## Plan zdravstvene zaštite Republike Hrvatske

### NN 49/2004 (16.4.2004.), Plan zdravstvene zaštite Republike Hrvatske

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

1129

Na
temelju članka 6. Zakona o zdravstvenoj zaštiti (»Narodne novine«, broj
121/2003), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 7. travnja 2004.
godine donijela

## PLAN

### ZDRAVSTVENE ZAŠTITE REPUBLIKE HRVATSKE

I.

Ovim Planom
zdravstvene zaštite Republike Hrvatske (u da­lj­­njem tekstu: Plan), u ci­lju
provođe­nja zdravstvene zaštite u jedinstvenom sustavu zdravstvene djelatnosti
Republike Hrvatske, određuju se:

– zadaće i ciljevi zdravstvene zaštite,

– prioritetna razvojna područja,

– zdravstvene potrebe stanovništva od posebnoga
interesa za Republiku Hrvatsku,

– specifične potrebe i mogućnosti ostvarivanja
zdravstvene zaštite na pojedinim područjima,

– nositelji zadaća i rokovi za ostvarivanje Plana,

– osnove razvoja zdravstvene djelatnosti po razinama
uključujući izobrazbu i usavršavanje kadrova te osnove razvoja sustava
zdravstvene zaštite,

– mjerila za određivanje osnovne mreže zdravstvene
djelatnosti u Republici Hrvatskoj.

II.

Provedbu ovog Plana, primjenom mjera utvrđenih Planom
i programom mjera zdravstvene zaštite, osiguravaju zdravstvene ustanove,
trgovačka društva koja obavljaju zdravstvenu djelatnost i zdravstveni radnici
na način i pod uvjetima propisanim zakonom, u ci­lju:

– zaštite i unaprjeđe­nja zdrav­lja stanovništva u
cjelini;

– poveća­nja očekivanoga traja­nja života i sma­nje­nja
smrtnosti;

– poveća­nja broja godina života bez bolesti i/ili
invalidnosti;

– osigura­vanja najviše moguće razine fizičkoga i
psihičkoga zdrav­lja uz brigu za poboljša­nje kvalitete života očuva­njem zdrav­lja
i funkcionalne sposobnosti.

III.

Organizira­njem zdravstvene zaštite treba osigurati
načela:

– sveobuhvatnosti zdravstvene zaštite, uk­ljučiva­njem
svih stanovnika u provedbu odgovarajućih mjera zdravstvene zaštite;

– kontinuiranosti zdravstvene zaštite, ukupnom
organizacijom provođe­nja zdravstvene djelatnosti, stanovnicima kroz sve
životne dobi;

–
dostupnosti zdravstvene zaštite, rasporedom zdravstvenih ustanova, trgovačkih
društava koja obavljaju zdravstvenu djelatnost i zdravstvenih radnika, koji će
omogućiti stanovnicima podjednake uvjete zdravstvene zaštite, posebno u
primarnoj zdrav­stvenoj zaštiti;

–
cjelovitog pristupa u primarnoj zdravstvenoj zaštiti te specijaliziranoga
pristupa organiziranjem i razvijanjem posebnih specijaliziranih kliničkih,
javnozdravstvenih dostignuća i znanja te njihovom primjenom u praksi.

IV.

U svrhu ostvarivanja ciljeva utvrđenih ovim Planom,
odre­đuju se prioritetna razvojna područja:

– promocija zdravlja i prevencija bolesti,
sprječavanje i suzbijanje zaraznih, masovnih kroničnih bolesti te ozljeda i
invaliditeta,

– praćenje učinkovitosti sustava zdravstvene zaštite,

– osiguranje i unaprjeđenje kvalitete rada
zdravstvene zašti­te,

– zaštita vulnerabilnih i specifičnih socijalnih
skupina sta­nov­ništva,

– nadzor nad čimbenicima okoliša (fizikalnim,
biološkim i kemijskim) koji utječu na zdravlje,

–
usklađivanje sustava zdravstva sa zdravstvenim standardima Europske unije.

V.

Zdravstvene
potrebe stanovništva od posebnoga interesa za Republiku Hrvatsku su sljedeće:

– osiguranje zdravog okoliša (zrak, voda, zdravstvena
is­prav­nost hrane, predmeta koji dolaze u dodir s hranom i predmeta opće
uporabe, određivanje prisutnosti GMO u hrani, stočnoj hrani i sjemenju,
smanjenje rizika izlaganja zračenju, sigurna dispozicija otpada),

– prevencija, rano otkrivanje, dijagnostika,
liječenje i rehabilitacija kroničnih nezaraznih bolesti (kardiovaskularne
bolesti, šećerna bolest, zloćudne novotvorine, ozljede, duševne bolesti i
bolesti ovisnosti),

– suzbijanje i sprječavanje zaraznih bolesti, posebno
virusnih hepatitisa, HIV/AIDS i TBC,

– cijepljenje.

VI.

Utvrđuju se specifične potrebe i mogućnosti
ostvarivanja zdravstvene zaštite na pojedinim područjima kako slijedi:

1. hitna medicinska pomoć na državnim cestama i na
pod­ručjima s povećanim brojem korisnika zdravstvene zaštite za vrijeme
turističke sezone;

2. razvoj otočke medicine;

3. razvoj i unaprjeđenje zdravstvene zaštite na
područjima od posebne državne skrbi, na demografski ugroženim područjima te na
područjima gdje osnovna mreža zdravstvene djelatnosti nije popunjena.

VII.

Zdravstvena zaštita u Republici Hrvatskoj osigurava
se i provodi u jedinstvenom sustavu zdravstvene djelatnosti na primarnoj,
sekundarnoj, tercijarnoj razini i razini zdravstvenih zavoda, a koje su razine
međusobno funkcionalno povezane i usklađene, ovisno o opse­gu i složenosti
poslova te o specifičnostima pojedinih područja.

VIII.

1.
Osnove razvoja zdravstvene djelatnosti na primarnoj razini su:

–
popunjavanje osnovne mreže zdravstvene djelatnosti;

–
poboljšanje efikasnosti i definiranog standarda kvalitete prostora i opreme te
razine normativnih vrijednosti programa i usluga po ugovornim zdravstvenim
djelatnostima: općoj/obiteljskoj medicini, stomatologiji, ginekologiji i
pedijatriji;

–
osiguranje i unaprjeđenje kvalitete rada u primarnoj zdrav­stvenoj zaštiti,
uključujući odgovarajuću edukaciju i opremu;

–
unaprjeđenje kvalitete pruženih usluga dijagnostike, mjera preventivne
zdravstvene zaštite i postupaka liječenja (korištenje uputa i preporuka
temeljenih na kliničkim i terapijskim smjernicama);

–
provođenje aktivnosti na promociji zdravlja i prevenciji bolesti te
cijepljenju;

–
zaštita reproduktivnoga zdravlja;

– zaštita
mentalnoga zdravlja u zajednici te aktivna skrb za kronične bolesnike;

–
unaprjeđenje specifične zdravstvene zaštite radno aktivne populacije;

–
razvoj grupne prakse;

– sveobuhvatnost i dostupnost izvanbolničke hitne
medicinske pomoći;

– razvoj i povezivanje patronažne službe, zdravstvene
njege i liječenje u kući;

– razvoj palijativne skrbi;

– izgradnja informatičkoga sustava primarne
zdravstvene zaštite.

