## Odluka o donošenju Zakona o radu

### NN 38/1995 (8.6.1995.), Odluka o donošenju Zakona o radu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O RADU

Proglašavam Zakon o radu, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici 17. svibnja 1995.

Broj: 01-95-1037/1

Zagreb,1. lipnja 1995.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr****.
Franjo Tuđman**, v. r.

---

### ZAKON O RADU

I. OPĆE ODREDBE

#### Predmet Zakona o radu

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju radni odnosi u Republici Hrvatskoj, ako drugim
zakonom ili međunarodnim ugovorom, koji je sklopljen i potvrđen u skladu s
Ustavom te objavljen, nije drukčije određeno.

#### Zabrana nejednakoga postupanja

Članak 2.

Osoba koja traži zaposlenje kao i osoba koja se zaposli (zaposlenik) ne
smije biti stavljena u nepovoljniji položaj od drugih osoba, na temelju rase,
boje kože, spola, bračnoga stanja, porodičnih obveza, dobi, jezika, vjere,
političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnoga podrijetla,
imovnoga stanja, rođenja, društvenoga položaja, članstva ili nečlanstva u političkoj stranci, članstva ili nečlanstva u sindikatu te tjelesnih ili duševnih poteškoća.

#### Temeljne obveze i prava iz radnog odnosa

Članak 3.

(1) Osoba koja zapošljava (poslodavac) obvezna je u radnom odnosu
zaposleniku dati posao te mu za obavljeni rad isplatiti plaću a zaposlenik je
obvezan prema uputama poslodavca datim u skladu s
naravi i vrstom rada, osobno obavljati preuzeti posao.

(2) Poslodavac ima pravo pobliže odrediti mjesto i način obavljanja rada,
poštujući pritom prava i dostojanstvo zaposlenika.

(3) Poslodavac je dužan osigurati zaposleniku uvjete za siguran rad, u
skladu s posebnim zakonom i drugim propisima.

#### Pojam zaposlenika i poslodavca

Članak 4.

(1) Zaposlenik u smislu ovoga Zakona je fizička osoba koja u radnom odnosu
obavlja određene poslove za poslodavca.

(2) Poslodavac u smislu ovoga Zakona je fizička ili pravna i osoba za koju
zaposlenik u radnom odnosu obavlja određene poslove.

#### Dužnost poštivanja propisa u svezi s radnim odnosom

Članak 5.

(1) U radnom odnosu poslodavac i zaposlenik dužni su pridržavati se odredbi
ovoga i drugih zakona, međunarodnih ugovora koji su sklopljeni i potvrđeni u
skladu s Ustavom i objavljeni, drugih propisa, kolektivnih ugovora i pravilnika
u svezi s radnim odnosom.

(2) Prije stupanja zaposlenika na rad, poslodavac mora omogućiti zaposleniku
da se upozna s propisima o radnim odnosima te ga je dužan upoznati s
organizacijom rada i zaštitom na radu.

(3) Propisi o zaštiti na radu, kolektivni ugovor i pravilnik o radu, moraju
se na prikladni način učiniti dostupnim zaposlenicima.

#### Primjena općih propisa obveznoga prava

Članak 6.

Na sklapanje, valjanost, prestanak ili drugo pitanje u svezi s ugovorom o
radu koje nije uređeno ovim ili drugim zakonom, primjenjuju se u skladu s
naravi toga ugovora opći propisi obveznoga prava.

#### Sloboda ugovaranja i njezina ograničenja

Članak 7.

(1) Poslodavac, zaposlenik i zaposleničko vijeće te sindikati i udruge
poslodavaca, mogu ugovoriti uvjete rada koji su za zaposlenika povoljniji od
uvjeta određenih ovim Zakonom.

(2) Poslodavac, udruge poslodavaca i sindikati mogu kolektivnim ugovorom
ugovoriti uvjete rada nepovoljnije od uvjeta određenih ovim Zakonom, samo ako
ih ovaj ili drugi zakon na to izričito ovlašćuje.

II. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

#### Zasnivanje radnog odnosa

Članak 8.

Ugovorom o radu zasniva se radni odnos.

#### Ugovor o radu na neodređeno vrijeme

Članak 9.

(1) Ugovor o radu sklapa se na neodređeno vrijeme, osim ako ovim Zakonom
nije drukčije određeno.

(2) Ugovor o radu na neodređeno vrijeme obvezuje stranke dok ga jedna od
njih ne otkaže ili dok ne prestane na neki drugi način određen ovim Zakonom.

(3) Ako ugovorom o radu nije određeno vrijeme na koje je sklopljen, smatra
se da je sklopljen na neodređeno vrijeme.

#### Ugovor o radu na određeno vrijeme

Članak 10.

(1) Ugovor o radu može se, kada za to postoji stvaran i važan razlog,
iznimno sklopiti na određeno vrijeme, a osobito kada se radi o:

- sezonskom poslu,

- zamjeni privremeno nenazočnog zaposlenika,

- vremenski i stvarno ograničenoj narudžbi ili
drugom privremenom povećanju opsega poslova,

- o privremenim poslovima na obavljanje kojih
poslodavac ima iznimnu potrebu,

- ostvarenju određenoga poslovnog pothvata ili
ukrcaju posade na brod,

- drugim slučajevima utvrđenima ovim ili drugim
zakonom.

(2) Kolektivnim ugovorom može se ograničiti ili proširiti mogućnost
sklapanja ugovora o radu na određeno vrijeme.

(3) Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme, prestaje istekom roka
utvrđenoga tim ugovorom.

(4) Poslodavac ne smije sklopiti jedan ili više uzastopnih ugovora o radu na
određeno vrijeme na temelju kojih se radni odnos na istim poslovima zasniva za
neprekinuto razdoblje duže od tri godine, osim ako je to zakonom ili
kolektivnim ugovorom dopušteno.

(5) Prekid kraći od dva mjeseca ne smatra se prekidom razdoblja od tri
godine iz stavka 4. ovoga članka.

#### Oblik ugovora o radu

Članak 11.

(1) Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku.

(2) Propust ugovornih stranaka da sklope ugovor o radu u pisanom obliku, ne
utječe na postojanje i valjanost tog ugovora.

(3) Ako ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, poslodavac je dužan
zaposleniku najkasnije petnaestoga dana od dana početka rada uručiti pisanu
potvrdu o sklopljenom ugovoru.

(4) Ako poslodavac u roku iz stavka 3. ovoga članka ne sklopi sa
zaposlenikom ugovor o radu u pisanom obliku ili mu ne izda pisanu potvrdu o
sklopljenom ugovoru, smatra se da je sa zaposlenikom sklopio ugovor o radu na
neodređeno vrijeme, osim ako poslodavac u roku od godine dana od početka rada
ne dokaže suprotno.

(5) Ako ugovor o radu koji nije sklopljen u pisanom obliku prestane prije
isteka petnaest dana od dana početka rada, poslodavac je dužan uručiti
zaposleniku pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru, najkasnije posljednjega dana
rada.

(6) Ugovor o radu pomorca i ribara mora se registrirati pri županijskom
uredu nadležnom za poslove rada.

(7) Ministar nadležan za rad će pravilnikom utvrditi sadržaj i način
registracije ugovora o radu pomoraca i ribara.

#### Obvezni sadržaj pisanog ugovora o radu, odnosno pisane potvrde o sklopljenom ugovoru o radu

Članak 12.

(1) Ugovor o radu sklopljen u pisanom obliku, odnosno potvrda o sklopljenom
ugovoru o radu iz članka 11. stavka 3. ovoga Zakona, mora sadržavati uglavke o:

1. strankama te njihovom prebivalištu, odnosno
sjedištu,

2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili
glavno mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na različitim mjestima,

3. - nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se
zaposlenik zapošljava ili

- kratak popis ili opis poslova,

4. danu otpočinjanja rada,

5. očekivanom trajanju ugovora, u slučaju ugovora
o radu na određeno vrijeme,

6. trajanju plaćenoga godišnjeg odmora na koji
zaposlenik ima pravo, a u slučaju kad se takav podatak ne može dati u vrijeme
sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu određivanja trajanja toga
odmora,

7. otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati
zaposlenik, odnosno poslodavac, a u slučaju kad se takav podatak ne može dati u
vrijeme sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu određivanja
otkaznih rokova,

8. osnovnoj plaći, dodacima na plaću te
razdobljima isplate primanja na koja zaposlenik ima pravo,

9. trajanju redovitog radnog dana ili tjedna.

(2) Umjesto uglavaka iz točke 6., 7., 8. i 9. stavka
1. ovoga članka može se u ugovoru, odnosno potvrdi, uputiti na odgovarajuće
zakone, druge propise, kolektivne ugovore ili pravilnike o radu koji uređuju ta
pitanja.

#### Obvezni sadržaj pisanog ugovora o radu, odnosno pisane potvrde o sklopljenom ugovoru o radu u slučaju upućivanja zaposlenika u inozemstvo

Članak 13.

(1) Ako se zaposlenik upućuje na rad u inozemstvo za razdoblje duže od
mjesec dana, a za vrijeme rada u inozemstvu na ugovor o radu će se
primjenjivati inozemni propisi, pisani ugovor o radu mora se sklopiti ili se
zaposleniku mora uručiti pisana potvrda o sklopljenom ugovoru o radu prije
odlaska u inozemstvo te mora sadržavati, osim uglavaka
iz članka 12. ovoga Zakona i dodatne uglavke o:

1. trajanju rada u inozemstvu,

2. novcu u kojem će se isplaćivati plaća,

3. drugim primanjima u novcu i naravi na koja će
zaposlenik imati pravo za vrijeme rada u inozemstvu te

4. uvjetima vraćanja (repatrijacije) u zemlju.

(2) Umjesto uglavaka iz točke 2. i 3. stavka 1.
ovoga članka može se u ugovoru, odnosno potvrdi, uputiti na odgovarajuće
zakone, druge propise, kolektivne ugovore ili pravilnike o radu koji uređuju ta
pitanja.

#### Najniža dob za zaposlenje

Članak 14.

(1) Osoba mlađa od petnaest godina života, ne smije se zaposliti.

(2) Osoba mlada od petnaest godina smije iznimno, uz prethodno odobrenje
inspektora rada, uz naplatu sudjelovati u snimanju filmova, pripremanju i
izvođenju umjetničkih, scenskih ili drugih sličnih djela, na način, u opsegu i
na poslovima koji ne ugrožavaju njezino zdravlje, ćudorednost, školovanje ili
razvoj.

(3) Odobrenje iz stavka 2. ovoga članka inspektor rada izdaje na temelju
zahtjeva zakonskog zastupnika.

#### Poslovna sposobnost malodobnika za sklapanje ugovora o radu

Članak 15.

(1) Ako zakonski zastupnik ovlasti malodobnika starijeg od petnaest godina
života za sklapanje određenog ugovora o radu, malodobnik je poslovno sposoban
za sklapanje i raskidanje toga ugovora te za poduzimanje svih pravnih radnji u
svezi s ispunjenjem prava i obveza iz toga ugovora ili u svezi s tim ugovorom.

(2) Od ovlaštenja iz stavka 1. ovoga članka izuzeti su pravni poslovi za
poduzimanje kojih zakonskom zastupniku treba odobrenje tijela nadležnog za
poslove socijalne skrbi.

(3) U slučaju spora između zakonskih zastupnika ili između jednog ili više
zakonskih zastupnika i malodobnika, o davanju ovlaštenja za sklapanje ugovora o
radu odlučuje tijelo nadležno za poslove socijalne skrbi, vodeći računa o
najboljim interesima malodobnika.

(4) Zakonski zastupnik može povući ili ograničiti ovlaštenje iz stavka 1.
ovoga članka, odnosno u ime malodobnika raskinuti radni odnos.

(5) Skrbnik može ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka dati malodobniku samo
na temelju prethodnog odobrenja tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi.

(6) Ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka mora se dati u pisanom obliku.

#### Zabrana rada malodobnika na određenim poslovima

Članak 16.

(1) Malodobnik se ne smije zaposliti na poslovima koji mogu ugroziti njegovo
zdravlje, ćudorednost ili razvoj.

(2) Ministar nadležan za rad će pravilnikom utvrditi poslove iz stavka 1.
ovoga članka.

(3) Ministar nadležan za rad će pravilnikom utvrditi poslove na kojima
malodobnik može raditi samo nakon prethodnog utvrđivanja zdravstvene
sposobnosti za obavljanje tih poslova.

(4) Pravilnike iz stavka 2. i 3. ovoga članka ministar nadležan za rad
donijet će uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo.

(5) Inspektor rada zabranit će rad malodobnika na poslovima iz stavka 1.
ovoga članka.

(6) Na zahtjev malodobnika, njegova roditelja, odnosno skrbnika,
zaposleničkog vijeća, sindikata ili inspektora rada, poslodavac je, u slučaju
iz stavka 1. ovoga članka, dužan malodobnoga zaposlenika rasporediti na druge
odgovarajuće poslove, a ako takvih poslova nema, može mu otkazati na način i
pod uvjetima propisanima ovim Zakonom.

#### Ovlaštenje inspektora rada da zabrani rad malodobnika na određenim poslovima

Članak 17.

(1) Ako posumnja da poslovi koje obavlja malodobnik ugrožavaju njegovo zdravlje
ili razvoj, inspektor rada može u bilo koje vrijeme zahtijevati od poslodavca
da ovlašteni liječnik pregleda malodobnoga zaposlenika te da u nalazu i
mišljenju ocijeni da li poslovi koje malodobnik obavlja, ugrožavaju njegovo
zdravlje ili razvoj.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka inspektor rada odredit će rok u
kojem poslodavac mora pribaviti nalaz i mišljenje da li poslovi koje obavlja
malodobnik, ugrožavaju njegovo zdravlje ili razvoj.

(3) Troškovi liječničkoga pregleda, nalaza i mišljenja iz stavka 1. ovoga
članka, terete poslodavca.

(4) Na temelju nalaza i mišljenja ovlaštenoga liječnika, inspektor rada može
zabraniti rad malodobnika na određenim poslovima.

(5) Poticaj za vođenje postupka iz stavka 1. ovoga članka, može inspektoru
rada dati malodobnik, njegov roditelj, odnosno skrbnik, zaposleničko vijeće ili
sindikat.

(6) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka poslodavac je dužan malodobnoga
zaposlenika rasporediti na druge odgovarajuće poslove, a ako takvih poslova
nema, može mu otkazati na način i pod uvjetima propisanima ovim Zakonom.

#### Posebni uvjeti za sklapanje ugovora o radu

Članak 18.

(1) Ako su zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o
radu, određeni posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa, ugovor o radu može
sklopiti samo zaposlenik koji zadovoljava te uvjete.

(2) Ministar nadležan za rad, uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
pravilnikom će utvrditi poslove na kojima zaposlenik može raditi samo nakon
prethodnog utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje tih poslova.

(3) Pravilnikom iz stavka 2. ovoga članka utvrdit će se način utvrđivanja
zdravstvene sposobnosti, rokovi u kojima,se mora ponoviti utvrđivanje
zdravstvene sposobnosti, sadržaj i način izdavanja svjedodžbe o zdravstvenoj sposobnosti
te druga pitanja važna za utvrđivanje zdravstvene sposobnosti za obavljanje
poslova iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Strani državljanin ili osoba bez državljanstva može sklopiti ugovor o
radu pod uvjetima propisanima ovim Zakonom i posebnim zakonom kojim se uređuje
zapošljavanje tih osoba.

#### Obveza zaposlenika da obavijesti poslodavca o bolesti ili nekim drugim okolnostima

Članak 19.

(1) Prilikom sklapanja ugovora o radu zaposlenik je dužan obavijestiti
poslodavca o bolesti ili drugoj okolnosti koja ga onemogućuje ili bitno ometa u
izvršenju obveza iz ugovora o radu ili koja ugrožava život ili zdravlje osoba s
kojima u izvršenju ugovora o radu zaposlenik dolazi u dodir.

(2) Radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih
poslova, poslodavac može uputiti zaposlenika na liječnički pregled.

(3) Troškove liječničkog pregleda iz stavka 2. ovoga članka snosi
poslodavac.

#### Podaci koji se ne smiju tražiti

Članak 20.

(1) Prilikom sklapanja ugovora o radu poslodavac ne smije tražiti od
zaposlenika podatke koji nisu u neposrednoj svezi s radnim odnosom.

(2) Na nedopuštena pitanja iz stavka 1. ovoga članka ne mora se odgovoriti.

#### III. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA I PRIVATNOSTI ZAPOSLENIKA

#### Obveze poslodavca u zaštiti života, zdravlja i ćudoređa zaposlenika

Članak 21.

(1) Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu,
alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad, na način koji
osigurava zaštitu života i zdravlja zaposlenika, u skladu s posebnim zakonima i
drugim propisima i naravi posla koji se obavlja.

(2) Poslodavac je dužan upoznati zaposlenika s opasnostima posla koji
obavlja zaposlenik.

(3) Poslodavac je dužan osposobiti zaposlenika za rad na način koji
osigurava zaštitu života i zdravlja zaposlenika te sprječava nastanak nesreća.

(4) Ako je poslodavac preuzeo obvezu smještaja i prehrane zaposlenika, pri
izvršenju te obveze mora voditi računa o zaštiti života, zdravlja i ćudoređa
zaposlenika te njegovoj vjeroispovjedi.

#### Zaštita privatnosti zaposlenika

Članak 22.

(1) Osobni podaci zaposlenika smiju se prikupljati, obrađivati, koristiti i
dostavljati trećim osobama samo ako je to određeno ovim ili drugim zakonom ili
ako je to potrebno radi ostvarivanja prava i obveza iz radnog odnosa, odnosno u
svezi s radnim odnosom.

(2) Ako je osobne podatke iz stavka 1. ovoga članka potrebno prikupljati,
obrađivati, koristiti ili dostavljati trećim osobama radi ostvarivanja prava i
obveza iz radnoga odnosa, odnosno u svezi s radnim odnosom, poslodavac mora
unaprijed pravilnikom o radu odrediti koje će podatke u tu svrhu prikupljati,
obrađivati, koristiti ili dostavljati trećim osobama.

(3) Osobne podatke zaposlenika smije prikupljati, obrađivati, koristiti i
dostavljati trećim osobama samo poslodavac ili osoba koju za to posebno
opunomoći poslodavac.

(4) Netočni osobni podaci moraju se neodgodivo ispraviti.

(5) Osobni podaci za čije čuvanje više ne postoje pravni ili stvarni razlozi
moraju se brisati ili na drugi način ukloniti.

(6) Poslodavac je dužan imenovati osobu koja je osim njega ovlaštena
nadzirati da li se osobni podaci zaposlenika prikupljaju, obrađuju, koriste i
dostavljaju trećim osobama u skladu sa zakonom.

(7) Osoba iz stavka 6. ovoga članka mora uživati povjerenje zaposlenih, a
podatke koje sazna u obavljanju svoje dužnosti mora brižljivo čuvati.

IV. PROBNI RAD

#### Ugovaranje i trajanje probnoga rada

Članak 23.

(1) Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

(2) Probni rad iz stavka 1. ovoga članka ne smije trajati duže od šest
mjeseci.

(3) Ako je ugovoren probni rad, otkazni rok je najmanje sedam dana.

V. OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA
RAD

#### Obveza obrazovanja i osposobljavanja za rad

Članak 24.

(1) Poslodavac je dužan omogućiti zaposleniku, u skladu s mogućnostima i
potrebama rada školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje.

(2) Zaposlenik je dužan, u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada,
školovati se, obrazovati, osposobljavati i usavršavati se za rad.

(3) Prilikom promjene ili uvođenja novog načina ili organizacije rada,
poslodavac je dužan, u skladu s potrebama i mogućnostima rada, omogućiti
zaposleniku osposobljavanje ili usavršavanje za rad.

#### Pojam pripravnika i vrijeme na koje se može s njim sklopiti ugovor o radu

Članak 25.

(1) Osobu koja se prvi put zapošljava u zanimanju za koje se školovala,
poslodavac može zaposliti kao pripravnika.

(2) Pripravnik iz stavka 1. ovoga članka osposobljava se za samostalni rad u
zanimanju za koje se školovao.

(3) Ugovor o radu može se s pripravnikom sklopiti na određeno vrijeme.

#### Način osposobljavanja pripravnika

Članak 26.

(1) Način osposobljavanja pripravnika za samostalni rad mora biti uređen
pravilnikom o radu ili ugovorom o radu.

(2) Radi osposobljavanja za samostalni rad, pripravnika se može privremeno
uputiti na rad kod drugog poslodavca.

#### Trajanje pripravničkog staža

Članak 27.

Osposobljavanje pripravnika (pripravnički staž) traje najduže godinu dana,
ako zakonom nije drukčije određeno.

#### Stručni ispit

Članak 28.

(1) Nakon što završi pripravnički staž, pripravnik polaže stručni ispit ako
je to zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu
propisano.

(2) Ako sadržaj i način polaganja stručnog ispita nije određen zakonom,
drugim propisima ili kolektivnim ugovorom, sadržaj i način polaganja stručnog
ispita određuju se pravilnikom o radu.

(3) Pripravniku koji ne položi stručni ispit poslodavac može redovito
otkazati.

#### Volonterski rad

Članak 29.

(1) Ako je stručni ispit ili radno iskustvo utvrđeno zakonom ili drugim
propisom kao uvjet za obavljanje poslova određenoga zanimanja, poslodavac može
osobu koja je završila školovanje za takvo zanimanje primiti na stručno
osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa (volonterski rad).

(2) Razdoblje volonterskoga rada iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u
pripravnički staž i radno iskustvo utvrđeno kao uvjet za rad u određenom
zanimanju.

(3) Volonterski rad iz stavka 1. ovoga članka može trajati najduže koliko
traje pripravnički staž.

(4) Ako ovim ili drugim zakonom nije drukčije propisano, na volontera se
primjenjuju odredbe o radnim odnosima ovog i drugih zakona, osim odredbi o
sklapanju ugovora o radu, plaći i naknadi plaće te prestanku ugovora o radu.

(5) Ugovor o volonterskom radu mora se sklopiti u pisanom obliku.

VI. RADNO VRIJEME

#### Puno radno vrijeme

Članak 30.

(1) Puno radno vrijeme ne smije biti duže od 42 sata tjedno.

(2) Ako zakonom, kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između
zaposleničkog vijeća i poslodavca ili ugovorom o radu, nije određeno radno
vrijeme, smatra se da je puno radno vrijeme 42 sata tjedno.

#### Nepuno radno vrijeme

Članak 31.

(1) Ugovor o radu može se sklopiti i za nepuno radno vrijeme.

(2) Ako je za stjecanje određenih prava važno prethodno trajanje radnog
odnosa s istim poslodavcem, razdoblja rada u nepunom radnom vremenu smatrat će
se radom u punom radnom vremenu.

#### Skraćeno radno vrijeme

Članak 32.

(1) Na poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite na radu, nije moguće
zaštititi zaposlenika od štetnih utjecaja, radno vrijeme se skraćuje razmjerno
štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i radnu sposobnost zaposlenika.

(2) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka te trajanje radnog vremena na takvim
poslovima, utvrđuju se kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu.

(3) Ako poslovi iz stavka 1. ovoga članka te trajanje radnoga vremena na
takvim poslovima nije utvrđeno kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu,
ministar nadležan za rad će na prijedlog osobe koja prema ovom Zakonu može biti
stranka kolektivnog ugovora, a uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
donijeti pravilnik kojim se uređuju ta pitanja.

(4) Zaposlenik koji radi na poslovima iz stavka 1. ovoga članka ne smije na
takvim poslovima raditi prekovremeno niti se smije na takvim poslovima
zaposliti kod drugoga poslodavca.

(5) Ugovorom o radu ili kolektivnim ugovorom može se odrediti da zaposlenik,
koji na poslovima iz stavka 1. ovoga članka ne radi puno radno vrijeme, dio
radnoga vremena najduže do punoga radnoga vremena, radi na nekim drugim
poslovima, koji nemaju narav poslova iz stavka 1. ovoga članka.

(6) Pri ostvarivanju prava na plaću i drugih prava iz radnog odnosa ili u
svezi s radnim odnosom, skraćeno radno vrijeme iz stavka 1. i 5. ovoga članka
izjednačuje se s punim radnim vremenom.

#### Prekovremeni rad

Članak 33.

(1) U slučaju više sile, izvanrednoga povećanja opsega rada i u drugim
sličnim slučajevima prijeke potrebe, zaposlenik na zahtjev poslodavca mora
raditi duže od punoga radnog vremena (prekovremeni rad), najviše do 10 sati
tjedno.

(2) Ako prekovremeni rad određenoga zaposlenika traje duže od četiri tjedna
neprekidno ili više od dvanaest tjedana tijekom kalendarske godine, odnosno ako
prekovremeni rad svih zaposlenika određenoga poslodavca prelazi 10 posto
ukupnoga radnog vremena u određenom mjesecu, o prekovremenom radu mora se
obavijestiti inspektor rada.

