopisnog podrijetla pripada svim proizvođačima i prera­đivačima
prehrambenog proizvoda za koji je oznaka registrirana, dok za to udovoljavaju
uvjetima određenim ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona
(ovlašteni korisnici).

(2) Ovlašteni korisnici
iz stavka 1. ovoga članka imaju pravo uporabe registrirane oznake samo za
označavanje onog proizvoda koji udovoljava specifikaciji iz članka 45. stavka
1. podstavka 2. ovoga Zakona.

(3) Zabranjena je
uporaba registrirane oznake protivno stavku 1. i 2. ovoga članka.

(4) Ovlašteni korisnici
iz stavka 1. ovoga članka upisuju se u Upisnik korisnika registriranih oznaka
izvornosti ili u Upisnik korisnika registriranih oznaka zemljopisnog podrijetla
koje vodi Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

(5) Postupak upisa i
brisanja korisnika, te sadržaj, oblik i način vođenja upisnika iz stavka 4.
ovoga članka određuje provedbenim propisom ministar poljoprivrede i šumarstva.

Članak 48.

(1) Nazivi registrirani
kao oznaka izvornosti ili kao oznaka zemljopisnog podrijetla ne smiju se:

– rabiti u komercijalne
svrhe, ni izravno niti neizravno, za označavanje prehrambenih proizvoda koji
nisu obuhvaćeni registracijom, ako su ti proizvodi usporedivi s proizvodima
koji su obuhvaćeni registracijom, ili ako se tom uporabom iskorištava ugled
zaštićenog naziva,

– zloupotrebljavati,
oponašati, ili rabiti za stvaranje zablude, čak i kad je naznačeno pravo
podrijetlo prehrambenog proizvoda, uključujući uporabu zaštićenog naziva u
prijevodu ili popraćenog izrazom kao što je »stil«, »tip«, »metoda«,
»proizveden u«, »imitacija« i sl.,

– rabiti na način koji
dovodi u zabludu o podrijetlu, izvornosti, vrsti ili bitnim svojstvima
prehrambenog proizvoda na unutarnjoj ili vanjskoj ambalaži, na reklamnom
materijalu ili na dokumentima koji se odnose na proizvod, a i na spremniku
pakiranih proizvoda koji bi mogao navesti na pogrešan zaključak o njegovu
podrijetlu,

– rabiti na bilo koji
drugi način koji bi mogao dovesti javnost u zabludu o stvarnom podrijetlu
prehrambenog proizvoda.

(2) Ako registrirani
naziv sadrži u sebi naziv prehrambenog proizvoda koji se drži generičkim
nazivom, uporaba toga generičkog naziva na odgovarajućim prehrambenim proizvodima
ne drži se uporabom opisanom u stavku 1. podstavku 1. ili 2. ovoga članka.

8. Odnos prema Žigovima

Članak 49.

 Registrirana oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla
nema utjecaja na vrijednost i uporabu žiga koji je u dobroj vjeri registriran
prije datuma podnošenja zahtjeva za registraciju te oznake.

9. MeĐunarodna registracija

Članak 50.

(1) Međunarodna
registracija oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla provodi se na
temelju međunarodnog ugovora o uzajamnoj zaštiti oznaka izvornosti i oznaka
zemljopisnog podrijetla koji obvezuje Republiku Hrvatsku.

(2) Naziv koji nije
registriran, ili koji se više ne rabi u zemlji podrijetla, ne može se
registrirati kao oznaka izvornosti ili kao oznaka zemljopisnog podrijetla u
Republici Hrvatskoj.

10. GraĐanskopravna zaŠtita

Članak 51.

Na građanskopravnu
zaštitu registriranih oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla
primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuju oznake zemljopisnog podrijetla
proizvoda i usluga.

XI. DEKLARIRANJE ILI OZNAČAVANJE I REKLAMIRANJE
HRANE

Opći zahtjevi deklariranja ili označavanja hrane

Članak 52.

(1) Hrana koja je stavljena na tržište Republike
Hrvatske mora imati deklaraciju.

(2) Deklaracija podrazumijeva sve pisane oznake,
trgovačku oznaku, zaštitni znak, naziv marke, slikovni prikaz ili simbol koji
se odnosi na hranu, a stavlja se na ambalažu, naljepnicu ili privjesnicu, na
dokumente te obavijesti koji prate ili se odnose na tu hranu.

(3) Deklaracija mora biti napisana na hrvatskom
jeziku, latiničnom pismu, lako uočljiva, čitljiva i opće razumljiva.

(4) Deklaracija mora obvezatno sadržavati
sljedeće podatke:

– naziv hrane pod kojim se ona prodaje,

– popis sastojaka,

– količinu određenih sastojaka ili kategoriju
sastojaka,

– neto količinu za zapakiranu hranu,

– rok valjanosti,

– uvjete čuvanja, gdje je to potrebno, odnosno
ako mogu utjecati na trajnost hrane,

– naziv i adresu proizvođača ili onoga koji
hranu pakira i/ili stavlja na tržište,

– za uvozne proizvode pored naziva i adrese
proizvođača i naziv i adresu sjedišta uvoznika, te zemlju podrijetla,

– pojedinosti o mjestu podrijetla ako bi propust
takva navo­đenja mogao u znatno krivo navoditi potrošača o pravom pod­rijetlu,

– uputu za uporabu gdje je to potrebno radi pravilnog
kori­štenja,

– za pića koja sadrže više od 1,2 % vol.
alkohola stvarnu jakost alkohola po volumenu.

Hrana neprikladna za tržište

Članak 53.

(1) Nije dopušteno stavljanje na tržište hrane
koja se drži neprikladnom za tržište.

(2) Hrana se drži neprikladnom za tržište ako:

– na deklaraciji nema označen rok valjanosti
propisan od proizvođača, ako je rok valjanosti nečitljiv ili ako je istekao,

– sastav hranjivih tvari u hrani ne odgovara
navodima na deklaraciji,

– sadrži dopuštene tvari ili sastojke u količinama
višim ili nižim od propisanih.

Deklariranje ili označavanje hrane

Članak 54.

(1) Podaci na deklaraciji i način deklariranja
ili označavanja hrane mora biti takav da ne obmanjuje potrošača, a posebice:

– glede karakteristika hrane, njezine prirode,
identiteta, svojstava, sastava, količine, trajnosti, podrijetla, metode njezine
izrade ili proizvodnje,

– u odnosu na pripisivanje hrani učinaka i
svojstava koje ona nema,

– stvaranjem zablude da hrana ima neke posebne
karakteristike, a sva slična hrana ima takve karakteristike.

(2) Deklariranjem i načinom deklariranja ne mogu
se bilo kojoj hrani pripisivati svojstva sprječavanja, liječenja ili izlje­čenja
bolesti, ili se pozivati na takva svojstva.

(3) Zabrane i ograničenja iz stavka 1. ovoga
članka odnose se i na:

– prezentiranje hrane, posebice na njezin oblik,
izgled ili ambalažu, materijale koji se rabe za pakiranje, način i mjesto na
kojem je aranžirana i izložena,

– reklamiranje hrane.

Propisi o deklariranju hrane

Članak 55.

(1) Ministar poljoprivrede i šumarstva uz
suglasnost ministra zdravstva donosi provedbeni propis kojim propisuje način
deklariranja ili označavanja, prezentacije i reklamiranja te navođenja
hranjivih vrijednosti hrane.

(2) Ministar zdravstva donosi provedbeni propis
kojim propisuje označavanje hrane za posebne prehrambene potrebe (dijetetskih
namirnica) sukladno propisima o hrani.

(3) Ministar poljoprivrede i šumarstva propisuje
posebno označavanje proizvoda životinjskog podrijetla sukladno ovom Zakonu i propisima
o veterinarstvu.

(4) Ministar poljoprivrede i šumarstva, odnosno
ministar zdravstva pri donošenju propisa iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka
može odrediti:

– da određene informacije koje se odnose na
hranu budu na deklaraciji za zapakiranu hranu ili navedene na neki drugi način
za hranu koja nije zapakirana,

– da posebni podaci koji se odnose na hranu budu
deklarirani na neki drugi način,

– da se utvrde uobičajena značenja naziva pod
kojim je hrana stavljena na tržište,

– posebne zahtjeve koji se odnose na
deklariranje ili ozna­čavanje samo određene grupe proizvoda.

Reklamiranje alkoholnih pića

Članak 56.

(1) Zabranjeno je
reklamiranje (oglašavanje) alkoholnih pića putem tiska, sredstava javnog
priopćavanja, svih oblika reklame na javnim mjestima, objektima i sredstvima
prometa, preko knjiga, časopisa, kalendara i odjevnih predmeta te preko
naljepnica, plakata i letaka ako su te naljepnice, plakati i letci odvojeni od
ambalaže alkoholnih pića.

(2) Iznimno od stavka
1. ovoga članka dopušteno je reklamiranje piva, vina i voćnih vina sukladno
posebnom propisu.

(3) Reklamiranjem iz
stavka 1. ovoga članka drže se svi oblici izravnog i neizravnog reklamiranja,
uključujući i isticanje naziva proizvođača alkoholnih pića u reklamne svrhe,
kao i dijeljenje alkoholnih pića u reklamne svrhe.

(4) Odredba stavka 1.
ovoga članka ne odnosi se na stručne knjige, časopise i druge stručne
publikacije u kojima se objavljuju informacije o svojstvima alkoholnih pića,
ako su te stručne publikacije namijenjene isključivo proizvođačima ili
prodavačima tih proizvoda.

(5) Odredba stavka 1.
ovoga članka ne odnosi se na informiranje potrošača o svojstvima alkoholnih
pića u objektima u kojima se ti proizvodi prodaju.

(6) Ministar zdravstva
donosi provedbeni propis kojim uređuje uvjete i način obavješćivanja potrošača
o svojstvima alkoholnih pića koje se ne drži reklamiranjem u smislu stavka 1.
ovoga članka.

Deklariranje ili označavanje nove hrane

Članak 57.

(1) Nova hrana stavljena na tržište Republike
Hrvatske, pored općih zahtjeva za deklariranje ili označavanje iz članka 52.
ovoga Zakona, mora na deklaraciji sadržavati i dodatne posebne podatke, da bi
potrošači bili obaviješteni o svim obilježjima ili svojstvima hrane, po kojima
nova hrana ili njezin sastojak više nije odgovarajući postojećoj hrani ili
sastojku hrane.

