## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za staklene živine termometre

### NN 51/2002 (8.5.2002.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za staklene živine termometre

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

992

Na teme­lju članka 22. Zakona o mjerite­ljskoj djelatnosti (»Narodne
novine« broj 11/94) ravnate­lj Državnog zavoda za normizaciju i mjerite­ljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM ZAHTJEVIMA ZA STAKLENE ŽIVINE TERMOMETRE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjerite­ljski zahtjevi koje moraju zadovo­ljavati
stakleni živini termometri, u temperaturnome
području od -30°C do 630°C (u nastavku teksta: živini termometri), koji
se upotreb­ljavaju kao radni etaloni u zakonskome mjerite­ljstvu.

Članak 2.

Odredbe ovog pravilnika ne
odnose se na staklene živine termometre namije­njene mjere­nju najviše
temperature.

Članak 3.

Živin termometar radi na
načelu toplinskog šire­nja žive koja se nalazi u spremniku, odnosno u
kapilarnoj cijevi termometra.

Članak 4.

Vrijednosti podje­ljka
na ­ljestvici i vrijednosti mjernih nesigurnosti živinih termometara veće
točnosti, za određena mjerna

područja, dani su
u tablici 1.
if !supportLineBreakNewLine
endif

Tablica 1: Vrijednosti
podje­ljka na ­ljestvici i vrijednosti mjernih nesigurnosti živinih termometara
veće točnosti za određena mjerna područja

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mjerno | Mjerna nesigurnost, u °C (faktor pokriva­nja k=2) | | | | | | |
| područje, u °C | Vrijednost podje­ljka na ­ljestvici, u °C | | | | | | |
| if !supportEmptyParas endif | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | 1,0 |
| od –30 do 0 | – | ±0,02 | ±0,05 | ±0,1 | – | – | – |
| od 0 do 60 | ±0,01 | ±0,02 | ±0,02 | ±0,05 | – | – | – |
| od 60 do 100 | – | ±0,02 | ±0,05 | ±0,05 | – | – | – |
| od 0 do 100 | – | – | ±0,05 | ±0,01 | – | – | – |
| od 100 do 200 | – | – | ±0,08 | ±0,01 | ±0,02 | – | – |
| od 200 do 300 | – | – | – | ±0,02 | ±0,02 | ±0,05 | ±1,0 |
| od 300 do 400 | – | – | – | ±0,02 | ±0,02 | ±0,05 | ±1,0 |
| od 400 do 500 | – | – | – | ±0,02 | ±0,02 | ±0,05 | ±1,0 |
| od 500 do 630 | – | – | – | – | ±0,04 | ±1,0 | ±1,0 |

Članak 5.

Vrijednosti podje­ljka
na ­ljestvici i vrijednosti mjernih nesigurnosti živinih termometara ma­nje
točnosti, za određena mjerna

područja, dani su
u tablici 2.

Tablica 2: Vrijednosti
podje­ljka na ­ljestvici i vrijednosti mjernih nesigurnosti živinih termometara
manje točnosti za određena mjerna područja

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mjerno | Mjerna nesigurnost, u °C (faktor pokriva­nja k=2) | | | | | | |
| područje, u °C | Vrijednost podje­ljka na ­ljestvici, u °C | | | | | | |
| if !supportEmptyParas endif | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | 1,0 |
| od –30 do 0 | – | ±0,06 | ±0,15 | ±0,3 | – | – | – |
| od 0 do 60 | ±0,03 | ±0,06 | ±0,06 | ±0,15 | – | – | – |
| od 60 do 100 | – | ±0,06 | ±0,15 | ±0,15 | – | – | – |
| od 0 do 100 | – | ±0,08 | ±0,15 | ±0,3 | – | – | – |
| od 100 do 200 | – | – | ±0,25 | ±0,3 | ±0,6 | – | – |
| od 200 do 300 | – | – | – | ±0,6 | ±0,6 | ±1,5 | ±3,0 |
| od 300 do 400 | – | – | – | ±0,6 | ±0,6 | ±1,5 | ±3,0 |
| od 400 do 500 | – | – | – | ±0,6 | ±0,6 | ±1,5 | ±3,0 |
| od 500 do 630 | – | – | – | – | ±1,2 | ±3,0 | ±3,0 |

Članak 6.

