## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 030-02/2009-01/030, urbroj: 580-05-11-58-46 od 21. travnja 2011.

### NN 51/2011 (4.5.2011.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 030-02/2009-01/030, urbroj: 580-05-11-58-46 od 21. travnja 2011.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

1134

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, na temelju članka 34., članka 35. stavka 1. točke 2. i 5., članka 39. te članka 57. točke 3. i 8. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«, broj 122/03), u postupku utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja pokrenutom po zahtjevu poduzetnika Termoplin d.d., sa sjedištem u Varaždinu, Vjekoslava Špinčića 78, zastupanog po Ivanu Topolnjaku, direktoru, protiv poduzetnika Gradska plinara Krapina d.o.o., sa sjedištem u Krapini, Frana Galovića 5, zastupanog po punomoćniku, odvjetniku N. P. iz Z., na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, Mladen Cerovac, mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, Milivoj Maršić, dipl. oec., Vesna Patrlj, dipl. iur. i dr. sc. Mirna Pavletić-Župić, članovi Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, sa 71. sjednice, održane 21. travnja 2011., donosi

RJEŠENJE

I. Odbija se zahtjev poduzetnika Termoplin d.d., sa sjedištem u Varaždinu, Vjekoslava Špinčića 78, protiv poduzetnika Gradska plinara Krapina d.o.o., sa sjedištem u Krapini, Frana Galovića 5, radi utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja na tržištu distribucije plina na području općine Mihovljan, a koja se očituje kao primjena nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima, čime ih se dovodi u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju, u smislu članka 16. stavka 2. točke 3. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, kao na zakonu neosnovan.

II. Poduzetnik Termoplin d.d., sa sjedištem u Varaždinu, Vjekoslava Špinčića 78, dužan je platiti upravnu pristojbu u iznosu 5.050,00 kuna u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske.

Rok izvršenja: 8 (osam) dana od dana dostave ovoga rješenja.

III. Ovo rješenje će biti objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Zahtjev poduzetnika Termoplin d.d.

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je 20. listopada 2009. zahtjev poduzetnika Termoplin d.d., sa sjedištem u Varaždinu, Vjekoslava Špinčića 78 (dalje: Termoplin d.d.) kojim se traži pokretanje postupka protiv poduzetnika Gradska plinara Krapina d.o.o., sa sjedištem u Krapini, Frana Galovića 5 (dalje: Gradska plinara Krapina d.o.o) i protiv Krapinsko-zagorske županije, radi utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja u smislu odredaba Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja («Narodne novine», broj: 122/03: dalje: ZZTN).

U zahtjevu poduzetnik Termoplin d.d. navodi kako su Krapinsko-zagorska županija i poduzetnik HEP-ESCO d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Ulica grada Vukovara 37 (dalje: HEP-ESCO d.o.o.), kao provedbena agencija za Projekt energetske učinkovitosti u Republici Hrvatskoj, potpisali Sporazum o realizaciji projekta energetske učinkovitosti na objektima škola s osnivačkim pravima. U projekt je, između ostalih škola na području Krapinsko-zagorske županije, uključena i Osnovna škola Lj. Gaj u Mihovljanu (dalje: OŠ Lj. Gaj, Mihovljan).

Kao nositelj projekta, HEP-ESCO d.o.o. je 4. kolovoza 2009. objavio natječaj za nabavu robe i ustupanju radova za rekonstrukciju objekta kotlovnice i zahvate na sustavu grijanja u OŠ Lj. Gaj, Mihovljan. Na predmetnom natječaju kao najpovoljnija ponuda, odabrana je ponuda poduzetnika Meteor Grupe d.o.o., sa sjedištem u Varaždinu, Optujska 12 (dalje: Meteor Grupa d.o.o.).

Na zahtjev poduzetnika HEP-ESCO d.o.o., kao nositelja projekta, Krapinsko-zagorska županija je 11. rujna 2009. dala suglasnost HEP-ESCU d.o.o. za potpisivanje ugovora o izvođenju plinskog priključka s poduzetnikom Termoplin d.d., iako ne postoji obveza davanja bilo kakve suglasnosti od strane županije. Dana 14. rujna 2009. Meteor Grupa d.o.o. sklopila je s podizvođačem, poduzetnikom Termoplin d.d. ugovor o izvođenju plinskog priključka.

Prema navodima Termoplina d.d., Gradska plinara Krapina d.o.o. vršila je pritisak na Krapinsko-zagorsku županiju da povuče danu suglasnost za izvođenje plinskog priključka od strane Termoplina d.d., te je Krapinsko-zagorska županija, 25. rujna 2009., povukla suglasnost danu poduzetniku Termoplin d.d., a tu suglasnost dala je poduzetniku Gradska plinara Krapina d.o.o.

U privitku zahtjeva, Termoplin d.d. dostavio je dokumentaciju vezanu uz izgradnju i kupoprodaju plinovoda na području općine Mihovljan, rješenje Općinskog suda u Zlataru, kao i žalbu na rješenje Općinskog suda u Zlataru, vezano uz postojanje spora između Gradske plinare Krapina d.o.o., s jedne strane, te Općine Mihovljan i Termoplina d.d., s druge strane, kao i prepisku vezanu uz davanje odnosno povlačenje suglasnosti Krapinsko-zagorske županije.

2. Stranke u postupku

2.1. Podnositelj zahtjeva, Termoplin d.d.

Podnositelj zahtjeva Termoplin d.d., sa sjedištem u Varaždinu, Vjekoslava Špinčića 78, upisan je u registar Trgovačkog suda u Varaždinu 25. svibnja 1995. godine.

Predmet poslovanja Termoplina d.d., između ostalog je: proizvodnja, distribucija i opskrba toplinskom energijom, servisiranje plinskih trošila, opreme i uređaja, baždarenje plinskih brojila i regulacijske tehnike u vlastitoj baždarnici, održavanje sustava za distribuciju plina i toplinske energije, kontrola i ispitivanje plinskog i toplinskog sustava, opskrba plinom te distribucija plina.

Termoplin d.d. posjeduje dozvolu za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina, koja je izdana 3. studenoga 2003., na razdoblje od 15 (petnaest) godina, te dozvolu za obavljanje djelatnosti opskrbe plinom, koja je izdana 28. siječnja 2008., na razdoblje od 15 (petnaest) godina.

2.2. Gradska plinara Krapina d.o.o.

Poduzetnik Gradska plinara Krapina d.o.o., sa sjedištem u Krapini, Frana Galovića 5, osnovan je 9. svibnja 2007. godine, kada je poduzetnik Krakom d.o.o. za obavljanje komunalnih usluga, sa sjedištem u Krapini, Gajeva 20, izdvojio djelatnost plinoopskrbe u zasebno društvo. Registriran je pri Trgovačkom sudu u Krapini. Predmet poslovanja Gradske plinare Krapina d.o.o., između ostalog je: distribucija plina, opskrba plinom tarifnog kupca, opskrba plinom povlaštenog kupca, posredovanje na tržištu plina, zastupanje na tržištu plina te građenje projektiranje i nadzor.

