## Pravilnik o unutarnjem ustroju, vođenju zemljišnih knjiga i obavljanju drugih poslova u zemljišnoknjiževnim odjelima sudova (Zemljišnoknjižini poslovnik)

### NN 81/1997 (12.8.1997.), Pravilnik o unutarnjem ustroju, vođenju zemljišnih knjiga i obavljanju drugih poslova u zemljišnoknjiževnim odjelima sudova (Zemljišnoknjižini poslovnik)

# **MINISTARSTVO PRAVOSUĐA**

Na temelju članka 214. stavka 1. Zakona o zemljišnim knjigama ("Narodne
novine", broj 91/96) ministar pravosuđa donosi

## **PRAVILNIK**

### **O UNUTARNJEM USTROJU, VOĐENJU ZEMLJIŠNIH KNJIGA I OBAVLJANJU DRUGIH POSLOVA U ZEMLJIŠNOKNJIŽNIM ODJELIMA SUDOVA (ZEMLJIŠNOKNJIŽNI POSLOVNIK)**

**DIO PRVI**

**OPĆE ODREDBE O UNUTARNJEM USTROJU ZEMLJIŠNIH KNJIGA**

**I. glava**

**UVODNE ODREDBE**

Članak 1.

(1) Pravilnikom o unutarnjem ustroju, vođenju zemljišnih knjiga i obavljanju
drugih poslova u zemljišnoknjižnim odjelima sudova (Zemljišnoknjižni poslovnik
- u daljnjem tekstu: Poslovnik) propisuje se unutarnji ustroj, vođenje
zemljišnih knjiga i obavljanje drugih poslova u zemljišnoknjižnim odjelima
sudova.

(2) Na poslovanje zemljišnoknjižnog odjela na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe Sudskog poslovnika ako Poslovnikom nije drukčije određeno.

Članak 2.

(1) Zemljišne knjige vodi posebna ustrojstvena jedinica općinskog suda
- zemljišnoknjižni odjel (članak 5. stavak 1. i 3. Zakona o zemljišnim
knjigama, "Narodne novine", broj 91/96 - u daljnjem tekstu: ZZK).

(2) Zemljišnoknjižnim odjelom upravlja, vodi postupak i poslove obavlja
voditelj zemljišnoknjižnog odjela pod neposrednim nadzorom zemljišnoknjižnog
suca, ako ministar pravosuđa ne odredi drukčije (članak 5. stavak 4. ZZK).
Voditelj zemljišnoknjižnog odjela i sudac koji je određen za rad na zemljišnoknjižnim
predmetima (zemljišnoknjižni sudac) određuju se godišnjim rasporedom poslova.

(3) U zemljišnoknjižnim odjelima s povećanim opsegom poslova vođenje
zemljišnih knjiga i ostali poslovi vezani s radom sa zemljišnim knjigama
mogu se dodijeliti većem broju zemljišnoknjižnih službenika, pod neposrednim
nadzorom voditelja zemljišnoknjižnog odjela (članak 5. stavak 4. ZZK).
Za vođenje zemljišnih knjiga zemljišnoknjižni službenik mora imati položen
zemljišnoknjižni ispit, a za njihov rad odgovara voditelj zemljišnih knjiga.

Članak 3.

(1) Podnesci i dopisi koji se odnose na zemljišne knjige (zemljišnoknjižni
podnesci) primaju se u posebnoj pisarnici zemljišnoknjižnog odjela.

(2) Zemljišnoknjižne podneske prima službenik zemljišnoknjižnog odjela
kojeg je za to odredIo voditelj zemljišnih knjiga.

(3) Primitak zemljišnoknjižnih podnesaka može se ograničiti na određeni
skraćeni dio radnog vremena.

**II. glava**

**SASTAV ZEMLJIŠNE KNJIGE**

***1. Glavna knjiga***

*a) Opće odredbe*

Članak 4.

(1) Zemljišna knjiga sastoji se od glavne knjige i zbirke isprava (članak
14. stavak 1. ZZK).

(2) Za svaku glavnu knjigu vode se posebni pomoćni popisi određeni Zakonom
o zemljišnim knjigama i drugim propisom (članak 14. stavak 2. ZZK).

(3) Za svaku glavnu knjigu postoji zbirka katastarskih planova koja
korisnicima zemljišnih knjiga služi za lakše snalaženje glede položaja
i oblika zemljišta (članak 28. ZZK).

Članak 5.

(1) Za sva zemljišta jedne katastarske općine vodi se jedna glavna knjiga
(članak 17. stavak 1. ZZK)

(2) Glavna knjiga sastoji se od zemljišnoknjižnih uložaka (članak 18.
stavak 1. ZZK).

(3) Za svaku će se glavnu knjigu odvojeno u slučaju potrebe osnovati
dopunski svesci.

Članak 6.

(1) U zemljišnoknjižne uloške upisuju se:

1. zemljišnoknjižno tijelo i promjene na njemu;

2. stvarna i druga knjižna prava glede zemljišnoknjižnoga tijela i promjene
tih prava;

3. druge činjenice određene zakonom (članak 18. ZZK).

(2) Odredbe o pojedinim vrstama upisa i o pretpostavkama pod kojima
se pojedini upisi mogu provesti sadržane su u člancima 30. do 89. ZZK.
Odredbe o tome što se upisuje u pojedine listove zemljišnoknjižnog uloška
sadržane su u člancima 20. do 25. ZZK i člancima 11. do 15. Poslovnika.

Članak 7.

(1) U zemljišnoknjižni uložak upisuje se samo jedno zemljišnoknjižno
tijelo (članak 19. stavak 1. ZZK).

(2) Zemljišnoknjižno tijelo može se sastojati od jednog ili više zemljišta
koja se nalaze u istoj katastarskoj općini (članak 19. stavak 2. ZZK).
Prema članku 2. stavak 1. ZZK zemljište je dio zemljine površine koji je
u katastru zemljišta označen posebnim brojem i nazivom katastarske općine
u kojoj leži (katastarska čestica).

(3) Više zemljišta koja u istoj katastarskoj općini pripadaju istom
vlasniku spojit će se u jedno zemljišnoknjižno tijelo kad to vlasnik zatraži,
ako nisu različito opterećena i ako glede ograničenja vlasništva nema nikakve
razlike ili ako se istodobno sa spajanjem uklone sve prepreke koje smetaju
spajanju (članak 19. stavak 3. ZZK). Na zahtjev vlasnika može se spojiti
i neopterećeno s opterećenim, kao i manje opterećeno s više opterećenim
zemljištem, ako su tereti koji se nalaze na više opterećenom zemljištu
na njemu upisani u istom prvenstvenom redu kao i na manje opterećenom zemljištu.
Spajanje nije dopušteno ako je na više opterećenom zemljištu između dva
tereta koji su upisani i na manje opterećenom zemljištu upisan neki treći
teret, a taj prvenstveni red ne bude promijenjen.

(4) Za spajanje zemljišta u jedno zemljišnoknjižno tijelo, osim zakonskih
uvjeta, važan je i gospodarski interes vlasnika da njegova nepokretna imovina
čini jednu cjelinu ili da može pojedinim njezinim dijelovima odvojeno raspolagati.
Prekomjerno cijepanje (komadanje) zemljišnoknjižnih tijela po mogućnosti
trebalo bi ipak izbjegavati.

(5) Kad se više zemljišnoknjižnih tijela spaja u jedno zemljišnoknjižno
tijelo, zemljišta će se prenijeti u zemljišnoknjižni uložak u kojem se
nalazi glavni sastavni dio cjelokupnoga dobra. O tome koji će se sastavni
dio smatrati kao glavni odlučuje vlasnik. Takvo spajanje zemljišnoknjižnih
tijela može se provesti jedino ako zemljišnoknjižna tijela koja se imaju
spojiti obuhvaćaju zemljišta koja se nalaze u istoj katastarskoj općini.

Članak 8.

(1) U glavnu knjigu upisat će se sva zemljišta jedne katastarske općine
(članak 17. stavak 1. ZZK).

(2) Opće dobro upisuje se u glavnu knjigu ako to zatraži osoba koja
na tome ima pravni interes (članak 17. stavak 3. ZZK).

Članak 9.

(1) Zemljišnoknjižni upisi provode se samo u glavnoj knjizi (članak
15. stavak 1. ZZK).

(2) Zemljišnoknjižni upis može se provesti samo po nalogu koji je zemljišnoknjižni
sud izdao u rješenju o upisu i ne drukčije nego prema sadržaju tog naloga
(članak 112. stavak 1. ZZK).

*b) Zemljišnoknjižni ulošci*

Članak 10.

(1) Zemljišnoknjižni uložak sadrži posjedovnicu (popisni list, list
A), vlastovnicu (vlasnički list, list B) i teretovnicu (teretni list, list
C).

(2) Za svako zemljišnoknjižno tijelo postoje u pravilu po jedna posjedovnica,
vlastovnica i teretovnica. Svaki od tih listova može obuhvaćati više strana.
Svaki se list i svaka strana istog lista moraju označiti brojem zemljišnoknjižnog
uloška, te slovima i to: posjedovnica slovom "A", vlastovnica slovom "B",
teretovnica slovom "C".

(3) Za zemljišnoknjižne uloške upotrebljavaju se zemljišnoknjižni obrasci
(zk. obr.) br. 1-3, a za poduloške zemljišnoknjižni obrasci 4-6 određeni
Poslovnikom.

Članak 11.

(1) Kad je zemljišnoknjižno tijelo u suvlasništvu više osoba, na zahtjev
suvlasnika za njegov će se idealni dio otvoriti poduložak koji je sastavni
dio zemljišnoknjižnog uloška u kojem je upisano zemljišnoknjižno tijelo
u suvlasništvu (članak 20. stavak 2. ZZK).

(2) Za suvlasnički dio koji je povezan s vlasništvom posebnog dijela
nekretnine otvorit će se poduložak (članak 24. stavak 2. ZZK).

(3) Glede suvlasničkog dijela za koji je otvoren poduložak upisi će
se provoditi u tom podulošku (članak 20. stavak 4. ZZK).

(4) Poduložak sadrži posjedovnicu, vlastovnicu i teretovnicu. Na upise
u poduložak na odgovarajući se način primjenjuju odredbe o upisima u uložak
(članak 20. stavak 3. ZZK).

(5) Svaki se list poduloška i svaka strana istog lista moraju označiti
brojem zemljišnoknjižnog uloška i brojem poduloška, te slovima, i to: posjedovnica
poduloška slovom "A". vlastovnica poduloška slovom "B", teretovnica poduloška
slovom "C".

(6) Broj poduloška određuje se rednim brojem upisa pod kojim je u vlastovnici
uloška upisan suvlasnički dio za koji je otvoren poduložak (članak 21.
stavak 6. ZZK).

(7) Ako je suvlasnički dio za koji je otvoren poduložak povezan s vlasništvom
posebnog dijela nekretnina, poduložak će se, osim brojem, označiti i posebnim
dijelom nekretnine i sporednim dijelovima na koji se odnosi vlasništvo
(članak 21. stavak 6., članak 24. stavak 1. ZZK).

(8) Postojanje i broj poduloška učinit će se vidljivim u posjedovnici
uloška u kojem je upisana cijela nekretnina (članak 21. stavak 5. ZZK).

Članak 12.

(1) U posjedovnicu (zemljišnoknjižni obrazac - zk. obr. br. 1) upisuju
se:

1. svi sastavni dijelovi zemljišnoknjižnog tijela;

2. stvarna prava koja postoje u korist zemljišnoknjižnog tijela ili
nekog suvlasničkog (idealnog) dijela zemljišnoknjižnog tijela, kao i promjene
tih prava. Stvarna prava koja postoje u korist povlasne nekretnine upisat
će se u posjedovnicu i kad poslužna nekretnina nije upisana u zemljišnoj
knjizi;

3. sve katastarske promjene koje se odnose na zemljišnoknjižno tijelo
(promjene katastarskog broja, naziva, površine, izgrađenosti), kao i pokretanje
postupaka za promjenu tih podataka;

4. sva javnopravna ograničenja u pravnom prometu zemljišnoknjižnog tijela
koja nisu opće naravi.

(2) Posjedovnica se sastoji od dva odjeljka. Prvi odjeljak obuhvaća
natpis i sastavne dijelove zemljišnoknjižnoga tijela, a ostali se upisi
provode u drugom odjeljku.

(3) Pravo građenja upisuje se u posjedovnicu posebnog zemljišnoknjižnog
uloška kao posebno zemljišnoknjižno tijelo (članak 21. stavak 4. ZZK).

(4) U posjedovnici će se po službenoj dužnosti učiniti vidljivom svaka
promjena sadržaja posjedovnice koja nastane zbog upisa u nekom drugom listu
zemljišnoknjižnog uloška (članak 22. stavak 1. ZZK).

(5) U posjedovnicu poduloška (zk. obr. br. 4.) upisuje se suvlasnički
dio nekretnine koji se opisuje i označava po pravilima iz članka 21. stavka
6. ZZK.

Članak 13.

(1) Posjedovnica sadrži natpis koji obuhvaća naziv katastarske općine
i broj zemljišnoknjižnoga uloška. Ako je koje zemljišnoknjižno tijelo općepoznato
pod određenim nazivom, taj se naziv upisuje u natpis posjedovnice (članak
21. stavak 7. ZZK).

(2) U natpisu posjedovnice naznačit će se da je u zemljišnoknjižnom
ulošku upisano vlasništvo posebnog dijela nekretnine naznakom - "Etažno
vlasništvo" (članak 24. stavak 1. ZZK).

(3) Zemljišta se upisuju u posjedovnicu pod posebnim rednim brojem,
i to po mogućnosti prema aritmetičkom redu brojeva koje pojedino zemljište
ima u katastru zemljišta. Uz svako zemljište navest će se vrsta kulture
ili namjena, a eventualno i općepoznata oznaka. Oznake zemljišta moraju
biti sukladne njihovim oznakama u katastru zemljišta i katastarskim planovima,
a osobito moraju u za to predviđenim stupcima biti navedeni katastarski
brojevi zemljišta, njihova površina prema katastru izražena u četvornim
metrima, a eventualno i u hvatima i arima, kultura i namjena, kao i zgrade
i druge građevine koje trajno leže na zemljištu ili su ispod njegove površine
(izgrađenost zemljišta).

(4) Zgrade i druge građevine moraju biti označene adresom, putom, ulicom,
trgom i brojem radi orijentacije (npr. Petrova ulica broj 3). Po mogućnosti
tako će se postupati i kad zemljište koje je prema službenoj obavijesti
o provedenoj parcelaciji određeno za građenje kuće još nije označeno kao
zgrada, ali je ipak dobilo svoju oznaku i već su poznati ulica i kućni
broj. Tada se mogu navesti službene oznake gradilišta (npr. "Gradilište
broj 2 u Preradovićevoj ulici broj 15").

(5) U pravilu, najprije će se upisati zemljišta na kojima su kuće, dvorišta
i vrtovi uz kuću, i zemljišta koja su gradilišta, a zatim ostala zemljišta
aritmetičkim redom.

(6) Zemljišta koja se pripisuju zemljišnoknjižnom tijelu upisivat će
se pod rednim brojem, koji neposredno slijedi iza rednoga broja posljednjega
upisa, a pripis će se učiniti vidljivim u posjedovnici.

(7) Kad se zemljište otpisuje iz zemljišnoknjižnog uloška, crvenom će
se tintom podvući upis kojim je ono upisano u posjedovnici zemljišnoknjižnog
uloška iz kojega se otpisuje.

Članak 14.

(1) U vlastovnicu (zk. obr. br. 2) se upisuje pravo vlasništva cijelog
zemljišnoknjižnog tijela, kao i ona ograničenja kojima je vlasnik osobno
podvrgnut glede slobodnog upravljanja ili glede raspolaganja zemljišnoknjižnim
tijelom ili suvlasničkim dijelom (članak 23. stavak 1. i 2. ZZK).

(2) U vlastovnici se čine vidljivom zabrana opterećivanja ili otuđivanja,
kao i ograničenja raspolaganja zemljišnoknjižnim tijelom ili suvlasničkim
dijelom koja se upisuju u teretovnicu, a tiču se svakoga vlasnika (članak
23. stavak 2. i 3. ZZK).

(3) Kad je u zemljišnoj knjizi upisano opće dobro, to će se njegovo
svojstvo učiniti vidljivim u vlastovnici, kao i tko vodi brigu, upravlja
i odgovara za to dobro, s time da se to neće posebno upisivati ako brigu,
upravljanje i odgovornost za opće dobro ima Republika Hrvatska (članak
23. stavak 4. ZZK).

(4) Glede javnih dobara u općoj i u javnoj uporabi pored njihova vlasnika
(Republike Hrvatske odnosno jedinice lokalne uprave ili samouprave) naznačit
će se u vlastovnici tijelo ili ustanova kojoj je dobro dano na upravljanje
odnosno tijelo koje njime neposredno upravlja (članak 23. stavak 5. ZZK).

(5) U vlastovnicu poduloška (zk. obr. br. 5) upisuje se pravo vlasništva
suvlasničkog dijela nekretnine za koji je otvoren poduložak, kao i ona
ograničenja kojima je suvlasnik osobno podvrgnut glede slobodnog upravljanja
ili glede raspolaganja suvlasničkim dijelom.

Članak 15.

(1) U teretovnicu (zk. obr. br. 3) se upisuju stvarna prava kojima je
opterećeno zemljišnoknjižno tijelo ili idealni dio nekog suvlasnika, prava
stečena na ovim pravima, pravo nazadkupa, prvokupa, najma i zakupa, ograničenja
raspolaganja zemljišnoknjižnim tijelom ili suvlasničkim dijelom kojima
je podvrgnut svagdašnji vlasnik opterećenog dobra (članak 25. stavak 1.
ZZK).

(2) Kad je u zemljišnoknjižnom ulošku upisano opće dobro ili javno dobro
u vlasništvu Republike Hrvatske ili jedinice lokalne uprave ili samouprave,
u teretovnicu će se prema odredbama o upisu zakupa upisati koncesija, ako
nije što posebno određeno (članak 25. stavak 2. ZZK).

(3) U teretovnicu se upisuju zabrane opterećivanja ili otuđenja (članak
25. stavak 3. ZZK), s time da se moraju učiniti vidljivima u vlastovnici
(članak 23. stavak 2. ZZK, članak 14. Poslovnika).

(4) Kad se u teretovnicu upisuju služnosti i druga knjižna prava koja
postoje u korist povlasne nekretnine, oni se moraju učiniti vidljivima
u posjedovnici zemljišnoknjižnog uloška u kojem je upisana povlasna nekretnina
(članak 21. stavak 1. ZZK, članak 12. Poslovnika).