(2) U tom slučaju deklaracija mora sadržavati
podatke o izmijenjenim obilježjima ili svojstvima, kao i metodu s pomoću koje
je to obilježje ili svojstvo dobiveno.

(3) Hrana i sastojci hrane koji sadrže ili se
sastoje od GMO mora na deklaraciji, ambalaži i popratnoj dokumentaciji imati
vidnu oznaku da sadrži ili se sastoji od GMO te naziv GMO.

(4) Oznaka mora jasno navoditi »genetski
modificirani organizam« ili sadržavati rečenicu »Ovaj proizvod sadrži genetski
modificirani organizam.«.

(5) Hrana i sastojci u hrani koji potječu od
GMO, ali ih ne sadrže, mora na deklaraciji, ambalaži i popratnoj dokumentaciji
imati vidnu oznaku da potječe od GMO.

(6) Oznaka mora sadržavati rečenicu »Ovaj
proizvod potječe od GMO.«.

(7) Pobliže zahtjeve koji se odnose na
deklariranje nove hrane propisat će provedbenim propisom ministar zdravstva uz
suglasnost ministra poljoprivrede i šumarstva.

XII. SLUŽBENA KONTROLA ZDRAVSTVENE ISPRAVNOSTI I
HIGIJENE HRANE

Službena kontrola zdravstvene ispravnosti i
higijene hrane

Članak 58.

Službena kontrola zdravstvene ispravnosti i
higijene hrane uključuje jednu ili više od sljedećih aktivnosti:

– inspekcijski nadzor,

– uzorkovanje i analizu,

– pregled deklaracija, dokumetnacije i službenih
evidencija,

– pregled evidencija iz članka 28. ovoga Zakona,

– pregled provođenja i učinkovitosti sustava
samokontrole objekta na temelju provjere evidencija i dokumentacije navedenih u
članku 29. ovoga Zakona.

Nadležnost inspekcija

Članak 59.

(1) Inspekcijski nadzor u svrhu službene
kontrole zdravstvene ispravnosti i higijene hrane provode sanitarni inspektori
i granični sanitarni inspektori, odnosno veterinarski inspektori i granični
veterinarski inspektori te drugi državni službenici koje za to ovlasti nadležni
ministar.

(2) Inspekcijski nadzor iz stavka 1. ovoga
članka provodi se sukladno odredbama ovoga Zakona te posebnih propisa ako nisu
u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

Opća načela inspekcijskog nadzora

Članak 60.

(1) Inspekcijski nadzor zdravstvene ispravnosti
i higijene hrane iz članka 59. ovoga Zakona provodi se:

– redovito i u skladu s prioritetima utvrđenim
procjenom rizika,

– uvijek kada postoji
sumnja na neudovoljavanje propisanim zahtjevima.

(2) Inspekcijski nadzor
mora se provoditi uz uporabu mjera primjerenih cilju koji slijedi.

(3) Inspekcijski nadzor
mora obuhvatiti sve faze proizvodnje, prerade i distribucije.

(4) Inspekcijski nadzor
treba provesti bez prethodne najave.

*Sadržaj inspekcijskog nadzora*

Članak 61.

Inspekcijskom nadzoru
koji se provodi radi službene kontrole zdravstvene ispravnosti i higijene hrane
podliježe sljedeće:

– smještaj objekta –
lokacije, stanje objekta, ureda, okoline, proizvodnih pogona, prijevoznih
sredstava koja se rabe u poslovanju s hranom, a posebice uvjeti utvrđeni u članku
22. i 26. ovoga Zakona,

– pregled zdravstvenog
i higijenskog stanja osoblja i predmeta koji dolaze u neposredan dodir s
hranom,

– sirovine, sastojci,
tehnološka pomagala i druge tvari koje se rabe za pripremu i proizvodnju hrane,

– poluproizvodi,

– gotova hrana,

– sredstva za čišćenje
i održavanje koja se rabe te postupci koji se primjenjuju u poslovanju s
hranom,

– postupci koji se
primjenjuju pri izradi ili preradi hrane,

– metode konzerviranja.

Uzimanje uzoraka za
laboratorijsku analizu

Članak 62.

(1) Radi službene
kontrole zdravstvene ispravnosti hrane mogu se za potrebe laboratorijskih
analiza uzeti uzorci sirovina, sastojka, tehnoloških pomagala i drugih tvari
koje se rabe za pripremu i proizvodnju hrane, poluproizvoda, gotove hrane,
predmeta koji dolaze u neposredan dodir s hranom, kao i sredstava za čišćenje i
održavanje koja se rabe u poslovanju s hranom.

(2) Subjekti u
poslovanju s hranom dužni su za potrebe uzimanja uzoraka staviti besplatno na
raspolaganje potrebne količine hrane, predmeta i sredstava iz stavka 1. ovoga
članka.

XIII. SLUŽBENA KONTROLA KAKVOĆE HRANE

Službena kontrola
kakvoće hrane

Članak 63.

Službena kontrola
kakvoće hrane uključuje jednu ili više od sljedećih aktivnosti:

– inspekcijski nadzor,

– uzorkovanje i
analizu,

– pregled sadržaja
deklaracije, pisanih materijala i dokumenata.

Nadležnost inspekcija

Članak 64.

(1) Inspekcijski nadzor radi službene kontrole
kakvoće hrane provodi se u maloprodaji.

(2) Inspekcijski nadzor iz stavka 1. ovoga
članka provode sanitarni, odnosno veterinarski inspektori ovisno o
nadležnostima utvrđenim u Dodatku 1. ovoga Zakona.

(3) Pregled sadržaja deklaracije radi službene
kontrole kakvoće hrane u maloprodaji provode i gospodarski inspektori Državnog
inspektorata. U iznimnim slučajevima, koji upućuju na mogućnost povrede odredbi
propisa o kakvoći hrane, gospodarski inspektori Državnog inspektorata mogu uz
pregled sadržaja deklaracije provesti i uzorkovanje i analizu.

(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka
inspekcijski nadzor, radi službene kontrole kakvoće hrane sa zaštićenom oznakom
zemljopisnog podrijetla, oznakom izvornosti i oznakom tradicionalnog ugleda,
kao i hrane za koju je to propisano posebnim propisom, provodi se i u
proizvodnji.

(5) Inspekcijski nadzor u proizvodnji i
maloprodaji, radi službene kontrole kakvoće hrane sa zaštićenom oznakom
zemljopisnog podrijetla, oznakom izvornosti i oznakom tradicionalnog ugleda,
provode gospodarski inspektori Državnog inspektorata.

(6) Ministar poljoprivrede i šumarstva može
ovlastiti pravne osobe za ocjenjivanje sukladnosti proizvodnje i prerade hrane
te proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla, oznakom izvornosti i oznakom
tradicionalnog ugleda.

(7) Ministar poljoprivrede i šumarstva, uz
suglasnost ravnatelja Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi
provedbeni propis kojim utvrđuje sustav utvrđivanja sukladnosti te uvjete koje
moraju zadovoljiti pravne osobe za provedbu postupka ocjenjivanja sukladnosti
iz stavka 5. ovoga članka.

Opća načela inspekcijskog nadzora

Članak 65.

(1) Inspekcijski nadzor radi službene kontrole
kakvoće hrane provodi se:

– redovito,

– uvijek kada postoji sumnja na neudovoljavanje
propisanim zahtjevima.

(2) Inspekcijski nadzor mora se provoditi uz
uporabu mjera primjerenih cilju.

(3) Inspekcijski nadzor treba provesti bez
prethodne najave.

Sadržaj inspekcijskog nadzora

Članak 66.

(1) Inspekcijski nadzor
iz članka 64. stavka 2. ovoga Zakona koji se provodi radi službene kontrole
kakvoće hrane uključuje:

– provjeru istinitosti
podataka i udovoljavanja propisanim zahtjevima u vezi s deklaracijama ili
oznakama, kao i tvrdnjama o svojstvima hrane na temelju uvida u pisane
materijale i dokumente te deklaraciju hrane,

– ispitivanje sastava
gotove hrane.

(2) Inspekcijski nadzor
iz članka 64. stavka 3.ovoga Zakona koji se provodi radi službene
kontrole kakvoće hrane uključuje pregled deklaracije radi provjere općih
zahtjeva deklariranja navedenih u članku 52. stavku 1., 3. i 4. ovoga Zakona, a
iznimno i ispitivanje sastava gotove hrane.

(3) Inspekcijski nadzor
iz članka 64. stavka 4. ovoga Zakona koji se provodi radi službene kontrole
kakvoće hrane uključuje:

– kontrolu uvjeta
proizvodnje i prerade kada su u vezi s kakvoćom hrane,

– kontrolu podrijetla sirovina i sastojaka koje
se rabe u proizvodnji i pripremi hrane,

– kontrolu sastava hrane,

– kontrolu tehnoloških postupaka koji se
primjenjuju u proizvodnji i pripremi hrane,

– pregled deklaracije, pisanih materijala,
evidencija i dokumenata.

Uzimanje uzoraka za laboratorijsku analizu

Članak 67.

(1) Radi službene kontrole
kakvoće hrane u maloprodaji, sanitarni, odnosno veterinarski inspektori mogu za
potrebe laboratorijske analize uzeti uzorke hrane.

(2) Radi službene
kontrole kakvoće hrane iz članka 64. stavka 3. i 4. ovoga Zakona, gospodarski
inspektori Državnog inspektorata mogu za potrebe laboratorijske analize uzeti
uzorke hrane.

(3) Subjekti u
poslovanju s hranom dužni su za potrebe uzimanja uzoraka staviti besplatno na
raspolaganje potrebne količine hrane iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

XIV. OPĆE ODREDBE KOJIMA SE UREĐUJE SLUŽBENA
KONTROLA HRANE

Opće odredbe

Članak 68.

(1) Kada nadležni
inspektor tijekom provođenja inspek­cijskog nadzora otkrije ili posumnja da je
došlo do kršenja odredbi propisa o hrani, poduzet će potrebne mjere s ciljem da
subjekt u poslovanju s hranom ispravi utvrđene nepravilnosti.