Gradska plinara Krapina d.o.o. posjeduje dozvolu za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina, koja je izdana 30. siječnja 2009. godine, na razdoblje od 5 (pet) godina, te dozvolu za obavljanje djelatnosti opskrbe plinom, koja mu je izdana 7. siječnja 2008., na razdoblje od 5 (pet) godina.

Poduzetnik Gradska plinara Krapina d.o.o. obavlja djelatnost distribucije plina na području općine Mihovljan na temelju činjenice da je slijednik poduzetnika Krakom d.o.o., koji je prijašnjih godina izveo plinsku distributivnu mrežu na području općine Mihovljan.

3. Prethodno ispitivanje stanja na mjerodavnom tržištu

Agencija je u smislu članka 37. točke 8. i 9. ZZTN, ovlaštena prikupljati podatke i obavijesti od poduzetnika o stanju na pojedinim tržištima, a radi utvrđivanja postojanja uvjeta za donošenje zaključka o pokretanju postupka u smislu članka 41. i 46. ZZTN, odnosno radi utvrđivanja je li u konkretnom slučaju riječ o zlouporabi vladajućeg položaja u smislu članka 16. ZZTN. Stoga je Agencija, zatražila očitovanja poduzetnika Termoplin d.d., poduzetnika Gradska plinara Krapina d.o.o., Krapinsko-zagorske županije te stručnu pomoć Hrvatske energetske regulatorne agencije (dalje: HERA).

Očitovanje Krapinsko-zagorske županije Agencija je zaprimila 7. prosinca 2009., u kojem Krapinsko-zagorska županija navodi kako je HEP-ESCO d.o.o., dana 11. rujna 2009., dala suglasnost za potpisivanje Ugovora o plinskom priključku s Termoplinom d.d., ne znajući za postojanje sudskog spora između tog poduzetnika i Gradske plinare Krapina d.o.o., a vezano uz vlasništvo nad plinskom mrežom na području općine Mihovljan.

Po saznanju postojanja sudskog spora, Krapinsko-zagorska županija je 25. rujna 2009. povukla danu suglasnost, ne želeći ući u sudski spor koji bi mogao nastati, a obrazlažući to činjenicom da kao osnivač OŠ Lj. Gaja, Mihovljan ima obvezu organizirati redovno odvijanje nastave u školi.

Očitovanje Gradske plinare Krapina d.o.o. Agencija je zaprimila 26. siječnja 2010. U dostavljenom očitovanju Gradska plinara Krapina d.o.o. navodi kako je jedini ovlašteni distributer plina kroz plinovodnu mrežu koju je izgradila s pravnim prednikom, poduzetnikom Krakom d.o.o., sa sjedištem u Krapini, Gajeva 20 (dalje: Krakom d.o.o.), te da je zahtjev Termoplina d.d. potpuno neosnovan i činjenično netočan.

Očitovanje HERE Agencija je zaprimila 3. svibnja 2010. U njemu HERA navodi kako tržište plina nije tržišna djelatnost, već se ista obavlja po reguliranim uvjetima.

Uvidom u Zbirni pregled registra dozvola koji se vodi pri HERI, HERA je utvrdila kako je Termoplinu d.d. dana 3. studenoga 2003. izdana dozvola za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina, na razdoblje od 15 (petnaest) godina, a Gradskoj plinari Krapina d.o.o. dana 30 siječnja 2009., izdana je dozvola za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina, na razdoblje od 5 (pet) godina.

Na temelju prikupljenih podataka, Agencija je smatrala kako su ispunjeni uvjeti za pokretanje postupka utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja odnosno narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja, u smislu članka 16. ZZTN-a.

Naime, u predmetnom postupku, bilo je potrebno utvrditi je li Gradska plinara Krapina d.o.o., kao stvarni distributer plina za područje općine Mihovljan, zlouporabila svoj vladajući položaj na mjerodavnom tržištu na način da je uvjetovala distribuciju plina OŠ Lj. Gaj, Mihovljan izvođenjem radova na plinskoj mreži.

Slijedom navedenog Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) je na 43. sjednici, održanoj 10. lipnja 2010., sukladno ovlastima iz članka 34., 35. stavak 1. točka 2. i članka 41. i 46., a u svezi članka 16. ZZTN-a, donijelo odluku o pokretanju postupka utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja protiv poduzetnika Gradska plinara Krapina d.o.o., sa sjedištem u Krapini, Frana Galovića 5.

U odnosu na dio zahtjeva poduzetnika Termoplin d.d. koji se odnosi na zlouporabu vladajućeg položaja Krapinsko-zagorske županije, Agencija je utvrdila kako se Krapinsko-zagorska županija, u konkretnom slučaju, ne može smatrati poduzetnikom u smislu propisa o zaštiti tržišnog natjecanja.

Naime, pod pojmom poduzetnik, podrazumijeva se svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost na nekom tržištu, bez obzira na njegov pravni status i način financiranja, te neovisno o namjeri ili činjenici ostvarivanja dobiti. Temeljni konstitutivni element pojma poduzetnik je obavljanje gospodarske djelatnosti. Gospodarskom djelatnošću, u smislu prava tržišnog natjecanja, smatra se svaka djelatnost koja se sastoji u nuđenju robe i/ili usluga na nekom tržištu. Ta gospodarska djelatnost ne mora biti trajne naravi. Ona može biti povremena ili jednokratna.

Budući da Krapinsko-zagorska županija ne obavlja gospodarsku djelatnost sudjelujući u prometu roba i/ili usluga niti je ostvarila povremeni niti jednokratni promet roba i/ili usluga na mjerodavnom tržištu, ne može se smatrati poduzetnikom u smislu propisa o zaštiti tržišnog natjecanja, te stoga Agencija nije pokrenula postupak utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na Krapinsko-zagorsku županiju. Također, pravna zaštita protiv akata jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave osigurana je drugim postupcima, na temelju drugih pravnih propisa.

4. Poseban ispitni postupak utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja

Agencija je dopisom od 28. lipnja 2010. godine od Gradske plinare Krapina d.o.o. zatražila pisano očitovanje i dokumentaciju, vezano uz obavljanje djelatnosti distribucije plina na području općine Mihovljan te ovlaštenja za izvođenje radova na plinskom priključku.

Također, Agencija je istoga dana zatražila očitovanje i dokumentaciju od Krapinsko-zagorske županije te Meteor Grupe d.o.o. u svezi predmetnog natječaja za nabavu robe i ustupanju radova za rekonstrukciju objekta kotlovnice i zahvate na sustavu grijanja u OŠ Lj. Gaj, Mihovljan.

U svom očitovanju od 15. srpnja 2010., Meteor Grupa d.o.o. navodi kako je na temelju provedenog postupka javne nabave robe i ustupanja radova za zahvate na sustavima grijanja u OŠ Lj. Gaj, Mihovljan, dana 27. kolovoza 2009. sklopljen ugovor između poduzetnika HEP-ESCO d.o.o. i Meteor Grupe d.o.o. Predmet rečenog ugovora je rekonstrukcija kotlovnice sa zamjenom energenata ekstra lakog loživog ulja u prirodni plin.