(3) Inspektor rada će zabraniti prekovremeni rad ako on štetno utječe na
zdravlje i radnu sposobnost zaposlenika ili ako se njegovim prekomjernim
korištenjem onemogućuje zapošljavanje nezaposlenih osoba.

(4) Zabranjen je prekovremeni rad malodobnih zaposlenika.

(5) Trudnica, majka s djetetom do tri godine starosti i samohrani roditelj s
djetetom do šest godina starosti može raditi prekovremeno samo ako dade pisanu
izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

(6) Inspektor rada zabranit će prekovremeni rad malodobnika te osobe iz
stavka 5. ovoga članka koja nije dala pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na
prekovremeni rad.

#### Raspored radnoga vremena

Članak 34.

(1) Ako dnevni i tjedni raspored radnoga vremena nije određen propisom,
kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između zaposleničkog vijeća i
poslodavca ili ugovorom o radu, o rasporedu radnoga vremena odlučuje poslodavac
pisanom odlukom.

(2) Poslodavac mora obavijestiti zaposlenike o rasporedu ili promjeni
rasporeda radnog vremena najmanje tjedan dana unaprijed, osim u slučaju hitnog
prekovremenog rada.

#### Preraspodjela radnoga vremena

Članak 35.

( 1 ) Ako narav posla to zahtijeva, puno radno vrijeme može se
preraspodijeliti tako da tijekom jednoga razdoblja traje duže, a tijekom
drugoga razdoblja kraće od punoga radnog vremena.

(2) Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, prosječno radno vrijeme tijekom
kalendarske godine ili drugoga razdoblja određenoga kolektivnim ugovorom, ne
smije biti duže od punoga radnog vremena.

(3) Preraspodijeljeno radno vrijeme, ne smatra se prekovremenim radom.

(4) Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono ne smije biti duže od 52
sata tjedno.

(5) Za poslove sezonske naravi kolektivnim ugovorom može se predvidjeti da
preraspodijeljeno radno vrijeme smije biti duže od 52 sata tjedno, ali ne duže
od 60 sati tjedno.

(6) Ako preraspodjela radnoga vremena nije predviđena kolektivnim ugovorom,
odnosno sporazumom sklopljenim između zaposleničkog vijeća i poslodavca,
poslodavac mora zatražiti suglasnost inspektora rada za preraspodjelu radnoga
vremena.

(7) Inspektor rada može dati suglasnost najduže za kalendarsku godinu.

VII. ODMORI I DOPUSTI

#### Stanka

Članak 36.

(1) Zaposlenik koji radi u punom radnom vremenu ima svakoga radnog dana
pravo na odmor (stanku) od najmanje 30 minuta.

(2) Vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme.

(3) Ako posebna narav posla ne omogućuje prekid rada radi korištenja odmora
iz stavka 1. ovoga članka, kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između
zaposleničkog vijeća i poslodavca, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu
uredit će se korištenje ovoga odmora.

#### Dnevni odmor

Članak 37.

(1) Između dva uzastopna radna dana zaposlenik ima pravo na odmor od
najmanje 12 sati neprekidno.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, punoljetni zaposlenik koji
radi na sezonskim poslovima u industriji, ima pravo na odmor između dva
uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 10 sati neprekidno, ali najviše za
šezdeset dana u jednoj kalendarskoj godini.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, punoljetni zaposlenik koji
radi na sezonskim poslovima u poljoprivredi, trgovini i drugim neindustrijskim
djelatnostima, ima pravo na odmor između dva uzastopna radna dana u trajanju od
najmanje 10 sati neprekidno.

(4) Ministar nadležan za rad ovlašten je odrediti koje djelatnosti, u smislu
stavka 1. i 2. ovoga članka, spadaju u industriju, a koje u poljoprivredu,
trgovinu i druge neindustrijske djelatnosti.

#### Tjedni odmor

Članak 38.

Zaposlenik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u trajanju najmanje 24 sata
neprekidno, a ako je prijeko potrebno da radi nedjeljom, mora mu se za svaki
radni tjedan osigurati jedan dan odmora, u razdoblju određenom kolektivnim
ugovorom, sporazumom sklopljenim između zaposleničkog vijeća i poslodavca ili
ugovorom o radu.

#### Najkraće trajanje godišnjeg odmora

Članak 39.

(1) Zaposlenik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji
odmor u trajanju od najmanje osamnaest radnih dana.

(2) Malodobni zaposlenik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godišnji
odmor u trajanju od najmanje dvadeset četiri radna dana.

(3) Zaposlenik koji radi na poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite
na radu, nije moguće zaštititi zaposlenika od štetnih utjecaja, ima za svaku
kalendarsku godinu pravo na godišnji odmor u trajanju od najmanje trideset
radnih dana.

(4) Poslovi iz stavka 3. ovoga članka te najkraće trajanje godišnjeg odmora
na takvim poslovima, utvrđuju se kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu.

(5) Ako poslovi iz stavka 3. ovoga članka te najkraće trajanje godišnjeg
odmora na takvim poslovima nije utvrđeno kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o
radu, ministar nadležan za rad može na prijedlog osobe koja prema ovom Zakonu
može bit stranka kolektivnog ugovora, a uz suglasnost ministra nadležnog za
zdravstvo, donijeti pravilnik kojim se uređuju ta pitanja.

#### Utvrđivanje trajanja godišnjeg odmora

Članak 40.

(1) Trajanje godišnjeg odmora duže od najkraćega propisanog člankom 39.
ovoga Zakona može se odrediti kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili
ugovorom o radu.

(2) Blagdani i neradni dani određeni zakonom ne uračunavaju se u trajanje
godišnjeg odmora.

(3) Razdoblje privremene nesposobnosti za rad, koje je utvrdio ovlašteni
liječnik, ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

(4) Ako je rad organiziran u manje od šest radnih dana u tjednu, a
kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu nije drukčije
određeno, pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora smatra se da je radno
vrijeme raspoređeno na šest radnih dana.

#### Ništavost odricanja od prava na godišnji odmor

Članak 41.

Ništav je sporazum o odricanju od prava na godišnji odmor, odnosno o isplati
naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

#### Rok stjecanja prava na godišnji odmor

Članak 42.

(1) Zaposlenik koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid rada između dva
radna odnosa duži od osam

dana, stječe pravo na godišnji odmor nakon šest mjeseci neprekidnog rada.

(2) Prekid rada zbog privremene nesposobnosti za rad, vojne službe ili
drugoga zakonom određenoga opravdanog razloga, ubraja se u rok iz stavka 1.
ovoga članka.

#### Pravo na razmjerni dio godišnjeg odmora

Članak 43.

(1) Zaposlenik ima pravo na jednu dvanaestinu godišnjeg odmora, određenog na
način propisan člankom 40. ovoga Zakona, za svakih navršenih mjesec dana rada u
slučaju:

- ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao
radni odnos, zbog neispunjenja šestomjesečnog roka čekanja, nije stekao pravo
na godišnji odmor,

- ako radni odnos prestane prije završetka
šestomjesečnoga roka čekanja,

- ako radni odnos prestane prije 1. srpnja.

(2) Pri izračunavanju trajanja godišnjeg odmora na način iz stavka 1. ovoga
članka, najmanje polovica dana godišnjeg odmora zaokružuje se na cijeli dan
godišnjeg odmora.

#### Godišnji odmor u slučaju prestanka radnoga odnosa

Članak 44.

(1) Pravo na godišnji odmor nema zaposlenik koji je to pravo u cijelosti, za
tekuću kalendarsku godinu, iskoristio kod prethodnoga poslodavca.

(2) Prilikom prestanka ugovora o radu, poslodavac je dužan zaposleniku
izdati potvrdu o korištenju godišnjeg odmora.

#### Naknada plaće za vrijeme godišnjeg odmora

Članak 45.

(1) Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora, zaposlenik ima pravo na naknadu
plaće u visini određenoj kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom
o radu, a najmanje u visini njegove prosječne mjesečne plaće u prethodna tri
mjeseca (uračunavajući tu i odgovarajuću novčanu vrijednost plaće u naravi).

(2) Naknada plaće iz stavka 1. ovoga članka mora se zaposleniku isplatiti unaprijed,
prije korištenja godišnjeg odmora, ako drukčije nije određeno kolektivnim
ugovorom ili sporazumom sklopljenim između zaposleničkog vijeća i poslodavca.

(3) Poslodavac nema pravo od zaposlenika tražiti vraćanje naknade plaće
isplaćene za korištenje godišnjeg odmora iskorištenog prije ispunjenja uvjeta
iz članka 43. ovoga Zakona.

#### Korištenje godišnjeg odmora u dijelovima

Članak 46.

(1) Zaposlenik ima pravo godišnji odmor koristiti u dva dijela.

(2) Ako zaposlenik koristi godišnji odmor u dijelovima, prvi dio u trajanju
od najmanje dvanaest radnih dana neprekidno, mora koristiti tijekom kalendarske
godine za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor.

(3) Drugi dio godišnjeg odmora zaposlenik mora koristiti najkasnije do 30.
lipnja iduće godine.

#### Prenošenje godišnjeg odmora u sljedeću kalendarsku godinu

Članak 47.

(1) Godišnji odmor, odnosno prvi dio godišnjeg odmora koji je prekinut ili
nije korišten u kalendarskoj godini u kojoj je stečen, zbog bolesti ili
porodnog dopusta, zaposlenik ima pravo iskoristiti do 30. lipnja iduće godine,
pod uvjetom da je radio najmanje šest mjeseci u godini koja prethodi godini u
kojoj se vratio na rad.

(2) Član posade broda, zaposlenik na radu u inozemstvu ili zaposlenik koji
je bio u vojnoj službi, može godišnji odmor u cijelosti koristiti u sljedećoj
kalendarskoj godini.

#### Raspored korištenja godišnjeg odmora

Članak 48.

(1) Raspored korištenja godišnjeg odmora utvrđuje poslodavac u skladu s
kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu, ugovorom o radu i ovim Zakonom.

(2) Pri utvrđivanju rasporeda korištenja godišnjeg odmora moraju se uzeti u
obzir potrebe organizacije rada te mogućnosti za odmor i razonodu raspoložive
zaposlenicima.

(3) Zaposlenika se mora najmanje 30 dana prije korištenja obavijestiti o
rasporedu i trajanju godišnjeg odmora.

(4) Jedan dan godišnjeg odmora zaposlenik ima pravo koristiti kada on to
želi, uz obvezu da o tome obavijesti poslodavca najmanje tri dana prije, ako
kolektivnim ugovorom nije određen drukčiji rok.

#### Plaćeni dopust

Članak 49.

(1) Tijekom kalendarske godine zaposlenik ima pravo na oslobođenje od obveze
rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do ukupno najviše sedam radnih dana za
važne osobne potrebe, a osobito u svezi sa sklapanjem braka, porodom supruge,
težom bolesti ili smrću člana uže obitelji.

(2) Članom uže obitelji iz stavka 1. ovoga članka smatraju se: suprug,
srodnici po krvi u pravoj liniji i njihovi supruzi, braća i sestre, pastorčad i
posvojenici, djeca bez roditelja uzeta na uzdržavanje, očuh i maćeha, posvojitelj i osoba koju je zaposlenik dužan po zakonu
uzdržavati te osoba koja sa zaposlenikom živi u vanbračnoj zajednici.

(3) Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust za vrijeme stručnog ili općega
školovanja, osposobljavanja ili usavršavanja te obrazovanja za potrebe
zaposleničkog vijeća ili sindikalnog rada, pod uvjetima, u trajanju i uz
naknadu određenu kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između
zaposleničkog vijeća i poslodavca ili pravilnikom o radu.

(4) U pogledu stjecanja prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom,
razdoblja plaćenoga dopusta smatraju se vremenom provedenim na radu.

#### Neplaćeni dopust

Članak 50.

(1) Poslodavac može zaposleniku na njegov zahtjev odobriti neplaćeni dopust.

(2) Za vrijeme neplaćenoga dopusta prava i obveze iz radnog odnosa ili u
svezi s radnim odnosom miruju, ako zakonom nije drukčije određeno.

VIII. NOĆNI RAD

#### Vrijeme noćnoga rada

Članak 51.

(1) Rad u vremenu između 22 sata uvečer i 6 sati ujutro idućega dana, a u
poljoprivredi između 22 sata uvečer i 5 sati ujutro idućega dana, smatra se
noćnim radom, ako za određeni slučaj ovim ili drugim zakonom, drugim propisom,
kolektivnim ugovorom ili sporazumom sklopljenim između poslodavca i
zaposleničkog vijeća nije drukčije određeno.

(2) Ako je rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena,
tako da zaposlenik radi noću uzastopce najviše jedan tjedan.

#### Zabrana noćnoga rada žena u industriji

Članak 52.

(1) Zabranjen je noćni rad žena u industriji, osim ako je iznimno, u slučaju
ozbiljne opasnosti, zbog zaštite nacionalnih interesa, takav rad odobrio
ministar nadležan za rad.

(2) Zabrana iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na poslodavce koji
zapošljavaju samo članove svoje obitelji.

(3) Zabrana noćnoga rada iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na žene koje
obavljaju vodeće i tehničke poslove, odnosno na žene zaposlene u zdravstvenoj i
socijalnoj službi za koje nije uobičajeno da obavljaju poslove fizičke naravi.

(4) Ministar nadležan za rad mora prije davanja suglasnosti iz stavka 1.
ovoga članka pribaviti o tome mišljenje sindikata i udruge poslodavaca.

(5) Iznimno, ženi se može narediti rad noću i bez prethodnog odobrenja
ministra rada, ako je takav rad prijeko potreban zbog više sile ili
sprječavanja kvara na sirovinama.

(6) O noćnom radu iz stavka 5. ovoga članka mora se u roku od 24 sata
obavijestiti inspektora rada.

(7) Inspektor rada može zabraniti noćni rad iz stavka 5. ovoga članka ako
ocijeni da takav rad nije prijeko potreban, odnosno da ne postoji viša sila ili
opasnost od kvara na sirovinama.

(8) Ministar nadležan za rad ovlašten je pravilnikom odrediti koje
djelatnosti, u smislu stavka 1. ovoga članka, spadaju u industriju.

#### Izuzeci od zabrane noćnoga rada žena u industriji

Članak 53.

(1) Zbog potrebe boljeg iskorištavanja sredstava za rad, povećanja
zaposlenosti ili sličnih važnih gospodarskih ili socijalnih razloga, ministar
nadležan za rad može odlučiti da se noćnim radom smatra vrijeme različito od
vremena propisanog u članku 51. ovoga Zakona, odnosno da se od zabrane noćnog
rada izuzmu žene:

1. u određenoj industrijskoj grani ili djelatnosti, odnosno u određenom
zanimanju, pod uvjetom da udruge poslodavaca i sindikati o tome sklope sporazum
ili dadu na to svoj pristanak,

2. kod jednog ili više poslodavaca,koji nisu obuhvaćeni odlukom iz točke 1.
ovoga stavka, pod uvjetom:

- da poslodavac i zaposleničko vijeće o tome
sklope sporazume, te

- da se o tome zatraži mišljenje udruge
poslodavaca i sindikata industrijske grane ili djelatnosti, odnosno određenoga
zanimanja,

3. kod poslodavca koji nije obuhvaćen odlukom donesenom u skladu s točkom 1.
ovoga stavka, odnosno s kojim nije sklopljen sporazum iz točke 2. alineje 1.
ovoga stavka, pod uvjetom:

- da je o tome zatraženo mišljenje zaposleničkog
vijeća te udruge poslodavaca i sindikata industrijske grane ili djelatnosti,
odnosno određenoga zanimanja,

- da se ministar nadležan za rad uvjeri u
prikladnost poduzetih mjera sigurnosti i zaštite na radu, socijalnih službi i
jednakih mogućnosti i postupanja sa zaposlenim ženama, te

- da odluka važi za određeno ograničeno razdoblje
te da se može obnoviti u postupku i pod uvjetima propisanima za njeno
donošenje.

(2) Trudnica i majka do dvije godine djetetova života te samohrana majka s
djetetom do tri godine djetetova života, ne smije biti izuzeta od zabrane
noćnoga rada, osim ako to sama traži.

#### Noćni rad malodobnika

Članak 54.

(1) Za malodobnike zaposlene u industriji rad u vremenu između 19 sati
uvečer i 7 sati ujutro idućega dana, smatra se noćnim radom.

(2) Za malodobnike zaposlene izvan industrije rad u vremenu između 20 sati
uvečer i 6 sati ujutro idućega dana, smatra se noćnim radnom.

(3) Zabranjen je noćni rad malodobnika, osim ako je taka, rad prijeko
potreban zbog više sile.

(4) Zabrana noćnoga rada iz stavka 3. ovoga članka može se u slučaju
ozbiljne opasnosti, zbog zaštite nacionalnih interesa privremeno ukinuti
odlukom ministra nadležnog za rad.

(5) Ministar nadležan za rad ovlašten je pravilnikom odrediti koje djelatnosti,
u smislu stavka 1. ovoga članka, spadaju u industriju.

IX. ZAŠTITA MAJČINSTVA

#### Poslovi na kojima ne smije raditi žena

Članak 55.

(1) Žena ne smije obavljati osobito teške fizičke poslove, radove pod
zemljom ili pod vodom te druge poslove koji, s obzirom na njezine psihofizičke
osobine, osobito ugrožavaju ženin život ili zdravlje.

(2) Ministar nadležan za rad, uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
pravilnikom će odrediti poslove iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Zabrana rada pod zemljom iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na žene
koje obavljaju vodeće poslove, poslove zdravstvene zaštite i socijalne skrbi,
studente i pripravnike koji tijekom školovanja ili stručnog osposobljavanja,
moraju dio vremena provesti u podzemnim dijelovima rudnika te na žene koje
povremeno moraju ulaziti u podzemne dijelove rudnika radi obavljanja poslova
koji nisu fizičke naravi.

#### Zabrana nejednakog postupanja prema trudnicama

Članak 56.

(1) Poslodavac ne smije odbiti zaposliti ženu zbog njene trudnoće, otkazati
joj ugovor o radu ili je, osim pod uvjetima iz članka 57. ovoga Zakona,
premjestiti na druge poslove.

(2) Poslodavac ne smije tražiti bilo kakve podatke o ženinoj trudnoći niti
smije uputiti drugu osobu da traži takve podatke, osim, ako zaposlena žena
osobno zahtijeva određeno pravo predviđeno zakonom ili drugim propisom radi
zaštite trudnica.

#### Premještaj trudnice, odnosno žene koja doji dijete

Članak 57.

(1) Odredbe članka 56. ovoga Zakona ne sprečavaju privremeni premještaj trudnice
ili žene koja doji dijete, na druge poslove na temelju njezina osobnoga
zahtjeva ili po odluci poslodavca, ako to zahtijeva njezino zdravstveno stanje,
koje je utvrdio ovlašteni liječnik.

(2) Ako žena iz stavka 1. ovoga članka radi na poslovima koji ugrožavaju
njezin život ili zdravlje, odnosno djetetov život ili zdravlje, poslodavac je
mora premjestiti na druge odgovarajuće poslove.

(3) U sporu između poslodavca i zaposlene žene, samo je ovlašteni liječnik
nadležan ocijeniti da li je premještaj na druge poslove, u slučaju iz stavka 1.
ovoga članka, odgovarajući.

(4) Ako poslodavac koji zapošljava pet ili manje od pet zaposlenika, nije u
mogućnosti osigurati raspored žene iz stavka 1. ovoga članka na druge
odgovarajuće poslove, žena ima pravo na dopust uz naknadu plaće prema posebnim
propisima.

(5) Ministar nadležan za rad, uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
pravilnikom će propisati uvjete i postupak za stjecanje prava iz stavka 4.
ovoga članka te način obračunavanja i isplate naknade plaće.

(6) Privremeni premještaj iz stavka 1. ovoga članka poslodavac mora opozvati
čim ženino zdravstveno stanje dopušta njezin povratak na poslove na kojima je
prethodno radila.

(7) Privremeni premještaj iz stavka 1. ovoga članka ne smije imati za posljedicu
smanjenje plaće zaposlene žene.

(8) Zaposlenu ženu iz stavka 1. ovoga članka može se premjestiti u drugo
mjesto rada samo uz njezin pristanak.

#### Porodni dopust

Članak 58.

(1) Za vrijeme trudnoće, poroda i njege djeteta zaposlena žena ima pravo na
porodni dopust.

(2) Zaposlena žena može početi koristiti porodni dopust 45 dana prije
očekivanoga poroda i može ga koristiti do godine dana djetetova života.

(3) Dan očekivanoga poroda utvrđuje ovlašteni liječnik.

(4) Za blizance, treće i svako sljedeće dijete zaposlena žena može koristiti
porodni dopust do navršene treće godine djetetova života.

(5) Zaposlena žena obvezno koristi porodni dopust u razdoblju od 28 dana
prije poroda do šest mjeseci djetetova života (obvezni porodni dopust).

(6) Na vlastiti zahtjev, žena iznimno može početi raditi prije nego dijete
navrši šest mjeseci života, ali ne prije isteka 42 dana poslije poroda.

(7) Ako je dijete prerano rođeno, produžuje se porodni dopust iz stavka 2.
ovoga članka za toliko vremena za koliko je dijete prerano rođeno.

(8) Nakon proteka obveznoga porodnog dopusta iz stavka 5. i 6. ovoga članka,
ako se roditelji tako sporazumiju, pravo na porodni dopust može koristiti
djetetov otac.

#### Skraćeno radno vrijeme roditelja

Članak 59.

(1) Kad je obvezni porodni dopust iz članka 58. stavka 5. ili 6. ovoga
Zakona prošao, zaposlena žena ima pravo raditi polovicu radnoga vremena do
navršene jedne godine djetetova života, odnosno za blizance, treće i svako
sljedeće dijete može raditi polovicu radnoga vremena do navršene treće godine
djetetova života.

(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka može koristiti zaposlenik koji je
djetetov otac, ako majka za to vrijeme radi u punom radnom vremenu.

(3) Nakon što dijete navrši jednu godinu života, jedan od djetetovih roditelja
ima pravo raditi polovicu punoga radnoga vremena do tri godine djetetova
života, ako je djetetu, prema ocjeni ovlaštenoga liječnika, zbog njegova
zdravlja i razvoja, potrebna pojačana briga i njega.

(4) Ministar nadležan za zdravstvo pravilnikom će propisati uvjete i
postupak stjecanja prava na rad u skraćenom radnom vremenu, radi njege djeteta
kojem je potrebna pojačana briga i njega.

#### Stanka za dojenje djeteta

Članak 60.

(1) Žena koja nakon korištenja porodnog dopusta ili rada u skraćenom radnom
vremenu nastavi dojiti dijete, ima u tu svrhu tijekom rada u punom radnom
vremenu, dva puta dnevno pravo na stanku u trajanju od po sat vremena.

(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka žena može koristiti do godine dana
djetetova života.

(3) Vrijeme stanke iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme.

(4) Naknada plaće za stanku iz stavka 1. ovoga članka obračunava se prema
posebnim propisima.

(5) Ministar nadležan za rad, uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
pravilnikom će propisati uvjete i postupak ostvarenja prava iz stavka 1. ovoga
članka te način obračunavanja i isplate naknade plaće iz stavka 4. ovoga
članka.

#### Prava koja može koristiti djetetov otac

Članak 61.

(1) Ako majka umre, napusti dijete ili ako je zbog bolesti ili drugoga
važnoga razloga onemogućena brinuti se o djetetu, djetetov se otac može
koristiti svim pravima koja su ovim Zakonom predviđena, radi zaštite majčinstva
i podizanja djeteta.

(2) Ministar nadležan za zdravstvo pravilnikom će propisati uvjete i
postupak utvrđivanja nemogućnosti majke da se, zbog bolesti ili drugoga važnog
razloga, brine o djetetu.

#### Mirovanje radnoga odnosa do tri godine djetetova života

Članak 62.

Nakon što je istekao porodni dopust jedan od roditelja djeteta ima pravo ne
raditi dok dijete ne navrši tri godine života, za koje mu vrijeme prava i
obveze iz radnog odnosa miruju, a pravo na zdravstveno osiguranje i zdravstvenu
zaštitu te pravo na mirovinsko i invalidsko osiguranje ostvaruje u skladu s
propisima koji uređuju ta područja.

#### Prava majke odgojiteljice

Članak 63.

(1) Majka sa četvero i više djece ima pravo na status majke odgojiteljice
prema posebnim propisima.

(2) Zaposlena i nezaposlena žena kada stekne status majke odgojiteljice ima
pravo na novčanu naknadu, mirovinsko i invalidsko osiguranje, zdravstveno
osiguranje i druga prava u skladu s posebnim propisima.

#### Prava majke u slučaju djetetove smrti

Članak 64.

