## Zakon o općenarodnoj obrani (pročišćeni tekst)

### NN 4/1991 (2.2.1991.), Zakon o općenarodnoj obrani (pročišćeni tekst)

# ZAKONODAVNO-PRAVNA KOMISIJA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 99. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općenarodnoj
obrani ("Narodne novine", broj 47/90) Zakonodavno-pravna komisija
Sabora Republike Hrvatske, na sjednici održanoj 26. prosinca 1990. godine,
utvrdila je pročišćeni tekst Zakona o općenarodnoj obrani.

Pročišćeni tekst Zakona o općenarodnoj obrani obuhvaća Zakon o općenarodnoj
obrani ("Narodne novine", broj 27/84) te njihove izmjene i dopune
objavljene u "Narodnim novinama", br. 33/89 i 47/90, u kojima
je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 804-01/90-01/04

Zagreb, 26. prosinca 1990.

Predsjednik Zakonodavno-pravne komisije Sabora Republike Hrvatske

**Vice Vukojević, v.r.**

---

## ZAKON

### o općenarodnoj obrani (pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim zakonom se uređuju: sustav općenarodne obrane; prava i dužnosti
građana, poduzeća, mjesnih zajednica, drugih organizacija i zajednica,
društvenih organizacija i udruženja gradana, društveno-političkih zajednica
i njihovih organa u oblasti općenarodne obrane; organiziranje i pripremanje
Teritorijalne obrane, civilne zaštite. službe osmatranja i obavještavanja;
posebnih veza za rukovođenje i kriptozaštitu te obuka za općenarodnu obranu;
samozaštita općenarodne obrane; planiranje općenarodne obrane, te druga
pitanja od interesa za općenarodnu obranu u Republici Hrvatskoj.

Ovim zakonom uređuju se i mjere i zadaci općenarodne obrane, kojima
se osigurava zaštita ustavom utvrđenoga društvenog uređenja i jedinstvo
obrambeno-samozaštitnog sistema.

Članak 2.

Općenarodna obrana i društvena samozaštita izgrađuju se i ostvaruju
na jedinstvenim idejnim i društveno-političkim osnovama i međusobno su
povezane u jedinstven obrambeno-samozaštitni sistem radi ostvarivanja zajedničkog
cilja - obrane zemlje, zaštite njene sigurnosti i ustavom utvrđenoga društvenog
i političkog uređenja.

Poduzeća mjesne zajednice i druge organizacije i zajednice (u daljnjem
tekstu: organizacije i zajednice), društvene organizacije i društveno-političke
zajednice osiguravaju jedinstvo u pripremanju i ostvarivanju općenarodne
obrane i društvene samozaštite.

Organizirane snage i sredstva općenarodne obrane angažiraju se i na
zadacima društvene samozaštite u skladu sa zakonom, planovima obrane i
planovima za druge izvanredne prilike, te s propisima i podzakonskim aktima.

U organiziranju, pripremanju i ostvarivanju općenarodne obrane i društvene
samozaštite osigurava se puna usklađenost priprema i planova obrane i priprema
i planova za druge izvanredne prilike.

Članak 3.

Općenarodna obrana u Republici Hrvatskoj (u daljem tekstu: Republika),
kao dio jedinstvenog sistema općenarodne obrane u Socijalističkoj Federativnoj
Republici Jugoslaviji, organizira se, planira i provodi prema odredbama
Zakona o općenarodnoj obrani ("Službeni list SFRJ", br. 21/82.
-u daljem tekstu: Savezni zakon) i ovoga zakona, a u skladu s osnovama
planova i pripremnih mjera za obranu zemlje i osnovama priprema privrede
i društvenih djelatnosti za djelovanje u ratu, koje su utvrdili nadležni
organi federacije, te prema vlastitim procjenama, potrebama i planovima,
propisima i općim aktima organizacija i zajednica, društvenih organizacija,
udruženja građana i društveno-političkih zajednica.

Članak 4.

Radni ljudi i građani imaju pravo i dužnost da, u okviru sistema i planova
obrane, aktivno sudjeluju u obrani zemlje i da se organiziraju, pripremaju
i osposobljavaju za oružanu borbu i druge oblike općenarodnog otpora, zaštitu
i spašavanje i druge zadatke od interesa za općenarodnu obranu.

Nadležni organi društveno-političkih zajednica i organi organizacija
i zajednica dužni su radnim ljudima i građanima osigurati ostvarivanje
njihovih prava i dužnosti u oblasti općenarodne obrane utvrđenih ovim zakonom.

Članak 5.

Organizacije i zajednice, društvene organizacije, udruženja gradana
i društveno-političke zajednice, kao svoju redovnu djelatnost u miru provode
pripreme za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu, poduzimaju mjere
i druge aktivnosti za rad u ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti
i u drugim izvanrednim prilikama, donose i provode propise, planove i druge
mjere u oblasti općenarodne obrane i usklađuju ih međusobno te s oružanim
snagama.

Organizacije i zajednice, društvene organizacije i udruženja građana
ostvarujući pravo i dužnost da aktivno sudjeluju u obrani zemlje, organiziraju,
planiraju i provode pripreme, osiguravaju sredstva i obavljaju druge zadatke
od interesa za općenarodnu obranu u skladu sa zakonom, odlukama i planovima
nadležnih organa društveno-političkih zajednica.

Članak 6.

U slučaju neposredne ratne opasnosti ili drugih izvanrednih prilika,
radni ljudi i građani u zemlji i inozemstvu, organizacije i zajednice,
društvene organizacije, udruženja građana i društveno-političke zajednice
i njihovi organi, u okviru svojih prava i dužnosti, provode propisane mjere
pripravnosti i posebne mjere koje narede nadležni organi, a za vrijeme
ratnog stanja i mjere predviđene posebnim propisima, u skladu s planovima
obrane.

U slučaju napada na zemlji, radni ljudi i građani, te organizacije i
zajednice iz stavka 1. ovoga članka imaju pravo i dužnost da odmah bez
poziva i posebne naredbe izvršavaju propisane dužnosti u obrani zemlje
i postupaju prema planu obrane i svojem ratnom rasporedu.

Članak 7.

Organiziranje i provođenje prirema za općenarodnu obranu i izvršavanje
drugih poslova značajnih za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu
utvrđenih ovim zakonom poslovi su od općeg interesa za Republiku.

II. PRAVA I DUŽNOSTI RADNIH LJUDI I GRAĐANA

Članak 8.

Radni Ijudi i građani, pod uvjetima utvrđenim zakonom, imaju pravo i
dužnost da se organiziraju i da sudjeluju u organiziranju, pripremanju
i ostvarivanju općenarodne obrane, da se obučavaju za općenarodnu obranu
i za izvršavanje zadataka u ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti
ili drugih izvanrednih prilika; da sudjeluju u oružanoj borbi i drugim
oblicima općenarodnog otpora, u zaštiti i spašavanju stanovništva i materijalnih
dobara od ratnih razaranja i drugih opasnosti te u izvršavanju drugih zadataka
od interesa za obranu zemlje i zaštitu ustavom utvrđenoga društvenog uređenja.

Radni ljudi i građani imaju pravo i dužnost da u skladu sa zakonom.
odlučuju i aktivno sudjeluju u izgrađivanju i provođenju politike općenarodne
obrane i u pripremama za obranu: da u skladu s planovima obrane budu raspoređeni
na odgovarajuće dužnosti u oružane snage, civilnu zaštitu, sistem osmatranja
i obavještavanja, organe društveno-političkih zajednica, organizacije i
zajednice ili u druge oblike općenarodne obrane, te da budu osposobljeni
i upoznati sa svojim dužnostima i zadacima u slučaju rata, neposredne ratne
opasnosti ili drugih izvanrednih prilika.

Članak 9.

Radni Ijudi i građani dužni su:

1. nabaviti određena sredstva za provođenje mjera zaštite i spasavanja
te određene rezerve lijekova, hrane i drugih sredstava nužnih za vlastite
potrebe u ratnim uvjetima;

2. primiti i propisno čuvati opremu, uređaje i sredstva koja su im,
u skladu s njihovim pravima i dužnostima u općenarodnoj obrani, povjerena
i vratiti ih na zahtjev nadležnog organa;

3. javiti se određenom organu ili organizaciji radi izvršavanja obaveza
ii općenarodnoj obrani u mjesto i vrijeme označeno u pojedinačnom ili općem
pozivu te sa sobom ponijeti stvari i isprave navedene u pozivu;

4. dostaviti centru za obavještavanje, organu mjesne zajednice ili drugom
nadležnom organu podatke o pojavama značajnim za općenarodnu obranu i društvenu
samozaštitu, koje saznaju ili ih primijete, služeći se najpogodnijim načinom
i najbržim sredstvom. Vlada Republike Hrvatske, prema potrebi, utvrđuje
vrstu i količinu sredstava iz točke 1. stavka 1. ovoga članka.

Ako se pozvana osoba ne odazove pozivu radi obaveze iz točke 3. stavka
1. ovoga članka ili ne opravda svoj izostanak, a njezina prisutnost je
prijeko potrebna, organ koji ju je pozvao obavijestit će o tome organ unutrašnjih
poslova i od njega zatražiti da takvu osobu prinudno privrede.

Članak 10.

Povrede i oboljenja koja nastanu zbog izvršavanja prava i obaveza iz
općenarodne obrane utvrđenih zakonom smatraju se povredama na radu.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka radni ljudi i građani, koji su izvršavali
zakonom utvrđene obaveze, imaju sva prava utvrđena posebnim propisima za
osobe koje su pretrpjele povredu na radu.

Članak 11.

Obavezi sudjelovanja u jedinicama i organima civilne zaštite, pored
osoba određenih Saveznim zakonom, ne podliježu ni stražari u kazneno-popravnim
organizacijama.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka sudjeluju u zaštiti i spasavanju u skladu
s naređenjem rukovodilaca tih organizacija.

Članak 12.

Majka koja ima jedno ili više djece mlađe od 10 godina može izuzetno,
po osnovi radne obaveze, biti raspoređena na poslove i zadatke izvan mjesta
prebivališta, ako joj je za to vrijeme osigurana njega i čuvanje djeteta,
u slučaju da njegu i čuvanje djeteta nije mogla osigurati sama.

Odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se i na oca, usvojioca, osobu
kod koje se dijete nalazi na organiziranom porodičnom smještaju i staratelja
djeteta, ako majka odnosno roditelji nisu na životu ili su dijete napustili
ili su, zbog drugih razloga, spriječeni da se brinu o djetetu.

III. PRAVA I DUŽNOSTI PODUZEĆA, DRUGIH ORGANIZACIJA I ZAJEDNICA
I GRAĐANSKIH PRAVNIH OSOBA

1. Poduzeća i druge organizacije i zajednice

Članak 13.

Radnici u poduzećima imaju pravo i dužnost da se u okviru svoje redovne
djelatnosti organiziraju i pripremaju za općenarodnu obraniku, za svoj
rad, zaštitu i spasavanje u

ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti i u drugim izvanrednim prilikama,
da sudjeluju u obrani zemlje i da izvršavaju druge zadatke i poslove od
interesa za qpćenarodnu obranu, u skladu s ustavom, zakonom, osnovama planova
i pripremnih mjera za obranu zemlje, osnovama priprema privrede i društvenih
djelatnosti za funkcioniranje u ratu, planovima obrane, planovima za druge
izvanredne prilike, odlukama organa društveno-političkih zajednica i svojim
općim aktima.

Poduzeća su dužna organizirati sve svoje raspoložive ljudske snage i
materijalne mogućnosti za obranu zemlje.

Članak 14.

U ostvarivanju prava i dužnosti u oblasti općenarodne obrane poduzeća,
radi osiguranja proizvodnje i pružanja usluga, opskrbe oružanih snaga i
stanovništva u ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti i u drugim izvanrednim
prilikama, te za izvršavanje drugih zadataka od interesa za općenarodnu
obranu, dužna su, osim robnih rezervi utvrđenih drugim propisima, osigurati
i odgovarajuće rezerve materijalno-tehničkih i drugih sredstava razmjerno
svojim kapacitetima, proizvodnim, tehničkim i drugim mogućnostima.

Vrste i količine rezervi sredstava iz stavka 1. ovoga članka poduzeća
osiguravaju u skladu sa svojim planovima obrane i s planovima za druge
izvanredne prilike.

Članak 15.

Radnici u poduzeću organiziraju i provode pripreme za proizvodnju i
pružanje usluga u ratu, suglasno djelatnostima organizacija u skladu sa
samoupravnim sporazumima i društvenim dogovorima o proizvodnji i pružanju
usluga u ratu, odnosno sa zahtjevima društveno-političkih zajednica, osiguravaju
kadrovske, materijalne i druge uvjete za rad i pružanje otpora agresoru,
organiziraju zaštitu radnih ljudi i materijalnih dobara od ratnih i drugih
opasnosti i fizičku zaštitu svojih objekata i sredstava, osposobljavaju
i obučavaju se za rad u ratnim uvjetima i obavljaju druge poslove od interesa
za općenarodnu obranu.

Poduzeća su dužna međusobno surađivati u provođenju priprema za općenarodnu
obranu i usklađivati svoje planove obrane, osobito u opskrbi energijom,
sirovinama i rezervnim dijelovima, isporuci gotovih proizvoda i međusobnoj
koordinaciji rada u ratnim uvjetima na postojećim ili ratnim lokacijama.

Članak 16.

Poduzeća koja pripremaju i izvršavaju prostorne i urbanističke planove
i organi koji pripremaju i donose te planove dužni su pri izradi, donošenju,
izvršavanju tih planova postupati u skladu s propisanim mjerama i zahtjevima
u pogledu potreba općenarodne obrane i zaštite od ratnih razaranja.

Zahtjeve iz stavka 1. ovoga članka postavlja i postupak propisuje Ministarstvo
obrane.

Članak 17.

Pri izgradnji objekata iz članka 47. stavka 1. Saveznog zakona organ
nadležan za izdavanje građevinske dozvole dužan je prethodno pribaviti
suglasnost Ministarstva obrane, ako se traži građevinska dozvola u blizini
objekata, instalacija i uređaja posebno značajnih za općenarodnu obranu
Republike ili suglasnost općinskog organa uprave nadležnog za poslove narodne
obrane, ako su objekti, instalacije i uređaji značajni za općenarodnu obranu
općine.

Članak 18.

Poduzeća koja se bave znanstvenoistraživačkom djelatnošću dužne su republičkom
organu uprave nadležnom za znanost dostavljati podatke iz svog programa
znanstvenoistraživačkog rada i razvoja, te podatke o svojim dostignućima
i spoznajama iz te oblasti, značajnim za općenarodnu obranu.

Poduzeća i organi koji se bave geodetskom, geofizičkom, geološkom, hidrometeorološkom
i hidrološkom djelatnošću i istraživanjem te premjerom mora, dužni su republičkom
organu uprave nadležnom za znanost stavljati na raspolaganje podatke s
kojima raspolažu, značajne za općenarodnu obranu.

Republički organ uprave nadležan za znanost u suradnji s odgovarajućim
republičkim organima uprave, znanstvenim organizacijama i zajednicama,
komandama i štabovima oružanih snaga utvrđuje značenje i način korištenja
podataka iz stavova 1. i 2. ovoga članka i stavlja ih na uvid te daje na
korištenje nadležnom saveznom organu.

Članak 19.

Poduzeća i druge organizacije i zajednice i organi društveno-političkih
zajednica dužni su s programima izgradnje i razvoja tehničkih sistema iz
članka 50. Saveznog zakona upoznati republički organ uprave nadležan za
oblast kojoj pripada tehnički sistem.

Ako republički organ uprave iz stavka 1. ovoga članka, uz prethodno
pribavljeno mišljenje Ministarstva obrane, utvrdi da tehnički sistem nije
usklađen s potrebama općenarodne obrane, postavit će zahtjev za usklađivanje.

Članak 20.

Poduzeća su dužna, na zahtjev nadležnih republičkih organa, prvenstveno
proizvoditi predmete odnosno obavIjati usluge posebno značajne za općenarodnu
obranu.

Osim predmeta ili usluga za koje, na osnovi Saveznog zakona Savezno
izvršno vijeće odredi da su posebno značajne za općenarodnu obranu, Vlada
Republike Hrvatske može odrediti i druge predmete i usluge da su posebno
značajni za općenarodnu obranu.

Vlada Republike Hrvatske određuje republičke organe koji mogu postavljati
zahtjeve za prioritetnu proizvodnju i obavljanje usluga posebno značajnih
za općenarodnu obranu i imenuje trećeg člana arbitraže pod uvjetima predviđenim
u članku 40. stavku 3. Saveznog zakona.

Članak 21.

Poduzeća u oblasti javnog priopćavanja, u okviru programa svoje redovne
djelatnosti, imaju pravo i dužnost javnost pravodobno informirati o obrambenim
pripremama i aktivnostima, o raznim oblicima i vrstama neprijateljske aktivnosti,
o odlukama i mjerama što se poduzimaju u borbi i otporu agresoru, te o
drugim zadacima i mjerama u oblasti općenarodne obrane.

Organizacije i zajednice, te organi društveno-političkih zajednica dužni
su poduzećima u oblasti javnog priopćavanja davati podatke potrebne za
informiranje javnosti, osim onih koji, prema propisima, predstavljaju tajne
podatke.

U pripremi programa svoje redovne djelatnosti i ostvarivanju drugih
zadataka iz oblasti općenarodne obrane organizacije iz stavka 1. ovoga
članka surađuju s organima uprave nadležnim za poslove narodne obrane,
štabovima Teritorijalne obrane i drugim organima uprave nadležnim za pripreme
općenarodne obrane u određenim djelatnostima i s društvenim organizacijama.

Organizacije iz stavka 1. ovoga članka dužne su, na zahtjev nadležnog
organa društveno-političke zajednice, u ratu, neposrednoj ratnoj opasnosti
i drugim izvanrednim prilikama objaviti određena saopćenja ili odluke,
kada to zahtijevaju ti organi.

Članak 22.

Privredne komore potiču pripreme za obranu u poduzećima, iniciraju zaključivanje
društvenih dogovora i samoupravnih sporazuma o osnovama planova obrane
i planova za druge izvanredne prilike, pridonose razvoju znanstvenoistraživačkog
rada u poduzećima u oblasti općenarodne obrane, potiču razvoj privrednih
i društvenih djelatnosti sa stanovišta potreba općenarodne obrane i sudjelovanja
u općenarodnom otporu u slučaju rata, neposredne ratne opasnosti i drugih
izvanrednih prilika.