(2) Vlasnik, posjednik,
odgovorna osoba, zaposlenik u ob­jek­tu ili druga osoba zatečena u objektu u
koji je ušao nadležni inspektor ne smije:

– uskratiti informaciju
ili ne pružiti zatraženu pomoć, ili

– svjesno dati lažnu
izjavu.

(3) Nitko ne smije
ometati nadležnog inspektora u pro­vođenju njegovih dužnosti.

(4) Nitko bez pisane
dozvole nadležnog inspektora ne smije poduzimati bilo koje mjere utvrđene
propisima o hrani u cilju da se isprave utvrđene nepravilnosti.

(5) Nadležni inspektor
dužan je provoditi inspekcijski nadzor u skladu s ovlaštenjima, dužnostima i
odgovornostima koje su mu dane na temelju ovoga Zakona, kao i posebnih propisa
ukoliko nisu u suprotnosti s ovim Zakonom.

Ovlaštenja nadležnog inspektora

Članak 69.

 Nadležni
inspektor može:

– u bilo koje vrijeme i
kada su radne operacije u tijeku, ući u objekt za koji smatra da se u njemu
proizvodi, prerađuje, pakira ili skladišti hrana, te provesti inspekcijski
nadzor s ciljem da utvrdi postojanje, prirodu i opseg bilo kakvog poslovanja u
vezi s hranom,

– zabraniti uporabu
prostorija, uređaja, opreme, postrojenja i pribora u objektu,

– pregledati bilo koju
hranu u bilo kojem objektu za koji smatra da podliježe odredbama propisa o
hrani, uzeti uzorke hrane i pregledati bilo što za što smatra da je
upotrebljeno ili da može biti upotrebljeno za proizvodnju hrane,

– zabraniti uvoz
zdravstveno neispravne hrane i odrediti postupanje s takvom hranom,

– zaustaviti,
pretražiti ili zadržati vozilo, brod ili zrakoplov za koji smatra da prevozi
hranu, pregledati hranu i uzeti njezine uzorke,

– otvoriti i pregledati
posudu ili paket za koji smatra da sadrži hranu, ispitati sadržaj i uzeti
uzorke,

– zatražiti uvid u
knjige, dokumente ili druge evidencije čuvane u bilo kojem mediju za koje
vjeruje da sadrže bilo kakvu informaciju važnu za provođenje odredbi ovoga
Zakona, a u vezi s bilo kojom hranom, napraviti kopije ili uzeti izvatke iz tih
dokumenata,

– zaplijeniti i
zadržati hranu, ako smatra da su odredbe ovoga Zakona ili uvjeti odobrenja
izdanog sukladno ovom Zakonu prekršeni,

– izvršiti drugu radnju
za koju ima ovlasti po posebnim propisima.

Dužnosti nadležnog inspektora

Članak 70.

 Nadležni
inspektor u provođenju ovlasti utvrđenih člankom 69. ovoga Zakona, a na zahtjev
osobe na koju se te radnje odnose, dužan je:

– vratiti hranu koju je
zaplijenio, kada se uvjeri da udovoljava odredbama ovoga Zakona,

– ako hrana ne
udovoljava odredbama ovoga Zakona i ako vlasnik ili posjednik hrane pristane na
njezino uništavanje ili uklanjanje, odrediti način uklanjanja ili uništavanja,

– odrediti mjere
neškodljivog uništenja hrane ili hrane za životinje koja sadrži ili se sastoji
od genetski modificiranih organizama,

– ako ne dobije
pristanak iz podstavka 2. ovoga članka, nakon uručivanja pisane obavijesti
vlasniku ili posjedniku, organizirati uništavanje ili uklanjanje te hrane.

*Odgovornosti nadležnog inspektora*

Članak 71.

Niti jedna informacija koja se odnosi na poslovanje
subjekata u poslovanju s hranom, a do koje je tijekom službenih kontrola došao
nadležni inspektor, ili koja se odnosi na analizu rizika, ne smije biti
otkrivena bez pisanog pristanka subjeka u poslovanju s hranom, osim:

– kad je to prijeko potrebno za provedbu ovoga
Zakona i kada to odobri ministar poljoprivrede i šumarstva odnosno ministar
zdravstva,

– kad je to potrebno za vođenje postupka koji se
vodi po podnesenoj prijavi nakon provedenog inspekcijskog nadzora.

Godišnji program inspekcija i izvješća

Članak 72.

(1) Za provođenje inspekcijskog nadzora izrađuju
se godišnji programi provođenja službenih kontrola, koji sadržavaju:

– broj i vrstu inspekcijskih nadzora koji se
planiraju provesti,

– broj i vrstu objekata koji će biti obuhvaćeni
inspekcijskim nadzorom,

– kriterije koji su primijenjeni pri izradi
programa,

– potrebna financijska sredstva.

(2) Za provođenje inspekcijskog nadzora izrađuju
se go­dišnja izvješća o provedenim službenim kontrolama, koja sadr­žavaju:

– broj i vrstu obavljenih inspekcijskih nadzora,

– broj i vrstu objekata u kojima je proveden
inspekcijski nadzor,

– podatke o prekršajima i kaznenim djelima,

– mjere poduzete u slučajevima neudovoljavanja
zahtjevima utvrđenim na temelju ovoga Zakona.

(3) Programe i izvješća iz stavka 1. i 2. ovoga
članka koji se odnose na službenu kontrolu zdravstvene ispravnosti hrane
izrađuju Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i Ministarstvo zdravstva,
ovisno o nadležnosti, a odobrava Upravno vijeće Hrvat­ske agencije za hranu.

(4) Programe i izvješća iz stavka 1. i 2. ovoga
članka koji se odnose na službenu kontrolu kakvoće hrane izrađuju Ministarstvo
zdravstva, Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i Državni inspektorat, a
odobrava Upravno vijeće Hrvatske agencije za hranu.

XV. OVLAŠTENI ISPITNI LABORATORIJI I REFERENTNI
LABORATORIJI

Ovlašteni ispitni laboratoriji

Članak 73.

(1) Laboratorijske
analize uzoraka iz članka 20., 62. i 67. ovoga Zakona, uzetih radi službene
kontrole hrane, provode laboratoriji ovlašteni od ministra poljoprivrede i šumarstva
i ministra zdravstva, ovisno o nadležnosti.

(2) Uzorke uzima i
dostavlja ovlaštenom ispitnom laboratoriju nadležni inspektor.

(3) Troškove obavljenih
analiza hrane proizvedene u Republici Hrvatskoj snosi nadležno tijelo, a ako
hrana ne udovoljava zahtjevima propisanim na temelju ovoga Zakona i/ili na
deklaraciji navedenim podacima, troškove snosi subjekt u poslovanju s hranom
koji hranu proizvodi i/ili stavlja na tržište.

(4) Popis ispitnih
laboratorija u kojem se navodi vrsta laboratorija i analize za koje je ovlašten
objavljuje se u »Narodnim novinama«, jednom godišnje.

Članak 74.

(1) Ovlašteni ispitni
laboratoriji iz članka 73. stavka 1. ovoga Zakona mogu biti ovlašteni za
obavljanje:

– osnovne djelatnosti,

– specijalizirane
djelatnosti,

– specijalizirane
djelatnosti s mogućnošću izdavanja među­na­rodnih certifikata.

(2) Ispitni
laboratoriji ovlašteni za obavljanje osnovne djelatnosti moraju ispunjavati
uvjete utvrđene provedbenim propisima koje na temelju ovoga Zakona donosi
ministar poljoprivrede i šumarstva odnosno ministar zdravstva.

(3) Ispitni
laboratoriji ovlašteni za obavljanje specijalizirane djelatnosti moraju
ispunjavati uvjete utvrđene dobrom laboratorijskom praksom.

(4) Ispitni
laboratoriji ovlašteni za obavljanje specijalizirane djelatnosti i izdavanje
međunarodnih certifikata moraju ispunjavati uvjete utvrđene odgovarajućim
normama i biti akreditirani od nezavisne institucije.

(5) Ministar poljoprivrede i šumarstva, odnosno
ministar zdravstva može utvrđivati i posebne uvjete koje moraju zadovoljavati
ispitni laboratoriji iz stavka 1. podstavka 2. i 3. ovoga članka.

(6) Postupak ocjenjivanja i ovlašćivanja
ispitnih laboratorija iz stavka 1. ovoga članka uređuje ministar poljoprivrede
i šumarstva, odnosno ministar zdravstva provedbenim propisima, uz mišljenje
ravnatelja Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo.

(7) Akreditacija, ocjenjivanje i ovlašćivanje
ispitnih laboratorija može se odnositi na pojedine analize ili skupine analiza
te za pojedine vrste hrane.

(8) Ovlašteni ispitni laboratoriji dužni su
sudjelovati u odgo­varajućim programima provjere stručnosti.

Referentni laboratoriji

Članak 75.

(1) Za svaku analizu koja se provodi radi
službene kontrole zdravstvene ispravnosti ili kakvoće hrane ministar
poljoprivrede i šumarstva, odnosno ministar zdravstva ovlašćuje jedan
laboratorij kao referentni laboratorij za tu analizu. Jedan laboratorij može
biti referentan za više analiza.

(2) Referentni
laboratoriji moraju ispunjavati uvjete utvrđene odgovarajućim normama i biti akreditirani
od nezavisne institucije.

(3) Referentni
laboratoriji iz stavka 1. ovoga članka:

– savjetuju
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i Ministarstvo zdravstva, ovisno o
nadležnosti pri ovlašćivanju laboratorija koji su osposobljeni za obavljanje analiza
radi službene kontrole,

– koordiniraju i
pružaju podršku, uključujući obučavanje i druge usluge, aktivnostima
laboratorija u vezi s tehničkim standardima i metodologijama analiza koje
obavljaju,

– organiziraju
usporedne testove standardiziranih uzoraka i sudjeluju u njima, na nacionalnoj
i međunarodnoj razini, radi praćenja stručnosti ispitnih laboratorija,

– osiguravaju da
laboratoriji primjenjuju unutarnji sustav osiguranja kakvoće rada (što
uključuje vrednovanje metode, vođenje evidencija, skladištenje reagensa,
sigurnost i rutinsko kalibriranje opreme).