2. Osnove razvoja zdravstvene djelatnosti na
sekundarnoj razini su:

– praćenje, planiranje, suradnja, unaprjeđenje i
organizacija sustava zdravstvene zaštite u bolničkim zdravstvenim ustanovama
putem kategorizacije i akreditacije bolnica;

– provođenje mjera bolničke zdravstvene zaštite;

– utvrđivanje bolničkih protokola;

– predlaganje mjera za kontinuirano poboljšanje
bolničke skrbi;

– unaprjeđenje aktivnosti postupaka eksplantacije i
transplantacije, provedbe transplantacijskih programa, uspostava sustava dojave
mogućih donora organa i uključivanje u međuna­rod­ne transplantacijske
asocijacije;

– unaprjeđenje kvalitete u pružanju usluga
dijagnostike, mjera preventivne zdravstvene zaštite i postupaka liječenja;

– utvr­đivanje mjerila za praćenje kvalitete rada,
uvođenje mje­ra kontrole kvalitete u zdravstvenim ustanovama;

– planiranje i unaprjeđenje tehnič­ko-medicinske
opremljenosti zdravstvenih ustanova;

– povezivanje u integrirani bolnički informatički
sustav;

– unaprjeđenje sustava financiranja plaćanjem prema
dijag­nos­tičkom, odnosno terapijskom postupku.

3.
Osnove razvoja zdravstvene djelatnosti na tercijarnoj razini, uz osnove razvoja
zdravstvene djelatnosti na sekundarnoj razini su:

–
osiguranje i unaprjeđenje kvalitete i pružanja usluga dijagnostike i postupaka
liječenja kod najsloženijih oblika zdravstvene zaštite iz
specijalističko-konzilijarnih i bolničkih djelatnosti, znanstvenoistraživačkog
rada i izvođenja nastave;

–
unaprjeđenje mreže ustanova na tercijarnoj razini.

4.
Osnove razvoja zdravstvene djelatnosti na razini zdravstvenih zavoda su:

–
planiranje, izrada programa, koordinacija i sudjelovanje u provođenju
promicanja zdravog načina života te evaluacija programa;

– praćenje, nadzor i sudjelovanje u osiguranju
zdravoga okoliša uzimajući u obzir specifičnosti pojedinih područja te praćenje
odnosa okoliša i zdravlja;

– razvoj sustava za sprječavanje i suzbijanje
masovnih kroničnih bolesti i njihovih posljedica;

– prevencija i suzbijanje čimbenika rizika za masovne
kronične bolesti;

– unaprjeđenje sustava sprječavanja i suzbijanje
zaraznih bolesti te predlaganje, organiziranje i provođenje preventivnih i
protuepidemijskih mjera;

– planiranje, nadzor, sudjelovanje u provođenju i
evaluacija programa cijepljenja;

– sudjelovanje u organizaciji i praćenju sustava
zdravstvene zaštite;

– izgradnja nacionalnoga javnozdravstvenog informacijskog
sustava;

– sudjelovanje u sustavnom unaprjeđenju i evaluaciji
kvalitete zdravstvene zaštite;

– zdravstvena sigurnost – razvoj sustava za
intervencije u slučaju prijetnji bioterorizma, ekoloških incidenata i drugih
iznenadnih događaja koji mogu ugroziti zdravlje te praćenje i nadzor nad
zdravstvenom situacijom;

– unaprjeđenje transfuzijske djelatnosti s ciljem
osiguranja kvalitetne i sigurne krvi i krvnih pripravaka u dovoljnim
količinama;

– planiranje, koordinacija i sudjelovanje u
provođenju zaštite i očuvanja zdravlja radnika u sigurnoj i zdravoj radnoj
okolini te evaluacija programa, izrada mapa štetnosti, otkrivanje i praćenje
radnog procesa opasnog po zdravlje, otkrivanje i praćenje radnih procesa koji
su uzročnici profesionalnih bolesti, izrada algoritama za dijagnostičke
postupke pojedinih profesionalnih bolesti;

– izrada strategije razvitka i programskih aktivnosti
na području zaštite i unaprjeđenja duševnoga zdravlja;

– donošenje i popunjavanje mreže zavoda za javno
zdravstvo.

5. Na svim razinama zdravstvene djelatnosti potrebno
je osigurati izobrazbu svih zdravstvenih radnika sukladno smjernicama Europske
zajednice i preporukama Svjetske zdravstvene organizacije kao i obavljanje
pripravničkog staža za sve zdravstvene radnike.

IX.

Zdravstvenu djelatnost u Republici Hrvatskoj obav­ljaju
zdrav­stvene ustanove, trgovačka društva koja obavljaju zdravstvenu djelatnost
i zdravstveni radnici u skladu s osnovnom mre­žom zdravstvene djelatnosti.

Zdravstvena djelatnost može se obavljati i izvan osnovne
mreže zdravstvene djelatnosti u skladu s odredbama Zakona o zdravstvenoj
zaštiti.

Osnovnom
mrežom zdravstvene djelatnosti iz stavka 1. ove točke, određuje se za područje
Republike Hrvatske, odnosno jedinice područne (regionalne) samouprave, potreban
broj zdravstvenih ustanova, trgovačkih društava koja obavljaju zdravstvenu
djelatnost te privatnih zdravstvenih radnika s kojima Hrvatski za­vod za
zdravstveno osiguranje sklapa ugovor o provođenju zdrav­stvene zaštite.

X.

Mjerila
za postav­lja­nje osnovne mreže zdravstvene djelatnosti su:

–
ukupan broj stanovnika Republike Hrvatske,

–
ukupan broj osiguranih osoba Hrvatskoga zavoda za zdrav­stveno osiguranje,

–
demografske karakteristike stanovnika (dob, spol),

–
zdravstveno sta­nje stanovništva (morbiditet, mortalitet, rizici za zdrav­lje u
populaciji),

–
socijalna struktura stanovnika,

–
gravitirajući broj stanovnika,

–
karakteristike pojedinih područja (nase­ljenost, prometna povezanost,
demografski ugrožena područja te posebni uvjeti rada zbog povećanoga broja
stanovnika tijekom turističke sezone),

–
raspoloživost zdravstvenim resursima,

–
utjecaj okoliša na zdravlje stanovništva i

–
gospodarske mogućnosti.

XI.

Sukladno
odredbama točke X. ovoga Plana, osnovna mreža zdravstvene djelatnosti određuje
se prema sljedećim mjerilima:

a)
UKUPAN BROJ STANOVNIKA REPUBLIKE HRVAT­SKE na dan 31. ožujka 2001. godine,
prema podacima iskazanim u Statističkom izvješću Državnog zavoda za statistiku
jest 4.437.460.

b) UKUPAN
BROJ OSIGURANIH OSOBA prema podacima Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje
(prosjek za 2003. godinu) jest 4.296.955 (96,83% od ukupnog broja stanovnika).

c)
UKUPAN BROJ OSIGURANIH OSOBA PO ŽUPANIJAMA prema podacima Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje (prosjek za 2003. godinu):