Ako zaposlena žena rodi mrtvo dijete ili ako dijete umre prije nego što je
prošao porodni dopust, ona ima pravo nastaviti koristiti porodni dopust onoliko
vremena koliko je, prema nalazu i mišljenju ovlaštenoga liječnika, potrebno da
se oporavi od poroda i psihičkoga stanja uzrokovanoga gubitkom djeteta, a
najmanje 45 dana, za koje joj vrijeme pripadaju sva prava na temelju porodnoga
dopusta.

#### Naknada plaće za vrijeme porodnoga dopusta i rada u skraćenom radnom vremenu

Članak 65.

(1) Za vrijeme korištenja porodnoga dopusta, zaposlenik koji ga koristi ima
pravo na naknadu plaće prema posebnim propisima.

(2) Za vrijeme rada u skraćenom radnom vremenu, na temelju ove glave Zakona,
zaposlenik ima za polovicu radnoga vremena pravo na naknadu plaće, prema
posebnim propisima.

#### Prava roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju

Članak 66.

(1) Jedan od roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju (teže
hendikepiranoga djeteta) ima pravo na dopust za njegu djeteta ili pravo raditi
polovicu punog radnog vremena do navršene sedme godine djetetova života.

(2) Nakon prestanka korištenja prava iz stavka 1. ovoga članka jedan od
roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju ima pravo raditi polovicu punog
radnog vremena.

(3) Roditelj koji koristi prava iz stavka 1. i 2. ovoga članka ima pravo na
naknadu plaće prema posebnim propisima.

(4) Naknada plaće iz stavka 3. ovoga članka isplaćuje se na teret sredstava
socijalne skrbi.

(5) Ministar nadležan za socijalnu skrb, uz suglasnost ministra nadležnog za
zdravstvo, pravilnikom će propisati uvjete i postupak za stjecanje prava iz
stavka 1. i 2. ovoga članka te način obračunavanja i isplate naknade plaće.

(6) Roditelju iz stavka 1. ovoga članka koji radi polovicu radnog vremena,
ne može se narediti rad noću ni prekovremeni rad, a niti mu se bez njegovog
pristanka može promijeniti mjesto rada.

(7) Nakon prestanka korištenja prava iz stavka 1. i 2. ovoga članka,
zaposlenik ima pravo nastaviti raditi puno radno vrijeme na poslovima na kojima
je radio prije korištenja ovoga prava, a ako je prestala potreba za obavljanje
tih poslova, rasporedit će se na druge odgovarajuće poslove.

#### Prava posvojitelja, odnosno skrbnika

Članak 67.

(1) Prava utvrđena ovim Zakonom radi zaštite majčinstva i podizanja djece,
može koristiti pod jednakim uvjetima posvojitelj
djeteta ili osoba kojoj je na temelju rješenja tijela nadležnog za poslove
socijalne skrbi, dijete povjereno na čuvanje i odgoj.

(2) Ako je dijete starije od dobi predviđene ovim Zakonom za korištenje
prava iz stavka 1. ovoga članka, jedan od posvojitelja
djeteta mlađeg od dvanaest godina ima pravo na posvojiteljski
dopust od 270 dana neprekidno, od dana posvojenja, pod uvjetom da supružnik posvojitelja nije roditelj djeteta.

(3) Za vrijeme korištenja posvojiteljskoga
dopusta, posvojitelj ima pravo na naknadu plaće,
prema posebnim propisima.

#### Pretpostavka rada u punom radnom vremenu

Članak 68.

Ako je za stjecanje određenih prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim
odnosom, važno prethodno trajanje radnog odnosa, razdoblja porodnoga dopusta,
rada u skraćenom radnom vremenu roditelja, odnosno posvojitelja
te posvojiteljski dopust, smatrat će se radom u punom
radnom vremenu.

#### Najava korištenja prava

Članak 69.

(1) Zaposlenik koji namjerava koristiti pravo na porodni dopust, posvojiteljski dopust ili pravo na mirovanje ugovora o radu
do treće godine života djeteta, dužan je što je mogućeg prije, a najmanje
mjesec dana ranije, obavijestiti o svojoj namjeri poslodavca.

(2) Zaposlenik može prestati koristiti pravo iz stavka 1. ovoga članka, a
poslodavac ga je dužan primiti na rad i rasporedit na odgovarajuće poslove u
roku mjesec dana od dana kada ga je zaposlenik obavijestio o prestanku
korištenja tih prava.

(3) Zaposlenik koji se koristio pravom iz stavka 1. ovoga članka ima pravo
na dodatno stručno osposobljavanje, ako je došlo do promjene u tehnici ili
načinu rada.

#### Zabrana otkaza

Članak 70.

(1) Za vrijeme trudnoće, korištenja porodnoga dopusta, korištenja prava na
rad u skraćenom radnom vremenu roditelja, odnosno posvojitelja,
korištenja posvojiteljskoga dopusta i dopusta za
njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju te petnaest dana nakon prestanka
trudnoće, odnosno prestanka korištenja tih prava, poslodavac ne može otkazati
trudnici, odnosno osobi koja se koristi nekim od spomenutih prava.

(2) Otkaz je nevažeći ako zaposlenik u roku petnaest dana od dostave otkaza
obavijesti poslodavaca o okolnostima iz stavka 1. ovoga člana te o tome
pridonese odgovarajuću potvrdu ovlaštenog liječnika ili drugoga ovlaštenog
tijela.

(3) Okolnosti iz stavka 1. ovoga članka ne sprečavaju prestanak ugovora o radu
sklopljenog na određeno vrijeme, istekom vremena na koje je sklopljen taj
ugovor.

#### Pravo zaposlenika da izvanrednim otkazom raskine ugovor o radu

Članak 71.

(1) Zaposlenik koji koristi pravo na porodni dopust, posvojiteljski
dopust ili kojemu ugovor o radu miruje do treće godine života djeteta, može
raskinuti ugovor o radu izvanrednim otkazom.

(2) Na način iz stavka 1. ovoga članka, ugovor o radu može se raskinuti
najkasnije petnaest dana prije dana kada je zaposlenik dužan vratiti se na rad.

(3) Zaposlena trudnica može raskinuti ugovor o radu izvanrednim otkazom.

#### Pravo povratka na prethodne ili odgovarajuće poslove

Članak 72.

Nakon što je prošao porodni dopust, posvojiteljski
dopust ili rad u skraćenom radnom vremenu, zaposlenik koji je koristio neko od
tih prava raspoređuje se na poslove na kojima je radio prije korištenja toga
prava, a ako je prestala potreba za obavljanje tih poslova, rasporedit će se na
druge odgovarajuće poslove.

X. ZAŠTITA ZAPOSLENIKA KOJI SU
PRIVREMENO ILI TRAJNO NESPOSOBNI ZA RAD

#### Zabrana otkazivanja ako je privremena nesposobnost uzrokovana ozljedom na radu ili profesionalnom bolešću

Članak 73.

(1) Dok je zaposlenik koji je pretrpio ozljedu na radu ili je obolio od
profesionalne bolesti privremeno nesposoban za rad zbog liječenja ili oporavka,
poslodavac mu ne može otkazati.

(2) Zabrana iz stavka 1. ovoga članka ne utječe na prestanak ugovora o radu
sklopljenoga na određeno vrijeme.

#### Zabrana štetnog utjecaja na napredovanje ili ostvarenje drugih prava

Članak 74.

Ozljeda na radu, odnosno profesionalna bolest, ne smije štetno utjecati na
napredovanje zaposlenika i ostvarenje drugih prava i pogodnosti iz radnog
odnosa ili u svezi s radnim odnosom.

#### Pravo povratka na prethodne ili odgovarajuće poslove

Članak 75.

Zaposlenik koji je privremeno bio nesposoban za rad zbog ozljede ili ozljede
na radu, bolesti ili profesionalne bolesti, a za kojega nakon liječenja,
odnosno oporavka, ovlaštena osoba, odnosno tijelo, utvrdi da je sposoban za
rad, ima se pravo vratiti na poslove na kojima je prethodno radio ili na druge
odgovarajuće poslove.

#### Obveza obavješćivanja o privremenoj nesposobnosti za rad

Članak 76.

(1) Zaposlenik je dužan što je moguće prije obavijestiti poslodavca o
privremenoj nesposobnosti za rad, a najkasnije u roku tri dana dužan mu je
dostaviti liječničku potvrdu o privremenoj nesposobnosti za rad i njezinom
očekivanom trajanju.

(2) Ovlašteni liječnik dužan je zaposleniku izdati potvrdu iz stavka 1.
ovoga članka.

(3) Ako zbog opravdanoga razloga zaposlenik nije mogao ispuniti obvezu iz
stavka 1. ovoga članka, dužan je to učiniti što je moguće prije, a najkasnije u
toku tri dana od dana prestanka razloga koji ga je u tome onemogućavao.

(4) Ministar nadležan za rad, uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
pravilnikom će utvrditi sadržaj i način izdavanja potvrde iz stavka 1. ovoga
članka.

#### Pravo zaposlenja na drugim poslovima

Članak 77.

(1) Ako ovlaštena osoba, odnosno tijelo, ocijeni da kod zaposlenika postoji
smanjena radna sposobnost ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti,
poslodavac je dužan, uzimajući u obzir nalaz i mišljenje ovlaštene osobe,
odnosno tijela, ponuditi zaposleniku druge poslove za koje je on sposoban, koji,
što je više moguće, moraju odgovarati poslovima na kojima je zaposlenik
prethodno radio.

(2) Radi osiguranja takvih poslova poslodavac je dužan prilagoditi poslove
sposobnostima zaposlenika, izmijeniti raspored radnog vremena, odnosno poduzeti
sve što je u njegovoj moći da zaposleniku iz stavka 1. ovoga članka osigura
odgovarajuće poslove.

(3) Ponuda drugih poslova iz stavka 1. ovoga članka mora biti u pisanom
obliku.

#### Otkaz u slučaju smanjene radne sposobnosti ili neposredne opasnosti od nastanka invalidnosti

Članak 78.

(1) Poslodavac može otkazati zaposleniku kod kojega postoji smanjena radna
sposobnost ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, samo uz prethodnu
suglasnost zaposleničkog vijeća.

(2) Ako kod poslodavca nije utemeljeno zaposleničko vijeće, suglasnost iz
stavka 1. ovoga članka daje nadležna služba zapošljavanja.

(3) Zaposleničko vijeće, odnosno nadležna služba zapošljavanja, dat će
poslodavcu suglasnost na otkaz ugovora o radu, ako poslodavac dokaže da je
poduzeo sve što je u njegovoj moći da zaposleniku iz stavka 1. ovoga članka
osigura odgovarajuće poslove, odnosno ako dokaže da je zaposlenik odbio
raspoređivanje na poslove koji odgovaraju njegovim sposobnostima, u skladu s
nalazom i mišljenjem ovlaštene osobe, odnosno tijela.

(4) Ako zaposleničko vijeće, odnosno nadležna služba zapošljavanja uskrati
suglasnost na otkaz, suglasnost može nadomjestiti sudska ili arbitražna odluka.

#### Otpremnina u slučaju ozljede na radu ili profesionalne bolesti

Članak 79.

(1) Zaposlenik koji je pretrpio ozljedu na radu, odnosno koji je obolio od
profesionalne bolesti, a koji nakon završenoga liječenja i oporavka ne bude
vraćen na rad, ima pravo na otpremninu najmanje u dvostrukom iznosu od iznosa
koji bi mu inače pripadao.

(2) Zaposlenik koji je neopravdano odbio zaposlenje na ponuđenim mu
poslovima, nema pravo na otpremninu.

#### Prednost pri stručnom osposobljavanju i školovanju

Članak 80.

Zaposlenik koji je pretrpio ozljedu na radu ili obolio od profesionalne
bolesti, ima prednost pri stručnom osposobljavanju i školovanju koje organizira
poslodavac.

XI. PLAĆE

#### Određivanje plaće

Članak 81.

(1) Poslodavac kojeg obvezuje kolektivni ugovor ne smije zaposleniku
obračunati i isplatiti plaću u iznosu manjem od iznosa određenoga kolektivnim
ugovorom.

(2) Ako osnove i mjerila za isplatu plaće nisu uređeni kolektivnim ugovorom,
poslodavac koji zapošljava više od 20 zaposlenika dužan ih je utvrditi
pravilnikom o radu.

(3) Ako plaća nije određena na način određen u stavku 1. i 2. ovoga članka,
a ugovor o radu ne sadrži dovoljno podataka na temelju kojih bi se ona mogla
odrediti poslodavac je dužan isplatiti zaposleniku primjerenu plaću.

(4) Pod primjerenom plaćom smatra se plaća koja se redovito plaća za jednaki
rad, a ako takvu plaću nije moguće utvrditi, onda plaća koju odredi sud prema
okolnostima slučaja.

#### Jednakost plaća žena i muškaraca

Članak 82.

(1) Poslodavac je dužan isplatiti jednake plaće ženama i muškarcima za
jednaki rad i jednake vrijednosti.

(2) Odredba ugovora o radu, kolektivnog ugovora, pravilnika o radu ili
drugoga pravnog akta protivna stavku 1. ovoga članka, ništava je.

#### Isplata plaće

Članak 83.

(1) Plaća se isplaćuje nakon obavljenoga rada.

(2) Kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu određuju se razdoblja isplate
plaće.

(3) Kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu ne može se odrediti isplata
plaće u razdobljima dužim od mjesec dana.

(4) Prilikom isplate plaće poslodavac je dužan zaposleniku uručiti obračun
plaće.

#### Pravo na povećanu plaću

Članak 84.

Za otežane uvjete rada, prekovremeni i noćni rad te za rad nedjeljom,
blagdanom ili nekim drugim danom za koji je zakonom određeno da se ne radi,
zaposlenik ima pravo na povećanu plaću.

#### Naknada plaće

Članak 85.

(1) Za razdoblja u kojima ne radi zbog opravdanih razloga određenih zakonom,
drugim propisom ili kolektivnim ugovorom, zaposlenik ima pravo na naknadu
plaće.

(2) Zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu
određuje se razdoblje iz stavka 1. ovoga članka za koje se naknada isplaćuje na
teret poslodavca.

(3) Zaposlenik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme prekida rada do kojega
je došlo krivnjom poslodavca ili uslijed drugih okolnosti za koje zaposlenik
nije odgovoran.

(4) Zaposlenik koji odbije raditi jer nisu provedene propisane mjere zaštite
na radu, ima pravo na naknadu plaće, u visini kao da je radio, za vrijeme dok
se ne provedu propisane mjere zaštite na radu, ako za to vrijeme nije
raspoređen na druge odgovarajuće poslove.

(5) Ako ovim ili drugim zakonom, drugim propisom kolektivnim ugovorom,
pravilnikom o radu ili ugovorom o radu nije drukčije određeno, zaposlenik ima
pravo na naknadu plaće u visini prosječne plaće isplaćene mu u prethodna tri
mjeseca.

#### Zaštita potraživanja zaposlenika u stečajnom postupku

Članak 86.

(1) U stečajnom postupku sljedeća potraživanja zaposlenika iz radnog odnosa
imaju prednost pri naplati i namiruju se kao troškovi stečajnoga postupka:

- plaća za zadnja tri mjeseca prije otvaranja
stečaja ili prestanka ugovora o radu,

- naknada plaće za godišnji odmor na koji je
zaposlenik stekao pravo u kalendarskoj godini u kojoj je otvoren stečaj ili u
kojoj je prestao ugovor o radu te u prethodnoj godini,

- naknada plaće za posljednja tri mjeseca prije otvaranja
stečaja ili prestanka ugovora o radu,

- otpremnine, te

- naknada štete zbog pretrpljene ozljede na radu
ili profesionalne bolesti.

(2) Potraživanje plaće i naknade plaće iz stavka 1. ovoga članka, namiruju
se kao troškovi stečajnog postupka, samo do iznosa koji za određeni mjesec
odgovara iznosu dvije trećine prosječne mjesečne plaće isplaćene u Republici
Hrvatskoj.

(3) Potraživanje otpremnine iz stavka 1. ovoga članka ima u stečajnom
postupku prednost pri naplati samo do iznosa jedne trećine prosječne mjesečne
plaće isplaćene u Republici Hrvatskoj, za svaku navršenu godinu rada kod toga
poslodavca.

(4) Prosječna plaća iz stavka 2. i 3. ovoga članka utvrđuje se na temelju
posljednjih statističkih podataka objavljenih prije otvaranja stečajnog postupka.

#### Ograničenja prijeboja

Članak 87.

(1) Poslodavac ne smije bez suglasnosti zaposlenika svoje potraživanje prema
zaposleniku naplatiti uskratom isplate plaće ili nekoga njezinoga dijela,
odnosno uskratom isplate naknade plaće ili dijela naknade plaće.

(2) Zaposlenik ne može suglasnost iz stavka 1. ovoga članka dati prije
nastanka potraživanja.

#### Zaštita plaće pri prisilnom ustegnuću

Članak 88.

Najviše polovica plaće ili naknade plaće zaposlenika može se prisilno
ustegnuti radi ispunjenja obveze zakonskog uzdržavanja, a za ostale obveze može
se prisilno ustegnuti najviše jedna trećina plaće zaposlenika.

XII. IZUMI I TEHNIČKA UNAPREĐENJA
ZAPOSLENIKA

#### Izum ostvaren na radu ili u svezi s radom

Članak 89.

(1) Zaposlenik je dužan obavijestiti poslodavca o svojem izumu ostvarenom na
radu ili u svezi s radom.

(2) Podatke o izumu iz stavka 1. ovoga članka zaposlenik je dužan čuvati kao
poslovnu tajnu i ne smije ih priopćiti trećoj osobi bez odobrenja poslodavca.

(3) Izum iz stavka 1. ovoga članka pripada poslodavcu, a zaposlenik ima
pravo na nadoknadu utvrđenu kolektivnim ugovorom, ugovorom o radu ili posebnim
ugovorom.

(4) Ako nadoknada nije utvrđena na način iz stavka 3. ovoga članka, sud će
odrediti primjerenu nadoknadu.

#### Izum koji je u svezi s djelatnošću poslodavca

Članak 90.

(1) O svojem izumu koji nije ostvaren na radu ili u svezi s radom,
zaposlenik je dužan obavijestiti poslodavca, ako je izum u svezi s djelatnošću
poslodavca te mu pismeno ponuditi ustupanje prava u svezi s tim izumom.

(2) Poslodavac je dužan u roku od mjesec dana očitovati se o ponudi
zaposlenika iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Na ustupanje prava na izum iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se
način primjenjuju odredbe obveznog prava o prvokupu.

#### Tehničko unapređenje

Članak 91.

(1) Ako poslodavac prihvati primijeniti tehničko unapređenje koje je
predložio zaposlenik, dužan mu je isplatiti nadoknadu utvrđenu kolektivnim
ugovorom, ugovorom o radu ili posebnim ugovorom.

(2) Ako nadoknada nije utvrđena na način iz stavka 1. ovoga članka, sud će
odrediti primjerenu nadoknadu.

XIII. ZABRANA TAKMIČENJA ZAPOSLENIKA
S POSLODAVCEM

#### Zakonska zabrana utakmice

Članak 92.

(1) Zaposlenik ne smije bez odobrenja poslodavca, za svoj ili tuđi račun,
sklapati poslove iz djelatnosti koju obavlja poslodavac (zakonska zabrana
utakmice).

(2) Ako zaposlenik postupi protivno zabrani iz stavka 1. ovoga članka,
poslodavac može od zaposlenika tražiti naknadu pretrpljene štete ili može
tražiti da se sklopljeni posao smatra sklopljenim za njegov račun, odnosno da
mu zaposlenik preda zaradu ostvarenu iz takvoga posla ili da na njega prenese
potraživanje zarade iz takvoga posla.

(3) Pravo poslodavca iz stavka 2. ovoga članka prestaje u roku tri mjeseca
od dana kada je poslodavac saznao za sklapanje posla, a svakako nakon pet
godina od sklapanja posla.

(4) Ako je u vrijeme zasnivanja radnog odnosa poslodavac znao da se
zaposlenik bavi obavljanjem određenih poslova, a nije od njega zahtijevao da se
prestane time baviti, smatra se da je zaposleniku dao odobrenje za bavljenje
takvim poslovima.

(5) Poslodavac može odobrenje iz stavka 1., odnosno 4. ovoga članka
opozvati, poštujući pri tome propisani ili ugovoreni rok za otkaz ugovora o
radu.

#### Ugovorna zabrana utakmice

Članak 93.

(1) Poslodavac i zaposlenik mogu ugovoriti da se određeno vrijeme nakon
prestanka ugovora o radu zaposlenik ne smije zaposliti kod druge osobe koja je
u tržišnoj utakmici s poslodavcem te da ne smije za svoj račun ili za račun
treće osobe sklapati poslove kojima se takmiči s poslodavcem (ugovorna zabrana
utakmice).

(2) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka ne smije se zaključiti za razdoblje
duže od dvije godine od dana prestanka radnog odnosa.

(3) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka može biti sastavni dio ugovora o radu.

(4) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka mora se sklopiti u pisanom obliku.

(5) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka ne obvezuje zaposlenika ako njegov cilj
nije zaštita opravdanih poslovnih interesa poslodavca ili ako se njime s
obzirom na područje, vrijeme i cilj zabrane, a u odnosu na opravdane poslovne
interese poslodavca, nerazmjerno ograničava rad i napredovanje zaposlenika.

(6) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka je ništav ako ga sklopi malodobni zaposlenik
ili zaposlenik koji u vrijeme sklapanja toga ugovora prima plaću manju od
prosječne plaće u Republici Hrvatskoj.

(7) U slučaju iz stavka 6. ovoga članka na ništavost ugovorne zabrane
utakmice ne može se pozivati poslodavac.

#### Naknada plaće u slučaju ugovorne zabrane utakmice

Članak 94.

(1) Ako ovim Zakonom za određeni slučaj nije drukčije određeno, ugovorna
zabrana utakmice obvezuje zaposlenika samo ako je ugovorom poslodavac preuzeo
obvezu da će zaposleniku za vrijeme trajanja zabrane isplaćivati naknadu
najmanje u iznosu polovice prosječne plaće, isplaćene zaposleniku u tri mjeseca
prije prestanka ugovora o radu.

(2) Naknadu plaće iz stavka 1. ovoga članka poslodavac je dužan isplatiti
zaposleniku krajem svakoga kalendarskoga mjeseca.

(3) Visina naknade plaće iz stavka 1. ovoga članka usklađuje se s kretanjem
prosječne plaće u Republici Hrvatskoj.

(4) Ako je dio plaće zaposlenika namijenjen za pokriće određenih troškova u
svezi s obavljanjem rada, naknada se može razmjerno umanjiti.

#### Prestanak ugovorne zabrane utakmice

Članak 95.

(1) Ako zaposlenik raskine ugovor o radu izvanrednim otkazom stoga što je
poslodavac teško povrijedio obvezu iz ugovora o radu, ugovorna zabrana utakmice
prestaje važiti ako u roku mjesec dana od dana prestanka ugovora o radu
zaposlenik pismeno izjavi da se ne smatra vezanim tim ugovorom.

(2) Ugovorna zabrana utakmice prestaje važiti i kada poslodavac otkaže
ugovor o radu nemajući za to ovim Zakonom opravdani razlog, osim ako poslodavac
u roku petnaest dana od raskida ugovora obavijesti zaposlenika da će mu za
vrijeme trajanja ugovorne zabrane utakmice plaćati naknadu u iznosu prosječne
mjesečne plaće isplaćene zaposleniku tijekom tri mjeseca prije prestanka
ugovora o radu.

(3) Visina naknade plaće iz stavka 2. ovoga članka usklađuje se s kretanjem
prosječne plaće u Republici Hrvatskoj.

#### Odustanak od ugovorne zabrane utakmice

Članak 96.

(1) Poslodavac se može osloboditi obveze plaćanja naknade iz članka 94.
ovoga Zakona, ako pismeno obavijesti zaposlenika da odustaje od ugovorne
zabrane utakmice.

(2) Odustanak od ugovorne zabrane utakmice iz
stavka 1. ovoga članka oslobađa poslodavca obveze plaćanja naknade nakon što su
prošla tri mjeseca od dana dostave zaposleniku izjave o odustanku.

#### Ugovorna kazna

Članak 97.

(1) Ako je za slučaj nepoštivanja ugovorne zabrane utakmice predviđena samo
ugovorna kazna, poslodavac može, u skladu s općim propisima obveznoga prava,
tražiti samo isplatu te kazne, a ne i ispunjenje obveze ili naknadu veće štete.

(2) Ugovorna kazna iz stavka 1. ovoga članka može se ugovoriti i za slučaj
da poslodavac ne preuzme obvezu isplate naknade plaće za vrijeme trajanja
ugovorne zabrane utakmice.