(4) Troškove
financiranja referentnih laboratorija za obavljanje poslova navedenih u stavku
3. ovoga članka snose Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva, odnosno
Ministarstvo zdravstva.

(5) Popis referentnih laboratorija u kojem se
navode analize za koje su ovlašteni kao referentni laboratoriji objavljuje se u
»Narodnim novinama«, jednom godišnje.

XVI. UPRAVLJANJE KRIZOM I HITNIM SLUČAJEVIMA

Hitne mjere za osiguravanje zdravstvene
ispravnosti hrane

Članak 76.

(1) Kad nadležni ministri iz članka 16. ovoga
Zakona utvrde da je hrana ozbiljan rizik za zdravlje ljudi ili okoliš, te da
taj rizik ne može na zadovoljavajući način biti uklonjen, mogu ovisno o težini
situacije narediti jednu ili više mjera iz stavka 3. i 4. ovoga članka.

(2) Nadležni ministar
može narediti mjere iz stavka 3. i 4. ovoga članka bez suglasnosti ili
mišljenja drugog ministra, ako hitnost slučaja ne dopušta drukčije.

(3) Ako je hrana domaćeg
podrijetla, mjere iz stavka 1. ovoga članka mogu biti:

- privremena zabrana
stavljanja na tržište ili uporabe hrane,

- određivanje posebnih
uvjeta za navedenu hranu,

- određivanje mjera
neškodljivog uklanjanja navedene hrane,

- druge odgovarajuće privremene
mjere.

(4) Ako je hrana
podrijetlom iz uvoza, mjere iz stavka 1. ovoga članka mogu biti:

– privremena zabrana
uvoza hrane iz zemlje ili dijela zemlje izvoznice ili zemlje provoza,

– određivanje posebnih
mjera za navedenu hranu iz zemlje ili dijela zemlje izvoznice ili zemlje
provoza,

– određivanje mjera
neškodljivog uklanjanja navedene hrane,

– druge odgovarajuće
privremene mjere.

Opći plan upravljanja krizom

Članak 77.

(1) Hrvatska agencija
za hranu u suradnji s Ministarstvom poljoprivrede i šumarstva i Ministarstvom
zdravstva, mora izraditi opći plan za upravljanje krizom na području
zdravstvene ispravnosti hrane.

(2) Plan iz stavka 1.
ovoga članka kojeg donosi Vlada Republike Hrvatske utvrđuje vrste rizika koji
potječu od hrane i mogu neposredno ili posredno biti opasnost za ljudsko
zdravlje, a koji vjerojatno neće biti uklonjeni ili smanjeni na prihvatljivu
razinu primjenom postojećih odredbi ovoga Zakona, ili kojima se neće moći
upravljati na odgovarajući način primjenom odredbi iz XII. poglavlja ovoga
Zakona.

(3) Planom iz stavka 1.
ovoga članka utvrđuju se i praktični postupci prijeko potrebni za upravljanje
krizom, uključujući organizaciju krizne jedinice u nadležnim tijelima, njezino
popunjavanje osobljem uz primjenu načela transparentnosti i utvrđivanje
strategije komuniciranja između Hrvatske agencije za hranu, Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva, Ministarstva zdravstva, drugih nadležnih tijela
državne uprave i ustanova, potrošača te su­bjek­ata u poslovanju s hranom.

XVII. HRANA ZA ŽIVOTINJE

Zahtjevi koji se odnose na zdravstvenu
ispravnost
hrane za životinje

Članak 78.

(1) Na tržište nije
dopušteno stavljati zdravstveno neispravnu hranu za životinje.

(2) Hrana za životinje
drži se zdravstveno neispravnom za uporabu ako štetno djeluje na zdravlje
životinja koje proizvode hranu ili se upotrebljavaju za proizvodnju hrane, te
hranu dobivenu od tih životinja čini zdravstveno neispravnom za ljudsku
konzumaciju.

(3) Kada je hrana za
životinje, koja ne zadovoljava zahtjeve zdravstvene ispravnosti dio jedne
proizvodne serije ili pošiljke istovrsne hrane za životinje, pretpostavlja se
da je sva hrana za životinje u toj proizvodnoj seriji ili pošiljci također
neispravna, osim ako se nakon obavljene laboratorijske analize i superanalize
utvrdi suprotno.

Članak 79.

(1) Kada postoje
razlozi za sumnju da je hrana za životinje zdravstveno neispravna Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva poduzet će mjere ograničenja stavljanja hrane za
životinje na tržište, odnosno njezino povlačenje s tržišta.

(2) Ministar
poljoprivrede i šumarstva donosi provedbene propise kojim će utvrditi:

– zahtjeve koji se
odnose na zdravstvenu ispravnost hrane za životinje,

– higijenske uvjete i
postupanja u poslovanju s hranom za životinje,

– uvođenje sustava samokontrole
te njihovu primjenu od subjekata u poslovanju s hranom za životinje radi
osiguranja zdrav­stvene ispravnosti hrane za životinje koju stavljaju na tr­žište,

– propisati uvjete
glede stručnih djelatnika, prostorija i opreme koje moraju ispunjavati
laboratoriji za obavljanje analiza i superanaliza hrane za životinje,

– propisati zabranu ili
ograničenje uporabe određenih sirovina u proizvodnji hrane za životinje koje
potječu iz specifičnih izvora, bilo po vrsti životinje, mjestu podrijetla,
svojoj prirodi, naknadnoj obradi ili drugim karakteristikama,

– propisati i druge
uvjete u vezi s hranom za životinje, za koje se utvrdi da su prijeko potrebni
da bi se osiguralo da hrana za životinje udovoljava zahtjevima zdravstvene
ispravnosti.

Uvoz i izvoz hrane za životinje

Članak 80.

(1) Na uvoz i izvoz
hrane za životinje u Republiku Hrvatsku primjenjuju se odredbe članka 17. i 18.
ovoga Zakona.

(2) Uvoznik hrane za
životinje mora graničnom veterinarskom inspektoru Ministarstva poljoprivrede i
šumarstva podnijeti zahtjev za pregled pošiljke hrane koju uvozi radi
utvrđivanja zdravstvene ispravnosti.

(3) Carinarnica,
odnosno carinska ispostava ne može obaviti carinski postupak carinjenja
pošiljke hrane za životinje dok granični veterinarski inspektor ne utvrdi zdravstvenu
ispravnost pošiljke i rješenjem odobri njezin uvoz.

(4) Carinska služba
dužna je, u okviru svojih prava i dužnosti, omogućiti graničnom veterinarskom
inspektoru uvid u dokumentaciju i nesmetano obavljanje kontrole zdravstvene
ispravnosti hrane za životinje.

(5) Do okončanja
postupka utvrđivanja zdravstvene ispravnosti hrane za životinje, a prije
početka carinskog postupka, pošiljke se mogu uskladištiti u carinskim
skladištima.

(6) Granični
veterinarski inspektor, radi provjere zdravstvene ispravnosti hrane za
životinje koja se uvozi, ima pravo uzimati uzorke i dati ih na ispitivanje u
ovlaštene laboratorije.

(7) Troškove naknade za
pregled pošiljke, izdavanje rješenja iz stavka 3. ovoga članka te troškove
laboratorijskog ispitivanja snosi uvoznik.

Upis u upisnik objekata

Članak 81.

Na upis u upisnik (registraciju i/ili
odobravanje) objekata u kojima se proizvodi i skladišti hrana za životinje
primjenjuju se odredbe propisa o veterinarstvu.

Obveze i odgovornosti
subjekata u poslovanju
s hranom za životinje

Članak 82.

Obveze
i odgovornosti subjekata u poslovanju s hranom za životinje u vezi s:

–
higijenom i zdravstvenom ispravnošću hrane za životinje,

–
postupanjem ako hrana za životinje ne udovoljava propisanim zahtjevima,

–
uvođenjem sustava samokontrole u objektima koji se rabe u poslovanju s hranom
za životinje,

–
uvođenjem sustava koji će omogućiti sljedljivost hrane za životinje,

sukladne
su obvezama i odgovornostima subjekata u poslovanju s hranom propisanim u
poglavlju VI. ovoga Zakona.

Stavljanje na tržište hrane za životinje koja se
sastoji
ili sadrži GMO

Članak 83.

(1)
Za prvo stavljanje na tržište hrane za životinje i sastojaka hrane za životinje
koji sadrže ili se sastoje od GMO podnositelj zahtjeva mora pribaviti dopuštenje
sukladno odredbama ovoga Zakona i posebnog propisa.

(2)
Dopuštenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje Ministarstvo poljoprivrede i
šumarstva, na temelju prethodno pribavljenoga znanstvenog mišljenja Hrvatske
agencije za hranu.

(3)
Uvjete i postupak za izdavanje dopuštenja iz stavka 1. ovoga članka propisuje
ministar poljoprivrede i šumarstva uz suglasnost ministra zaštite okoliša i
prostornog uređenja.

(4)
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva vodi upisnik o izdanim dopuštenjima za
stavljanje na tržište hrane za životinje i sastojaka hrane za životinje koji
sadrže ili se sastoje od GMO.

(5)
Sadržaj, oblik i način vođenja upisnika iz stavka 4. ovoga članka propisuje
ministar poljoprivrede i šumarstva.

(6)
Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog Ministarstva poljoprivrede i šumarstva,
Ministarstva zdravstva ili Hrvatske agencije za hranu, može zabraniti
privremeno ili trajno uvoz hrane za životinje koja sadrži genetski modificirane
organizme u slučaju nedostatka znanstvenih informacija i znanja o mogućim
razmjerima negativnih posljedica na život i zdravlje ljudi.

Neškodljivo uklanjanje hrane za životinje koja
sadrži GMO

Članak 84.

Hrana za životinje i sastojci hrane za životinje
koji sadrže ili se sastoje od GMO, a za koje se utvrdi da ne udovoljavaju zahtjevima
zdravstvene ispravnosti propisanim ovim Zakonom, moraju se neškodljivo ukloniti
sukladno posebnim propisima.

Deklariranje ili
označavanje hrane za životinje

Članak 85.

Deklariranje hrane za životinje mora
udovoljavati općim zahtjevima iz članka 52. ovoga Zakona i propisu koji donosi
ministar poljoprivrede i šumarstva.

Deklariranje ili označavanje hrane za životinje
koja sadrži ili se sastoji od GMO

Članak 86.