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| GRAD ZAGREB I ZAGREBAČKA ŽUPANIJA | 1.081.074 |
| KRAPINSKO-ZAGORSKA | 135.445 |
| SISAČKO-MOSLAVAČKA | 179.891 |
| KARLOVAČKA | 133.969 |
| VARAŽDINSKA | 176.432 |
| KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA | 118.020 |
| BJELOVARSKO-BILOGORSKA | 126.473 |
| PRIMORSKO-GORANSKA | 302.794 |
| LIČKO-SENJSKA | 50.087 |
| VIROVITIČKO-PODRAVSKA | 89.480 |
| POŽEŠKO-SLAVONSKA | 80.341 |
| BRODSKO-POSAVSKA | 166.181 |
| ZADARSKA | 159.821 |
| OSJEČKO-BARANJSKA | 315.161 |
| ŠIBENSKO-KNINSKA | 108.275 |
| VUKOVARSKO-SRIJEMSKA | 180.592 |
| SPLITSKO-DALMATINSKA | 454.287 |
| ISTARSKA | 205.899 |
| DUBROVAČKO-NERETVANSKA | 123.627 |
| MEĐIMURSKA | 109.106 |
| UKUPNO | 4.296.955 |

d)
DEMOGRAFSKE KARAKTERISTIKE STANOVNIKA (prema Popisu stanovništva Državnog
zavoda za statistiku u 2001. godini i prema podacima Hrvatskog zavoda za javno
zdrav­stvo za 2002. godinu):

1. u
dobi iznad 65 godina – 15,6 % stanovnika

–
najniži udio starijih od 65 godina je u Međimurskoj županiji (13,7%) i
Zagrebačkoj županiji (14%),

–
najviši udio starijih od 65 godina je u Ličko-senjskoj županiji (22,8%),
Karlovačkoj županiji (20,1%), Šibensko-kninskoj županiji (19,6%) i
Sisačko-moslavačkoj županiji (18%);

2. u
dobi ispod 14 godina – 17,1% stanovnika;

3.
živorođenih u 2002. godini – 40.094;

4. pad
natalitetne stope s 9,2/1.000 u 2001. godini na 9,0 u 2002. godini;

5.
porast stope mortaliteta s 11,2/1.000 u 2002. godini na 11,4/1.000 stanovnika;

6. pad
stope općeg fertiliteta u 2002. godini je s 38 na 37/100.000 živorođenih, a
totalnog fertiliteta s 1,39 na 1,34

7. u
2002. godini bilo je 10.475 više umrlih nego rođenih (negativni prirodni
prirast od – 2,4);

8.
očekivano trajanje života pri rođenju za muškarce u 2001. godini bilo je 71,03
godine, za žene 78,17 godina, a za oba spola 74,65.

e)
ZDRAVSTVENO STA­NJE STANOVNIŠTVA (prema podacima Hrvatskog zavoda za javno
zdravstvo):

1.
MORBIDITET

*1.1.
Morbiditet u primarnoj zdravstvenoj zaštiti*

Tijekom
2002. godine:

–
obavljeno je 25.657.519 posjeta ordinacijama primarne zdravstvene zaštite, od
toga 19.116.861 pregled (opća/obiteljska medicina i djelatnost za zaštitu
dojenčadi i male djece);

– u
ordinacijama primarne zdravstvene zaštite obavljeno je 405.666 preventivnih
posjeta dojenčadi i male djece (242.989 sistematskih, 133.293 kontrolnih
pregleda i 29.384 savjetovanja);

– u
ordinacijama primarne zdravstvene zaštite obavljeno je 103.258 preventivnih pregleda
odraslih;

– u
ordinacijama stomatološke djelatnosti koje imaju ugovor sa Hrvatskim zavodom za
zdravstveno osiguranje obavljeno je 4.387.638 posjeta, a u ordinacijama
stomatološke djelatnosti bez ugovora sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje
433.809 posjeta;

– u
ordinacijama stomatološke djelatnosti obavljeno je 661.720 sistematskih
pregleda;

– u
ordinacijama djelatnosti zdravstvene zaštite žena obav­ljeno je 1.117.383
pregleda;

– u
ordinacijama djelatnosti zdravstvene zaštite žena obav­ljeno je 300.821
pregleda trudnica i 308.357 ostalih preventivnih pregleda;

– u
ordinacijama djelatnosti medicine rada obavljeno je 380.895 preventivnih
pregleda, a od toga 189.940 zaposlenika.

Najčešće
registrirane bolesti u djelatnosti opće medicine su:

–
akutne infekcije gornjega dišnoga sustava (17,8%),

–
hipertenzivne bolesti (6,4%),

–
bolesti intervertebralnih diskova i ostale dorzopatije (5%),

– upale
mokraćnog mjehura (3%),

– kožne
bolesti i urtikarije (2,8%),

–
neuroze i afektivni poremećaji povezani sa stresom i somatoforni poremećaji
(2,6%).

U dobi
do 7. godine života najzastupljenije su:

– bolesti dišnog sustava (52,4%),

– zarazne i parazitarne bolesti (8,7%),

– bolesti uha (5,9%),

– bolesti kože i potkožnog tkiva (4,8%),

– bolesti oka i adneksa (3,2%).

Najčešće registrirane skupine bolesti u zdravstvenoj
zaštiti žena:

– bolesti mokraćnog i spolnog sustava (48,5%),

– zarazne i parazitarne bolesti (11,6%),

–
komplikacije u vezi trudnoće, porođaja i babinja (5,4%),

–
novotvorine (4,8%).

Najčešće registrirane bolesti u zdravstvenoj zaštiti
žena:

– menopauzalni i drugi perimenopauzalni poremećaji
(14,5%),

– poremećaji menstruacije (10,6%),

– kandidijaza (9,2%),

– trihomonijaza (4,1%),

– upala vrata maternice (3,5%).

Najčešće skupine bolesti zabilježene na preventivnim
pregledima radnika:

– bolesti oka i adneksa (26,9%),

– cirkulacijske bolesti (16,9%),

– endokrine bolesti, bolesti prehrane i metabolizma
(10,2%),

– bolesti mišićno-koštanog sustava (9,2%),

– bolesti uha (7,5%),

– duševni poremećaji i poremećaji ponašanja (7,5%),

Najčešće bolesti i patološka stanja radnika su:

– poremećaji akomodacije i refrakcije oka (19,9%),

– hipertenzija (8,6%),

– oštećenje sluha (6,4%),

– prekomjerna težina (6,2%),

– šećerna bolest (3,1%),

– duševni poremećaji i poremećaji ponašanja vezani uz
alkoholizam (2,3%).

Stomatološka djelatnost:

– plombirano je 2.105.068 zuba,

– izvađeno je 693.244 zuba,

– obavljeno je 216.355 protetskih radova,

– obavljeno je 543.515 liječenja mekih tkiva.

Najčešće
zabilježene dijagnoze u stomatološkoj djelatnosti su:

– zubni
karijes 47,1%,

–
bolesti pulpe i periapikalnih tkiva 21,4%,

–
dentofacijalne nepravilnosti 6,1%,

–
ostali poremećaji zubi i potpornih struktura 7,3%.

*1.2.
Bolnički morbiditet*

Vodeće
skupine bolesti u bolničkom zbrinjavanju u 2002. godini bile su:

–
bolesti cirkulacijskoga sustava (13,8%),

–
novotvorine (13,1%),

–
bolesti probavnoga sustava (10,0%),

–
ozljede (8,2%),

–
bolesti sustava mokraćnih i spolnih organa (8,1%),

– bolesti
dišnoga sustava (8,1%).

Vodeće
skupine bolesti po broju bolnoopskrbnih dana u 2002. godini bile su:

–
duševne bolesti (25,5%),

–
bolesti cirkulacijskoga sustava (12,8%),

–
novotvorine (11,4%),

–
bolesti probavnoga sustava (7,5%),

–
ozljede (6,40%),

–
bolesti dišnog sustava (6,0%).