U privitku podneska, Meteor Grupa d.o.o. dostavio je zapisnik s javnog otvaranja ponuda za nabavu robe i ustupanje radova za rekonstrukciju objekta kotlovnice i zahvate na sustavu grijanja u OŠ »Ljudevit Gaj«, Mihovljan, br. E-VV 14/09, dopis HEP-ESCA d.o.o. o izboru najpovoljnije ponude, Ugovor br. E-VV 14/09, sklopljen 27. kolovoza 2009., Ugovor br. 1102/09 o izvođenju plinskog priključka sklopljen dana 14. rujna 2009. s Termoplinom d.d. te narudžbenicu broj 9005354 do 29. rujna 2009. upućenu Gradskoj plinari Krapina d.o.o.

Krapinsko-zagorska županija, u svom očitovanju od 9. srpnja 2010., navodi kako je Gradska plinara Krapina d.o.o. kao slijednik poduzetnika Krakom d.o.o., u vrijeme izvođenja plinskog priključka za objekt OŠ Lj. Gaj, Mihovljan, 2009. godine, na temelju činjenice da je prijašnjih godina izvela plinsku distributivnu mrežu na području općine Mihovljan u trenutku izvođenja plinskog priključka bila u posjedu plinske mreže i u funkciji distributera plina za potorošače na tom području, a što podrazumijeva da je obavljala djelatnost distribucije plina za objekt spomenute osnovne škole.

U svezi s izvođenjem radova na plinskom priključku u OŠ Lj. Gaj, Mihovljan, Krapinsko-zagorska županija navodi kako plinski priključak počinje sa spojem na plinovod (podzemnnu distributivnu mrežu), a završava glavnim ventilom na fasadi objekta za koji se izvodi plinski priključak. Da bi korisnik plinskog priključka postao potrošač plina, nakon ventila se postavljaju plinomjer i ostala oprema (npr. regulator tlaka i zaštitni ormarić) te se izvodi unutarnja plinska instalacija (tzv. mjerni dio plina). Navedene radove u pravilu radi distributer u sklopu svoje djelatnosti ili pravna odnosno fizička osoba ovlaštena za plinske instalacije, koji uz uobičajenu registraciju djelatnosti dobije ovlaštenje distributera na svojem području (ovlašteni plinoinstalater). Priključak plina gradi se u skladu s »energetskom suglasnošću« koju izdaje distributer na temelju važećih propisa i priznatim mrežnim pravilima.

Nadalje, Krapinsko-zagorska županija navodi kako u slučaju neovlaštenog izvođenja radova na plinskoj distributivnoj mreži ili neovlaštene potrošnje plina od strane pravne ili fizičke osobe na toj mreži, distributer plina ovlašten je i obustaviti isporuku plina.

Agencija je 20. srpnja 2010., zaprimila očitovanje Gradske plinare Krapina d.o.o., kojim je dostavljen izvod iz registra dozvola HERE, preslika dozvole za obavljenje energetske djelatnosti opskrbe plinom, registarskog broja:080609147-0349/08, izvod iz Općih uvjeta za opskrbu prirodnim plinom (»Narodne novine«, broj 43/09), narudžbenicu Meteor Grupe d.o.o., primjerak Ugovora o plaćanju naknade za sufinaciranje u plinskoj mreži, zapisnik Općinskog suda u Krapini br. K-38/10 od 1. srpnja 2010., rješenje Općinskog suda u Zlataru br. P-12/08 od 4. ožujka 2009., prijedlog za ovrhu Općinskom sudu u Zlataru, ugovor o izgradnji plinovodne mreže, sklopljen između Općine Mihovljan i Krakom d.o.o. 16. listopada 1995., te tužba Upravnom sudu Republike Hrvatske.

Agencija je izvršila uvid u dostavljene privitke te je utvrdila da je Gradska plinara Krapina d.o.o. ovlaštena za opskrbu i distribuciju plina. Također, iz primjerka Ugovora o plaćanju naknade za sufinanciranje u plinskoj mreži proizlazi kako izvedbu kućnih plinskih instalacija potrošač može ugovoriti ili s distributerom ili s ovlaštenom pravnom odnosno fizičkom osobom, koja s distributerom ima sklopljen ugovor o izvedbi plinskih instalacija na njegovom distributivnom području. Montažu mjernog uređaja-seta potrošač može ugovoriti samo s distributerom jer je to njegovo osnovno sredstvo.

Nadalje, Gradska plinara Krapina d.o.o., kao pravni slijednik poduzetnika Krakom d.o.o., nalazi se u zadnjem mirnom i stvarnom posjedu plinovodne mreže na području Općine Mihovljan, od 16. listopada 1995. Pravomoćnim rješenjem Općinskog suda u Zlataru br. P-12/08 od 4. ožujka 2009. tužena Općina Mihovljan i Termoplin d.d. izgubili su parnicu zbog smetanja posjeda te je u ovršnom postupku Općinskog suda u Zlataru br. Ovr-341/10 zatražena uspostava ranijeg posjedovnog stanja odstranjenjem plinomjera. Također, Gradska plinara Krapina d.o.o. pred Upravnim sudom RH zatražila je poništenje Ugovora o prodaji plinovodne mreže.

Budući da zaprimljeno očitovanje Gradske plinare Krapina d.o.o. nije sadržavalo sva tražena očitovanja i dokumentaciju, Agencija je dana 7. rujna 2010. zatražila dopunu očitovanja, te je traženo zaprimila 6. listopada 2010.

Predmetnim očitovanjem Gradska plinara Krapina d.o.o. potvrdila je da je jedini ovlašteni distributer plina za krajnje potrošače na području Općine Mihovljan te je ovlaštena graditi, projektirati i provoditi nadzor na plinovodnim mrežama, a koji radovi i ovlaštenja su detaljno propisani Zakonom o tržištu plina (»Narodne novine«, broj: 40/07, 152/08 i 83/09) i Mrežnim pravilima plinskog distribucijskog sustava (»Narodne novine«, broj 50/09), sve do uključenog brojila, kao i samog brojila. Same radove u objektu odrađuje vlasnik istog, a izvođač mora biti ovlaštena osoba.

U svrhu utvrđivanja svih relevantnih činjenica, Agencija je zatražila očitovanje Općine Mihovljan.

Općina Mihovljan u svom očitovanju navodi kako je sukladno članku 13. Zakona o tržištu plina, operator distribucijskog sustava trebao uskladiti postojeće pravne akte na temelju kojih obavlja djelatnost plina na način da energetski subjekt koji ima dozvolu za obavljanje djelatnosti distribucije plina ima i potrebnu koncesiju koju daju županije, a ne više općine kako je to prijašnjim propisima bilo uređeno.