(1) Hrana za životinje i sastojci hrane za
životinje koja sadrži ili se sastoji od GMO stavljena na tržište Republike
Hrvatske, pored općih zahtjeva za deklariranje ili označavanje iz članka 52.
ovoga Zakona, mora na deklaraciji, ambalaži i popratnoj dokumentaciji imati
vidnu oznaku da sadrži ili se sastoji od GMO te koji GMO ili njegove sastojke
sadrži.

(2) Oznaka mora jasno
navoditi »genetski modificirani organizam« ili sadržavati rečenicu »Ovaj
proizvod sadrži genetski modificirani organizam.«.

(3) Detaljnije zahtjeve
koji se odnose na deklariranje hrane za životinje i sastojaka hrane za životinje
koja sadrži ili se sastoji od GMO propisat će provedbenim propisom ministar
poljoprivrede i šumarstva.

Službena kontrola hrane za životinje

Članak 87.

(1) Službena kontrola
zdravstvene ispravnosti i higijene hrane za životinje uključuje aktivnosti iz
članka 58. ovoga Zakona.

(2) Inspekcijski nadzor
zdravstvene ispravnosti i higijene hrane za životinje kao i dodataka hrani za
životinje obavlja veterinarska i granična veterinarska inspekcija.

(3) Inspekcijski nadzor
iz stavka 2. ovoga članka provodi se sukladno odredbama ovoga Zakona te
posebnih propisa ako nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

(4) Inspekcijski nadzor
iz stavka 2. ovoga članka mora obuhvatiti sve faze proizvodnje, prerade i
distribucije.

(5) Na inspekcijski
nadzor kao i na sadržaj inspekcijskog nadzora hrane za životinje primjenjuju se
odredbe članka 60. i 61. ovoga Zakona.

(6) Na službenu
kontrolu hrane za životinje primjenjuju se opće odredbe sadržane u poglavlju
XIV. ovoga Zakona.

Uzimanje uzoraka za laboratorijsku analizu
hrane za životinje

Članak 88.

(1) Radi službene
kontrole zdravstvene ispravnosti hrane za životinje mogu se za potrebe
laboratorijskih analiza uzeti uzorci sirovina, sastojaka, tehnoloških pomagala
i drugih tvari koje se rabe za pripremu i proizvodnju hrane za životinje,
gotove hrane za životinje, predmeta koji dolaze u neposredan dodir s hranom za
životinje, kao i sredstava za čišćenje i održavanje koja se rabe u poslovanju s
hranom za životinje.

(2) Subjekti u
poslovanju s hranom za životinje dužni su za potrebe uzimanja uzoraka staviti
besplatno na raspolaganje potrebne količine hrane za životinje, predmeta i
sredstava iz stavka 1. ovoga članka.

Ovlašteni ispitni laboratoriji i referentni
laboratoriji

Članak 89.

(1) Laboratorijske analize uzoraka iz članka 88.
ovoga Zakona uzetih radi službene kontrole hrane za životinje provode ispitni
laboratoriji koje ovlašćuje ministar poljoprivrede i šumarstva.

(2) Uzorke uzima i dostavlja ovlaštenom ispitnom
laboratoriju nadležni inspektor.

(3) Troškove obavljenih analiza hrane za
životinje proizvedene u Republici Hrvatskoj snosi nadležno tijelo, ako hrana za
životinje ne udovoljava zahtjevima propisanim na temelju ovoga Zakona i/ili na
deklaraciji navedenim podacima, troškove snosi subjekt u poslovanju s hranom za
životinje koji je proizvodi i/ili stavlja na tržište.

(4) Popis ispitnih
laboratorija u kojem se navodi vrsta laboratorija i analize za koje je
ovlašten, objavljuje Ministarstvo poljo­privrede i šumarstva u »Narodnim
novinama«, jednom go­dišnje.

(5) Na ovlaštene
ispitne laboratorije iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe članka
74. ovoga Zakona.

(6) Za svaku analizu
koja se provodi radi službene kontrole zdravstvene ispravnosti hrane za
životinje ministar poljoprivrede i šumarstva određuje jedan laboratorij kao
referentni laboratorij za tu analizu.

(7) Referentni
laboratoriji moraju ispunjavati uvjete utvrđene odgovarajućim normama i biti
akreditirani od nezavisne institucije.

(8) Referentni
laboratoriji iz stavka 1. ovoga članka:

– savjetuju Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva pri ovlašćivanju laboratorija koji su osposobljeni za
obavljanje analiza radi službene kontrole,

– koordiniraju i
pružaju podršku, uključujući obučavanje i druge usluge, aktivnostima
laboratorija u vezi s tehničkim standardima i metodologijama analiza koje
obavljaju,

– organiziraju
usporedne testove standardiziranih uzoraka i sudjeluju u njima, na nacionalnoj
i međunarodnoj razini, radi praćenja stručnosti ispitnih laboratorija,

– osiguravaju da
laboratoriji primjenjuju unutarnji sustav osiguranja kakvoće rada (što
uključuje vrednovanje metode, vođenje evidencija, skladištenje reagensa,
sigurnost i rutinsko kalibriranje opreme).

(9) Troškove
financiranja referentnih laboratorija za obavljanje poslova navedenih u stavku
8. ovoga članka snosi Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

(10) Popis referentnih
laboratorija u kojem se navode analize za koje su ovlašteni kao referentni
laboratoriji, objavljuje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva u »Narodnim
novinama«, jednom godišnje.

Upravljanje krizom i hitnim slučajevima

Članak 90.

Na hitne mjere za
osiguranje zdravstvene ispravnosti hrane za životinje i izradu općeg plana za
upravljanja krizom na području zdravstvene ispravnosti hrane za životinje
primjenuju se odredbe članka 76. i 77. ovoga Zakona.

XVIII. HRVATSKA AGENCIJA ZA HRANU

Opće odredbe

Članak 91.

(1) Ovim se Zakonom
osniva Hrvatska agencija za hranu (u daljnjem tekstu: Agencija). Agencija
obavlja znanstvene i stručne poslove, u smislu ovoga Zakona, vezano uz zdravstvenu
ispravnost i higijenu hrane i hrane za životinje.

(2) Agencija ima
svojstvo pravne osobe s pravima i obvezama propisanim ovim Zakonom i statutom
Agencije.

(3) Sjedište je Agencije u Zagrebu.

(4) Agencija se upisuje u sudski registar.

(5) Upravno vijeće Agencije donosi statut uz
suglasnost Vlade Republike Hrvatske.

(6) Agencija za svoj rad odgovara Vladi
Republike Hrvatske koja ostvaruje prava i obveze Republike Hrvatske kao njezin
osnivač.

(7) Agencija može, uz prethodnu suglasnost
Ministarstva poljoprivrede i šumarstva i Ministarstva zdravstva, Hrvatskom
zavodu za javno zdravstvo i Hrvatskom veterinarskom institutu, te drugim
pravnim osobama s javnim ovlastima u skladu s posebnim propisima, povjeriti
obavljanje pojedinih stručnih poslova iz svojeg djelokruga.

(8) Sredstva za rad Agencije osiguravaju se u
Državnom proračunu Republike Hrvatske.

(9) Agencija ima i vlastite prihode od drugih
aktivnosti koje organizira i provodi unutar djelatnosti.

(10) Agencija je neprofitna pravna osoba.

(11) Sredstva za osnivanje i početak rada
Agencije osigurana su u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2003. godinu u
iznosu od 9.000.000,00 kuna.

(12) Za pitanja koja nisu uređena ovim Zakonom
primjenjuje se Zakon o ustanovama.

Djelatnost Agencije

Članak 92.

(1) Djelatnost Agencije
jest analiza rizika glede zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje:

1. u okviru poslova
procjene rizika Agencija:

– traži, prikuplja i
analizira znanstvene i tehničke podatke radi karakterizacije i pračenja rizika
koji imaju izravan ili neizravan utjecaj na higijenu i zdravstvenu ispravnost
hrane i hrane za životinje te u tu svrhu uspostavlja sustav tijela državne
uprave, ustanova i drugih pravnih osoba koje djeluju na području zdravstvene
ispravnosti hrane i hrane za životinje,

– u suradnji s
Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo i Hrvatskim veterinarskim institutom te
drugim ovlaštenim pravnim osobama provodi monitoring zdravstvene ispravnosti
hrane i hrane za životinje,

– poduzima aktivnosti
radi identifikacije i karakterizacije rizika koji se pojavljuju u odnosu na
zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za životinje,

– izrađuje znanstvene
studije potrebne za unaprjeđivanje procjene rizika za područja zdravstvene
ispravnosti hrane i hrane za životinje,

– uspostavlja
jedinstvene metodologije procjene rizika u svim fazama proizvodnje, prerade i
distribucije hrane i hrane za životinje,

2. u okviru
obavještavanja o riziku Agencija:

– obavještava o
rizicima te daje stručna i znanstvena mišlje­nja Ministarstvu poljoprivrede i
šumarstva i Ministarstvu zdravstva, subjektima u poslovanju hranom i hranom za
životinje, potrošačima i drugim pravnim osobama u vezi s opasnostima te
zdravstvenom ispravnosti hrane i hrane za životinje,

– uspostavlja sustav
brzog uzbunjivanja, te u tu svrhu prima i prosljeđuje sve informacije u svezi s
opasnostima u hrani i uspostavlja središnji informacijski sustav za razmjenu
podataka,

3. u okviru upravljanja rizikom Agencija zajedno
s Ministarstvom poljoprivrede i šumarstva i Ministarstvom zdravstva koordinira
aktivnosti koje se odnose na službenu kontrolu zdravstvene ispravnosti hrane i
hrane za životinje te razvoj i izradu propisa u području hrane i hrane za
životinje.

(2) Agencija osim poslova iz stavka 1. ovoga
članka:

– izrađuje vodiče dobre proizvođačke prakse,
vodiče za primjenu HACCP sustava i vodiče dobre laboratorijske prakse,

– daje znanstvena mišljenja u svezi s prehranom
ljudi, hranom za životinje i drugim pitanjima koja se odnose na zdravlje i
dobrobit životinja te na zdravlje bilja,

– surađuje s međunarodnim institucijama i
organizacijama koje se bave pitanjima hrane i prehrane.