Od
ukupno liječenih bolesnika u bolnicama u 2002. godini bilo je 31,6% (175.815)
bolesnika starije dobi (bolesnika iznad 65 godina života). Omjer
hospitaliziranih žena prema muškarcima starije dobi bio je 1,2:1.

 Žene starije
od 65 godina najčešće su bile hospitalizirane zbog:

– cirkulacijskoga sustava (27,35%, a među njima
najčešći cerebralni infarkt),

– novotvorine (12,89%, a među njima najčešća zloćudna
novotvorina dojke),

– bolesti probavnog sustava (10,16%, među kojima
najčešća kolelitijaza),

– bolesti oka (8,15%, među kojima najčešće senilna
katarakta),

– ozljede i trovanja (6,97% prijelom bedrene kosti).

Muškarci starijih od 65 godina najčešće su bili
hospitalizirani zbog:

– bolesti cirkulacijskoga sustava (27,02%, među njima
najčešća angina pektoris),

– novotvorine (17,74%, među njima najčešća zloćudna
novotvorina bronha i pluća),

– bolesti probavnog sustava (11,55%, među njima
najčešća dijagnoza ingvinalne hernije),

– bolesti dišnog sustava (8,32%, među njima najčešća
kronična opstruktivna plućna bolest),

– bolesti oka (6,87%, među njima najčešće senilna
katarakta).

2. MORTALITET

Prema podacima o umrlima Državnog zavoda za
statistiku, u 2002. godini ukupno je umrlo 50.569 osoba, od toga je udio
starijih od 65 godina bio 76,8% (38.832).

Uzroci
mortaliteta prema skupinama bolesti:

2.1.
Skupina cirkulacijskih bolesti – ukupno umrlih 26.698, a od toga:

–  ishemične bolesti srca (8.829),

–  cerebrovaskularne bolesti (8.369),

–  srčana insuficijencija (3.391).

2.2. Zloćudne
novotvorine – ukupno umrlih 12.157, a od toga:

–  rak bronha i pluća (2.598),

–  rak debelog crijeva (1.558),

–  rak želuca (975),

–  rak dojke (804),

–  rak prostate (488).

 2.3. Nasilne smrti:

–  nesretni slučaj (1.757)

–  samoubojstvo (875),

–  ubojstvo (67),

–  prometna nesreća (639).

Nasilne
smrti su znatno rjeđe kao uzrok smrti žena (3,6%; stopa 39,3/100.000 žena) nego
muškaraca (7,0%; 84,3/100.000 muškaraca).

2.4.
Preostale smrti:

–  ozljede i
trovanja (2.707),

–  probavne
bolesti (2.394),

– dišne bolesti (2.105).

2.5. Mortalitet dojenčadi:

–  u 2002.
godini ukupno je umrlo 282 dojenčadi,

–
najučestaliji uzroci dojenačkih smrti su uranjeno rođenje i posljedična
nezrelost i teške malformacije i malformacijski sindromi.

3. RIZICI ZA ZDRAVLJE U POPULACIJI

*3.1. Pušenje*

–  u dobi 18 –
65 godina puši 34,1% muškaraca i 26,6% žena,

–  40% pušača
i 12% pušačica puši više od 20 cigareta dnevno,

–  u dobi od
15 godina 30% dječaka i 25% djevojčica izjavilo je da svakodnevno puši (prema
studiji European School Survey on Alcohol and Other Drugs provedene 1999.
godine).

*3.2. Alkohol*

–  potrošnja
čistoga alkohola po osobi 2001. godine iznosila je 10,54 litre

–  broj
hospitalizacija radi alkoholizma i alkoholne psihoze u 2002. godini bio je
9.148,

–  udio ukupnoga
broja hospitalizacija radi duševnih bolesti i poremećaja vezanih uz alkoholizam
u 2002. godini bio je 23,6%,

–
standardizirana stopa smrtnosti od kronične bolesti jetre i ciroze 2001.
godine iznosila je 27,1/100.000,

–  u dobi od
15 godina 73% ispitanika u Hrvatskoj je izjavilo da je tijekom posljednjih 12
mjeseci konzumiralo alkohol, a 40% ispitanika je izjavilo da se opilo (prema
studiji European School Survey on Alcohol and Other Drugs provedene 1999.
godine).

*3.3.
Ovisnost o psihoaktivnim drogama (prema podacima iz ESPAD-a 1999. godine)*

–
marihuanu ili hašiš probalo je 16% učenika,

– druge
droge probalo je 6% učenika,

– lako
hlapljiva otapala probalo je 13% učenika,

–
trankvilizatore i sedative probalo je 8% učenika,

–
heroin je među liječenim ovisnicima zastupljen s udjelom od 65%,

–
kanabinoidi su zastupljeni s udjelom oko 25%,

–
prosječna dob prvog uzimanja marihuane bila je 16 godina, psihostimulatora 17,
a opijata 20 godina (na intravenozno uzimanje ovisnici prelaze nekoliko mjeseci
od prvog uzimanja opijata).

*3.4. Prehrana i stanje uhranjenosti*

3.4.1. Djeca:

–  pothranjeno
je 1% školske djece,

–  normalno je
uhranjeno 69% djece,

–  povećanu
tjelesnu težinu ima 11% djece,

–  u skupini
pretilih je 5% djece.

Sideropeničnu anemiju ima 7 – 16% školske djece.

3.4.2. Odrasli (18 – 64 godine):

–  1,4 – 6,1%
je pothranjeno,

–  34 – 44%
ima poželjnu tjelesnu težinu,

–  34 – 55%
ima povećanu tjelesnu težinu,

–  13 – 16% je
pretilo.

*3.5. Tjelesna aktivnost:*

– u slobodno vrijeme tjelesnom aktivnošću se bavi
17,1% muškaraca i 4,3% žena u dobi 18 – 65 godina,

– muškarci se u prosjeku tjelesnom aktivnošću bave
3,3 puta tjedno i 6,2 sata,

– žene se u prosjeku tjelesnom aktivnošću bave 3,1
puta tjedno i 4,8 sati,

– u drugom razredu srednje škole sportskim i rekreacijskim
aktivnostima bavilo se 42% ispitanika.

*3.6. Spolno ponašanje:*

– u odnosu na HIV infekciju i AIDS, Republika
Hrvatska se ubraja među zemlje niskoga rizika,

– rizik od infekcije klasičnim spolnoprenosivim
bolestima (gonoreja i sifilis) je vrlo nizak, dok incidencija drugih
spolnoprenosivih bolesti stagnira (klamidije i infekcije HPV-a), ne pokazujući
trend porasta,

– broj induciranih pobačaja je u padu kao i broj
trudnoća u adolescentnih osoba.