Opća udruženja i poslovne zajednice imaju pravo i dužnost, u skladu
sa zakonom, odlukama i planovima društveno-političkih zajednica, provoditi
obrambene pripreme iz djelatnosti za koju su osnovane i pripreme od zajedničkog
interesa za njihove članice.

2. Radne zajednice

Članak 23.

Radni ljudi u radnim zajednicama organiziraju i ostvaruju pripreme za
općenarodnu obranu i za rad u ratnim uvjetima, osiguravaju sredstva za
potrebe općenarodne obrane i izvršavaju druge zadatke i poslove općenarodne
obrane na temelju planova i programa organizacija, zajednica i organa za
koje obavljaju poslove i svojih odluka i planova, u skladu sa zakonom,
odlukama i planovima društveno-političkih zajednica, te u skladu s prirodom
poslova koje obavljaju.

Odredbe članka 13. do 15. ovoga zakona primjenjuju se i na radne zajednice.

3. Građanske pravne osobe i radni ljudi koji samostalno obavljaju djelatnost
osobnim radom sredstvima rada u vlasništvu gradana

Članak 24.

Građanske pravne osobe i radni ljudi koji samostalno obavljaju djelatnost
osobnim radom sredstvima rada u vlasništvu građana ostvaruju odgovarajuća
prava i dužnosti u oblasti općenarodne obrane u skladu sa zakonom, odlukama
i planovima društveno-političkih zajednica.

Odredbe članka 13. do 15. ovoga zakona primjenjuju se i na građanske
pravne osobe.

IV. PRAVA I DUŽNOSTI MJESNIH ZAJEDNICA

Članak 25.

Radni ljudi i građani u mjesnoj zajednici odlučuju o pitanjima općenarodne
obrane u okviru svojih prava i dužnosti na zborovima i drugim oblicima
osobnog izjašnjavanja i preko delegata u organima mjesne zajednice.

Radni ljudi i građani u mjesnoj zajednici, u skladu s ustavom, zakonom,
statutom, odlukama i planovima općine u oblasti općenarodne obrane i društvene
samozaštite, pored poslova utvrđenih Saveznim zakonom, obavljaju i ove
poslove:

1. organiziraju se, osposobljavaju i pripremaju za sudjelovanje u oružanoj
borbi i drugim oblicima otpora agresoru;

2. organiziraju, pripremaju i osposobljavaju jedinice i organe civilne
zaštite;

3. organiziraju i pripremaju službu osmatranja i obavještavanja, kad
je to određeno planom obrane mjesne zajednice i provode određene zadatke
u sistemu osmatranja i obavještavanja;

4. organiziraju rad privrednih i društvenih djelatnosti, opskrbu, zbrinjavanje
i osiguranje drugih potreba oružanih snaga, radnih ljudi i građana u slučaju
neposredne ratne opasnosti, rata i drugih izvanrednih prilika;

5. organiziraju kontrolu područja mjesne zajednice, te zaštitu Ijudi
i imovine od ratnih i drugih opasnosti;

6. provode pripreme i sudjeluju u mobilizaciji oružanih snaga, civilne
zaštite, sistema osmatranja i obavještavanja, te drugih organa i organizacija,
u skladu s odgovarajućim planom općine;

7. provode naređene mjere pripravnosti i druge potrebne mjere iz općenarodne
obrane i društvene samozaštite;

8. utvrduju organizaciju organa mjesne zajednice i osposobljavaju ih
za obavljanje zadataka u neposrednoj ratnoj opasnosti, ratu i drugim izvanrednim
prilikama;

9. osiguravaju informiranje radnih Ijudi i građana o mjerama i o njihovim
pravima i dužnostima u općenarodnoj obrani;

10. organiziraju i provode obuku iz općenarodne obrane;

11. obavljaju i druge poslove značajne za općenarodnu obranu i društvenu
samozaštitu.

Za vrijeme rata radni ljudi i građani u mjesnoj zajednici, u skladu
s planovima obrane i mjerama općine, organiziraju općenarodni otpor i rukovode
njime, organiziraju zaštitu stanovništva i materijalnih dobara od ratnih
razaranja i drugih opasnosti, mobiliziraju sve snage i sredstva za potrebe
općenarodne obrane i izvršavaju i druge zadatke i poslove od interesa za
obranu zemlje.

Članak 26.

U obavljanju poslova i zadataka općenarodne obrane i društvene samozaštite
od zajedničkog interesa, mjesne zajednice dužne su surađivati međusobno
i s poduzećima, društvenim organizacijama i udruženjima građana na svom
području, te usklađivati pripreme za općenarodnu obranu i mjere društvene
samozaštite.

Pod pripremama od zajedničkog interesa za više mjesnih zajednica ili
na razini zajednice mjesnih zajednica podrazumijeva se osobito: organiziranje
zajedničkih štabova, jedinica i ustanova Teritorijalne obrane te jedinica
i organa civilne zaštite; organiziranje pojedinih mjera zaštite i spasavanja;
organiziranje određenih dijelova službe osmatranja i obavještavanja; provođenje
obuke iz općenarodne obrane; zajedničke vježbe; osnivanje organa za obavljanje
poslova općenarodne obrane i drugih poslova koje sporazumno utvrde nadležni
organi mjesne zajednice.

V. PRAVA I DUŽNOSTI DRUŠTVENIH ORGANIZACIJA I UDRUŽENJA GRAĐANA

Članak 27.

Savez rezervnih vojnih starješina, kao društvena organizacija posebno
značajna za općenarodnu obranu, razvija aktivnost na osposobljavanju, opće
vojnom i stručnom usavršavanju rezervnih vojnih starješina te na ostvarivanju
drugih zadataka općenarodne obrane i društvene samozaštite.

Društvene organizacije i udruženja građana imaju pravo i dužnosti, u
skladu sa prirodom i karakterom svoje djelatnosti, pripremati i osposobljavati
članstvo, radne Ijude i građane, a posebno omladinu, za njihovo aktivno
svestrano i neposredno sudjelovanje u oružanoj borbi i ostalim oblicima
općenarodnog otpora i moralno-psihološkim pripremama, dogradnjom i usavršavanjem
stručnih i vojno-stručnih znanja i vještina, te razvijanjem i unapređivanjem
tehničke kulture i fizičkih sposobnosti.

Organizacije koje djeluju na području tehničke i fizičke kulture i sporta,
Crveni križ, Vatrogasni savez i druge organizacije i udruženja posebno
značajne za općenarodnu obranu dužne su, osobito, provoditi mjere i aktivnosti
iz stavka 2. ovoga članka. Društvene organizacije i udruženja građana surađuju
s organima općine i republike

Društveno-političke zajednice dužne su stvarati uvjete za aktivnosti
društvenih organizacija i građana u općenarodnoj obrani i društvenoj samozaštiti.

Članak 28.

Društvene organizacije i udruženja građana, u skladu sa svojom ulogom
i zadacima, dužni su provoditi vlastite pripreme za rad u ratu, neposrednoj
ratnoj opasnosti i u drugim izvanrednim prilikama i u svojim statutima,
planovima, programima i drugim općim aktima utvrdivati mjere, radnje i
postupke kojima se osigurava aktivnost njihovih članova i organa u pripremama
za obranu zemlje, te osiguravati sredstva za te pripreme.

Planovi obrane i planovi za druge izvanredne prilike društvenih organizacija
i udruženja građana usklađuju se s takvim planovima društveno-političkih
zajednica.

VI. PRAVA I DUŽNOSTI DRUŠTVENO-POLITIČKIH ZAJEDNICA

1. Zajedničke odredbe

Članak 29.

Društveno-političke zajednice u okviru svojih ustavom utvđenih prava
i dužnosti, a u skladu sa Saveznim zakonom, osnovama sistema općenarodne
obrane, osnovama planova i pripremnih mjera za obranu zemlje te s osnovama
priprema privrede i društvenih djelatosti za funkcioniranje u ratu, usmjeravaju
razvoj i pripreme, poduzimaju organizacijske, materijalne i druge mjere
za ostvarivanje prava i dužnosti radnih ljudi i građana, organizacija i
zajednica i organa društveno-političkih zajednica u obrani i zaštiti ustavom
utvrđenoga društvenog i političkog uređenja, za rad u ratu, za sudjelovanje
u oružanoj borbi i drugim oblicima općenarodnog otpora, te za obavljanje
drugih zadataka od interesa za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu.

U ostvarivanju općenarodne obrane u skladu s koncepcijom i sistemom
općenarodne obrane i svojim ustavnim pravima i dužnostima društveno-političke
zajednice:

1. uređuju i organiziraju općenarodnu obranu;

2. osiguravaju jedinstveno, usklađeno i uspješno funkcioniranje općenarodne
obrane i društvene samozaštite;

3. poduzimaju organizacione, materijalne i druge mjere za ostvarivanje
prava i dužnosti radnih ljudi i građana u pripremama za općenarodnu obranu
i za njihovo sudjelovanje u oružanoj borbi i drugim oblicima otpora u ratu,
u slučaju neposredne ratne opasnosti i u drugim izvanrednim prilikama;

4. utvrđuju i donose planove obrane i planove za druge izvanredne prilike;

5. provode pripreme za obranu u skladu s osnovama planova i pripremnih
mjera za obranu zemlje, te s planovima obrane društveno-političkih zajednica;

6. osiguravaju osposobljavanje organizacija i zajednica za rad u ratu,
za zaštitu od ratnih djelovanja, te za druge zadatke od interesa za općenarodnu
obranu;

7. osiguravaju razvoj i provode pripreme Teritorijalne obrane, jedinica
milicije ratnog sastava, civilne zaštite, sistema osmatranja i obavještavanja,
posebnih veza za rukovođenje i kriptozaštite, te rukovode njima;

8. usmjeravaju i usklađuju pripreme za obranu društveno-političkih zajednica
i organizacija i zajednica u oblasti privrede i društvenih djelatnosti;

9. organiziraju i izvršavaju određene zadatke i poslove u vezi s pripremama
i izvršavanjem mobilizacije, vojne obaveze i drugih obaveza u oblasti općenarodne
obrane;

10. obavljaju zakonom utvrđene poslove regrutiranja, popune i mobilizacije
oružanih snaga;

11. brinu se o osiguranju materijalnih rezervi za potrebe zemlje u ratu;

12. brinu se o uređenju teritorija i akvatorija značajnog za vođenje
oružane borbe i za druge potrebe općenarodne obrane u ratu, u slučaju neposredne
ratne opasnosti i u drugim izvanrednim prilikama;

13. obavljaju i druge zadatke i poslove općenarodne obrane utvrdene
zakonom.

Članak 30.

Prava i dužnosti općine u oblasti općenarodne obrane obavljaju: skupština
općine, štab Teritorijalne obrane, štab civilne zaštite, organi uprave
i drugi organi i organizacije općine.

Prava i dužnosti organa iz stavka 1. ovoga članka u oblasti općenarodne
obrane utvrđuje odlukom skupština općine u skladu sa zakonom.

Članak 31.

Za vrijeme ratnog stanja ili u slučaju neposredne ratne opasnosti, predsjedništvo
skupštine odlučuje o pitanjima iz nadležnosti skupštine.

Odluke predsjedništva skupštine podnose se na potvrdu skupštini čim
ona bude u mogućnosti da se sastane.

Predsjedništvo skupštine općine za vrijeme ratnog stanja obavlja poslove
koji su ovim zakonom dati u nadležnost savjetu narodne obrane.

Članak 32.

Predsjedništvo skupštine općine za vrijeme rata ili u slučaju neposredne
ratne opasnosti čine predsjednik, zamjenik predsjednika ili dopredsjednici
skupštine, predsjednici vijeća skupštine i određen broj odbornika u skupštini
općine utvrđen njihovim odlukama.

Predsjednik skupštine općine po položaju predsjednik je predsjedništva
skupštine u ratu.

Skupština općine odlukom pobliže utvrđuje organizaciju i način rada
predsjedništva skupštine za vrijeme ratnog stanja i neposredne ratne opasnosti.

Članak 33.

Društveno-političke zajednice dužne su osnovati organ uprave nadležan
za poslove narodne obrane radi obavljanja upravnih i drugih poslova općenarodne
obrane iz svoje nadležnosti.

Organi uprave nadležni za poslove narodne obrane društveno-političkih
zajednica obavljaju osobito ove poslove:

1. usklađuju mjere i aktivnosti u provođenju utvrđene politike priprema
za obranu i u ostvarivanju sistema općenarodne obrane te prate i predlažu
mjere za njegov razvoj;

2. pripremaju i predlažu mjere za organiziranje i funkcioniranje civilne
zaštite;

3. sudjeluju u osiguravanju uvjeta za jedinstveno rukovođenje općenarodnom
obranom i općenarodnim otporom;

4. pripremaju i predlažu mjere kojima se osigurava jedinstvena organizacija
i funkcioniranje sistema osmatranja i obavještavanja i organiziraju rad
centra za obavještavanje;

5. organiziraju i pripremaju posebne veze za rukovođenje organa društveno-političkih
zajednica i provode obuku kadrova za rad i održavanje tih veza;

6. brinu se o organizaciji i prate provođenje mjera sigurnosti i zaštite
tajnih podataka općenarodne obrane i predlažu mjere za njihovo unapređivanje;

7. organiziraju i provode kriptozaštitu tajnih podataka i informacija
iz oblasti općenarodne obrane;

8. izrađuju svoj plan za obranu i plan za druge izvanredne prilike i
sudjeluju u izradi planova društveno-ekonomskog razvoja u oblasti općenarodne
obrane;

9. predlažu mjere za izradu i sudjeluju u izradi plana obrane društveno-političke
zajednice i predlažu mjere za njegovo ažuriranje i provjeru rješenja koje
plan sadrži;

10. brinu se o organizaciji i provođenju mobilizacijskih priprema u
organizacijama i zajednicama;

11. prate i usmjeravaju financiranje općenarodne obrane;

12. organiziraju i prate organiziranje i provođenje obuke radnih ljudi
i građana za općenarodnu obranu, te sudjeluju u organiziranju i izvođenju
vježbi općenarodne obrane;

13. brinu se o provođenju mjera i aktivnosti za osiguranje potrebnog
broja kandidata za popunu vojnih škola i akademija;

14. surađuju s odgovarajućim vojnim organima u osiguranju popune i drugih
potreba oružanih snaga, u organiziranju i provođenju obuke i vježbi, izradi
i usklađivanju planova obrane i u drugim poslovima značajnim za jedinstvenost
i efikasnost sistema općenarodne obrane;

15. brinu se o nabavi, čuvanju i održavanju opreme i materijalno-tehničkih
sredstava za potrebe civilne zaštite; posebnih veza za rukovođenje, kriptozaštite,
te službe osmatranja i obavještavanja;

16. provode upravni nadzor nad provođenjem priprema za općenarodnu obranu;

17. rade na popuni oružanih snaga, civilne zaštite, službe osmatranja
i obavještavanja, organa društveno-političkih zajednica i organizacija
i zajednica vojnim obveznicima, obveznicima civilne zaštite i obveznicima
radne obaveze, te materijalno-tehničkim i druglm sredstvima;

18. rješavaju o pravima i dužnostima građana, organizacija i zajednica
u oblasti općenarodne obrane;

19. brinu se o izboru, uređivanju i upotrebi ratnih lokacija i poduzimaju
mjere za uređenje teritorija i akvatorija za potrebe društveno-političkih
zajednica;

20. obavljaju određene poslove koji se odnose na organizaciju i provođenje
mjera pripravnosti u slučaju neposredne ratne opasnosti i drugih izvanrednih
prilika i poduzimaju druge mjere potrebne za prijelaz na ratno stanje;

21. pružaju stručnu pomoć drugim organima društveno-političke zajednice
i organizacijama i zajednicama u provođenju priprema za obranu;

22. obavljaju zakonom utvrđene poslove regrutiranja, popune i mobilizacije
oružanih snaga.

Organi uprave nadležni za poslove narodne obrane u slučaju rata, neposredne
ratne opasnosti i drugih izvanrednih prilika osobito: osiguravaju provođenje
mjera pripravnosti i stalnu mobilizaciju ljudskih i materijalnih izvora
i snaga radi popune oružanih snaga i poduzimaju druge mjere za obranu zemlje;
prate izvršavanje ratnih zadataka i predlažu odgovarajuće mjere organima
koji rukovode općenarodnim otporom; uskladuju zahtjeve za materijalno osiguranje
oružanih snaga i drugih subjekata općenarodne obrane, te surađuju s odgovarajućim
vojnim i drugim

organima.

Članak 34.

Ostali organi uprave društveno-političkih zajednica, u okviru svojeg
djelokruga, u oblasti općenarodne obrane:

1. prate stanje pripremanja za obranu u djelatnostima iz svoje nadležnosti
i pružaju stručnu pomoć organizacijama i zajednicama u provođenju njihovih
priprema za ' obranu;

2. poduzimaju mjere i osiguravaju usklađivanje planova i pripremnih
mjera u djelatnosti iz njihove nadležnosti s planovima i pripremnim mjerama
za obranu društveno-političke zajednice;

3. izrađuju planove obrane i planove za druge izvanredne prilike za
određenu djelatnost za potrebe društveno-političke zajednice, te osiguravaju
utvrđivanje mjera općenarodne obrane u planovima i programima razvoja organizacija
i zajednica;

4. u skladu sa zakonom utvrđuju obaveze organizacijama i zajednicama
u pogledu zadovoljavanja potreba općenarodne obrane;

5. brinu se o osposobljavanju i pripremi organizacija i zajednica za
nastavak proizvodnje i pružanje usluga u slučaju rata ili neposredne ratne
opasnosti;

6. provode vlastite pripreme za rad u ratu, neposrednoj ratnoj opasnosti
i drugim izvanrednim prilikama.

Odlukama skupština društveno-političkih zajednica u skladu s odredbama
stavka 1. ovoga članka uređuje se nadležnost ostalih organa uprave u obavljanju
poslova općenarodne obrane.

2. Općina

Članak 35.