Prema saznanju Općine Mihovljan, Gradska plinara Krapina d.o.o. kod Krapinsko-zagorske županije nije ishodila koncesiju za distribuciju plina. Također, plinska mreža općine Mihovljan do listopada 2007. godine bila je u vlasništvu Općine Mihovljan, a onda je na temelju kupoprodajnog ugovora prodana novom vlasniku, Termoplinu d.d., te Općina Mihovljan smatra kako je Gradska plinara Krapina d.o.o. trebala zatražiti suglasnost za distribuciju plina od novog vlasnika, odnosno sklopiti ugovor o zakupu plinske mreže.

Općina Mihovljan naglašava kako se između Gradske plinare Krapina d.o.o. s jedne strane te Općine Mihovljan i Termoplina d.d., s druge strane, vodi sudski spor, ali da isto ne znači da Gradska plinara Krapina d.o.o. nije trebala ishoditi potrebnu suglasnost. Nadalje, Općina Mihovljan smatra kako je za distribuciju plina i priključenje novih priključaka na plinsku mrežu općine Mihovljan odgovoran Termoplin d.d.

Agencija je radi utvrđenja svih relevantnih činjenica odlučnih za donošenje odluke u ovom upravnom postupku višekratno zatražila pomoć HERE kao nacionalnog regulatornog tijela za energetske djelatnosti, u smislu Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti (»Narodne novine«, broj 177/04 i 76/07).

Naime, Zakon o tržištu plina propisuje da distribuciju plina obavlja operator distribucijskog sustava, a da bi netko postao operator distribucijskog sustava mora ima dozvolu za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina, koju izdaje HERA, te mora imati koncesiju za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina na određenom području.

U konkretnom slučaju, jedinica područne (regionalne) samouprave u trenutku provođenja postupka oko izvršenja radova na plinskom priključku, nije provela postupak davanja koncesije za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina. S tim u vezi, HERA navodi, kako Zakon o tržištu plina ne sadrži odredbe o postupanju u slučaju da jedinica područne (regionalne) samouprave ne provede postupak dodjeljivanja koncesije. Prije Zakona o tržištu plina distribucija plina bila je definirana kao komunalna djelatnost, te se obavljala sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu, a ovlaštenje za obavljanje te djelatnosti davalo se na različite načine, primjerice ugovorima o obavljanju djelatnosti ili drugom odlukom nadležnog tijela.

U prijelaznim i završnim odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina (»Narodne novine«, broj 83/09) je propisano je da se Ugovori o koncesiji za distribuciju plina, ugovori o koncesiji za izgradnju distribucijskog sustava i distribuciju plina ili drugi pravni akti na temelju kojih energetski subjekti za plin obavljaju djelatnost distribucije plina sklopljeni s jedinicama područne (regionalne) samouprave, jedinica područne (regionalne) samouprave i energetski subjekt za plin dužni su uskladiti s odredbama tog Zakona u roku od godine dana od dana stupanja na snagu tog Zakona.

Nadalje, HERA navodi kako dozvola za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina nije teritorijalno ograničena već energetski subjekt energetsku djelatnost za koju mu je izdana dozvola može obavljati na cijelom području Republike Hrvatske, međutim da bi netko i faktički mogao započeti obavljati djelatnost distribucije plina mora imati i koncesiju za obavljanje te djelatnosti, a koncesija regulira područje na koje se ista odnosi.

Uvidom u Zbirni pregled registra dozvola koji se vodi pri HERI, HERA je utvrdila kako je Termoplinu d.d. izdana dozvola za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina, 3. studenoga 2003., na razdoblje od 15 (petnaest) godina, a Gradskoj plinari Krapina d.o.o. izdana je dozvola za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina, 30. siječnja 2009., na razdoblje od 5 (pet) godina.

Međutim, HERA ne raspolaže podacima o tome na kojim područjima odnosno u kojim općinama pojedini energetski subjekt ima koncesiju, odnosno koji energetski subjekt ima koncesiju za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina na području općine Mihovljan. Također, HERA ističe kako se za neko distribucijsko područje koncesija može izdati samo jednom operatoru distribucijskog sustava stoga nije moguće da bi dva ili više operatora distribucijskog sustava mogla imati koncesiju za isto područje te obavljati djelatnost distribucije plina na tom distribucijskom području.

Na prijedlog Agencije 12. studenoga 2010. održan je i sastanak s predstavnicima HERE. Na sastanku predstavnici HERE istaknuli su kako je osnovna razlika između operatora distribucijskog sustava i opskrbljivača plinom u tome što operator distribucijskog sustava obavlja djelatnost distribucije na određenom području i odgovoran je za rad, održavanje i razvoj distribucijskog sustava, a opskrbljivač plina obavlja djelatnost opskrbe plinom.

Povlašteni odnosno tarifni kupci ne mogu birati operatora distribucijskog sustava međutim slobodni su u izboru opskrbljivača plinom, sukladno Zakonu o tržištu plina.

Za vođenje distribucijskog sustava odgovoran je operator distribucijskog sustava. Distribucijski sustav, između ostalog, obuhvaća priključke, plinomjere i drugu mjernu opremu i građevine ugrađene u distribucijski sustav u svrhu osiguravanja sigurnog i pouzdanog pogona distribucijskog sustava i isporuke plina. Sukladno članku 14. stavku 4. Općih uvjeta za opskrbu prirodnim plinom utvrđeno je kako je priključak sastavni dio distribucijskog sustava.

Isto tako, Pravilnikom o distribuciji plina (»Narodne novine«, broj 104/02 i 93/03) koji je bio na snazi u vrijeme sklapanja ugovora o izvođenju plinskog priključka utvrđeno je kako distribucijski sustav plinovoda čine, između ostalog, distributivna plinska mreža te kućni i industrijski priključci kao i ugrađeni uređaji i oprema na distribucijskom sustavu zaključno s brojilom (plinomjerom). Također, distributer plina projektira, gradi i održava distribucijski sustav plinovoda i njima pripadajuća postrojenja i uređaje. Krajnjom točkom distribucijskog sustava plinovoda smatra se mjesto na izlazu iz plinomjera ili na izlazu iz drugog stupnja regulacije regulatora tlaka kada plinomjer kao takav nije ugrađen.

4.1. Usmena rasprava

Agencija je, sukladno odredbi članka 54. stavka 2 ZZTN, 22. veljače 2011. održala usmenu raspravu. Dana 15. ožujka 2011. održan je nastavak usmene rasprave. Usmena rasprava u ovom predmetu održana je radi davanja mogućnosti strankama da sudjeluju u postupku, izjašnjavanja o bitnim činjenicama i okolnostima, te potrebe za saslušanjem svjedoka.

Pozivi za usmenu raspravu upućeni su svim strankama u postupku, te svjedoku Ivanu Lamotu, pročelniku Upravnog odjela za obrazovanje, kulturu, šport i tehničku kulturu Krapinsko-zagorske županije.

Usmenoj raspravi održanoj 22. veljače 2011. nije bio nazočan svjedok Ivan Lamot, koji je svoj izostanak prethodno opravdao dopisom od 9. veljače 2011., dostavljenog Agenciji elektroničkom poštom.

