## Zakon o društveno poticanoj stanogradnji

### NN 109/2001 (11.12.2001.), Zakon o društveno poticanoj stanogradnji

# HRVATSKI SABOR

1794

Na teme­lju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O DRUŠTVENO  POTICANOJ STANOGRADNJI

Proglašavam Zakon o društveno poticanoj stanograd­nji, koji je donio
Hrvatski sabor na sjednici 30. studenoga 2001.

Broj: 01-081-01-3773/2
Zagreb, 6. prosinca 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O DRUŠTVENO POTICANOJ STANOGRADNJI

OpĆe
odredbe

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom uređuje sustavno organizirana stanogradnja poticana
javnim sredstvima (u daljnjem tekstu: društveno poticana stanogradnja) radi
zadovoljavanja stambenih potreba i poboljšanja kvalitete stanovanja što šireg
kruga građana, kao i unaprijeđenja graditeljstva.

(2) Javnim sredstvima u smislu ovoga Zakona razumijevaju se financijska
i druga sredstva koja za poticanje stanogradnje osiguravaju Republika Hrvatska
i jedinice lokalne samouprave.

Članak 2.

Društveno poticana stanogradnja provodi se izgradnjom stanova, odnosno
stambenih zgrada, organiziranom na način kojim se ostvaruje svrhovito korištenje
javnih i drugih sredstava za pokriće troškova, osigurava povrat tih sredstava,
te omogućuje prodaja stanova uz obročnu otplatu pod pristupačnijim uvjetima od
tržnih u pogledu kamata i rokova otplate.

Članak 3.

(1) Javnim sredstvima se u skladu s odredbama ovoga Zakona potiče
organizirana izgradnja stanova, u pravilu u višestam­be­nim zgradama i zgradama
u nizu, namijenjenih za prodaju uz mo­guć­nost obročnog načina plaćanja i to:

– građanima – državljanima Republike Hrvatske, radi rješa­vanja njihovih
stambenih potreba,

– jedinicama lokalne samouprave i drugim pravnim osobama sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj, radi davanja stanova u najam.

(2) Stanovi iz stavka 1. ovoga članka namijenjeni su i za prodaju
jedinicama lokalne samouprave i drugim osobama radi osiguranja stanova zaštićenim
najmoprimcima koji koriste stan u vlasništvu fizičkih osoba, kao i osobama iz članka
52. stavka 4. Zakona o najmu stanova (»Narodne novine«, br. 91/96. i 48/98.)
koje koriste stan namijenjen za nadstojnika zgrade.

Javna
sredstva

Članak 4.

(1) Republika Hrvatska za poticanje stanogradnje prema ovome Zakonu
osigurava financijska sredstva. Ta sredstva osiguravaju se u državnom proračunu
i doznačuju nositelju investitorskih poslova.

(2) Uz financijska sredstva iz stavka 1. ovoga članka, Republika
Hrvatska može za izgradnju stanova osigurati i građevinsko zemljište i druga
sredstva, posebice radi rješavanja stambenih potreba djelatnih vojnih osoba,
policijskih službenika te drugih državnih službenika i namještenika, i u kojem
slučaju o kupnji i načinu korištenja tih stanova, odnosno prvenstvu na kupnju
stana odlučuje Vlada Republike Hrvatske ili od nje ovlašteno tijelo ili osoba.

(3) U pogledu sredstava za izgradnju stanova iz stavka 2. ovoga članka
na odgovarajući način se primjenjuju odredbe ovoga Zakona koje se odnose na
javna sredstva jedinice lokalne samouprave.

Članak 5.

(1) Financijskim sredstvima Republike Hrvatske osigurava se pokriće troškova
u vezi s izgradnjom stanova u dijelu koji odgovara visini od 25% etalonske
cijene građenja po m2 korisne površine stana.

(2) U slučajevima iz članka
13. i 18. ovoga Zakona financijska sredstva Republike Hrvatske mogu se
koristiti i do 35% etalonske cijene građenja po m2 korisne površine
stana radi pribavljanja građevinskog zemljišta za izgradnju stanova.