Općina, u skladu sa svojim ustavnim pravima i dužnostima i sistemom
općenarodne obrane, pored prava i dužnosti iz članka 29. ovoga zakona,
u ostvarivanju općenarodne obrane ima i ova prava i dužnosti:

1. utvrđuje organizaciju općenarodne obrane i osigurava jedinstveno
organiziranje i pripremanje općenarodne obrane;

2. usklađuje organizaciju, planove i pripreme općenarodne obrane u općini
s organizacijom, planovima i pripremama za obranu Republike i susjednih
općina, u pitanjima značajnim za jedinstvenost i uspješnost sistema općenarodne
obrane;

3. osigurava provedbu obrambenih priprema privrede i društvenih djelatnosti,
u skladu s utvrđenim osnovama priprema privrede i društvenih djelatnosti
za funkcioniranje u ratu, njihovim ratnim zadacima te s planovima obrane
općine;

4. utvrđuje plan organizacije, razvoja, izgradnje i opremanja Teritorijalne
obrane u općini, u skladu s utvrđenim osnovama tih planova i odgovarajućim
planom i odlukama Republike, te osigurava jedinstvo organizacije Teritorijalne
obrane u općini;

5. osigurava jedinstvo rukovođenja i komandiranja Teritorijalnom obranom
u miru i ratu u skladu s utvrđenim sistemom rukovođenja i komandiranja
u oružanim snaga ma;

6. utvrđuje organizaciju jedinstvenog sistema civilne zaštite i službe
osmatranja i obavještavanja, te rukovodi njima;

7. usklađuje i usmjerava pripreme organizacija i zajednica u pitanjima
značajnim za jedinstvo sistema općenarodne obrane u općini;

8. osigurava popunu oružanih snaga, raspored i mobilizaciju građana
na ratne dužnosti te raspored i mobilizaciju materijalnih sredstava za
potrebe općenarodne obrane, u skladu s utvrđenim planovima i organizira
i osigurava izvršavanje drugih poslova i zadataka iz svog djelokruga značajnih
za ostvarivanje sistema općenarodne obrane i njegovo funkcioniranje u miru
i ratu;

9. usklađuje organizaciju, planove i pripremne mjere općenarodne obrane
u općini, s planovima i pripremnim mjerama Jugoslavenske narodne armije
radi jedinstvenoga i efikasnog djelovanja u slučaju rata, neposredne ratne
opasnosti i drugih izvanrednih prilika;

10. osigurava provođenje mjera sigurnosti i zaštite tajnih podataka
općenarodne obrane;

11. osigurava provođenje priprema radnih ljudi i građana koji u ratnim
uvjetima obavljaju određene djelatnosti osobnim radom sredstvima u vlasništvu
građana;

12. organizira i provodi obuku, vježbe i druge oblike osposobljavanja
radnih ljudi i građana za općenarodnu obranu;

13. utvrđuje način i oblike provođenja mjera pripravnosti i mobilizacije
radnih ljudi i građana, materijalno-tehničkih i drugih priprema kod ratnih
opasnosti i drugih izvanrednih prilika;

14. inicira, usmjerava i potiče djelatnosti radnih ljudi i gradana i
organizacija i zajednica u ostvarivanju sistema općenarodne obrane i osigurava
izvršavanje njihovih zakonom utvrđenih prava i dužnosti;

15. društvenim planovima osigurava izgradnju i razvoj sistema općenarodne
obrane na svom području;

16. u suradnji s društvenim organizacijama provodi mjere i aktivnosti
za osiguranje potrebnog broja kandidata za popunu vojnih škola i akademija,
te osigurava provođenje drugih mjera značajnih za razvoj i jačanje Jugoslavenske
narodne armije u skladu s mjerama koje su utvrdili organi federacije;

17. vodi evidenciju obveznika radne obaveze i drugih obveznika i osigurava
njihovo raspoređivanje na dužnosti za slučaj rata i neposredne ratne opasnosti;

18. obavlja i druga prava i dužnosti utvrdene zakonom.

Članak 36.

Radi usklađivanja priprema za općenarodnu obranu i za obavljanje određenih
poslova općenarodne obrane skupština općine osniva savjet narodne obrane.

Savjet narodne obrane obavlja ove poslove:

1. na prijedlog izvršnog vijeća općinske skupštine donosi plan obrane
općine u skladu sa smjernicama i mjerama koje utvrdi skupština općine;

2. utvrduje brojčani sastav i veličinu Teritorijalne obrane, civilne
zaštite i službe osmatranja i obavještavanja u općini, u skladu s odgovarajućim
planom i odlukama Republike;

3. brine se o usklađivanju priprema općenarodne obrane u općini i osigurava
usklađivanje priprema sa susjednim općinama i oružanim snagama;

4. utvrđuje organizaciju posebnih veza za rukovođenje i kriptozaštitu
tajnih podataka za potrebe organa općine u ratu;

5. utvrđuje plan i odlučuje o pripremi i provođenju vježbi općenarodne
obrane značajnih za općinu;

6. prati i usmjerava popunu i raspored građana i materijalnih sredstava
u oružane snage, organizacije i zajednice te za druge potrebe općenarodne
obrane, u skladu s planovima obrane;

7. razmatra, usmjerava i usklađuje obavljanje poslova vojne obaveze
i mobilizacije i drugih obaveza građana u oblasti općenarodne obrane;

8. daje mišljenje skupštini općine o prijedlozima propisa i drugih akata
iz oblasti općenarodne obrane;

9. razmatra i utvrđuje mjere koje imaju opće značenje za razvoj i jačanje
općenarodne obrane na području općine;

10. daje prijedloge za izbor kandidata za pitomce škola za rezervne
oficire i regruta za odredene specijalnosti u oružanim snagama;

11. utvrđuje mjere i aktivnosti za osiguranje potrebnog broja kandidata
za popunu vojnih škola i akademija i predlaže izbor kandidata;

12. obavlja druge poslove za koje je ovlašten ovim zakonom, statutom
i odlukama skupštine općine.

U obavljanju poslova koji se odnose na usklađivanje priprema općenarodne
obrane savjet narodne obrane donosi smjernice i zaključke koje provode
općinski organi uprave, organizacije i zajednice i društvene organizacije
na području općine.

Savjet narodne obrane za svoj rad i obavljanje poslova iz stavka 1.
ovoga članka odgovara skupštini općine.

Članak 37.

Savjet narodne obrane sastoji se od predsjednika, sekretara i određenog
broja članova.

Članovi savjeta imenuju se iz reda odbornika svih vijeća skupština općine,
općinskih funkcionara, predstavnika oružanih snaga i predstavnika poduzeća
ili drugih organizacija i zajednica na podrućju općine.

Predsjednik skupštine općine po položaju predsjednik je savjeta narodne
obrane.

Članove i sekretara savjeta imenuje i razrješava skupština općine.

Organizaciju i sastav savjeta narodne obrane utvrđuje skupština općine.

3. Republika

Članak 38.

U ostvarivanju sistema općenarodne obrane Republika, pored prava i dužnosti
iz članka 29. ovoga zakona, ima i ova prava i dužnosti:

1. uređuje sistem općenarodne obrane u skladu s osnovama koje utvrduje
federacija;

2. osigurava jedinstvenost i cjelovitost sistema općenarodne obrane
u Republici i njegovu usklađenost s osnovama sistema općenarodne obrane
u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji;

3. utvrđuje posebna prava i dužnosti rednih ljudi i građana te organizacija
i zajednica u općenarodnoj obrani;

4. utvrđuje organizaciju i pripreme općenarodne obrane u skladu s utvrđenim
osnovama planova i pripremnih mjera za obranu zemlje, osigurava pripreme
privrede i društvenih djelatnosti za obranu zemlje te osigurava pripreme
privrede i društvenih djelatnosti za funkcioniranje u ratu, i na tim osnovama
osigurava jedinstvo organiziranja i pripremanja općenarodne obrane;

5. utvrđuje plan obrane Republike i plan za druge izvanredne prilike
i usklađuje ih s takvim planovima, zemlje, susjednih republika i pokrajina
u pitanjima značajnim za jedinstvo i uspješnost sistema općenarodne obrane
u federaciji i Republici;

6. planira i osigurava materijalne i druge potrebe oružanih snaga u
ratu i brine se o zadovoljavanju tih potreba u pripremama i planovima obrane;

7. utvrđuje plan organizacije, razvoja, izgradnje i opremanja Teritorijalne
obrane u skladu s utvrđenim osnovama tih planova i osigurava izgradnju
Teritorijalne obrane kao jedinstvenog sistema vojne organizacije u Republici
i kao dijela jedinstvene oružane sile u sistemu općenarodne obrane;

8. osigurava jedinstvo rukovođenja i komandiranja Teritorijalnom obranom
u skladu s utvrđenim sistemom rukovođenja i komandiranja oružanim snagama;

9. u skladu s utvrđenim osnovama osigurava organizaciju, razvoj i pripremu
jedinstvenog sistema civilne zaštite, te sistema osmatranja i obavještavanja
i rukovodi njima;

10. usmjerava i usklađuje pripreme za obranu i rad u ratu i drugim izvanrednim
prilikama privrede i društvenih djelatnosti te osigurava usklađenost planova
obrane užih društveno-političkih zajednica i organizacija i zajednica;

11. društvenim planovima osigurava izgradnju i razvoj općenarodne obrane
u Republici;

12. u suradnji s društvenim organizacijama poduzima mjere za pripremu
i osposobljavanje radnih Ijudi i građana i organizacija i zajednica u provođenju
i razvijanju aktivnosti značajnih za jačanje općenarodne obrane u Republici
za njihovo aktivno sudjelovanje u obrani zemlje;

13. ostvaruje suradnju i usklađuje pripreme za obranu s drugim republikama
i autonomnim pokrajinama;

14. osigurava provođenje mjera sigurnosti i zaštite tajnih podataka
općenarodne obrane;

15. obavlja i osigurava provođenje zakonom utvrđenih poslova regrutiranja,
popune i vojne mobilizacije oružanih snaga i drugih poslova vojne obaveze
u skladu sa Zakonom o vojnoj obavezi i propisima donesenim na osnovu toga
zakona i ovim zakonom i usklađuje, obavljanje tih poslova s drugim poslovima
općenarodne obrane;

16. brine o kadrovskoj i materijalnoj popuni oružanih snaga i odgovarajućoj
nacionalnoj, socijalnoj i drugoj zastupljenosti aktivnog i rezervnog starješinskog
kadra u oružanim snagama;

17. obavlja zakonom određene poslove za potrebe: Jugoslavenske narodne
armije i ostvaruje s njom suradnju u poslovima i zadacima od zajedničkog
interesa;

18. brine se o uređenju teritorija i akvatorija za potrebe oružanih
snaga i za druge potrebe općenarodne obrane;

19. obavlja i druge poslove i dužnosti određene zakonom.

Članak 39.

U okviru prava i dužnosti Republike u oblasti općenarodne obrane, pripreme
za općenarodnu obranu organiziraju i obavljaju Sabor Republike Hrvatske,
Predsjedništvo Republike Hrvatske, Vlada Republike Hrvatske, Republički
štab Teritorijalne obrane, štab civilne zaštite Republike Hrvatske i organi
uprave i republičke organizacije.

1) Sabor Republike Hrvatske

Članak 40.

Sabor Republike Hrvatske uređuje sistem, utvrđuje politiku i odlučuje
o drugim osnovnim pitanjima značajnim za općenarodnu obranu, utvrđuje potrebe
općenarodne obrane u društvenom planu i poduzima druge mjere u organiziranju,
jačanju i razvoju te oblasti u skladu s Ustavom i zakonom.

2) Predsjedništvo Republike Hrvatske

Članak 41.

Predsjedništvo Republike Hrvatske u ostvarivanju općenarodne obrane
u okviru prava i dužnosti utvrđenih Ustavom obavlja ove poslove:

1. osigurava jedinstvenost i cjelovitost sistema općenarodne obrane
u Republici;

2. brine se i osigurava provođenje mjera pripravnosti i drugih mjera
za prijelaz u ratno stanje;

3. donosi plan obrane i plan za druge izvanredne prilike Republike;

4. daje smjernice za provođenje priprema u privrednim i društvenim djelatnostima,
mobiliziranje izvora i snaga za obranu i usklađivanje plana i pripremnih
mjera društveno-političkih zajednica i organizacija i zajednica;

5. utvrđuje sadržaj i način izrade planova obrane i planova za druge
izvanredne prilike;

6. u slučaju rata rukovodi općenarodnim otporom u Republici;

7. razmatra i zauzima stavove od općeg značenja za organiziranje, jačanje
i razvoj općenarodne obrane u Republici;

8. inicira i poduzima mjere za suradnju u oblasti općenarodne obrane
s drugim republikama i autonomnim pokrajinama u poslovima od zajedničkog
interesa;

9. osigurava provođenje odluka, stavova i mjera koje u oblasti općenarodne
obrane donosi Predsjedništvo Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

Članak 42.

Radi razmatranja, zauzimanja stavova i davanja mišljenja i prijedloga
Predsjedništvu Republike Hrvatske o pitanjima iz njegove nadležnosti u
oblasti općenarodne obrane Predsjedništvo ima Savjet narodne obrane.

Organizacija, način rada i sastav Savjeta narodne obrane uređuje se
odlukom i poslovnikom Predsjedništva.

3) Vlada Republike Hrvatske

Članak 43.

Vlada Republike Hrvatske brine se o izvršavanju zakona i utvrđene politike
u oblasti općenarodne obrane, daje opće smjernice za rad republičkim organima
uprave i republičkim organizacijama na poslovima općenarodne obrane i nadzire
njihov rad na pripremama za općenarodnu obranu.

Vlada Republike Hrvatske koordinira i usmjerava pripreme u oblasti općenarodne
obrane koje provode republički organi uprave i republičke organizacije
kao i poduzeća posebno značajna za općenarodnu obranu u Republici.

Članak 44.

Vlada Republike Hrvatske u oblasti općenarodne obrane:

1. utvrđuje prijedlog plana obrane i plana za druge izvanredne prilike
Republike, te donosi svoj plan obrane i plan za druge izvanredne prilike;

2. utvrđuje prijedlog mjera za osiguranje razvoja općenarodne obrane
u društvenim planovima Republike i brine se o osiguranju sredstava za financiranje
priprema općenarodne obrane;

3. predlaže mjere za osiguranje sredstava za financiranje posebnih zadataka
i stvaranje uvjeta za rad poduzeća posebno značajnih za obranu Republike;

4. poduzima mjere za osiguranje robnih rezervi neophodnih za slučaj
rata i njihov razmještaj u skladu s potrebama općenarodne obrane;

5. utvrđuje ratnu organizaciju i odobrava planove obrane i planove za
druge izvanredne prilike republičkih organa uprave, republičkih organizacija,
republičkih pravosudnih organa, Ustavnog suda Hrvatske;

6. utvrduje prijedloge uredbi sa zakonskom snagom;

7. donosi propise o sudjelovanju obveznika u jedinicama i organima civilne
zaštite i o izvršavanju radne obaveze;

8. donosi propise o izvršavanju obaveze davanja materijalnih sredstava
za potrebe općenarodne obrane;

9. donosi propise o pripremi i načinu provođenja mobilizacije organizacija
i zajednica, organa društveno-političkih zajednica, civilne zaštite i službe
osmatranja i obavještavanja;

10. utvrđuje kriterije i normative za raspored ljudstva i sredstava
za potrebe organa društveno-političkih zajednica, jedinica i ustanova Teritorijalne
obrane, civilne zaštite i službe osmatranja i obavještavanja, te za druge
potrebe u ratu, u skladu s osnovnim kriterijima i normativima koje utvrdi
Savezno izvršno vijeće;

11. propisuje način vođenja evidencije žena vojnih obveznika raspoređenih
u Teritorijalnu obranu;

12. poduzima mjere za organiziranje jedinstvenog sistema civilne zaštite
i jedinstvenog sistema osmatranja i obavještavanja;

13. utvrđuje organizaciju službe kriptozaštite u Republici, način osposobljavanja
kadrova, te provođenje mjera sigurnosti i kriptozaštite;

14. utvrđuje načela organizacije i ukupan brojčani sastav milicije za
slučaj rata; neposredne ratne opasnosti i drugih izvanrednih prilika;

15. utvrđuje načela organizacije i brojčani sastav straže u kazneno-popravnim
ustanovama za slučaj rata, neposredne ratne opasnosti i drugih izvanrednih
prilika;

16. odlučuje o pripremama i izvođenju mobilizacijskih i drugih vježbi
društveno-političkih zajednica, republičkih organa uprave i republičkih
organizacija značajnih za Republiku;

17. brine se o uređenju teritorija i akvatorija značajnog za oružane
snage i za druge potrebe općenarodne obrane;

18. donosi plan izgradnje skloništa za potrebe republičkih organa i
osigurava njegovo ostvarivanje;

19. obavlja i druge poslove utvrđene ovim zakonom.

Članak 45.

Vlada Republike Hrvatske u ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti
i u drugim izvanrednim prilikama:

1. brine se o prenošenju i provođenju navedenih mjera pripravnosti i
mobilizacije na teritoriju Republike;

2. poduzima mjere za prijelaz republičkih organa s mirnodopske na ratnu
organizaciju i za njihov izlaz na ratne lokacije;

3. u skladu s planom obrane i planom za druge izvanredne prilike Republike
izvršnim vijećima i organima uprave društveno-političkih zajednica te organizacijama
i zajednicama može narediti poduzimanje neodloživih mjera, ako to zahtijevaju
interesi općenarodne obrane.

4) Republički organi uprave republičke organizacije

Ministarstvo obrane

Članak 46.