Iz zapisnika s usmene rasprave u bitnome proizlazi kako poduzetnik Termoplin d.d. u trenutku izvođenja radova na plinskom priključku na OŠ LJ. Gaj, Mihovljan nije bio operator distribucijskog sustava na području Općine Mihovljan. Nadalje, na području na kojem je Termoplin d.d. operator distribucijskog sustava radove izgradnje priključka na distribucijski sustav uglavnom izvodi sam Termoplin d.d., a moguće je da predmetne radove izvede i neki drugi ovlašteni izvođač radova kojeg izričito ovlasti Termoplin d.d.

Također, Termoplin d.d. navodi kako je za ovaj postupak irelevantna činjenica koju je navela Krapinsko-zagorska županija, kako u trenutku povlačenja suglasnosti nije znala za postojanje sudskog spora između Gradske plinare Krapina d.o.o. i Termoplina d.d., a vezano uz vlasništvo plinske mreže. Termoplin d.d. smatra kako je Gradska plinara Krapina d.o.o. kako distributer plinom na predmetnom području svojim ucjenjivačkim postupanjem, nametanjem nepravednih trgovinskih uvjeta te ograničavanjem pristupa tržištu poduzetniku Termoplin d.d. narušila tržišno natjecanje zlouporabom vladajućeg položaja na tržištu opskrbe plinom. Termoplin d.d. smatra kako zbog svega navedenog nisu primijenjeni isti uvjeti za Termoplin d.d. u odnosu na Gradsku plinaru Krapina d.o.o., te je Termoplin d.d. doveden u nepovoljni položaj.

Gradska plinara Krapina d.o.o. zapisniku je priložila dokumentaciju, za koju smatra da je bitna za rješavanje predmetnog postupka iz razloga što je rješenjem općinskog državnog odvjetništva u Krapini kojim se odbacuje kaznena prijava protiv Gradske plinare Krapina d.o.o. i Zorana Smojića, a zbog kaznenog djela protiv službene dužnosti, zlouporabe položaja i ovlasti, obuhvaćen možebitni prekršaj, te Gradska plinara Krapina d.o.o. smatra kako bi u slučaju pokretanja prekršajnog postupka došlo do dvostrukog suđenja za isto djelo.

Gradska plinara Krapina d.o.o., dostavila je Agenciji, 3. ožujka 2011., pisano očitovanje u kojem navodi kako je, kao operator distribucijskog sustava na području Općine Mihovljan, izdala energetsku suglasnost sukladno posebnim propisima koji uređuju predmetnu materiju. Također, Gradska plinara Krapina d.o.o. navodi kako na području na kojem je ista operator distribucijskog sustava postupa istovjetno kao i Termoplin d.d. odnosno kako nemjereni dio plinske instalacije obavezno izvodi Gradska plinara Krapina d.o.o., a mjerni dio plinskih instalacija osim Gradske plinare Krapina d.o.o. može izvoditi i neka druga za to ovlaštena osoba. Kao dokaz svojih navoda Gradska plinara Krapina d.o.o. priložila je: zaključak Krapinsko-zagorske županije, Upravni odjel za prostorno uređenje i gradnju klasa: UP/I-350-05/09-01/111, urbroj: 2140/1-07-06-09-2 od 27. ožujka 2009., posebne uvjete građenja Gradske plinara Krapina broj: 98/2009 od 20. travnja 2009., energetsku suglasnost Gradske plinare Krapina d.o.o. od dana 8. srpnja 2009., zaključak Krapinsko-zagorske županije, Upravni odjel za prostorno uređenje i gradnju klasa: UP/I-361-04/10-01/1, urbroj: 2140/1-07-06-10-2 od 18. siječnja 2010., zapisnik Krapinsko-zagorske županije, Upravni odjel za prostorno uređenje i gradnju klasa: UP/I-361-04/10-01/1, urbroj: 2140/1-07-06-10-5 od 5. veljače 2010. te izvadak sa službene internet stranice poduzetnika Termoplin d.d.

Svjedok Ivan Lamot, pročelnik Upravnog odjela za obrazovanje, kulturu, šport i tehničku kulturu, Krapinsko-zagorske županije u svom iskazu navodi kako je prema projektu energetske učinkovitosti na Osnovnim školama u Krapinsko-zagorskoj županiji bilo potrebno izvršiti određene investicijske zahvate u svrhu ekonomičnog trošenja energenata. Stoga je Krapinsko-zagorska županija potpisala ugovor s poduzetnikom HEP-ESCO d.o.o. po sistemu »ključ u ruke«. Dio tog projekta bila je i OŠ Ljudevit Gaj, Mihovljan. HEP-ESCO d.o.o. proveo je javni natječaj za obavljanje radova i usluga te je Krapinsko-zagorsku županiju izvještavao o izboru najpovoljnijeg ponuditelja iz razloga da Krapinsko-zagorska županija bude obaviještena o tome tko izvodi radove te da o tome može obavijestiti Osnovnu školu u kojoj će se radovi izvršavati.

Nadalje, svjedok navodi kako Krapinsko-zagorska županija nije imala nikakav utjecaj na izbor ponuditelja. Po davanju suglasnosti Termoplinu d.d., Gradska plinara Krapina d.o.o. obavijestila je HEP-ESCO d.o.o. i Krapinsko-zagorsku županiju o postojanju sudskog spora vezano uz vlasništvo nad plinskom mrežom te vezano uz smetanje posjeda na plinskoj mreži općine Mihovljan. Također, Gradska plinara Krapina d.o.o. napomenula je kako postoji mogućnost da se OŠ LJ. Gaj, Mihovljan prekine isporuka plina. Stoga je Krapinsko-zagorska županija povukla suglasnost danu poduzetniku Termoplin d.d. i istu dala Gradskoj plinari Krapini d.o.o.

5. Primijenjeni propisi

Agencija je u provedbi predmetnog upravnog postupka primijenila odredbe ZZTN-a, Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta (»Narodne novine«, broj 51/2004), te Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj: 53/91 i 103/06; dalje: ZUP), kojim se uređuju pitanja provedbe upravnog postupka pred Agencijom u dijelu koji nije propisan odredbama ZZTN-a, kao posebnog zakona, u smislu članka 39. ZZTN-a.

Nadalje, Agencija je pri ocjeni je li u konkretnom slučaju riječ o zlouporabi vladajućeg položaja Gradske plinare Krapina d.o.o., u smislu odredaba ZZTN-a, izvršila uvid u sljedeće propise koji reguliraju tržište plina u Republici Hrvatskoj: Zakon o tržištu plina, Zakon o energiji (»Narodne novine« broj 68/01, 177/04, 76/07 i 152/08), Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti, Pravilnik o organizaciji tržišta prirodnog plina (»Narodne novine«, broj 50/09), Mrežna pravila plinskog distribucijskog sustava, Opće uvjete za opskrbu prirodnim plinom te Pravilnik o distribuciji plina.