(3) Etalonsku cijenu građenja
utvrđuje jedanput godišnje ministar nadležan za javne radove i graditeljstvo na
temelju pros­ječnih cijena građenja m2 korisne površine
stana u Republici Hrvatskoj na osnovi objavljenih podataka u Statističkom
ljetopisu Državnog zavoda za statistiku, koja vrijednost je vezana uz EURO.
Etalonska cijena građenja ne može biti različita od etalonske cijene koja se
primjenjuje u ostalim zakonima u kojima se na temelju iste dolazi do određenih
izračuna.

(4) Cijena građenja u smislu
odredbe stavka 3. ovoga članka razumijeva sve troškove u vezi s izgradnjom
(projektiranje, građenje, nadzor i dr.) uključivo i porez na dodanu vrijednost,
izuzev troškova koji se odnose na zemljište, uređenje komunalne infrastrukture
i priključke građevine na infrastrukturu.

Članak 6.

(1) U cilju provođenja mjera
za zadovoljavanje stambenih po­treba građana i poboljšanja kvalitete stanovanja,
jedinica lokalne samouprave utvrđuje stambene potrebe i interes za kupnju
stanova na svom području, te u skladu s tim potrebama i svojim mogućnostima
osigurava sredstva namijenjena za poticanje stanogradnje prema ovome Zakonu.

(2) Jedinica lokalne samouprave
za izgradnju stanova osigurava odgovarajuće građevinsko zemljište, uređenje
komunalne infrastrukture i priključke na infrastrukturu, odnosno podmiruje troškove
koji se odnose na infrastrukturu i priključke.

(3) Jedinica lokalne
samouprave može osigurati i financijska sredstva za pokriće dijela troškova građenja,
posebice kada su ti troškovi povećani zbog posebnih uvjeta gradnje na određenoj
lokaciji u kojem slučaju ta sredstva mogu biti i bespovratna.

Članak 7.

(1) Ukupna vrijednost građevinskog zemljišta, uređenja komunalne
infrastrukture i priključaka na infrastrukturu, odnosno vrijednost tih
sredstava jedinice lokalne samouprave sadržana u prodajnoj cijeni m2 stana ne može biti
više od 30% etalonske cijene građenja.

(2) Uređenjem komunalne infrastrukture iz članka 6. stavka 2. ovoga
Zakona razumijeva se uređenje pristupne ceste, javnih površina i javne
rasvjete, potrebne za korištenje građevine izgra­đene na određenom zemljištu.

(3) Priključcima na infrastrukturu iz članka 6. stavka 2. ovoga Zakona
razumijeva se izvedba priključaka građevine na infrastrukturu za opskrbu pitkom
vodom, odvodnju otpadnih i oborinskih voda, opskrbu plinom, toplinskom
energijom ili drugim energetskim medijem ovisno o lokalnim prilikama, te
priključe­nje građevine na električnu energiju i distributivnu
telekomunikacijsku mrežu.

Članak 8.

(1) Financijska sredstva potrebna za poticanje stanogradnje prema ovome
Zakonu jedinica lokalne samouprave osigurava u svom proračunu.

(2) Jedinica lokalne samouprave može sredstva ostvarena prodajom stanova
prema Zakonu o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo, uz namjene
propisane tim Zakonom, koristiti i za pribavljanje građevinskog zemljišta,
podmirenje troško­va komunalne infrastrukture, priključaka i drugih troškova
vezanih za izgradnju, kao i za kupnju stanova prema odredbama ovoga Zakona.

Nositelj
investitorskih poslova

Članak 9.

(1) Nositelj investitorskih poslova u vezi s izgradnjom i prodajom
stanova je Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama – APN (u daljnjem
tekstu: Agencija), koja u obavljanju tih poslova posluje prema pravilima
poslovanja neprofitnih organizacija, i to u svoje ime, a za račun Republike
Hrvatske.

(2) Agencija kao investitor,
u skladu s predvidivim javnim sredstvima i stambenim potrebama planira
izgradnju stanova u određenom opsegu, te uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog
za javne radove i graditeljstvo utvrđuje provedbeni program društveno poticane
stanogradnje (u daljnjem tekstu: Program POS-a), u skladu s kojim Agencija
pribavlja potrebna sredstva za izgradnju.