XIV. NAKNADA ŠTETE

#### Odgovornost zaposlenika za štetu uzrokovanu poslodavcu

Članak 98.

(1) Zaposlenik koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili zbog krajnje
nepažnje uzrokuje štetu poslodavcu, dužan je štetu naknaditi.

(2) Ako štetu uzrokuje više zaposlenika, svaki zaposlenik odgovara za dio
štete koji je uzrokovao.

(3) Ako se za svakoga zaposlenika ne može utvrditi dio štete koji je on
uzrokovao, smatra se da su svi zaposlenici podjednako odgovorni i štetu
naknađuju u jednakim dijelovima.

(4) Ako je više zaposlenika uzrokovalo štetu kaznenim (krivičnim) djelom s
umišljajem, za štetu odgovaraju solidarno.

#### Unaprijed određeni iznos naknade štete

Članak 99,

(1) Ako bi utvrđivanje visine štete uzrokovalo nerazmjerne troškove, može se
unaprijed za određene štetne radnje predvidjeti iznos naknade štete.

(2) Štetne radnje i naknade iz stavka 1. ovoga članka mogu se predvidjeti
kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu.

(3) Ako je šteta uzrokovana štetnom radnjom iz stavka 2. ovoga članka, mnogo
veća od utvrđenog iznosa naknade, poslodavac može zahtijevati naknadu u visini
stvarno pretrpljene i utvrđene štete.

#### Regresna odgovornost zaposlenika

Članak 100.

Zaposlenik koji na radu ili u svezi s radom, namjerno ili zbog krajnje
nepažnje uzrokuje štetu trećoj osobi, a štetu je naknadio poslodavac, dužan je
poslodavcu naknaditi iznos naknade isplaćene trećoj osobi.

#### Smanjenje ili oslobođenje zaposlenika od dužnosti naknade štete

Članak 101.

Kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu mogu se utvrditi uvjeti i način
smanjenja ili oslobađanja zaposlenika od dužnosti naknade štete.

#### Odgovornost poslodavca za štetu uzrokovanu zaposleniku

Članak 102.

(1) Ako zaposlenik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, poslodavac je
dužan zaposleniku naknaditi štetu po općim propisima obveznoga prava.

(2) Pravo na naknadu štete iz stavka 1. ovoga članka, odnosi se i na štetu
koju je poslodavac uzrokovao zaposleniku povredom njegovih prava iz radnog
odnosa.

XV. PRESTANAK UGOVORA O RADU

#### Načini prestanka ugovora o radu

Članak 103.

Ugovor o radu prestaje:

1. smrću zaposlenika,

2. istekom vremena na koje je sklopljen ugovor o
radu na određeno vrijeme,

3. kada zaposlenik navrši 65 godina života i 20
godina staža osiguranja,

4. dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog
nesposobnosti za rad,

5. sporazumom zaposlenika i poslodavca,

6. otkazom,

7. odlukom nadležnog suda.

#### Oblik sporazuma o prestanku ugovora o radu

Članak 104.

Sporazum o prestanku ugovora o radu mora biti u pisanom obliku.

#### Otkaz ugovora o radu

Članak 105.

Poslodavac i zaposlenik mogu otkazati ugovor o radu.

#### Redoviti otkaz ugovora o radu

Članak 106.

(1) Poslodavac može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni
otkazni rok (redoviti otkaz), ako za to ima opravdani razlog, u slučaju:

- ako prestane potreba za obavljanje određenog
posla zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga (poslovno
uvjetovani otkaz),

- ako zaposlenik nije u mogućnosti uredno
izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili
sposobnosti (osobno uvjetovani otkaz), ili

- ako zaposlenik krši obveze iz radnog odnosa
(otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem zaposlenika).

(2) Poslovno i osobno uvjetovani otkaz dopušten je samo ako poslodavac ne
može zaposliti zaposlenika na nekim drugim poslovima.

(3) Pri odlučivanju o poslovno i osobno uvjetovanom otkazu, poslodavac mora
voditi računa o trajanju radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržavanja koje
terete zaposlenika.

(4) Poslovno ili osobno uvjetovani otkaz dopušten je samo ako poslodavac ne
može obrazovati ili osposobiti zaposlenika za rad na nekim drugim poslovima,
odnosno ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca
da obrazuje ili osposobi zaposlenika za rad na nekim drugim poslovima.

(5) Odredbe stavka 1. do 4. ovoga članka primjenjuju se na otkaz samo ako
poslodavac redovito zapošljava više od pet zaposlenika te ako ugovor o radu
koji se otkazuje traje duže od šest mjeseci.

(6) Ako poslodavac redovito zapošljava pet ili manje od pet zaposlenika ili
ako otkazuje ugovor o radu koji traje kraće od šest mjeseci dužan je otkazati
radni odnos uz propisani ili ugovoreni otkazni rok, osim ako otkazuje ugovor o
radu izvanrednim otkazom.

(7) Zaposlenik može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni
otkazni rok, ne navodeći za to razlog.

(8) Poslodavac koji je zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih
razloga otkazao zaposleniku, ne smije šest mjeseci na istim poslovima zaposliti
drugoga zaposlenika.

#### Izvanredni otkaz ugovora o radu

Članak 107.

(1) Poslodavac i zaposlenik imaju opravdani razlog za otkaz ugovora o radu
sklopljenog na neodređeno ili određeno vrijeme, bez obveze poštivanja
propisanog ili ugovorenog otkaznoga roka (izvanredni otkaz), ako zbog osobito
teške povrede obveze iz radnog odnosa ili zbog neke druge osobito važne
činjenice, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obiju ugovornih stranaka,
nastavak radnog odnosa nije moguć.

(2) Ugovor o radu može se izvanredno otkazati samo u roku petnaest dana od
dana saznanja za činjenicu na kojoj se izvanredni otkaz temelji.

(3) Stranka ugovora o radu koja, u slučaju iz stavka 1. ovoga članka
izvanredno otkaže ugovor o radu, ima pravo od stranke koja je kriva za otkaz
tražiti naknadu štete zbog neizvršenja ugovorom o radu preuzetih obveza.

#### Neopravdani razlozi za otkaz

Članak 108.

(1) Privremena nenazočnost na radu zbog bolesti ili ozljede nije opravdani
razlog za otkaz.

(2) Podnošenje žalbe ili tužbe, odnosno sudjelovanje u postupku protiv
poslodavca zbog povrede zakona, drugog propisa, kolektivnog ugovora ili
pravilnika o radu, odnosno obraćanje zaposlenika nadležnim tijelima izvršne
vlasti, ne predstavlja opravdani razlog za otkaz ugovora o radu.

#### Otkaz ugovora o radu sklopljenog na određeno vrijeme

Članak 109.

Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme može se redovito otkazati samo
ako je takva mogućnost otkazivanja predviđena ugovorom.

#### Postupak prije otkazivanja

Članak 110.

(1) Prije redovitog otkazivanja uvjetovanoga ponašanjem, poslodavac je dužan
zaposlenika pismeno upozoriti na obveze iz radnog odnosa i ukazati mu na
mogućnost otkaza za slučaj nastavka kršenja tih obveza.

(2) Prije redovitog ili izvanrednog otkazivanja uvjetovanoga ponašanjem ili
radom zaposlenika, poslodavac je dužan omogućiti zaposleniku da iznese svoju
obranu, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od
poslodavca da to učini.

#### Oblik, obrazloženje i dostava otkaza te tijek otkaznoga roka

Članak 111.

(1) Otkaz mora imati pisani oblik.

(2) Poslodavac mora u pisanom obliku obrazložiti otkaz.

(3) Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje.

(4) Otkazni rok počinje teći od dana dostave otkaza.

(5) Otkazni rok ne teče za vrijeme trudnoće, korištenja porodnog dopusta,
dopusta za njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju, korištenja prava na rad u
skraćenom radnom vremenu roditelja, odnosno posvojitelja,
korištenja posvojiteljskog dopusta, privremene
nesposobnosti za rad, godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, vojne službe te u
drugim slučajevima opravdane nenazočnosti zaposlenika na radu, određenim ovim
ili drugim zakonom.

#### Teret dokazivanja

Članak 112.

(1) Ako poslodavac otkazuje ugovor o radu, a za valjanost otkaza se ovim
Zakonom traži postojanje opravdanoga razloga, on mora dokazati postojanje
opravdanoga razloga za otkaz.

(2) Zaposlenik je dužan dokazati postojanje opravdanog razloga za otkaz,
samo ako ugovor o radu otkazuje izvanrednim otkazom.

#### Najmanje trajanje otkaznog roka

Članak 113.

(1) U slučaju redovitog otkaza, otkazni rok je najmanje:

- dva tjedna, ako je zaposlenik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno manje od godinu dana,

- mjesec dana, ako je zaposlenik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno godinu dana,

- dva mjeseca, ako je zaposlenik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

- tri mjeseca, ako je zaposlenik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno pet godina,

- četiri mjeseca, ako je zaposlenik u radnom
odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno deset godina,

- pet mjeseci, ako je zaposlenik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno petnaest godina,

- šest mjeseci, ako je zaposlenik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

(2) Ako zaposlenik na zahtjev poslodavca prestane raditi prije isteka
propisanog ili ugovorenoga otkaznog roka, poslodavac mu je dužan isplatiti
naknadu plaće i priznati sva ostala prava kao da je radio do isteka otkaznoga
roka.

(3) Za vrijeme otkaznog roka zaposlenik ima pravo uz naknadu plaće
odsustvovati s rada najmanje četiri sata tjedno radi traženja novog zaposlenja.

(4) Kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu može se odrediti kraći otkazni
rok za zaposlenika nego za poslodavca, od roka određenog u stavku 1. ovoga
članka, za slučaj kada zaposlenik otkazuje ugovor o radu.

(5) Ako zaposlenik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok ne može biti duži od
mjesec dana, ako on za to ima osobito važan razlog.

#### Otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora

Članak 114.

(1) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na otkaz, primjenjuju se i na slučaj
kada poslodavac otkaže ugovor i istovremeno predloži zaposleniku sklapanje
ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima (otkaz s ponudom izmijenjenog
ugovora).

(2) Ako u slučaju iz stavka 1. ovoga članka zaposlenik prihvati ponudu
poslodavca, pridržava pravo pred nadležnim sudom osporavati dopuštenost takve
izmjene ugovora.

#### Vraćanje zaposlenika na posao u slučaju nedopuštenog otkaza

Članak 115.

(1) Ako sud utvrdi da otkaz poslodavca nije dopušten i da radni odnos nije
prestao, naredit će se vraćanje zaposlenika na posao.

(2) Zaposlenik koji osporava dopuštenost otkaza može tražiti da sud
privremeno, do okončanja spora, naredi njegovo vraćanje na posao.

#### Sudski raskid ugovora o radu

Članak 116.

(1) Ako sud utvrdi da otkaz poslodavca nije dopušten, a zaposleniku nije
prihvatljivo nastaviti radni odnos, sud će na zahtjev zaposlenika odrediti dan
prestanka radnog odnosa i dosuditi mu naknadu štete u iznosu najmanje tri, a
najviše 18 prosječnih mjesečnih plaća toga zaposlenika isplaćenih u prethodna
tri mjeseca, ovisno o trajanju radnoga odnosa, starosti te obvezama uzdržavanja
koje terete zaposlenika.

(2) Odluku iz stavka 1. ovoga članka sud može donijeti i na zahtjev
poslodavca ako postoje okolnosti koje opravdano ukazuju da nastavak radnog
odnosa, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obiju ugovornih stranaka, nije
moguć.

(3) Poslodavac i zaposlenik mogu zahtjev za prestanak ugovora o radu na
način iz stavka 1. i 2. ovoga članka podnijeti do okončanja glavne rasprave
pred sudom prvog stupnja.

#### Savjetovanje zaposleničkoga vijeća o otkazu

Članak 117.

Namjeru da otkaže određeni ugovor o radu poslodavac je dužan priopćiti
zaposleničkom vijeću te je dužan o toj odluci savjetovati se sa zaposleničkim
vijećem, u slučaju, na način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.

#### Otpremnina

Članak 118.

(1) Zaposlenik koji je stranka ugovora o radu
sklopljenoga na neodređeno vrijeme, a kojem poslodavac otkazuje nakon dvije
godine neprekidnoga rada, osim ako se otkazuje iz razloga uvjetovanih
ponašanjem zaposlenika, ima pravo na otpremninu u iznosu koji se određuje s
obzirom na dužinu prethodnoga neprekidnoga trajanja radnog odnosa s tim
poslodavcem.

(2) Otpremnina se ne smije ugovoriti, odnosno
odrediti u iznosu manjem od jedne polovine prosječne mjesečne plaće, isplaćene
zaposleniku u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu
godinu rada kod toga poslodavca.

#### Program zbrinjavanja viška zaposlenika

Članak 119.

(1) Poslodavac koji zapošljava više od 20
zaposlenika, a koji u razdoblju od šest mjeseci namjerava zbog gospodarskih,
tehničkih ili organizacijskih razloga otkazati više od 10 posto ugovora o radu,
a najmanje petorici kod njega zaposlenih zaposlenika, dužan je izraditi program
zbrinjavanja viška zaposlenika.

(2) Program iz stavka 1. ovoga članka u svakom
slučaju mora izraditi poslodavac koji u razdoblju od mjesec dana namjerava zbog
gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga otkazati više od 20 ugovora
o radu.

(3) Pri izradi programa iz stavka 1. i 2. ovoga članka, poslodavac je dužan
na način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom, savjetovati se sa
zaposleničkim vijećem.

(4) Poslodavac je dužan zaposleničkom vijeću, pravovremeno dostaviti u pisanom
obliku odgovarajuće

podatke, uključujući i razloge za namjeravane
otkaze, o broju i vrsti zaposlenika koji će vjerojatno biti obuhvaćeni te o
roku u kojem namjerava otkazati ugovore o radu.

(5) Prilikom utvrđivanja programa iz stavka 1. i 2. ovoga članka, poslodavac
je dužan izjasniti se o mišljenjima i prijedlozima zaposleničkoga vijeća, u
svezi s mjerama koje treba poduzeti da bi se spriječili ili na najmanju mjeru
ograničili očekivani otkazi ugovora o radu te o mjerama ublažavanja štetnih
posljedica otkaza ugovora o radu.

(6) Ako kod poslodavca nije utemeljeno zaposleničko vijeće, poslodavac je
dužan pri izradi programa zbrinjavanja viška zaposlenika savjetovati se s
nadležnom službom zapošljavanja, na način i pod uvjetima propisanim stavkom 4.
i 5. ovoga članka.

#### Obvezni sadržaj programa zbrinjavanja viška zaposlenika

Članak 120.

(1) Program zbrinjavanja viška zaposlenika mora sadržavati:

- razloge nastanka viška zaposlenika,

- mogućnost promjena u tehnologiji i organizaciji
rada s ciljem zbrinjavanja viška zaposlenika,

- mogućnost zapošljavanja zaposlenika na druge
poslove,

- mogućnost pronalaženja zaposlenja kod drugoga
poslodavca,

- mogućnost prekvalifikacije ili dokvalifikacije
zaposlenika,

- mogućnost skraćivanja radnoga vremena.

(2) Ukoliko mjerama iz stavka 1. ovoga članka nije moguće zaposlenicima
osigurati zaposlenje, može im se, pod uvjetima i na način propisan ovim
Zakonom, otkazati ugovor o radu.

(3) Poslodavac je dužan o programu zbrinjavanja viška zaposlenika
obavijestiti zaposlenike i nadležnu službu zapošljavanja.

(4) Obavijest iz stavka 3. ovoga članka mora se u pisanom obliku dostaviti
najkasnije osam dana nakon donošenja programa.

(5) Poslodavac ne smije otkazati zaposleniku prije nego što program
zbrinjavanja viška zaposlenika dostavi nadležnoj službi zapošljavanja i prije
nego što prođe osam dana, za koje vrijeme je ta služba dužna očitovati se o tom
programu.

(6) Ako ima za to važne gospodarske ili socijalne razloge, nadležna služba
zapošljavanja može odgoditi primjenu programa iz stavka 1. ovoga članka, u
cijelosti ili pojedinih njegovih dijelova, za najduže tri mjeseca.

#### Posebna prava zaposlenika upućenih na rad u inozemstvo

Članak 121.

(1) Poslodavac koji uputi zaposlenika na rad u inozemstvo, u trgovačko društvo
ili drugo poduzeće u vlasništvu toga poslodavca, dužan je zaposleniku, ako
ugovor o radu koji je taj zaposlenik sklopio s inozemnim trgovačkim društvom
ili poduzećem prestane, osim ako se radi o otkazu uvjetovanom ponašanjem
zaposlenika, naknaditi troškove preseljenja i osigurati mu odgovarajuće
zaposlenje u zemlji.

(2) Razdoblje koje je zaposlenik iz stavka 1. ovoga članka proveo na radu u
inozemstvu, ubraja se pri određivanju otkaznoga roka i otpremnine u razdoblje
neprekinutoga trajanja radnog odnosa s poslodavcem.

#### Vraćanje isprava i izdavanje potvrde o zaposlenju

Članak 122.

(1) Nakon prestanka radnog odnosa poslodavac je dužan zaposleniku vratiti
sve njegove isprave, te mu na njegov zahtjev izdati potvrdu o vrsti poslova koje
je obavljao i trajanju radnog odnosa.

(2) Osim podataka iz stavka 1. ovoga članka u potvrdi se ne smije ništa
naznačiti što bi zaposleniku otežalo sklapanje novog ugovora o radu.

XVI. PRAVILNICI O RADU

#### Obveza donošenja pravilnika o radu

Članak 123.

(1) Poslodavac koji zapošljava više od 20 zaposlenika dužan je donijeti i
objaviti pravilnik o radu kojim se uređuju plaće, organizacija rada i druga
pitanja važna za zaposlenike zaposlene kod toga poslodavca, ako ta pitanja nisu
uređena kolektivnim ugovorom.

(2) Posebni pravilnici o radu mogu se donijeti za pojedine odjele trgovačkog
društva, poduzeća, odnosno ustanove ili pojedine skupine zaposlenika.

(3) Ministar nadležan za rad može, uz prethodno pribavljeno mišljenje
sindikata i udruga poslodavaca, pravilnikom propisati koja pitanja poslodavac
mora urediti pravilnikom iz stavka 1. ovoga članka.

#### Postupak donošenja pravilnika o radu

Članak 124.

(1) O donošenju pravilnika o radu poslodavac se mora savjetovati sa
zaposleničkim vijećem, u slučaju, na način i pod uvjetima propisanim ovim
Zakonom.

(2) U pravilniku iz stavka 1. ovoga članka mora se naznačiti dan stupanja na
snagu.

(3) Pravilnik iz stavka 1. ovoga članka ne može stupiti na snagu prije
osmoga dana od dana objave.

(4) Ministar nadležan za rad pravilnikom će propisati način objave
pravilnika iz stavka 1. ovoga članka.

(5) Pravilnik o radu mijenja se i dopunjuje na način propisan ovim Zakonom
za njegovo donošenje.

(6) Zaposleničko vijeće može od nadležnog suda tražiti da nezakoniti pravilnik
o radu ili neke njegove odredbe oglasi nevažećima.

(7) Ako kod poslodavca nije utemeljeno zaposleničko vijeće, pravo iz stavka
6. ovoga članka ima sindikalni povjerenik.

XVII. OSTVARIVANJE PRAVA I OBVEZA IZ
RADNOG ODNOSA

#### Osobe ovlaštene za odlučivanje o pravima i obvezama iz radnog odnosa

Članak 125.

(1) Poslodavac koji je fizička osoba može pisanom punomoći ovlastiti drugu
poslovno sposobnu punoljetnu osobu da ga zastupa u ostvarivanju prava i obveza
iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom.

(2) Ako je poslodavac pravna osoba, onda ovlaštenja iz stavka 1. ovoga
članka ima direktor ili drugo tijelo za to ovlašteno statutom, ugovorom ili
izjavom o osnivanju ili drugim pravilima pravne osobe.

(3) Tijelo iz stavka 2. ovoga članka može svoja ovlaštenja pisanom punomoći
prenijeti na drugu poslovno sposobnu punoljetnu osobu.

#### Sudska zaštita prava iz radnog odnosa

Članak 126.

(1) Zaposlenik koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz
radnog odnosa može u roku petnaest dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno
njegovo pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od
poslodavca ostvarenje toga prava.

(2) Ako poslodavac u roku petnaest dana od dostave zahtjeva zaposlenika iz
stavka 1. ovoga članka ne udovolji tom zahtjevu, zaposlenik može u daljnjem
roku od petnaest dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim
sudom.

(3) Ako je zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o
radu predviđen postupak mirnoga rješavanja nastaloga spora, rok od petnaest
dana za podnošenje zahtjeva sudu teče od dana okončanja toga postupka.

(4) Propust zaposlenika da zahtijeva naknadu štete ili drugo novčano
potraživanje iz radnog odnosa, u rokovima iz stavka 1. do 3. ovoga članka, ne
može imati za posljedicu gubitak prava na ta potraživanja.

#### Sudska nadležnost

Članak 127.

Ako ovim ili drugim zakonom nije drukčije određeno, nadležni sud u smislu
odredbi ovoga Zakona je sud nadležan za radne sporove.

#### Arbitraža

Članak 128.

(1) Rješavanje radnog spora stranke radnog odnosa mogu sporazumno povjeriti
arbitraži.

(2) Kolektivnim ugovorom može se urediti sastav, postupak i druga pitanja
važna za rad arbitraže.

#### Prenošenje ugovora na novoga poslodavca

Članak 129.

(1) Ako se promijeni osoba ili pravni položaj poslodavca, npr. zbog nasljeđivanja, prodaje, spajanja, pripajanja,
podjele, promjene oblika trgovačkoga društva i sl.,
svi ugovori o rada prenose se na novoga poslodavca.

(2) Osobu koja promjenom pravnog položaja, oblika organiziranja ili na drugi
sličan način, zlonamjerno izbjegava ispuniti svoje obveze prema zaposleniku,
nadležni sud će je obvezati na ispunjenje takve obveze i u slučaju da ugovor o
radu nije sklopljen s tom osobom.

#### Pretpostavka suglasnosti s odlukom poslodavca

Članak 130.

(1) Ako je poslodavac dužan pribaviti suglasnost zaposleničkoga vijeća,
sindikata, inspektora rada ili službe zapošljavanja za svoju odluku,
zaposleničko vijeće, sindikat, inspektor rada, odnosno služba zapošljavanja,
dužna je u roku petnaest dana od dostave zahtjeva poslodavca očitovati se o
davanju ili uskrati te suglasnosti, ako ovim Zakonom za određeni slučaj nije
drukčije određeno.

(2) Ako u roku iz stavka 1. ovoga članka zaposleničko vijeće, sindikat,
inspektor rada, odnosno služba zapošljavanja, ne dostave poslodavcu svoje
očitovanje o davanju ili uskrati suglasnosti, smatra se da su suglasni s
odlukom poslodavca.

#### Zastara potraživanja iz radnog odnosa

Članak 131.

Ako ovim ili drugim zakonom nije drukčije određeno, potraživanje iz radnog
odnosa zastarijeva za tri godine.

XVIII. SUDJELOVANJE ZAPOSLENIKA U
ODLUČIVANJU

#### Pravo na sudjelovanje u odlučivanju

Članak 132.

Zaposlenici zaposleni kod poslodavca, koji redovito zapošljava najmanje 20
zaposlenika, osim zaposlenika zaposlenih u tijelima državne uprave, imaju pravo
sudjelovati u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim gospodarskim i
socijalnim pravima i interesima, na način i pod uvjetima propisanim ovim
Zakonom.

#### Pravo na izbor zaposleničkoga vijeća

Članak 133.

(1) Zaposlenici imaju pravo izabrati na slobodnim i neposrednim izborima,
tajnim glasovanjem, jednog ili više svojih predstavnika (u daljnjem tekstu:
zaposleničko vijeće) koji će ih zastupati kod poslodavca u zaštiti i promicanju
njihovih prava i interesa.

(2) Postupak utemeljenja zaposleničkog vijeća pokreće se na prijedlog
sindikata ili najmanje 10 posto zaposlenika zaposlenih kod određenog
poslodavca.

#### Broj članova zaposleničkoga vijeća

Članak 134.

(1) Broj članova zaposleničkog vijeća utvrđuje se prema broju zaposlenika
zaposlenih kod određenog poslodavca i to kako slijedi:

- do 75 zaposlenika 1 predstavnik,

- od 76 do 250 zaposlenika 3 predstavnika,

- od 251 do 500 zaposlenika 5 predstavnika,

- od 501 do 750 zaposlenika 7 predstavnika,

- od 751 do 1000 zaposlenika 9 predstavnika.

(2) Za svakih sljedećih započetih tisuću zaposlenika, povećava se broj
članova zaposleničkoga vijeća za dva.