6. Mjerodavno tržište

Prema odredbi članka 7. ZZTN-a, mjerodavno tržište određuje se kao tržište određene robe i/ili usluga koje su predmet obavljanja djelatnosti poduzetnika na određenom zemljopisnom području.

Mjerodavno tržište se, sukladno odredbi članka 4. stavka 1. Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, utvrđuje na način da se utvrdi njegova proizvodna dimenzija (mjerodavno tržište u proizvodnom smislu) i zemljopisna dimenzija (mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu).

Na temelju članka 5. Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, mjerodavno tržište u proizvodnom smislu obuhvaća sve proizvode za koje potrošači smatraju da su međusobno zamjenjivi s obzirom na njihove bitne značajke, cijenu ili način uporabe.

Na temelju članka 6. Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu obuhvaća cjelokupan ili dio teritorija Republike Hrvatske, na kojem se tržišni takmaci natječu u prodaji i/ili nabavi proizvoda pod jednakim ili dovoljno ujednačenim uvjetima koji to tržište bitno razlikuje od susjednih tržišta.

S obzirom kako je podnositelj u svom zahtjevu u bitnome naveo okolnosti vezane uz provođenje postupka javne nabave za nabavu robe i ustupanje radova za rekonstrukciju objekta kotlovnice te zahvata na sustavu grijanja u OŠ Lj. Gaj, Mihovljan, a u odnosu na izvođenje radova plinskog priključka, u svrhu priključenja rečene osnovne škole na distribucijski sustav, Agencija je kao mjerodavno tržište u proizvodnom smislu utvrdila tržište distribucije plina. Ovo iz razloga što je, Pravilnikom o distribuciji plina, utvrđeno kako distribucijski sustav plinovoda čine, između ostalog, distributivna plinska mreža te kućni i industrijski priključci kao i ugrađeni uređaji i oprema na distribucijskom sustavu zaključno s brojilom (plinomjerom), a distribucijski sustav plinovoda i njima pripadajuća postrojenja i uređaje projektira, gradi i održava distributer plina.

Nadalje, Agencija je razmatrala zamjenjivost potražnje odnosno zamjenjivost ponude za proizvodom u konkretnom slučaju, a u skladu s odredbama Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta.

U smislu članka 8. Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, zamjenjivost potražnje za određenim proizvodom odnosi se na utvrđivanje vrsta ili asortimana proizvoda koje potrošači smatraju međusobno zamjenjivima ili supstitutima. U smislu članka 9. Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, zamjenjivost ponude za određenim proizvodom podrazumijeva sposobnost proizvođača da, u slučaju povećanja cijene mjerodavnog proizvoda u relativno kratkom vremenu i bez većih troškova, započne s proizvodnjom i/ili distribucijom zamjenskog proizvoda odnosno supstituta. Stoga, u konkretnom slučaju nije potrebno detaljnije analizirati zamjenjivost potražnje niti zamjenjivost ponude.

Naime, izvođenje radova plinskog priključka dio je radova vezanih uz postupak javne nabave za nabavu robe i ustupanje radova za rekonstrukciju objekta kotlovnice te zahvata na sustavu grijanja u OŠ Lj. Gaj u Mihovljanu. Dio predmeta rečene javne nabave je i rekonstrukcija kotlovnice sa zamjenom energenata ekstra lakog loživog ulja u prirodni plin.

Također, sukladno članku 13. Zakona o tržištu plina, operator distribucijskog sustava je energetski subjekt za plin koji ima dozvolu za obavljanje djelatnosti distribucije plina i koji ima koncesiju za distribuciju plina ili koncesiju za izgradnju distribucijskog sustava i distribuciju plina. Koncesija za distribuciju plina daje se za područje ili dio područja jedinice područne (regionalne) samouprave. Slijedom navedenoga, na određenom području djelatnost distribucije plina može obavljati samo jedan energetski subjekt.

Stoga, ne postoji zamjenjivost niti sa strane potražnje niti sa strane ponude.

U svezi određivanja mjerodavnog tržišta u zemljopisnom smislu, Agencija je utvrdila kako se sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o tržištu plina koncesija za distribuciju plina daje se za područje ili dio područja jedinice područne (regionalne) samouprave.

Stoga je kao mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu Agencija promatrala područje općine Mihovljan.

Zaključno, Agencija je u smislu članka 5. i članka 6. Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, kao mjerodavno tržište utvrdila tržište distribucije plina na području općine Mihovljan.

7. Tržište prirodnog plina

7.1. Tržište prirodnog plina u Republici Hrvatskoj

Tržište prirodnog plina u Republici Hrvatskoj regulirano je Zakonom o tržištu plina, Zakonom o energiji i Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti te podzakonskim propisima.

Plinski sustav obuhvaća transportni sustav, distribucijski sustav, sustav skladišta plina i terminal za ukapljeni prirodni plin (dalje: UPP), koji je u vlasništvu i/ili kojim upravlja operator sustava, uključujući operativnu akumulaciju i objekte za pružanje pomoćnih usluga i one koji pripadaju povezanim subjektima, a koji su potrebni za osiguranje pristupa transportnom sustavu, distribucijskom sustavu, sustavu skladišta plina i terminala za UPP.

Sukladno članku 4. Zakona o tržištu plina, energetske djelatnosti u sektoru plina obavljaju se kao tržišne djelatnosti ili kao regulirane djelatnosti.

Tržišne djelatnosti su proizvodnja plina, isporuka i prodaja prirodnog plina iz vlastite proizvodnje, opskrba plinom povlaštenog kupca, posredovanje na tržištu plina, zastupanje na tržištu plina i trgovina plinom.

Regulirane djelatnosti su transport plina, distribucija plina, skladištenje plina, upravljanje terminalom za UPP, dobava plina, opskrba plinom tarifnog kupca i organiziranje tržišta plina.

Sukladno članku 5. Zakona o tržištu plina, sudionici na tržištu plina su proizvođač plina, operator transportnog sustava, operator distribucijskog sustava, operator sustava skladišta plina, operator sustava za UPP, opskrbljivač plinom, posrednik na tržištu plina, zastupnik na tržištu plina, povlašteni kupac, tarifni kupac, operator tržišta plina i trgovac plinom.

Sudionici na tržištu plina uređuju svoje odnose ugovorima koje sklapaju u skladu sa Zakonom o tržištu plina, Pravilnikom o organizaciji tržišta prirodnog plina, mrežnim pravilima transportnog sustava, mrežnim pravilima distribucijskog sustava, pravilima korištenja sustava skladišta plina, pravilima korištenja terminala za UPP, općim uvjetima za opskrbu prirodnim plinom, pravilnikom o naknadi za priključenje na plinsku mrežu i za povećanje priključne snage, pravilnikom o dostavljanju podataka o investicijskim projektima i uredbom o sigurnosti opskrbe prirodnim plinom.