Članak 10.

(1) Agencija u izgradnji
stanova posluje javnim sredstvima i sredstvima koja se pribavljaju na tržištu
kapitala od poslovnih banaka i drugih financijskih institucija, od građana –
kupaca stanova, te drugih osoba koje prema odredbama ovoga Zakona mogu
sudjelovati u osiguranju sredstava za izgradnju stanova.

(2) Financijsko poslovanje u
vezi s izgradnjom svake pojedine građevine Agencija vodi odvojeno na posebnom
podračunu.

(3) Agencija je dužna iz financijskih
sredstava Republike Hrvatske osnovati rezervni fond radi osiguranja
financiranja izgradnje građevine do potpune dovršenosti, u slučaju ako pojedini
sudionici u izgradnji nisu izvršili svoje ugovorne obveze ili dio zgrade nije
pravovremeno prodan i zbog drugih nepredvidivih okolnosti. Visinu sredstava
rezervnog fonda utvrđuje Upravno vijeće Agencije.

Osiguranje
sredstAvaza izgradnju

Članak 11.

(1) Agencija pribavlja građevinsko zemljište za izgradnju stanova uz
naknadu, odnosno po cijeni koja ne može biti viša od tržišne vrijednosti koja čini
osnovicu za obračun poreza na promet nekretnina, o čemu mišljenje daje nadležna
Porezna uprava.

(2) Kod stjecanja vlasništva nekretnina prema odredbama ovoga Zakona,
Agencija ne plaća porez na promet nekretnina.

Članak 12.

Građevinsko zemljište, te financijska i druga sredstva za izgradnju
stanova Agenciji mogu osigurati i trgovačka društva, stambene zadruge, ustanove
i druge osobe, radi rješavanja svojih stambenih potreba, odnosno za stambeno
zbrinjavanje svojih zaposlenika i članova.

Članak 13.

Radi zadovoljavanja stambenih potreba na određenom po­druč­ju u skladu s
Programom POS-a, posebice ako jedinica lokalne samouprave ne osigura dostatno
građevinsko zemljište, Agencija može na temelju ocjene podobnosti lokacije i
opravdanosti određene izgradnje, uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za
javne radove i graditeljstvo kupiti građevinsko zemljište potrebno za izgradnju
stanova, po cijeni koja ne može biti viša od 10% etalonske cijene građenja
ukupne korisne površine stanova u građevini koja će se graditi na tom zemljištu.

Članak 14.

Dio financijskih sredstava potrebnih za izgradnju stanova Agencija
pribavlja i na tržištu kapitala od poslovnih banaka, stambenih štedionica i
drugih financijskih institucija (u daljnjem tekstu: banke), putem kredita
odobrenih građanima u skladu sa sporazumom o poslovnoj suradnji između Agencije
i banke ili se Agencija neposredno zadužuje kod banaka.

Članak 15.

(1) Za kupnju stana uz obročnu otplatu kupac osigurava financijska sredstva
kao vlastito učešće i to najmanje u iznosu 15% predračunske vrijednosti stana.

(2) Ako kupac sudjeluje vlastitim učešćem u iznosu višem od iznosa iz
stavka 1. ovoga članka, za tu razliku odgovarajuće se umanjuju kreditna
sredstva banke koja se osiguravaju u skladu sa sporazumom između Agencije i
banke.

(3) Kupcu koji je uz vlastito učešće iz stavka 1. ovoga članka za
izgradnju stanova osigurao i građevinsko zemljište i druga sredstva, vrijednost
tih sredstava pri kupnji stana priznaju mu se kao plaćeni dio cijene stana.

Članak 16.

(1) Ako je prostornim planom na određenoj lokaciji uz gradnju stanova
predviđena i gradnja poslovnog prostora, financijska sredstva za tu gradnju
osiguravaju i budući vlasnici, odnosno kupci tog prostora.

(2) Kada kupci poslovnog prostora nisu poznati prije početka gradnje,
Agencija može taj prostor, odnosno suvlasnički dio nekretnine prodati po tržišnoj
cijeni ili njime raspolagati na način da podmiri troškove izgradnje tog
prostora imajući pri tome u vidu tržišnu vrijednost te nekretnine.