(5) Zabilježbe određene ZZK i drugim propisima upisuju se u teretovnicu
ako nije određeno da se upisuju u neki drugi list zemljišnoknjižnog uloška.

(6) U teretovnicu poduloška (zk. obr. br. 6.) upisuju se stvarna prava
kojima je opterećen suvlasnički dio glede kojega je otvoren poduložak stečena
na ovim pravima, pravo nazadkupa, prvokupa, najma i zakupa, ograničenja
raspolaganja suvlasničkim dijelom kojima je podvrgnut svagdašnji vlasnik
opterećenog dobra, zabrane opterećivanja ili otuđenja suvlasničkog dijela.

Članak 16.

(1) Zemljišnoknjižni će se ulošci, poredani po aritmetičkom redu brojeva
uložaka, čvrsto uvezati u sveske, koje ne smiju biti suviše debele. Ako
jedna glavna knjiga obuhvaća više svezaka, označit će se i one redom brojeva.

(2) Radi bolje preglednosti na prvom listu svakog sveska glavne knjige
mogu se navesti stranice kojima počinju pojedini ulošci ili se u lijevom
donjem kutu svake strane može tintom ili žigom navesti broj uloška.

(3) Kad se ulošci povezuju, mora se paziti da prostor određen za listove
jednoga zemljišnoknjižnoga uloška za dulje vrijeme bude dovoljan. Radi
toga dodat će se svakom ulošku dovoljan broj praznih listova.

(4) Sveske se smiju povezati i popravljati samo pod nadzorom voditelja
zemljišne knjige. Kad god je to moguće sveske će se povezivati i popravljati
u sudskoj zgradi.

(5) Glavne knjige čuvat će se tako da budu zaštićene od požara.

Članak 17.

(1) Kad se otvaraju novi zemljišnoknjižni ulošci, oni se moraju označiti
brojevima koji slijede neposredno iza posljednjega broja dosadašnjih uložaka
iste glavne knjige. Brojevi izbrisanih uložaka ne smiju se više upotrijebiti.

(2) Brojevi izbrisanih uložaka bilježe se na unutarnjoj strani omotnog
lista, a umjesto toga može se voditi i poseban popis izbrisanih uložaka
složenih po katastarskim općinama.

Članak 18.

(1) Kad su zemljišnoknjižni ulošci povezani, upisi se mogu nastaviti
na praznim listovima izbrisanih uložaka. Ako takvih listova nema, a mora
se provesti koji novi upis, uložak se mora nastaviti u dopunskom svesku.

(2) Veza između prvobitnoga uloška i nastavaka učinit će se vidljivom
na način da će se u prvobitnom ulošku uputiti na nastavak, a u nastavku
na uložak.

*c) Prepisivanje zemljišnoknjižnih uložaka*

Članak 19.

Zemljišnoknjižni uložak mora se prepisati ako je postao nepregledan
zbog nastavljanja u dopunskim svescima ili zbog velikoga broja izbrisanih
upisa ili iz drugih kojih razloga ili ako je uložak tako oštećen ili istrošen
da prijeti opasnost da će postati neupotrebljiv.

Članak 20.

Prepisivanje pojedinih zemljišnoknjižnih uložaka određuje na prijedlog
voditelja zemljišnih knjiga predsjednik suda stavljanjem svoga potpisa
u bilježnicu o prepisivanju uložaka. Ako se moraju prepisati ulošci cijele
sveske, potrebno je odobrenje predsjednika županijskog suda.

Članak 21.

Upisi sadržani u starom ulošku zadržavaju svoj učinak, ali kad se prave
izvaci, prijepisi i službene potvrde, kad se uspoređuju zemljišnoknjižni
podnesci sa stanjem zemljišne knjige i sl., uvažit će se jedino sadržaj
novog uloška.

Članak 22.

(1) Zemljišnoknjižni sud mora prije nego se uložak prepiše provesti
sve neprovedene upise u zemljišnoknjižnom ulošku. Ako su u ulošku koji
treba prepisati upisana prava glede kojih se može pretpostaviti da su već
bez učinka, zemljišnoknjižni će sud prije prepisivanja nastojati da se
ta prava izbrišu.

(2) Ako je to svrhovito, naredit će se i skupljanje udjela vlasništva
pod najmanji zajednički nazivnik.

Članak 23.

(1) Prepisivanje mora uvijek obuhvatiti cijeli uložak.

(2) Svi neizbrisani upisi prepisat će se pod dosadašnjim tekućim brojem
s onim sadržajem i u onom obliku kako su bili upisani u ulošku. Izbrisani
upisi i upisi koji su postali bespredmetni prenijet će se samo ako su oni
od značenja za postojanje, prvenstveni red, preglednost ili razumljivost
neizbrisanih upisa. U posjedovnicu novoga uloška upisat će se samo ona
zemljišta koja su u vrijeme prepisivanja sastavni dijelovi zemljišnoknjižnoga
tijela.

(3) Umjesto pravomoćno izbrisanih upisa koji nisu preneseni stavit će
se uz redni broj samo riječ "brisano", a umjesto upisa brisanja, riječ
"brisanje". Pri tome se više rednih brojeva koji neposredno slijede jedan
iza drugoga mogu skupiti (npr. "red. br. 21. do 36: brisani, brisanja").

Članak 24.

Novi uložak zadržava broj prepisanog uloška. Upisi koje treba provesti
u novom ulošku moraju bez prekida slijediti iza posljednjeg rednoga broja
upisa provedenog u starom ulošku.

Članak 25.

(1) Novi uložak mora se točno usporediti sa starim uloškom. Čim je utvrđeno
da se oni slažu, moraju se na kraju posljednjega prenesenoga upisa u svakom
listu (A, B, C) staviti preko cijele širine strane novoga uloška crnom
tintom dvije vodoravne crte. Među tim vodoravnim crtama voditelj zemljišne
knjige stavit će bilješku "Dana ---------- 19---. god. preneseno iz sveska
-------------- str. ---- do ---- ove zemljišne knjige" i stavit uz to svoj
potpis.

(2) U starom će ulošku voditelj zemjišne knjige neposredno iza posljednjega
prenesenoga upisa svakoga lista (A, B, C) staviti među dvije vodoravne
crte bilješku "preneseno u svezak ------ str. -----" i uz to staviti svoj
potpis. Na svaku stranu prepisanoga uloška stavit će se na gornjem rubu
žigom riječ "prepisano".

(3) Čim budu prepisani svi ulošci jednog sveska, on će se staviti izvan
upotrebe i čuvati.

Članak 26.

Nakon što se uložak prepiše i voditelj zemljišne knjige postupi u smislu
članka 25. Poslovnika, po pravilima o pojedinačnom ispravnom postupku javno
će se objaviti da je uložak prepisan i pozvati sve osobe u čiju su korist
bili provedeni upisi u starom ulošku da podnesu prigovore i prijave glede
prenesenih upisa.

Članak 27.

(1) O prepisivanju uložaka vodit će se bilježnica (bilježnica o prepisivanju
uložaka, zk. obr. br. 7) sa sljedećim stupcima:

1. katastarska općina;

2. oznaka uloška koji treba prepisati;

3. dan naredbe za prepisivanje i potpis predsjednika suda;

4. ime zemljišnoknjižnog službenika koji je proveo prepisivanje;

5. dan uspoređivanja sa starim uloškom i potpis voditelja zemljšne knjige;

6. dan objavljivanja oglasa o prepisivanju uloška s pozivom na ispravak;

7. primjedbe.

(2) Ako je prepisivanje odobrio predsjednik županijskog suda, uputit
će se u stupcu 3 samo na broj upisnika koji se vodi za stvari sudske uprave.

***2. Zbirka isprava***

Članak 28.

Zbirka isprava nastaje ulaganjem izvornika ili ovjerovljenih prijepisa
isprava na temelju kojih je dopušten zemljišnoknjižni upis. Za to se ulaganje
od svake isprave na temelju koje je dopušten upis zadržava barem ovjerovljeni
prijepis (članak 26. stavak 1. ZZK).

Članak 29.

(1) Ako se izvornik ili ovjerovljena isprava na temelju koje je dopušten
zemljišnoknjižni upis već nalazi u zbirci isprava, nije potrebno ponovno
ulagati prijepis. Na mjestu u zbirci isprava na koje bi trebalo uložiti
prijepis uložit će se samo list s brojem urudžbenog brojevnika i oznakom
mjesta u zbirci isprava na kojem je uložen izvornik ili ovjerovljeni prijepis.

(2) Ako se radi o ispravama sastavljenim na tuđem jeziku, a priložen
im je ovjerovljen prijevod, dovoljno je uložiti ovjerovljeni prijepis prijevoda.

Članak 30.

(1) Isprave koje se ulažu u zbirku isprava označit će se kraticom urudžbenoga
brojevnika zemljišnoknjižnih podnesaka (Z), brojem urudžbenoga brojevnika
zemljišnoknjižnih podnesaka i posljednjim dvjema brojkama broja godine,
npr. "Z. br. 50/30". Isprave će se čuvati poredane prema brojevima urudžbenoga
brojevnika odvojeno od drugih zemljišnoknjižnih spisa, između tvrdih korica
i uvezati u sveske umjerene debljine. Isprave jedne godine uvezat će se
u sveske nakon 31. svibnja sljedeće godine.

(2) Sveske se smiju povezati i popravljati samo pod nadzorom voditelja
zemljišne knjige. Kad god je to moguće sveske će se povezivati i popravljati
u sudskoj zgradi.

Članak 31.

Zbirka isprava vodit će se zajednički za sve glavne knjige jednoga suda.

***3. Zbirka katastarskih planova***

Članak 32.

(1) Zbirka katastarskih planova sastoji se od pojedinih katastarskih
planova (listova), koji su u svakoj katastarskoj općini označeni tekućim
brojevima, a na svakom listu označeni su:

1. naziv katastarske općine;

2. broj lista;

3. razmjer plana;

4. brojevi zemljišta (katastarskih čestica).

(2) Katastarski planovi su planovi koje je izradilo tijelo nadležno
za katastar zemljišta prikazujući u njima položaj i oblik svih zemljišta
(katastarskih čestica) i zgrada odnosno objekata koji se trajno nalaze
na njima ili ispod njihove površine (članak 28. stavak 2. ZZK).

(3) Zbirka katastarskih planova vodi se za svaku glavnu knjigu, a služi
korisnicima zemljišnih knjiga za lakše snalaženje glede položaja i oblika
zemljišta (članak 28. stavak 1. i 3. ZZK).

(4) Zemljišnoknjižnom sudu katastarske planove i njihove izmjene dostavlja
katastar zemljišta (članak 28. stavak 4. ZZK).

***4. Upisnici, pomoćni popisi i druga pomagala***

Članak 33.

(1) U zemljišnoknjižnom odjelu vode se za zemljišnoknjižne stvari sljedeći
upisnici i popisi (članak 29. ZZK):

1. Dnevnik zemljišnoknjižnih podnesaka - urudžbeni brojevnik Z - zk.
obr. br. 8;

2. Abecedni imenik - zk.obr.br.9;

3. Poslovni iskaz - zk.obr.br.10;

4. Popis zemljišta katastarske općine (Popis zemljišta I) - zk.obr.br.11a;

5. Naknadni popis zemljišta katastarske općine (Naknadni popis zemljišta
I) - zk.obr.br.11b;

6. Popis zemljišta koja u zemljišnoj knjizi katastarske općine nisu
upisana (Popis zemljišta II.) - zk.obr.br12;

7. Popisi osoba po zk.obr.br.13;

8. Popis naručenih izvadaka, prijepisa i službenih potvrda - zk.obr.br.14;

9. Popis otpremljenih spisa - zk.obr.br.15;

10. Bilježnica o prepisivanju uložaka (v. članak 27. Poslovnika) - zk.obr.br.7;

11. Poslovni kalendar - zk.obr.br.16;

12. Bilježnica za rokove - zk.obr.br.17.

(2) U zemljišnoknjižnim odjelima u kojima za to postoji osobita potreba,
a u posebno velikim gradovima, mogu se po naredbi predsjednika općinskog
suda voditi i popisi adresa (kućnih brojeva i ulica) ili druga pomagala.

(3) Popise i druga pomagala voditelj zemljišne knjige vodi samostalno
bez posebnog naloga zemljišnoknjižnog suda. Ako iz popisa proizlazi da
bi sud po službenoj dužnosti trebao narediti neki upis (npr. brisanje neke
zabilježbe), voditelj zemljišne knjige podnijet će sucu službeni izvještaj,
s kojim se mora postupati kao sa zemljišnoknjižnim podneskom.

Članak 34.

(1) Popis zemljišta I vodi se za svaku katastarsku općinu odvojeno.
On ima četiri stupca, i to:

1. stupac s natpisom "broj katastarskog plana";

2. stupac s natpisom "broj katastarske čestice";

3. stupac s natpisom "broj zemljišnoknjižnog uloška;

4. stupac s natpisom "primjedbe".

(2) U stupac 1 upisat će se broj katastarskog plana na kojem je ucrtana
katastarska čestica.

U stupac 2 upisat će se sva zemljišta jedne katastarske općine po aritmetičkom
redu.

U stupac 3 upisat će se broj zk. uloška u kojem je upisana katastarska
čestica. Ako zemljište nije upisano jer se radi o općem dobru, navest će
se da se radi o općem dobru koje nije upisano u zemljišnoj knjizi. Ako
zemljište bude upisano u novi zemljišnoknjižni uložak, upisat će se broj
novoga uloška, a broj dosadašnjeg uloška precrtat će se crvenom tintom.

U stupac 4 upisat će se sve primjedbe koje se odnose na česticu, a naročito,
ako je čestica dijeljena redni broj Naknadnog popisa zemljišta I, pod kojim
je upisano dijeljene čestice. U ovaj stupac upisat će se ostalo što se
odnosi na česticu. Npr. "poništena radi spajanja sa...".

(3) Primjedba o dijeljenju čestica se zbog preglednosti uvijek upisuje
uz aritmetički zadnji broj katastarske čestice, a ne uz broj čestice koja
se dijeli.

(2) Uz Popis zemljišta I za svaku katastarsku općinu vodi se i Naknadni
popis zemljišta I u koji se upisuju sva zemljišta nastala dijeljenjem katastarskih
čestica. Naknadni popis zemljišta I ima pet stupaca i to:

1. stupac sa natpisom "redni broj";

2. stupac s natpisom "broj katastarskog plana";

3. stupac s natpisom "broj katastarske čestice";

4. stupac s natpisom "broj zemljišnoknjižnog uloška";

5. stupac s natpisom "primjedbe".

Članak 35.

(1) U Popis zemljišta II upisuju se zemljišta koja leže u istoj katastarskoj
općini, a nisu upisana u zemljišnoj knjizi. Popis zemljišta II ima iste
stupce kao posjedovnica, a povezuje se u zemljišnu knjigu ispred prvog
uloška.

(2) Kad je u popisu zemljišta II upisano zemljište koje je opće dobro,
to će se njegovo svojstvo posebno naznačiti u stupcu "Primjedbe". Kad se
zemljište koje je opće dobro upiše u zemljišnu knjigu (članak 17. stavak
3. ZZK), u istom će se stupcu navesti i broj zemljišnoknjižnoga uloška
u kojem je upisano opće dobro.

Članak 36.

(1) Popisi zemljišta ponovno će se osnovati:

1. kad se osnivaju nove zemljišne knjige;

2. ako su postojeći popisi postali nepregledni ili neupotrebljivi. U
tom slučaju tražit će se odobrenje predsjednika općinskog suda.

(2) Popisi zemljišta koji se sada upotrebljavaju vodit će se i nadalje
po dosadašnjem obliku.

Članak 37.

(1) Za svaku glavnu knjigu vodi se popis osoba koji obuhvaća imena vlasnika
i drugih osoba u čiju je korist proveden upis nekog drugog knjižnog prava.
Popis osoba vodi se po abecedi, a ima četiri stupca. U prvom stupcu navest
će se ime i prezime osobe, a po potrebi datum rođenja, očevo i rođeno ime,
jedinstveni matični broj i dr. kako bi se izbjegla opasnost da se osobe
zamijeni s drugima, u drugom stupcu mjesto stanovanja, u trećem stupcu
broj uloška u kojem je proveden upis vlasništva ili prava građenja, a u
četvrtom stupcu broj uloška u kojem je proveden upis nekog drugog knjižnog
prava, a odnosi se na tu osobu.

(2) U zemljišnoknjižnim odjelima s manjim opsegom poslova i zemljišnoknjižnih
predmeta popis osoba može se voditi za svaku glavnu knjigu odvojeno ili
za sve glavne knjige zajedno ili za više njih.

(3) U zemljišnoknjižnim odjelima s povećanim opsegom poslova i zemljišnoknjižnih
predmeta i u kojima se vodi veći broj glavnih knjiga predsjednik suda može
odlučiti da se za svaku glavnu knjigu vode odvojeni popisi osoba ovisno
o knjižnom pravu koje je u njihovu korist upisano, i to: popis vlasnika
i nositelja prava građenja, popis predbilježenih vlasnika i nositelja prava
građenja, popis osoba u čiju su korist provedeni upisi drugih knjižnih
prava.

(4) Popisi osoba iz stavka 3. ovog članka vode se po abecedi, a imaju
tri stupca. U prvom stupcu navest će se ime i prezime osobe, a po potrebi
datum rođenja, očevo i rođeno ime, jedinstveni matični broj i dr. kako
bi se izbjegla opasnost da se osobe zamijeni s drugima, u drugom stupcu
mjesto stanovanja, u trećem stupcu broj uloška u kojem je proveden upis
vlasništva, prava građenja odnosno drugog knjižnog prava koje se odnosi
na tu osobu.

(5) Kad se upis izbriše u glavnoj knjizi, u popisu osoba precrtat će
se broj uloška crvenom tintom.

Članak 38.

(1) Popis otpremljenih spisa služi nadziranju da se zemljišnoknjižnom
sudu vrate zemljišnoknjižni spisi koji su iz bilo kojeg razloga dostavljeni
nekom drugom sudu ili drugoj vlasti.

(2) Ako sud mora poslati svoj spis na zamolnicu drugog suda ili druge
vlasti, zamolnica će se uložiti u spis koji se treba poslati, a povratak
spisa nadzirat će se pomoću popisa poslanih spisa. U stupcu za primjedbe
navest će se poslovni broj spisa drugoga suda ili vlasti. Ako zatraženoga
spisa nema ili je već predan na čuvanje, zamolnica se neće upisati u popis
otpremljenih spisa već u upisnik za pravnu pomoć. Odluku o slanju zatraženog
spisa donosi sudac. Stranim sudovima spisi se mogu poslati samo ako je
to predviđeno posebnim međunarodnim ugovorom o pravnoj pomoći, uz uvjet
uzajamnosti.