Ministarstvo obrane u okviru prava i dužnosti Republike u oblasti općenarodne
obrane:

1. prati i usklađuje aktivnost na ostvarivanju utvrđene potitike i sistema
općenarodne obrane i predlaže mjere za njegovu izgradnju, razvoj i ostvarivanje
u Republici;

2. sudjeluje u izradi plana obrane Republike i objedinjuje aktivnost
drugih organa na izradi toga plana, čuva ga i predlaže mjere za njegovu
izradu, ažuriranje i provjeru;

3. provodi i usklađuje zajedničke pripreme republičkih organa utvrđene
planovima obrane i poduzima mjere za ostvarivanje materijalnih i drugih
uvjeta za rad tih organa u ratnim uvjetima;

4. izrađuje svoj plan obrane i plan za druge izvanredne prilike;

5. poduzima mjere za upoznavanje građana, organa društveno-političkih
zajednica, organizacija i zajednica s njihovim pravima i dužnostima u općenarodnoj
obrani;

6. sudjeluje u organizaciji i pripremama za općenarodni otpor u slučaju
rata;

7. osigurava provođenje i neposredno provodi poslove regrutiranja, popune
i mobilizacije oružanih snaga u skladu sa Zakonom o vojnoj obavezi i ovlaštenjima
utvrđenim ovim zakonom;

8. stručno usklađuje planove i pripremne mjere republičkih organa i
poduzeća posebno značajnih za obranu u Republici s planom obrane Republike;

9. donosi uputstva o zajedničkim elementima za pripreme u oblasti općenarodne
obrane organa društveno-političkih zajednica i organizacija i zajednica;

10. organizira i priprema posebne veze za rukovođenje republičkih organa
u ratu i brine se o organiziranju, opremanju i osposobljavanju tih veza
u općinama;

11. provodi kriptozaštitu tajnih podataka i informacija općenarodne
obrane iz nadležnosti Republike i brine se o provođenju te zaštite u općinama;

12. brine se o organizaciji i provođenju mjera sigurnosti i zaštite
tajnih podataka općenarodne obrane;

13. prati provođenje obuke radnih ljudi i građana iz općenarodne obrane
u društvenim organizacijama i zajednicama organizira određene oblike obuke
na razini Republike;

14. rješava o žalbama protiv rješenja općinskih organa uprave nadležnih
za poslove narodne obrane;

15. nadzire i poduzima mjere za osiguranje izvršavanja zakona i drugih
propisa za čije su izvršavanje odgovorni organi uprave nadležni za poslove
narodne obrane;

16. brine se o organizaciji, planiranju, obučavanju, opremanju i pripremi
civilne zaštite i sistema osmatranja i obavještavanja;

17. organizira rad i odgovoran je za funkcioniranje republičkog centra
za obavještavanje i centara za obavještavanje u svim organizacijskim jedinicama
u kojima su oni osnovani;

18. propisuje okvirne formacije za organiziranje službe osmatranja i
obavještavanja;

19. prati provođenje vježbi i sudjeluje u njihovu organiziranju, priprema
planove i programe vježbi i analizira njihove rezultate ;

20. predlaže mjere za unapređenje organizacije i rada organa uprave
nadležnih za poslove narodne obrane;

21. osigurava usklađivanje planova civilne zaštite s planovima oružanih
snaga

22. propisuje obrazac i način izdavanja legitimacije inspektora za općenarodnu
obranu;

23. obavlja i druge poslove iz oblasti općenarodne obrane koji su mu
stavljeni u nadležnosti ovim zakonom i drugim propisima.

Članak 47.

Ministarstvo obrane obavIja inspekcijske poslove koji se odnose na:

1. provođenje zakona i drugih propisa, smjernica i mjera koje utvrde
savezni i republički organi;

2. ostvarivanje plana obrane, plana za druge izvanredne prilike i pripremnih
mjera koje su utvrdili republički organi;

3. usklađivanje planova i mjera društveno-političkih zajednica s planovima
Republike, te s drugim dokumentima i planovima republičkih organa;

4. organizaciju i provođenje priprema u poduzećima posebno značajnim
za općenarodnu obranu Republike;

5. usklađenost planova i pripremnih mjera društveno-političkih zajednica
i organizacija i zajednica - međusobno te s planovima i pripremnim mjerama
Jugoslavenske narodne armije;

6. organiziranje jedinstvenog sistema civilne zaštite i jedinstvenog
sistema osmatranja i obavještavanja te posebnih veza za rukovođenje;

7. organiziranje kriptozaštite i provođenje mjera sigurnosti i zaštite
tajnih podataka općenarodne obrane;

8. jedinstvenost i cjelokupnost sistema općenarodne obrane u Republici;

9. druge mjere i zadatke u oblasti općenarodne obrane značajne za Republiku.

Članak 48.

Za inspekcijske poslove u sastavu Ministarstva obrane postoji Inspektorat
za općenarodnu obranu. Na čelu inspektorata je glavni inspektor.

Ministarstvo obrane donijet će upute o načinu rada Inspektorata za općenarodnu
obranu.

Članak 49.

Inspektor i osoba iz članka 38. ovoga zakona, koja je ovlaštena da obavlja
inspekcijske poslove, ima prava i dužnosti:

1. pregledati opće stanje priprema i provođenja mjera te pregledati
planove i druge dokumente koji se odnose na pripreme organa ili organizacija
nad kojima u tom pogledu vrši inspekciju;

2. narediti otklanjanje neusklađenosti u planovima obrane i u drugim
dokumentima, provođenje mjera i izvršavanje poslova i zadataka koje treba
provesti prema planu priprema, obustavu mjera i radnji koje nisu u skladu
s planom, utvrđenim obavezama i dužnostima u vezi s pripremama za obranu
te s planovima i mjerama Republike, a i otklanjanje drugih nedostataka
i nepravilnosti u provođenju priprema za općenarodnu obranu;

3. narediti organu i poduzeću nad kojim vrši inspekciju da podnesu izvještaj
o izvršenim poslovima, zadacima i mjerama u pripremama za općenarodnu obranu;

4. podnositi zahtjev za pokretanje prekršajnog, krivičnoga ili drugoga
predviđenog postupka, ako to u okviru svoje nadležnosti nije učinio organ
uprave nadležan za poslove narodne obrane općine;

5. predložiti ovlaštenom organu izvođenje vježbi ili drugog oblika provjere
planova i spremnosti za obranu.

Članak 50.

Organizacije i zajednice te organi društveno-političkih zajednica u
kojima se vrši inspekcija priprema za obranu dužne su omogućiti inspektoru
ili osobi koja vrši inspekciju pregled i kontrolu planova obrane, dokumenata,
objekata i uređaja od interesa za općenarodnu obranu i pružiti mu tražena
obavještenja.

Članak 51.

U inspekcijskom nadzoru inspektor ili osoba koja vrši inspekciju, rješenjem
naređuje izvršenje poslova i zadataka, odnosno otklanjanje utvrđenih nepravilnosti
i nedostataka i određuje rok za njihovo izvršenje.

Izvještaji o utvrđenom stanju i naloženim mjerama dostavljaju se skupštini
općine na čijem području je izvršen inspekcijski pregled.

Članak 52.

U inspekciji priprema za općenarodnu obranu sudjeluju i stručni radnici
republičkih organa uprave i republičkih organizacija, ovisno o oblasti
priprema za obranu u kojoj se vrši inspekcija. Ministar obrane, uz suglasnost
rukovodioca republičkog organa uprave i republičke organizacije daje tim
stručnim radnicima ovlaštenja za obavljanje pojedinih inspekcijskih poslova.

Republički organi uprave i republičke organizacije koji u obavljanju
poslova iz svoje nadležnosti utvrde povredu propisa, plana obrane ili mjera
u pripremama za obranu, dužni su o tome obavijestiti Inspektorat za općenarodnu
obranu.

Ostali republički organi uprave i republičke organizacije

Članak 53.

Republički organi uprave i republičke organizacije u okviru svog redovnog
djelokruga rada u oblasti općenarodne obrane obavljaju ove poslove:

1. prate i stiču uvid u stanje priprema za obranu, te poduzimaju organizacijsko-planske
i druge potrebne mjere za rad organizacija i zajednica u ratu i za rad
koji se u ratu obavlja osobnim radom sredstvima u vlasništvu građana;

2. brinu se o razradi potreba općenarodne obrane u planovima razvoja
organizacija i zajednica, te o njihovoj osposobljenosti i opremljenosti
za djelovanje u ratu;

3. poduzimaju mjere za usklađivanje priprema organizacija i zajednica
u oblasti privrede i društvenih djelatnosti s politikom i mjerama u oblasti
općenarodne obrane i s planom obrane Republike, i za to da te organizacije
i zajednice osiguravaju potrebna sredstva za rad u ratu i za izvršavanje
drugih zadataka značajnih za općenarodnu obranu;

4. pružaju stručnu pomoć organima općina i organizacijama i zajednicama
u provođenju priprema za obranu;

5. pripremaju se za rad u ratnim uvjetima, razrađuju plan obrane u djelatnosti
za koju su osnovani i sudjeluju u izradi plana obrane Republike:

6. donose svoj plan obrane i plan za druge izvanredne prilike;

7. predlažu Vladi Republike Hrvatske utvrđivanje obaveza poduzeća u
proizvodnji i pružanju usluga u ratu za potrebe Republike;

8. donose uputstva o pripremama za obranu i zaštitu u pojedinim djelatnostima
i prate njihovu primjenu;

9. brinu se o provođenju mjera zaštite i spasavanja stanovništva i materijalnih
dobara, o evakuaciji i sklanjanju proizvodnih i drugih kapaciteta, robnih
fondova, predmeta historijske, znanstvene, umjetničke i kulturne vrijednosti,
arhiva i drugih materijalnih dobara od interesa za Republiku;

10. na osnovi jedinstvenih procjena o potrebama općenarodne obrane u
ratnim uvjetima i materijalnih i drugih mogućnosti Republike pripremaju
potrebne materijale i dokumentaciju za razvoj općenarodne obrane u okviru
planova društveno-ekonomskog razvoja Republike;

11. brinu se o obučavanju kadrova u organima i organizacijama i zajednicama
iz svoje oblasti i poduzimaju druge mjere nužne za uspješno funkcioniranje
privrede i društvenih djelatnosti u ratnim uvjetima i za izvršavanje drugih
zadataka od interesa za općenarodnu obranu;

12. brinu se o provođenju mjera pripravnosti u slučaju neposredne ratne
opasnosti i drugim izvanrednim prilikama i poduzimaju druge mjere potrebne
za prijelaz organa i organizacija iz svoje oblasti na ratnu organizaciju;

13. pripremaju nacrte propisa o organizaciji, radu i načinu rukovođenja
u ratu odgovarajućim oblastima za koje su osnovani;

14. brinu se o provođenju mjera sigurnosti i zaštiti tajnih podataka
općenarodne obrane;

15. obavljaju druge poslove određene ovim zakonom.

Članak 54.

Ministarstvo unutarnjih poslova, u vezi s organiziranjem i pripremanjem
milicije za ratne uvjete, predlaže Vladi Republike Hrvatske načela organizacije
i ukupan brojčani sastav milicije, utvrđuje organizaciju u Republici i
izdaje obavezne instrukcije za organiziranje milicije u drugim društveno-političkim
zajednicama; utvrđuje mobilizacijski razvoj milicije za djelovanje u ratu;
brine se o osiguranju opreme i naoružanja za potrebe organa i jedinica
milicije te utvrđuje plan i program obučavanja aktivnog i rezervnog sastava
te jedinica milicije ratnog sastava.

Ministarstvo pravosuđa i uprave predlaže načela organizacije i brojčani
sastav straže u kazneno-popravnim ustanovama za slučaj rata, neposredne
ratne opasnosti i drugih izvanrednih prilika, brine se o osiguranju opreme
i naoružanja kao i o obučavanju kadrova u tim ustanovama za izvršenje zadataka
od interesa za općenarodnu obranu.

Ministarstvo pravosuđa i uprave pruža stručnu pomoć pravosudnim organima
u provođenju priprema za obranu te u provođenju mjera pripravnosti u slučaju
neposredne ratne opasnosti i drugih izvanrednih prilika uz osiguranje suradnje
s republičkim pravosudnim organima.

Članak 55.

Republički organi uprave i republičke organizacije dužni su surađivati
i usklađivati svoj rad, planove, mjere i druge poslove značajne za provođenje
priprema za općenarodnu obranu u Republici.

Republički organi uprave i republičke organizacije dužni su surađivati
i s nadležnim organima udruženih snaga u osiguranju određenih zahtjeva
i potreba, te u obavljanju poslova značajnih za usklađivanje planova i
pripremnih mjera.

5) Drugi republički organi

Č.lanak 56.

Ustavni sud Hrvatske, Vrhovni sud Hrvatske, Upravni sud Hrvatske, Viši
privredni sud Hrvatske, Javno tužilaštvo Hrvatske i drugi republički organi
organiziraju i provode pripreme za rad u ratnim uvjetima prema prirodi
i karakteru svoje djelatnosti i zadataka, a u skladu s utvrđenim planovima
obrane i u vezi s tim:

1. razrađuju svoju ratnu organizaciju, svoje planove obrane i planove
za druge izvanredne prilike;

2. osiguravaju potrebnu opremu i druga sredstva za rad u ratnim uvjetima
i drugim izvanrednim prilikama;

3. surađuju s nadležnim republičkim organima i organima općina, te s
njima usklađuju svoje planove obrane i planove za druge izvanredne prilike.

VII. TERITORIJALNA OBRANA

1. Zajedničke odredbe

Članak 57.

Teritorijalna obrana, kao dio jedinstvenih oružanih snaga Socijalističke
Federativne Republike Jugoslavije i najširi oblik organiziranoga oružanoga
općenarodnog otpora, štiti nezavisnost, suverenitet, teritorijalnu cjelokupnost
i Ustavom utvrđeno društveno-političko uređenje Socijalističke Federativne
Republike Jugoslavije, a izvršava i druge zadatke oružanih snaga utvrđene
Saveznim zakonom, planovima obrane i planovima za druge izvanredne prilike.

Teritorijalna obrana sastoji se od jedinica, ustanova, štabova i drugih
oblika organiziranja radnih Ijudi i građana za općenarodni oružani otpor.

Teritorijalna obrana u Republici organizira se u jedinstven sistem organizacije.

Članak 58.

Jedinice i ustanove Teritorijalne obrane i drugi oblici organiziranja
radnih ljudi i građana za općenarodni oružani otpor organiziraju se i pripremaju
u miru, aktiviraju u ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti ili u drugim
izvanrednim prilikama, a i za vrijeme izvođenja vježbi i izvršavanja zadataka
u miru, predviđenih Saveznim zakonom.

Štabovi Teritorijalne obrane osnivaju se u miru, a djeluju u miru i
u ratu.

Članak 59.

Poduzeća i mjesne zajednice imaju pravo osnovati jedinice i ustanove
Teritorijalne obrane, a dužne su ih osnovati ako je to predviđeno planom
obrane općine odnosno Republike Hrvatske.

Poduzeća s dvije ili više jedinica Teritorijalne obrane i mjesne zajednice
mogu osnovati štab Teritorijalne obrane uz prethodnu suglasnost štaba Teritorijalne
obrane općine, a dužni su ga osnovati ako je to predviđeno planom obrane
općine odnosno druge društveno-političke zajednice. U općinama s većim
brojem mjesnih zajednica i poduzeća mogu se organizirati i rajonski štabovi
Teritorijalne obrane, prema odluci štaba Teritorijalne obrane općine.

Članak 60.

Općina i Republika osnivaju jedinice, ustanove i štabove Teritorijatne
obrane.

Općina je dužna osnovati i razvijati jedinice i ustanove Teritorijalne
obrane prema planu obrane Republike.

Članak 61.

Organiziranje, razvoj, izgradnja i opremanje Teritorijalne obrane u
društveno-političkim zajednicama provodi se na osnovi plana koji donose
nadležni organi tih zajednica.

Planovi organiziranja, razvoja, izgradnje i opremanja Teritorijalne
obrane u poduzećima i mjesnim zajednicama usklađuju se međusobno i s odgovarajućim
planom općine odnosno Republike.

Republički štab Teritorijalne obrane dostavlja općinskim štabovima Teritorijalne
obrane podatke za izradu i usklađivanje njihovih planova, a općinski štabovi
Teritorijalne obrane takve podatke dostavljaju poduzećima i mjesnim zajednicama.

Članak 62.

U ratu, za vrijeme neposredne ratne opasnosti i u drugim izvanrednim
prilikama, milicija može biti upotrebljena i za izvršavanje borbenih zadataka.

Odluku u upotrebi nlilicije u ratu, za vrijeme neposredne ratne opasnosti
i u drugim izvanrednim prilikama, za izvršavanje zadataka iz stavka 1.
ovoga članka, donosi ovlašteni rukovodilac organa unutrašnjih poslova.

Članak 63.

Za organiziranje i pripremanje Teritorijalne obrane u okviru svojih
prava i dužnosti utvrđenih ustavom i zakonom, odgovorne su skupštine i
drugi organi društveno-političkih zajednica, organi upravljanja poduzećima
i organi mjesnih zajednica.

Društvene organizacije sudjeluju u pripremi Teritorijalne obrane, u
skladu sa svojom društvenom ulogom i prema prirodi svojih zadataka.

2. Jedinice i ustanove Teritorijalne obrane

Članak 64.

Jedinice Teritorijalne obrane organiziraju se, pripremaju i osposobljavaju
za vođenje oružane borbe.

Jedinice Teritorijalne obrane, prema vrsti, mogu biti: pješadijske,
diverzantske, protudiverzantske, inženjerske, protuinženjerske, padobranske,
jedinice veze, atomsko-biološko-kemijske obrane, izviđačke, kurirske, pozadinske,
jedinice naoružanih brodova, za podvodno djelovanje, nastavne, dopunske
i dr.

Jedinice Teritorijalne obrane, ovisno o namjeni, mogu biti prostorne
i manevarske, a u taktičkom i operativnom pogledu organiziraju se u osnovne
i združene sastave.

Prostorne jedinice Teritorijalne obrane organiziraju se u mjesnim zajednicama,
poduzećima i općini.

Manevarske jedinice Teritorijalne obrane organiziraju se iz jedinica
osnovnog formacijskog sastava za zadatke na području jedne ili više općina
i na teritoriju Republike.

Odluku o organiziranju manevarskih jedinica Teritorijalne obrane donosi
komandant Teritorijalne obrane Republike.

Članak 65.

Za neposredno materijalno osiguranje, zbrinjavanje i omogućavanje djelovanja
jedinica i štabova Teritorijalne obrane u slučaju neposredne ratne opasnosti,
rata i drugih izvanrednih prilika organiziraju se i pripremaju ustanove
Teritorijalne obrane.

Za izvršavanje poslova materijalnog osiguranja Teritorijalne obrane
u općini osnivaju se baze Teritorijalne obrane kao pozadinske ustanove
Teritorijalne obrane.

Ustanove Teritorijalne obrane za potrebe obuke pripadnika Teritorijalne
obrane, te za obavljanje drugih zadataka i poslova u vezi s pripremama
Teritorijalne obrane, mogu se, u vrijeme mira, osnivati prema propisima
o osnivanju organizacija i zajednica odnosno društveno-političke zajednice.

Članak 66.

Jedinice i ustanove Teritorijalne obrane organiziraju se prema planu
upotrebe i jedinstvenim osnovama plana organizacije, razvoja, izgradnje
i opremanja oružanih snaga Jugoslavije, a na osnovi procjene potreba i
mogućnosti, ovisno o teritorijalnom položaju, te prema propisanim formacijama
i utvrđenom mobilizacijskom razvoju.

Ukupnu veličinu i brojčani sastav jedinica i ustanova Teritorijalne
obrane u Republici utvrđuje Predsjedništvo Republike Hrvatske na prijedlog
ministra obrane.