Ugovori koje sklapaju sudionici na tržištu plina sukladno članku 6. stavku 2. Zakona o tržištu plina su ugovor o priključenju na transportni ili distribucijski sustav, ugovor o transportu plina, ugovor o distribuciji plina, ugovor o skladištenju plina, ugovor o korištenju terminala za UPP, ugovor o opskrbi plinom tarifnog ili povlaštenog kupca, ugovor o dobavi plina, ugovor o prodaji plina, ugovor o plaćanju energije uravnoteženja, ugovor o prijenosu prava i obveza, te ugovor o nabavi energije uravnoteženja.

Sukladno članku 37. Zakona o tržištu plina, povlašteni kupac ima pravo na slobodan izbor opskrbljivača plinom, što uključuje i pravo na promjenu opskrbljivača plinom, u skladu s pravilnikom o organizaciji tržišta prirodnog plina.

Sukladno članku 39. Zakona o tržištu plina, energetski subjekt za plin koji je na dan stupanja na snagu Zakona o tržištu plina obavljao djelatnost distribucije plina na određenom području, na temelju koncesije ili druge pravne osnove, određen je opskrbljivačem tarifnih kupaca na tom području.

7.2. Tržište distribucije plina

Sukladno članku 2. Zakona o tržištu plina distribucija plina je prijenos plina kroz distribucijski sustav radi isporuke plina krajnjim kupcima, isključujući opskrbu plinom. Operator distribucijskog sustava je pravna ili fizička osoba koja obavlja djelatnost distribucije plina i odgovorna je za rad, održavanje i razvoj distribucijskog sustava na određenom području i gdje je izvodljivo, njegovo povezivanje s drugim sustavima te za osiguranje dugoročne sposobnosti sustava da zadovoljava razumne potrebe za distribucijom plina.

Sukladno članku 29. Zakona o tržištu plina operator distribucijskog sustava dužan je između ostalog priključiti na distribucijski sustav sve pravne i fizičke osobe koje ispunjavaju uvjete iz mrežnih pravila distribucijskog sustava, pravilnika o naknadi za priključenje na plinsku mrežu i za povećanje priključne snage i općih uvjeta za opskrbu prirodnim plinom i ako imaju građevinsku dozvolu ili se prema odredbama posebnog propisa smatra da je građevina izgrađena na temelju građevinske dozvole, distribuirati plin na temelju sklopljenih ugovora te osigurati objektivne, jednake i razvidne uvjete pristupa distribucijskom sustavu u skladu sa zakonom i podzakonskim propisima.

Operator distribucijskog sustava, na temelju članka 30. Zakona o tržištu plina ima pravo ograničiti ili prekinuti ugovorenu distribuciju plina, uz ostalo, u slučaju izravne ugroženosti života i zdravlja ljudi ili imovine te radi otklanjanja takvih opasnosti. Također, na temelju članka 54. stavka 2. Zakona o tržištu plina operator distribucijskog sustava ima pravo odbiti pristup sustavu trećoj strani, između ostalog, u slučaju kada bi ga pristup sustavu onemogućio u izvršavanju obveze javne usluge.

Na temelju Zakona o tržištu plina, doneseni su slijedeći podzakonski akti, koji detaljnije razrađuju distribuciju odnosno opskrbu prirodnim plinom: Opći uvjeti za opskrbu prirodnim plinom te Mrežna pravila plinskog distribucijskog sustava. Međutim, oba podzakonska akta stupila su na snagu 1. studenog 2009.

U konkretnom slučaju, na snazi je bio Pravilnik o distribuciji plina (»Narodne novine«, broj 104/02 i 93/03). Rečenim pravilnikom utvrđeno je kako distribucijski sustav plinovoda čine, između ostalog, distributivna plinska mreža te kućni i industrijski priključci kao i ugrađeni uređaji i oprema na distribucijskom sustavu zaključno s brojilom (plinomjerom).

Također, distributer plina projektira, gradi i održava distribucijski sustav plinovoda i njima pripadajuća postrojenja i uređaje. Krajnjom točkom distribucijskog sustava plinovoda smatra se mjesto na izlazu iz plinomjera ili na izlazu iz drugog stupnja regulacije regulatora tlaka kada plinomjer kao takav nije ugrađen.

Sukladno Pravilniku o distribuciji plina koncesiju za obavljanje djelatnosti distribucije plina daje jedinica područne (regionalne) samouprave nakon provedenog javnog natječaja.

Budući da je važeći Pravilnik o distribuciji plina donesen prije liberalizacije tržišta plina, Agencija je radi boljeg razumijevanja stanja na mjerodavnom tržištu izvršila uvid i u podzakonske akte koji su stupili na snagu 1. studenog 2009., te je utvrdila slijedeće:

Općim uvjetima za opskrbu prirodnim plinom utvrđeno kako je priključak sklop plinskih uređaja i instalacija, uključivo obračunsko mjerno mjesto, kojima se povezuju plinski uređaji i instalacije korisnika sustava s distribucijskim ili transportnim sustavom, a sukladno članku 14. Općih uvjeta za opskrbu prirodnim plinom priključak je sastavni dio distribucijskog sustava

Distribucijski sustav, sukladno članku 7. Mrežnih pravila plinskog distribucijskog sustava, između ostalog obuhvaća, plinovode te priključke, plinomjere i drugu mjernu opremu, kao i svu drugu opremu i građevine ugrađene u distribucijski sustav u svrhu sigurnog i pouzdanog pogona distribucijskog sustava i isporuke plina. Nadalje, sukladno rečenim Mrežnim pravilima, operator distribucijskog sustava odgovoran je za vođenje distribucijskog sustava.

Na temelju članka 29. Mrežnih pravila plinskog distribucijskog sustava operator distribucijskog sustava dužan je priključiti na distribucijski sustav građevinu investitora ili vlasnika građevine koja udovoljava uvjetima propisanim Zakonom o tržištu plina, Općim uvjetima za opskrbu prirodnim plinom, Pravilnikom o naknadi za priključenje na plinski distribucijski sustav i za povećanje priključnog kapaciteta te Mrežnim pravilima. Priključenje na distribucijski sustav obavlja se na temelju ugovora o priključenju na distribucijski sustav u skladu s odredbama Općih uvjeta za opskrbu prirodnim plinom. Nadalje, materijal i oprema za izgradnju priključka mora udovoljavati uvjetima propisanim odredbama posebnih zakona, propisa, normi, pravila struke i internih tehničkih akata operatora distribucijskog sustava.

8. Odluka Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

Na temelju činjenica koje je Agencija utvrdila savjesnom i brižljivom ocjenom svakog dokaza posebno i svih dokaza zajedno te na temelju rezultata cjelokupnog postupka, Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće), na temelju članka 34. i 35. stavka 1. točke 2. i 5., na 71. sjednici, održanoj 21. travnja 2011. godine, razmatralo je navedeni predmet te je odlučilo kako Gradska plinara Krapina d.o.o. nije spriječila, ograničila ili narušila tržišno natjecanje zlouporabom vladajućeg položaja na tržištu distribucije plina na području općine Mihovljan, a koja se očituje kao primjena nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima, čime ih se dovodi u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju, u smislu članka 16. stavka 2. točke 3. ZZTN-a. Stoga zahtjev podnositelja treba odbiti kao na zakonu neosnovan.