(3) Kad se koji spis šalje sudu ili drugoj vlasti uz zamolnicu da ga
oni dalje pošalju drugom sudu ili drugoj vlasti, u stupac 3 popisa otpremljenih
spisa upisat će se svi sudovi i vlasti kojima se spis šalje, i to po redu
po kojem se može očekivati da će im stići spis.

(4) Kad se spis šalje višem sudu zbog pravnoga lijeka, primjedba o podnošenju
spisa stavljena u stupac za primjedbe upisnika u kojem je odnosni predmet
upisan zamjenjuje upisivanje u popis otpremljenih spisa.

(5) U popis otpremljenih spisa neće se upisati spis koji je ustupljen
drugom sudu ili drugoj vlasti radi rješavanja predmeta. U popis otpremljenih
spisa neće se upisati ni vraćeni spis nekog drugog suda ili druge vlasti
koji je bio priključen zemljišnoknjižnom spisu već će se to upisati u upisnik
u kojem je bio upisan ustupljeni spis odnosno u zemljišnoknjižnom spisu
kojem je bio priključen spis drugog suda ili druge vlasti.

(6) Zemljišnoknjižni sud mora pregledavanjem popisa otpremljenih spisa
i zahtijevanjem njihova vraćanja voditi računa da se otpremljeni spisi
na vrijeme vrate zemljišnoknjižnom sudu.

Članak 39.

(1) Poslovni kalendar vodi se da bi se spisi o zemljišnoknjižnim predmetima
u kojima se provela dostava podnesaka i poziva ili u kojima se nakon isteka
određenog roka mora donijeti neka odluka ili naredba na vrijeme dostaviti
sudu. Svi spisi koji se odnose na isti dan skupljat će se na jednom mjestu
kalendara. Sudac naređuje upisivanje u poslovni kalendar bilješkom "Kal".
Ako je to potrebno s obzirom na opseg spisa, može se kod upisivanja u poslovni
kalendar u stupcu za primjedbe navesti službena radnja koja se mora provesti
ili broj podneska u spisu (redni broj-r.br.) u kojem je navedena službena
radnja koja se mora provesti po proteku određenoga roka. Ako se za isti
dan mora kalendirati veći broj predmeta, pojedini predmeti označit će se
tekućim brojevima koji će se navesti u spisima uz sudsku naredbu kako bi
se pojedini upisi u kalendaru mogli lakše naći. Ako je u istom predmetu
određeno više rokova koji svi istječu istog dana, predmet se u kalendaru
mora upisati više puta (pod više tekućih brojeva).

(2) Upis u kalendaru ne označuje se kao konačno riješen ako je spis
podnijet sucu već tek kad sud vrati riješeni predmet. Kad je glede istog
spisa u kalendaru upisano više rokova, spis se može označiti kao konačno
riješen tek kad je riješeno o svim bilješkama. Ako se prekomjerno odugovlači
s donošenjem rješenja, voditelj zemljišnih knjiga upozorit će na to suca.

(3) Ako voditelj zemljišne knjige smatra da se i bez kalendara može
osigurati da će se svi spisi na vrijeme podnijeti sucu na rješavanje, predsjednik
suda može dati suglasnost da se ne vodi kalendar. Ako se kalendar ne vodi,
spisi se moraju čuvati u odvojenim ladicama ili omotima prema danima za
koje su dostavljeni pozivi ili kad istječu rokovi. Ovakav način čuvanja
spisa ni na koji način ne umanjuje odgovornost voditelja zemljišne knjige
za to da se spisi u svako doba mogu naći i na vrijeme podnijeti sucu na
rješavanje.

Članak 40.

(1) Bilježnica za rokove služi za nadzor proteka rokova. Bilježnica
za rokove vodi se ne samo za rokove određene danima, tjednima i mjesecima
već i za duže rokove i za više godina, i to u čvrsto povezanim knjigama.

(2) Na bilježnicu za rokove na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
članka 39. stavak 1. Poslovnika, s time da se u stupcu 3 upisuje kao oznaka
stvari ime osobe, a u stupcu 4. predmet nadziranja.

(3) Upisivanje u bilježnicu za rokove naređivat će se kraticom "B. R."
koja se stavlja bojenom pisaljkom uz odnosno sudsko rješenje. Ako je to
moguće, upise treba skupljati na mjesece, polovice mjeseca ili na tjedne,
kako ne bi bili podijeljeni na prevelik broj različitih dana. (Npr. ako
različiti rokovi istječu 16., 21., 22. svibnja 1997., svi se ti upisi u
bilježnici za rokove mogu skupiti pod danom 15. svibnja 1997.)

(4) Ako zemljišnoknjižni sud po proteku određenog roka mora nešto naložiti,
voditelj zemljišne knjige mora o tome izvijestiti suca.

5. Razgledanje zemljišne knjige, izvaci, prijepisi, službene potvrde.

Članak 41.

(1) Svatko može tijekom radnog vremena razgledati zemljišne knjige,
zbirku isprava, pomoćne popise i katastarske planove. Ako je vrijeme za
primanje stanaka ograničeno na kraće vrijeme, to će se objaviti oglasom
na vratima prostorija gdje se zemljišne knjige čuvaju.

(2) Razgledanje ostalih zemljišnoknjižnih spisa dopustit će se samo
osobama koje dokažu da za to imaju pravni interes. U slučaju sumnje glede
postojanja pravnog interesa o tome odlučuje zemljišnoknjižni sudac.

Članak 42.

(1) Razgledanje je dopušteno samo u nazočnosti zemljišnoknjižnoga službenika
kojem je povjeren nadzor (članak 7. stavak 2. ZZK).

(2) Pri razgledanju stanke su dužne postupati po uputama i nalozima
službenika koji vodi nadzor i s potrebnom pažnjom upotrebljavati knjige
i pomagala. U protivnom je službenik ovlašten stranci zabraniti daljnje
razgledanje.

(3) Strankama će se na njihov zahtjev davati sva potrebna objašnjenja,
a posebno obavijesti i podaci iz urudžbenoga brojevnika koji su im potrebni
za ispravno i potpuno prosuđivanje i upoznavanje upisa.

Članak 43.

(1) Svako je ovlašten zahtijevati izdavanje izvadaka, ispisa, prijepisa
i službenih potvrda glavne knjige i iz zbirke isprava (članak 7. stavak
2. ZZK). Njih izdaje voditelj zemljišnih knjiga ili zemljišnoknjižni službenik
kojega odredi voditelj zemljišnih knjiga i za njegov rad odgovara. Iz ostalih
zemljišnoknjižnih spisa prijepisi ili službene potvrde izdaju se samo osobama
koje dokažu da za to imaju pravni interes. U slučaju sumnje glede postojanja
pravnog interesa o tome odlučuje zemljišnoknjižni sudac.

(2) Izvaci, ispisi, prijepisi i službene potvrde naručuju se pismeno
ili usmeno. Narudžba se mora odmah upisati u popis izvadaka, prijepisa
i službenih potvrda. Na zahtjev će se stranci izdati potvrda da je naručila
izvadak, ispis, prijepis ili službenu potvrdu i da je donijela državne
biljege. Sama narudžba izvatka, ispisa, prijepisa i službene potvrde oslobođena
je plaćanja pristojbi.

(3) Ako državni biljezi ne budu doneseni ili budu doneseni u nedovoljnom
iznosu, voditelj zemljišne knjige obavijestit će stranku da se narudžbi
može udovoljiti tek kad se predaju potrebni državni biljezi.

(4) Naručeni izvaci, ispisi, prijepisi i službene potvrde napravit će
se po redu po kojem su bili naručeni. Iznimke su dopuštene samo radi ostvarivanja
javnog interesa ili u slučaju osobite hitnosti.

Članak 44.

(1) Izvaci iz zemljišnih knjiga izdaju se o knjižnom stanju:

a) cijelog zemljišnoknjižnoga tijela (opći izvadak) ili

b) određenog dijela zemljišnoknjižnoga tijela ili hipotekarne tražbine
(posebni izvadak).

(2) Opći izvadak sadrži sve upise mjerodavne za utvrđivanje pravnih
odnosa glede zemljišnoknjižnoga tijela. Posebno moraju biti navedeni:

1. natpis uloška:

2. zemljišta od kojih se sastoji zemljišnoknjižno tijelo u vrijeme kad
je načinjen izvadak,

3. ostali upisi u posjedovnici koji još vrijede (pokretanje postupka
za promjenu podataka u posjedovnici, javnopravna ograničenja u pravnom
prometu zemljišnoknjižnoga tijela i dr.). U izvadak se ne unose upisi u
posjedovnici koji se odnose na već provedene otpise i pripise zemljišta
čiji je rezultat iskazan u popisu zemljišta od kojih se sastoji zemljišnoknjižno
tijelo;

4. sadašnji vlasnik s ograničenjem kojima je podvrgnut glede slobodnog
upravljanja ili raspolaganja zemljišnoknjižnim tijelom ili suvlasničkim
dijelom te drugi upisi koji mogu utjecati na pravo vlasništva (npr. predbilježba
vlasništva u korist druge osobe i sl.);

5. svi tereti kojima je opterećeno zemljišnoknjižno tijelo, upisana
obvezna prava, ograničenja raspolaganja zemljišnoknjižnim tijelom ili suvlasničkim
dijelom kojima je podvrgnut svagdašnji vlasnik opterećenog dobra, te sve
zabilježbe koje se odnose na zemljišnoknjižno tijelo.

(3) Posebni izvadak mora se kao takav izričito i jasno označiti, a predmet
izvatka mora se navesti u natpisu. U posebni izvadak unijet će se pored
upisa označenih u stavku 2. ovog članka pod brojem 1. do 4. samo oni tereti
i ostali upisi koji se odnose na predmet posebnoga izvatka.

Članak 45.

(1) Podaci navedeni u stavku 2. pod brojem 1. i 2. članka 44. Poslovnika
moraju se doslovno slagati s upisima u glavnoj knjizi. Za sve ostale upise
u glavnoj knjizi koji se u izvatku moraju navesti, navest će se samo ukratko
njihov glavni i bitni sadržaj.

(2) Glede sadržaja pojedinog navoda u izvatku vrijede sljedeća pravila:

1) U izvatku se moraju navesti: vrsta upisa te ime nositelja knjižnog
prava odnosno osobe u čiju je korist upis proveden;

2) Isprava na osnovi koje je proveden upis ne navodi se u izvatku;

3) Založna prava za tražbine koje bi mogle nastati iz odobrenog kredita,
preuzetog poslovodstva, s naslova jamstva ili naknade štete ili druge tražbine
koje bi tek imale nastati nakon nekog vremena ili ispunjenja nekoga uvjeta
označit će se riječima: "do najvišeg iznosa od ....". Glede založnog prava
na plodovima navest će se "založno pravo na plodovima" i iznos. Glede ostalih
založnih prava navest će se samo "založno pravo za ...." i iznos. U izvacima
iz uložaka koji se s obzirom na zajedničku hipoteku vode kao sporedni uputit
će se na glavni uložak i upise provedene u glavnom ulošku (članak 140.
ZZK);

4) Kamate, anuitetna otplata, sporedne pristojbe itd. navest će se ako
su upisane u zemljišnoj knjizi;

5) Služnosti i stvarni tereti označit će se ukratko navođenjem njihove
vrste;

6) Sadržaj i opseg prava ili tereta navest će se samo ako se oni vide
iz samog upisa.

Članak 46.

U prijepisima će se neizbrisani upisi u glavnoj knjizi doslovno navesti.
Ako je stranka kad je naručivala prijepis izričito zahtijevala da se prepišu
određeni ili svi izbrisani upisi, odgovarajuća će se brisanja doslovno
unijeti u prijepis, pri čemu nije potrebno unositi oznake brisanja.

Članak 47.

Službene potvrde izdaje voditelj zemljišne knjige o činjenicama koje
nedvojbeno proizlaze iz knjiga i spisa. Kad se u službenoj potvrdi navode
podaci o izbrisanom upisu koji pravno više ne postoji (npr. o prijašnjem
vlasniku, o izbrisanom založnom pravu), to se u njoj mora izričito navesti.

Članak 48.

(1) Podaci koji se ne razabiru iz same glavne knjige već iz urudžbenoga
brojevnika, popisa zemljišta ili osoba ili iz drugih pomagala, mogu se
na izričit zahtjev unijeti u izvatke, prijepise i službene potvrde. Ti
se podaci moraju jasno prostorno odvojiti od upisa prepisanih iz glavne
knjige.

(2) Na kraju izvadaka, prijepisa i službenih potvrda navest će se brojevi
urudžbenoga brojevnika zemljišnoknjižnih spisa koji su stigli do trenutka
kad je izvadak izdan, a o kojima još nije riješeno.

Članak 49.

Izvatke, prijepise i službene potvrde voditelj zemljišne knjige mora
točno usporediti sa zemljišnom knjigom (spisima ili pomagalima), staviti
oznaku suda, zemljišnoknjižnog odjela i datum izdavanja, te potpisati i
staviti službeni žig. Kao dan izdanja u pravilu će se navesti dan koji
prethodi danu uspoređivanja. Ako je za to izričito zamoljeno, navest će
se čas kad je sudu stigao posljednji zemljišnoknjižni podnesak koji je
u izvatku, prijepisu ili službenoj potvrdi uvažen.

Članak 50.

(1) Kad se zahtijeva izdavanje izvatka ili prijepisa glede više zemljišnoknjižnih
tijela, mogu se načiniti odvojeni izvaci odnosno prijepis glede pojedinih
zemljišnoknjižnih tijela ili se može načiniti zajednički izvadak odnosno
prijepis koji obuhvaća više zemljišnoknjižnih tijela.

(2) Zajednički izvadak ili prijepis mogu se načiniti samo kad su vlasništvo
i tereti glede svih zemljišnoknjižnih tijela u potpunosti jednaki.

Članak 51.

Promjene koje su nastupile nakon izdavanja izvatka ili prijepisa mogu
se dodati kao nastavak. Ako promjena nije nastupila niti je stigao neki
zemljišnoknjižni podnesak koje se odnosi na sadržaj izvatka ili prijepisa,
to će se na izvatku ili prijepisu potvrditi.

Članak 52.

Voditelj zemljišne knjige dužan je dati pismeni odgovor na pismene upite
koji se mogu učiniti kratkim priopćenjem (npr. je li neki upis u zemljišnoj
knjizi već proveden ili postoji li on još pravno) ako je podnositelj pismenog
upita ovlašten osobnim razgledanjem knjiga i spisa utvrditi te činjenice.

**DIO DRUGI**

**POSTUPANJE SA ZEMLJIŠNOKNJIŽNIM PODNESCIMA**

**I. glava**

**OPĆE ODREDBE**

Članak 53.

(1) Zemljišnoknjižni podnesci u smislu Poslovnika su svi podnesci i
drugi dopisi koji stižu zemljišnoknjižnom sudu kojima se od toga suda zahtijeva
neki zemljišnoknjižni upis u zemljišne knjige koje vodi taj sud ili čije
rješavanje može dovesti do zemljišnoknjižnog upisa (prijedlozi za upis,
odluke drugih sudova ili tijela o određivanju zemljišnoknjižnog upisa,
zapisnici i službeni izvještaji sastavljeni kod suda čije rješavanje može
dovesti do upisa, žalbe protiv rješenja donesenih u zemljišnoknjižnom postupku
i odluke donesene povodom žalbi, prigovori u postupku otpisivanja i pripisivanja,
prijavni listovi katastra i dr.).

(2) Podnesci i dopisi upućeni zemljišnoknjižnom sudu moraju kao takvi
biti označeni oznakom: zemljišnoknjižna stvar (zemljišnoknjižni predmet,
članak 97. stavak 2. ZZK).

(3) Zemljišnoknjižni podnesci označuju se oznakom spisa koja se sastoji
od kratice naziva urudžbenoga brojevnika zemljišnoknjižnih podnesaka (Z)
u koji je upisan, rednog broja upisa u urudžbenom brojevniku i posljednja
dva broja godine u kojoj je unesen u urudžbeni brojevnik (Npr. Z-13/96).

(4) Podnesci sastavljeni na stranom jeziku iz kojih ne proizlazi da
su zemljišnoknjižni podnesci privremeno će se smatrati zemljišnoknjižnim
podnescima i po njima će se postupati. Pritom se ne dira u odluku o tome
kakav će utjecaj strani jezik imati na odlučivanje povodom takva podneska.

**II. glava**

**POSTUPANJE U PRIJAMNOJ PISARNICI**

Članak 54.

(1) Red prvenstva zemljišnoknjižnih podnesaka određuje se prema času
u kojem je zemljišnoknjižnom sudu, tj. prijamnoj pisarnici stigao prijedlog
za upis odnosno odluka drugog suda ili tijela kojom se određuje upis (članak
45. stavak 1. ZZK). Na sve zemljišnoknjižne podneske u prijamnoj pisarnici
zemljišnoknjižnog suda stavlja se bilješka o primitku u kojoj se pored
dana, mjeseca i godine prispijeća navodi i sat prispijeća, a ako je to
potrebno, i minuta kad je podnesak stigao.

(2) Za navode u bilješci o primitku mjerodavno je vrijeme kad je podnesak
stigao prijamnoj pisarnici, a ne vrijeme kad je zemljišnoknjižni podnesak
primljen na zapisnik kod suda ili kad je podnesak predan nekoj drugoj sudskoj
prijamnoj pisarnici. Za podneske predane poštom smatra se da su stigli
kad su predani prijamnoj pisarnici, a ako su s pošte preuzeti izvan radnog
vremena, smatra se da su stigli kad se otvori prijamna pisarnica.

(3) Ako drugi sud ili tijelo pred kojim je pokrenut postupak u kojem
bi se mogao odrediti upis u zemljišnu knjigu dostavi zemljišnoknjižnom
sudu podnesak kojim je pokrenut postupak ili ako takav podnesak s potvrdom
da je predan sudu ili tijelu na rješavanje podnese stranka koja je postupak
pokrenula radi upisivanja plombe, red prvenstva odluke drugog suda ili
tijela kojom se određuje upis određuje se prema času kad je zemljišnoknjižnom
sudu stigao taj podnesak.

Članak 55.

(1) Kad prijamnoj pisarnici u isto vrijeme stigne više podnesaka koji
se odnose na isto zemljišnoknjižno tijelo, na svakom od tih podnesaka i
u bilješci o prijamu uputit će se na ostale zemljišnoknjižne podneske koji
su stigli u isto vrijeme (npr. "istodobno s podneskom N. N. radi uknjižbe
vlasništva").

(2) Kao podnesci koji su istodobno stigli smatraju se oni koji su istodobno
predani prijamnoj pisarnici, kao i oni podnesci koje zemljišnoknjižnom
službeniku određenom za primitak podnesaka u vrijeme otvaranja prijamne
pisarnice predaju drugi sudski službenici.