Komandant Teritorijalne obrane Republike propisuje formaciju i odobrava
mobilizacijski razvoj jedinica, ustanova i štabova Teritorijalne obrane.

3. Organiziranje, pripremanje, rukovođenje i komandiranje Teritorijalnom
obranom

Članak 67.

Teritorijalnom obranom rukovode i komandiraju komandanti Teritorijalne
obrane, te starješine jedinica i ustanova Teritorijalne obrane, u skladu
sa zakonom.

Poslove organiziranja i pripremanja Teritorijalne obrane u miru i ratu
obavljaju štabovi Teritorijalne obrane. Štabovi Teritorijalne obrane su
organi skupštine društveno-političke zajednice i operativno-stručni organi
komandanta Teritorijalne obrane.

Članak 68.

Za organiziranje i pripremanje Teritorijalne obrane na području koje
obuhvaća više općina, a koje u pogledu organizacije, razvoja i upotrebe
Teritorijalne obrane, čine jedinstvenu cjelinu odnosno operativnu zonu
osniva se štab Teritorijalne obrane operativne zone.

Predsjedništvo Republike Hrvatske donosi odluku o osnivanju štabova
Teritorijalne obrane operativnih zona, utvrđuje njihove poslove i zadatke
i područja koja obuhvaćaju.

Sredstva za rad štabova Teritorijalne obrane operativnih zona osiguravaju
se u budžetu Republike.

Članak 69.

Štabom Teritorijalne obrane rukovodi komandant Teritorijalne obrane.

Članak 70.

Štabovi Teritorijalne obrane društveno-političkih zajednica obavljaju
ove poslove:

1. razrađuju prijedloge planova organizacije, razvoja, izgradnje i opremanja
Teritorijalne obrane i osiguravaju izvršavanje tih planova;

2. razrađuju planove upotrebe Teritorijalne obrane;

3. brinu se o organizaciji, naoružanju, osposobljavanju, opremanju i
pripremi Teritorijalne obrane;

4. osiguravaju usklađivanje planova i pripremnih mjera Teritorijalne
obrane s planovima i pripremnim mjerama u oblasti privrede, društvenih
djelatnosti i civilne zaštite;

5. provode politiku i izvršavaju zakone, propise i druge akte skupštine
društveno-političke zajednice, koji se odnose na organiziranje i pripremanje
Teritorijalne obrane;

6. prate stanje i daju inicijativu za rješavanje pitanja Teritorijalne
obrane, pripremaju propise i druge opće akte i obavljaju druge stručne
poslove iz oblasti Teritorijalne obrane;

7. organiziraju čuvanje i održavanje naoružanja i opreme u Teritorijalnoj
obrani i nabavu naoružanja za druge potrebe općenarodne obrane;

8. pružaju stručnu pomoć štabovima općina, odnosno nadležnim organima
u poduzećima i mjesnim zajednicama u organiziranju i pripremanju Teritorijalne
obrane iz njihove nadležnosti;

9. utvrđuju i predlažu godišnje planove školovanja, proizvodenja i unapređivanja
rezervnih vojnih starješina za potrebe Teritorijalne obrane;

10. planiraju, organiziraju i provode obuku jedinica i ustanova Teritorijalne
obrane;

11. razvijaju mjere društvene samozaštite, sigurnosti i zaštite tajnih
podataka u Teritorijalnoj obrani;

12. obavljaju druge poslove i zadatke određene ovim zakonom, odlukama
skupštine društveno-političkih zajednica i drugim propisima.

Komandant Teritorijalne obrane Republike utvrđuje načela organizacije
i osnove nadležnosti štabova Teritorijalne obrane poduzeća te rajonskih
štabova Teritorijalne obrane.

Unutrašnju organizaciju i način rada štaba Teritorijalne obrane općine
u miru utvrđuje komandant Teritorijalne obrane općine uz suglasnost komandanta
Teritorijalne obrane Republike.

Članak 71.

Štab Teritorijalne obrane operativne zone obavlja ove poslove :

1. u skladu s republičkim planom organizacije, razvoja, izgradnje i
opremanja Teritorijalne obrane razrađuje takve planove za područje operativne
zone;

2. razrađuje plan upotrebe Teritorijalne obrane na području operativne
zone;

3. usmjerava organiziranje i pripremanje Teritorijalne obrane u općinama
na području operativne zone;

4. planira, koordinira i usmjerava obuku i vježbe Teritorijalne obrane
u općinama i organizira zajedničke vježbe na području operativne zone;

5. brine se o popuni vojnim obveznicima i o materijalnom osiguranju
Teritorijalne obrane;

6. kontrolira borbenu gotovost, rukovođenje i raspolaganje naoružanjem
i vojnom opremom štabova, jedinica i ustanova Teritorijalne obrane i kontrolira
materijalno-financijsko poslovanje vezano za opremanje naoružanjem i vojnom
opremom Teritorijalne obrane;

7. obavlja i druge poslove određene ovim zakonom i odlukom Predsjedništva
Republike Hrvatske.

Unutarnju organizaciju i način rada štaba Teritorijalne obrane operativne
zone utvrđuje komandant na osnovi formulacija iz članka 66. stavka 3. ovoga
zakona i uz suglasnost ministra obrane.

Članak 72.

Komandanta Teritorijalne obrane općine imenuje i razrješava dužnosti
skupština općine uz suglasnost ministra obrane.

Komandanta Teritorijalne obrane operativne zone imenuje i razrješava
dužnosti Predsjedništvo Republike Hrvatske na prijedlog ministra obrane.

Komandanti Teritorijalne obrane iz stavka 1. i 2. ovoga članka imenuju
se na četiri godine i mogu biti ponovno imenovani.

Članak 73.

Komandanta Teritorijalne obrane mjesne zajednice i poduzeća imenuje
i razrješava skupština mjesne zajednice odnosno organ upravljanja poduzeća,
uz prethodno pribavljenu suglasnost komandanta Teritorijalne obrane općine.

Komandanta Teritorijalne obrane rajona postavlja komandant Teritorijalne
obrane općine na prijedlog nadležnog organa mjesnih zajednica s čijeg su
područja jedinice i ustanove pod njegovom nadležnošću.

Članak 74.

Komandant Teritorijalne obrane društveno-političke zajednice i operativne
zone:

1. usklađuje planove i borbeno djelovanje Teritorijalne obrane s planovima
i borbenim djelovanjem Jugoslavenske narodne armije, te s planovima i djelovanjem
Teritorijalne obrane susjednih društveno-političkih zajednica;

2. osigurava jedinstveno rukovođenje i komandiranje Teritorijalnom obranom
u miru i ratu, u skladu s utvrđenim sistemom rukovođenja i komandiranja
oružanim snagama;

3. sudjeluje u organiziranju općenarodnog oružanog otpora;

4. donosi plan upotrebe Teritorijalne obrane: Za svoj rad, organiziranje,
pripremanje i borbenu gotovost Teritorijalne obrane komandant Teritorijalne
obrane odgovara skupštini općine i komandantu Teritorijalne obrane operativne
zone.

Za upotrebu jedinica i ustanova i rukovođenja i komandiranje Teritorijalnom
obranom komandant Teritorijalne obrane općine odgovara komandantu Teritorijalne
obrane operativne zone.

Za svoj rad, borbenu gotovost, upotrebu jedinica i ustanova i rukovođenje
i komandiranje Teritorijalnom obranom komandant Teritorijalne obrane operativne
zone odgovara komandantu Teritorijalne obrane Republike.

Članak 75.

Republički štab Teritorijalne obrane obavlja u miru ove poslove:

1. planira i usmjerava vojno i stručno osposobljavanje štabova, jedinica,
ustanova i pripadnika Teritorijalne obrane;

2. nadzire provođenje priprema Teritorijalne obrane;

3. brine se o organiziranju raznih oblika oružanog općenarodnog otpora;

4. utvrđuje kriterije i normative za popunu Teritorijalne obrane vojnim
obveznicima i materijalno-tehničkim sredstvima u skladu s kriterijima i
normativima utvrđenim u saveznim propisima;

5. kontrolira borbenu gotovost, rukovođenje i raspolaganje naoružanjem
i vojnom opremom štabova, jedinica i ustanova Teritorijalne obrane i kontrolira
materijalno-financijsko poslovanje vezano za opremanje naoružanjem i vojnom
opremom Teritorijalne obrane;

6. propisuje norme opskrbe i zbrinjavanja u Teritorijalnoj obrani;

7. priprema prijedloge propisa u Teritorijalnoj obrani;

8. obavlja i druge poslove određene zakonom i drugim propisima.

Članak 76.

Komandanta Teritorijalne obrane Republike imenuje i razrješava dužnosti
Predsjedništvo Republike Hrvatske.

Članak 77.

Za svoj rad, organiziranje, pripremanje, borbenu gotovost i rukovođenje
Teritorijalnom obranom komandant Teritorijalne obrane Republike odgovara
Saboru Republike Hrvatske, Predsjedništvu Republike Hrvatske i ministru
obrane.

U obavljanju poslova Teritorijalne obrane iz nadležnosti Republike komandant
Teritorijalne obrane Republike može donositi pravilnike, naredbe, uputstva,
naređenja i druge akte o organizaciji i provođenju priprema kad je za to
ovlašten zakonom.

Članak 78.

Unutrašnju organizaciju i način rada Republičkog štaba u miru propisuje
komandant Teritorijalne obrane Republike uz suglasnost ministra obrane.

4. Popuna Teritorijalne obrane

Članak 79.

Jedinice, ustanove i štabovi Teritorijalne obrane popunjavaju se ljudstvom
stalnoga i rezervnoga sastava i materijalnim sredstvima iz ratne rezerve
i iz popisa.

Popuna Teritorijalne obrane obavlja se na teritorijalnom i proizvodnom
principu (prema mjestu rada), a može se vršiti i na drugi način, u skladu
s planom razvoja oružanih snaga i mogućnostima za izvršenje popune.

U ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti ili u drugim izvanrednim
prilikama Teritorijalna obrana može se popunjavati i dobrovoljcima.

Dobrovoljcima se smatraju osobe koje nemaju vojnu obavezu, a na svoj
zahtjev primljene su u Teritorijalnu obranu.

U vrijeme mira mogu se, radi obuke, u vojne vježbe i druge oblike obuke
jedinica. ustanova i štabova Teritorijalne obrane, dobrovoljno uključivati
i osobe koje nisu vojni obveznici.

Ministarstvo obrane Republike propisuje postupak i način prijema dobrovoljaca
u Teritorijalnu obranu. te osoba koje se u miru dobrovoljno uključuju u
vojne vježbe i druge oblike obuke Teritorijalne obrane.

Članak 80.

Stalni sastav Teritorijalne obrane sačinjavaju aktivne vojne osobe i
građanske osobe na radu u Teritorijalnoj obrani u miru.

Rezervni sastav Teritorijalne obrane sačinjavaju rezervni vojnici i
rezervne vojne starješine raspoređene ratnim rasporedom u Teritorijalnu
obranu, koje se mobiliziraju u slučaju rata, neposredne ratne opasnosti
ili u drugim izvanrednim prilikama, odnosno u miru radi vježbi, provjere
mobilizacijske spremnosti i obuke.

Članak 81.

Teritorijalna obrana popunjava se u skladu s planovima njezina razvoja
i u skladu s utvrđenim kriterijima i prioritetima popune, a prema brojčanim
rasporedima vojnih obveznika i materijalnih sredstava iz popisa.

Brojčani raspored iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju štabovi Teritorijalne
obrane i to:

1. za jedinice i ustanove koje organiziraju općine, poduzeća i mjesne
zajednice - općinski štab Teritorijalne obrane;

2. za jedinice združenog sastava na području operativne zone - štab
Teritorijalne obrane operativne zone;

3. za jedinice koje organiziraju poduzeća prema planu obrane Republike
i za jedinice i ustanove koje osniva Republika - Republički štab Teritorijalne
obrane.

Članak 82.

Jedinice, ustanove i štabove Teritorijalne obrane popunjava vojnim obveznicima
i materijalnim sredstvima iz popisa općinski organ uprave nadležan za poslove
narodne obrane.

Vojne starješine zaključno sa činom pukovnika i rezervne vojnike na
oficirske dužnosti u Teritorijalnoj obrani raspoređuje komandant Teritorijalne
obrane Republike i starješine koje on ovlasti.

Članak 83.

U pogledu sastava i rasporeda starješinskog kadra na rukovodeće dužnosti
u Teritorijalnoj obrani osigurava se načelo što razmjernije zastupljenosti
naroda i narodnosti u Republici i općini.

Članak 84.

Jedinice Teritorijalne obrane mogu se organizirati i od pripadnika narodnosti.

Ako se jedinice Teritorijalne obrane organiziraju od pripadnika narodnosti,
u komandiranju i obuci u tim jedinicama može se upotrebljavati jezik te
narodnosti.

Propise o načinu upotrebe jezika narodnosti u jedinicama iz stavka 1.
ovoga članka donosi ministar obrane.

5. Mobilizacija Teritorijalne obrane

Članak 85.

Teritorijalna obrana mobilizira se u slučaju neposredne ratne opasnosti,
napada na zemlju i u drugim izvanrednim prilikama.

Teritorijalna obrana ili njezini dijelovi mobilizacijom prelaze na ratnu
organizaciju i formaciju i dovode se u stanje pripravnosti i gotovosti
za borbeno djelovanje po predviđenom planu.

Priprema mobilizacije i mobilizacija Teritorijalne obrane obavlja se
na način i pod uvjetima utvrđenim Saveznim zakonom i propisima donesenim
na osnovi tog zakona.

Članak 86.

Radi provjere mobilizacijske spremnosti i borbene gotovosti Teritorijalne
obrane odnosno radi obuke, jedinice i ustanove Teritorijalne obrane mogu
se mobilizirati u miru prema njihovoj ratnoj organizaciji i formaciji.

Mobilizaciju jedinica i ustanova Teritorijalne obrane, radi izvršenja
zadataka iz stavka 1. ovoga članka, naređuje komandant Teritorijalne obrane
Republike i starješine koje on ovlasti.

Provjera mobilizacijske spremnosti i borbene gotovosti i obuka iz stavka
1. ovoga članka provodi se na osnovi plana koji donosi komandant Teritorijalne
obrane Republike.

Članak 87.

Za pripremu i izvršenje mobilizacije Teritorijalne obrane na području
društveno-političke zajednice odnosno operativne zone odgovorni su komandanti
Teritorijalne obrane tih zajednica odnosno operativne zone.

Za pripremu i izvršenje mobilizacije jedinica i ustanova Teritorijalne
obrane odgovorni su starješine što rukovode i komandiraju tim jedinicama
i ustanovama.

Za poslove mobilizacije Teritorijalne obrane odgovoran je općinski organ
uprave nadležan za poslove narodne obrane u okviru svog djelokruga i organizacije
i zajednice u okviru prava i dužnosti utvrđenih člankom 130. Saveznog zakona.

6. Pripravnost Teritorijalne obrane

Članak 88.

Pripravnost Teritorijalne obrane ili dijelova Teritorijalne obrane poduzima
se u slučaju neposredne ratne opasnosti i u drugim izvanrednim prilikama,
u skladu s odlukom Predsjedništva Socijalističke Federativne Republike
Jugoslavije.

Za provodenje mjera pripravnosti Teritorijalne obrane odgovorni su komandanti
Teritorijalne obrane i starješine jedinica i ustanova Teritorijalne obrane.

Članak 89.

Poduzimanje određenih mjera pripravnosti Teritorijalne obrane na dijelu
teritorija ugroženog elementarnom nepogodom ili drugom nesrećom naređuje
ministar obrane ili starješina što ga on ovlasti.

7. Sudjelovanje Teritorijalne obrane u zaštiti i spašavanju od elementarnih
nepogoda i drugih nesreća

Članak 90.

Sudjelovanje jedinica i ustanova Teritorijalne obrane u zaštiti i spašavanju
ljudi i materijalnih dobara od elementarnih nepogoda i drugih nesreća naređuje
komandant Teritorijalne obrane općine. Propise o načinu sudjelovanja i
zadacima jedinica i ustanova Teritorijalne obrane u zaštiti i spašavanju
od elementarnih nepogoda i drugih nesreća donosi ministar obrane.

8. Materijalno osiguranje Teritorijalne obrane

Članak 91.

Materijalno osiguranje Teritorijalne obrane organiziraju i provode,
u okviru utvrđenih prava i dužnosti, društveno-političke zajednice, organizacije
i zajednice, jedinice, ustanove i štabovi Teritorijalne obrane.

Organi društveno-političkih zajednica, organizacija i zajednica dužni
su, u skladu s odgovarajućim planovima Teritorijalne obrane, izvršiti i
druge mjere za materijalno osiguranje Teritorijalne obrane.

U ratu, osim zakonom predviđenih načina materijalnog osiguranja Teritorijalne
obrane, radni ljudi i građani, prema potrebi, osiguravaju hranu, obuću,
odjeću i druga materijalna sredstva, na načelu dobrovoljnosti i solidarnosti.

9. Služba u Teritorijalnoj obrani

Članak 92.

Službom u Teritorijalnoj obrani smatra se obavljanje vojnih i drugih
dužnosti u jedinicama, ustanovama i štabovima Teritorijalne obrane.

Osobe na službi u Teritorijalnoj obrani imaju prava i dužnosti utvrđene
zakonom i drugim propisima donesenim na osnovi zakona.

Članak 93.

Osoba koja je pozvana radi vojne službe ili u vezi s vojnom službom
u Teritorijalnu obranu ima pravo na naknadu osobnog dohotka ili na drugu
novčanu naknadu u iznosu i pod uvjetima utvrđenim Zakonom o vojnoj obvezi.

Način isplate naknade iz stavka 1. ovoga članka uređuje se propisima
ministra obrane.

Članak 94.

Osoba koja je pozvana radi vojne službe ili u vezi s vojnom službom
u Teritorijalnoj obrani ima pravo na naknadu troškova za prijevoz, smještaj
i prehranu.

Naknada iz stavka 1. ovoga članka isplaćuje se u visini i pod uvjetima
koje odredi Vlada Republike Hrvatske.

Naknade iz stavka 1. ovoga članka isplaćuju se na teret organa odnosno
organizacije koje su organizirale vojnu službu u Teritorijalnoj obrani.

Članak 95.