*3.7. Ostali čimbenici rizika (prema
rezultatima istraživanja iz Prvog hrvatskog projekta zdravstva):*

– utvrđene srednje vrijednosti kolesterola u
ispitanika oba spola bile su više od poželjnih 5,2 mmol/l i srednje vrijednosti
triglicerida u muškaraca bile su također više od poželjnih,

– pretilost (ITM 30+) kao čimbenik rizika zabilježena
je u 31,1% muškaraca i 15,2% žena.

f) SOCIJALNA STRUKTURA STANOVNIŠTVA:

1. Obrazovanje (prema podacima Državnoga zavoda za
statistiku):

– završenu samo osnovnu školu ima 21,7% hrvatskog
stanovništva starijeg od 15 godina,

–
nepotpunu osnovnu školu ima 15,7% stanovništva,

– 3,6%
stanovništva nije školovano ili su podaci o školovanju nepoznati,

–
srednjoškolsko obrazovanje ima 47,1% stanovništva,

– višu
školu završilo je 4,1% stanovništva,

–
fakultet i umjetničku akademiju završilo je 7,8% stanov­ništva,

– svake godine u Republici Hrvatskoj osnovnu i
srednju školu završi više od 100.000 učenika,

– na sveučilišnim i stručnim studijima diplomira oko
14.000 studenata.

2. Kućanstva (prema popisu stanovnika 2001. godine):

– prosječan broj osoba u kućanstvu iznosio je 2,99,

– samačkih kućanstava bilo je 20,8%.

3. Zaposlenost (prema podacima Državnog zavoda za
statistiku u 2002. godini):

–  prosječno zaposlenih – 1,359.015 osoba, od
toga:

–  u pravnim osobama 78%,

–  u obrtu i
djelatnostima slobodnih profesija 16,8%,

–  5,2%
aktivnih osiguranika su individualni poljoprivrednici,

– zaposleni s obzirom na djelatnost:

– u prerađivačkoj industriji 21%,

– u trgovini na veliko i malo te popravak motornih
vozila i predmeta za osobnu porabu i kućanstvo 15,7%,

–  u javnoj upravi, obrani i obveznom socijalnom
osiguranju 8,7%.

4. Nezaposlenost (prema podacima Državnog zavoda za
statistiku u 2002. godini):

Ukupno je bilo nezaposleno 389.741 ljudi (od čega
žene čine 54,6%):

– stopa registrirane nezaposlenosti bila je 22,3,

– stopa anketne nezaposlenosti (prema Anketi o radnoj
snazi koja je provedena prema metodologiji Međunarodne organizacije rada - ILO)
bila je 14,4,

– nezaposleni kvalificirani i visokokvalificirani
radnici - 33,6%,

– nekvalificirani radnici – 18,6,

– polukvalificirani radnici i radnici s nižom
stručnom spremom – 16,7%,

– nezaposleni s visokom stručnom spremom – 3,8%,

– nezaposleni s višom stručnom spremom – 3,2% ,

– najviša stopa nezaposlenosti u 2002. godini
zabilježena je u dobnoj skupini 15-24 godine od 34,4,

– dugotrajno nezaposleni:

–  oni koji
traže posao preko 12 mjeseci – 37,4%,

–  oni koji
traže posao između 13 i 24 mjeseca – 15,4%.

5. Umirovljenici (prema podacima Hrvatskog zavoda za
mirovinsko osiguranje, za prosinac 2003. godine):

–  ukupno
1,014.381 umirovljenika s prosječnim iznosom mirovina od 1.610,74 kuna.

–  struktura
mirovina: 54,6% starosne, 23,3% invalidske, 22,1% obiteljske.

g) GRAVITIRAJUĆI BROJ STANOVNIKA (prema podacima
Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo):

*Gravitirajući
broj stanovnika prema određenim stacionarnim ustanovama*

Od
ukupnog broja hospitalizacija (bez poroda, bolničke rehabilitacije i prekida
trudnoće) iz županije prebivališta bolesnika udio gravitiranja u 5
najfrekventnijih bolnica u 2002. godini bio je sljedeći:

1.
Zagrebačka, ukupni broj hospitalizacija bio je 29.816, od toga:

–  KBC Zagreb 23,95%,

–  KB »Sestre milosrdnice« 16,06%,

–  KB »Dubrava« 12,84%,

–  OB »Sveti
Duh« 11,71%,

–  Klinika »Fran
Mihaljević« 5,49%

–  ostalo
29,95%,

2. Krapinsko-zagorska, ukupni broj hospitalizacija
bio je 16.196, od toga:

–  OB Zabok
40,69%,

–  OB »Sveti
Duh« 11,58%,

–  KBC Zagreb
8,66%,

–  KB »Sestre
milosrdnice« 7,37%,

–  SB za
psihijatriju Vrapče 4,01%,

–  ostalo
27,69%,

3. Sisačko-moslavačka, ukupni broj hospitalizacija
bio je 26.227 od toga:

–  OB »Dr. Ivo
Pedišić« Sisak 53,27%,

–  SB za
neuropsihijatriju »Dr. Ivan Barbot« Popovača 12,62%,

–  KBC Zagreb
8,47%,

–  KB »Sestre
milosrdnice« 3,82%,

–  OB Pakrac
3,40%,

–  ostalo
18,42%,

4. Karlovačka, ukupni broj hospitalizacija bio je
22.096 od toga:

–  OB Karlovac
57,70%,

–  OB Ogulin
19,06%,

–  SB za
gerijatriju Duga Resa 4,86%,

–  KBC Zagreb
4,70%,

–  KB »Sestre
milosrdnice« 3,15%,

–  ostalo
10,53%,

5. Varaždinska, ukupni broj hospitalizacija bio je
23.593 od toga:

–  OB Varaždin
79,25%,

–  SB za
plućne bolesti i tuberkulozu Klenovnik 6,55%,

–  SB za
kronične bolesti Novi Marof 4,04%,

–  KBC Zagreb
3,83%,

–  OB »Dr.
Tomislav Bardek« Koprivnica 2,30%,

–  Klinika
Jordanovac 1,03%

–  ostalo
3,00%,

6. Koprivničko-križevačka, ukupni broj
hospitalizacija bio je 15.597 od toga:

–  OB »Dr.
Tomislav Bardek« Koprivnica 76,12%,

–  KBC Zagreb
7,84%,

–  OB Bjelovar
2,24%,

–  KB »Sestre milosrdnice« 1,95%,

–  KB »Dubrava«
1,48%,

–  ostalo
10,37%,

7. Bjelovarsko-bilogorska, ukupni broj
hospitalizacija bio je 17.737 od toga:

–  OB Bjelovar
65,66%,

–  KBC Zagreb
7,81%,

–  OB Pakrac
6,48%,

–  OB
Virovitica 2,53%,

–  KB »Sestre
milosrdnice« 2,43%,

–  ostalo
15,09%,

8. Primorsko-goranska, ukupni broj hospitalizacija
bio je 31.723 od toga:

–  KBC Rijeka
79,14%,

–  Klinika za
ortopediju Lovran 6,59%,

–  DZ »Dr. D.
Kozulić« 2,77%,

–  KBC Zagreb
1,97%,

–  SB za
psihijatriju Rab 1,79%,

–  ostalo
7,74%,

9. Ličko-senjska, ukupni broj hospitalizacija bio je
7.134 od toga:

–  OB Gospić
27,11%,

–  KBC Rijeka
18,50%,

–  OB Ogulin
13,16%,

–  DZ Otočac
7,72%,

–  DZ Senj
6,76%,

–  ostalo
26,75%,

10. Virovitičko-podravska, ukupni broj
hospitalizacija bio je 8.287 od toga:

–  OB Virovitica
54,86%,

–  OB Našice
8,11%,

–  KBC Zagreb
7,99%,

–  KB Osijek
6,93%,

–  SB »Dr.
Ivan Barbot« Popovača 3,19%,

–  ostalo
18,92%,

11. Požeško-slavonska, ukupni broj hospitalizacija
bio je 13.005 od toga:

–  OB Požega
71,20%,

–  OB Pakrac
6,71%,

–  KBC Zagreb
4,61%,

–  KB »Sestre
milosrdnice« 2,68%,

–  OB »Dr.
Ivan Benčević« Slavonski Brod 1,95%,

–  ostalo
12,85%,

12. Brodsko-posavska, ukupni broj hospitalizacija bio
je 22.922 od toga:

–  OB »Dr.
Ivan Benčević« Slavonski Brod 60,77%,

–  OB Nova
Gradiška 24,77%,

–  KBC Zagreb
4,71%,

–  KB Osijek
1,02%,

–  OB Požega
1%,

–  ostalo
7,73%,

13.
Zadarska, ukupni broj hospitalizacija bio je 18.248 od toga:

–  OB Zadar 76,62%,

–  KBC Zagreb 4,88%,

–  Klinika za ortopediju Biograd 3,36%,

–  SB za psihijatriju Ugljan 2,23%,

–  KBC Rijeka 1,71%,

–  ostalo 11,20%,

14.
Osječko-baranjska, ukupni broj hospitalizacija bio je 35.397 od toga:

–  KB Osijek 74,85%,

–  OB Našice 12,54%,

–  KBC Zagreb 2,93%,

–  OB »Dr. Ivan Benčević« Slavonski Brod 1,33%,

–  KB »Sestre milosrdnice« 1,29%,

–  ostalo 7,06%,

15. Šibenska-kninska, ukupni broj hospitalizacija bio
je 13.323 od toga:

–  OB Šibenik
76,44%,

–  KB Split
6,34%,

–  KBC Zagreb
4,80%,

–  KB »Sestre
milosrdnice« 2,21%,

–  SB za
psihijatriju Vrapče 1,52%,

–  ostalo
8,69%,

16. Vukovarsko-srijemska, ukupni broj hospitalizacija
bio je 23.768 od toga:

–  OB Vinkovci
58,82%,

–  OB Vukovar
15,37%,

–  KB Osijek
9,56%,

–  KBC Zagreb
4,11%,

– OB »Dr. Ivan Benčević« Slavonski Brod 3,43%,

–  ostalo
8,71%,

17. Splitsko-dalmatinska, ukupni broj hospitalizacija
bio je 45.625 od toga:

–  KB Split
88,09%,

–  KBC Zagreb
3,60%,

–  KB »Sestre
milosrdnice« 1,16%,

–  SB
Magdalena 0,96%,

–  SB za
psihijatriju Ugljan 0,75%,

–  ostalo
5,44%,

18. Istarska, ukupni broj hospitalizacija bio je
26.827 od toga:

–  OB Pula
67,15%,

–  KBC Rijeka
15,04%,

–  Klinika za
ortopediju Lovran 4,25%,

–  KBC Zagreb
3,02%,

–  SB
Magdalena 2,04%,

–  ostalo
8,50%,

19. Dubrovačko-neretvanska, ukupni broj hospitalizacija
bio je 13.492 od toga:

–  OB
Dubrovnik 62,20%,

–  KB Split
16,94%,

–  KBC Zagreb 8,15%,

–  KB »Sestre milosrdnice« 2,02%,

–  SB Magdalena 1,52%,

–  ostalo 9,17%,

20.
Međimurska, ukupni broj hospitalizacija bio je 16.130 od toga:

–  OŽB Čakovec 82,46%,

–  KBC Zagreb 5,21%,

–  OB Varaždin 2,37%,

–  KB »Sestre milosrdnice« 1,82%,

–  ostalo 8,14%,

21.
Grad Zagreb, ukupni broj hospitalizacija bio je 98.679 od toga:

–  KBC Zagreb 24,99%,

–  KB »Sestre milosrdnice« 19,70%,

–  OB »Sveti Duh« 10,46%,

–  KB Dubrava 7,85%,

–  KB Merkur 7,28%.

–  ostalo 29,72%.

h)
KARAKTERISTIKE POJEDINIH PODRUČJA (prema podacima Hrvatskog zavoda za javno
zdravstvo):

1. NASE­LJENOST:

1.1.  prosječan broj stanovnika po km2 u Republici Hrvatskoj je 78,48
(u rasponu od najmanjeg broja od 10,03 stanovnika po km2 u Ličko-senjskoj županiji do
najvećeg broja od 1.217,41 stanovnika po km2 u Gradu Zagrebu)

1.2.
županije s brojem stanovnika po km2 ispod prosjeka Republike Hrvatske su:

–  Bjelovarsko-bilogorska županija (50,45),

–  Dubrovačko-neretvanska (50,50),

–  Ličko-senjska (10,03),

–  Karlovačka (31,15),

–  Koprivničko-križevačka (71,78),

–  Požeško-slavonska (47,13),

–  Sisačko-moslavačka (41,68),

–  Šibensko-kninska (37,71),

–  Virovitičko-podravska (46,21),

–  Zadarska (44,48).

2.
PROMETNA POVEZANOST:

2.1.
Prosjek postotka suvremenog kolnika iznosi 80%:

–
najniži:

–  Dubrovačko-neretvanska i
Bjelovarsko-bilogorska županija (70%),

–  Zadarska županija (72%).

–
najviši:

–  Međimurska županija (95%),

–  Grad Zagreb (93%),

–  Primorsko-goranska županija (92%).

2.2.
Prosječna udaljenost od bolnice u kmiznosi 51 km, s time da je:

–  najmanja udaljenost:

–  Grad Zagreb (25 km),

–  Međimurska županija (29 km),

–  Koprivničko-križevačka i Brodsko-posavska županija
(32 km),

–  najveća udaljenost:

–  Dubrovačko-neretvanska županija (97 km),

–  Ličko-senjska županija (78 km),

–  Istarska i Splitsko-dalmatinska županija (75
km).

3. SKRB
O OTOČKOJ POPULACIJI:

Broj
otoka po županijama sa smanjenim normativom broja osiguranika:

–
Ličko-senjska i Istarska županija – po 1 otok,

–
Primorsko-goranska, Splitsko-dalmatinska i Zadarska županija - po 5 otoka,

–
Šibensko-kninska županija – 6 otoka,

–
Dubrovačko-neretvanska županija – 7 otoka.

4.
DEMOGRAFSKI UGROŽENA PODRUČJA:

Najveći
udjeli starijih dobnih skupina (stanovništvo iznad 65 godina):

–
Ličko-senjska županija – 22,8%,

–
Karlovačka županija – 20,1%,

–
Šibensko-kninska županija – 19,6%,

–
Sisačko-moslavačka županija – 18%.

i)
RASPOLOŽIVOST ZDRAVSTVENIH RESURSA (prema podacima Hrvatskog zavoda za javno
zdravstvo za 2002. godinu):

1. KADROVI U ZDRAVSTVU:

U sustavu zdravstva bilo je zaposleno ukupno 53.925
zdravstvenih radnika i suradnika.

2. ZDRAVSTVENI KAPACITETI:

– 715 zdravstvenih ustanova,

– 6.461 jedinica privatne prakse.

3. UKUPNA GODIŠNJA ISKORIŠTENOST 2002. godine je bila
84,66% i to:

– iskorištenost klinika i kliničkih bolnica (91,78%),

– iskorištenost u specijalnim bolnicama (75,62%).