(3) Stranka koja predaje više zemljišnoknjižnih podnesaka može zahtijevati
da ih službenik prijamne pisarnice preuzme po redu koji je stranka odredila.

(4) Zemljišnoknjižni podnesci koji su stigli prijamnoj pisarnici predat
će se voditelju zemljišne knjige za vrijeme radnog vremena, a po potrebi
i više puta u primjerenim razmacima tijekom radnog vremena.

**III. glava**

**URUDŽBENI BROJEVNIK ZEMLJIŠNOKNJIŽNIH PODNESAKA**

Članak 56.

(1) U urudžbeni brojevnik zemljišnoknjižnih podnesaka upisuju se svi
zemljišnoknjižni podnesci. Urudžbeni brojevnik zemljišnoknjižnih podnesaka
vodi voditelj zemljišne knjige ili zemljišnoknjižni službenik kojega za
to odredi voditelj zemljišnih knjiga.

(2) U urudžbeni brojevnik se ne upisuju zahtjevi za izdavanje izdvadaka,
prijepisa, službenih potvrda ili priopćenja, upiti glede zemljišne knjige
ili pojedinih upisa koje su podnijele stranke ili tijelo vlasti. U urudžbeni
brojevnik se ne upisuju ni izvještaji da se odluke donesene u zemljišnoknjižnom
postupku nisu mogle dostaviti već se o takvim izvještajima rješava pod
prvobitnim poslovnim brojem. Upiti koje rješava voditelj zemljišne knjige
u vlastitom djelokrugu (npr. je li neko zemljišnoknjižno rješenje dostavljeno
i sl.) ne upisuju se ni u jedan upisnik.

Članak 57.

(1) U urudžbeni brojevnik se u posebne stupce upisuje:

1. U stupac 1., urudžbeni broj kojeg podnesak ili spis dobije u brojevniku.

Brojevi teku od početka do kraja kalendarske godine.

2. U stupac 2., dan kada je podnesak ili spis zaprimljen u urudžbeni
brojevnik.

3. U stupac 3., dan kada je predmet riješen.

4. U stupac 4., oznaka spisa.

5. U stupac 5., početno slovo abecednog imenika.

(2) Urudžbeni brojevnik mora se dnevno zaključiti tako da se iza upisa
zadnjeg podneska ili spisa crvenom tintom podvuče deblja crta.

(3) U stupce abecednoga imenika upisuju se:

1. U stupac 1., porodično i osobno ime ili naziv podnositelja podneska,
predmet podneska, urudžbeni broj podneska i oznaka spisa predmeta.

Kao početno slovo abecednog imenika uzima se početno slovo porodičnog
imena podnositelja podneska, a ako ih ima više onda prvoga (primjerice
ako je podnositelj Vuković Luka onda slovo "V", a ako je podnesak stigao
od Ministarstva financija onda slovo "M" itd).

Kada zemljišnoknjižni upis određuje drugi sud ili drugo nadležno tijelo
(članak 108. stavak 2. ZZK) onda se uzima početno slovo mjesta sjedišta
tog suda ili drugog tijela, ali se predmet mora upisati i pod slovom predlagatelja
(u obrascu II primjer br. 136/97, slovo O i P).

2. U stupac 2., broj urudžbenoga brojevnika,

3. U stupac 3., oznaka pod kojim se spis "Z" čuva u arhivi.

(4) Poslovni iskaz (zk. obr. br. 10) evidencija je o kretanju spisa
predmeta, načinu rješenja, vrstama upisa i prava na zemljištima.

(5) Voditelj zemljišne knjige odnosno zemljišnoknjižni službenik kojega
je za to odredio voditelj zemljišne knjige mora odmah po primitku zemljišnoknjižnog
podneska ispuniti stupac 1 do 5 urudžbenoga brojevnika, te broj urudžbenoga
brojevnika i posljednje dvije brojke broja godine upisati u prijamni štambilj.
Ova će se oznaka staviti i na sve prijepise podneska, kao i na sve priloge
i rubrike podneska. Ta će se oznaka staviti na sve otpravke rješenja donesenih
u zemljišnoknjižnom postupku i potvrde o dostavi koje se odnose na ta rješenja.

(6) Na mjestu gdje bi u zemljišnoknjižnom ulošku trebalo provesti upis
odmah će se običnom pisaljkom učiniti vidljivim dan i vrijeme kad je stigao
prijedlog za upis te broj urudžbenoga brojevnika (plomba, članak 98. stavak
1. ZZK). Plomba se neće upisati ako zemljište ili pravo glede kojega se
zahtijeva upis nisu navedeni u zemljišnoknjižnom podnesku i njegovim prilozima
ili ako nisu upisani u zemljišnoj knjizi.

(7) Plomba će se upisati i kad drugi sud ili tijelo pred kojim je pokrenut
postupak u kojem bi se mogao odrediti upis u zemljišnu knjigu dostavi zemljišnoknjižnom
sudu podnesak kojim je pokrenut postupak ili ako takav podnesak s potvrdom
da je predan sudu ili tijelu na rješavanje podnese stranka koja je postupak
pokrenula.

Članak 58.

(1) Zemljišnoknjižni podnesci upisat će se u urudžbeni brojevnik po
redu određenom bilješkom o prijamu. Svaki podnesak upisat će se pod posebnim
brojem. Podnesci koji su istodobno stigli također će se upisivati pod posebnim
brojem i označiti bilješkom "istodobno s…".

(2) Zemljišnoknjižni podnesci koji su se previdjeli upisati u urudžbeni
brojevnik naknadno će se bez odlaganja upisati u urudžbeni brojevnik. Ako
nedostaje bilješka o primitku, prijamna pisarnica mora potvrditi vrijeme
primitka. Kad je zemljišnoknjižni podnesak koji se odnosi na isti uložak
i koji je kasnije stigao prije toga već dobio broj urudžbenoga brojevnika,
a upis u glavnoj knjizi još nije proveden, izbrisat će se broj urudžbenoga
brojevnika kasnijeg podneska i staviti novi broj urudžbenoga brojevnika
kako bi se iz reda brojeva urudžbenoga brojevnika nedvojbeno mogao utvrditi
međusobni red prvenstva zemljišnoknjižnih podnesaka koja se odnose na isti
uložak. Ako je na temelju kasnijeg podneska već proveden upis, postupit
će se prema 117. do 119. ZZK.

**IV. glava**

**IZVJEŠTAJ O KNJIŽNOM STANJU**

Članak 59.

Nakon što podnesak bude upisan u urudžbeni brojevnik, abecedni imenik
i poslovni iskaz voditelj zemljišne knjige odnosno zemljišnoknjižni službenik
kojega za to odredi voditelj zemljišne knjige usporedit će zemljišnoknjižni
podnesak sa stanjem zemljišne knjige i sastaviti izvještaj o knjižnom stanju.
Izvještaj se mora napisati na zemljišnoknjižnom podnesku ili na odvojenom
listu (izvještaj o knjižnom stanju, skraćeno "Ikst"), mora biti datiran
i potpisan od strane osobe koja ga je načinila.

Članak 60.

(1) Izvještaj o knjižnom stanju sadrži podatke o stanju zemljišne knjige
u trenutku kada je pristigao podnesak ili spis. Ako se stanje slaže onda
se u iskazu zemljišnoknjižnoga stanja samo upišu riječi "Slaže se".

(2) Ako se zemljišnoknjižno stanje ne slaže, voditelj zemljišne knjige
ili zemljišnoknjižni namještenik iznosi stanje kakvo je u zemljišnoj knjizi
i što je potrebno učiniti da se može provesti traženi upis.

Članak 61.

(1) Zemljišnoknjižni podnesak i prilozi zajedno s izvještajem o knjižnom
stanju kojem su priloženi prethodni spisi podnosi se zemljišnoknjižnom
sudu.

(2) Izvještaju o knjižnom stanju priložit će se prethodni spisi koji
bi sucu mogli biti potrebni za rješavanje zemljišnoknjižnog predmeta. Prethodni
spisi moraju se uvijek priložiti kad se sucu podnose žalbe protiv rješenja
donesenih u zemljišnoknjižnom postupku.

(3) Prije podnošenja zemljišnoknjižnog podneska sucu mora se ispitati
je li navod o broju otpravaka i rubrika u bilješci o prijamu točan, te
ima li zemljišnoknjižni podnesak propisane državne biljege.

(4) Ako je predviđeno da voditelj zemljišnih knjiga odnosno zemljišnoknjižni
slubženik kojega je za vođenje postupka i poslova odredio voditelj zemljišne
knjige priprema nacrte sudskih rješenja, uz zemljišnoknjižni podnesak dostavlja
se i po njemu potpisani nacrt rješenja, o kome odlučuje sudac.

**V. glava**

**ODLUČIVANJE**

Članak 62.

(1) Za odlučivanje o zemljišnoknjižnom podnesku vrijede odredbe iz članaka
106.-111. ZZK.

(2) Sudac ispituje zemljišnoknjižni podnesak s prilozima na temelju
izvještaja o knjižnom stanju.

(3) Rješenje o upisu sudac će donijeti i kad je upis odredio neki drugi
sud ili drugo tijelo u granicama svoje nadležnosti (članak 106. stavak
2. ZZK).

Članak 63.

Ako sudac utvrdi da se sa zemljišnoknjižnim podneskom nije propisano
postupalo u prijamnoj pisarnici, da podnesak nije upisan u urudžbeni brojevnik
ili da nije upisana plomba, naredit će da se poduzmu propuštene radnje.
U skladu s tim postupit će se i kad se s podneskom pogrešno postupilo kao
da je zemljišnoknjižni podnesak. Ako je potrebno brisati plombu, izdat
će se pismeni nalog.

Članak 64.

Ako je zemljišnoknjižni podnesak upućen telegrafski, odgodit će se rješavanje
za tri dana od časa kad je telegram stigao sudu. Glede toga na odgovarajući
se način primjenjuje članak 113. stavak 3. Zakona o parničnom postupku.
Ako se u tom roku ne podnese uredni podnesak, naredit će se brisanje plombe,
a druga naredba neće se izdati.

Članak 65.

(1) Pri sastavljanju izvornika sudskog rješenja vodit će se računa da
se upis u zemljišnu knjigu provodi točno prema sadržaju naloga sadržanog
u rješenju (članak 112. stavak 1. ZZK). Radi toga se mora paziti na zakonske
propise o obliku i vrsti knjižnih upisa

(2) Rješenje mora sadržavati:

1. Oznaku katastarske općine, broj zemljišnoknjižnog uloška u kojem
se ima provesti upis i zemljište. Moraju se naznačiti prostorne granice
na koje je ograničeno izvršavanje služnosti (članak 33. stavak 2. ZZK),
točne oznake idealnih suvlasničkih dijelova, te knjižni upisi na koje se
odnosi naređeni upis.

2. Isprave na kojima se temelji upis s navodima potrebnim za utvrđivanje
njihove istovjetnosti. Isprave će se ukratko označiti uputom na njihov
sadržaj (npr. kupovni ugovor, isprava o davanju založnoga prava itd.),
mjestom i danom, mjesecom i godinom gdje i kad su sastavljene. Ako ima
više isprava jednake vrste, isprave se moraju označiti i drugim oznakama
kojima se omogućuje njihovo razlikovanje. Ako se istim rješenjem određuje
više upisa, za svaki će se upis posebno navesti isprava na temelju koje
je upis određen. Preporučuje se da se isprave označe slovima (npr. prilog
A., prilog B., itd.) koja se mogu upotrebljavati i u naredbi za dostavu.

3. Pravo ili činjenicu koje treba upisati. Bitni sadržaj prava ili činjenice
treba navesti riječima koje se moraju upotrijebiti pri upisivanju.

4. Osobe u čiju će se korist provesti upis i njihove adrese. Uz imena
osoba navest će se podaci iz isprava potrebni za izbjegavanje opasnosti
da ih se zamijeni s drugima (primjerice: datum rođenja, matični broj, očevo
ime i dr).

5. Zakonom određenu vrstu upisa (uknjižba, predbilježba, činjenje vidljivim,
brisanje) te utvrđivanje da se upis dopušta, a ako se rješenje donosi po
službenoj dužnosti, da se upis naređuje.

6. Nalog da se u zemljišnoj knjizi provede upis točno određenog sadržaja.
Ako je to potrebno, rješenje mora sadržavati i nalog da se provedu upisi
koji se odnose na prvenstveni red zemljišnoknjižnoga podneska ili na rješenje
o njemu (istovremenost više zemljišnoknjižnih podnesaka, zabilježba odbijanja,
zabilježba žalbe), kao i upisi koji se po službenoj dužnosti moraju provesti
istodobno s dopuštenim upisom (npr. brisanje upisa provedenih nakon predbilježbe
istodobno s upisom opravdanja predbilježbe, brisanje upisa provedenih nakon
zabilježbe spora i sl).

7. Ako je prijedlog u cijelosti ili djelomično odbijen, razloge odbijanja,
te nalog da se odbijanje zabilježi u zemljišnoj knjizi. Ako se prijedlog
djelomično odbije, dio rješenja u kojem se udovoljava prijedlogu i nalaže
upis u dijelu u kojem je dopušten mora biti jasno odvojen od dijela u kojem
je prijedlog djelomično odbijen i nalaže upis zabilježbe odbijanja.

8. Naredbu o dostavljanju rješenja u kojoj se navode osobe i njihove
adrese, kojima se izvornici isprava i drugi prilozi moraju dostaviti, te
katastarski ured i porezna uprava u slučajevima kad se po službenoj dužnosti
rješenja njima dostavljaju (članak 120. i 121. ZZK). Ako se rješenje dostavlja
opunomoćeniku, navest će se ime opunomoćitelja, a kod dostave vlastima
i uredima, poslovni broj njihova spisa ako se može utvrditi.

Članak 66.

(1) Ako su u vlastovnici podaci o suvlasničkim udjelima izraženi razlomcima
nepregledni, sudac može pri odlučivanju o zemljišnoknjižnom podnesku ili
na temelju službenog izvještaja voditelja zemljišne knjige po službenoj
dužnosti narediti da se udjeli skupe pod najmanji zajednički nazivnik.
Rješenje o tome dostavit će se svim suvlasnicima te osobama u čiju su korist
upisani tereti na suvlasničkim udjelima.

(2) Ako u ispravi na osnovi koje se zahtijeva upis nisu razlomkom određeni
suvlasnički dijelovi, u korist svakog suvlasnika upisat će se jednaki suvlasnički
dio (članak 36. stavak 2. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima).

(3) Pravilo iz stavka 2. ovog članka primjenjuje se i kad se upisuje
vlasništvo posebnog dijela nekretnina koje je povezano s odgovarajućim
suvlasničkim dijelom nekretnine na kojem je uspostavljeno ako u ispravi
nisu razlomkom određeni suvlasnički dijelovi (članak 66. i 370. stavak
4. i 6. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima).

Članak 67.

Rješenjem kojim se dopušta upis mora se po mogućnosti doslovno i točno
odrediti sadržaj upisa koje se treba provesti u zemljišnoj knjizi. Rješenje
kojim se dopušta upis u pravilu će glasiti:

"U zemljišnoknjižnom ulošku broj ------- katastarske općine ----------
dopušta se sljedeći upis:

Na temelju -------- uknjižuje se (predbilježuje se, zabilježuje se,
briše se, čini se vidljivim) -------- ."

Članak 68.

(1) Ako su za sve potrebne otpravke podneseni prijepisi prijedloga koji
sadrže prijedlog za rješenje u obliku i sadržaju propisanom za rješenje,
te ostale navode koje moraju sadržavati otpravci zemljišnoknjižnih rješenja,
sudac može narediti da se otpravci zemljišnoknjižnog rješenja načine upotrebom
pečata o dopuštenju upisa s tekstom:

Broj: Z ---------- /19---

RJEŠENJE

Sud udovoljava ovom prijedlogu. Troškovi predlagača određuju se sa -----------
kn.

------------ sud, u ----------- , zemljišnoknjižni odjel.

U ------------, dne ---------- 19---

Sudac:

(2) Ako stranka prijepis prijedloga ili nacrt zaključka stavi na praznu
stranu isprave koja je temelj zemljišnoknjižnog upisa, otpravak napravljen
stavljanjem pečata zamjenjuje ujedno i potvrdu upisa na ispravi.

(3) Otpravci pečatom smiju se napraviti samo kad je to sudac izričito
naredio stavljanjem na izvornik rješenja kratice "št. (štambilj). Izvornik
rješenja ne može se sastaviti u skraćenom obliku navođenjem obrasca (npr.
"udovoljeno, zk.obr.br. ----, troškovi ------------, datum, potpis"). U
izvornik rješenja mogu se pomoću zagrada unijeti dijelovi prijedloga, npr.
(iz prijedloga) i to posebno u slučajevima kad podnesak sadrži potpuni
nacrt rješenja.

(4) Ako zemljišnoknjižni sud samo izvršava upise koje je dopustio koji
drugi sud ili tijelo (članak 108. stavak 2. ZZK) onda može zemljišnoknjižni
sudac izvršenje upisa narediti da način da za izvornik i otpravke svoga
rješenja rabi štambilj koji će se staviti na otpravke rješenja drugog suda
ili tijela ukoliko su priloženi. Štambiljom će se otisnuti tekst:

REPUBLIKA HRVATSKA

OPĆINSKI SUD U ------------------

Zemljišnoknjižni odjel

Posl. broj Z-
Ozn. broj

RJEŠENJE

Ovaj se zemljišnoknjižni upis ima provesti.

Upisna pristojba po Tbr ----- u iznosu od --------- kn plaćena.

U -------------- , dne -------- 19--- .

Sudac:

**VI. glava**

**PROVEDBA UPISA**

Članak 69.

(1) Za provedbu upisa vrijede odredbe članaka 112.-119. ZZK.

(2) Rješenja po zemljišnoknjižnim podnescima predat će se prije izrade
otpravaka voditelju zemljišne knjige u izvorniku radi upisivanja u urudžbeni
brojevnik i provedbe naloženih upisa.

(3) Predajom izvornika voditelju zemljišne knjige dan je pismeni nalog
koji je potreban po članku 112. stavak 1. ZZK.

(4) Voditelju zemljišne knjige dostavit će se svaki zemljišnoknjižni
podnesak neovisno o tome mora li se provesti u zemljišnoj knjizi neki upis
ili ne. O tome se ne sastavlja izričita pismena naredba osim kad se radi
o podnesku koji nema za posljedicu upis u zemljišnu knjigu, ali se mora
upisati u urudžbeni brojevnik (npr. u slučaju žalbe koja se neće zabilježiti
u zemljišnoj knjizi).

Članak 70.

(1) Zemljišnoknjižni podnesak predat će se voditelju zemljišne knjige
neposredno osim kad je Poslovnikom drukčije određeno.