Izgradnja
stanova

Članak 17.

(1) Jedinica lokalne samouprave ili druga osoba koja je sprem­na
osigurati zemljište i druga sredstva za izgradnju stanova dostavlja Agenciji
odgovarajuću ponudu za ustupanje određe­noga građevinskog zemljišta, odnosno
lokacije za izgradnju stanova.

(2) Ponuda iz stavka 1. ovoga članka sadrži naročito:

– izvod iz zemljišne knjige ili drugi odgovarajući dokaz vlasništva
nekretnine,

– izvode iz katastarskog plana i prostornog plana, s podacima o uvjetima
gradnje na toj lokaciji,

– podatke o postojećoj i planiranoj komunalnoj infrastrukturi,

– podatke o postojećim i planiranim mogućnostima priključ­enja na
infrastrukturu,

– ukupnu cijenu za ponuđeno građevinsko zemljište i druga sredstva, te
tu cijenu izraženu po m2 korisne površine građevine koja bi se gradila
na tom zemljištu,

– procjenu ponuditelja u vezi
s mogućnostima prodaje stanova, odnosno nekretnine,

– druge podatke koji mogu
biti od važnosti za ocjenu podobnosti lokacije.

(3) Ocjenu podobnosti određene
lokacije za izgradnju stanova utvrđuje Agencija, ovisno o uvjetima gradnje na
toj lokaciji, procjeni troškova izgradnje i izvorima financiranja, te mogućnos­tima
prodaje stanova.

(4) Prava i obveze u pogledu
osiguranja građevinskog zem­ljišta, uređenja komunalne infrastrukture i priključaka
na infrastrukturu, vezano za izgradnju i prodaju stanova, uređuju se pisanim
ugovorom sklopljenim između Agencije i jedinice lokalne samouprave ili druge
osobe koja osigurava ta sredstva.

(5) Ugovor iz stavka 4. ovoga
članka sadrži posebice i ob­vezu prijenosa vlasništva građevinskog zemljišta,
odnosno ustupanja investitorskih poslova u vezi s izgradnjom i prodajom stanova
na Agenciju.

Članak 18.

Pravna ili fizička osoba ovlaštena
za poslove građenja može Agenciji ponuditi građevinsko zemljište u svom vlasništvu
s odgovarajućom projektnom dokumentacijom i gradnju stanova na tom zemljištu, u
kojem slučaju Agencija s tom osobom može sklopiti ugovor o građenju neposredno
bez javnog nadmetanja pod uvjetom da:

– ponuđena cijena građenja po
m2 korisne površine
nije više od etalonske cijene građenja,

– izvođač osigura odgovarajuće
jamstvo za kvalitetno i pravovremeno izvršenje radova,

– predvidiva prodajna cijena
stana nije više od 95% najviše prodajne cijene stana prema ovome Zakonu,

– jedinica lokalne samouprave
preuzme obvezu podmirenja troškova uređenja komunalne infrastrukture i priključaka
na infrastrukturu ili je na drugi odgovarajući način osigurano podmirenje tih
troškova,

– postoji interes za kupnju, odnosno prodaja svih stanova u toj zgradi
je izvjesna,

– cijena zemljišta nije više od 10% etalonske cijene građenja ukupne
korisne površine stanova u građevini koja će se graditi na tom zemljištu.

Članak 19.

(1) Prije pristupanja građenju na određenoj lokaciji, Agencija je dužna
izraditi kalkulaciju predvidivih troškova izgradnje s prikazom financijske
konstrukcije prema izvorima financiranja, okvirno utvrditi predvidivu prodajnu
cijenu uz mogućnost valorizacije stanova ovisno o njihovom položaju u zgradi,
te izraditi kalkulacije obročne otplate i povratnog priljeva sredstava od
prodaje.

(2) Prodajna cijena stana po m2 korisne, odnosno
prodajne površine ne može biti viša od etalonske cijene građenja m2 stana uvećane za
30%.

Uvjeti
kupnje stana

Članak 20.