4. INTERVAL OBRTAJA (prosječan broj dana nekorištenja
kreveta između dva pacijenta) u 2002. godini je bio:

– u općim bolnicama, stacionarima i izvanbolničkim
rodilištima 1,19,

– u KBC, kliničkim bolnicama i klinikama 0,84,

– u specijalnim bolnicama 9,63 dana.

5. POTREBNO JE OSIGURATI:

– potrebnu informatičku opremu u okviru informatizacije
čitavog zdravstvenog sustava,

– racionalno korištenje zdravstvene zaštite sukladno
potrebama stanovništva,

– poboljšanje dostupnosti i kvalitete zdravstvene
zaštite.

j) UTJECAJ OKOLIŠA NA ZDRAVLJE STANOV­NI­ŠTVA (prema
podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo):

1. ŠTETNOSTI NA RADNOM MJESTU:

– buka,

– vibracije,

–
nefiziološki položaj tijela pri radu,

–
anorganske i organske prašine,

–
ionizirajuće i neionizirajuće zračenje,

–
različite biološke i kemijske štetnosti.

Posljedice
štetnosti na radnom mjestu:

1.1.
Profesionalne bolesti:

–
obolijevanje od profesionalnih bolesti:

–  106 novoprijavljenih u 2002. godini,

–  91 u 2001. godini.

U
razdoblju 1990. – 2002. godina prijavljeno je ukupno 2.046 profesionalnih
bolesti.

1.2.
Ozljede na radu:

– na
radnom mjestu 2002. godine ozlijeđeno je 17.677 osoba,

– na
putu s posla i na posao 2002. godine stradalo je 3.507 osoba.

2.
OBUHVAT STANOVNIŠTVA PRIKLJUČCIMA NA JAVNE VODOOPSKRBNE SUSTAVE:

–  više od 76
% sa značajnim regionalnim varijacijama,

–  u
zdravstvenom nadzoru vode za piće iz javnih vodoopskrbnih objekata godišnje se
u javnozdravstvenim laboratorijima pregleda preko 20 000 uzoraka, (manje od 10
% ne odgovara propisanim standardima),

–  ispitivanja
zdravstvene ispravnosti vode iz individualnih objekata – u oko jedne trećine
ispitanih uzoraka prisutno je mikrobiološko onečišćenje.

3. KONTROLA ZDRAVSTVENE ISPRAVNOSTI NAMIRNICA:

–  godišnje se
pregleda oko 31 547 uzoraka namirnica na kemijske parametre,

–  u prosjeku standardima
kemijske ispravnosti ne odgovara 5,6%,

–  godišnje se
pregleda oko 47 454 uzoraka namirnica na mikrobiološke parametre,

–  standardima
mikrobiološke ispravnosti ne odgovara 6,6 %.

4. BROJ EPIDEMIJA I POJEDINAČ­NIH SLUČAJEVA
ALIMENTARNIH TOKSIINFEKCIJA (prijavljenih Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo):

–  ukupno
epidemija – između 50 i 100 godišnje,

–  broj
pojedinačnih prijavljenih slučajeva alimentarnih toksiinfekcija 8.000 – 10.000
godišnje,

–  od ukupnog
broja prijavljenih slučajeva salmoneloze čine oko 50%.

5. ANALIZA KAKVOĆE ZRAKA:

–  praćenje se
provodi na 135 postaja lociranih u 16 gradova, čime je obuhvaćeno 35%
stanovništva,

–  na najviše
postaja mjeri se:

–  taložna
tvar (84%),

–  dim (56%),

–  sumporni
dioksid (52%).

–  dušični
oksidi se mjere na 17 postaja,

–  ozon se
mjeri na 5 postaja,

–  mjerenja
inhalacijskih čestica PM 10 i PM 2:

–  kakvoća
zraka se procjenjuje prema tzv. preporučenim i graničnim vrijednostima koja su
ista ili slična Smjernicama Svjet­ske zdravstvene organizacije za kvalitetu
zraka, a koja omogućuju svrstavanja područja u kategorije (I, II i III
kategorija) po stupnju onečišćenosti,

–  dušični oksidi održavaju se u visokim
koncentracijama na područjima s intenzivnim prometom,

–  izvan urbanih područja i na turističkim
područjima zrak je čist,

–  u većim gradovima (Zagreb, Rijeka, Pula,
Karlovac itd.) se povremeno registrira umjereno onečišćen zrak (II kategorija).

6.
MJERENJA BUKE obavljaju se:

– u
sklopu izrade studija utjecaja na okoliš pojedinih objekata i praćenja koje
iste propisuju,

– prilikom ispitivanja u sklopu izdavanja dozvole za
rad objekata,

– prilikom procjene ugroženosti na pojedinim radnim
mjestima,

– na zahtjev građana, odnosno pritužbe na buku
sanitarnoj inspekciji.

7. VEZANO UZ ONEČIŠĆENJA OKOLIŠA I NJIHOV UTJECAJ NA
ZDRAVLJE u Republici Hrvatskoj provodi se:

– praćenje zdravstvene ispravnosti hrane, predmeta
koji dolaze u dodir s hranom, predmeta opće uporabe i vode za piće iz javnih
vodoopskrbnih objekata,

– praćenje i suzbijanje zaraznih bolesti koje se
prenose hranom i vodom,

– praćenje kvalitete zraka,

– izrada studije o utjecaju na okoliš i zdravlje
ljudi kod planiranja gradnje novih objekata,

– dorada informacijskog sustava »okoliš i zdravlje«

– određivanje prisutnosti GMO u hrani, stočnoj hrani
i sjemenju.

 k)
GOSPODARSKE MOGUĆNOSTI

Uzimajući u obzir realni rast bruto domaćeg proizvoda
(BDP) koji se procjenjuje u postotku od 3,2%, inflaciju od 2,4% i rast
zaposlenosti od 1,5%, ocjenjuje se da će prihodi u sustavu zdravstva omogućiti
realizaciju ovoga Plana u roku iz točke XIII.

 Iz sredstava
proračuna Republike Hrvatske, odnosno jedinica osigurano je 640.649.977,00 kuna
za financiranje obveza, a u skladu s odredbama članka 8., odnosno 9. Zakona o
zdravstvenoj zaštiti.

U 2004. godini planirani su prihodi od doprinosa u
iznosu od 13.063.098.563,00 kuna, a prihodi od proračuna procijenjeni su u
iznosu od 1.909.048.000,00 kuna.

Ukupno osigurana sredstva za provođenje zdravstvene
za­šti­te, novčane naknade i druga prava iz zdravstvenoga osiguranja Hrvatskog
zavoda za zdravstveno osiguranje iznose 14.004.089.817,00 kuna.

Sredstva koja su osigurana u Državnom proračunu za
pokrivanje troškova osnovnog zdravstvenog osiguranja za 2004. godinu ukupno
iznose 1.909.048.000,00 kuna i to za:

– osigurane osobe koje su nesposobne za samostalan
život i rad,

– osigurane osobe – poljoprivrednici stariji od 65
godina,

– međunarodne obveze u oblasti zdravstvenog
osiguranja,

– osiguranike koji su nezaposleni,

– razliku do pune vrijednosti opsega prava na
zdravstvenu zaštitu iz osnovnoga zdravstvenog osiguranja za osigurane osobe iz
članka 17. Zakona o zdravstvenom osiguranju, za osigurane osobe iz članka 5.
točke 13. - 22., članka 12. za osigurane iz članaka 10. i 58. Zakona o zdravstvenom
osiguranju te za osigurane osobe kojima je priznat status hrvatskog ratnog
vojnog invalida prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata
i članova njihovih obitelji, mirnodopskog vojnog invalida i civilnih invalida
rata prema Zakonu o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata,

– mjere povećane skrbi nad pučanstvom starijim od 65
godina i djecom do 18 godina,

– razliku u troškovima zdravstvene zaštite izazvanu
većim odstupanjem u organiziranju zdravstvene zaštite,

– osobe čije je prebivalište nepoznato,

– hitnu pomoć na državnim cestama,

– zdravstveno prosvjećivanje.