Živin se termometar sastoji od spremnika sa živom, kapilarne cijevi, ­ljestvice
i zaštitnog ovoja.

Članak 7.

Spremnik živinog termometra mora
biti izrađen u obliku cilindra koji je na do­njem kraju zaob­ljen. Promjer
spremnika živinog termometra ne smije biti veći od 11 mm.

Spremnik živinog termometra
mora biti od stakla kod koje­g se temperaturni koeficijent šire­nja može
zanemariti. Spremnik živinog termometra može biti i od kremenog stakla.

Spremnik živinog termometra
mora biti napu­njen kemijski čistom živom. Živa mora biti takvog stup­nja
čistoće da ne ostav­lja trag pri kreta­nju kroz kapilarnu cijev.

Članak 8.

Kapilarna cijev živinog termometra jest ravna
kapilarna cijev koja se nastav­lja na spremnik. Unutar­nji presjek kapilarne
cijevi mora biti krug i mora biti jednak čitavom ­njezinom du­ljinom osim
prelaska u komoru za steza­nje ili ekspanzijsku komoru, ako takve komore živin
termometar ima.

Kapilarna cijev
živinog termometra može imati prošire­nje – komoru za steza­nje, koja može biti
smještena ispod glavne ­ljestvice ili između glavne i pomoćne ­ljestvice.
Komora za steza­nje služi sma­nje­nju du­ljine kapilarne cijevi.

Gor­nji kraj
kapilarne cijevi živinog termometra može imati prošire­nje – ekspanzijsku
komoru takvog obujma, da se zagrija­va­njem termometra i za 60°C iznad gor­nje
granice mjernog područja, živin termometar ne ošteti. Prije prelaska u
ekspanzij­sku komoru, kapilarna cijev mora najma­nje za 20 mm premašiti zad­nju
crtu na ­ljestvici.

Kapilarna cijev
živinog termometra mora biti vid­ljiva čitavom du­ljinom.

Kapilarna cijev
živinog termometra, čije mjerno područje prelazi 100°C, mora iznad žive biti
napu­njena zaštitnim plinom, koji mora biti suh i bez kisika. Plin mora biti
pod tlakom, tako da spriječi odvaja­nja žive iznad meniska živinog stupca na
bilo kojoj temperaturi iz mjernog područja.

Članak 9.

Živin termometar
može biti štapni ili sa zaštićenom ­ljes­tvi­com, ovisno o konstrukciji ­ljestvice.

Živin termometar
može biti namije­njen za djelomično, cjelovito ili potpuno ura­nja­nje. Dubina
ura­nja­nja mora biti označena crtom ili nekom drugom fizičkom oznakom na
zaštitnom ovoju živinog termometra sa zaštićenom ­ljestvicom ili na tijelu
štapnoga živinog termometra.

Ljestvica štapnoga
živinog termometra mora biti nanesena izravno na tijelo termometra, nasuprot
pozadini kojom se ističu oznake na ­ljestvici.

Ljestvica živinog
termometra sa zaštićenom ­ljestvicom mora biti učvršćena tako da onemogućuje
međusobno pomica­nje nosača ­ljestvice i kapilarne cijevi. Nosač ­ljestvice
mora biti razmaknut od kapilarne cijevi najma­nje 0,5 mm. Spaja­nje nosača ­ljestvice
i kapilarne cijevi mora biti takvo da su omogućena isteza­nja koja nastaju
djelova­njem temperature.

Crte na ­ljestvici
živinog termometra moraju biti jasno vid­ljive, tanke, ravne i jednake širine
te moraju biti nanesene pod kutom od 90°C ± 1° prema osi živinog termometra.