(1) Po konačnosti akta na temelju kojeg se može graditi građevina,
Agencija s kupcem stana sklapa predugovor o kupoprodaji s predvidivom cijenom
stana, u skladu s kojim kupac plaća vlastito učešće.

(2) Nakon dovršetka izgradnje
i po obračunu troškova, Agencija s kupcem stana sklapa ugovor o kupoprodaji s
konačno određenom prodajnom cijenom, koja ne može biti viša od 5% od predvidive
cijene utvrđene predugovorom i ne može se naknadno povećavati.

(3) Ugovor o kupoprodaji uz
obročnu otplatu cijene stana u pravilu sadrži izjavu kupca kojom dozvoljava
upis založnog prava na kupljenoj nekretnini radi osiguranja otplate duga s
pripada­jućim kamatama.

(4) Kod utvrđivanja i plaćanja
cijene stana, za novčane vrijed­nosti primjenjuje se valutna klauzula vezana uz
EURO, u skladu s odredbama ugovora o kupoprodaji. Za javna sredstva
revalorizacija se provodi prema srednjem deviznom tečaju Hrvatske narodne
banke.

Članak 21.

(1) Pravo na kupnju stana uz obročnu otplatu imaju:

– građani – državljani Republike Hrvatske,

– jedinice lokalne samouprave i druge pravne osobe sa sje­dištem u
Republici Hrvatskoj.

(2) Prvenstvo na kupnju stana, neovisno od načina plaćanja, imaju:

– građani koji prvi puta stječu stan u vlasništvo za potrebe svoga
stanovanja,

– osobe koje kupuju stan u skladu s odredbom članka 3. stav­ka 2. ovoga
Zakona.

(3) Red prvenstva na kupnju
stana za građane određuje se prema uvjetima i mjerilima koji se utvrđuju ovisno
naročito o uvjetima stanovanja i stambenom statusu, na način da prednost na
kupnju imaju osobe koje nemaju odgovarajuće riješeno stambeno pitanje, odnosno
nemaju odgovarajući stan.

(4) Odgovarajućim stanom u
smislu stavka 3. ovoga članka razumijeva se vlasništvo stambenog prostora
(stana ili kuće) koji je primjereno opremljen infrastrukturom (voda,
kanalizacija, struja i dr.) i udovoljava higijensko-tehničkim uvjetima za
zdravo stanovanje, veličine oko 35 m2 korisne površine
stana za jednu osobu, odnosno za svaku daljnju osobu još oko 10 m2. Odgo­varajućim
stanom ne smatra se stan u vlasništvu fizičke osobe koji koristi zaštićeni
najmoprimac.

Članak 22.

Osoba koja kupuje
stan uz obročnu otplatu treba zadovoljavati kriterije u pogledu platežne
sposobnosti koje utvrđuje Agencija, odnosno banka koja odobrava kreditna
sredstva u skladu s uvjetima određenim sporazumom o poslovnoj suradnji s
Agencijom.

Članak 23.

(1) Zahtjev za kupnju stana zainteresirane osobe podnose jedinici
lokalne samouprave.

(2) Upravno tijelo jedinice lokalne samouprave nadležno za poslove
stanovanja dužno je voditi cjelovitu evidenciju pristiglih zahtjeva za kupnju
stana i o tome izvješćivati Agenciju najmanje jedanput godišnje.

(3) Uvjete, mjerila i postupak za određivanje reda prvenstva na kupnju
stana, u skladu s uvjetima iz članka 21. i 22. ovoga Zakona, utvrđuje
poglavarstvo jedinice lokalne samouprave ovisno o lokalnim potrebama i
prilikama. Red prvenstva određuje jedinica lokalne samouprave, u skladu s kojim
redoslijedom Agencija prodaje stanove.

(4) U slučaju kada za izgradnju određenih stanova jedinica lokalne
samouprave nije osigurala sredstva, za stanove čija prodaja nije obuhvaćena
ugovorom iz članka 17. stavka 4. ovoga Zakona, red prvenstva na kupnju određuje
se prema uvjetima i mjerilima koje utvrđuje Agencija u skladu s odredbom članka
21. i 22. ovoga Zakona. U tom slučaju se zahtjev za kupnju stana, iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, podnosi u skladu s pozivom koji Agencija
objavljuje u javnim glasilima.