Vojna osoba koja za vrijeme mirnodopskog stanja u obavljanju vojne službe
ili u vezi s vojnom službom u Teritorijalnoj obrani, bez svoje krivnje
bude ranjena, povrijeđena ili ozlijeđena, te zbog toga kod nje nastupi
oštećenje organizma od najmanje 20% odnosno ako dođe do oštećenja organizma
od najmanje 20% zbog bolesti koja je nastala ili se pogoršala kao neposredna
posljedica vojne službe, ima pravo na jednokratnu novčanu pomoć i druga
prava u vezi s oštećenjem organizma, pod uvjetima utvrđenim odredbama Zakona
o službi u oružanim snagama.

Ako vojna osoba pogine ili umre od posljedica rane, povrede, ili ozljede,
odnosno bolesti, pod uvjetima iz stavka 1. ovoga članka jednokratna novčana
pomoć i druga prava u vezi sa smrću te osobe, pripadaju njenoj obitelji,
pod uvjetima utvrđenim odredbama Zakona o službi u oružanim snagama.

Propise o postupku za ostvarivanje prava iz stavova 1. i 2. ovoga članka
i o iznosu jednokratne novčane pomoći za vojnu osobu na vojnoj službi u
Teritorijalnoj obrani ili za člana obitelji te osobe, donosi Vlada Republike
Hrvatske.

Članak 96.

Osobe u rezervnom sastavu za vrijeme vojne službe u Teritorijalnoj obrani
imaju pravo na zdravstvenu zaštitu u opsegu, pod uvjetima i po postupku
utvrđenom Zakonom o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju, sporazumom,
statutom i općim aktom zajednice zdravstvenog osiguranja, ako odredbama
Zakona o službi u oružanim snagama nije određeno drugačije.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovoga članka propise o postupku i uvjetima
osposobljavanja bračnog druga osobe u rezervnom sastavu, koja je za vrijeme
vojne službe u Teritorijalnoj obrani poginula ili umrla od dobivenih rana,
povreda ili ozljeda, pod uvjetima iz članka 146. stavka 1. i 2. Zakona
o službi u oružanim snagama, donosi Vlada Repkzblike Hrvatske.

Članak 97.

Rezervni mlađi oficir, rezervni oficir do čina kapetana I klase i rezervni
vojni službenik do IV klase raspoređeni u Teritorijalnu obranu, i oni koji
nisu raspoređeni u oružane snage, ako ispunjavaju uvjete za unapređenje,
propisane Zakonom o službi u oružanim snagama, unapređuju se u viši čin
odnosno klasu prema potrebi popune Teritorijalne obrane u ratnom stanju.

Rezervne oficire do čina kapetana I klase i rezervne vojne službenike
od VIII do IV klase unapređuje komandant Teritorijalne obrane Republike,
a rezervne mlađe oficire i rezervne vojne službenike IX klase komandant
Teritorijalne obrane operativne zone.

Komandant Teritorijalne obrane Republike donosi propise o nadležnosti
i postupku za podnošenje prijedloga za unapređenje rezervnih vojnih starješina
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 98.

Vojni obveznik koji je raspoređen u Teritorijalnu obranu može biti unaprijeđen
u čin rezervnog razvodnika, rezervni razvodnik u čin rezervnog desetara,
rezervni desetar u čin rezervnog mlađeg vodnika, a mlađi vodnik može biti
proizveden u čin rezervnog vodnika, pod uvjetima utvrđenim Zakonom o službi
u oružanim snagama.

Vojnika - obveznika iz stavka 1. ovoga članka unapređuje komandant Teritorijalne
obrane općine, a u čin rezervnog vodnika proizvodi komandant Teritorijalne
obrane operativne zone.

Propise o postupku za unapređivanje i proizvođenje vojnika - obveznika
u čin rezervnog vodnika donosi komandant Teritorijalne obrane Republike.

Članak 99.

Radi utvrdivanja uspjeha u službi, odlučivanja o unapređivanju i o drugim
odnosima u službi, te radi poticanja na stručno usavršavanje i veće zalaganje
u službi, ocjenjuju se osobe u rezervnom sastavu na službi u Teritorijalnoj
obrani.

Propise o ocjenjivanju osoba iz stavka 1. ovoga članka donosi komandant
Teritorijalne obrane Republike.

Članak 100.

Vojna osoba na službi u Teritorijalnoj obrani dužna je privremeno boraviti
u vojnoj jedinici ili vojnoj ustanovi ako to zahtijevaju osobite potrebe
službe. Privremeni boravak iz stavka 1. ovoga članka naređuje komandant
Teritorijalne obrane Republike ili komandant Teritorijalne obrane društveno-političke
zajednice kojega on za to ovlasti.

Članak 101.

Vojnoj osobi na službi u Teritorijalnoj obrani, koja povrijedi pravila
službe što je obavlja, može se izreći zaštitna mjera utvrđena Zakonom o
službi u oružanim snagama.

Komandant Teritorijalne obrane određuje komandante Teritorijalne obrane
i druge starješine nadležne za izricanje zaštitnih mjera iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 102.

Osoba u rezervnom sastavu s ratnim rasporedom u Teritorijalnoj obrani
kod koje je došlo do promjene zdravstvenog stanja koja utječe na sposobnost
za vojnu službu može se, na vlastiti zahtjev ili na zahtjev štaba Teritorijalne
obrane, uputiti na liječnički pregled i ocjenu sposobnosti za služenje
u rezervnom sastavu nadležnoj vojno-liječničkoj komisiji.

Na liječnički pregled i ocjenu sposobnosti za služenje u rezervnom sastavu
može se uputiti, na zahtjev štaba Teritorijalne obrane i osoba u rezervnom
sastavu koja nema ratnog rasporeda.

Troškovi u vezi s upućivanjem osoba u rezervnom sastavu iz stavka 1.
i 2. ovoga članka na liječničke preglede i ocjenu sposobnosti isplaćuju
se na teret sredstava općine.

VIII. OSMATRANJE I OBAVJEŠTAVANJE

Članak 103.

Radi otkrivanja i praćenja svih vrsta opasnosti od ratnih djelovanja,
drugih opasnosti za zemlju i od elementarnih nepogoda i drugih nesreća,
koje mogu ugroziti stanovništvo i materijalna dobra i radi obavještavanja
radnih Ijudi i građana, organizacija i zajednica, društvenih organizacija,
komandi, štabova i jedinica oružanih snaga i organa društveno-političkih
zajednica o tim opasnostima i drugim značajnim pojavama u miru i ratu,
društveno-političke zajednice organiziraju sustav osmatranja i obavještavanja
u okviru jedinstvenog sustava Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
i kao dio općenarodne obrane i društvene samozaštite.

Propise, o organiziranju i funkcioniranlu sustava osmatranja i obavještavanja
u miru i ratu u skladu s jedinstvenim osnovama koje utvrde nadležni savezni
organi donosi Vlada Republike Hrvatske.

Članak 104.

Sustav osmatranja i obavještavanja društveno-političkih zajednica sastoji
se od službe osmatranja i obavještavanja i od organa, organizacija, zajednica
i službi koje se, prema odredbi članka 145. Saveznog zakona, uključuju
u taj sustav.

Službu osmatranja i obavještavanja čine centri za obavještavanje, osmatračke
stanice i jedinice za uzbunjivanje.

Članak 105.

Centri za obavještavanje primaju i prenose odluke, naređenja i izvještaje
o mjerama pripravnosti i mobilizacije i o drugim mjerama društveno-političkih
zajednica; prikupljaju i sređuju podatke o svim vrstama opasnosti koje
mogu ugroziti stanovništvo, oružane snage i materijalna dobra zemlje; obavještavaju
i uzbunjuju stanovništvo, organizacije i zajednice i organe društveno-političkih
zajednica i prikazuju i razmjenjuju podatke.

U miru centri za obavještavanje moraju biti organizirani i osposobljeni
tako da mogu neprekidnu obavljati zadatke iz stavka 1. ovoga članka.

Izuzetno, u općinama s manjim opsegom poslova u obavještavanju, a po
odobrenju ministra obrane, centri za obavještavanje djeluju u radnom vremenu,
a izvan radnog vremena te poslove obavljaju organi unutarnjih poslova.

Centri za obavještavanje u društveno-političkim zajednicama u sastavu
su organa uprave nadležnog za poslove narodne obrane.

Članak 106.

Osmatračke stanice organiziraju se radi neprekidnog osmatranja zračnog
prostora, kopna i akvatorija, s ciljem otkrivanja i praćenja svih vrsta
opasnosti; otkrivanja i praćenja podataka o upotrebi nuklearno-kemijsko-biološkog
oružja i javljanja centru za obavještavanje, podataka o svim otkrivenim
opasnostima i pojavama.

Osmatračke stanice aktiviraju se u miru u slučaju požara, elementarnih
nepogoda i drugih većih nesreća i opasnosti, a u skladu s odlukom nadležnog
organa društveno-političke zajednice.

Članak 107.

Jedinica za uzbunjivanje organizira se radi opsluživanja i održavanja
tehničkih sredstava uzbunjivanja stanovništva.

Članak 108.

U izvršavanju svojih zadataka služba osmatranja i obavještavanja koristi
se sustavom veza za opće i posebne potrebe, posebnim vezama za rukovođenje,
te sredstvima veze određenih organizacija i zajednica u skladu s propisima
što ih donose nadležni savezni organ i Vlada Republike Hrvatske.

Imaoci sistema i sredstava veza iz stavka 1. ovoga članka dužni su službi
osmatranja i obavještavanja omogućiti prioritetno korištenje tih veza.

Članak 109.

Za organizaciju, opremanje, osposobljavanje i funkcioniranje sistema
osmatranja i obavještavanja u društveno-političkim zajednicama odgovorni
su organi uprave nadležni za poslove narodne obrane. Ti organi rukovode
radom službe osmatranja i obavještavanja.

Članak 110.

Poduzeća i druge organizacije i zajednice, službe i organi društveno-političkih
zajednica i društvenih organizacija, koji se, u okviru svojih djelatnosti,
bave osmatranjem i utvrđivanjem određenih pojava, osobito organi unutrašnjih
poslova, hidrometeorološke, vatrogasne i seizmološke službe, zdravstvene
službe, službe radiološke zaštite, službe u oblasti poljoprivrede, vodoprivrede,
elektroprivrede, pomorstva i druge službe, uključuju se u sistem osmatranja
i obavještavanja u društveno-političkim zajednicama i dužni su centrima
za obavještavanje odmah dostavljati podatke značajne za obranu i zaštitu.

Elektroprivredna, vodoprivredna i druga poduzeća i zajednice koja se
koriste hidrosistemima dužne su osigurati pravovremeno obavještavanje i
uzbunjivanje društveno-političkih zajednica na ugroženim područjima, te
vlastitim sredstvima sudjelovati u dogradnji i održavanju tih sistema.

Propise o uključivanju organizacija, zajednica, službi i organa iz stavka
1. ovoga članka, radi izvršavanja zadataka osmatranja i obavještavanja
te o obavezama organizacija i zajednica iz stavka 2. ovoga članka u pogledu
financiranja izgradnje i usklađivanja sistema za uzbunjivanje društveno-političkih
zajednica na ugroženim područjima, donosi Vlada Republike Hrvatske.

Članak 111.

Organi, organizacije. zajednice i službe iz članka 110. stavka 1. ovoga
zakona dužni su centrima za obavještavanje društveno-političkih zajednica
odmah dostavljati osobito ove podatke značajne za općenarodnu obranu i
društvenu samozaštitu:

1) hidrometeorološka služba - o radioaktivnim padavinama, kontaminaciji
zraka, zemljišta, vode i atmosferskih padavina, pojavama oluja, snježnih
nanosa i leda na vodotocima, te o drugim opasnostima u zonama svojih osmatračkih
stanica;

2) vatrogasna služba - o požarima većih razmjera i drugim opasnostima
koje prati ta služba;

3) zdravstvena i veterinarska služba - o pojavi i širenju zaraznih bolesti,
prisustvu radiološko-biološko-kemijskih agenasa u vodi i živežnim namirnicama;

4) služba radiološke zaštite - o pojavi radiološke kontaminacije;

5) služba zaštite bilja - o pojavi i širenju biljnih štetnih organizama
koji imaju karakter epifitacija, kao i štetnih bioloških i kemijskih agenasa;

6) elektroprivredne i vodoprivredne organizacije - o poremećajima u
funkcioniranju njihovih sistema. o zagađivanju voda i drugim opasnostima
na vodotocima, u elektro i vodoprivrednim sistemima;

7) organizacije u oblasti željezničkoga, cestovnoga, riječnoga i zračnog
prometa - o poremećajima u prometu i drugim pojavama za koje saznaju obavljajući
svoju djelatnost;

8) organizacije PTT saobraćaja i radio-televizije - o poremećajima na
sistemima veza značajnim za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu,
te o pojavama i opasnostima koje prouzrokuje neprijatelj u rajonima objekata
i koje koriste;

9) komunalne organizacije - o rušenju komunalnih objekata i drugim opasnostima
koje otežavaju ili ugrožavaju živote ljudi;

10) organizacije iz oblasti poljoprivrede i šumarstva o požarima, eroziji,
klizištima, bujicama, biološkim agensima i drugim opasnostima koje negativno
utječu na poljoprivredne i šumske kulture i stanovništvo;

11) seizmološka i speleološka služba - o pojavama potresa te o njihovu
intenzitetu i kontaminaciji u podzemnim objektima;

12) službe koje se bave ekološkom zaštitom o pojavama ugrožavanja ljudskog
okoliša.

Članak 112.

Obavještavanje stanovništva o opasnostima od ratnih djelovanja, u slučaju
neposredne ratne opasnosti ili druge opasnosti i u ratu, provodi se radio-difuznim
i razglasnim stanicama, te drugim pogodnim akustičkim i elektroničkim sredstvima.

Članak 113.

Radi izvršavanja zadataka službe osmatranja i obavještavanja u slučaju
rata, neposredne ratne opasnosti ili drugih izvanrednih prilika Vlada Republike
Hrvatske i izvršno vijeće skupština općina mogu narediti poduzećima novinske
djelatnosti, radija, televizije i drugih sredstava javnog informiranja
i komuniciranja da određene obavijesti odmah objave.

Članak 114.

Vlasnici odnosno korisnici zgrada i drugih objekata, ako je to potrebno,
dužni su na njima dozvoliti postavljanje odgovarajućih uređaja i sredstava
za obavještavanje stanovništva.

Odluku o postavljanju uređaja i sredstava iz stavka 1. ovoga članka
donosi općinski organ uprave nadležan za poslove narodne obrane.

Članak 115.

Jedinstvene oznake za pripadnike službe osmatranja i obavještavanja
utvrđuje ministar obrane.

IX. POSEBNE VEZE ZA RUKOVOĐENJE I KRIPTOZAŠTITA

Članak 116.

Radi osiguranja međusobnog komuniciranja u rukovođenju općenarodnim
otporom, razmjeni podataka i obavještenja, prenošenju odluka i izvršavanju
drugih zadataka, u slučaju rata, neposredne ratne opasnosti i drugih izvanrednih
prilika, a za potrebe organa društveno-političkih zajednica, organa društvenih
organizacija, civilne zaštite i službe osmatranja i obavještavanja, društveno-političke
zajednice dužne su pripremiti i organizirati posebne veze za rukovođenje
i mjere kriptozaštite u prenosu tajnih podataka i informacija.

Posebne veze za rukovođenje su organizirane radio, radio-relejne, telefonske,
teleprinterske i kurirske veze u, skladu s potrebama i planovima obrane
društveno-političkih zajednica.

Posebne veze za rukovođenje s gledišta funkcioniranja i međusobne povezanosti,
korištenja osnovnih dokumenata, unifikacije sredstava i opreme, korištenja
prijenosnih putova općeg sistema veza u sistemu veza organizacija i zajednica,
provođenja mjera i postupaka za protivelektronsku zaštitu i zaštitu saobraćaja
tehničkim sredstvima, čine jedinstven sistem u Republici.

Propise o organizaciji i pripremanju posebnih veza za rukovođenja i
o osiguranju jedinstvenog sistema tih veza u Republici donosi ministar
obrane.

Za organiziranje, pripremanje i funkcioniranje posebnih veza za rukovođenje
odgovorni su organi uprave nadležni za poslove narodne obrane.

Članak 117.

Funkcioniranje posebnih veza za rukovođenje osigurava se: upotrebom
rezervnih sredstava veze što ih osiguravaju društveno-političke zajednice,
prioritetnim korištenjem prijenosnih puteva općeg sistema, te korištenjem
pojedinih sistema veza drugih organizacija i zajednica.

Korisnici općeg i posebnih sistema veza dužni su, na zahtjev organa
uprave nadležnih za poslove narodne obrane, osigurati određene kapacitete
veza radi njihovog korištenja za potrebe rukovođenja.

Organizacija i funkcioniranje posebnih veza za rukovođenje utvrđuje
se planom obrane društveno-političke zajednice i usklađuje s odgovarajućim
vezama oružanih snaga.

Članak 118.

Za održavanje posebnih veza za rukovođenje u ratu, neposrednoj ratnoj
opasnosti i u drugim izvanrednim prilikama društveno-političke zajednice
osnivaju jedinice veze.

Jedinice veze organiziraju se, pripremaju, popunjavaju vojnim obveznicima,
naoružavaju i opremaju prema odredbama Saveznog zakona i ovoga zakona koje
se odnose na Teritorijalnu obranu. Ministarstvo obrane donosi propise o
organiziranju, pripremanju i djelovanju jedinica veze.

Članak 119.

U prijenosu tajnih podataka i informacija tehničkim sredstvima veze
organi društveno-političkih zajednica, društvene organizacije i zajednice
dužni su primjenjivati mjere kriptozaštite.

Kriptozaštita tajnih podataka i informacija u Republici organizira se
kao jedinstven sistem, a provodi je služba kriptozaštite.

Službu kriptozaštite organiziraju i osiguravaju provođenje propisanih
mjera organi uprave za poslove narodne obrane, osim za potrebe organa unutrašnjih
poslova i Teritorijalne obrane.

X. CIVILNA ZAŠTITA

1. Zajedničke odredbe

Članak 120.

Civilna zaštita organizira se i provodi kao dio općenarodne obrane i
društvene samozaštite i najmasovniji oblik organiziranja, pripreme i sudjelovanja
radnih Ijudi i građana, organizacija i zajednica, društvenih organizacija
i društveno-političkih zajednica u zaštiti i spašavanju Ijudi, materijalnih
i drugih dobara od ratnih djelovanja, elementarnih nepogoda i drugih nesreća
i opasnosti u miru i ratu.