(2) Zemljišnoknjižni podnesak dostavlja se putem prijamne pisarnice
ako nema bilješku o primitku koja je mjerodavna za red prvenstva, kad se
s podneskom nije postupilo po propisima, kad se po službenoj dužnosti mora
provesti upis u zemljišnoj knjizi istog suda, te kad je za rješavanje o
zemljišnoknjižnom podnesku mjerodavan drugi red prvenstva, a ne onaj određen
po času kad je prijedlog stigao. Dostava preko prijamne pisarnice mora
se izričito narediti.

Članak 71.

Kad sudac smatra da bi voditelj zemljišne knjige mogao sumnjati na kojem
se mjestu u zemljišnoj knjizi i kojim riječima mora provesti naređeni upis,
dat će voditelju pismene upute.

Članak 72.

Voditelj zemljišne knjige odmah će nakon primitka zemljišnoknjižnog
podneska prvo ispitati je li već upisan u urudžbenom brojevniku i je li
plomba, ako ju je bilo potrebno upisati, već upisana u zemljišnoj knjizi.

Članak 73.

(1) Kad je naređeno brisanje plombe, voditelj zemljišne knjige precrtat
će je običnom pisaljkom i uz to staviti datum i svoj skraćeni potpis. Zemljišnoknjižni
podnesak o kojem je riješeno, ne sprječava više rješavanje o kasnijim zemljišnoknjižnim
podnescima. Odman nakon što se predmet riješi i provedu sve potrebne dostave,
zemljišnoknjižni će se predmet u urudžbenom brojevniku olovkom u crvenoj
boji označiti znakom konačnog rješenja ("Ü ----------------
").

(2) Ako u zemljišnoj knjizi ne treba provesti upis, a sudac nije naredio
da se stavljena plomba izbriše, voditelj zemljišne knjige će zamoliti suca
da naredi što je potrebno.

(3) Plomba se mora izbrisati:

1. kad je sudac pismeno naložio njezino brisanje jer se s podneskom
pogrešno postupalo kao da je zemljišnoknjižni podnesak (članak 63. Poslovnika);

2. kad voditelj zemljišne knjige dopis uzme samo na znanje bez daljnjega
rješavanja, te kad je plomba provedena na temelju telegrafskih podnesaka
za koji nije u roku podnesen uredan podnesak (članak 64. Poslovnika);

3. kad se prijedlog za upis odbije, a po zakonu nema mjesta zabilježbi
odbijanja (članak 111. stavak 1. ZZK),

4. kad se radi o žalbama ili odlukama o žalbama, a ne mora se provesti
upis.

Članak 74.

(1) Upisi će se provoditi u svakom ulošku po redu brojeva urudžbenoga
brojevnika. Ako je red prvenstva podneska određen primjenom članka 58.
stavak 2. Poslovnika, voditelj zemljišne knjige će u slučaju sumnje ishoditi
naredbu suca.

(2) Ako je u zemljišnoj knjizi plombom učinjeno vidljivim da je glede
istog zemljišnoknjižnog tijela odnosno glede istoga idealnoga dijela zemljišnoknjižnog
tijela podneseno više zemljišnoknjižnih podnesaka koji su stigli ranije
ili istodobno, a o njima još nije riješeno, voditelj zemljišne knjige prijavit
će to sucu i odgoditi upisivanje dok ne stigne naredba suca.

Članak 75.

Kad je upis proveden, plomba će se precrtati olovkom, pri čemu nije
potrebno stavljati datum i skraćeni potpis.

Članak 76.

(1) U natpisu svakog upisa navest će se dan, mjesec, godina i broj pod
kojim je zemljišnoknjižni podnesak stigao zemljišnoknjižnom sudu (članak
113. ZZK).

(2) Kod upisa koji se provode na temelju zemljišnoknjižnih podnesaka
koji su stigli istodobno, a odnose se na isto zemljišnoknjižno tijelo odnosno
na isti idealni dio zemljišnoknjižnoga tijela, uz natpis svakoga upisa
stavit će se riječi "Istodobno s...." i brojevi urudžbenog brojevnika svih
ostalih podnesaka pristiglih u isto vrijeme.

(3) Kad se upis odnosi samo na idealni dio vlasništva jednoga suvlasnika,
radi lakšeg pregleda u natpisu se može navesti taj idealni dio.

(4) Kad se uložak mora označiti kao glavni ili sporedni uložak, natpisu
će se dodati riječi "Glavni uložak" ili "Sporedni uložak".

Članak 77.

(1) U glavnu knjigu upisivat će se samo bitni sadržaj knjižnih prava.
Ako se bitni sadržaj knjižnoga prava ne može ukratko izraziti, u glavnoj
će se knjizi pozvati na točno označena mjesta u ispravama na kojima se
temelji upis, i to s učinkom kao da su upisana u samoj glavnoj knjizi (članak
16. ZZK).

(2) Upisi moraju biti čitki, razumljivi i pregledni, te moraju doslovno
odgovarati sudskom rješenju i nalozima izdanim u rješenju (članak 112.
ZZK). U upis se ne smije unijeti ništa što po zakonu ne može biti sadržaj
zemljišnoknjižnoga upisa.

Članak 78.

(1) Glede označavanja osoba koje se upisuju, zemljišno- knjižnog tijela,
zemljišta, prava na koja se odnosi upis, te prava koja se upisuju, voditelj
zemljišne knjige je vezan riječima koje su upotrijebljene u sudskom rješenju
(članak 109. stavak 2. ZZK).

(2) Glede isprava koje su temelj upisu navest će se datum njihova sastavljanja.
Ako je to potrebno za razlikovanje drugih isprava, isprave se po ugledu
na rješenje mogu označiti drugim oznakama. Kad je temelj upisa odluka nekog
drugog suda ili drugog tijela, navest će se ta odluka, tko ju je donio,
te njezin poslovni broj.

(3) Posebne odredbe o upisivanju pojedinih knjižnih prava sadržane su
u člancima 31-38. ZZK.

Članak 79.

(1) Brojevi kojima treba označiti opseg prava (npr. novčani iznosi)
koje se prvi put upisuje, ispisat će se slovima.

(2) Kad se upisom upućuje na raniji koji upis u kojem su odnosni brojevi
već ispisani slovima, u kasnijem upisu nije potrebno navesti slovima brojeve.

Članak 80.

(1) Kad se upisuje suvlasništvo (članak 32. stavak 1. ZZK), udjeli izraženi
razlomkom učinit će se vidljivima brojkama, i to na desnom rubu strane
ili neposredno pred rubrikom za primjedbe ako ona postoji. Kod predbilježbe
vlasništva to se mora učiniti kod upisa predbilježbe čim bude opravdana.

(2) Suvlasnički udjeli mogu se skupiti pod najmanji zajednički nazivnik.

(3) Ako je stanje vlastovnice nepregledno zbog toga što su udjeli upisani
razlomcima s različitim nazivnicima, voditelj zemljišne knjige može, pozivajući
se na članak 66. Poslovnika podnijeti službeno izvješće kako bi se udjeli
mogli skupiti pod najmanji zajednički nazivnik.

Članak 81.

Kod upisivanja služnosti i stvarnih tereta moraju se sadržaj i opseg
prava upisati što određenije, ali nije potrebno navoditi njihovu novčanu
vrijednost. Kad su služnosti ograničene na određene prostorne granice,
te se granice moraju točno odrediti (članak 33. stavci 1. i 2. ZZK).

Članak 82.

(1) Založno se pravo može upisati samo glede točno brojčano određene
svote u novcu. Uz tražbinu za koju je ugovoreno plaćanje kamata upisuje
se i kamatna stopa, ako su ugovorene zakonske kamate, upisat će se: zakonska
kamata. Svota se upisuje u kunskoj vrijednosti, a ako je glavnica određena
u skladu s pravilima o valutnoj ili indeksnoj klauzuli, to se mora naznačiti.

(2) Kod upisa založnog prava na cijelom zemljišnoknjižnom tijelu ili
na udjelu jednoga suvlasnika iznos tražbine ili najviši iznos glavnice
upisat će se slovima i brojkama u za to određenom stupcu teretovnice ili
na desnom rubu stranice ako takva stupca nema. Kad je za tražbinu ugovoreno
plaćanje anuitetima, upisat će se i riječi: "anuitetna otplata".

(3) Kod podzaložnih prava navest će se iznos tražbine ili najviši iznos
glavnice slovima i brojkama, i to na desnom rubu prostora određenoga za
upis. Ove će se brojke od ostalih dijelova upisa odvojiti uzdužnom crtom.
U sljedećim redovima upisa ne smije se pod tom brojkom ništa pisati.

(4) Ako se upis ne odnosi na cijelo zemljišnoknjižno tijelo već samo
na udio jednoga suvlasnika, kod imena suvlasnika i njegova udjela navest
će se i redni broj pod kojim je proveden upis vlasništva. U skladu s tim
postupit će se kod podzaložnih prava i drugih upisa koje se odnose na prava
ranije upisana.

Članak 83.

Uknjižba, predbilježba, zabilježba kao i upisivanje činjenica koje se
imaju učiniti vidljivima provest će se tako da slijede jedno za drugim.
Svaki će se upis provesti tako da ne ostane nikakav prostor za dodatke,
pa će se neposredno ispod posljednjega reda upisa tintom kojom je proveden
upis povući jedna vodoravna crta preko cijele stranice. Ako se na istom
listu na temelju iste sudske odluke provodi više upisa, upisi se ne smiju
odvojiti navedenom vodoravnom crtom.

Članak 84.

Pojedini upisi u svakom listu glavne knjige obilježit će se tekućim
rednim brojevima. Upisi koji se provode na temelju iste sudske odluke mogu
se umjesto rednim brojevima označiti slovima (a, b, c...).

Članak 85.

Kod upisivanja prava u korist više osoba njihova će se imena uz oznaku
udjela koji im pripada upisati jedno ispod drugoga.

Članak 86.

(1) Kad se upis odnosi na neki raniji upis u istom zemljišnoknjižnom
ulošku, u stupac za primjedbe stavit će se redni broj ranijega upisa. Ako
takva stupca nema, broj ranijeg upisa stavit će se u obliku razlomka ispod
rednoga broja novoga upisa, a ispred broja novog upisa stavit će se slovo
"k". Ako se raniji upis nalazi u nekom drugom listu uloška, dodat će se
oznaka lista.

(2) Kod rednoga broja ranijega upisa stavit će se na isti način redni
broj kasnijega upisa, a pored ovog broja slovo "v" (vidi).

Članak 87.

(1) Kad se uknjižuje brisanje uknjižbe ili predbilježbe, kad se briše
zabilježba ili vidljivom učinjena činjenica, u izbrisanom upisu crvenom
će se tintom podvući riječ kojom je označena vrsta upisa (uknjižba, predbilježba,
zabilježba itd.). Isto vrijedi i glede udjela ili iznosa koji su u odnosnom
stupcu uneseni brojkama. Kod djelomičnih brisanja umjesto crte, riječi
ili brojevi podvući će se točkasto (..............).

(2) Kod prijenosa prava glede imena ranijega ovlaštenika postupit će
se po stavku 1. ovog članka.

(3) Kad izbrisanom upisu nedostaje oznaka vrste upisa, oznaka brisanja
će se staviti uz onu riječ kojom je označen bitni sadržaj upisa.

(4) Kad je pravo koje se briše preneseno na koga drugoga, oznaka brisanja
stavit će se i kod upisa koji se odnosi na taj prijenos.

(5) Kad glavni uložak ili koji sporedni uložak zajedničke hipoteke to
prestaju biti, podvući će se oznaka "glavni uložak" ili "sporedni uložak"
crvenom tintom.

(6) Kad se od zemljišnoknjižnoga tijela otpisuju pojedina zemljišta,
u posjedovnici će se podvući odnosni upisi crvenom tintom.

(7) Ako se neki od upisa navedenih u ovom članku izbriše na temelju
odluke donesene povodom žalbe, crte ili točke će se precrtati tintom.

Članak 88.

(1) Tekst upisan u zemljišnoj knjizi ne smije se naknadno mijenjati
niti učiniti nečitljivim (članak 116. stavak 1. ZZK).

(2) Pogriješi li se pri upisu, a pogrješka se opazi još za vrijeme samog
upisa, a prije zaključenja upisa, odnosno prije nego što je podvučena zaključna
vodoravna crta, ispravit će se na kraju upisa izričitim navođenjem koji
se dio teksta ispravlja i kojim riječima (npr. "u drugom redu ovoga upisa
umjesto "Petrović Ivo" mora ispravno stajati "Petrović Iva"). Takvo će
se ispravljanje provesti bez posebnog rješenja zemljišnoknjižnog suda (članak
116. stavak 2. ZZK).

(3) Kad se pogrješka u upisu opazi nakon provedenog upisa odnosno nakon
što je upis već zaključen povlačenjem zaključne crte, pogrješka se može
ispraviti na temelju rješenja zemljišnoknjižnog suda o ispravku pogrješnog
upisa, donesenog na temelju sporazuma svih zainteresiranih osoba u postupku
pred zemljišnoknjižnim sudom za ispravak pogrješnog upisa (članak 117.
stavak 1. ZZK).

(4) U slučaju iz stavka 3. ovog članka voditelj zemljišne knjige će
radi pokretanja postupka za ispravak pogrješnog upisa upodnijeti sucu službeno
izvješće s kojim se u prijamnoj pisarnici, u urudžbenom brojevniku i glede
plombe u glavnoj knjizi mora postupati kao sa zemljišnoknjižnim podneskom.
Pokretanje postupka za ispravljanje pogrješnog upisa zabilježit će se na
listu na kojem je pogrješni upis proveden (članak 119. ZZK).

(5) Postupak za ispravljanje pogrješnog upisa vodi se po pravilima iz
članka 117. stavak 2. i 3. ZZK. Sudac će donijeti rješenje o ispravljanju
pogrješnog upisa nakon saslušanja svih zainteresiranih osoba kako bi utvrdio
postoji li mogućnost sporazumnog ispravka. Ako ne dođe do sporazuma o ispravku
pogrješnog upisa, zemljišnoknjižni će sud one koji zahtijevaju ispravak
uputiti na parnicu i odrediti im primjereni rok radi podnošenja tužbe.

(6) Ako ispravak pogrješnog upisa ne bi dovodio u pitanje već stečena
prava niti bi dovodio u opasnost osobe koje postupaju s povjerenjem u zemljišne
knjige sud će odmah i bez vođenja postupka za ispravak pogrješnog upisa
po službenoj dužnosti donijeti rješenje o ispravku pogrješnog upisa i naložiti
da se ispravak provede u zemljišnoj knjizi (članak 118. ZZK).

Članak 89.

Kad se po zakonu otpravak odluke zemljišnoknjižnog suda mora označiti
potvrdom o provedenom upisu (članak 73. stavak 2. ZZK), voditelj zemljišne
knjige mora se brinuti da mu se dostavi otpravak, i to tako što će naložiti
pisarnici određenoj za izradu otpravaka da mu se dostavi otpravak. Bilješke
koje treba imati otpravak odluke o prvenstvenom redu prema člancima 75.
stavak 1. i 77. stavak 2. ZZK voditelj zemljišne knjige zabilježit će na
otpravku odmah nakon provedbe upisa.

Članak 90.

(1) Nakon provedbe upisa voditelj zemljišne knjige ispitat će jesu li
podneseni ovjerovljeni prijepisi za zbirku. Ako prijepis nije podnesen
ili podneseni prijepis nije podoban za ulaganje u zbirku isprava, stranka
će se obavijestiti da se zadržava izvornik isprave.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovog članka treba glasiti:

"S obzirom da nije podnesen upotrebljiv prijepis isprave: -----------------------------------------------------

------------------ za zbirku isprava zadržan je izvornik. Stranka može
zadržani izvornik isprave podići čim donese upotrebljivi prijepis. Ako
se to ne učini do 31. svibnja iduće kalendarske godine, smatrat će se da
se odrekla povratka izvornika i da je sporazumna da se izvornik uveže u
zbirku isprava."

(3) Ova će se obavijest priložiti izvorniku sudskog rješenja. Istodobno
će voditelj zemljišne knjige zabilježiti na rješenju da se stranci kojoj
bi se imao vratiti izvornik isprave dostavlja takva obavijest.

Članak 91.

(1) Na izvornike i ovjerovljene prijepise određene za zbirku isprava
voditelj zemljišne knjige, ako to već nije učinjeno, mora upisati broj
urudžbenoga brojevnika i posljednje dvije brojke godine te ih uložiti u
zbirku isprava.

(2) Nakon toga će voditelj zemljišne knjige na izvorniku sudskog rješenja
potvrditi da je upis proveden, na rješenje staviti svoj skraćeni potpis,
ispuniti stupac 3 urudžbenoga brojevnika te zemljišnoknjižni podnesak predati
pisarnici određenoj za izradu otpravaka.

**VII. glava**

**DOSTAVA, ČUVANJE I UNIŠTAVANJE SPISA**

Članak 92.

(1) Rješenja u zemljišnoknjižnim stvarima dostavljaju se po pravilima
iz članaka 120. do 122. ZZK. Rješenja u zemljišnoknjižnom postupku dostavljaju
se osobno po pravilima parničnog postupka (članak 120. stavak 3, članak
91. stavak 1. ZZK).

(2) Dostavljanje se provodi po službenoj dužnosti, a pod nadzorom voditelja
zemljišne knjige:

(3) Za dostavljanje je mjerodavna naredba o dostavljanju navedena u
rješenju zemljišnoknjižnog suda.

(4) Rješenje će se dostaviti na adrese osoba navedene u zemljišnoknjižnom
podnesku (članak 99. stavak 1. ZZK). Ako se adrese iz zemljišnoknjižnog
podneska ne mogu vidjeti, pozvat će se podnositelj da u određenom roku
priopći adrese. Taj se rok može produljiti samo iz važnih razloga. Na isti
će se način postupiti i kad adresa navedena u zemljišnoknjižnom podnesku
nije ispravna. Adrese osoba kojima se moraju dostaviti rješenja donesena
po službenoj dužnosti utvrdit će se iz prethodnih spisa, a po potrebi će
se pronaći po službenoj dužnosti.

(5) Prijedlog za upis ne može se odbiti samo zbog toga što u njemu nisu
navedene adrese osoba kojima treba dostaviti rješenje ili ako podnositelj
prijedloga nije u ostavljenom roku priopćio adrese.

Članak 93.

(1) Zemljišnoknjižni spisi vodit će se odvojeno od zbirke isprava složeni
po oznaci i broju spisa. Spisi o pravnim lijekovima, te spisi o otpisima
i pripisima mogu se čuvati pri prvom spisu koji se odnosi na ovu stvar,
s time da će se na mjestima gdje bi trebalo uložiti kasnije podneske uložiti
listovi kojima se upućuje na mjesto gdje se nalazi prvi spis.