Članak 24.

U slučaju kada u roku od 6 mjeseci od početka gradnje određene građevine
nisu sklopljeni predugovori o kupoprodaji svih stanova u toj zgradi u skladu s
utvrđenim uvjetima i mjerilima iz članka 23. ovoga Zakona, Agencija prodaje
stanove neovisno o tim uvjetima. U tom slučaju stan mogu kupiti sve osobe koje
prema važećim propisima mogu stjecati pravo vlasništva nekretnina u Republici
Hrvatskoj, time da prednost na kupnju ima osoba koja cijenu stana plaća
jednokratno.

ObroČna otplata

Članak 25.

(1) Kod kupnje stana uz obročnu otplatu, ukupan rok otplate, uključivo
mogući poček plaćanja obroka te razdoblje otplate kreditnih sredstava banke, ne
može biti duži od 31 godine od dana sklapanja ugovora o kupoprodaji.

(2) U prvom dijelu obročne otplate koji ne može biti duži od 20 godina
kupac otplaćuje kreditna sredstva banke na ime odobrenog kredita, a u drugom
dijelu nakon podmirenja duga banci otplaćuje javna i druga sredstva, koja
pripadaju Republici Hrvat­skoj i jedinici lokalne samouprave te drugim osobama
koje su osigurale sredstva za izgradnju, srazmjerno njihovom udjelu u cijeni
stana.

(3) Mjesečni obrok kod obročne otplate utvrđuje se na način da je
njegova visina za cijelo razdoblje otplate ujednačena, time da iznos mjesečnog
obroka ne može biti niži od 0.25% prodajne cijene stana.

Članak 26.

(1) Kod obročne otplate cijene stana, kamata na vrijednost javnih
sredstava sadržanih u cijeni stana za razdoblje počeka do podmirenja duga banci
obračunava se po kamatnoj stopi u visini 2% godišnje (konformno) i pripisuje
glavnici, a za razdoblje otplate obračunava se po kamatnoj stopi u visini 5%
godišnje (dekurzivno).

(2) Visina kamatne stope i ostali uvjeti otplate kreditnih sred­stava
koja osigurava banka određuju se u skladu s uvjetima utvrđenim sporazumom o
poslovnoj suradnji između Agencije i banke.

(3) U tijeku obročne otplate stana kupac može, ovisno o uvjetima banke,
izvršiti prekid otplate i platiti odjednom ukupni preostali iznos cijene stana
s pripadajućom kamatom na javna sredstva za razdoblje do prekida otplate.

(4) Kod obročne otplate cijene stana, na kamatu se ne obra­čunava porez
na dodanu vrijednost.

Članak 27.

(1) Nakon konačnosti uporabne dozvole, na zahtjev Agencije etažirana građevina
upisuje se u zemljišne knjige, uz upis založnog prava na suvlasničkom dijelu
nekretnine u skladu s ugovorom o kupoprodaji na obročnu otplatu, time da se
prvo mjesto založnog prava upisuje u korist banke.

(2) U postupku ovrhe na nekretnini u vlasništvu građana pravo prvokupa
ima jedinica lokalne samouprave. Zemljišnoknjižni odjel nadležnoga općinskog
suda izvršit će po službenoj dužnosti predbilježbu tog prava u zemljišnim
knjigama.

(3) Sredstvima ostvarenim prodajom stana u postupku ovrhe Agencija
namiruje potraživanja Republike Hrvatske i jedinice lokalne samouprave
razmjerno njihovom udjelu u cijeni stana, u kojem slučaju ta jedinica nema pravo
daljnjih potraživanja u vezi s tim stanom.

Članak 28.

(1) Stan kupljen uz obročnu otplatu, odnosno taj suvlasnički dio
nekretnine vlasnik može prodati ili na drugi način otuđiti samo ako prethodno
otplati ukupni preostali iznos dugovanja s kamatom na javna sredstva za
razdoblje do prekida otplate.

(2) Pravni poslovi sklopljeni protivno odredbama ovoga članka ništavi
su.