Brojevi na ­ljestvici
živinog termometra moraju se nedvojbeno odnositi na određenu crtu na ­ljestvici.

Crte na ­ljestvici
živinog termometra sa zaštićenom ­ljestvicom moraju biti vid­ljive s obje
strane kapilarne cijevi, a crte na ­ljestvici štapnoga živinog termometra smiju
biti nanesene samo s jedne strane kapilarne cijevi.

Boje upotrijeb­ljene
za boje­nje crta na ­ljestvici i drugih ozna­ka na živinom temometru moraju u
čitavome mjernom području biti otporne na puca­nje i postoja­ne na djelova­nje
svjetlosti, vode i temperature.

Podje­ljci na ­ljestvici
živinog termometra moraju imati jednu od ovih vrijednosti: 0,01°C; 0,02°C;
0,05°C; 0,1°C; 0,2°C; 0,5°C ili 1°C.

Ako vrijednost podje­ljka na ­ljestvici živina termometra iznosi 0,01°C;
0,02°C; 0,1°C; 0,2°C ili 1°C, svaka peta crta mora biti duža od ostalih crta, a
svaka deseta crta mora biti označena brojkom.

Ako vrijednost podje­ljka na ­ljestvici
živinog termometra iznosi 0,05°C ili 0,5°C, crte moraju biti različitih du­ljina.
Kratke i sred­nje crte smje­njuju se jedna za drugom, a svaka deseta crta mora
biti izrazito duža od ostalih. Svaka deseta ili svaka dvadeseta crta mora biti
označena brojkom.

Živin termometar mora imati
obi­lježenu točku 0°C na ­ljestvici ili na pomoćnoj ­ljestvici.

Članak 10.

Zaštitni ovoj živinog
termometra sa zaštićenom ­ljestvicom mora biti bez ogrebotina ili nekih
dodataka koji otežavaju očitava­nje pokaziva­nja temperature.

Zaštitni ovoj živinog
termometra sa zaštićenom ­ljestvicom mora biti napu­njen suhim zrakom.

Članak 11.

Ukupna du­ljina živinog termometra
ne smije biti veća od 550 mm.

Va­njski promjer živinog
termometra ne smije biti veći od:

1.14 mm, za termometar sa
zaštićenom ­ljestvicom

2.10 mm, za štapni
termometar.

Članak 12.

Postojanost (stabilnost)
živinog termometra mora biti takva da razlika između sred­njih vrijednosti
pokaziva­nja živinog termometra na temperaturi 0°C prije i nakon šestosatnog
zagrijava­nja na gor­njoj granici mjernog područja bude ma­nja od tri desetine
vrijednosti podje­ljka na ­ljestvici.

Članak 13.

Depresija ništice, koja je
jednaka razlici između pokaziva­nja živinog termometra na 0°C prije i nakon
jednosatnog zagrijava­nja živinog termometra na 100°C, mora biti ma­nja od
0,04°C.

Kad je mjerno područje
živinog termometra ma­nje od 100°C, depresija ništice utvrđuje se nakon
jednosatnog zagrijava­nja na gor­njoj granici mjernog područja, a vrijednost
depresije za 100°C dobiva se ekstrapolacijom dobivene vrijednosti do 100°C.

Članak 14.

Živin termometar mora imati
ove, jasno vid­ljive, čit­ljive i, kod normalnih uvjeta uporabe, neizbrisive
natpise i oznake:

1. naziv ili znak proizvođača

2. tvornički broj

3. oznaku jedinice
temperature (K ili °C).

Članak 15.

Danom stupa­nja na snagu
ovoga pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o metrološkim uvjetima za
staklene živine termometre (toplomjere) – sekundarne i radne etalone jedinice
temperature (»Sl. list SFRJ« br. 25/85 i »Narodne novine« br. 53/91).

Članak 16.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/02-04/14
Urbroj: 558-03/3-02-1
Zagreb, 30. trav­nja 2002.

Ravnate­lj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjerite­ljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

Pravilnik, NN 51/2002-992