(2) Glede uništavanja zemljišnoknjižnih spisa i pomagala primjenjuju
se odredbe Sudskoga poslovnika.

**DIO TREĆI**

**POSEBNE VRSTE POSTUPAKA**

**I. glava**

**SUGLASNOST IZMEĐU ZEMLJIŠNE KNJIGE I KATASTRA ZEMLJIŠTA**

***1. Opće odredbe***

Članak 94.

(1) Katastar zemljišta i zemljišna knjiga moraju se održavati u stalnoj
suglasnosti.

(2) Zemljišnoknjižni sud će bez odgađanja prijavljivati tijelu nadležnom
za katastar zemljišta sve zemljišnoknjižne upise koji su važni za katastar
zemljišta (npr. otpisi i pripisi, diobe i spajanje, promjene glede vlasništva
i sl), kao i sve promjene za koje je na drugi koji način službeno saznao,
a od važnosti su za katastar zemljišta (članak 11. stavak 2. ZZK). Prijavljivanje
takvih promjena provodi se neposrednim dostavljanjem sudskih odluka tijelu
nadležnom za katastar zemljišta.

(3) Tijelo nadležno za provođenje promjena katastarskog broja, oblika,
površine ili izgrađenosti zemljišta u katastru zemljišta bez odgađanja
obavijestit će o tim promjenama zemljišnoknjižni sud dostavljanjem prijavnih
listova (članak 11. stavak 1. ZZK). Promjene prijavljene prijavnim listom
tijela nadležnog za katastar koje se odnose na činjenice koje se upisuju
u posjedovnicu provest će se u zemljišnoj knjizi na temelju rješenja zemljišnoknjižnog
suda donesenog po službenoj dužnosti i bez saslušanja stranaka ako iz stanja
zemljišne knjige za to ne proizlaze nikakve prepreke. Rješenje zemljišnoknjižnog
suda doneseno povodom prijavnog lista dostavlja se strankama po pravilima
ZZK o dostavi zemljišnoknjižnih rješenja.

Članak 95.

Tijelu nadležnom za katastar slat će se onoliko otpravaka rješenja u
koliko je katastarskih općina upisom u zemljišnu knjigu provedeno promjena
važnih za katastar zemljišta. Ako se promjena odnosi i na katastarske čestice
koje ne leže u katastarskoj općini za koju se vodi zemljišna knjiga, ova
se okolnost mora, ako se ona ne vidi iz sadržaja rješenja, navesti u naredbi
o dostavljanju uz navođenje brojeva zemljišta i katastarskih općina.

Članak 96.

Kad zemljišnoknjižni sud rješava o zemljišnoknjižnom podnesku koji ima
za posljedicu promjenu broja katastarske čestice, a nije priložen prijavni
list tijela nadležnog za katastar o novom broju, sud mora prije nego što
donese rješenje, po mogućnosti kratkim putem, a prema potrebi uz dostavu
zemljišnoknjižnoga podneska i eventualno podnesenoga plana, zatražiti od
tijela nadležnog za katastar da odredi broj katastarske čestice.

Članak 97.

(1) Kad se prijavi da je izgrađena zgrada ili druga građevina, u zemljišnoj
knjizi će se provesti promjena izgrađenosti zemljišta koja je zbog toga
nastala.

(2) Kad se prijavi da je na tuđem zemljištu podignuta zgrada u namjeri
da na njemu ne ostane trajno, to će se u posjedovnici učiniti vidljivim,
ako zgrada nije pripadak prava građenja u smislu čl. 280. stavak 3. Zakona
o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Prije toga nije potrebno saslušati
vlasnika zemljišta kojem se rješenje o takvu upisu mora dostaviti osobnom
dostavom.

***2. Postupanje s prijavnim listovima***

Članak 98.

(1) Pojedini prijavni listovi opskrbit će se bilješkom o prijamu i brojem
urudžbenoga brojevnika pod kojim su upisani. U posjedovnici će se navođenjem
broja urudžbenoga brojevnika pod kojim je upisan pojedini prijavni list
učiniti vidljivim da je pokrenut postupak za promjenu podataka, a prijavni
će se listovi predati voditelju zemljšne knjige koji mora utvrditi:

a) slaže li se prijavljeno novo stanje sa stanjem zemljišne knjige i
popisima zemljišta I i II ili

b) može li se prijavljena promjena bez daljnjega izviđanja provesti
rješenjem zemljišnoknjižnoga suda ili

c) je li potreban daljnji postupak, i

d) tiče li se prijavljena promjena djelomično ili isključivo zemljišne
knjige drugoga suda.

(2) O predmetu prijavnog lista voditelj zemljišne knjige sastavlja izvještaj,
te ga zajedno s nacrtom rješenja koje treba donijeti dostavlja zemljišnoknjižnom
sucu. Izvještaj mora sadržavati podatke zemljišne knjige o zemljištima
spomenutima u prijavnom listu, utvrđenje slaže li se prijavljeno novo stanje
sa stanjem zemljišne knjige, eventualno postojeća nesuglasja između zemljišne
knjige i katastra, utvrđenje je li prijavljena promjena u zemljišnoj knjizi
provodljiva, postoji li potreba za daljnjim postupkom.

(3) Rješenja zemljišnoknjižnog suda kojima se rješava o prijavnom listu
dostavljaju se svim osobama čija su prava upisana u zemljišnoknjižnom ulošku
u kojem je provedena promjena podataka i koje se prema sadržaju rješenja
moraju obavijestiti, te tijelu nadležnom za katastar s pozivom na broj
prijavnog lista.

(4) Prijavni listovi na temelju kojih je provedena promjena podataka
u zemljišnoj knjizi uložit će se u zbirku isprava.

Članak 99.

(1) Kad se prijavljene promjene odnose na više zemljišta glede kojih
više sudova vode zemljišne knjige, sudovi moraju postupati sporazumno.
Sud kojemu je prijavni list stigao osvrnut će se prilikom svojih izviđaja
i na službene radnje koje mora poduzeti drugi sud kojem mora dostaviti
prijepis prijavnog lista, prijepis zapisnika koje je sastavio i koji su
potrebni za rješavanje, te mu priopćiti rješenje koje namjerava donijeti.

2) Kad se oba suda slažu, izdat će odgovarajuća rješenja. Ako se po
mišljenju obaju sudova mora pokrenuti postupak za promjenu podataka zemljišne
knjige, daljnji postupak isključivo vodi sud kod kojeg je upisano zemljište
koje bi se moralo smanjiti.

(3) Kad su mišljenja obaju sudova različita, mjerodavno je u prvom redu
mišljenje onoga suda koji smatra da se mora provesti veća promjena. Kad
to rješenje postane pravomoćno, ono obvezuje oba suda.

(4) Oba suda dostavit će rješenje o promjeni podataka tijelu nadležnom
za katastar.

**II. glava**

**OSNIVANJE, OBNAVLJANJE I
DOPUNJAVANJE ZEMLJIŠNE KNJIGE**

***1. Opće odredbe***

Članak 100.

(1) Zemljišna se knjiga osniva na temelju odluke ministra pravosuđa,
a po službenoj dužnosti postupak osnivanja provodi sud prvog stupnja na
čijem je području katastarska općina za koju se zemljišna knjiga osniva
(članak 179. stavak 1. ZZK).

(2) Ako u odluci ministra pravosuđa o osnivanju zemljišne knjige nije
drukčije određeno, osnivanje zemljišne knjige provest će zemljišnoknjižni
sudac onoga suda koji je po članku 179. stavak 4. ZKK nadležan za vođenje
postupka osnivanja zemljišne knjige za određenu kastastarsku općinu.

(3) Pravilo iz stavka 2. ovoga članka ne primjenjuje se i na postupak
obnavljanja, dopunjavanja i preoblikovanja zemljišne knjige.

Članak 101.

(1) Svi podnesci koji se odnose na osnivanje zemljišne knjige jedne
kastastarske općine uzimaju se u isti spis. Ako je to svrhovito radi lakšeg
pregleda, pojedini se podnesci mogu, bez obzira na red po kojem su stigli,
u zajedničkom spisu grupirati prema sadržaju, dobiti poseban omot i označiti
se posebnim rednim brojevima, koji su sastavljeni od broja grupe i od rednoga
broja podneska (npr. podnesak koji je stigao u spis Z. 15/97 u kojem je
dobio redni broj 165, a spada u treću grupu toga spisa dobiva poslovni
broj Z. 15/97/3/165).

(2) Podnesci koji se odnose na određeni zemljišnoknjižni uložak odvajaju
se uvijek u posebnu grupu. Prijave i prigovori podneseni u ispravnom postupku
koji se odnose na isti zemljišnoknjižni uložak uzimaju se u isti spis,
a njihov se redni broj određuje brojem spisa i podbrojem koji se određuje
po redoslijedu njihova primitka. Pod tim se brojem provodi i zabilježba
prijave i prigovora, te donosi odluka povodom prijave ili prigovora.

***2. Osnivanje zemljišne knjige***

Članak 102.

(1) Osnivanje zemljišne knjige provodi se po pravilima iz članaka 179.
do 197. ZZK na način da se za svako zemljište (kastastarsku česticu) sastavlja
zemljišnoknjižni uložak (postupak osnivanja), a nakon otvaranja zemljišne
knjige provodi se ispravni postupak.

(2) U postupku osnivanja zemljišne knjige sastavljaju se zemljišnoknjižni
ulošci po pravilima iz članaka 181. do 185. ZZK na temelju podataka katastarske
izmjere zemljišta, zemljišne knjige i knjige položenih ugovora koje će
se zatvoriti, isprava položenih u sudu radi stjecanja stvarnih prava na
nekretninama koje nisu bile upisane u zemljišnoj knjizi, podataka o osnivanju
tereta popisom po pravilima o ovršnom postupku.

(3) Glede upisa koji se provode u postupku sastavljanja zemljišnoknjižnih
uložaka zemljišne knjige u osnivanju primjenjuju se na odgovarajući način
pravila ZZK i Poslovnika o sadržaju upisa pojedinoga knjižnoga prava, osobnog
odnosa ili pravne činjenice, te o načinu i mjestu provedbe upisa. Upisi
se provode u listove zemljišnoknjižnog uloška čije su stranice sačinjene
po obrascima određenim ovim Poslovnikom za listove zemljišno-knjižnog uloška.

(4) Za svako se pojedino zemljište sastavlja posebni zemljišnoknjižni
uložak (članak 181. stavak 1. ZZK). Više zemljišta upisat će se u isti
zemljišnoknjižni uložak kad je na njima izgrađena jedna zgrada ili kad
one inače čine pravnu cjelinu pri čemu se moraju poštivati odredbe članaka
19. stavak 3. ZZK (članak 18. stavak 2. ZZK). Na zahtjev vlasnika prijavom
u ispravnom postupku u jedan će se zemljišnoknjižni uložak upisati više
zemljišta (članak 181. stavak 3. ZZK). Na zahtjev vlasnika prijavom u ispravnom
postupku za pojedina zemljišta upisana u isti zemljišnoknjižni uložak sastavit
će se novi zemljišnoknjižni uložak.

(5) Podaci o broju, površini, obliku i izgrađenosti katastarske čestice
unose se u posjedovnicu zemljišnoknjižnog uloška prema podacima katastarske
izmjere zemljišta koji je sudu dostavilo tijelo nadležno za katastar (članak
183. ZZK).

(6) Podaci o vlasnicima zemljišta unose se u vlastovnicu zemljišnoknjižnoga
uloška prema podacima iz zemljišne knjige koja će se zatvoriti, knjige
položenih ugovora, isprava položenih u sudu radi stjecanja stvarnih prava
na nekretninama koje nisu bile upisane u zemljišnu knjigu (članak 184.
stavak 1. ZZK). Kad se iz tih podataka ne može utvrditi tko je vlasnik
nekretnine, kao vlasnik će se upisati osoba koja je u katastru upisana
kao posjednik odnosno korisnik zemljišta (članak 184. stavak 2. ZZK). Kad
ni prema katastru nije moguće utvrditi tko je vlasnik, upisat će se Republika
Hrvatska kao vlasnik (članak 184. stavak 3. ZZK). Upisi prava upravljanja
odnosno prava korištenja na nekretninama u društvenom vlasništvu, te prava
korištenja odnosno prvenstvenoga prava korištenja na neizgrađenom građevinskom
zemljištu provedeni su u zemljišnoj knjizi koja će se zatvoriti, upisuju
se prilikom osnivanja zemljišne knjige kao vlasništvo po odredbama članka
220. ZZK.

(7) Kad je na više katastarskih čestica izgrađena jedna zgrada ili je
u isti uložak upisano više katastarskih čestica koje čine pravnu cjelinu,
u vlastovnicu se upisuju podaci o vlasniku odnosno suvlasnicima zemljišnoknjižnog
tijela po pravilima iz članka 184. stavka 4. i 5. ZZK. Kad je u istom zemljišnoknjižnom
ulošku u zemljišnoj knjizi koja će se zatvoriti ili u knjizi položenih
ugovora upisano više zemljišnoknjižnih tijela koja se odnose na istu nekretninu,
sva će se zemljišnoknjižna tijela koja se odnose na istu nekretninu spojiti
u jedno zemljišnoknjižno tijelo, a upis vlasništva provest će se po pravilima
iz članka 221. stavka 1. ZZK. Kad je u zemljišnoj knjizi koja će se zatvoriti
kao posebno zemljišnoknjižno tijelo upisana zgrada izgrađena na zemljištu
u društvenom vlasništvu, zemljište i zgrada će se spojiti u jedno zemljišnoknjižno
tijelo, a upis vlasništva će se provesti po pravilima iz članka 221. stavka
2. ZZK. Vlasništvo posebnoga dijela zgrade upisano u zemljišnoj knjizi
koja će se zatvoriti provodi se upisom suvlasništva na kojem je uspostavljeno
vlasništvo posebnog dijela nekretnine prema pravilima iz članka 222. stavak
1. ZZK.

(8) Podaci o teretima unose se u teretovnicu zemljišno-knjižnoga uloška
prema podacima o teretima i njihovim ovlaštenicima iz zemljišne knjige
koja će se zatvoriti, knjige položenih ugovora, isprava položenih u sud
radi osnivanja stvarnih prava na nekretninama koje nisu bile upisane u
zemljišnu knjigu, iz katastra, te iz isprava o osnivanju tereta popisom
sukladno odredbama o ovršnom postupku koje je sudski odjel u čiji djelokrug
spada vođenje ovršnog postupka po službenoj dužnosti dostavio zemljišnoknjižnom
sudu nakon što mu je dostavljena odluka ministra pravosuđa o započinjanju
postupka osnivanja zemljišne knjige (članak 185. stavci 1. i 2. ZZK), prvenstveni
red upisa u teretovnici određuje se u skladu s pravilima iz članka 220.
stavak 3. ZZK.

(9) Kad su upisi u vlastovnici provedeni po pravilima iz stavka 7. ovoga
članka upisi u teretovnici provode se na način i s prvenstvenim redom određenim
u članku 185. stavak 4. i 5. odnosno na način i s prvenstvenim redom određenim
člankom 221. stavak 3. i člankom 222. stavak 2. ZZK.

(10) Za zemljište koje je opće dobro sastavit će se zemljišnoknjižni
uložak ako iz podataka na temelju kojih se sastavlja zemljišnoknjižni uložak
(članak 182. ZZK) proizlazi da je to zemljište kao opće dobro već bilo
upisano u zemljišnoj knjizi ili knjizi položenih ugovora. U protivnom će
se za zemljište koje je opće dobro sastaviti zemljišnoknjižni uložak samo
ako to u ispravnom postupku zatraži osoba koja na tome ima pravni interes.
Nakon okončanja ispravnog postupka za zemljište koje je opće dobro na zahtjev
osobe koja na tome ima pravni interes sastavit će se zemljišnoknjižni uložak
po pravilima o dopunjavanju zemljišne knjige. Zemljišta koja su opće dobro,
a nisu upisana u zemljišnoj knjizi ili knjizi položenih ugovora koje će
se zatvoriti, upisat će se u Popis II. po pravilima iz članka 35. stavka
2. Poslovnika.

(11) Kad se u zemljišnoknjižni uložak koji se sastavlja unose podaci
preuzeti iz zemljišne knjige koja će se zatvoriti osnivanjem nove zemljišne
knjige ili iz knjige položenih ugovora na mjestu na kojem su ti podaci
upisani u zemljišnoj knjizi odnosno knjizi položenih ugovora koja će se
zatvoriti navest će se broj zemljišnoknjižnog uloška u koji su unijeti
podaci te redni broj pod kojim je u listu zemljišnoknjižnog uloška proveden
upis (npr. preneseno u z.k.ul. broj 123, k.o. Grad Zagreb, upis B-12).

(12) Svaki pojedini list zemljišnoknjižnog uloška sastojat će se od
onoliko stranica koliko je potrebno za upise pri čemu se moraju imati u
vidu i budući upisi. U pravilu će se zemljišno-knjižni uložak sastojati
od jedne stranice posjedovnice, četiri stranice vlastovnice i četiri stranice
teretovnice.

Članak 103.

(1) Istodobno sa sastavljanjem zemljišnoknjižnih uložaka sastavljaju
se i pomoćni popisi na način i po obrascima određenim ZZK i ovim Poslovnikom
koji će se istodobno s provedbom upisa naloženih u ispravnom postupku sravnjivati
s tim nastalim promjenama.

(2) Zemljišnoknjižni će se ulošci uvezati u sveske tako da se grupiraju
redom po brojevima. Veličina pojedine sveske odredit će se tako da njezina
veličina bude pogodna za rukovanje. Na korice svake sveske stavit će se
natpis s nazivom katastarske općine te brojevima zemljišnoknjižnih uložaka
od ---------- do ---------- .

(3) Zemljišnoknjižni ulošci sastavljeni u ispravnom postupku ili naknadno
u postupku dopunjavanja zemljišne knjige uvezat će se naknadno, po potrebi
i u novu svesku.

Članak 104.

(1) Kad se sastave zemljišnoknjižni ulošci za cijelu kastastarsku općinu
sudac koji je provodio postupak osnivanja zemljišne knjige bez odlaganja
će se o tome dostaviti izvješće ministru pravosuđa radi donošenja odluke
o otvaranju zemljišne knjige (članak 180. stavak 1. ZZK).

(2) Kad ministar pravosuđa odredi da se sa sastavljenim zemljišnoknjižnim
ulošcima postupa kao sa zemljišnom knjigom (otvaranje zemljišne knjige)
na zemljišnoj knjizi odnosno na knjizi položenih ugovora koji se zatvaraju
označit će se da su zatvorene.

Članak 105.