(3) Pri izboru članova zaposleničkog vijeća potrebno je voditi računa o
ravnomjernoj zastupljenosti svih organizacijskih jedinica i skupina zaposlenih
(po spolu, dobi, stručnoj spremi, poslovima na kojima rade i slično).

#### Glavno zaposleničko vijeće

Članak 135.

(1) Ako je poslovanje poslodavca organizirano u više organizacijskih
jedinica, može se organizirati više zaposleničkih vijeća koja omogućuju
odgovarajuće sudjelovanje zaposlenika u odlučivanju.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka organizira se Glavno zaposleničko
vijeće sastavljeno od predstavnika zaposleničkih vijeća organizacijskih
jedinica.

(3) Sporazumom između poslodavca i zaposleničkih vijeća uređuje se sastav,
ovlaštenja i druga pitanja važna za rad Glavnog zaposleničkog vijeća.

#### Izborno razdoblje

Članak 136.

(1) Zaposleničko vijeće se bira na izborno razdoblje od tri godine.

(2) Izbori se redovito održavaju u ožujku.

#### Biračko pravo

Članak 137.

(1) Pravo da biraju i da budu birani imaju svi zaposlenici zaposleni kod
određenoga poslodavca.

(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka nemaju članovi upravnih i nadzornih
tijela i članovi njihovih porodica te zaposlenici ovlašteni da zastupaju
poslodavca u odnosu na treće osobe ili u odnosu na kod njega zaposlene
zaposlenike.

(3) Izborni odbor utvrđuje listu zaposlenika koji imaju biračko pravo.

#### Liste kandidata

Članak 138.

(1) Liste kandidata za izbor predstavnika zaposlenika mogu predložiti
sindikati koji imaju svoje članove zaposlene kod određenoga poslodavca ili
skupina zaposlenika koju podržava najmanje 10 posto zaposlenika zaposlenih kod
određenoga poslodavca.

(2) Ako se bira jedan predstavnik, mora se predložiti i najmanje jedan
zamjenik, a ako se bira tri ili više predstavnika, mora se predložiti i
najmanje tri zamjenika, da bi zaposleničko vijeće, ako bi nekom od izabranih
kandidata prestao mandat, uvijek bilo u punom broju.

(3) Svaka lista kandidata mora imati onoliki broj kandidata koliko se bira.

#### Izborni odbor

Članak 139.

(1) Za provođenje izbora utemeljuje se izborni odbor.

(2) Izborni odbor ima najmanje tri člana.

(3) Izborni odbor ima neparni broj članova.

(4) U izborni odbor svaki sindikat i svaka skupina zaposlenika koja je
podnijela kandidatsku listu daje jednoga svojeg
predstavnika.

(5) Član izbornog odbora ne može biti zaposlenik koji je kandidat za člana
zaposleničkog vijeća.

(6) Zaposleničko vijeće imenuje izborni odbor prilikom raspisivanja izbora.

(7) Ako kod poslodavca nema zaposleničkog vijeća, izborni odbor imenuje se
na skupu zaposlenika.

#### Rad izbornog odbora

Članak 140.

(1) Izborni odbor provodi i nadzire glasovanje.

(2) Izborni se odbor brine o zakonitosti izbora i objavljuje rezultate
izbora.

(3) O radu izbornog odbora vodi se zapisnik koji se javno objavljuje nakon
provedenih izbora.

(4) Izborni odbor odlučuje običnom većinom.

#### Provođenje izbora

Članak 141.

(1) Nitko ne smije ometati izbore, niti utjecati na slobodu izbora članova
zaposleničkog vijeća.

(2) Postupanje protivno stavku 1. ovoga članka može imati za posljedicu
ništavost izbora.

(3) Zaposleničko vijeće, izborni odbor, poslodavac, sindikat koji je
predložio kandidata ili kandidat, može od nadležnog suda zahtijevati da u
slučaju teškog kršenja odredbe stavka 1. ovoga članka, koja je utjecala na
rezultate izbora, poništi provedene izbore.

(4) Izbori su valjani ako je glasovala najmanje jedna trećina zaposlenika s
pravom glasa.

(5) Troškove provođenja izbora snosi poslodavac.

#### Utvrđivanje rezultata izbora

Članak 142.

(1) Ako se bira jedan predstavnik, izabran je onaj kandidat koji je dobio
najveći broj glasova zaposlenika koji su glasovali.

(2) Ako u slučaju iz stavka 1. ovoga članka dva ili više kandidata dobiju
isti broj glasova, izabran je kandidat koji je duže neprekidno zaposlen kod
poslodavca.

(3) U slučaju da se bira tri ili više predstavnika, broj predstavnika koji
je izabran sa svake liste utvrđuje se na sljedeći način:

Ukupan broj glasova koje je dobila svaka lista (biračka masa liste) dijeli
se s brojevima od 1 do, zaključno broja predstavnika koji se bira. Svi tako
dobiveni rezultati redaju se od najvećeg do najmanjeg, a rezultat koji po redu
odgovara broju predstavnika koji se bira, je zajednički djelitelj. Svaka lista
dobit će onoliko mjesta koliko puta ukupni broj njezinih dobivenih glasova
(biračka masa liste) sadrži cijeli broj zajedničkog djelitelja. Ako su glasovi
tako podijeljeni da se ne može utvrditi koja bi između dviju ili više lista
dobila koje mjesto, ono će pripasti onoj listi koja je dobila više glasova.

(4) Lista koja na izborima dobije manje od pet posto glasova zaposlenika
koji su glasovali, ne sudjeluje u diobi predstavničkih mjesta.

(5) U slučaju iz stavka 3. ovoga članka, sa svake liste izabrani su
kandidati od rednoga broja 1. pa do rednoga broja koliko je određena lista
dobila mjesta.

(6) Zamjenici predstavnika sa svake liste su kandidati koji nisu izabrani,
po redu od prvoga neizabranoga, pa najviše do broja koliko je određena lista
dobila predstavničkih mjesta, a nakon što se iscrpi lista kandidata, zamjenici
su osobe s liste zamjenika kandidata.

#### Temeljna ovlaštenja zaposleničkoga vijeća

Članak 143.

(1) Zaposleničko vijeće štiti i promiče interese zaposlenika zaposlenih kod
određenoga poslodavca, savjetovanjem ili pregovorima s poslodavcem ili od njega
opunomoćenom osobom, o pitanjima važnima za položaj zaposlenika.

(2) Zaposleničko vijeće pazi na poštivanje ovoga Zakona, kolektivnih ugovora
te drugih propisa koji su doneseni u korist zaposlenika.

(3) Zaposleničko vijećc pazi da li poslodavac
uredno i točno ispunjava obveze glede naplale i
uplaćivanja doprinosa za socijalno osiguranje te u tu svrhu ima pravo uvida u
odgovarajuću dokumentaciju.

(4) Zaposleničko vijeće ne smije sudjelovati u pripremanju ili ostvarenju
štrajka, isključenja s rada ili druge industrijske akcije, niti se smije na
bilo koji način miješati u kolektivni radni spor koji može dovesti do takve
akcije.

#### Obveza obavješćivanja

Članak 144.

Poslodavac je dužan najmanje svaka tri mjeseca obavijestiti zaposleničko
vijeće o:

- stanju i rezultatima poslovanja,

- razvojnim planovima i njihovom utjecaju na
gospodarski i socijalni položaj zaposlenika,

- o kretanju i promjenama u plaćama,

- o zaštiti i sigurnosti na radu i mjerama za
poboljšanje uvjeta rada,

- o drugim pitanjima osobito važnim za
gospodarski i socijalni položaj zaposlenika.

#### Obveza savjetovanja prije donošenja odluke

Članak 145.

(1) Prije donošenja odluke važne za položaj zaposlenika, poslodavac se mora
sa zaposleničkim vijećem savjetovati o namjeravanoj
odluci te mora zaposleničkom vijeću priopćiti podatke važne za donošenje odluke
i sagledavanje njezina utjecaja na položaj zaposlenika.

(2) Važnim odlukama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se osobito odluke o:

- donošenju pravilnika o radu,

- planu zapošljavanja, premještaju i otkazu,

- mjerama u svezi sa zaštitom zdravlja i
sigurnosti na radu,

- uvođenju nove tehnologije te promjene u
organizaciji i načinu rada,

- planu godišnjih odmora,

- rasporedu radnog vremena,

- noćnom radu,

- nadoknadama za izume i tehničko unapređenje,

- donošenju programa zbrinjavanja viška
zaposlenika te sve druge odluke za koje je ovim Zakonom ili kolektivnim
ugovorom propisano sudjelovanje zaposleničkog vijeća u njihovu donošenju.

(3) Podaci o namjeravanoj odluci moraju se
dostaviti zaposleničkom vijeću potpuno i pravovremeno, tako da mu se omogući da
dade primjedbe i prijedloge, kako bi rezultati rasprave stvarno mogli utjecati
na donošenje odluke.

(4) Ako sporazumom poslodavca sa zaposleničkim vijećem nije drukčije
određeno, zaposleničko vijeće je dužno u roku od osam dana, a u slučaju
izvanrednog otkaza u roku od tri dana, dostaviti svoje očitovanje o namjeravanoj odluci poslodavcu.

(5) Ako se zaposleničko vijeće u roku iz stavka 4. ovoga članka ne očituje o
namjeravanoj odluci, smatra se da nema primjedbi i
prijedloga.

(6) Zaposleničko vijeće se može protiviti otkazu ako poslodavac nema
opravdani razlog za otkaz ili ako nije proveden postupak otkazivanja predviđen
ovim Zakonom.

(7) Zaposleničko vijeće mora obrazložiti svoje protivljenje odluci
poslodavca.

(8) Ako se zaposleničko vijeće protivi izvanrednom otkazu a zaposlenik u
sudskom sporu osporava dopuštenost otkaza i za traži od poslodavca da ga zadrži
na radu, poslodavac je dužan zadržati ga na radu do okončanja sudskog spora.

(9) Ako je protivljenje zaposleničkog vijeća izvanrednom otkazu očito
neutemeljeno na odredbama ovoga Zakona, poslodavac može od suda tražiti da ga
privremeno, do okončanja sudskog spora, oslobodi obveze zadržavanja zaposlenika
na radu isplate naknade plaće.

(10) Ako poslodavac izvanredno otkazuje radni odnos zbog osobito teške
povrede obveze iz radnog odnosa, može zaposlenika privremeno udaljiti s posla
do okončanja sudskog spora dopuštenosti otkaza, uz obvezu isplate mjesečne
naknade plaće u visini polovice prosječne plaće isplaćene tom zaposleniku
prethodna tri mjeseca.

(11) Odluka poslodavca donesena protivno odredbama ovoga Zakona o obvezi
savjetovanja sa zaposleničkim vijeće nevažeća je.

#### Suodlučivanje

Članak 146.

(1) Poslodavac može samo uz prethodnu suglasnost zaposleničkog vijeća
donijeti odluku o:

- otkazu članu zaposleničkog vijeća,

- otkazu kandidatu za člana zaposleničkog vijeća
koji nisu izabrani te članu izbornog odbora za razdoblje od tri mjeseca nakon
ustanovljenja izbornih rezultata,

- otkazu zaposleniku kod kojega postoji smanjena
radna sposobnost ili neposredna opasnost od invalidnosti,

- otkazu zaposleniku starijem od šezdeset godina
(muškarac), odnosno pedeset pet godina života (žena),

- prikupljanju, obrađivanju, korištenju i
dostavljanju trećim osobama podataka o zaposleniku,

- imenovanju osobe koja je ovlaštena nadzirati da
li osobni podaci zaposlenika prikupljaju obrađuju, koriste i dostavljaju trećim
osobama u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Ako se zaposleničko vijeće u roku od osam dana ne izjasni o davanju ili
uskrati suglasnosti, smatra se da je suglasno odlukom poslodavca.

(3) Ako zaposleničko vijeće uskrati suglasnost na otkaz, suglasnost može
nadomjestiti sudska ili arbitražna odluka.

(4) Sporazumom poslodavca sa zaposleničkim vijećem mogu se utvrditi i druga
pitanja u kojima poslodavac može donijeti odluku samo uz prethodnu suglasnost
zaposleničkog vijeća.

#### Obveza obavješćivanja zaposlenika

Članak 147.

Zaposleničko vijeće obvezno je redovito obavješćivati poslenike o svome radu
te primati poticaje i prijedloge zaposlenika.

#### Odnos sa sindikatom

Članak 148.

(1) Zaposleničko vijeće, u svrhu zaštite i promicanja prava i interesa
zaposlenika, u punom povjerenju surađuje sa svim sindikatima koji imaju svoje
članove zaposlene kod određenoga poslodavca.

(2) Član zaposleničkog vijeća može nesmetano nastaviti rad u sindikatu.

(3) Ako kod poslodavca nije utemeljeno zaposleničko vijeće, sindikalni
povjerenik ima prava iz članka 144. do 146., iz članka 152. stavka 1. do 5. i
stavka 8., kao i obveze iz članka 154. i 155. ovoga Zakona.

(4) Ako kod poslodavca djeluje više sindikata, a sindikati se ne sporazumiju
o sindikalnom povjereniku koji će imati prava i obveze iz stavka 3. ovoga
članka, spor će se riješiti odgovarajućom primjenom odredbi ovoga Zakona o
ovlaštenju sindikata za sklapanje kolektivnih ugovora.

#### Rad zaposleničkog vijeća

Članak 149.

(1) Ako zaposleničko vijeće ima tri ili više člana, ono radi na sjednicama.

(2) Zaposleničko vijeće donosi poslovnik o svojem radu.

(3) Sjednicama zaposleničkog vijeća mogu biti nazočni predstavnici sindikata
koji imaju članove zaposlene kod poslodavca, bez prava sudjelovanja u
odlučivanju.

(4) Zaposleničko vijeće može zatražiti mišljenje stručnjaka o pitanjima iz
svojeg djelokruga.

(5) Troškovi stručnog savjetovanja iz stavka 4. ovoga članka terete
poslodavca, u skladu sa sporazumom sklopljenim između poslodavaca i
zaposleničkog vijeća.

#### Skupovi zaposlenika

Članak 150.

(1) S ciljem sveobuhvatnog obavješćivanja i rasprave o stanju i razvoju
trgovačkog društva, odnosno ustanove, odnosno drugog oblika organiziranja
poslodavca, te o radu zaposleničkog vijeća, moraju se dva puta godišnje, u
podjednakim vremenskim razmacima, održati skupovi zaposlenika zaposlenih kod
određenoga poslodavca.

(2) Ako veličina trgovačkog društva, ustanove, odnosno drugog oblika
organiziranja poslodavca ili druge posebnosti to zahtijevaju, skupovi iz stavka
1. ovoga članka mogu se održati po odjelima ili drugim organizacijskim
jedinicama.

#### Nastupanje pred sudom

Članak 151.

(1) Zaposleničko vijeće može tužiti ili biti tuženo samo na temelju
ovlaštenja, odnosno obveza utvrđenih ovim ili drugim zakonom, drugim propisom
ili kolektivnim ugovorom.

(2) Zaposleničko vijeće ne može imati vlastitu imovinu.

(3) Zaposleničko vijeće, a niti njegovi članovi, ne odgovaraju
građansko-pravno za odluke koje ono donosi.

#### Uvjeti za rad zaposleničkog vijeća

Članak 152.

(1) Zaposleničko vijeće zasjeda i na drugi način obavlja svoje poslove u
radno vrijeme.

(2) Za rad u zaposleničkom vijeću svaki član ima pravo na naknadu plaće za
šest radnih sati tjedno.

(3) Članovi zaposleničkog vijeća mogu jedan drugome ustupati radne sate iz
stavka 2. ovoga članka.

(4) Ako broj raspoloživih radnih sati to dozvoljava poslovi predsjednika ili
člana zaposleničkog vijeća mogu se obavljati u punom radnom vremenu.

(5) Poslodavac mora zaposleničkom vijeću osigurati potreban prostor, osoblje,
sredstva i druge uvjete za rad.

(6) Poslodavac mora članovima zaposleničkog vijeća omogućiti osposobljavanje
za rad u zaposleničkom vijeću.

(7) Na teret poslodavca padaju i drugi troškovi koji prema ovom Zakonu,
drugom propisu ili kolektivnom ugovoru nastanu djelatnošću zaposleničkog
vijeća.

(8) Predsjednik ili član zaposleničkog vijeća koji je poslove za
zaposleničko vijeće obavljao u punom radnom vremenu, nakon prestanka obavljanja
tih poslova raspoređuje se na poslove na kojima je prethodno radio, a ako je
prestala potreba za obavljanje tih poslova, rasporedit će se na druge
odgovarajuće poslove.

(9) Sporazumom između poslodavca i zaposleničkog vijeća pobliže se uređuju
uvjeti za rad zaposleničkog vijeća.

#### Zabrana nejednakoga postupanja prema članovima zaposleničkog vijeća

Članak 153.

Poslodavac ne smije članove zaposleničkog vijeća povlašćivati, a niti
stavljati u nepovoljniji položaj od drugih zaposlenika.

#### Zabrana nejednakoga postupanja zaposleničkog vijeća prema zaposlenicima

Članak 154.

U svojoj djelatnosti zaposleničko vijeće ne smije ni pojedinačnoga
zaposlenika niti određenu skupinu zaposlenika povlašćivati, a niti stavljati u
nepovoljniji položaj od drugih zaposlenika.

#### Čuvanje poslovne tajne

Članak 155.

(1) Član zaposleničkog vijeća dužan je čuvati poslovnu tajnu koju je saznao
u obavljanju ovlaštenja danih mu ovim Zakonom.

(2) Obveza iz stavka 1. ovoga članka postoji i nakon isteka izbornoga
razdoblja.

#### Sporazum zaposleničkoga vijeća s poslodavcem

Članak 156.

(1) Zaposleničko vijeće može s poslodavcem sklopiti pisani sporazum koji
može sadržavati pravna pravila kojima se uređuju pitanja iz radnog odnosa.

(2) Sporazum iz stavka 1. ovoga članka primjenjuje se neposredno i obvezno
na sve zaposlenike zaposlene kod poslodavca koji je sklopio sporazum.

(3) Sporazumom iz stavka 1. ovoga članka ne smiju se urediti pitanja plaća,
trajanja radnoga vremena te druga pitanja koja se redovito uređuju kolektivnim
ugovorima, osim ako stranke kolektivnog ugovora na to ovlaste stranke toga
sporazuma.

#### Povećanje broja i ovlaštenja zaposleničkoga vijeća

Članak 157.

(1) Sporazumom zaposleničkog vijeća s poslodavcem može se povećati broj
članova zaposleničkog vijeća preko broja određenog ovim Zakonom, a može se
povećati i opseg oslobođenja članova zaposleničkog vijeća od obveze rada, uz
naknadu plaće.

(2) Sporazumom zaposleničkog vijeća s poslodavcem ili kolektivnim ugovorom
mogu se proširiti ovlaštenja zaposleničkog vijeća.

#### Raspuštanje zaposleničkog vijeća i isključenje njegova člana

Članak 158.

Ako zaposleničko vijeće ili neki njegov član teško krši obveze dane mu ovim
Zakonom, drugim propisom ili kolektivnim ugovorom, sindikati koji imaju svoje
članove zaposlene kod određenoga poslodavca, mogu zatražiti od nadležnog suda
da raspusti zaposleničko vijeće ili da isključi određenoga člana, a isto može
zatražiti i najmanje 25 posto zaposlenih ili poslodavac.

XIX. SINDIKATI I UDRUGE POSLODAVACA

I. OPĆE ODREDBE O UDRUGAMA

#### Pravo na udruživanje

Članak 159.

(1) Zaposlenici imaju pravo, bez bilo kakve razlike, po svojem slobodnom
izboru, utemeljiti sindikat te se u njega učlaniti, uz uvjete koji mogu biti
propisani samo statutom ili pravilima toga sindikata.

(2) Poslodavci imaju pravo, bez bilo kakve razlike, po svojem slobodnom
izboru, utemeljiti udrugu poslodavaca te se u nju učlaniti, uz uvjete koji mogu
biti propisani samo statutom ili pravilima te udruge.

(3) Udruge iz stavka 1. i 2. ovoga članka (u daljnjem tekstu: udruge) mogu
se osnovati bez bilo kakvoga prethodnog odobrenja.

#### Dobrovoljnost članstva u udruzi

Članak 160.

(1) Zaposlenik, odnosno poslodavac slobodno odlučuje o svojem stupanju i
istupanju iz udruge.

(2) Nitko ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj zbog članstva ili nečlanstva u udruzi, odnosno sudjelovanja ili
nesudjelovanja u djelatnosti udruge.

#### Zabrana privremenog ili trajnog djelovanja odlukom izvršne vlasti

Članak 161.

Djelatnost udruge ne može se privremeno zabraniti niti se udruga može
raspustiti odlukom izvršne vlasti.

#### Udruge više razine

Članak 162.

(1) Udruge mogu utemeljiti svoje saveze ili druge oblike udruživanja u
kojima se njihovi interesi povezuju na višoj razini (udruge više razine).

(2) Udruge više razine uživaju sva prava i slobode zajamčene udrugama.

(3) Udruge i udruge više razine imaju pravo slobodno se udruživati i
surađivati s međunarodnim organizacijama utemeljenima radi promicanja istih
prava i interesa.

#### Ovlaštenja udruge

Članak 163.

(1) Udruga može biti stranka kolektivnog ugovora sam ako je utemeljena i
registrirana u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Udruga može u radnim sporovima kod poslodavca, pre sudom, arbitražom i
državnim tijelima zastupati svoje članove.

#### Utemeljenje drugih pravnih osoba

Članak 164.

Udruge mogu radi ostvarivanja svojih ciljeva i zadatak predviđenih statutom
ili pravilima, utemeljiti

druge pravne osobe u skladu s posebnim propisima.

2. UTEMELJENJE I REGISTRACIJA UDRUGA

#### Utemeljenje udruge

Članak 165.

(1) Sindikat mogu utemeljiti najmanje deset punoljetnih poslovno sposobnih
fizičkih osoba.

(2) Udrugu poslodavaca mogu utemeljiti najmanje deset pravnih osoba ili
punoljetnih i poslovno sposobnih fizičkih osoba.

(3) Udrugu više razine mogu utemeljiti najmanje dvije i udruge iz stavka 1.
ili 2. ovoga članka.

#### Statut udruge

Članak 166.

(1) Udruga, odnosno udruga više razine; mora imati statut utemeljen i
donesen na načelima demokratskoga zastupanja demokratskog očitovanja volje
članova.

(2) Statutom udruge utvrđuje se svrha udruge; unutarnji ustroj udruge
utemeljen na načelima demokratskoga zastupanja i demokratskog očitovanja volje
članova, naziv; sjedište; područje djelovanja; znak; tijela udruge; način
izbora i opoziva tih tijela; ovlaštenja tijela udruge; postupak učlanjivanja i
prestanak članstva; način određivanja članarine; način donošenja i izmjene
statuta, pravila i drugih općih akata; način stjecanja, raspolaganja i nadzora
nad imovinom te prestanak rada udruge.

(3) Statut udruge mora sadržavati odredbe o tijelima ovlaštenima za
sklapanje kolektivnog ugovora te uvjetima i postupka organiziranja
industrijskih akcija.

(4) Naziv udruge, odnosno udruge više razine mora se jasno razlikovati od
naziva već registriranih udruga, odnosno udruga više razine.

(5) Statutom određena svrha udruge mora biti sklapanje kolektivnih ugovora.

(6) Statutom, odlukom o utemeljenju ili udruživanju u udrugu više razine,
ovlaštenje za sklapanje kolektivnog ugovora može se prenijeti na udrugu više
razine.

#### Pravna osobnost udruge

Članak 167.

(1) Udruga i udruga više razine stječe pravnu osobnost danom upisa u
registar udruga.

(2) Statutom udruge određuje se ima li udruga podružnice ili druge oblike
unutarnjeg organiziranja, te koja ovlaštenja podružnice ili drugi oblici
unutarnjeg organiziranja imaju u pravnom prometu.

(3) Podružnica ili drugi oblik unutarnjeg organiziranja stječe ovlaštenja u
pravnom prometu iz stavka 2. ovoga članka danom upisa tih ovlaštenja u registar
udruga.

#### Registar udruga

Članak 168.

(1) Udruge i udruge više razine koje djeluju na području samo jedne
županije, upisuju se u registar udruga koji se vodi u županijskom uredu
nadležnom za poslove rada.

(2) Udruge i udruge više razine koje djeluju na području dviju ili više
županija, upisuju se u registar udruga koji se vodi u ministarstvu nadležnom za
rad.

(3) Ako udruga ima podružnice ili druge oblike unutarnjeg organiziranja koji
imaju ovlaštenja u pravnom prometu, u registru udruga vodi se popis takvih
podružnica, odnosno drugih oblika unutarnjeg organiziranja i njihovih
ovlaštenja u pravnom prometu.