 (3)
Agencija obavlja i druge poslove utvrđene ovim Zakonom, Statutom i drugim
propisima.

*Tijela
Agencije*

Članak 93.

Tijela Agencije jesu:

– Upravno vijeće,

– ravnatelj,

– Savjetodavno vijeće,

– Znanstveno vijeće i znanstveni odbori.

*Sastav
i mandat Upravnog vijeća*

Članak 94.

(1) Upravno vijeće Agencije ima sedam članova
koje imenuje Vlada Republike Hrvatske na zajednički prijedlog ministra
poljoprivrede i šumarstva i ministra zdravstva.

(2) Upravno vijeće Agencije čine pomoćnik
ministra poljoprivrede i šumarstva za poslove veterinarstva, pomoćnik ministra
poljoprivrede i šumarstva za poslove poljoprivredno-prehrambene politike,
pomoćnik ministra zdravstva za sanitarni nadzor i predstavnik Hrvatskog zavoda
za javno zdravstvo, a preostala tri člana Upravnog vijeća imenuje Vlada
Republike Hrvatske na temelju javnog natječaja.

(3) Mandat članova Upravnog vijeća je četiri
godine.

(4) Predsjednika Upravnog vijeća biraju članovi
vijeća iz svojih redova na vrijeme od tri godine.

*Zadaće
i način rada Upravnog vijeća*

Članak 95.

(1) Upravno vijeće Agencije:

– odobrava, odnosno usvaja interne propise
Agencije i njezinih sastavnih dijelova,

– donosi mišljenje o propisima za područje hrane
i hrane za životinje izrađenim od Ministarstva poljoprivrede i šumarstva i
Ministarstva zdravstva,

– usvaja financijske propise Agencije koji
utvrđuju postupak povlačenja sredstava i izvršavanja financijskog proračuna
Agencije iz Državnog proračuna, u skladu sa Zakonom o izvršavanju Državnog
proračuna Republike Hrvatske,

– osigurava da Agencija obavlja svoje funkcije i
izvršava zadake koji su joj dodijeljeni sukladno ovom Zakonu,

– osigurava da radni programi Agencije budu u
skladu s propisima i politikom prioriteta Vlade na području zdravstvene
ispravnosti i higijene hrane,

– u što kraćem roku, čini dostupnim javnosti
dnevne radove, zapisnike i druge dokumente sa sastanaka Upravnog vijeća,
uključujući i interne propise Agencije, proceduralne propise Upravnog vijeća i
financijske propise Agencije,

– usvaja Program aktivnosti najduže za razdoblje
od četiri godine,

– usvaja prije 31. siječnja svake godine Program
rada Agencije za razdoblje do 31. siječnja iduće godine,

– prije 30. ožujka svake godine usvaja Opće
izvješće o radu Agencije u prethodnoj godini.

(2) Upravno vijeće Agencije donosi odluke
većinom glasova svojih članova.

(3) Upravno vijeće Agencije sastaje se na poziv
predsjednika ili ravnatelja ili na zajednički zahtjev tri svoja člana.

*Ravnatelj*

Članak 96.

(1) Ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije
imenuje Upravno vijeće Agencije između kandidata koje predloži ministar
poljoprivrede i šumarstva uz suglasnost ministra zdravstva, nakon javnog
natječaja.

(2) Mandat ravnatelja i zamjenika ravnatelja je
pet godina.

(3) Ravnatelj rukovodi
radom Agencije, predstavlja i zastupa Agenciju, odgovoran je za rad i
zakonitost rada Agencije, podnosi prijedloge akata Agencije Upravnom vijeću
radi njihova donošenja, izvršava odluke Upravnog vijeća te obavlja druge
poslove koji su mu zakonom, Statutom ili drugim aktom stavljeni u nadležnost.

*Savjetodavno
vijeće*

Članak 97.

(1) Savjetodavno vijeće ima trinaest članova i
to: dva predstavnika ministarstva nadležnog za poljoprivredu i prehrambenu
industriju te za veterinarstvo, dva predstavnika ministarstva nadležnog za
zdravstvo, jednog predstavnika ministarstva nadležnog za zaštitu okoliša te
osam članova iz reda ustanova, udruga potrošača, komora i udruženja koje imaju
interes na području higijene i zdravstvene ispravnosti hrane, odnosno hrane za
životinje.

(2) Članove Savjetodavnog vijeća iz
ministarstava imenuje Upravno vijeće na temelju prijedloga nadležnih ministara,
a ostale članove na temelju javnog natječaja.

(3) Članovi Savjetodavnog vijeća ne mogu biti
članovi Upravnog vijeća, Znanstvenog vijeća i znanstvenih odbora.

(4) Savjetodavno vijeće savjetuje ravnatelja u
izvršavanju poslova Agencije.

(5) Zadaće i način rada Savjetodavnog vijeća
kojemu pred­sjedava ravnatelj Agencije utvrđuju se Statutom i drugim općim
aktima Agencije.

Znanstveno vijeće i znanstveni odbori

Članak 98.

(1) Agencija ima Znanstveno vijeće i znanstvene
odbore, kao stručna tijela za utvrđivanje znanstvenih mišljenja u okviru
djelokruga Agencije.

(2) Djelokrug i broj članova Znanstvenog vijeća,
te djelokrug, broj znanstvenih odbora s brojem članova, te postupak i način
rada utvrđuje se Statutom i drugim općim aktima Agencije, u skladu s
međunarodnim propisima i pravilima.

Znanstvena mišljenja

Članak 99.

(1) Znanstveno vijeće daje znanstvena mišljenja:

– na zahtjev Upravnog vijeća, u vezi s bilo
kojim predmetom unutar njegove nadležnosti, te u svim slučajevima za koje
nacionalno zakonodavstvo predviđa da se konzultira Znanstveno vije­će,

– na vlastitu inicijativu, o predmetima u okviru
svoje nadležnosti.

(2) Zahtjevi navedeni u stavku 1. podstavku 1.
ovoga članka moraju biti popraćeni svim potrebnim informacijama koje
objašnjavaju o kojem znanstvenom pitanju se radi.

(3) Znanstveno vijeće daje znanstveno mišljenje
u roku koji je naveden u zahtjevu za dobivanje mišljenja, osim ako objektivne
okolnosti to onemogućavaju.

(4) Ako je više različitih zahtjeva predano u
vezi s istim pitanjem, ili ako zahtjev nije u skladu sa stavkom 2. ovoga
članka, ako je nejasan, ili ako je Znanstveno vijeće već dalo mišljenje o nekom
određenom pitanju te je zaključilo da nema novih informacija koje bi trebalo
razmatrati, ono može ili odbiti zahtjev ili predložiti da ga se izmijeni i
dopuni u dogovoru s ravnateljem. Odbijanje mora biti obrazloženo Upravnom vijeću.

Naknade i troškovi

Članak 100.

Članovima Upravnog vijeća, Savjetodavnog vijeća,
Znanstvenog vijeća i znanstvenih odbora Agencije pripada naknada za rad i
naknada troškova u vezi s radom, a visinu naknada utvrđuje Vlada Republike
Hrvatske.

XIX. KAZNENE ODREDBE

Članak 101.

(1) Novčanom kaznom od
100.000,00 do 500.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba ako:

– stavlja na tržište
novu hranu protivno članku 31. stavku 1. ovoga Zakona,

– deklarira ili
označava novu hranu protivno članku 57. ovoga Zakona,

– stavlja na tržište
hranu za životinje protivno članku 83. stavku1. ovoga Zakona,

– deklarira ili
označava hranu za životinje protivno članku 86. ovoga Zakona.

(2) Za prekršaje iz
stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom
kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.

(3) Za prekršaje iz
stavka 1. ovoga članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom od 5.000,00
do 10.000,00 kuna.

Članak 102.

(1) Novčanom kaznom od
50.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba ako:

– stavlja na tržište
hranu protivno članku 11. stavku 2. ovoga Zakona**,**

– uvozi hranu protivno članku 17. stavku 1.ovoga
Zakona,

– obavlja djelatnost u
neregistriranom objektu protivno članku 22. stavku 2. ovoga Zakona,

– obavlja radnje
protivno članku 27. ovoga Zakona,

– obavlja radnje
protivno članku 29. stavku 1., 2. i 5. ovoga Zakona,

– stavlja na tržište
hranu za životinje protivno članku 78. stavku 1. ovoga Zakona,

(2) Za prekršaje iz
stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom
kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.

(3) Za prekršaje iz
stavka 1. ovoga članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom od 5.000,00
do 10.000,00 kuna.

Članak 103.

(1) Novčanom kaznom od
30.000,00 do 70.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba ako:

– obavlja radnje
protivno članku 15. stavku 2. ovoga Zakona,

– obavlja djelatnost u
neregistriranom objektu protivno članku 22. stavku 1. ovoga Zakona,

– obavlja radnje protivno
članku 25. stavku 1. ovoga Zakona,

– obavlja radnje
protivno članku 28. ovoga Zakona,

– rabi oznaku
»tradicionalni ugled« protivno članku 36. ovoga Zakona,

– rabi oznake
zemljopisnog podrijetla i oznake izvornosti protivno članku 47. stavku 1. i 2.
ovoga Zakona,

– obavlja radnje
protivno članku 48. stavku 1. ovoga Zakona,

– deklarira hranu
protivno članku 52. ovoga Zakona,

– ako obavlja radnje
protivno članku 53. stavku 1. ovoga Zakona,

– deklarira ili
označava hranu protivno članku 54. ovoga Zakona.

(2) Za prekršaje iz
stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom
kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.

(3) Za prekršaje iz
stavka 1. ovoga članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom od 5.000,00
do 10.000,00 kuna.

Članak 104.

Novčanom kaznom od
5.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba koja postupi
protivno članku 68. stavku 2., 3. i 4. ovoga Zakona.

XX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 105.

(1) Ministar poljoprivrede i šumarstva u roku od
godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona donijet će propise iz:

– članka 55. stavka 1. i 3.,

– članka 79. stavka 2.,

– članka 83. stavka 3. i 5.,

– članka 85.,

– članka 86. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) Ministar zdravstva u roku od godine dana od
stupanja na snagu ovoga Zakona donijet će propise iz:

– članka 15. stavka 3.,

– članka 31. stavka 4.,

– članka 32. stavka 2.,

– članka 55. stavka 2.,

– članka 56. stavka 6.,

– članka 57. stavka 7. ovoga Zakona.