(1) S otvaranjem zemljišne knjige ujedno se otvara postupak ispravljanja
upisa u njoj (članak 180. stavak 3. ZZK). U ispravnom se postupku po pravilima
iz članka 186. do 196. ZZK ispravljaju, nadopunjuju, mijenjaju, brišu upisi
provedeni u postupku osnivanja u pojedinim listovima (posjedovnici, vlastovnici,
teretovnici) zemljišnoknjižnih uložaka, te provode upisi koji nisu provedeni
prilikom sastavljanja zemljišnoknjižnih uložaka. Upisi se ispravljaju i
provode na temelju prijava i prigovora podnesenih u roku za ispravak određenom
u javnom oglasu po odredbama članka 186. stavak 2. ZZK.

(2) Javni oglas o otvaranju ispravnoga postupka sa sadržajem određenim
u članku 186. stavak 1. ZZK objavljuje se u "Narodnim novinama", te na
oglasnoj ploči suda. Na postojanje toga oglasa upozorit će se i drugim
načinom djelotvornog obavještavanja (npr. objavljivanjem oglasa u javnim
glasilima, objavljivanjem oglasa na oglasnoj ploči tijela nadležnog za
katastar i na oglasnim pločama tijela lokalne uprave i samouprave i sl.).
O načinu na koji će se upozoriti na javni oglas o otvaranju ispravnoga
postupka odlučuje predsjednik općinskoga suda koji vodi postupak osnivanja
zemljišne knjige.

(3) Prijave i prigovori podneseni u ispravnom postupku raspravljaju
se na raspravi za ispravak pred zemljišnoknjižnim sudom (članak 191. stavak
1. ZZK). Za svaki se pojedini zemljišnoknjižni uložak vodi posebna rasprava
za ispravak na kojoj se raspravlja o svim prijavama i prigovorima koji
se odnose na taj zemljišnoknjižni uložak (članak 191. stavak 2. ZZK). Rasprava
za ispravak vodi se prema pravilima izvanparničnog postupka (članak 191.
stavak 4. ZZK), te prema pravilima iz članka 192. i 193. ZZK.

(4) O prijavama i prigovorima zemljišnoknjižni sud odlučuje postupajući
po pravilima iz članaka 194. do 196. ZZK.

(5) Upisi provedeni na temelju rješenja zemljišnoknjižnog suda donesenog
povodom prijave ili prigovora podnesenih u ispravnom postupku provode se
po odredbama ZZK i ovog Poslovnika o provedbi upisa.

***3. Obnova i dopuna zemljišne knjige***

Članak 106.

(1) Zemljišna će se knjiga obnoviti kad je uništena, izgubljena ili
je postala neupotrebljiva. Ako su uništeni samo pojedini njezini dijelovi,
obnova će se ograničiti samo na te dijelove. Obnova će se provesti i kad
zemljišna knjiga nije potpuno uništena, već su upisi još čitljivi, ali
je knjiga neprikladna za trajnu uporabu.

(2) Ako se zemljišna knjiga obnavlja samo djelomično, o pokretanju postupka
obnove osobnom će se dostavom obavijestiti svi upisani nositelji knjižnih
prava ako se mogu razabrati iz čitljivih listova.

(3) Na postupak obnavljanja zemljišne knjige primjenjuju se pravila
iz članka 198. ZZK, te se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ZZK
i Poslovnika o postupku osnivanja i ispravnom postupku.

Članak 107.

(1) Zemljišna će se knjiga po službenoj dužnosti dopuniti daljnjim zemljišnoknjižnim
ulošcima kad u nju nisu upisana sva zemljišta katastarske općine za koju
se knjiga vodi koja su se po službenoj dužnosti morala upisati u zemljišnu
knjigu prilikom osnivanja. Dopunjavanje se provodi sastavljanjem zemljišno-knjižnih
uložaka za neupisana zemljišta.

(2) Zemljišna će se knjiga dopuniti i kad osoba koja na tome ima pravni
interes zahtijeva da se u zemljišnu knjigu upiše zemljište koje je opće
dobro.

(3) Na postupak dopunjavanja zemljišne knjige primjenjuju se pravila
iz članka 199. ZZK, te se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ZZK
i Poslovnika o postupku osnivanja i ispravnom postupku. Zemljišnoknjižni
uložak sastavlja se po pravilima o sastavljanju zemljišnoknjižnih uložaka
u postupku osnivanja, a glede sastavljenog uloška provodi se ispravni postupak
po pravilima o ispravnom postupku kod prvog osnivanja zemljišne knjige.

***4. Pojedinačni ispravni postupak***

Članak 108.

(1) Pojedinačni ispravni postupak glede određenog zemljišnoknjižnog
uloška u već osnovanoj zemljišnoj knjizi vodi se kad za to postoji opravdani
razlog (članak 200. stavak 1. ZZK).

(2) Opravdani razlog za vođenje pojedinačnog ispravnog postupka postoji
kad je javnom ili javnoovjerovljenom ispravom učinjeno vjerojatnim da nekoj
osobi pripada pravo koje nije u njezinu korist upisano i radi čijeg bi
upisa trebalo ispraviti određene zemljišnoknjižne upise, a radi se o pravu
koje po odredbama ZZK može biti predmet zemljišnoknjižnog upisa.

Članak 109.

(1) Pojedinačni ispravni postupak pokreće se na prijedlog osobe koja
na tome ima pravni interes.

(2) U prijedlogu za otvaranje pojedinačnog ispravnog postupka treba
biti točno označeno u kojem se smislu zahtijeva ispravljanje zemljišnoknjižnog
uloška, koji bi se zemljišnoknjižni upisi u tom ulošku, na koji način i
u čiju korist trebali ispraviti. Uz prijedlog se može podnijeti i nacrt
ispravljenog zemljišno-knjižnog uloška.

(3) Prijedlog za otvaranje ispravnog postupka može sadržavati i prijedlog
da se nakon okončanja postupka protiv osobe u čiju je korist na temelju
odluke suda donesene na raspravi za ispravak upisano knjižno pravo provede
određeni upis (uknjižba, predbilježba, zabilježba). U tom se dijelu prijedlog
smatra kao prijedlog za upis u smislu članaka 95. do 105. ZZK kojom se
moraju priložiti isprave na osnovi kojih se po ZZK može dopustiti zatraženi
upis. O tom će se prijedlogu za upis odlučivati nakon okončanja ispravnog
postupka prije svih kasnijih predmeta i podnesaka (članak 201. stavak 2.
ZZK).

(4) Prijedlogu treba priložiti isprave iz kojih proizlazi opravdanost
pokretanja pojedinačnog ispravnog postupka, tj. javne ili javnoovjerovljene
isprave kojima se dokazuje osnovanost prijedloga (npr. isprave o prijenosu
ili osnivanju knjižnih prava u korist podnositelja prijedloga koje ne ispunjavaju
sve pretpostavke za valjanost tabularne isprave, izvaci iz katastra zemljišta
o posjedniku nekretnine, javnoovjerovljene izjave zemljišno-knjižnog vlasnika
ili njegovih nasljednika kojima se potvrđuje pravo predlagatelja i sl.).

(5) Ako bi se u ispravnom postupku morali promijeniti podaci u posjedovnici
glede površine, oblika, broja, izgrađenosti pojedinih dijelova zemljišnoknjižnog
tijela, prijedlogu treba priložiti prijavni list katastra o nastaloj promjeni.

(6) Prijedlog se dostavlja u dovoljnom broju primjeraka za sve osobe
kojima se po odredbama ZZK i Poslovnika mora dostaviti.

(7) S prijedlogom na temelju kojega je doneseno rješenje o pokretanju
ispravnog postupka postupa se u daljnjem tijeku ispravnog postupka kao
s prigovorom odnosno prijavom podnesenom u ispravnom postupku.

Članak 110.

(1) Na temelju rješenja zemljišnoknjižnog suda o otvaranju pojedinačnog
ispravnog postupka u natpisu zemljišnoknjižnog uloška zabilježit će se
da je otvoren pojedinačni ispravni postupak. Ta će se zabilježba izbrisati
po službenoj dužnosti kad protekne rok od trideset dana od zaključenja
rasprave za ispravak.

(2) Protiv rješenja o otvaranju pojedinačnog ispravnog postupka nije
dopuštena posebna žalba, što ne sprječava osobe koje za to imaju pravni
interes da svoja prava ostvaruju u tijeku ispravnog postupka odnosno u
parnici pred sudom ili u postupku pred drugim nadležnim tijelom.

Članak 111.

(1) Kad se otvori pojedinačni ispravni postupak, zemljišno-knjižni sud
će po službenoj dužnosti, bez odgađanja objaviti javnim oglasom:

- da je glede zemljišnoknjižnog uloška br. ----- , katastarska općina
--------- u kojem su u korist ----------- (podaci o knjižnom vlasniku)
upisana zemljišta (katastarsle čestice) broj ------ na prijedlog ----------
(podaci o predlagatelju) otvoren pojedinačni ispravni postupak kojim predlagatelj
zahtijeva da se u navedenom ulošku provedu i isprave sljedeći upisi: ---------
------------------ (navesti sve navode iz prijedloga glede upisa koji se
zahtijevaju u svezi zemljišnoknjižnog uloška, a po potrebi navesti i nacrt
ispravljenog zemljišnoknjižnog uloška);

- da se sve osobe koje se protive da se zemljišnoknjižni uložak na predloženi
način ispravi, koje smatraju da bi u zemljišnoknjižni uložak trebalo upisati
nešto što nije predloženo ili da bi trebalo izmijeniti ili ispraviti neki
upis pozivaju da stave zemljišnoknjižnbom sudu svoje prijave prijedloga
za upis odnosno svoje prigovore u određenom roku (rok za ispravak) čiji
početak i kraj moraju u oglasu biti izričito navedeni određivanjem kalendarskog
dana.

(2) Rok za podnošenje prigovora ili prijava ne može biti kraći od trideset
niti dulji od 6 mjeseci (članak 200. stavak 2. ZZK).

(3) Oglas će se, osim u "Narodnim novinama" i na oglasnoj ploči suda,
na trošak predlagatelja objaviti i u sredstvima javnog priopćavanja te
drugim načinima djelotvornog obavještavanja (npr. u lokalnim novinama,
na lokalnoj radiopostaji, na oglasnoj ploči općine, grada i sl.).

Članak 112.

(1) Rješenje o otvaranju pojedinačnog ispravnog postupka, zajedno s
primjerkom prijedloga za otvaranje pojedinačnog ispravnog postupka i primjerkom
oglasa, osobno će se i bez odgađanja dostaviti svim osobama u čiju su korist
u zemljišnoknjižnom ulošku glede koga se provodi pojedinačni ispravni postupak
provedeni zemljišnoknjižni upisi.

(2) Ako bi se u ispravnom postupku trebali ispraviti upisi u posjedovnici
zbog diobe pojedinih zemljišta, otpisa ili pripisa iz drugih zemljišnoknjižnih
uložaka, rješenje će se dostaviti i svim osobama u čiju su korist provedeni
zemljišnoknjižni upisi u zemljišnoknjižnim ulošcima u kojima su upisana
zemljišta koja su obuhvaćena promjenama koje bi trebalo provesti u posjedovnici
(npr. zemljišta koje bi u cijelosti ili djelomično trebalo pripisati u
posjedovnicu zemljišnoknjižnog uloška glede koga se vodi pojedinačni ispravni
postupak i sl).

(3) Rješenje o osobama navedenim u stavcima 1. i 2. ovog članka dostavlja
isključivo radi bolje obavijesti. Činjenica da je dostava neuredno ili
da nije uopće provedena ne daje prava samo zbog toga osporavati valjanost
upisa provedenih u ispravnom postupku.

(4) Rok za podnošenje prijava ili prigovora i u odnosu na osobe kojima
je rješenje temeljem stavaka 1. i 2. ovog članka osobno dostavljeno teče
od dana određenog javnim oglasom, na što će se u rješenju izričito upozoriti.

(5) Rješenje o otvaranju pojedinačnog ispravnog postupka dostavit će
se i ovršnom odjelu općinskog suda koji je bio mjesno nadležan za provedbu
postupka ovrhe i osiguranja osnivanjem tereta koji su inače predmet upisa
u zemljišnu knjigu, a osnovani su na zemljištima upisanim u zemljišnoknjižni
uložak glede kojih se vodi pojedinačni ispravni postupak. Ovršni sud dužan
je dostaviti rješenja o određivanju ovrhe ili takvih mjera osiguranja donesenih
protiv osobe u čiju bi se korist u pojedinačnom ispravnom postupku trebalo
upisati vlasništvo zemljišnoknjižnog tijela. S dostavljenim rješenjima
postupa se kao s prijavama i prigovorima podnesenim u roku za ispravak.

Članak 113.

(1) Glede podnesenih prijava i prigovora primjenjuju se odredbe članka
188. ZZK o obliku i sadržaju prijave i prigovora te o zabilježbi prijave
i prigovora.

(2) S prijedlogom za pokretanje ispravnog postupka postupa se kao da
je prijava ili prigovor podnesen u roku za ispravak, a zabilježba prijave
i prigovora (članak 188. stavak 2. i 3. ZZK) provest će se po službenoj
dužnosti istodobno s provedbom zabilježbe da je otvoren pojedinačni ispravni
postupak.

Članak 114.

(1) Na raspravu za ispravak, odlučivanje o prijavama i prigovorima,
na provedbu upisa u pojedinačnom ispravnom postupku, te na tužbu za ispravak
primjenjuju se pravila iz članaka 191. - 197. ZZK.

(2) Upisi provedeni u zemljišnoknjižnom ulošku prije pokretanja pojedinačnog
ispravnog postupka koji nisu ispravljeni, promijenjeni ili izbrisani na
osnovi odluke koju je sud donio na raspravi za ispravak imaju sve učinke
zemljišnoknjižnih upisa, i to od časa njihove provedbe.

**DIO ČETVRTI**

**POLAGANJE ISPRAVA**

***Opće odredbe***

Članak 115.

(1) Polaganje isprava je postupak u kojem se u zbirku položenih isprava
polažu sve isprave koje po ZZK mogu biti temelj za provedbu zemljišnoknjižnih
upisa (uknjižbe, predbilježbe, zabilježbe), a odnose se na zemljišta koja
nisu upisana ni u jednoj zemljišnoj knjizi odnosno za koja zemljišna knjiga
nije osnovana, ili je uništena ili je nestala uslijed rata ili elementarnih
nepogoda.

(2) U zbirku položenih isprava polažu se i javne ili javnoovjerovljene
isprave kojima je po Ovršnom zakonu određena provedba ovrhe ili mjera osiguranja
na zemljištu koje nije upisano u zemljišnu knjigu.

(3) Kad je polaganje isprave u zbirku položenih isprava pretpostavka
stjecanja, promjene i prestanka prava na neupisanim zemljištima određuje
poseban zakon.

(4) Ne smatra se da zemljište koje ima određeni katastarski broj (katastarska
čestica) nije upisano u zemljišnu knjigu samo zbog toga što u zemljišnoj
knjizi osnovanoj za katastarsku općinu u kojoj zemljište leži u posjedovnici
zemljišnoknjižnog uloška u kojem je upisano zemljište tog katastarskog
broja nije provedena promjena njegova oblika, površine ili izgrađenosti.

Članak 116.

(1) Za provedbu postupka polaganja isprava mjesno je nadležan sud na
čijem se području nalazi zemljište.

(2) Na polaganje isprava na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ZZK i Poslovnika ako nije što posebno određeno.

***Prijedlog za polaganje***

Članak 117.

(1) Glede prijedloga za polaganje isprave primjenjuju se na odgovarajući
način odredbe ZZK o prijedlogu za upis u zemljišnu knjigu, s time da u
prijedlogu za polaganje isprave zemljište mora biti označeno katastarskim
brojem i nazivom katastarske općine u kojoj leži.

(2) S prijedlogom za upis u zemljišnu knjigu koji se odnosi na zemljište
koje nije upisano u zemljišnu knjigu postupat će se kao s prijedlogom za
polaganje isprave.

***Prilozi***

Članak 118.

(1) Prijedlogu za polaganje isprave mora se priložiti izvadak iz katastarskog
plana o položaju, obliku i površini zemljišta.

(2) Prijedlogu za polaganje isprave mora se priložiti izvornik ili ovjerovljeni
prijepis isprave čije se polaganje zahtijeva. Isprava mora ispunjavati
sve opće pretpostavke određene pravilima ZZK glede isprave (članak 43.
i 44. ZZK) te posebne pretpostavke kad se zahtijeva polaganje isprave s
pravnim učincima uknjižbe (članak 52.-55. ZZK), s time da umjesto pristanka
za uknjižbu (članak 54. stavak 1. točka b ZZK) isprava mora sadržavati
dopuštenje za polaganje isprave. Ako je u ispravi dano dopuštenje za uknjižbu
glede zemljišta koje nije upisano u zemljišnu knjigu, smatra se da je time
dano i dopuštenje za polaganje isprave.

(3) Kad se zahtijeva polaganje isprave s pravnim učincima neke određene
zabilježbe, isprava mora ispunjavati pretpostavke koje mora imati isprava
na osnovi koje se u zemljišnim knjigama može provesti ta zabilježba.

(4) Prijedlogu za polaganje isprave mora se priložiti i javna ili javnoovjerovljena
isprava kojom se dokazuje ili barem čini vjerojatnim da je osoba koja je
dala pristanak za polaganje odnosno protiv koje se provodi postupak polaganja
isprave, vlasnik zemljišta odnosno da je nositelj prava glede koga se zahtijeva
polaganje isprave. Tu ispravu može zamijeniti i javnoovjerovljena izjava
ili izjava dana usmeno na zapisnik kod suda u kojoj ta osoba izjavljuje
da je vlasnik zemljišta.

(5) Kad se zahtijeva polaganje isprave kojom je po odredbama Ovršnog
zakona određena ovrha ili mjera osiguranja na zemljištu koje nije upisano
u zemljišnoj knjizi, umjesto isprava navedenih u stavku 4. ovog članka
dovoljno je priložiti ispravu kojom je po članku 125. Ovršnog zakona dokazano
vlasništvo odnosno pljenidbeni popis.

***Kartoni zemljišta***

Članak 119.

(1) Za svako zemljište glede kojega je položena neka isprava vodi se
poseban karton (zk. obr. br. 18) u koji se upisuje zemljište s oznakama
iz katastra zemljišta (broj, površina, izgrađenost), naziv katastarske
općine u kojoj leži, brojevi pod kojima su isprave glede tog zemljišta
položene u zbirku položenih isprava.

(2) Kartoni se vode po katastarskim brojevima zemljišta.

(3) Kartoni se vode u obliku kartoteke, i to odvojeno za svaku katastarsku
općinu.