Sredstva
od prodaje

Članak 29.

(1) Sredstva od prodaje nekretnina uplaćuju se na poseban račun
Agencije.

(2) Sredstva od prodaje stanova koja pripadaju Republici Hrvatskoj,
Agencija koristi za daljnje poticanje stanogradnje prema ovome Zakonu.

(3) Sredstva od prodaje stanova koja pripadaju jedinici lokalne
samouprave, Agencija doznačuje toj jedinici u njezin prora­čun prema izvršenim
uplatama kupaca, u pravilu tromjesečno.

(4) Sredstva od prodaje poslovnih prostora preostala nakon podmirenja
troškova izgradnje pripadaju Republici Hrvatskoj, a Agencija ih koristi za
poticanje stanogradnje prema ovome Zakonu.

(5) Agencija je dužna voditi cjelovitu evidenciju prodanih stanova i
drugih nekretnina, pratiti obročnu otplatu i povrat javnih sredstava, voditi
evidenciju o naplati, uplaćenim sredstvima te prispjelim financijskim i drugim
obvezama u vezi s poticanjem stanogradnje prema ovome Zakonu.

Poticanje
radova

Članak 30.

(1) Javnim sredstvima se prema odredbama ovoga Zakona mogu poticati i
gradnje, adaptacije i rekonstrukcije zgrada, obiteljskih kuća, te izvođenje
drugih građevnih radova kojima se ostvaruje poboljšanje kvalitete stanovanja
građana i/ili osigurava novi stambeni prostor.

(2) Poticanje se provodi uz korištenje javnih sredstava za pokriće
dijela troškova izvođenja radova iz stavka 1. ovoga članka, i to najviše do 25%
vrijednosti radova, u skladu s posebnim provedbenim programima koje utvrđuje
Agencija uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za javne radove i
graditeljstvo.

(3) Javna sredstva su povratna, a vraćaju se u roku do najviše 15 godina
od dana sklapanja ugovora uključivo mogući poček plaćanja do 5 godina, uz
valutnu klauzulu vezanu uz EURO i s kamatom po stopi iz članka 26. stavka 1.
ovoga Zakona na koju se ne obračunava porez na dodanu vrijednost.

(4) Za poticanje radova Agencija može godišnje koristiti do 15%
sredstava koja osigurava Republika Hrvatska iz članka 4. stavka 1. ovoga
Zakona, time da jedinica lokalne samouprave može osigurati i svoja financijska
sredstva ovisno o njenim mogućnostima i potrebama.

ZavrŠne
odredbe

Članak 31.

(1) Usklađivanje aktivnosti u provedbi društveno poticanje stanogradnje
te nadzor svrhovitog korištenja javnih i drugih sredstava u poticanju
stanogradnje prema ovome Zakonu provodi ministarstvo nadležno za javne radove i
graditeljstvo.

(2) Nadzor nad poslovanjem i kontrolu financijskog poslovanja Agencije u
primjeni ovoga Zakona provodi Ministarstvo financija i Državni ured za
reviziju.

Članak 32.

(1) Podatak iz članka 5. stavka 3. ovoga Zakona objavljuje ministar
nadležan za javne radove i graditeljstvo u roku od 15 dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

(2) Propis o tehničkim smjernicama u pogledu veličine, sobnosti i
opremljenosti stanova koji se grade prema odredbama ovoga Zakona donosi
ministar nadležan za javne radova i graditeljstvo u roku 3 mjeseca od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 33.

(1) Aktivnosti vezane za izgradnju stanova započete u okviru mjera za
poticanje stanogradnje do dana stupanja na snagu ovoga Zakona od strane
Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo, stupanjem na snagu ovoga
Zakona preuzima Agencija.

(2) Prava i obveze Republike Hrvatske u vezi s izgradnjom i prodajom
stanova iz stavka 1. ovoga članka utvrđene sporazumima, odnosno ugovorima
sklopljenim do stupanja na snagu ovoga Zakona, danom stupanja na snagu ovoga
Zakona prenose se na Agenciju.

Članak 34.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 370-01/01-01/01
Zagreb, 30. studenoga 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

Zakon, NN 109/2001-1794