Članak 106.

(1) Ministar poljoprivrede i šumarstva u roku od
dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona donijet će propise iz:

– članka 26. stavka 1.,

– članka 35. stavka 2. ovoga Zakona.

(2) Ministar zdravstva u roku od dvije godine od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona donijet će propise iz članka 26. stavka 5.
ovoga Zakona.

(3) Ministar poljoprivrede i šumarstva, odnosno
ministar zdravstva u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona donijet će propise iz:

– članka 16.,

– članka 21. stavka 3.,

– članka 22. stavka 6. i 12.,

– članka 26. stavka 2. i 4.,

– članka 29. stavka 6. ovoga Zakona.

Članak 107.

Ministar poljoprivrede i šumarstva odnosno
ministar zdravstva u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
donijet će propise iz:

– članka 36. stavka 4.,

– članka 37. stavka 2.,

– članka 39. stavka 5.,

– članka 40. stavka 3.,

– članka 45. stavka 2.,

– članka 46. stavka 2.,

– članka 47. stavka 5.,

– članka 64. stavka 7.,

– članka 74. stavka 2., 5. i 6. ovoga Zakona.

Članak 108.

Provedbeni propisi iz
članka 105., 106. i 107. ovoga Zakona, osim propisa iz članka 106. stavka 3.
podstavka 3., te članka 107. podstavka 1. do 8. ovoga Zakona, donose se uz
prethodno mišljenje Agencije.

Članak 109.

(1) Vlada Republike
Hrvatske imenovat će članove Upravnog vijeća Agencije te privremenog ravnatelja
Agencije u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Obvezuje se Upravno
vijeće Agencije da donese statut u roku od četiri mjeseca i druge opće akte u
roku od šest mjeseci od dana imenovanja.

(3) Obvezuje se
privremeni ravnatelj Agencije da obavi pripreme za početak rada Agencije te da
podnese prijavu za upis u sudski registar u roku od tri mjeseca od dana
imenovanja.

Članak 110.

Dopuštenja za stavljanje
na tržište nove hrane iz članka 31. ovoga Zakona i hrane za životinje koja
sadrži ili se sastoji od GMO iz članka 83. ovoga Zakona, neće se izdavati do
donošenja provedbenih propisa utvrđenih člankom 31. stavkom 4. i člankom 83.
stavkom 3. i 5. ovoga Zakona.

Članak 111.

Do donošenja provedbenih propisa iz članka 105.,
106. i 107. ovoga Zakona primjenjuju se propisi doneseni na temelju Zakona o
zdravstvenoj ispravnosti i zdravstvenom nadzoru nad namirnicama i predmetima
opće uporabe (»Narodne novine« br. 1/97.), Zakona o veterinarstvu (»Narodne
novine« br. 70/97. i 105/01.), Zakona o normizaciji (»Narodne novine« br.
55/96.), Zakona o stočarstvu (»Narodne novine« br. 70/97.) i Zakona o oznakama
zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga (»Narodne novine« br. 78/99.).

Članak 112.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona odredbe
Zakona o zdravstvenoj ispravnosti i zdravstvenom nadzoru nad namirnicama i
predmetima opće uporabe (»Narodne novine« br. 1/97.) prestaju se primjenjivati
u dijelu koji se odnosi na namirnice i predmete koji dolaze u neposredan dodir
s hranom.

Članak 113.

Ovaj
Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
odredaba članka 29., članka 74. stavka 4. i članka 75. ovoga Zakona koji se
primjenjuju od dana proteka roka od 3 godine od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Klasa: 310-26/03-01/02
Zagreb, 14. srpnja 2003.

HRVATSKI
SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora **Zlatko** **Tom****či****ć,** v. r.