(4) U registar se upisuje: dan utemeljenja, naziv, sjedište, područje
djelovanja, naziv izvršnog tijela, imena osoba ovlaštenih za zastupanje te
prestanak djelovanja udruge, odnosno udruge više razine, te prestanak
ovlaštenja podružnice, odnosno drugog oblika unutarnjeg organiziranja u pravnom
prometu.

(5) Ministar nadležan za rad pravilnikom će urediti sadržaj i način vođenja
registra udruga.

#### Zahtjev za upis u registar udruga

Članak 169.

(1) Na zahtjev utemeljitelja, udruga se upisuje u registar.

(2) Zahtjevu za upis mora se priložiti: odluka o utemeljenju, zapisnik
skupštine utemeljitelja, statut, popis utemeljitelja i članova izvršnog tijela,
ime i prezime osobe ili osoba ovlaštenih za zastupanje.

(3) Utemeljitelji su dužni zahtjev za upis u registar udruga podnijeti u
roku trideset dana od dana održavanja skupštine.

(4) Tijelo nadležno za registraciju dužno je izdati potvrdu o zaprimanju
zahtjeva za upis u registar udruga.

#### Rješenje o zahtjevu za upis u registar udruga

Članak 170.

(1) O zahtjevu za upis udruge u registar donosi se rješenje.

(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka obvezno sadrži: datum upisa i broj
pod kojim je udruga upisana, naziv udruge, sjedište, područje djelovanja te ime
i prezime osobe ili osoba ovlaštenih za zastupanje.

#### Otklanjanje nedostataka u statutu ili postupku utemeljenja

Članak 171.

(1) Ako tijelo ovlašteno za registraciju utvrdi da priloženi statut nije u
skladu s ovim Zakonom ili da podneseni zahtjev ne sadrži dokaze o ispunjenju
uvjeta predviđenih ovim Zakonom za utemeljenje udruge, pozvat će podnositelje
zahtjeva da usklade statut sa zakonom ili podnesu odgovarajuće dokaze te im za
to odrediti rok koji ne može biti duži od petnaest dana.

(2) Ako u roku iz stavka 1. ovoga članka podnositelji zahtjeva ne otklone
nedostatke u statutu ili ne podnesu dokaze o ispunjenju uvjeta propisanih ovim
Zakonom za utemeljenje udruge, tijelo ovlašteno za registraciju donijet će
rješenje o odbijanju zahtjeva za upis u registar udruga.

#### Rok za donošenje rješenja o zahtjevu za upis u registar udruga

Članak 172.

(1) Tijelo ovlašteno za registraciju dužno je donijeti rješenje o zahtjevu
za upis u registar udruga najkasnije u roku 30 dana od dana predaje urednog
zahtjeva.

(2) Ukoliko ovlašteno tijelo ne donose rješenje u roku iz stavka 1. ovoga
članka, smatrat će se da je udruga registrirana idućega dana nakon što je taj
rok prošao.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, tijelo ovlašteno za registraciju
dužno je u roku od sedam dana od proteka roka za donošenje rješenja izdati
potvrdu o registraciji udruge sa sadržajem propisanim u odredbi članka 170.
stavka 2. ovoga Zakona.

#### Odbijanje zahtjeva za upis

Članak 173.

(1) Tijelo ovlašteno za registraciju donijet će rješenje o odbijanju
zahtjeva za upis u registar udruga, ako udruga nije utemeljena u skladu s
odredbama članka 165. i 166. ovoga Zakona.

(2) Rješenje kojim se odbija zahtjev za upis, mora biti obrazloženo.

(3) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka je konačno i protiv njega se može
pokrenuti upravni spor.

#### Prijava promjene podataka

Članak 174.

(1) U registar udruga mora se prijaviti svaka promjena naziva udruge,
odnosno podružnice ili drugog oblika unutarnjeg organiziranja koji ima
ovlaštenja u pravnom prometu, sjedišta, područja djelovanja, naziva tijela,
osoba ovlaštenih za zastupanje te prestanak djelovanja, odnosno ovlaštenja u
pravnom prometu.

(2) Osoba ovlaštena za zastupanje udruge dužna je promjene iz stavka 1.
ovoga članka prijaviti tijelu koje vodi registar udruga, u roku 30 dana od dana
nastale promjene.

(3) Na upis promjene podataka iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se
odredbe ovoga Zakona o upisu udruga u registar.

3. IMOVINA UDRUGA

#### Prikupljanje i zaštita imovine od prisilnog izvršenja

Članak 175.

(1) Udruge mogu prikupljanjem upisnina i članarina te kupnjom, darovanjem
ili na drugi zakonit način, stjecati imovinu bez bilo kakvoga prethodnog
odobrenja.

(2) Prisilno izvršenje ne može se provesti na nepokretnoj i pokretnoj
imovini udruga nužnoj za održavanje sastanaka, provođenje obrazovnih
djelatnosti te knjižnicama udruga.

#### Podjela imovine udruge

Članak 176.

(1) Ako se udruga razdijeli ili se znatniji dio članstva izdvoji u novu
udrugu, imovina udruge dijeli se među udrugama, razmjerno broju članova, ako
statutom udruge, ugovorom ili drugim sporazumom nije drukčije određeno.

(2) Ako udruga prestane djelovati, imovinom udruge postupa se na način propisan
statutom udruge.

(3) Ako udruga prestane djelovati, imovina udruge ne može se podijeliti
članovima udruge.

4. DJELOVANJE UDRUGA

#### Zabrana nadzora nad drugom stranom

Članak 177.

(1) Poslodavci i njihove udruge ne smiju imati nadzor nad utemeljenjem i
djelovanjem sindikata, odnosno njihovih udruga više razine, niti u cilju
ostvarenja takvoga nadzora smiju financirati ili na drugi način podupirati
sindikate, odnosno njihove udruge više razine.

(2) U stavku 1. ovoga članka opisana zabrana nadzora nad drugom stranom
primjenjuje se i na odnos sindikata odnosno njihovih udruga više razine prema
poslodavcima i njihovim udrugama.

#### Sudska zaštita članskih prava

Članak 178.

Član udruge može tražiti sudsku zaštitu u slučaju povrede njegovih prava
utvrđenih statutom ili drugim pravilima udruge.

#### Sudska zaštita prava na udruživanje

Članak 179.

(1) Udruga ili udruga više razine može zahtijevati od suda da zabrani
djelatnost koja je protivna pravu na slobodno udruživanje zaposlenika, odnosno
poslodavaca.

(2) Udruga ili udruga više razine može zahtijevati naknadu štete koju je
pretrpjela zbog djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka.

#### Zabrana nejednakoga postupanja zbog sindikalnoga članstva ili djelatnosti

Članak 180.

(1) Zaposlenik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od drugih
zaposlenika zbog članstva u sindikatu, a osobito nije dopušteno:

- ugovor o radu s određenim zaposlenikom sklopiti
pod uvjetom da on ne stupi u sindikat, odnosno pod uvjetom da istupi iz
sindikata,

- raskinuti ugovor o radu ili na drugi način
staviti zaposlenika u nepovoljniji položaj od ostalih zaposlenika, zbog njegova
članstva u sindikatu ili sudjelovanja u sindikalnim djelatnostima izvan radnoga
vremena, a uz suglasnost poslodavca i za vrijeme radnoga vremena.

(2) Članstvo u sindikatu i sudjelovanje u djelatnostima sindikata ne smije
biti okolnost na kojoj poslodavac temelji odluku o sklapanju ugovora o radu,
promjeni poslova koje zaposlenik obavlja, odnosno mjesta rada, stručnom
obrazovanju, napredovanju, plaćanju, socijalnim davanjima i prestanku ugovora o
radu.

(3) Poslodavac, direktor ili neko drugo tijelo te zastupnik poslodavca, ne
smije se koristiti prisilom u korist ili protiv bilo kojega sindikata.

#### Sindikalni predstavnik i povjerenik

Članak 181.

(1) Sindikati samostalno odlučuju o načinu njihova zastupanja kod
poslodavca.

(2) Sindikati koji imaju članove zaposlene kod određenog poslodavca mogu
imenovati ili izabrati jednog ili više sindikalnih predstavnika, odnosno
sindikalnih povjerenika koji će ih zastupati kod toga poslodavca.

(3) Sindikalni predstavnici, odnosno sindikalni povjerenici imaju pravo kod
poslodavca štititi i promicati prava i interese članova sindikata.

(4) Poslodavac je dužan sindikalnom predstavniku, odnosno sindikalnom povjereniku
omogućiti pravodobno i djelotvorno ostvarenje prava iz stavka 3. ovoga članka,
te pristup podacima važnim za ostvarenje toga prava.

(5) Sindikalni predstavnik, odnosno sindikalni povjerenik mora pravo iz
stavka 3. ovoga članka ostvarivati u vrijeme i na način koji ne šteti
djelotvornosti poslovanja poslodavca.

(6) Sindikat mora obavijestiti poslodavca o imenovanju sindikalnog
predstavnika, odnosno sindikalnog povjerenika.

#### Zaštita sindikalnih povjerenika

Članak 182.

(1) Sindikalnom povjereniku za vrijeme obavljanja dužnost i šest mjeseci
nakon prestanka obavljanja te dužnosti, poslodavac može otkazati samo uz
prethodnu suglasnost sindikata.

(2) Ako se sindikat u roku od osam dana ne izjasni o davanju ili uskrati
suglasnosti, smatra se da je suglasan s odlukom poslodavca.

(3) Ako sindikat uskrati suglasnost na otkaz, suglasnost može nadomjestiti
sudska odluka.

(4) Najveći broj sindikalnih povjerenika koji kod određenog poslodavca
uživaju zaštitu iz stavka 1. ovoga članka određuje se odgovarajućom primjenom
odredbi ovoga Zakona o broj članova zaposleničkoga vijeća.

5. PRESTANAK DJELOVANJA UDRUGE

#### Načini prestanka djelovanja udruge

Članak 183.

(1) Udruga prestaje djelovati:

1. ako tako odluči tijelo udruge koje je statutom
ovlašteno da odlučuje o prestanku djelovanja udruge,

2. ako je bez osobito važnih i opravdanih razloga
od održavanja sjednice najvišeg tijela udruge proteklo dvostruko duže vrijeme
od vremena za koje je statutom određdeno da se takva
sjednica mora održati,

3. ako se broj članova udruge smanji ispod broja
određeni ovim Zakonom za utemeljenje udruge,

4. ako sud zabrani djelovanje udruge.

(2) Odluku o prestanku djelovanja udruge u slučajevima točke 2. do 4. stavka
1. ovoga članka, donosi nadležni sud.

(3) Na temelju pravomoćne sudske odluke, tijelo nadležno za vođenje registra
brisat će udrugu iz registra.

#### Zabrana djelovanja udruge

Članak 184.

(1) Djelovanje udruge zabranit će se presudom županijskog suda, nadležnog
prema sjedištu udruge, ukoliko je njezina djelatnost protivna Ustavu i zakonu.

(2) Postupak za zabranu djelovanja udruge pokreće se na zahtjev tijela
ovlaštenog za registraciju ili ovlaštenoga državnog odvjetnika.

(3) U obrazloženju presude o zabrani djelovanja udruge moraju se označiti djelatnosti
zbog kojih je djelovanje udruge zabranjeno.

(4) Presudom kojom zabranjuje djelovanje udruge sud mora odlučiti o imovini
udruge, u skladu sa statutom udruge.

(5) Izreka pravomoćne presude o zabrani djelovanja udruge objavit će se u
"Narodnim novinama".

XX. KOLEKTIVNI UGOVORI

#### Stranke kolektivnog ugovora

Članak 185.

Stranke kolektivnog ugovora mogu biti, na strani poslodavaca, jedan ili više
poslodavaca, udruga poslodavaca ili udruga poslodavaca više razine, a na strani
zaposlenika, sindikat ili udruga sindikata više razine, koja je spremna i
sposobna sredstvima pritiska štititi i pomicati interese svojih članova
prilikom pregovora o sklapanju kolektivnih ugovora.

#### Odbor sindikata za kolektivne pregovore

Članak 186.

(1) Ako je na području za koje se sklapa kolektivni ugovor zastupljeno više
sindikata, odnosno udruga sindikata više razine, poslodavac ili više
poslodavaca, udruga poslodavaca ili udruga poslodavaca više razine, može o
sklapanju kolektivnog ugovora pregovarati samo sa pregovaračkim odborom
sastavljenim od zastupnika tih sindikata.

(2) O broju članova i sastavu pregovaračkog odbora iz stavka 1. ovoga članka
odlučuju sindikati.

(3) Pregovarački odbor iz stavka 1. ovoga članka ne smije imati manje od pet
niti više od jedanaest članova.

(4) Ako se sindikati ne mogu sporazumjeti o broju članova pregovaračkog
odbora iz stavka 1. ovoga članka, o tome odlučuje predsjednik
Gospodarsko-socijalnog vijeća, vodeći računa o broju sindikata u djelatnosti.

(5) Ako sindikati ne postignu sporazum o sastavu pregovaračkog odbora iz
stavka 1. ovoga članka, broj zastupnika svakog sindikata u odboru odredit će se
razmjerno broju glasova koji svaki od sindikata dobije na tajnom glasovanju
svih članova sindikata koji djeluju na području za koje se sklapa kolektivni
ugovor.

(6) Pravila i način izbora članova pregovaračkog odbora iz stavka 1. ovoga
članka utvrđuju sindikati sporazumno, a ako se sindikati o tome ne mogu
sporazumjeti do dana donošenja odluke o provođenju izbora, utvrdit će ih
Gospodarsko-socijalno vijeće.

(7) Pravo predlaganja kandidata za članove pregovaračkog odbora iz stavka 1.
ovoga članka ima samo sindikat koji je registriran najmanje šest mjeseci prije
donošenja odluke o provođenju izbora.

(8) Sindikati se mogu sporazumjeti da umjesto izbora članova pregovaračkog
odbora na način određen u stavku 5. ovoga članka, o sastavu pregovaračkog
odbora odluči arbitraža.

(9) Pregovarački odbor iz stavka 1. ovoga članka, u sastavu određenom u
skladu s odredbama stavka 1. do 8. ovoga članka, djeluje za vrijeme za koje se
sklapa kolektivni ugovor, ali ne dulje od tri godine.

(10) Pregovarački odbor utvrđuje način rada i donošenja odluka.

#### Predmet kolektivnog ugovora

Članak 187.

(1) Kolektivnim ugovorom uređuju se prava i obveze stranaka koje su sklopile
taj ugovor, a može sadržavati i pravna pravila kojima se uređuje sklapanje,
sadržaj i prestanak radnih odnosa, pitanja zaposleničkog vijeća, pitanja
socijalnog osiguranja, te druga pitanja iz radnih odnosa ili u svezi s radnim
odnosima.

(2) Pravna pravila sadržana u kolektivnom ugovoru primjenjuju se neposredno
i obvezno na sve osobe na koje se, u skladu s odredbama ovoga Zakona,
primjenjuje kolektivni ugovor.

(3) Kolektivni ugovor može sadržavati pravila o postupku kolektivnoga
pregovaranja, te o sastavu i načinu postupanja tijela ovlaštenih za mirno
rješavanje kolektivnih radnih sporova.

#### Obveza kolektivnoga pregovaranja

Članak 188.

Osobe koje prema ovom Zakonu mogu biti stranke kolektivnog ugovora, dužne su
u dobroj vjeri pregovarati o sklapanju kolektivnog ugovora u svezi sa pitanjima
koja prema ovom Zakonu mogu biti predmet kolektivnog ugovora.

#### Osobe koje obvezuje kolektivni ugovor

Članak 189.

(1) Kolektivni ugovor obvezuje sve osobe koje su ga sklopile te sve osobe
koje su u vrijeme sklapanja kolektivnog ugovora bile ili su naknadno postale
članovi udruge koja je sklopila kolektivni ugovor.

(2) Kolektivni ugovor obvezuje i sve osobe koje su pristupile kolektivnom
ugovoru te sve osobe koje su naknadno postale članovi udruge koja je pristupila
kolektivnom ugovoru.

#### Oblik kolektivnog ugovora

Članak 190.

Kolektivni ugovor mora se sklopiti u pisanom obliku.

#### Dužnost ispunjavanja obveza iz kolektivnog ugovora u dobroj vjeri

Članak 191.

(1) Stranke kolektivnog ugovora i osobe na koje se on primjenjuje, dužne su
u dobroj vjeri ispunjavati njegove odredbe.

(2) Zbog povrede obveze iz kolektivnog ugovora, oštećena stranka ili osoba
na koju se on primjenjuje, može tražiti naknadu pretrpljene štete.

#### Naznaka osoba, odnosno područja primjene

Članak 192.

U kolektivnom ugovoru moraju se naznačiti osobe i područje na kojem se on
primjenjuje.

#### Punomoć za pregovaranje i sklapanje kolektivnog ugovora

Članak 193.

(1) Osobe koje zastupaju stranke kolektivnog ugovora, moraju imati pisanu
punomoć za kolektivno pregovaranje i sklapanje kolektivnog ugovora.

(2) Ako je stranka kolektivnog ugovora pravna osoba, punomoć iz stavka 1.
ovoga članka mora biti izdana u skladu sa statutom te pravne osobe.

#### Vrijeme sklapanja kolektivnog ugovora

Članak 194.

(1) Kolektivni ugovor može se sklopiti na određeno ili na neodređeno
vrijeme.

(2) Kolektivni ugovor sklopljen na određeno vrijeme ne smije se sklopiti za
razdoblje duže od pet godina.

#### Produžena primjena pravnih pravila sadržanih u kolektivnom ugovoru

Članak 195.

Ako kolektivnim ugovorom nije drukčije određeno, nakon isteka roka na koji
je sklopljen kolektivni ugovor, u njemu sadržana pravna pravila kojima se
uređuje sklapanje, sadržaj i prestanak radnog odnosa i dalje se primjenjuju do
sklapanja novoga kolektivnog ugovora, kao dio prethodno sklopljenih ugovora o
radu.

#### Otkaz kolektivnog ugovora

Članak 196.

(1) Kolektivni ugovor mora sadržavati odredbe o otkaznom roku i postupku
otkazivanja, izmjene i obnove.

(2) Kolektivni ugovor sklopljen na neodređeno vrijeme može se otkazati.

(3) Kolektivni ugovor sklopljen na određeno vrijeme može se otkazati samo
ako je mogućnost otkazivanja predviđena ugovorom.

(4) Otkaz kolektivnog ugovora mora se dostaviti ostalim strankama.

#### Utjecaj statusne promjene na primjenu kolektivnog ugovora

Članak 197.

Pri podjeli, spajanju, izdvajanju ili drugoj statusnoj promjeni poslodavaca,
na zaposlenike se do sklapanja novoga kolektivnog ugovora, a najduže godinu
dana, nastavlja primjenjivati kolektivni ugovor koji se na njih primjenjivao u
vrijeme statusne promjene.

#### Dostava kolektivnog ugovora nadležnom tijelu

Članak 198.

(1) Svaki kolektivni ugovor te svaka promjena (izmjena, dopuna, otkaz ili
pristup) kolektivnog ugovora mora se dostaviti, ovisno o području primjene,
ministarstvu nadležnom za rad ili županijskom uredu nadležnom za poslove rada.

(2) Ministarstvu nadležnom za rad dostavlja se kolektivni ugovor ili
promjena kolektivnog ugovora u kojem je kao područje primjene navedeno područje
Republike Hrvatske ili područje dvije ili više županija, a svi ostali
kolektivni ugovori ili nove promjene dostavljaju se županijskim uredima
nadležnim, za poslove rada.

(3) Kolektivni ugovor ili promjenu kolektivnog ugovora stavlja nadležnom
tijelu stranka koja je prva navedena u tom ugovoru, odnosno stranka koja
otkazuje kolektivni ugovor.

(4) Ministar nadležan za rad pravilnikom će propisati postupak dostave
kolektivnih ugovora ili njihovih promjena nadležnom državnom tijelu te način
vođenja evidencije o dostavnim kolektivnim ugovorima i njihovim promjenama.

#### Objava kolektivnog ugovora

Članak 199.

(1) Kolektivni ugovor mora se javno objaviti.

(2) Ministar nadležan za rad pravilnikom će propisati objave kolektivnih
ugovora.

#### Pristupanje kolektivnom ugovoru

Članak 200.

(1) Kolektivnom ugovoru mogu naknadno pristupiti osobe koje prema odredbama
ovoga Zakona mogu biti stranke kolektivnog ugovora.

(2) Izjava o pristupanju kolektivnom ugovoru mora se staviti svim strankama
koje su sklopile kolektivni ugovor te s osobama koje su mu naknadno pristupile.

(3) Osobe koje su naknadno pristupile kolektivnom ugovoru imaju jednaka
prava i obveze kao i stranke koje su ga sklopile.

#### Proširenje primjene kolektivnog ugovora

Članak 201.

(1) Ako postoji javni interes ministar nadležan za rad može na prijedlog
stranke kolektivnog ugovora proširiti primjenu kolektivnog ugovora na osobe
koje nisu sudjelovale u njegovom sklapanju, odnosno nisu mu naknadno
pristupile.

(2) Prije donošenja odluke o proširenju važnosti kolektivnog ugovora,
ministar nadležan za rad mora zatražiti mišljenje sindikata, udruga poslodavaca
ili predstavnika poslodavaca na koje se kolektivni ugovor proširuje.

(3) Odluka o proširenju važnosti kolektivnog ugovora mora se objaviti u "Narodnim
novinama".

(4) Odluka o proširenju važnosti kolektivnog ugovora može se opozvati na
način propisan za njezino donošenje.

#### Sudska zaštita prava iz kolektivnog ugovora

Članak 202.

Stranka kolektivnog ugovora može tužbom pred nadležnim sudom zahtijevati
zaštitu prava iz kolektivnog ugovora.

XXI. MIRNO RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH
RADNIH SPOROVA

I. MIRENJE

#### Sporovi u kojima je obvezno mirenje

Članak 203.

(1) U slučaju spora o sklapanju, izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora ili
drugoga sličnoga spora koji može dovesti do štrajka ili drugog oblika
industrijske akcije (kolektivni radni spor), ako stranke spora nisu dogovorile
neki drugi način njegovoga mirnog rješavanja, mora se provesti postupak mirenja
propisan ovim Zakonom.

(2) Mirenje iz stavka 1. ovoga članka provodi mirovno vijeće.

#### Sastav mirovnoga vijeća

Članak 204.

(1) Mirovno vijeće čine tri člana: jedan predstavnik poslodavaca ili
njihovih udruga, odnosno udruga više razine, jedan predstavnik sindikata ili
njihovih udruga, odnosno udruga više razine, te jedan član kojeg izabiru
stranke u sporu s liste koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

(2) Pri Gospodarsko-socijalnom vijeću te pri županijskim uredima nadležnim za
poslove rada vode se

liste članova mirovnoga vijeća koje utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

(3) Troškovi članova mirovnoga vijeća s liste koju utvrđuje
Gospodarsko-socijalno vijeće, terete ministarstvo nadležno za rad.

(4) Administrativne poslove za mirovno vijeće obavlja ministarstvo nadležno
za rad ili odgovarajuća služba županijskog ureda nadležnog za poslove rada.

(5) Gospodarsko-socijalno vijeće donijet će pravilnik kojim će se urediti
način izbora članova mirovnog vijeća i postupak pred tim vijećem.

#### Rok za okončanje postupka mirenja

Članak 205.

Ako se stranke u sporu drukčije ne sporazumiju, mirenje predviđeno ovim
Zakonom mora se dovršiti u roku pet dana od dana dostave obavijesti o sporu
Gospodarsko-socijalnom vijeću ili županijskom uredu nadležnom za poslove rada.

#### Odluka stranaka i njezini učinci

Članak 206.

(1) Stranke mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog mirovnoga vijeća.

(2) Prijedlog kojega prihvate stranke ima pravnu snagu i učinke kolektivnog
ugovora.

2. ARBITRAŽA

#### Arbitražno rješavanje spora

Članak 207.

(1) Stranke spora mogu rješavanje kolektivnog radnog spora sporazumno
povjeriti arbitraži.

(2) Imenovanje arbitra ili arbitražnoga vijeća te druga pitanja arbitražnoga
postupka, mogu se urediti kolektivnim ugovorom ili sporazumom stranaka sklopljenim
nakon nastanka spora:

#### Pitanje o kojem odlučuje arbitraža

Članak 208.

(1) U sporazumu o iznošenju spora pred arbitražu stranke spora će odrediti
pitanje koje iznose pred arbitražu.

(2) Arbitraža može odlučiti samo o pitanju koje su pred nju iznijele stranke
spora.

#### Arbitražna odluka

Članak 209.

(1) Ako se radi o sporu o tumačenju ili primjeni zakona, drugoga propisa ili
kolektivnog ugovora, arbitraža će temeljiti svoju odluku na zakonu, drugom
propisu ili kolektivnom ugovoru.