Civilna zaštita organizira se i provodi u stambenoj i poslovnoj zgradi,
javnom i drugom objektu, naseljenom mjestu, mjesnoj zajednici, poduzeću,
radnoj zajednici i drugoj organizaciji i zajednici i društveno-političkoj
zajednici.

Članak 121.

Civilna zaštita obuhvaća osobnu i uzajamnu zaštitu radnih ljucli i građana,
mjere zaštite i spašavanja, jedinice, štabove i druge organe civilne zaštite,
te druge oblike organiziranja civilne zaštite.

U zaštitu i spašavnje ljudi, materijalnih i drugih dobara, osim jedinica,
štabova i drugih organa civilne zaštite uključuju se i sve organizacije
i službe koje se bave zaštitom i spašavanjem kao redovnom djelatnošću.

Članak 122.

Civilna zaštita ima ove osnovne zadatke:

1. trajno organiziranje, pripremanje i osposobljavanje radnih ljudi
i građana u organizacijama i zajednicama i u društveno-političkim zajednicama,
a posebno organiziranih snaga civilne zaštite za zaštitu i spašavanje Ijudi
i materijalnih dobara od ratnih opasnosti, elementarnih nepogoda i drugih
nesreća;

2. organiziranje i pripremanje mjera zaštite i spašavanja stanovništva
i materijalnih dobara u svim sredinama, posebno u gradovima, većim naseljima,
privrednim i drugim objektima, te na drugim mjestima i prostorima na kojima
su moguće posljedice ratnog djelovanja, elementarnih nepogoda i drugih
nesreća;

3. pravovremeno aktiviranje snaga i provođenje mjera za zaštitu i spašavanje
od ratnih opasnosti, elementarnih nepogoda i drugih nesreća;

4. sudjelovanje u otklanjanju i sprečavanju nastajanja i širenja naknadnih
posljedica koje neposredno ugrožavaju živote i zdravlje ljudi;

5. zbrinjavanje stradaloga i ugroženog stanovništva od ratnog djelovanja,
elementarnih nepogoda i drugih nesreća dok ne nastupi stanje kada organi
i organizacije, koji se bave zaštitom i spašavanjem kao redovnom djelatnošću,
mogu zadovoljiti potrebe zbrinjavanja.

Članak 123.

Organiziranje i pripremanje civilne zaštite zasniva se na ovim osnovnim
načelima:

1. svestrano uključivanje radnih Ijudi i građana i njihovo neprekidno
osposobljavanje za zaštitu i spašavanje te otklanjanje posljedica ratne
i druge opasnosti;

2. upotreba postojećih organizacijskih oblika u društvu i svih raspoloživih
materijalno-tehničkih potencijala društva za zaštitu i spašavanje;

3. organiziranje i opremanje civilne zaštite za brze intervencije u
zaštiti i spašavanju stanovništva i materijalnih dobara;

4. pravovremeno organiziranje i pripremanje stanovništva u miru za uspješno
provođenje zaštite i spašavanja u slučaju rata i drugih izvanrednih okolnosti;

5. usklađeno djelovanje civilne zaštite u organizacijama i zajednicama
i društveno-političkim zajednicama.

2. Osobna i uzajamna zaštita

Članak 124.

Osobna i uzajamna zaštita obuhvaća mjere i postupke za neposrednu osobnu
i uzajamnu zaštitu i spašavanje radnih ljudi i građana u poslovnim i stambenim
zgradama, javnim i drugim objektima te na svim dugim mjestima gdje radni
ljudi i građani rade i žive.

U provođenju osobne i uzajamne zaštite radni ljudi i građani dužni su
uzajamno se pomagati.

Članak 125.

U okviru osobne i uzajamne zaštite pripremaju se i provode osobito prva
pomoć i samopomoć, zaštita i spašavanje osobne i društvene imovine, zbrinjavanje
djece i nemoćnih, te druge hitne mjere zaštite i spašavanja ljudi i materijalnih
dobara.

U provođenju osobne i uzajamne zaštite, radni ljudi i građani oslanjaju
se na jedinice i organe civilne zaštite i na druge oblike organiziranja
civilne zaštite s kojima zajednički djeluju.

Članak 126.

Za organizirano provođenje osobne i uzajamne zaštite u stambenim zgradama,
naseljima ili dijelu naselja odgovorni su povjerenici civilne zaštite,
a u organizacijama i zajednicama organi određeni za rukovođenje civilnom
zaštitom.

3. Mjere zaštite i spašavanja

Članak 127.

Radi zaštite i spašavanja Ijudi i materijalnih i drugih dobara od ratnih
razaranja u miru se pripremaju i organiziraju, a u ratu, neposrednoj radnoj
opasnosti i drugim izvanrednim prilikama provode ove mjere zaštite i spašavanja:

1. sklanjanje ljudi i·materijalnih dobara;

2. evakuacija:

3. zbrinjavanje ugroženih i nastradalih;

4. zamraćivanje;

5. maskiranje;

6. radiološku-kemijsko-biološka zaštita;

7. zaštita i spašavanje od rušenja;

8. zaštita i spašavanje od poplava;

9. zaštita i spašavanje od požara;

10. zaštita i spašavanje od eksplozija;

11. prva medicinska pomoć;

12. zaštita i spašavanje životinja i namirnica životinjskog porijekla;

13. zaštita i spašavanje bilja i biljnih proizvoda;

14. sanacija terena;

15. zaštita i spašavanje na vodi.

Osim mjera iz stavka 1. ovoga članka organizacije i zajednice i društveno-političke
zajednice mogu propisati i druge mjere zaštite i spašavanja.

Mjere zaštite i spašavanja iz stavka 1. ovoga članka provode se i u
slučaju elementarnih nepogoda i drugih nesreća i opasnosti u miru na način
utvrđen posebnim propisima.

Članak 128.

Mjere zaštite i spašavanje planiraju se, pripremaju i provode da bi
se izbjegle ili umanjile i otklonile posljedice ratnih djelovanja, elementarnih
nepogoda i drugih nesreća u sredinama gdje Ijudi žive i rade i gdje se
nalaze materijalna i druga dobra.

Planom obrane i planom za druge izvanredne prilike utvrđuju se oblici
i način organiziranja i provođenja mjera zaštite i spašavanja.

1) Sklanjanje ljudi i materijalnih dobara

Članak 129.

Sklanjanje Ijudi i materijalnih dobara obuhvaća: planiranje i izgradnju
skloništa i drugih zaštitnih objekata, te njihovo održavanje i organizaciju
korištenja skloništa za zaštitu ljudi i materijalnih dobara.

Skloništa, u smislu stavka 1. ovoga članka, su objekti za zaštitu Ijudi
i materijalnih dobara koji pružaju propisan stupanj zaštite od suvremenih
napadnih sredstava.

Drugi objekti za zaštitu Ijudi i materijalnih dobara su podrumske i
druge prostorije u zgradama prilagođene za sklanjanje, napušteni tuneli
i rudničke jame, pećine i drugi prirodni objekti te rovovska skloništa
i zakloni koji se u pravilu grade u slučaju neposredne ratne opasnosti.

Materijalna dobra, u smislu stavka 1. ovoga članka su neophodna potrošna
i druga dobra koja služe za podmirivanje osnovnih potreba građana, a i
druga materijalna sredstva izuzetne vrijednosti pogodna za prenošenje i
sklanjanje.

Članak 130.

Radi zaštite od ratnih djelovanja organizacije i zajednice i društveno-političke
zajednice, u okviru svojih prava i dužnosti, dužne su osigurati sklanjanje
ljudi, materijalnih i drugih dobara u skloništa i druge zaštitne objekte
i na pogodna mjesta u blizini ugroženog područja.

Svakom radnom čovjeku i građaninu mora se u ratu osigurati mjesto u
skloništu ili drugom zaštitnom objektu ili mjesto u zaklonu. Radni ljudi
i građani dužni su sudjelovati u gradnji rovovskih skloništa i zaklona.

Članak 131.

Gradnja skloništa, te prilagođavanje podrumskih i drugih prostorija,
građevinskih i prirodnih objekata potrebama sklanjanja stanovništva i materijalnih
dobara utvrđuje se prostornim i urbanističkim planovima.

Planom obrane općine utvrđuje se način sklanjanja stanovništva i materijalnih
dobara u skloništa i druge zaštitne objekte, te na podobna mjesta u neposrednoj
blizini ugroženog područja. U skladu s urbanističkim planom i planom obrane,
skupština općine donosi program gradnje skloništa i drugih zaštitnih objekata.

Članak 132.

Pri izgradnji novih zgrada u gradovima i privrednim centrima, te u drugim
naseljenim mjestima, koja bi, prema procjeni skupštine općine, mogla biti
cilj napada u ratu, organi društveno-političkih zajednica, organizacije
i zajednice i društvene organizacije, a građani pri izgradnji novih zgrada
u svojem vlasništvu, dužni su graditi skloništa ili druge objekte za zaštitu
ljudi, materijalnih i drugih dobara u skladu s urbanističkim planovima,
osim ako nadležni organ što ga odredi skupština općine utvrdi da postoje
opravdani razlozi da se ne gradi sklonište ili drugi zaštitni objekt.

Opravdani razlozi iz stavka 1. ovoga članka mogu biti: ako je sklanjanje
osigurano u već izgrađenim skloništima, ako bi gradnjom, zbog geološko-hidroloških
uvjeta, troškovi bili nerazmjerno visoki i ako se radi o zgradi za privremenu
upotrebu.

Ministar obrane propisuje kriterije za određivanje gradova i drugih
naseljenih mjesta u kojima se u skladu sa stavom 1. ovoga članka moraju
graditi skloništa i drugi objekti za zaštitu.

Članak 133.

Organizacije i zajednice dužne su u postojećim objektima ili u njihovoj
neposrednoj blizini svojim sredstvima osigurati sklanjanje radnih ljudi,
materijalnih i drugih dobara izgradnjom skloništa ili drugih zaštitnih
objekata, odnosno prilagođavanjem toj svrsi pogodnih podrumskih prostorija
i drugih građevinskih i prirodnih objekata.

Članak 134.

Općine osiguravaju izgradnju, opremanje i održavanje javnih skloništa
za stanovništvo na svom području.

Za javna skloništa koriste se i pogodni postojeći komunalni i drugi
objekti prilagođeni toj svrsi. U izgradnji komunalnih ili drugih objekata
ispod površine tla u gradovima investitori su dužni prilagoditi ih za sklanjanje
ljudi.

Javna skloništa iz stavka 1. ovoga članka mogu se u miru upotrebljavati
za druge potrebe i to tako da ih se može pravodobno upotrijebiti za sklanjanje
u slučaju opasnosti. Za financiranje izgradnje javnih skloništa koja se
u miru upotrebljavaju za druge potrebe mogu se udružiti sredstva.

Članak 135.

Skloništa i drugi zaštitni objekti moraju se redovno održavati u ispravnom
stanju.

Za održavanje skloništa i drugih zaštitnih objekata u ispravnom stanju
i za njihovo svrsishodno korištenje u miru odgovorni su vlasnici odnosno
korisnici tih objekata. Ministar obrane donosi bliže propise o održavanju
skloništa i drugih zaštitnih objekata u miru.

Članak 136.

Skloništa u sastavu zgrade ili izvan zgrade i javna skloništa mogu se
u miru davati u zakup pod uvjetima koje propiše skupština općine, s tim
da se:

1. ne vrše adaptacije koje bi utjecale ili bi mogle utjecati na promjenu
njihove osnovne namjene i na smanjenje zaštitnih svojstava;

2. ne upotrebljavaju za svrhe koje bi pogoršale higijenske i tehničke
uvjete skloništa;

3. u slučaju neposredne ratne opasnosti ili rata mogu odmah, a najkasnije
u roku 24 sata, isprazniti i osposobiti za sklanjanje.

Članak 137.

Sredstva za gradnju skloništa na području općine formiraju se:

1. od doprinosa investitora koji prema odredbi članka 132. stavka 2.
ovoga zakona, ne grade skloništa ili grade skloništa manje vrijednosti
od iznosa doprinosa utvrđenog ovim zakonom;

2. od dijela stanarine odnosno zakupnine od poslovnih zgrada;

3. od zakupnina za korištenje skloništa u miru.

Članak 138.

Doprinos investitora za gradnju skloništa uplaćuje se po stopi 0,5%
od ukupne vrijednosti građevinskog dijela zgrade, a dio stanarine odnosno
zakupnine po stopi 1% od ukupnog iznosa stanarine odnosno zakupnine poslovnih
zgrada.

Vlasnici stambenih i poslovnih zgrada odnosno stanova i poslovnih prostorija
koji ne plaćaju stanarinu odnosno zakupninu, dužni su plaćati doprinos
po stopi 1% od visine stanarine odnosno zakupnine koja bi se plaćala za
tu zgradu, poslovnu prostoriju ili stan.

Doprinos iz stavka 2. ovoga članka može se odrediti i paušalno. Građevinskim
dijelom zgrade, u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se građevinski objekt
s unutrašnjim instalacijama (električnim, vodovodnim, kanalizacionim i
dr.) bez opreme i namještaja i bez uređenja prostora oko zgrade.

Članak 139.

Sredstva za izgradnju skloništa iz članka 138. ovoga zakona doznačuju
se na posebni račun Ministarstva obrane. O rasporedu i upotrebi sredstava
za gradnju i udržavanje skloništa odlučuje Ministarstvo obrane.

Naplatu doprinosa iz članka 135. ovoga zakona osiguravaju Služba društvenog
knjigovodstva i općinske uprave društvenih prihoda.

Članak 140.

Ako su investitori stambenih i poslovnih zgrada organizacije i zajednice
i društveno-političke zajednice, doprinos iz članka 135. stavka 1. ovoga
zakona uplaćuju prilikom isplate obračunskih situacija prema obračunskoj
vrijednosti izvršenih radova. Investitori građani i građansko pravne osobe
uplaćuju doprinos prije izdavanja građevinske dozvole odnosno drugog odgovarajućeg
odobrenja za gradnju, a prema stvarnoj predračunskoj vrijednosti građevinskog
dijela zgrade u vrijeme izdavanja dozvole odnosno odobrenja.

Dio stanarine odnosno zakupnine iz članka 138. ovoga zakona uplaćuje
se do 15. u mjesecu za protekli mjesec.

Članak 141.

Rješenja u vezi s izvršavanjem obaveza plaćanja doprinosa donosi općinski
organ uprave nadležan za komunalne i stambene poslove. Protiv rješenja
iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti žalba nadležnom republičkom
organu uprave.

Članak 142.

Sredstva od doprinosa investitora stambenih i poslovnih zgrada i iz
dijela zakupnine od poslovnih zgrada, te iz zakupnina za korištenje skloništa
u miru upotrebljavaju se za izgradnju novih skloništa i za prilagođavanje
pogodnih prostorija za skloništa i za njihovo opremanje i održavanje.

Sredstva od dijela stanarine upđtrebljavaju se za izgradnju novih skloništa
i za prilagođavanje pogodnih prostorija u stambenim zgradama, koje nemaju
skloništa te za opremanje i održavanje skloništa u stambenim zgradama.

Članak 143.

Općina određuje gradove i naseljena mjesta u kojima se grade skloništa
i drugi objekti za zaštitu u skladu s kriterijima iz članka 132. stavka
3. ovoga zakona, donosi propise o upotrebi skloništa i drugih zaštitnih
objekata, odlučuje o izgradnji novih skloništa i o prilagodavanju pogodnih
prostorija za sklanjanje na svom području i osigurava nadzor nad održavanjem
izgradenih skloništa u ispravnom stanju.

2) Evakuacija

Članak 144.

U ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti i u drugim izvanrednim
prilikama u skladu s planovima obrane, može se provoditi evakuacija građana
i organizacija i zajednica. Evakuaciju planira, organizira i neposredno
provodi općina, te organizacije i zajednice, u skladu s kriterijima utvrđenim
Planom obrane Republike.

Evakuaciju iz stavka 1. ovoga članka naređuje izvršno vijeće skupštine
općine.

Članak 145.

Općina na čije se područje evakuiraju građani i organizacije i zajednice,
dužna je, u suradnji s općinom s čijeg se područja obavlja evakuacija,
osigurati prihvat i zbrinjavanje evakuiranih građana, te prihvat evakuiranih
organizacija i zajednica.

Članak 146.

Građani kojima je saopćeno da podliježu obvezi evakuacije, dužni su
u roku petnaest dana od dana promjene, organu ili organizaciji i zajednici
koji su im saopćili da se evakuiraju, prijaviti sve promjene značajne za
pripremu i izvršenje evakuacije, osobito promjenu adrese stana, promjenu
zdravstvenog stanja i druge podatke na koje im se ukaže pri saopćavanju
rasporeda za evakuaciju.

Članak 147.

Uputstvo o organizaciji i provođenju priprema za evakuaciju donosi ministar
obrane.

3) Zbrinjavanje ugroženih i nastradalih

Članak 148.

Radi zbrinjavanja ugroženoga i nastradalog stanovništva u ratu poduzimaju
se hitne mjere za privremeni smještaj, ishranu i osiguranje drugih prijeko
potrebnih uvjeta za život.

Članak 149.

Zbrinjavanje ugroženoga i nastradalog stanovništva organiziraju i provode
organi općine, organizacije i zajednice, Crveni križ i druge humanitarne
društvene organizacije i građani.

Štabovi i organi civilne zaštite neposredno rukovode organizacijom zbrinjavanja
ugroženoga i nastradalog stanovništva, dok se ne stvore uvjeti u kojima
će daljnju brigu o zbrinjavanju stanovništva preuzeti organi društveno-političkih
zajednica i organizacija i zajednica.

Članak 150.

Štabovi civilne zaštite društveno-političkih zajednica mogu odrediti
da vlasnici odnosno nosioci stanarskog prava i korisnici drugih objekata
prime na smještaj ugrožene i nastradale građane. Društveno-političke zajednice,
organizacije i zajednice, i građani koji raspolažu zalihama hrane i drugim
materijalnim sredstvima, dužni su ih na zahtjev štabova civilne zaštite
staviti na raspolaganje radi zbrinjavanja ugroženih i nastradalih građana.

4) Zamračivanje

Članak 151.

U ratu, a prema potrebi i u slučaju neposredne ratne opasnosti, provodi
se zamračivanje naseljenih mjesta, privrednih i drugih objekata u skladu
s planovima obrane.

Radni ljudi i građani, te organizacije i zajednice u rajonu zamračivanja
obvezni su provoditi naređene mjere i postupke zamračivanja.