(4) Za svako se zemljište vodi samo jedan karton koji se otvara kad
se zatraži prvo polaganje isprave glede tog zemljišta. Sva kasnija polaganja
glede tog zemljišta upisuju se u isti karton.

(5) Za zemljište glede koga je prvi put zatraženo polaganje isprave
karton će se otvoriti čim sud zaprimi prijedlog za polaganje isprave.

***Zbirka položenih isprava***

Članak 120.

(1) U zbirku položenih isprava ulažu se isprave glede kojih je dopušteno
polaganje.

(2) Za vođenje zbirke položenih isprava primjenjuju se pravila ovoga
Poslovnika i ZZK.

***Pomoćni popis osoba***

Članak 121.

(1) Glede zemljišta upisanih u kartone jedne katastarske općine vodi
se abecedni popis osoba u čiju je korist provedeno polaganje.

(2) Popis se vodi u obliku kartoteke, i to tako da se za svaku osobu
vodi poseban odvojeni karton (zk. obr. br. 19) u koji se upisuju prava
za koja je u njihovu korist provedeno polaganje te brojevi pod kojima su
položene isprave u zbirku položenih isprava.

(3) Za svaku se osobu vodi samo jedan karton koji se otvara kad se u
korist te osobe prvi put provede polaganje isprave. Sva kasnija polaganja
isprava u korist te osobe upisuju se u isti karton. Ako na kartonu nema
više mjesta za upise, upisi će se provoditi u dopunskom kartonu, koji se
kao takav mora označiti.

***Urudžbeni brojevnik predmeta polaganja isprava***

Članak 122.

Za upisivanje predmeta povodom prijedloga za polaganje isprava vodi
se poseban urudžbeni brojevnik (ZP) uz odgovarajuću primjenu odredbi Poslovnika
o urudžbenom brojevniku zemljišnoknjižnih podnesaka (članak 56.-58. Poslovnika).

***Razgledanje položenih isprava, izvaci, prijepisi, službene
potvrde***

Članak 123.

Svako može zahtijevati uvid u urudžbeni brojevnik, kartone, pomoćni
popis osoba, zbirku položenih isprava. Uvid se može ostvariti samo u nazočnosti
voditelja zemljišne knjige, pri čemu se na odgovarajući način primjenjuju
odredbe ZZK i Poslovnika o razgledanju zemljišne knjige, izdavanju izvadaka,
prijepisa i službenih potvrda.

***Postupanje s prijedlozima za polaganje***

Članak 124.

(1) Prijedlozi za polaganje isprave označuju se oznakom spisa, koja
se sastoji od kratice naziva urudžbenoga brojevnika (PZ) u koji je upisan,
rednog broja upisa u urudžbenom brojevniku i posljednjih dvaju brojeva
godine u kojoj je unesen u urudžbeni brojevnik (npr. PZ-23/97).

(2) Prvenstveni red prijedloga za polaganje isprava određuje se po odredbama
ZZK o prvenstvenom redu (članak 45. stavak 1. ZZK), pri čemu se na odgovarajući
način primjenjuju odredbe Poslovnika o bilješci o primitku na zemljišnoknjižnim
dopisima (članak 54. i 55. Poslovnika).

(3) Kad se prijedlog odnosi na polaganje isprave glede zemljišta za
koje još nije otvoren karton, novi će se karton otvoriti istodobno s ispunjavanjem
stupaca 1-5 urudžbenoga brojevnika koji se ispunjavaju po primitku prijedloga
za polaganje isprave po odredbama članka 57. Poslovnika.

(4) U kartonu će se običnom pisaljkom učiniti vidljivim dan i vrijeme
kad je zemljišnoknjižnom sudu stigao prijedlog za polaganje te broj urudžbenoga
brojevnika pod kojim je zaprimljen prijedlog (plomba, članak 98. stavak
1. ZZK, članak 57. stavak 3. i 4. Poslovnika).

(5) Ako se jednim podneskom zahtijeva i zemljišnoknjižni upis i polaganje
isprave, podnesak će se zaprimiti i kao zemljišnoknjižna stvar, s tim da
će se ispravi priložiti dva prijepisa isprave; jedan za zbirku isprava
u zemljišnoj knjizi, a drugi za zbirku položenih ugovora.

***Izvještaj***

Članak 125.

(1) Nakon što se ispune stupci 1.-5. urudžbenoga brojevnika, usporedit
će se prijedlog za polaganje isprave sa zemljišno-knjižnim stanjem i stanjem
kartona, kako bi se utvrdilo odnosi li se isprava na zemljište koje nije
upisano ni u jednoj zemljišnoj knjizi te je li za odnosno zemljište već
otvoren poseban karton. O rezultatu usporedbe sastavit će se kratki pismeni
izvještaj.

(2) Izvještaj se mora napisati na prijedlogu za polaganje ili na odvojenom
listu, mora biti datiran i potpisan od osobe koja ga je načinila.

***Odlučivanje o prijedlogu***

Članak 126.

(1) Na odlučivanje o prijedlogu za polaganje isprave na odgovarajući
se način primjenjuju pravila ZZK o odlučivanju o prijedlogu za upis (članak
106-111. ZZK), te odredbe Poslovnika o odlučivanju o zemljišnoknjižnom
podnesku (članak 62.-68.).

(2) Kad je zemljište upisano u zemljišnoj knjizi, prijedlog za polaganje
isprave će se odbiti.

(3) Ako se prijedlog ne odbije primjenom stavka 2. ovog članka, zemljišnoknjižni
sud će, nakon što je pregledao prijedlog za polaganje i priloge, dopustiti
polaganje ako:

- nema osnove za sumnju u to jesu li osobe protiv kojih se zahtijeva
polaganje sposobne raspolagati predmetom na koji se polaganje odnosi, niti
u to je li osoba koja je prijedlog podnijela na to ovlaštena,

- utemeljenost prijedloga proizlazi iz sadržaja podnesenih isprava i

- isprave imaju potrebni oblik.

(4) Glede polaganja isprava ne primjenjuju se pravila Zakona o zemljišnim
knjigama o knjižnom predniku (članak 40. do 42. ZZK).

***Provedba***

Članak 127.

(1) Za provedbu polaganja isprava na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe Poslovnika o provedbi upisa (članak 69. do 91. Poslovnika) ako
nije što drugo određeno.

(2) Polaganje se provodi upisom u karton koji se vodi za zemljište na
koga se isprava odnosi na mjestu gdje je u kartonu provedena plomba.

(3) Upis mora sadržavati podatke o osobi u čiju je korist provedeno
polaganje, vrsti upisa, podatke o ispravi koja je položena, bitni sadržaj
prava, datum i broj pod kojim je prijedlog za upis stigao zemljišnoknjižnom
sudu, te datum donošenja rješenja o dopuštenju polaganja.

(4) Ako je prijedlog za polaganje odbijen, odbijeni će se prijedlog
zabilježiti.

(5) Ako na kartonu nema više mjesta za provedbu upisa, upisi će se provoditi
u dopunskom kartonu, koji se kao takav mora označiti.

(6) Nakon provedbe upisa u kartonu na ispravi će se učiniti vidljivim
da je polaganje obavljeno, a isprava će se uložiti u zbirku isprava, pri
čemu se na odgovarajući način primjenjuju pravila Poslovnika o ulaganju
isprava u zbirku isprava (članak 90. i 91. Poslovnika).

(7) Ako je prijedlogu udovoljeno, u popisu osoba će se upisati pravo
glede kojega je položena isprava.

**DIO PETI**

**PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE**

**I. Glava**

***Povezivanje zemljišne knjige i knjige položenih ugovora***

Članak 128.

(1) Od stupanja na snagu Poslovnika, knjiga položenih ugovora osnovana
Pravilnikom o ustrojavanju i vođenju knjige položenih ugovora ("Narodne
novine", broj 42/91, 16/94) dio je zemljišne knjige koja se vodi za katastarsku
općinu za koju se vodi knjiga položenih ugovora.

(2) Podulošci knjige položenih ugovora su podulošci zemljišnoknjižnog
uloška u kojem je upisano zemljište na kojem je izgrađena zgrada glede
čijih su posebnih dijelova osnovani podulošci u knjizi položenih ugovora.

(3) Upisi provedeni u podulošcima prije povezivanja zemljišne knjige
i knjige položenih ugovora odnose se na suvlasnički dio cijelog zemljišnoknjižnog
tijela koji pripada pojedinom suvlasniku s čijim je suvlasničkim dijelom
povezano vlasništvo posebnog dijela nekretnine.

Članak 129.

(1) S prijedlozima za upis u knjigu položenih ugovora podnesenim do
stupanja na snagu Poslovnika postupat će se kao s prijedlozima za upis
u zemljišnu knjigu.

(2) Istodobno s provedbom upisa iz stavka 1. ovog članka po službenoj
će se dužnosti postupiti po odredbama Poslovnika o povezivanju zemljišne
knjige i knjige položenih ugovora.

(3) Daljnji upisi glede posebnog dijela nekretnine provodit će se u
podulošku knjige položenih ugovora po pravilima ZZK o upisima u poduložak
(članak 20. stavak 4.-7. ZZK), Poslovnika i Pravilnika o ustrojavanju i
vođenju knjige položenih ugovora, s time da se ti upisi smatraju upisima
provedenim u glavnom zemljišnoknjižnom ulošku. Pri odlučivanju o prijedlogu
za upis u poduložak bit će mjerodavno stanje u glavnom zemljišno-knjižnom
ulošku i u podulošku.

Članak 130.

(1) Voditelj zemljišnih knjiga uz pristanak zemljišno-knjižnog suca
načinit će plan povezivanja zemljišne knjige i knjige položenih ugovora
po katastarskim općinama. Pri određivanju redoslijeda katastarskih općina
preporučuje se da se povezivanje provede prvo za one katastarske općine
u kojima se provodi više upisa u knjigu položenih ugovora. Preporučuje
se da rok za povezivanje zemljišne knjige i knjige položenih ugovora bude
što je moguće kraći (npr. šest mjeseci do godinu dana).

(2) Na poslovima povezivanja zemljišne knjige i knjige položenih ugovora
mogu, pored zemljišnoknjižnih službenika, u skladu s Poslovnikom i Sudskim
poslovnikom raditi i drugi zaposlenici suda, a po potrebi i vanjski suradnici.

Članak 131.

(1) Povezivanje zemljišne knjige i knjige položenih ugovora provodi
se na način da se u zemljišnoj knjizi u kojoj je upisano zemljište na kojem
je izgrađena zgrada provodi promjena izgrađenosti zemljišta te upisuju
vlasnici posebnih dijelova nekretnine po pravilima ZZK i Poslovnika o upisu
vlasništva posebnih dijelova nekretnine koji su povezani s odgovarajućim
suvlasničkim dijelom nekretnine.

(2) Zemljišnoknjižni sud će po službenoj dužnosti u posjedovnici provesti
promjenu izgrađenosti zemljišta nastalu građenjem zgrade. Promjena izgrađenosti
provest će se prema podacima iz knjige položenih ugovora (odjeljak AI poduloška),
i to bez prijavnog lista katastra. Ako podaci o zemljištu u zemljišnoj
knjizi ne odgovaraju podacima o zemljištu u podulošku, po službenoj će
se dužnosti od katastra zemljišta zatražiti potvrda o identifikaciji zemljišta.

(3) U posjedovnici zemljišnoknjižnog uloška u kojem je upisano zemljište
učinit će se vidljivim svi brojevi poduložaka u kojima su u knjizi položenih
ugovora upisani posebni dijelovi nekretnine. Upisi poduložaka provode se
po pravilima ZZK i Poslovnika o označavanju poduložaka u posjedovnici.

(4) Zemljišnoknjižni sud će po službenoj dužnosti u vlastovnicu zemljišnoknjižnog
uloška u kojem je upisano zemljište na kojem je izgrađena zgrada upisati
vlasništvo posebnog dijela nekretnine u korist osoba koje su u knjizi položenih
ugovora upisane kao vlasnici posebnih dijelova. Upisi se provode po pravilima
ZZK i Poslovnika o upisu vlasništva posebnih dijelova nekretnina koji su
povezani s odgovarajućim suvlasničkim dijelom nekretnine. Dok se ne odrede
suvlasnički dijelovi, u korist svakog suvlasnika upisat će se da je njegov
suvlasnički dio jednako velik kao i dijelovi ostalih suvlasnika.

(5) Uz ime svakog suvlasnika navest će se broj poduloška u kojem je
u knjizi položenih ugovora upisano njegovo vlasništvo. U podulošku će se
učiniti vidljivim da je suvlasnik upisan u zemljišnoj knjizi, uz navođenje
zemljišnoknjižnog uloška. Ako se zemljišna knjiga i knjiga položenih ugovora
ne vodi za istu katastarsku općinu, u ulošku odnosno podulošku navest će
se i nazivi katastarskih općina.

(6) Glede onih posebnih dijelova nekretnine za koje u knjizi položenih
ugovora nije otvoren poduložak, kao vlasnik upisat će se osoba u čiju je
korist u zemljišnoj knjizi upisano pravo vlasništva odnosno pravo na zemljištu
u društvenom vlasništvu koje se po Zakonu o vlasništvu i drugim stvarnim
pravima pretvorilo u pravo vlasništva.

Članak 132.

(1) Rješenje o upisu vlasništva posebnih dijelova nekretnine u zemljišnu
knjigu provedeno po odredbama članka 131. Poslovnika dostavlja se po pravilima
ZZK i Poslovnika svim osobama u čiju je korist upisano suvlasništvo u zemljišnoj
knjizi.

(2) Rješenje o upisu objavit će se na oglasnoj ploči suda s preporukom
neupisanim suvlasnicima da zatraže upis suvlasništva u svoju korist zajedno
s uputom o načinu određivanja suvlasničkih udjela na nekretnini. Rješenje
će se istaknuti i na oglasnoj ploči svakog ulaza zgrade glede čijih je
posebnih dijelova provedeno povezivanje zemljišne knjige i knjige položenih
ugovora.

Članak 133.

Povezivanje zemljišne knjige i knjige položenih ugovora na način određen
člancima 128. do 131. Poslovnika provest će se i na zahtjev bilo kojeg
vlasnika posebnog dijela nekretnine glede čijeg je posebnog dijela nekretnine
otvoren poduložak u knjizi položenih ugovora.

Članak 134.

(1) Vlasništvo posebnog dijela zgrade koje je povezano s odgovarajućim
suvlasničkim dijelom nekretnine, a glede kojeg još nije otvoren poduložak
u knjizi položenih ugovora, upisat će se u zemljišnoj knjizi na zahtjev
jednog ili više suvlasnika po pravilima ZZK i Poslovnika o upisu vlasništva
posebnog dijela nekretnine. Ako suvlasnički dijelovi nisu određeni, u korist
svih suvlasnika upisuje se da je njegov suvlasnički dio jednako velik kao
dijelovi ostalih suvlasnika dok se ne utvrdi drukčije (članak 370. stavak
4. i 6. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima). Uz prijedlog za
upis vlasništva posebnog dijela zgrade prilažu se isprave koje je po Zakonu
o zemljišnim knjigama potrebno priložiti za provedbu uknjižbe odnosno predbilježbe.

(2) Kad u zemljišnoj knjizi nije upisana zgrada, prije ili istodobno
s upisima zatraženim po stavku 1. ovog članka provest će se u posjedovnici
promjena izgrađenosti zemljišta nastala izgradnjom zgrade. Promjena se
provodi na temelju prijavnog lista katastra o promjeni izgrađenosti zemljišta.

(3) Kad se zahtijeva upis vlasništva posebnog dijela nekretnine u zemljišnu
knjigu, a zgrada do tada nije bila upisana odnosno upisana zgrada nije
etažirana, voditelj zemljišne knjige ispitat će je li za neki posebni dio
zgrade u knjizi položenih ugovora već otvoren poduložak. Ako je glede nekog
posebnog dijela nekretnine već u knjizi položenih ugovora otvoren poduložak,
na odgovarajući se način primjenjuju pravila o povezivanju zemljišne knjige
i knjige položenih ugovora.

(4) Kad upis vlasništva posebnog dijela zgrade nisu zatražili svi suvlasnici
nekretnine, kao suvlasnici dijelova za koje je osnovan poduložak u knjizi
položenih ugovora upisat će se osobe u čiju je korist upisano vlasništvo,
a kao suvlasnik ostalog dijela nekretnine upisat će se osoba u čiju je
korist u zemljišnoj knjizi upisano pravo vlasništva odnosno pravo na zemljištu
u društvenom vlasništvu koje se po Zakonu o vlasništvu i drugim stvarnim
pravima pretvorilo u pravo vlasništva.

Članak 135.

Na dostavu rješenja o upisu donesenog po pravilima članka 133. Poslovnika
na odgovarajući se način primjenjuju pravila Poslovnika o dostavi rješenja
i objavljivanju oglasa iz članka 132. Poslovnika.

Članak 136.

Upisi vlasništva posebnog dijela nekretnine provedeni u zemljišnoj knjizi
zabilježbom smatraju se da su provedeni uknjižbom i na njih se primjenjuju
sve odredbe ZZK i Poslovnika koje vrijede za uknjižbu.

**II. Glava**

**ZAVRŠNE ODREDBE**

***1. Izvaci iz zemljišne knjige glede upisa pretvorenih
prava na nekretninama u društvenom vlasništvu***

Članak 137.

Dok se u zemljišnoj knjizi ne provedu promjene nastale pretvorbom prava
upravljanja, korištenja i raspolaganja na nekretninama u društvenom vlasništvu
odnosno prava korištenja ili prvenstvenog prava korištenja na neizgrađenom
građevinskom zemljštu u pravo vlasništva (članak 360. i 361. Zakona o vlasništvu
i drugim stvarnim pravima), u izvacima će se umjesto tih prava upisivati
pravo vlasništva u korist osobe u čiju je korist bilo upisano pravo na
nekretnini u društvenom vlasništvu (članak 360. stavak 4., članak 361.
stavak 3. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima). Uz takav će se
upis na izvatku naznačiti članak Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim
pravima na temelju kojeg je provedena pretvorba.

***2. Stupanje na snagu***

Članak 138.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 945-01/96-01/21
Urbroj: 514-02-02/1-97-2
Zagreb, 23. srpnja 1997.

Ministar
**Miroslav Šeparović,** v. r.

![](dodatni/368661.gif)
![](dodatni/368662.gif)
![](dodatni/368663.gif)
![](dodatni/368664.gif)
![](dodatni/368665.gif)
![](dodatni/368666.gif)
![](dodatni/368667.gif)
![](dodatni/368668.gif)
![](dodatni/368669.gif)
![](dodatni/368670.gif)
![](dodatni/368671.gif)
![](dodatni/368672.gif)
![](dodatni/368673.gif)
![](dodatni/368674.gif)

Pravilnik, NN 81/1997-1408