(2) Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora,
arbitraža će temeljiti svoju odluku na pravičnosti.

(3) Ako stranke spora u kolektivnom ugovoru ili sporazumu o iznošenju spora
pred arbitražu ne odrede drukčije, arbitražna odluka mora biti obrazložena.

(4) Protiv arbitražne odluke nije dopuštena žalba.

(5) Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora,
arbitražna odluka ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.

XXII. ŠTRAJK I ISKLJUČENJE S RADA

#### Štrajk

Članak 210.

(1) Sindikati ili njihove udruge više razine imaju pravo pozvati na štrajk i
provesti ga sa svrhom zaštite i promicanja gospodarskih i socijalnih interesa
svojih članova.

(2) Štrajk se mora najaviti poslodavcu, odnosno udruzi poslodavaca protiv
koje je usmjeren.

(3) Štrajk se ne smije započeti prije okončanja postupka mirenja predviđenog
ovim Zakonom, odnosno prije provođenja drugog postupka mirnog rješavanja spora
o kojem su se stranke sporazumjele.

(4) U pismu kojim se najavljuje štrajk moraju se naznačiti razlozi za
štrajk, mjesto, dan i vrijeme početka štrajka.

(5) Najkasnije na dan najave štrajka sindikati, odnosno udruge sindikata
više razine, moraju objaviti pravila o poslovima na kojima se rad ne smije
prekidati za vrijeme štrajka ili isključenja s rada, donesenim u skladu s
odredbama ovoga Zakona.

#### Isključenje s rada (lockout)

Članak 211.

(1) Poslodavci mogu isključiti zaposlenike s rada samo u odgovoru na već
započeti štrajk.

(2) Isključenje s rada ne smije započeti prije isteka osam dana od dana
početka štrajka.

(3) Broj zaposlenika isključenih s rada ne smije biti veći od polovice broja
zaposlenika u štrajku.

(4) Za zaposlenike isključene s rada poslodavac je dužan uplatiti doprinose
utvrđene posebnim propisima na osnovicu koju čini najniža plaća.

(5) Odredbe ovoga Zakona o štrajku, na odgovarajući se način primjenjuju i
na pravo poslodavaca da u kolektivnom radnom sporu isključe zaposlenike.

#### Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati

Članak 212.

(1) Na prijedlog poslodavca, sindikat i poslodavac sporazumno izrađuju i
donose pravila o proizvodno održavajućim i nužnim
poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka ili isključenja s rada.

(2) Pravila iz stavka 1. ovoga članka sadrže osobito odredbe o poslovima i
broju zaposlenika koji na njima moraju raditi za vrijeme štrajka ili
isključenja s rada, a s ciljem omogućivanja obnavljanja rada neposredno nakon
završetka štrajka (proizvodno održavajući poslovi), odnosno s ciljem obavljanja
poslova koji su prijeko potrebni radi sprečavanja ugrožavanja života, osobne
sigurnosti ili zdravlja pučanstva (nužni poslovi).

(3) Određivanjem poslova iz stavka 1. ovoga članka ne smije se onemogućiti
ili bitno ograničiti pravo na štrajk.

(4) Ako se sindikat i poslodavac ne sporazumiju, u roku od 15 dana od dana
dostave sindikatu prijedloga poslodavaca, o određivanju poslova iz stavka 1.
ovoga članka, poslodavac ili sindikat može u roku od daljnjih 15 dana tražiti
da o tim poslovima odluči arbitraža.

(5) Arbitraža iz stavka 4. ovoga članka sastoji se od jednog predstavnika
sindikata i jednog predstavnika poslodavca te od neovisnog predsjednika kojeg
sporazumno određuju sindikat i poslodavac.

(6) Ako se sindikat i poslodavac ne mogu sporazumjeti o imenovanju
predsjednika arbitražnog vijeća, a ta pitanja nisu drukčije uređena kolektivnim
ugovorom ili sporazumom stranaka, njega će imenovati predsjednik suda
nadležnost kojeg se određuje prema odredbama ovoga Zakona o određivanju
nadležnosti u prvom stupnju za zabranu štrajka ili isključenja s rada.

(7) Ako jedna stranka odbija sudjelovati u arbitražnom postupku utvrđivanja
poslova koji se ne smiju prekidati, postupak će se provesti bez njezinog
sudjelovanja, a odluku o poslovima iz stavka 1. ovoga članka donosi predsjednik
arbitražnog vijeća.

(8) Odluku o poslovima iz stavka 1. ovoga članka arbitraža mora donijeti u
roku od 15 dana od dana pokretanja arbitražnog postupka.

(9) Ako poslodavac nije predložio utvrđivanje poslova iz stavka 1. ovoga
članka do dana početka postupka mirenja, postupak utvrđivanja tih poslova ne
može pokrenuti do dana okončanja štrajka.

#### Posljedice organiziranja ili sudjelovanja u štrajku

Članak 213.

(1) Organiziranje ili sudjelovanje u štrajku organiziranom u skladu s
odredbama zakona, kolektivnog ugovora i pravilima sindikata, ne predstavlja
povredu ugovora o radu.

(2) Zaposlenik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od drugih
zaposlenika zbog organiziranja ili sudjelovanja u štrajku, organiziranom u
skladu s odredbama zakona, kolektivnog ugovora i pravilima sindikata.

(3) Zaposleniku se može otkazati samo ako je organizirao ili sudjelovao u
štrajku koji nije organiziran u skladu sa zakonom, kolektivnim ugovorom ili
pravilima sindikata ili ako za vrijeme štrajka počini neku drugu tešku povredu
ugovora o radu.

(4) Zaposlenik ne smije ni na koji način biti prisiljen sudjelovati u
štrajku.

#### Razmjerno umanjenje plaće i dodataka na plaću

Članak 214.

Zaposleniku koji je sudjelovao u štrajku, plaća i dodaci na plaću, osim
doplatka na djecu, mogu se smanjiti razmjerno vremenu sudjelovanja u štrajku.

#### Sudska zabrana nezakonitoga štrajka i naknada štete

Članak 215.

(1) Poslodavac, odnosno udruga poslodavaca može zahtijevati od nadležnog
suda da zabrani organiziranje i poduzimanje štrajka protivnog odredbama zakona.

(2) Poslodavac može zahtijevati naknadu štete koju je pretrpio zbog štrajka
koji nije organiziran i poduzet u skladu s odredbama zakona.

#### Sudska zabrana nezakonitog isključenja s rada i naknada štete

Članak 216.

(1) Sindikat može zahtijevati od nadležnog suda da zabrani organiziranje i
poduzimanje isključenja s rada protivnog odredbama zakona.

(2) Sindikat može zahtijevati naknadu štete koju je on ili zaposlenici
pretrpjeli zbog isključenja s rada koje nije organizirano i poduzeto u skladu s
odredbama zakona.

#### Sudska nadležnost za zabranu štrajka i isključenja s rada

Članak 217.

(1) Ako štrajk, odnosno isključenje s rada, obuhvaća područje samo jedne županije,
o zabrani štrajka, odnosno isključenja s rada, u prvom stupnju odlučuje
nadležni županijski sud.

(2) Ako štrajk, odnosno isključenje s rada, obuhvaća područje dviju ili više
županija, o zabrani štrajka odnosno isključenja s rada u prvom stupnju odlučuje
vijeće Vrhovnog suda sastavljeno od tri suca.

(3) O žalbi protiv odluke donesene u skladu s odredbama stavka 1. i 2. ovoga
članka, odlučuje vijeće Vrhovnog suda sastavljeno od pet sudaca.

(4) Odluka o zahtjevu za zabranu štrajka, odnosno isključenja s rada, mora
se u prvom stupnju donijeti u roku od četiri dana od dana podnošenja zahtjeva.

(5) Odluka o žalbi iz stavka 3. ovoga članka mora se donijeti u roku od pet
dana od dana ulaganja žalbe.

#### Štrajk u oružanim snagama, redarstvu, državnoj upravi i javnim službama

Članak 218.

Štrajk u oružanim snagama, redarstvu, državnoj upravi i javnim službama
uređuje se posebnim zakonom.

XXIII. GOSPODARSKO-SOCIJALNO VIJEĆE

#### Ovlaštenja Gospodarsko-socijalnoga vijeća

Članak 219.

(1) Radi utvrđivanja i ostvarivanja usklađenih djelatnosti s ciljem zaštite
i promicanja gospodarskih i socijalnih prava odnosno interesa zaposlenika i
poslodavaca vođenja usklađene gospodarske, socijalne i razvojne politike,
poticanja sklapanja i primjene kolektivnih ugovora te njihovoga usklađivanja s
mjerama gospodarske, socijalne i razvojne politike, može se osnovati
Gospodarsko-socijalno vijeće.

(2) Djelatnost Gospodarsko-socijalnog vijeća temelji se na ideji trostrane
suradnje Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada), sindikata i
udruga poslodavaca na rješavanju gospodarskih i socijalnih pitanja i problema.

(3) Gospodarsko-socijalno vijeće:

- prati, izučava i ocjenjuje utjecaj gospodarske
politike i mjera gospodarske politike na socijalnu stabilnost i razvoj,

- prati, izučava i ocjenjuje utjecaj socijalne
politike i mjera socijalne politike na gospodarsku stabilnost i razvoj,

- izučava i ocjenjuje utjecaj promjena cijena i
plaća na gospodarsku stabilnost i razvoj,

- daje obrazloženo mišljenje ministru rada o svim
problemima vezanima uz sklapanje i primjenu kolektivnih ugovora,

- predlaže Vladi, poslodavcima i sindikatima,
odnosno njihovim udrugama i udrugama više razine, vođenje usklađene politike
cijena i plaća,

- utvrđuje listu miritelja, odnosno članova mirovnoga
vijeća,

- utvrđuje listu arbitara, odnosno članova
arbitražnoga vijeća,

- donosi pravilnik o načinu izbora članova
mirovnoga vijeća i postupak pred mirovnim vijećem,

- daje mišljenje o prijedlozima zakona iz
područja rada i socijalne sigurnosti,

- promiče ideju trostrane suradnje Vlade,
sindikata i udruga poslodavaca na rješavanju gospodarskih i socijalnih pitanja
i problema,

- potiče mirno rješavanje kolektivnih radnih
sporova,

- daje mišljenje i prijedloge ministru rada u
svezi s drugim pitanjima uređenima ovim Zakonom.

(4) Gospodarsko-socijalno vijeće osniva se sporazumom Vlade, sindikata i
udruga poslodavaca.

(5) Sporazumom o osnivanju Gospodarsko-socijalnog vijeća pobliže se određuju
njegova ovlaštenja.

(6) Gospodarsko-socijalno vijeće može osnovati odbore i komisije za pojedina
pitanja iz svoga djelokruga.

(7) Gospodarsko-socijalno vijeće donijet će poslovnik kojim će urediti način
donošenja odluka iz svojega djelokruga.

(8) Svaki član Gospodarsko-socijalnog vijeća može podnijeti prijedlog za
razmatranje pitanja, odnosno za donošenje odluke iz nadležnosti
Gospodarsko-socijalnog vijeća.

(9) Ako se Gospodarsko-socijalno vijeće ne osnuje ili ako ono u roku
trideset dana od dana podnošenja prijedloga ne utvrdi listu miritelja, odnosno
članova mirovnog vijeća, listu arbitara, odnosno članova arbitražnog vijeća ili
ako u tom roku ne donese pravilnik o načinu izbora članova mirovnog vijeća i
postupku pred mirovnim vijećem, ova će pitanja urediti ministar nadležan za rad
u daljnjem roku od trideset dana, vodeći pri tome računa o naravi mirnog
rješavanja sporova i ideji trostrane suradnje Vlade, sindikata i udruga
poslodavaca na rješavanju gospodarskih i socijalnih pitanja i problema.

#### Sastav Gospodarsko-socijalnoga vijeća

Članak 220.

(1) Sporazumom o osnivanju Gospodarsko-socijalnog vijeća određuje se njegov
sastav.

(2) Pri utvrđivanju sastava Gospodarsko-socijalnog vijeća mora se voditi
računa o odgovarajućoj zastupljenosti sindikata i poslodavaca iz gospodarstva i
javnih djelatnosti.

XXIV. NADZOR NAD PRIMJENOM PROPISA O
RADU

#### Nadzor

Članak 221.

(1) Nadzor nad primjenom ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa,
te drugih zakona i propisa koji uređuju odnose između poslodavaca i
zaposlenika, obavlja tijelo državne uprave nadležno za poslove inspekcije rada.

(2) U trgovačkom društvu ili ustanovi u koju zbog interesa obrane Republike
Hrvatske nije dopušten pristup neovlaštenim osobama, nadzor iz stavka 1. ovoga
članka obavlja inspekcija rada, ako drugim zakonom nije drukčije određeno.

#### Ovlaštenja inspekcije rada

Članak 222.

(1) U provođenju nadzora inspektor rada ima ovlaštenja utvrđena zakonom ili
na temelju zakona donesenim propisom.

(2) Zaposlenik, zaposleničko vijeće, sindikat te poslodavac mogu zahtijevati
od inspektora rada provođenje inspekcijskoga nadzora.

XXV. POSEBNE ODREDBE

1. RADNA KNJIŽICA

#### Radna knjižica

Članak 223.

(1) Zaposlenik ima radnu knjižicu, koja je javna isprava.

(2) Ministar nadležan za rad pravilnikom će urediti sadržaj, postupak
izdavanja, način upisivanja podataka, postupak zamjene i izdavanja novih radnih
knjižica, način vođenja registra izdanih radnih knjižica, oblik i način izrade
te prodaje radnih knjižica.

#### Postupanje poslodavca s radnom knjižicom

Članak 224.

(1) Na dan otpočinjanja rada, zaposlenik predaje radnu knjižicu poslodavcu.

(2) O preuzimanju radne knjižice u slučaju iz stavka 1. ovoga članka,
poslodavac izdaje zaposleniku pisanu potvrdu.

(3) Na dan prestanka ugovora o radu, poslodavac je dužan zaposleniku vratiti
radnu knjižicu.

(4) Na pisani zahtjev zaposlenika, poslodavac je dužan i prije prestanka
ugovora o radu predati zaposleniku radnu knjižicu.

(5) Poslodavac koji nakon prestanka ugovora o radu nije u mogućnosti
zaposleniku vratiti radnu knjižicu, dužan je dostaviti radnu knjižicu
županijskom uredu nadležnom za poslove rada, prema mjestu prebivališta
zaposlenika, a ako je prebivalište zaposlenika nepoznato, onda županijskom
uredu nadležnom za poslove rada prema mjestu izdavanja radne knjižice.

2. POSEBNE ODREDBE U SVEZI S VOJNOM
SLUŽBOM

#### Utjecaj vojne službe na radni odnos

Članak 225.

(1) Za vrijeme služenja vojnog roka i služenja u pričuvnom sastavu (vojna
služba) prava i obveze iz radnog odnosa miruju.

(2) Zaposlenik koji nakon završetka vojne službe želi nastaviti rad kod
istoga poslodavca, dužan je, čim sazna dan kada će mu prestati vojna služba, a
najkasnije u roku mjesec dana od dana prestanka vojne službe, priopćiti svoju
namjeru poslodavcu.

(3) Zaposlenika koji je dao izjavu u smislu stavka 2. ovoga članka,
poslodavac je dužan rasporediti na poslove na kojima je radio prije stupanja u
vojnu službu ili na druge odgovarajuće poslove, osim ako je prestala potreba za
obavljanje tih poslova zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih
razloga, a ne može ga zaposliti na nekim drugim odgovarajućim poslovima.

(4) Ako u slučaju iz stavka 3. ovoga članka poslodavac ne može vratiti
zaposlenika na rad, dužan mu je isplatiti naknadu plaće za razdoblje propisanog
ili ugovorenoga otkaznog roka, te ako su za to ispunjeni uvjeti, pripadajuću
otpremninu.

(5) Poslodavac je dužan primiti zaposlenika iz stavka 1. ovog članka na rad
u roku mjesec dana od dana dostave izjave o namjeri nastavljanja rada kod
istoga poslodavca.

(6) Zaposlenik kojega nije moguće vratiti na rad u smislu prethodnih stavaka
ovoga članka, ima tijekom godine dana od dana prestanka vojne službe prednost
pri zapošljavanju kod istoga poslodavca.

(7) Vojna služba nije dopušteni razlog za otkaz ugovora o radu.

(8) Za vrijeme vojne službe poslodavac ne može redovito otkazati radni
odnos.

(9) Ako poslodavac otkaže radni odnos protivno odredbama ovoga članka,
zaposlenik ima sva prava koja su ovim Zakonom predviđena za slučaj nedopuštenog
otkaza.

(10) Prava utvrđena ovim Zakonom u svezi s vojnom službom imaju i osobe na
službi u pričuvnom sastavu policije.

3. POSEBNE ODREDBE O ZASTUPNICIMA I
DUŽNOSNICIMA

#### Prava kandidata za zastupnike, članove skupština ili vijeća

Članak 226.

(1) Kandidat za zastupnika u Saboru Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Sabor) ima, za vrijeme predizborne promidžbe, pravo na neplaćeni dopust u
trajanju do najviše petnaest radnih dana.

(2) Kandidat za člana skupštine županije ili kotara sa posebnim samoupravnim
položajem, ima za vrijeme predizborne promidžbe, pravo na neplaćeni dopust u
trajanju do najviše deset radnih dana.

(3) Kandidat za člana gradskog ili općinskog vijeća ima, za vrijeme
predizborne promidžbe, pravo na neplaćeni dopust u trajanju do najviše pet
radnih dana.

(4) O korištenju dopusta iz stavka 1. do 3. ovoga članka, zaposlenik mora
obavijestiti poslodavca najmanje 24 sata ranije.

(5) Dopust iz stavka 1. do 3. ovoga članka zaposlenik ne može koristiti u
razdobljima kraćim od polovice radnoga dana.

(6) Na zahtjev zaposlenika, umjesto dopusta iz stavka 1. do 3. ovoga članka,
zaposlenik može pod istim uvjetima koristiti godišnji odmor, u trajanju na koje
ima pravo do prvoga dana glasovanja.

(7) Ako je za stjecanje određenih prava važno prethodno trajanje radnog
odnosa s istim poslodavcem, razdoblja neplaćenoga dopusta iz stavka 1. do 3.
ovoga članka izjednačuju se s vremenom provedenim na radu i ubrajaju u staž
potreban za ostvarivanje određenih prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim
odnosom.

#### Prava zastupnika i dužnosnika

Članak 227.

(1) Ugovor o radu zaposlenika koji je izabran u Sabor, dužnosnika kojeg je
na dužnost imenovao Sabor, Predsjednik Republike, Vlada ili Ustavni sud, te
župana, podžupana, gradonačelnika i zamjenika gradonačelnika Grada Zagreba, a
koji je kod istoga poslodavca prethodno radio najmanje godinu dana neprekidno,
na njegov će zahtjev mirovati najdulje do prestanka mandata.

(2) Ako se zaposlenik i poslodavac drukčije ne sporazumiju, mirovanje će
otpočeti petnaest dana nakon dostave zaposlenikova zahtjeva poslodavcu.

(3) Zaposlenik iz stavka 1. ovoga članka ima se pravo vratit na rad kod
poslodavca kod kojeg je prethodno radio, ako o svojoj namjeri povratka
obavijesti poslodavca najkasnije u roku mjesec dana od dana prestanka mandata.

(4) Zaposlenik iz stavka 1. ovoga članka ima pravo povratka na poslove na
kojima je prethodno radio ili na druge odgovarajuće poslove u roku mjesec dana
od dana dostave obavijesti i stavka 3. ovoga članka.

(5) Ako je za stjecanje određenih prava važno prethodni trajanje radnog
odnosa s istim poslodavcem, zaposleniku i stavka 1. ovoga članka, nakon
povratka na rad razdoblje mirovanja radnog odnosa ubraja se u neprekinuto trajanje
radnog od nosa.

(6) Ako je potrebno, zaposlenik iz stavka 1. ovog članka ima pravo na
dodatno stručno osposobljavanje, ako je došlo do promjene u tehnici ili načinu
rada.

(7) Bude li ponovno izabran ili imenovan na neku od dužnosti iz stavka 1.
ovoga članka, zaposlenik nema prava iz prethodnih stavaka ovoga članka, osim
ako ukupno razdoblje mirovanja ugovora o radu nije bilo duže od pet godina.

(8) Zaposlenik kojem je zbog izbora ili imenovanja iz stavka 1. ovoga
članka, na razdoblje duže od pet godina radni odnos prestao, ima tijekom
razdoblja od godine dana, od dana prestanka mandata, prednost pri zapošljavanju
kod poslodavca kod kojeg je prije radio te ako bude ponovno zaposlen, ima sva
prava koja je imao u vrijeme prvog izbora ili imenovanja.

XXVI. KAZNENE ODREDBE

#### Prekršaji poslodavca

Članak 228.

(1) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
poslodavac:

1. ako pri zapošljavanju ili pri ostvarivanju prava i obveza iz radnog
odnosa, zaposlenika stavlja u nepovoljniji položaj od drugih osoba (članak 2.),

2. ako prije otpočinjanja rada, zaposleniku ne omogući da se upozna s
propisima o radnim odnosima odnosno ako ga ne upozna s organizacijom i zaštitom
na radu (članak 5. stavak 2.),

3. ako propise o zaštiti na radu te kolektivni ugovor i pravilnik o radu ne
učini na prikladan način dostupnim zaposlenicima (članak 5. stavak 3.),

4. ako u slučaju, koji nije predviđen zakonom ili kolektivnim ugovorom,
sklopi ugovor o radu na određeno vrijeme (članak 10. stavak 1. i 2.),

5. ako u slučaju kad ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku,
najkasnije petnaestog dana od dana početka rada, ne uruči zaposleniku pisanu
potvrdu o sklopljenom ugovoru (članak 11. stavak 3.),

6. ako ugovor o radu pomorca i ribara ne registrira pri županijskom uredu
nadležnom za poslove rada (članak 11. stavak 6.),

7. ako sklopi ugovor o radu koji ne sadrži podatke propisane ovim Zakonom
(članak 12.),

8. ako u slučaju upućivanja zaposlenika na rad u inozemstvo ugovor o radu ne
sadrži podatke propisane ovim Zakonom (članak 13. stavak 1.),

9. ako zaposli osobu mlađu od petnaest godina života (članak 14. stavak 1.),

10. ako osobi mlađoj od petnaest godina života omogući, bez prethodnog
odobrenja inspektora rada, naplatno sudjelovanje u snimanju filmova,
pripremanju i izvođenju umjetničkih, scenskih ili drugih sličnih djela, ili joj
to omogući na način, u opsegu i na poslovima koji ugrožavaju njezino zdravlje,
ćudorednost, školovanje ili razvoj (članak 14. stavak 2.),

11. ako zaposli malodobnika bez odobrenja njegovog zakonskog zastupnika
(članak 15. stavak 1.),

12. ako zaposli malodobnika na poslovima koji mogu ugroziti njegovo
zdravlje, ćudorednost ili razvoj (članak 16. stavak 1.),

13. ako u roku koji odredi inspektor rada ne pribavi nalaz i mišljenje o
utjecaju poslova na zdravlje i razvoj malodobnoga zaposlenika (članak 17.
stavak 2.),

14. ako ne postupi po nalogu inspektora rada kojim se zabranjuje rad
malodobnoga zaposlenika na određenim poslovima (članak 17. stavak 4.),

15. ako sklopi ugovor o radu sa zaposlenikom koji ne udovoljava posebnim
uvjetima za zasnivanje radnog odnosa, propisanima zakonom ili drugim propisom
(članak 18.),

16. ako prilikom sklapanja ugovora o radu od zaposlenika traži, podatke koji
nisu u neposrednoj svezi s radnim odnosom (članak 20. stavak 1.),

17. ako prikuplja, obrađuje, koristi i dostavlja trećim osobama osobne
podatke zaposlenika, protivno odredbama ovog Zakona (članak 22.),

18. ako sklopi ugovor o radu u kojem je trajanje probnoga rada ugovoreno u
trajanju dužem od zakonom dopuštenoga (članak 23. stavak 2.),

19. ako sklopi ugovor o radu u kojem je ugovoreno trajanje pripravničkoga
staža duže od zakonom propisanoga (članak 27.),

20. ako s volonterom ne sklopi ugovor u pisanom obliku (članak 29. stavak
5.),

21. ako sklopi ugovor o radu u kojem je puno radno vrijeme ugovoreno u
trajanju dužem od zakonom

dopuštenoga (članak 30. stavak 1.),

22. ako od zaposlenika zahtijeva da na poslovima na kojima, uz primjenu
mjera zaštite na radu, nije moguće zaštititi zaposlenika od štetnih utjecaja,
radi duže od skraćenoga radnoga vremena ili da radi prekovremeno (članak 32.
stavak 1. i 4.),