XII.

Nositelji zadaća za ostvarivanje Plana su:

1. Republika Hrvatska,

2. Jedinice područne (regionalne) samouprave,

3. Jedinice lokalne samouprave,

4. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje.

1. Republika Hrvatska iz državnog proračuna osigurava
sred­stva za:

– programiranje, usklađivanje, provođenje i praćenje
izvrše­nja zdravstvenog prosvjećivanja i odgoja stanovništva te promica­nja zdravlja
u skladu s Planom zdravstvene zaštite,

– proučavanje i praćenje stanja zdravlja
stanovništva,

– ostvarivanje programa za poboljšanjem zdravlja svih
stanovnika,

– epidemiološko praćenje, sprječavanje i suzbijanje
zaraznih bolesti i kroničnih masovnih bolesti uključivši alkoholizam, pušenje,
ovisnost o drogi i druge ovisnosti te invalidnosti i njenih uzroka,

– hitnu medicinsku pomoć na državnim cestama,

– zdravstveno-statističku i drugu
socijalno-medicinsku dje­latnost od značaja za cijelu Republiku,

– financiranje znanstvenoistraživačke djelatnosti na
području zdravstvene zaštite,

– skupljanje krvi i presađivanje organa i tkiva,

– zdravstvenu zaštitu u hitnim slučajevima osoba s
prebi­valištem u Republici Hrvatskoj koje nemaju zdravstveno osiguranje i
nemaju sredstava za podmirenje troškova zdravstvene zaštite,

– provođenje mjera zdravstvene ekologije od interesa
za Republiku Hrvatsku, sukladno programu mjera iz članka 5. stav­ka 3. Zakona o
zdravstvenoj zaštiti,

– osiguranje i praćenje provođenja, zaštite i
promicanja prava pacijenata,

– investicijsko ulaganje i investicijsko i tekuće
održavanje zdravstvenih ustanova – prostora, medicinske i nemedicinske opre­me
i prijevoznih sredstava te informatizaciju zdravstvene djelatnosti, sukladno
planu i programu mjera zdravstvene zaštite u osnovnoj mreži zdravstvene
djelatnosti za zdravstvene ustanove čiji je osnivač,

–
investicijsko ulaganje u bolnice i druge zdravstvene ustanove čiji su osnivači
županije, odnosno gradovi, a nalaze se na područjima od posebne državne skrbi,

–
investicijsko ulaganje u zdravstvene ustanove čiji su osnivači županije,
odnosno gradovi, u slučaju potrebe saniranja posljedica prouzrokovanih
elementarnom nepogodom, odnosno dru­gom katastrofom,

– druge
zadaće iz svoje nadležnosti određene Zakonom o zdravstvenoj zaštiti i Zakonom o
zdravstvenom osiguranju.

2.
Jedinica područne (regionalne) samouprave iz proračuna osigurava sredstva za:

–
provođenje epidemiološke, zdravstveno-statističke, socijalno-medicinske i
zdravstveno-ekološke djelatnosti te promicanje zdrav­lja i prevenciju bolesti
na svom području,

–
provođenje mjera zdravstvene ekologije i to: ispitivanje hrane, predmeta koji
dolaze u dodir s hranom predmeta opće uporabe, ispitivanje vode za piće,
ispitivanje štetnih utjecaja onečišćenja zraka na zdravlje ljudi, ispitivanje
komunalne buke i ispitivanje onečišćenja tla, te voda namijenjenih kupanju i
rekreaciji, od interesa za jedinicu područne (regionalne) samouprave, sukladno
programu mjera zaštite zdravlja od štetnih čimbenika okoliša,

– hitnu medicinsku pomoć na svojem području, ako to
ne osigurava Republika Hrvatska,

– organizaciju i rad mrtvozorničke službe,

– investicijsko ulaganje i investicijsko i tekuće
održavanje zdravstvenih ustanova – prostora, medicinske i nemedicinske opreme i
prijevoznih sredstava te informatizaciju zdravstvene djelatnosti, sukladno
planu i programu mjera zdravstvene zaštite u osnovnoj mreži zdravstvene
djelatnosti, za zdravstvene ustanove čiji su osnivač,

–
zdravstvenu zaštitu stanovnika na svom području iznad stan­darda utvrđenih
osnovnim zdravstvenim osiguranjem (ugovorom između jedinice područne
(regionalne) samouprave, turistič­ke zajednice i zdravstvene ustanove, odnosno
trgovačkog društva koje obavlja zdravstvenu djelatnost kojim se uređuje organiziranje
i financiranje provođenja mjera zdravstvene zaštite za povećani broj korisnika
zdravstvene zaštite za vrijeme turističke sezone),

– povećani broj timova izvanbolničke medicinske
pomoći u odnosu na broj timova određenih osnovnom mrežom zdravstvene djelatnosti
sukladno ugovoru između jedinice područne (regionalne) samouprave, turističke
zajednice i zdravstvene ustanove,

– druge zadaće iz svoje nadležnosti određene Zakonom
o zdrav­stvenoj zaštiti i Zakonom o zdravstvenom osiguranju.

3. Jedinica lokalne samouprave iz proračuna osigurava
sredstva za:

–
investicijsko ulaganje i investicijsko i tekuće održavanje zdravstvenih
ustanova – prostora, medicinske i nemedicinske opre­me i prijevoznih sredstava
te informatizaciju zdravstvene dje­lat­nosti, sukladno planu i programu mjera
zdravstvene zaštite u osnovnoj mreži zdravstvene djelatnosti, za zdravstvene
ustanove čiji su osnivač,

–  zdravstvenu
zaštitu stanovnika na svom području iznad standarda utvrđenih osnovnim
zdravstvenim osiguranjem (ugovorom između jedinice područne (regionalne)
samouprave, turistič­ke zajednice i zdravstvene ustanove, odnosno trgovačkog
društva koje obavlja zdravstvenu djelatnost kojim se uređuje organiziranje i
financiranje provođenja mjera zdravstvene zaštite za po­većani broj korisnika
zdravstvene zaštite za vrijeme turističke sezone).

4. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje osigurava
sredstva za:

– provođenje
prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja iz sredstava doprinosa te iz sredstava
državnog proračuna, odnosno proračuna jedinica područne (regionalne)
samouprave, u skladu s odredbama članaka 44., 68. i 69. Zakona o zdravstvenom
osiguranju.

XIII.

Rok za ostvarivanje ovog Plana je 31. prosinca 2007.
godine.

XIV.

Stupanjem na snagu
ovog Plana prestaje važiti Plan zdravstvene zaštite Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 79/2002).

XV.

Ovaj Plan stupa na snagu danom donošenja, a objavit
će se u »Narodnim novinama«.

Klasa:  500-01/04-02/02

Urbroj:
5030104-04-1

Zagreb, 7.
travnja 2004.

Predsjednik
**dr. sc.** **Ivo Sanader**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 49/2004-1129