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Dodatak** **1.**  if !supportEmptyParas endif | | | | |
| **PODJELA** **NADLE****ŽNOSTI** **NADZORA** **SANITARNE** **I** **VETERINARSKE** **INSPEKCIJE** | | | | |
| **if !supportEmptyParas endif**  **if !supportEmptyParas endif**  V – VETERINARSKA INSPEKCIJA -  veterinarski inspektor u proizvodnji i maloprodaji                                                                 -  granični veterinarski inspektor pri uvozu  if !supportEmptyParas endif   S – SANITARNA INSPEKCIJA - sanitarni inspektor u proizvodnji i maloprodaji                                                         - granični sanitarni inspektor pri uvozu  if !supportEmptyParas endif | | | | |
| **Tarifna**  **Oznaka**  if !supportEmptyParas endif | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 0201 | Goveđe meso, svježe ili rashlađeno: | V | V | V |
| 0202 | Goveđe meso, smrznuto: | V | V | V |
| 0203 | Svinjsko meso, svježe, rashlađeno ili smrznuto: | V | V | V |
| 0204 | Ovčje ili kozje meso, svježe, rashlađeno ili smrznuto: | V | V | V |
| 020500 | Konjsko i magareće meso, meso mula i mazgi, svježe, rashlađeno ili smrznuto: | V | V | V |
| 0206 | Jestivi klaonični proizvodi od životinja vrsta goveda, svinja, ovaca, koza, konja, magaraca, mula i mazgi, svježi, rashlađeni ili smrznuti: | V | V | V |
| 0207 | Meso peradi i jestivi unutrašnji organi (iznutrice) od peradi iz tarifnog broja 0105, svježi, rashlađeni ili smrznuti: | V | V | V |
| 0208 | Ostalo meso i jestivi klaonični proizvodi, svježi, rashlađeni ili smrznuti: | V | V | V |
| 020900 | Svinjska masnoća, očišćena od mesa i masnoća peradi, netopljena niti drukčije ekstrahirana, svježa, rashlađena, smrznuta, soljena, u salamuri, sušena ili dimljena: | V | S | V |
| 0210 | Meso i jestivi mesni klaonični proizvodi, soljeni, u salamuri, sušeni ili dimljeni, jestivo brašno i krupica od mesa ili od klaoničnih proizvoda: | V | S | V |
| 0301 | Žive ribe: | V | V | V |
| 0302 | Ribe, svježe ili rashlađene, osim ribljih fileta i ostalog ribljeg mesa iz tarifnog broja 0304 | V | V | V |
| 0303  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Ribe smrznute, osim ribljih fileta i ostalog ribljeg mesa iz tarifnog broja 0304: | V | V | V |
| **Tarifna**  **oznaka** | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 0304 | Riblji fileti i ostalo riblje meso (nemljeveno ili mljeveno), svježe, rashlađeno ili smrznuto:  if !supportEmptyParas endif | V | V | V |
| 0305\* | Ribe, sušene, soljene ili u salamuri, dimljene ribe, čak i kuhane prije ili u tijeku procesa dimljenja, riblje brašno, krupica i pelete od ribe, uporabljivi za ljudsku prehranu: | V | S | V |
| 0306\* | Raci (rakovi) s ljuskom ili bez ljuske, živi, svježi, rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri, raci (rakovi) u ljusci kuhani u pari ili vodi, čak i rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri, brašno, krupica i pelete od rakova, uporabljivi za ljudsku konzumaciju:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 0307\* | Mekušci s ljušturom ili bez ljušture, živi, svježi, rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri, vodeni beskralježnjaci, osim rakova i mekušaca, živi, svježi, rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri, brašno, krupica i pelete od vodenih beskralježnjaka:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 0401 | Mlijeko i vrhnje, nekoncentrirani i bez dodanog šećera ili drugih sladila: | V | S | V |
| 0402 | Mlijeko i vrhnje, koncentrirani ili s dodanim šećerom ili drugim sladilima: | V | S | V |
| 0403\* | Mlaćenica, kiselo mlijeko i vrhnje, jogurt, kefir i ostalo fermentirano ili zakiseljeno mlijeko i vrhnje, koncentrirani ili nekoncentrirani, s dodanim ili bez dodanog šećera ili drugih sladila, aromatizirani ili s dodanim voćem, orašastim plodovima ili kakaom:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 0404  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Surutka, koncentrirana ili nekoncentrirana, s dodanim šećerom ili drugim sladilima, proizvodi što se sastoje od prirodnih sastojaka mlijeka, s dodanim ili bez dodanog šećera ili drugih sladila, što nisu spomenuti niti uključeni na drugom mjestu: | V | S | V |
| **Tarifna**  **oznaka** | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 0405\* | Maslac i ostale masti i ulja, dobiveni od mlijeka, mliječni namazi: | V | S | V |
| 0406 | Sir i skuta: | V | S | V |
| 040700 | Jaja peradi i ptičja jaja, u ljusci, svježa, konzervirana ili kuhana:  if !supportEmptyParas endif | V | V | V |
| 0408\* | Jaja peradi i ptičja jaja, bez ljuske i žumanjci jaja, svježi, sušeni, kuhani u vodi ili pari, oblikovani, smrznuti ili na drugi način konzervirani, s dodanim šećerom ili drugim sladilima ili bez njih:  if !supportEmptyParas endif | V | S | S |
| 04090000 | Prirodni med | V | S | V |
| 04100000\* | Jestivi proizvodi životinjskog podrijetla što nisu spomenuti niti uključeni na drugom mjestu | V | S | V |
| 05040000 | Životinjska crijeva, mjehuri i želuci (osim ribljih), cijeli ili u komadima, svježi, rashlađeni, smrznuti, soljeni, u salamuri, sušeni ili dimljeni | V | S | V |
| 0701 | Krumpir, svjež ili rashlađen:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 07020000 | Rajčica, svježa ili rashlađena  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 0703 | Crveni luk, ljutika, češnjak, poriluk i ostalo povrće vrste luka, svježi ili rashlađeni: | S | S | S |
| 0704 | Kupus, cvjetača, koraba, kelj i slično kupusno jestivo povrće, svježe ili rashlađeno: | S | S | S |
| 0705 | Salata (*Lactuca sativa*) i cikorija (*Cichorium spp*.), svježe ili rashlađene: | S | S | S |
| 0706 | Mrkva, bijela repa, cikla, turovac, celer korjenaš, rotkvica i slično jestivo korijenasto povrće, svježe ili rashlađeno:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 070700 | Krastavci i kornišoni, svježi ili rashlađeni: | S | S | S |
| 0708 | Mahunasto povrće, u mahunama ili zrnu, svježe ili rashlađeno: | S | S | S |
| 0709 | Ostalo povrće, svježe ili rashlađeno: | S | S | S |
| if !supportEmptyParas endif  0710  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  Povrće (nekuhano ili kuhano u pari ili vodi), smrznuto: | S | S | S |
| **Tarifna**  **oznaka** | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 0711 | Povrće privremeno konzervirano (npr. sumpornim dioksidom, u slanoj vodi, u sumpornoj vodi ili drugim otopinama za konzerviranje), ali u stanju neprikladnom za neposrednu prehranu: | S | S | S |
| 0712 | Osušeno povrće, cijelo, rezano, u kriškama, lomljeno ili u prahu, ali dalje nepripremljeno: | S | S | S |
| 0713 | Osušeno mahunasto povrće, u zrnu, oljušteno ili neoljušteno ili lomljeno: | S | S | S |
| 0714 | Manioka, arorut, salep, topinambur (čičoka), slatki krumpir i slično korijenje i gomolji s visokim sadržajem škroba ili inulina, svježi, rashlađeni, smrznuti ili osušeni, cijeli ili rezani ili u obliku peleta, srž od sago-drveta: | S | S | S |
| 0801 | Kokosov orah, brazilski orah, kašev orah, svježi ili osušeni, oljušteni ili neoljušteni: | S | S | S |
| 0802 | Ostali orašasti plodovi, svježi ili suhi, oljušteni ili neoljušteni: | S | S | S |
| 080300 | Banane, uključujući rajske smokve, svježe ili suhe: | S | S | S |
| 0804 | Datulje, smokve, ananas, avokado, guava, mango i mangusta, svježi ili suhi: | S | S | S |
| 0805 | Agrumi, svježi ili suhi: | S | S | S |
| 0807 | Dinje (uključujući lubenice) i papaje, svježe: | S | S | S |
| 0808 | Jabuke, kruške i dunje, svježe: | S | S | S |
| 0809 | Marelice, trešnje i višnje, breskve (uključujući nektarine), šljive i divlje šljive, svježe: | S | S | S |
| 0810 | Ostalo svježe voće: | S | S | S |
| 0811  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Voće i orašasti plodovi, nekuhani ili kuhani u vodi ili pari, smrznuti, s dodanim ili bez dodanog šećera ili drugih sladila: | S | S | S |
| 0812  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Voće i orašasti plodovi, privremeno konzervirani (npr. sumpornim dioksidom, u slanoj vodi, u sumpornoj vodi ili dr. otopin. za konzerv.), ali u takvu stanju neprikladni za neposrednu prehranu: | S | S | S |
| **Tarifna**  **oznaka** | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 0813 | Voće, suho, osim onog iz tarifnih brojeva 0801 do 0806, mješavine orašastih plodova ili suhog voća iz ovog poglavlja: | S | S | S |
| 08140000 | Kore agruma ili dinja (uključujući lubenice), svježe, smrznute, suhe ili privremeno konzervirane u slanoj vodi, sumpornoj vodi ili u drugim otopinama za konzerviranje | S | S | S |
| 0901 | Kava, pržena ili nepržena, s kofeinom ili bez kofeina, kavine ljuske i opne, nadomjesci kave što sadrže kavu u bilo kojem omjeru: | S | S | S |
| 0902 | Čaj, aromatiziran ili nearomatiziran: | S | S | S |
| 09030000 | Mate-čaj | S | S | S |
| 0904 | Papar roda *Piper*, suha, drobljena ili mljevena paprika roda *Capsicum* ili roda *Pimenta*: | S | S | S |
| 09050000 | Vanilija | S | S | S |
| 0906 | Cimet i cvijet cimetova drveta: | S | S | S |
| 09070000 | Klinčići (cijeli plodovi, pupoljci i peteljke) | S | S | S |
| 0908 | Muškatni oraščić, macis i kardamomi: | S | S | S |
| 0909 | Sjeme anisa, badijana, komorača, korijandra, kumina ili kima, bobice kleke: | S | S | S |
| 0910 | Ingver (đumbir), šafran, kurkuma, majčina dušica, listovi lovora, kari (carry) i ostali začini:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 1006 | Riža: | S | S | S |
| 110100 | Brašno od pšenice ili suražice: | S | S | S |
| 1102 | Brašno od žitarica, osim od pšenice ili suražice: | S | S | S |
| 1103 | Prekrupa, krupica i pelete od žitarica: | S | S | S |
| 1104 | Žitarice u zrnu na drugi način obrađene (npr. oljuštene, valjane, u pahuljicama, perlirane, rezane ili gnječene), osim riže iz tarifnog broja 1006, klice od žitarica, cijele, valjane, u ljuskicama ili mljevene:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 1105 | Brašno, krupica, prah, pahuljice, granule i pelete od krumpira: | S | S | S |
| **Tarifna**  **oznaka** | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 1106 | Brašno, krupica i prah od osušenoga mahunastoga povrća iz tarifnog broja 0713, od sagoa, korijenja ili gomolja iz tarifnog broja 0714 ili od proizvoda iz poglavlja 8:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 1107 | Slad, pržen ili nepržen: | S | S | S |
| 1108 | Škrob, inulin: | S | S | S |
| 11090000 | Pšenični gluten, osušen ili neosušen | S | S | S |
| 120100 | Soja u zrnu, uključujući i lomljenu: | S | S | S |
| 1202 | Kikiriki, nepržen niti drukčije pripremljen, u ljusci, oljušten ili lomljen: | S | S | S |
| 12030000 | Kopra | S | S | S |
| 120400 | Laneno sjeme, cijelo ili lomljeno: | S | S | S |
| 1205 | Sjeme uljane repice, uključujući i lomljeno: | S | S | S |
| 120600 | Suncokretovo sjeme, uključujući i lomljeno: | S | S | S |
| 1207 | Ostalo uljano sjeme i plodovi, uključujući i lomljeno: | S | S | S |
| 1208 | Brašno i krupica od uljanog sjemenja i plodova, osim od gorušice: | S | S | S |
| 1210 | Hmelj, svjež ili osušen, uključujući i mljeven, u obliku praha ili peleta, lupulin:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 1212 | Rogači, morske i ostale alge, šećerna repa i šećerna trska, svježi, rashlađeni, smrznutii ili suhi, uključujući i mljevene, koštice i jezgre iz koštica voća i ostali biljni proizvodi (uključujući neprženo korijenje cikorije vrste Cichorium intybus sativum):  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 12130000\* | Slama i pljeva od žitarica, neprerađene, uključujući i sječene, mljevene, prešane ili u obliku peleta: | S | S | V |
| 1214\*  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Švedska repa, krmna cikla, krmno korijenje, sijeno, lucerna (alfalfa), djetelina, esparzeta, krmni kelj, lupine, grahorice i slični proizvodi za stočnu hranu, uključujući i u obliku peleta:  if !supportEmptyParas endif | S | V | V |
| **Tarifna**  **oznaka** | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 150100 | Svinjska mast (uključujući salo) i mast peradi, osim iz tarifnog brojeva 0209 ili 1503:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 150200 | Masti od goveda, ovaca ili koza, osim iz tarifnog broja 1503:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 150300 | Stearin od svinjske masti, ulje od svinjske masti, oleostearin, oleo ulje i ulje od loja, neemulgirani, nemiješani niti na drugi način pripremljeni: | V | S | V |
| 1504 | Masti i ulja i njihove frakcije, od riba ili morskih sisavaca, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | V | S | V |
| 15060000 | Ostale životinjske masti i ulja i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | V | S | V |
| 1507 | Sojino ulje i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | S | S | S |
| 1508 | Ulje od kikirikija i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | S | S | S |
| 1509 | Maslinovo ulje i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 151000 | Ostala ulja i njihove frakcije, dobivena isključivo od maslina, rafinirana ili nerafinirana, ali kemijski nemodificirana, uključujući mješavine tih ulja ili frakcija s uljima ili frakcijama iz tarifnog broja 1509: | S | S | S |
| 1511 | Palmino ulje i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | S | S | S |
| 1512 | Ulje od sjemena suncokreta, šafranike ili pamuka i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | S | S | S |
| 1513  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Ulje od kokosova oraha (kopre), palminih koštica (jezgri) ili babasu ulje i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| **Tarifna**  **oznaka** | **NAZIV** | **PROIZVODNJA** | **MALOPRODAJA** | **UVOZ** |
| 1514 | Ulje od repice ili ulje od gorušice i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | S | S | S |
| 1515 | Ostale stabilne (nehlapive) biljne masti i ulja (uključujući jojoba ulje) i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: | S | S | S |
| 1516\* | Masti i ulja životinjskog ili biljnog podrijetla i njihove frakcije, djelomično ili potpuno hidrogenirani, inter-esterificirani, re-esterificirani ili elaidinizirani, rafinirani ili ne, ali dalje nepripremljeni: | S | S | S |
| 1517\* | Margarin, jestive mješavine ili pripravci od masti ili ulja životinjskog ili biljnog podrijetla ili od frakcija različitih masti ili ulja iz ovog poglavlja, osim jestivih masti ili ulja ili njihovih frakcija iz tarifnog broja 1516:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |
| 160100 | Kobasice i slični proizvodi, od mesa, drugih klaoničkih proizvoda ili krvi, prehrambeni proizvodi na osnovi tih proizvoda:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 1602 | Ostali pripremljeni ili konzervirani proizvodi od mesa, drugih klaoničkih proizvoda ili krvi: | V | S | V |
| 160300 | Ekstrakti i sokovi od mesa, riba, rakova, mekušaca ili od ostalih vodenih beskralježnjaka:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 1604\* | Pripremljena ili konzervirana riba, kavijar i nadomjesci kavijara pripremljeni od ribljih jaja:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 1605 | Raci (rakovi), mekušci i ostali vodeni beskralježnjaci, pripremljeni ili konzervirani:  if !supportEmptyParas endif | V | S | V |
| 1701 | Šećer od šećerne trske ili šećerne repe i kemijski čista saharoza, u krutom stanju:  if !supportEmptyParas endif | S | S | S |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Zakon, NN 117/2003-1633