23. ako od zaposlenika zahtijeva da radi duže od punoga radnoga vremena
(prekovremeni rad) veći broj sati od zakonom određenoga najdužega trajanja
takvoga rada (članak 33. stavak 1.),

24. ako ne obavijesti inspektora rada o prekovremenom radu o kojem ga je
dužan obavijestiti (članak 33. stavak 2.),

25. ako ne postupi po rješenju inspektora rada kojim se zabranjuje prekovremeni
rad što štetno utječe na zdravlje i radnu sposobnost zaposlenika ili koji
onemogućuje zapošljavanje nezaposlenih osoba (članak 33. stavak 3.),

26. ako malodobnom zaposleniku naredi prekovremeni rad (članak 33. stavak
4.),

27. ako trudnici, majci s djetetom do tri godine starosti ili samohranom
roditelju s djetetom do šest godina starosti, bez njegovog pisanog pristanka,
naredi prekovremeni rad (članak 33. stavak 5.),

28. ako u slučaju kada preraspodjela radnoga vremena nije predviđena
kolektivnim ugovorom, odnosno sporazumom sklopljenim između zaposleničkog
vijeća i poslodavca ne zatraži suglasnost inspektora rada za preraspodjelu
(članak 35. stavak 6.),

29. ako zaposleniku ne omogući korištenje stanke na način i pod uvjetima
propisanima ovim Zakonom (članak 36.),

30. ako zaposleniku ne omogući korištenje dnevnog odmora na način i pod
uvjetima propisanima ovim Zakonom (članak 37.),

31. ako zaposleniku ne omogući korištenje tjednog odmora na način i pod
uvjetima propisanima ovim Zakonom (članak 38.),

32. ako zaposleniku ne omogući korištenje godišnjeg odmora u najkraćem
trajanju određenom ovim Zakonom (članak 39.),

33. ako sa zaposlenikom sklopi sporazum o odricanju od prava na godišnji
odmor, odnosno o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora (članak
41.),

34. ako zaposleniku ne isplati naknadu plaće za vrijeme godišnjeg odmora u
visini i na način određen ovim Zakonom (članak 45.),

35. ako zaposleniku ne omogući korištenje odmora u dijelovima pod uvjetima
propisanima ovim Zakonom (članak 46.),

36. ako raspored godišnjih odmora ne utvrdi u skladu s odredbama ovoga
Zakona (članak 48.),

37. ako zaposleniku ne omogući korištenje plaćenoga dopusta na način i pod
uvjetima propisanima ovim Zakonom (članak 49.),

38. ako protivno odredbama ovoga Zakona ženi zaposlenoj u industriji naredi
noćni rad (članak 52. i 53.),

39. ako protivno odredbama ovoga Zakona malodobniku naredi noćni rad (članak
54.),

40. ako zaposli ženu na poslovima na kojima je ženama zabranjen rad (članak
55.),

41. ako zbog trudnoće odbije zaposliti ženu, otkaže joj ugovor o radu ili
je, suprotno odredbama ovoga Zakona, premjesti na druge poslove (članak 56.
stavak 1.),

42. ako traži podatke o trudnoći žene ili uputi drugu osobu da traži takve
podatke, osim ako žena osobno zahtijeva određeno pravo predviđeno zakonom ili
drugim propisom radi zaštite trudnica (članak 56. stavak 2.),

43. ako majci ili ocu djeteta ne omogući korištenje porodnoga dopusta pod
uvjetima propisanima ovim Zakonom (članak 58.),

44. ako majci ili ocu djeteta ne omogući rad u skraćenom radnom vremenu pod
uvjetima propisanima ovim Zakonom (članak 59.),

45. ako ocu djeteta čija je majka umrla, napustila dijete ili je zbog bolesti
ili drugoga sličnoga razloga

onemogućena da se brine o djetetu, ne omogući korištenje svim pravima koja
su ovim Zakonom predviđena radi zaštite majčinstva i podizanja djeteta (članak
61. stavak 1.),

46. ako jednom od roditelja djeteta ne omogući da ne radi dok dijete ne
navrši tri godine života, za koje vrijeme mu miruju prava i obveze iz radnog
odnosa, te u svezi s radnim odnosom (članak 62.),

47. ako zaposlenoj ženi koja rodi mrtvo dijete ili čije dijete umre prije
kraja osnovnog, odnosno dodatnog porodnoga dopusta, ne omogući korištenje
porodnoga dopusta u trajanju propisanom Zakonom (članak 64.),

48. ako jednom od roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju ne omogući
korištenje dopusta ili rad u polovici punoga radnog vremena (članak 66. stavak
1. i 2.),

49. ako roditelju djeteta s težim smetnjama u razvoju, koji se koristi
pravom na rad u skraćenom radnom vremenu, naredi prekovremeni rad ili mu bez
njegove suglasnosti promijeni mjesto rada (članak 66. stavak 6.),

50. ako posvojitelju djeteta ili osobi kojoj je
rješenjem tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi dijete povjereno na
čuvanje i odgoj, ne omogući korištenje prava utvrđenih ovim Zakonom, radi
zaštite majčinstva i podizanja djece (članak 67. stavak 1.),

51. ako posvojitelju djeteta ne omogući korištenje
posvojiteljskoga dopusta (članak 67. stavak 2.),

52. ako za vrijeme trudnoće, korištenja porodnoga dopusta, korištenja prava
na rad u skraćenom radnom vremenu roditelja, odnosno posvojitelja,
korištenja posvojiteljskog dopusta i dopusta za njegu
djeteta s težim smetnjama u razvoju, otkaže trudnici, odnosno osobi koja se
koristi nekim od spomenutih prava (članak 70. stavak 1.),

53. ako za vrijeme privremene nesposobnosti za rad otkaže zaposleniku koji
je privremeno spriječen za rad zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti
(članak 73. stavak 1.),

54. ako prije isteka roka od šest mjeseci zaposli drugog zaposlenika na
poslovima za koje je utvrdio da je prestala potreba za njihovim obavljanjem
(članak 106. stavak 8.),

55. ako ne izradi program zbrinjavanja viška radnika, a po ovom Zakonu dužan
je izraditi taj program (članak 119. stavak 1. i 2.),

56. ako se pri izradi programa zbrinjavanja viška zaposlenika ne savjetuje s
zaposleničkim vijećem, odnosno službom zapošljavanja (članak 119. stavak 3. i
6.),

57. ako u propisanom roku o programu zbrinjavanja viška zaposlenika ne
obavijesti zaposlenike i službu zapošljavanja (članak 120. stavak 3. i 4.),

58. ako otkaže zaposleniku prije nego što program zbrinjavanja viška
zaposlenika dostavi ovlaštenoj službi zapošljavanja ili prije isteka roka u
kojem je ta služba dužna očitovati se o tom programu (članak 120. stavak 5.),

59. ako ne postupi po nalogu službe zapošljavanja o odgodi primjene programa
zbrinjavanja viška zaposlenika (članak 12a stavak 6.),

60. ako nakon prestanka radnog odnosa zaposleniku ne vrati sve njegove
isprave ili mu ne izda potvrdu o vrsti poslova i trajanju radnog odnosa ili ako
u toj potvrdi, osim podataka o vrst poslova i trajanju radnog odnosa, naznači
nešto što bi zaposleniku otežalo sklapanje novog ugovora o radu (članak 122.),

61. ako onda kad je to dužan, ne donese ili ne objavi pravilnik o radu kojim
se uređuju plaće, organizacija rada i druga pitanja važna za zaposlenike
zaposlene kod njega (članak 123. stavak 1.),

62. ako pravilnikom o radu ne uredi pitanja za koja je ministar nadležan za
rad propisao da se moraju urediti tim pravilnikom (članak 123. stavak 3.),

63. ako pravilnik o radu donese prije nego što je zatražio mišljenje
zaposleničkoga vijeća (članak 124. stavak 1.),

64. ako onemogući zaposlenike u izboru zaposleničkoga vijeća (članka 133.),

65. ako zaposleničko vijeće najmanje jednom u tri mjesec ne obavijesti o
stanju i rezultatima poslovanja, razvojnim planovima i njihovom utjecaju na
gospodarski i socijalni položaj zaposlenika, o kretanju i promjenama u plaćama,
o zaštiti i sigurnosti na radu i mjerama za poboljšanje uvjeta rada, o drugim
pitanjima osobito važnim za gospodarski i socijalni položaj zaposlenika (članak
144.),

66. ako ne osigura uvjete za rad zaposleničkoga vijeća (članak 152.),

67. ako pokuša ostvariti ili ostvari zabranjeni nadzor na sindikatom ili
udrugom sindikata više razine (članak 177. stava 1.),

68. ako u slučaju, kad je on to dužan učiniti, ne dostavi kolektivni ugovor
ili promjenu kolektivnog ugovora ministarstvu nadležnom za rad ili županijskom
uredu nadležnom za poslove rada (članak 198. stavak 3.),

69. ako kolektivni ugovor ne objavi na propisani način (članak 199.),

70. ako onda kad je to dužan, odbije sudjelovati u postupku mirenja, predviđenom
ovim Zakonom (članak 203.),

71. ako zaposlenika koji je organizirao ili sudjelovao u štrajku,
organiziranom u skladu s odredbama zakona, kolektivnog ugovora i pravilima
sindikata stavi u nepovoljniji položaj od drugih zaposlenika (članak 213.
stavak 2.),

72. ako onemogući ili pokuša onemogućiti inspektora rada u provođenju
nadzora (članak 221. stavak 1.),

73. ako zaposleniku odbije vratiti radnu knjižicu kad je to dužan učiniti
(članak 224. stavak 3. i 4.),

74. ako ponovno ne zaposli hrvatskog branitelja (članak 236.),

75. ako u roku od tri mjeseca od dana početka primjene ovoga Zakona ne
ponudi zaposleniku sklapanje ugovora o radu u obliku i sa sadržajem propisanim
ovim Zakonom (članak 241. stavak 1.),

76. ako zaposleniku ponudi sklapanje ugovora o radu koji je u pogledu
trajanja radnog odnosa, radnoga vremena, poslova koje zaposlenik obavlja, plaće
i drugih uvjeta, nepovoljniji od uvjeta pod kojima je radni odnos zasnovan,
odnosno pod kojima su bili uređeni odnosi zaposlenika i poslodavca do dana
sklapanja toga ugovora, ako odredbama ovoga Zakona ta pitanja nisu drugačije
uređena (članak 241. stavak 2.).

77. ako isplati zaposleniku plaću u iznosu manjem od najniže plaće,
utvrđenom na način propisan ovim Zakonom (članak 242. stavak 2).

(2) Ako je prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počinjen u odnosu na
malodobnog zaposlenika, najniži i najviši iznos novčane kazne uvećava se
trostruko.

#### Prekršaji sindikata i udruga sindikata više razine

Članak 229.

Novčanom kaznom od 5.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
sindikat ili udruga sindikata više razine:

1. ako u roku trideset dana od dana nastale
promjene ne prijavi promjenu naziva udruge, odnosno podružnice, sjedišta, podrućja djelovanja, naziva tijela, osoba ovlaštenih za
zastupanje, te prestanak djelovanja, odnosno ovlaštenja u pravnom prometu
(članak 174. stavak 2.),

2. ako u slučaju, kad je to dužan učiniti, ne
dostavi kolektivni ugovor ili promjenu kolektivnog ugovora ministarstvu
nadležnom za rad ili županijskom uredu nadležnom za poslove rada (članak 198.
stavak 3.),

3. ako kolektivni ugovor ne objavi na propisani
način (članak 199.),

4. ako, onda kad je to dužan, odbije sudjelovati
u postupku mirenja, predviđenom ovim Zakonom (članak 203.),

5. ako ne najavi štrajk (članak 210. stavak 2.),

6. ako započne štrajk prije provođenja postupka
mirenja, predviđenog ovim Zakonom, odnosno prije provođenja drugoga postupka,
mirnoga rješavanja spora o kojem su se stranke sporazumjele (članak 210. stavak
3.),

7.ako u pismu kojim se štrajk najavljuje ne
naznači razloge za štrajk, mjesto, dan i vrijeme početka štrajka (članak 210.
stavak 4.),

8. ako najkasnije na dan najave štrajka ne objavi
pravila o radnim mjestima na kojima se rad ne smije prekidati za vrijeme
štrajka (članak 210. stavak 5.).

#### Prekršaji udruga poslodavaca i udruga poslodavaca više razine

Članak 230.

Novčanom kaznom od 5.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
udruga poslodavaca ili udruga poslodavaca više razine:

1. ako u roku trideset dana od dana nastale
promjene ne prijavi promjenu naziva udruge, odnosno podružnice, sjedišta,
područja djelovanja, naziva tijela, osoba ovlaštenih za zastupanje, te
prestanak djelovanja, odnosno ovlaštenja u pravnom prometu (članak 174. stavak
2),

2. ako, onda kad je to dužna učiniti, ne dostavi
kolektivni ugovor ili promjenu kolektivnog ugovora ministarstvu nadležnom za
rad ili županijskom uredu nadležnom za poslove rada (članak 198. stavak 3.),

3. ako kolektivni ugovor ne objavi na propisani
način (članak 199.),

4. ako, onda kad je to dužna, odbije sudjelovati
u postupku mirenja, predviđenom ovim Zakonom (članak 203.),

5. ako organizira ili poduzme isključenje s rada
koje nije odgovor na već započeti štrajk (članak 211. stavak 1.),

6. ako isključenje s rada započne prije roka
propisanog Zakonom (članak 211. stavak 2.),

7. ako isključi s rada zaposlenike u broju većem
od dozvoljenog ovim Zakonom (članak 211. stavak 3.),

8. ako isključi zaposlenike s rada protivno
odredbama ovoga Zakona (članak 211. stavak 5.),

9. ako za vrijeme isključenja s rada onemogući
zaposlenicima obavljanje poslova koji se ne smiju prekidati (članak 212.).

XXVII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

#### Usklađivanje akata i registracija udruga u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Članak 231.

(1) Udruge registrirane prema dosadašnjim propisima dužne su u roku tri
mjeseca od dana početka primjene ovoga Zakona svoje statute, pravila i druge
akte uskladiti s ovim Zakonom i podnijeti uredan zahtjev za upis u registar
tijelu nadležnom za njihovu registraciju, u skladu sa odredbama ovoga Zakona.

(2) Tijelo nadležno za vođenje registra društvenih organizacija brisat će se
iz tog registra udrugu registriranu prema odredbama ovoga Zakona na zahtjev
ovlaštene osobe udruge.

#### Kolektivni ugovori sklopljeni prije stupanja na snagu ovoga Zakona

Članak 232.

Kolektivni ugovori sklopljeni prije dana početka primjene ovoga Zakona,
ostaju na snazi do isteka roka koji su sklopljeni, ako prije toga roka ne
prestanu sklapanjem novoga kolektivnog ugovora, otkazom ili na drugi način
određen kolektivnim ugovorom.

#### Donošenje pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka i isključenja s rada

Članak 233.

Sindikati i poslodavci dužni su donijeti pravila o poslovima koji se ne
smiju prekidati za vrijeme štrajka i isključenja s rada u roku od šest mjeseci
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

#### Pravo zaposlenika kojima prestaje pravo na mirovanje radnog odnosa

Članak 234.

Zaposlenici čiji radni odnos miruje, u skladu s propisima važećima do dana
početka primjene ovoga Zakona, a koji po ovom Zakonu nemaju pravo na mirovanje
radnoga odnosa, imaju pravo u skladu s propisima važećima do dana početka
primjene ovoga Zakona, vratiti se na poslove koje su prije obavljali ili na
druge odgovarajuće poslove, u roku koji ne može biti duži od šest mjeseci od
dana početka primjene ovoga Zakona.

#### Donošenje i usklađivanje pravilnika o radu s odredbama ovoga zakona

Članak 235.

Poslodavci su dužni donijeti, odnosno uskladiti pravilnike o radu s
odredbama ovoga Zakona u roku tri mjeseca od dana početka njegove primjene.

#### Pravo na ponovno zaposlenje hrvatskih branitelja

Članak 236.

Zaposlenika koji u skladu s posebnim propisima ima svojstvo hrvatskog
branitelja, a kojemu je radni odnos prestao, poslodavac kod kojeg je prethodno
radio, dužan je ponovno zaposliti na odgovarajućem poslu, u roku mjesec dana od
dana prestanka službe u jedinici hrvatske vojske, odnosno policije.

#### Propisi za provedbu ovoga Zakona

Članak 237.

(1) Ako ovaj Zakon ovlašćuje nadležnog ministra za donošenje propisa za
provedbu ovoga Zakona, nadležni će ministar donijeti te propise u roku šest
mjeseci od dana njegova stupanja na snagu.

(2) Prije donošenja propisa iz stavka 1. ovoga članka nadležni ministar će
zatražiti mišljenje sindikata i udruga poslodavaca.

(3) Do donošenja propisa iz stavka 1. ovoga članka, primjenjivat će se:

- Uputa o radnoj knjižici ("Narodne
novine", br. 9/91.),

- Uputa o registraciji i objavljivanju
registriranih kolektivnih ugovora ("Narodne novine", br. 29/92.),

- Pravilnik o metodologiji po kojoj će radnici
utvrditi osobito teške, naporne i po zdravlje štetne poslove odnosno radne
zadatke ("Narodne novine", br. 32/86.),

- Pravilnik o kriterijima za utvrđivanje
neophodne pojačane majčine njege djeteta do tri godine života ("Narodne
novine", br. 4/81.),

- Pravilnik o stjecanju prava na rad sa skraćenim
radnim vremenom zbog njege teže hendikepiranog djeteta ("Narodne
novine", br. 34/90. i 16/91.),

- Pravilnik o sadržaju i načinu registracije
odluke o izboru odnosno ugovora o zapošljavanju radnika - pomorca kao člana
posade broda ("Narodne novine", br.
73/94.).

#### Propisi o skraćenom radnom vremenu

Članak 238.

(1) Ako se u roku godine dana od dana početka primjene ovoga Zakona ne
sklope kolektivni ugovori, odnosno ako do toga roka poslodavci ne donesu
pravilnike o radu kojima se utvrđuju poslovi na kojima, uz primjenu mjera
zaštite na radu, nije moguće zaštititi zaposlenika od štetnih utjecaja te trajane radnoga vremena na takvim poslovima, ministar
nadležan za rad će, na prijedlog osobe koja prema ovome Zakonu može biti
stranka kolektivnog ugovora, a uz suglasnost ministra nadležni za zdravstvo, u
roku tri mjeseca donijeti pravilnik kojim se uređuju ta pravila.

(2) Do sklapanja kolektivnog ugovora, odnosno, do donošnja
pravilnika iz stavka 1. ovoga članka, primjenjivat će se propisi koji važe do
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

#### Postupci registracije udruga koji nisu završeni

Članak 239.

Postupci registracije udruga koji nisu završeni do dana početka primjene
ovoga Zakona, a na koje se primjenjuju odred ovoga Zakona, dovršit će se po
odredbama ovoga Zakona.

#### Postupci ostvarivanja i zaštite prava koji nisu završeni

Članak 240.

(1) Postupci ostvarivanja i zaštite prava zaposlenika, započeti prije
početka primjene ovoga Zakona, dovršit će se po odredbama zakona koji važe do
dana početka primjene ovoga zakona, ako ovim Zakonom određeno pravo nije
uređeno za zaposlenika na povoljniji način.

(2) Zaposlenik koji je otpočeo koristiti pravo na porodni dopust ili neko
drugo pravo prema odredbama zakona koji važi do dana početka primjene ovoga
Zakona, može ako je to za njega povoljnije, koristiti prava utvrđena ovim
Zakonom.

(3) Zaposlenik kojemu je pravo na porodni dopust isteklo prije dana početka
primjene ovoga Zakona, može koristiti prava iz članka 58. stavka 4. i članka
59. svaka 1. i 2. ovoga Zakona.

#### Sklapanje ugovora o radu u obliku i sa sadržajem propisanim ovim Zakonom

Članak 241.

(1) Poslodavac je dužan u roku tri mjeseca od dana početka primjene ovoga
Zakona ponuditi zaposleniku sklapanje ugovora o radu u obliku i sa sadržajem
propisanima ovim Zakonom.

(2) U pogledu trajanja radnog odnosa, radnoga vremena poslova koje
zaposlenik obavlja, plaće i drugih uvjeta, ugovor iz stavka 1. ovoga članka ne
smije biti nepovoljniji od uvjeta pod kojima je radni odnos zasnovan, odnosno
pod kojima su bili uređeni odnosi zaposlenika i poslodavca do dana sklapanja
ugovora iz stavka 1. ovoga članka, ako odredbama ovoga Zakona ta pitanja nisu
drukčije uređena.

(3) Ako zaposlenik u roku 15 dana od dana dostave ne prihvati ponudu
poslodavaca za sklapanje ugovora o radu datu u skladu
s odredbom stavka 2. ovoga članka, prestaje mu radni odnos nakon isteka 30 dana
od dostave ponude poslodavca.

(4) Zaposlenik koji prihvati ponudu poslodavca, a smatra da ugovor koji je
ponudio poslodavac nije u skladu s odredbom stavka 2. ovoga članka, pridržava
pravo pred nadležnim sud osporavati valjanost ponude poslodavca u roku od 15
dana od dana prihvata ponude.

#### Najniža plaća

Članak 242.

(1) Ako plaće nisu uređene kolektivnim ugovorom, a najduže tijekom dvije
godine od dana početka primjene ovoga Zakona, Vlada može, na prijedlog osobe
koja prema odredbama ovoga Zakona može biti stranka kolektivnog ugovora, na
način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom, odrediti visinu najniže plaće.

(2) Poslodavac ne smije za puno radno vrijeme isplatiti zaposleniku plaću u
iznosu manjem od najniže plaće, utvrđenom na način propisan ovim Zakonom.

(3) Visinu najniže plaće Vlada utvrđuje uzimajući u obzir:

1. potrebe zaposlenika i njegove obitelji, opću
razinu plaća u Republici Hrvatskoj, troškove života, razinu socijalnih davanja,
životni standard drugih socijalnih skupina, te

2. gospodarske čimbenike, uključivši i potrebe
gospodarskoga razvoja, razinu proizvodnosti te prijeku potrebu postizanja i
očuvanja visoke razine zaposlenosti.

(4) Vlada će osigurati pravodobno usklađivanje visine najniže plaće s
troškovima života i ostalim čimbenicima iz stavka 3. ovoga članka, a u skladu s
uvjetima koje utvrdi Vlada na prijedlog Gospodarsko-socijalnoga vijeća.

(5) Odluku o visini najniže plaće Vlada donosi na temelju mišljenja
Gospodarsko-socijalnoga vijeća.

(6) Vlada će osigurati prikupljanje statističkih i ostalih podataka prijeko
potrebnih za utvrđivanje troškova života i ostalih čimbenika iz stavka 3. ovoga
članka.

(7) Visinu najniže plaće Vlada može utvrditi u jedinstvenom iznosu za sve
zaposlene ili u različitim iznosima za različite skupine zaposlenih, odnosno za
različita područja Republike Hrvatske, uvažavajući različite troškove života na
tim područjima.

(8) Odluka o visini najniže plaće objavljuje se u "Narodnim novinama".

#### Prava invalida rada u slučaju prestanka radnog odnosa

Članak 243.

Do početka primjene novih propisa o mirovinskom i invalidskom osiguranju
invalid rada koji je u skladu s propisima o mirovinskom i invalidskom
osiguranju važećim na dan stupanja na snagu ovoga Zakona stekao ili će steći
neko od prava na osnovi preostale radne sposobnosti, a kojem poslodavac dade
poslovno ili osobno uvjetovani otkaz jer ga ne može zaposliti na nekim drugim
poslovima, ostvaruje stečena prava u skladu s odredbama članka 54. Zakona o
mirovinskom i invalidskom osiguranju ("Narodne novine", br. 26/83, 5/86, 42/87, 34/89, 57/89, 40/90, 9/91, 26/93,
96/93, 29/94. i 44/94.).

Zakoni koji prestaju važiti

Članak 244.

Na dan početka primjene ovoga Zakona prestaju važiti:

- Zakon o osnovnim pravima iz radnog odnosa
("Narodne novine", br. 34/91, 26/93. i
29/94.),

- Zakon o radnim odnosima ("Narodne
novine", br. 25/92 - pročišćeni tekst, 26/93. i
29/94.), te

- članak 93. i članak 140. stavci 2. i 3. Zakona
o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne novine", br. 54/94.pročišćeni tekst).

Stupanje na snagu ovoga Zakona

Članak 245.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a primjenjuje se od 1. siječnja 1996. godine.

Klasa: 110-01/94-01/02

Zagreb,17. svibnja 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE
HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr****. Nedjeljko Mihanović**, v. r.
if !supportLineBreakNewLine
endif

Zakon, NN 38/1995-758