Vijeće svoju odluku obrazlaže kako slijedi:

Gradska plinara Krapina d.o.o. kao slijednik Krakom d.o.o. u vrijeme izvođenja plinskog priključka za objekt OŠ Lj. Gaj, Mihovljan, 2009. godine, na temelju činjenice da je prijašnjih godina izvela plinsku distributivnu mrežu na području općine Mihovljan, u trenutku izvođenja plinskog priključka, bila je u posjedu plinske mreže i u funkciji distributera plina za potrošače na tom području, a što podrazumijeva da je obavljala djelatnost distribucije plina na području gdje se nalazi objekt rečene osnovne škole.

Budući da na određenom području djelatnost distribucije plina može obavljati samo jedan energetski subjekt, ne ulazeći u pitanje vlasništva nad plinovodnom mrežom na području općine Mihovljan, kao niti u činjenicu kako Krapinsko-zagorska županija nije provela postupak davanja koncesije za obavljanje energetske djelatnosti distribucije plina na svom području, Agencija je utvrdila kako je poduzetnik Gradska plinara Krapina d.o.o., stvarni monopolist na tržištu distribucije plina na području općine Mihovljan.

Gradska plinara Krapina d.o.o. kao operator distribucijskog sustava odgovorna je za rad, održavanje i razvoj distribucijskog sustava na području općine Mihovljan i gdje je izvodljivo, njegovo povezivanje s drugim sustavima te za osiguranje dugoročne sposobnosti sustava da zadovoljava razumne potrebe za distribucijom plina.

Pravilnikom o distribuciji plina, utvrđeno je kako distribucijski sustav plinovoda čine, između ostalog, distributivna plinska mreža te kućni i industrijski priključci kao i ugrađeni uređaji i oprema na distribucijskom sustavu zaključno s brojilom (plinomjerom), a distribucijski sustav plinovoda i njima pripadajuća postrojenja i uređaje projektira, gradi i održava distributer plina.

Slijedom navedenoga, a s obzirom na okolnost da je predmet provedenog upravnog postupka izvođenje radova plinskog priključka, u svrhu priključenja OŠ Lj. Gaj, Mihovljan na distribucijski sustav, Agencija je utvrdila kako Gradska plinara Krapina d.o.o. nije zlouporabila svoj vladajući položaj, sukladno članku 16. stavku 2. točki 3. ZZTN-a, jer svojim ponašanjem ni na koji način nije dovela poduzetnika Termoplin d.d. u nepovoljniji položaj u odnosu na konkurenciju.

Ovo iz razloga što je, sukladno propisima koji uređuju tržište plina u Republici Hrvatskoj odnosno djelatnost distribucije plina, utvrđeno kako radove plinskog priključka može obavljati isključivo operator distribucijskog sustava, u konkretnom slučaju Gradska plinara Krapina d.o.o.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki I. izreke ovoga rješenja.

9. Troškovi postupka

Donošenje rješenja kojim se okončava postupak utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja poduzetnika pred Agencijom podliježe naplati upravnih pristojbi sukladno odredbi članka 2. stavka 1. Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 88/96, 77/96, 95/97, 131/97, 68/98, 66/99, 145/99, 30/00, 116/00, 163/03, 17/04, 110/04, 141/04, 150/05, 153/05, 129/06, 117/07, 25/08, 60/08 i 20/10; dalje: Zakon o upravnim pristojbama), te članka 2. točka 1d. Uredbe o izmjene Tarife upravnih pristojbi iz Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 141/04; dalje: Uredba o izmjeni Tarife Zakona o upravnim pristojbama).

Upravna pristojba u iznosu od 5.000,00 kuna za zahtjev za pokretanjem postupka u kojem sudjeluju stranke sa suprotnim interesima, u smislu članka 42. ZZTN-a, a naročito za zahtjev za utvrđivanjem zlouporabe vladajućeg položaja na tržištu, naplaćuje se sukladno članku 2. točki 1d., odnosno tarifnom broju 106. točki 1d. Uredbe o izmjeni Tarife Zakona o upravnim pristojbama.

Sukladno članku 3. stavcima 2. i 3. Zakona o upravnim pristojbama te tarifnom broju 2 Tarife upravnih pristojbi, za predmetno rješenje plaća se upravna pristojba u iznosu od 50,00 kuna.

Navedeni iznos uplaćuje se u roku od osam (8) dana od dana dostave ovoga rješenja u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske na račun broj: 1001005-1863000160, u »poziv na broj odobrenja« upisati u pretpolje model »64«, a u polje podatak prvi: 5002-20833-2011-(navesti matični broj subjekta).

Također, sukladno odredbi članka 16. stavka 4. Zakona o upravnim pristojbama, nakon izvršene uplate obveznik uplate dužan je presliku posebne uplatnice, kao dokaz o obavljenoj uplati upravne pristojbe, žurno, a najkasnije u roku od osam (8) dana, dostaviti Agenciji s pozivom na klasu: UP/I 030-02/2009-01/030.

Ukoliko obveznik uplate upravne pristojbe ne izvrši uplatu upravne pristojbe Agencija će, protekom roka, od nadležne Porezne uprave, sukladno članku 10. stavku 2. Zakona o upravnim pristojbama, zatražiti prisilnu naplatu upravne pristojbe.

Sukladno odredbi članka 114. stavka 1. ZUP-a, svaka stranka snosi, u pravilu, sama svoje troškove uzrokovane postupkom, kao što su troškovi dolaženja, danguba, izdaci za takse, za pravno zastupanje i stručno pomaganje. Također, sukladno odredbi članka 114. stavka 2. ZUP-a, kad u postupku sudjeluju dvije stranke ili više stranaka sa suprotnim interesima, stranka koja je izazvala postupak, a na čiju je štetu postupak okončan, dužna je protivnoj stranci nadoknaditi opravdane troškove koji su ovoj nastali sudjelovanjem u postupku.

Stranke u postupku nisu stavile zahtjev za naknadu troškova iako su o tome bile upozorene u pozivu za usmenu raspravu te na usmenoj raspravi 22. veljače 2011., što je navedeno i u zapisniku sa održane usmene rasprave.

Slijedom navedenog je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki II. izreke ovoga rješenja.

10. Objava rješenja u »Narodnim novinama«

Sukladno odredbi članka 59. stavka 1. ZZTN-a, a u svezi s člankom 57. točkom 3. ZZTN-a, ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Stoga je Agencija, na temelju odluke Vijeća, odlučila kao u točki. III. izreke ovoga rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Protiv ovog rješenja nije dopuštena žalba, ali nezadovoljna stranka može, sukladno članku 58. ZZTN-a, tužbom pokrenuti upravni spor kod Upravnog suda Republike Hrvatske, u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/I 030-02/2009-01/030

Urbroj: 580-05-11-58-46

Zagreb, 21. travnja 2011.

Predsjednica Vijeća
za zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

Rješenje, NN 51/2011-1134