Propise o provođenju zamračivanja donosi ministar obrane.

Članak 152.

Poduzeća koja su odgovorna za javnu rasvjetu, organiziraju i provode
zamračivanje javnih mjesta, ulica, trgovina i objekata. Zamračivanje stambenih
i drugih zgrada, industrijskih, privrednih i drugih objekata i prometnih
sredstava, dužni su organizirati i provoditi organizacije i zajednice,
korisnici stanova i objekata, te vozači prometnih sredstava.

Članak 153.

Organizacije i zajednice, korisnici stanova, poslovnih, upravnih i drugih
zgrada u naseljenim mjestima i vlasnici prometnih sredstava, osiguravaju
materijalna sredstva potrebna za zamračivanje svojih objekata i prometnih
sredstava, odnosno stanova i zgrada kojima se koriste.

5) Maskiranje

Članak 154.

Planom obrane određuju se objekti koji se maskiraju u slučaju neposredne
ratne opasnosti i u ratu.

Vlasnici i korisnici objekata iz stavka 1. ovoga članka provode maskiranje
i osiguravaju za to potrebna materijalna sredstva.

Propise o provođenju maskiranja donosi ministar obrane.

6) Radiološko-kemijsko-biološka zaštita

Članak 155.

Radiološko-kemijsko-biološka zaštita organizira se i provodi radi sprečavanja,
ublažavanja i uklanjanja posljedica radioloških, kemijskih i bioloških
djelovanja na stanovništvo, biljni i životinjski svijet i materijalna i
druga dobra.

Organizacije i zajednice i općine osiguravaju sredstva i provode mjere
za kolektivnu radiološko-kemijsko-biološku zaštitu stanovništva.

Organizacije i zajednice i općina, u okviru svojih prava i dužnosti,
organiziraju radiološko-kemijsko-biološku zaštitu radnih Ijudi i gradana,
biljnog i životinjskog svijeta i za to osiguravaju potrebna sredstva.

Članak 156.

Znanstvenoistraživačke i druge organizacije i organi koji raspolažu
odgovarajućim sredstvima i stručnim kadrovima za obavljanje poslova radiološko-kemijsko-biološke
zaštite, dužni su sudjelovati u izvršavanju mjera i zadataka radiološko-kemijsko-biološke
zaštite, u skladu s poslovima što ih obavljaju i svojim mogućnostima, a
prema uputstvima nadležnih organa.

Članak 157.

Općina organizira otkrivanje i utvrđivanje opasnosti od radioloških,
kemijskih i bioloških sredstava, brine se o organizaciji radiološko-kemijsko-biološke
zaštite na svojem području i naređuje provođenje propisaniti mjera radiološko-kemijsko-biološke
zaštite u slučaju neposredne ratne opasnosti i u ratu.

7) Zaštita i spašavanje od rušenja

Članak 158.

Radi zaštite i spašavanja ljudi, materijalnih i drugih dobara iz ruševina
u ratu organiziraju se mjere zaštite i spašavanja u stambenim, poslovnim
i drugim objektima, organizacijama i zajednicama i u općini.

U spašavanju iz ruševina dužne su sudjelovati građevinske, rudarske,
vatrogasne, komunalne, prometne i druge organizacije i zajednice koje raspolažu
odgovarajućim kadrovima i materijalno-tehničkim sredstvima.

Planom obrane uređuje se organiziranje Ijudi i korištenje materijalno-tehničkih
sredstava za zaštitu i spašavanje iz ruševina i pružanje pomoći.

8) Zaštita i spašavanje od poplava

Članak 159.

Zaštita i spašavanje ljudi i materijalnih i drugih dobara od poplava
organizira se i provodi radi sprečavanja, ublažavanja i uklanjanja posljedica
poplava i putem održavanja zaštitnih objekata, čuvanja objekata i izvođenja
potrebnih radova. Vodoprivredne organizacije i zajednice i druge organizacije
koje raspolažu odgovarajućim kadrovima i materijalno-tehničkim sredstvima
sudjeluju u izvršavanju poslova i mjera zaštite i spašavanja od poplava
u skladu s poslovima koje obavljaju, a prema uputstvima i naređenjima nadležnog
štaba civilne zaštite i organa predviđenih planom obrane.

Pored organa i zajednica iz stavka 2. ovoga članka u zaštiti i spašavanju
od poplava dužni su sudjelovati radni Ijudi i građani, druge organizacije
i zajednice, te organi i jedinice civilne zaštite.

Za otkrivanje i utvrđivanje opasnosti od poplava, zagađenja voda, oštećenja
brana, nasipa i drugih objekata, umjetnog izazivanja poplava i sl. nadležni
su organi za vodoprivredu, odnosno drugi organ i organizacija koji upravljaju
vodoprivrednim objektima.

9) Zaštita i spašavanje od požara

Članak 160.

Zaštita od požara obuhvaća: pripremu i provođenje preventivnih mjera
u svim sredinama, objektima i mjestima gdje postoji mogućnost nastanka
požara, organiziranje i pripremanje snaga za gašenje požara, organizaciju
osmatranja i obavještavanja o pojavama požara, lokalizaciju i gašenje,
te spašavanje i evakuaciju ljudi i materijalnih dobara iz objekata i područja
ugroženih požarom.

Zaštita i spašavanje od požara organizira se i provodi u okviru stambenih
i poslovnih zgrada, društveno-političkih zajednica te drugih organizacija
i zajednica.

Organi i organizacije koje se bave zaštitom od požara u miru, a posebno
profesionalne vatrogasne jedinice, i dobrovoljna vatrogasna društva, planiraju,
pripremaju i provode zadatke zaštite od požara u slučaju neposredne ratne
opasnosti, rata i u drugim izvanrednim prilikama i postupaju prema uputama
i naredbama nadležnog štaba civilne zaštite.

10) Zaštita i spašavanje od eksplozija

Članak 161.

Poslove pronalaženja, dezaktiviranja i uništavanja neeksplodiranih ubojnih
sredstava organizira općinski organ uprave nadležan za poslove narodne
obrane.

Članak 162.

Poslove pronalaženja, dezaktiviranja i uništavanja neeksplodiranih ubojnih
sredstava u miru obavljaju osobe koje su zdravstveno sposobne, koje imaju
odgovarajuću stručnu spremu i koje su za to ovlaštene od ministra obrane,
te od odgovarajuće jedinice oružanih snaga.

Poslove iz stavka 1. ovoga članka u ratu obavljaju za to osposobljene
jedinice civilne zaštite i jedinice Teritorijalne obrane.

Ministar obrane propisuje stručnu spremu i druge uvjete za obavljanje
poslova iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 163.

Radni ljudi i građani i odgovorne osobe u organizacijama i zajednicama,
organima društveno-političkih zajednica, dužni su o otkrivenim neeksplodiranim
ubojnim sredstvima obavijestiti jedan od ovih organa: centar za obavještavanje,
najbliži organ unutarnjih poslova, organ uprave nadležan za poslove narodne
obrane, štab civilne zaštite ili drugi organ civilne zaštite i štab Teritorijalne
obrane te nekim vidljivim znakom obilježiti mjesto gdje se nalazi neeksplodirano
ubojno sredstvo i osigurati ga dok pristignu nadležni organi.

Članak 164.

Ako se na području jedne ili više općina nalaze veće količine neeksplodiranih
ubojnih sredstava, Republika je dužna pružiti pomoć u organiziranju i osiguranju
sredstava potrebnih za otklanjanje opasnosti od takvih ubojnih sredstava.

11) Prva medicinska pomoć

Članak 165.

Prvu medicinsku pomoć stradalom i ugroženom stanovništvu od ratnih djelovanja
organizira i njome rukovodi nadležni općinski organ.

U provedbi mjere iz stavka 1. ovoga članka dužni su sudjelovati zdravstvene
organizacije, jedinice civilne zaštite, Crveni križ, te druge organizacije
i službe koje su za to osposobljene i radni Ijudi i gradani.

Članak 166.

Organizacije i zajednice i društveno-političke zajednice dužne su za
svoje potrebe odnosno pntrebe stanovništva u ratu osigurati odgovarajuće
rezerve krvi i krvne plazme.

Rezerve krvi i krvne plazme prikupljaju se od dobrovoljnih davalaca
krvi.

Prikupljanje rezervi krvi organiziraju Crveni križ, društvene organizacije,
organizacije i zajednice i društveno-politićke zajednice, a obavljaju odgovarajuće
zdravstvene organizacije. Propise o prikupljanju, čuvanju i korištenju
rezervi krvi i krvne plazme donosi republički organ uprave nadležan za
zdravstvenu zaštitu.

12) Zaštita i spašavanje životinja i namirnica životinjskog porijekla,
bilja i biljnih proizvoda

Članak 167.

Zaštitu i spašavanje povrijedenih, oboljelih i kontaminiranih životinja
i zaštitu namirnica životinjskog porijekla, te bilja i biljnih proizvoda
od ratnih djelovanja organiziraju i provode nadležni općinski organi.

U sprovođenju zaštite iz stavka l. ovoga članka sudjeluju veterinarska,
poljoprivredna, vatrogasna i druga poduzeća i službe koje su za to osposobljene,
jedinice civilne zaštite i radni ljudi i građani.

13) Asanacija terena

Članak 168.

Radi sprečavanja širenja zaraza, epidemija i drugih posljedica ratnih
djelovanja, općina na svom području organizira asanaciju terena i poduzima
druge potrebne mjere.

U provođenju mjera asanacije terena osobito su dužne sudjelovati zdravstvene
i veterinarske organizacije i organi, komunalne organizacije, organi unutarnjih
poslova i druge organizacije i zajednice osposobljene za te poslove, te
jedinice civilne zaštite i radni ljudi i građani.

14) Zaštita i spašavanje na vodi

Članak 169.

Organizacije i zajednice, čija se djelatnost obavlja ili je vezana uz
more, rijeke i jezera. dužne su u obavljanju svojih poslova planirati i
poduzimati mjere kojima se osigurava zaštita i spašavanje ljudi, materijalnih
i drugih dobara od ratne opasnosti na moru, rijekama i jezerima i za to
osigurati odgovarajuća materijalno-tehnička sredstva.

Pored organizacija i zajednica iz stavka 1. ovoga članka u provođenju
zaštite i spasavanja na vodi dužne su sudjelovati i druge organizacije
i zajednice, društvene organizacije, radni ljudi i građani te jedinice
civilne zaštite.

Zaštitu i spasavanje Ijudi. materijalnih i drugih dobara na moru, rijekama
i jezerima u ratu organizira i njome rukovodi nadležni općinski organ.

4. Jedinice civilne zaštite

Članak 170.

Jedinice civilne zaštite posebno su organizirani sustavi kojima su namijenjeni
opsežniji i složeniji zadaci u zaštiti i spašavanju od ratnih djelovanja,
elementarnih nepogoda i drugih nesreća i opasnosti tamo gdje nisu dovoljni
osobna i uzajamna zaštita, organi i organizacije, kojima je zaštita redovna
djelatnost.

Jedinice civilne zaštite mogu biti upotrijebljene i izvan područja društveno-političke
zajednice, mjesne zajednice i organizacije i zajednice koja ih organizira.

Jedinice civilne zaštite mogu biti upotrijebljene i za zadatke društvene
samozaštite.

Članak 171.

Jedinice civilne zaštite osnivaju se kao jedinice opće namjene i kao
specijalizirane jedinice.

Članak 172.

Jedinice civilne zaštite opće namjene obučavaju se i opremaju za raznovrsne
zadatke u zaštiti i spašavanju stanovništva, materijalnih i drugih dobara.

Jedinice civilne zaštite opće namjene osnivaju se u većim stambenim
i poslovnim zgradama, javnim objektima. naseljenim mjestima, mjesnim zajednicama.
poduzećima, radnim zajednicama i drugim organizacijama i zajednicama u
kojima nema uvjeta ni potrebe za osnivanjem specijaliziranih jedinica civilne
zaštite

Članak I73.

Specijalizirane jedinice civilne zaštite prvenstveno se obučavaju i
opremaju za istovrsne zadatke u zaštiti i spašavanju stanovništva. materijalnih
i drugih dobara.

Specijalizirane jedinice civilne zaštite organiziraju se kao jedinice
radiološko-kemijsko-bioioške zaštite. jedinice za spašavanje iz ruševina.
jedinice za spašavanje na vodi. vatrogasne jedinice, jedinice za zaštitu
i spasavanje od eksplozija. jedinice za prvu medicinsku pomoć, jedinice
za zaštitu i spašvanje životinja i namirnica životinjskog porijekla, jedinice
za zaštitu i spašavanje bilja i biljnih proizvoda, jedinice za asanaciju
terena i dr.

Članak 174.

Specijalizirane jedinice civilne zaštite osnivaju se u općini, a u mjesnoj
zajednici i u poduzeću ako za to postoje uvjeti i potrebe.

Republika može osnovati specijalizirane jedinice civilne zaštite za
sudjelovanje u zaštiti i spašavanju na cijelom teritoriju Republike i za
pružanje medunarodne pomoći u zaštiti i spašavanju.

Članak 175.

Vrste i broj jedinica civilne zaštite određuju se ovisno o procjeni
ugroženosti i posljedica ratnog djelovanja, kao i raspoloživih ljudskih
i materijalnih snaga za zaštitu i spašavanje. a u skladu s formacijama
i načelima organizacije i upotrebe jedinica. koje utvrđuju štab civilne
zaštite Republike Hrvatske.

Vrsta jedinica i njihova organizacija utvrđuju se planom obrane.

Članak 176.

Općine na obalnom području i na otocima dužne su osposobljavati jedinice
civilne zaštite i za zaštitu i spašavanje Ijudi te materijalnih i drugih
dobara na moru.

5. Rukovođenje civilnom zaštitom

Članak 177.

Radi rukovođenja akcijama zaštite i spašavanja ljudi, materijalnih i
drugih dobara od ratnog djelovanja, elementarnih i drugih nesreća i drugih
opasnosti u miru i ratu. te usmjeravanja priprema za zaštitu i spasavanje
osnivaju se štabovi civilne zaštite. odnosno drugi organi rukovođenja civilnom
zaštitom u skladu s ovim zakonom.

Štabovi civilne zaštite, odnosno drugi organi rukovođenja civilnom zaštitom.
rukovode i usmjeruju akcije civilne zaštite na području za koje su osnovani.

Članak 178.

Štabovi civilne zaštite osnivaju se u društveno-političkim zajednicama.

Civilnom zaštitom u mjesnim zajednicama rukovode štabovi civilne zaštite
odnosno povjerenici civilne zaštite, a u organizacijama i zajednicama organi
utvrđeni njihovim aktom. Štab civilne zaštite osniva se u mjesnim zajednicama
s većim područjem i brojem stanovnika, više jedinica civilne zaštite i
drugih snaga koje su dužne sudjelovati u zaštiti i spasavanju, s većim
stupnjem ugroženosti i složenijim uvjetima provodenja zaštite i spašavanja.

Civilnom zaštitom u stambenoj i poslovnoj zgradi, javnom i drugom objektu,
rukovode povjerenici civllne zaštite.

Povjerenike civilne zaštite odreduje nadležni organ mjesne zajednice.
odnosno organ upravljanja stambenim zgadama i drugim objektima.

Povjerenici civilne zaštite imaju zamjenika.

Članak 179.

Štabovi civilne zaštite društveno-političkih zajednica, obavljaju ove
poslove:

1. rukovode akcijama zaštite i spašavanja Ijudi i materijalnih dobara
od ratnog djelovanja, elementarnih nepogoda i drugih opasnosti u miru i
ratu;

2. naređuju upotrebu i rukovode jedinicama civilne zaštite te koordiniraju
djelovanje drugih organa. organizacija i zajednica u akcijama zaštite i
spasavanja;

3. brinu se o organizaciji prijema i raspodjele pomoći ugroženog i nastradalog
stanovništva. dok se ne stvore uvjeti u kojima će drugi nadležni organi
preuzeti te poslove;

4. obavještavaju stanovništvo o opasnostima i nastalim posljedicama
od ratnih djelovanja i elementarnih nepogoda i o mjerama koje poduzimaju;

5. sudjeluju u izradi plana djelovanja i zadataka civilne zaštite u
ratu;

6. donose svoj plan obrane i plan za druge izvanredne prilike

7. razmatraju stanje organiziranosti i pripremljenosti sistema civilne
zaštite i predlažu mjere nadležnim organima u društvenim zajednicama za
njegov razvoj i dogradnju;

8. brinu se i osiguravaju provođenje obuke jedinica i organa civilne
zaštite te radnih Ijudi i gradana za zaštitu i spasavanje;

9. organiziraju i rukovode vježbama civilne zaštite;

10. koordiniraju radom štabova, odnosno drugih organa rukovođenja civilnom
zaštitom;

11 obavljaju i druge poslove utvrđene odlukama skupština društveno-političkih
zajednica.

Članak 180.

Štabovi civilne zaštite društveno-političkih zajednica sastoje se od
komandanta, načelnika štaba i određenog broja članova štaba. Komandanta,
načelnike i članove općinskog štaba imenuje i razrješava izvršno vijeće
skupštine općine, a komandanta. načelnika i članove štaba civilne zaštite
Republike Hrvatske, imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog
ministra obrane.

Za načelnika štaba civilne zaštite imenuje se osoba koja u organima
uprave nadležnima za poslove narodne obrane obavlja poslove civilne zaštite.

Članak 181.

Štabovi civilne zaštite društveno-političkih zajednica za svoj rad odgovaraju
skupštinama tih zajednica i njihovim izvršnim vijećima.

Komandant štaba civilne zaštite Republike za svoj rad odgovara Vladi
Republike Hrvatske i ministru obrane.

Članak 182.

Stručne i druge poslove za potrebe štaba civilne zaštize u miru obavlja
organ uprave nadležan za poslove narodne obrane društveno-političke zajednice.

Za poslove iz stavka 1. ovoga članka načelnik štaba odgovoran je i štabu
civilne zaštite.

Članak 183.

Poslove rukovodenja civilnom zaštitom iz nadležnosti Republike obavlja
štab civilne zaštite Republike.

Štab civilne zaštite Republike osim poslova iz članka 179. ovoga Zakona,
obavlja i ove poslove:

1. utvrduje načela upotrebe jedinica civilne zaštite;

2. neposredno rukovodi akcijama zaštite i spašavanja ako to nalažu ratne
i druge izvanredne prilike:

3. usmjerava i usklađuje djelovanje republičkih organa u organiziranju
i provodenju mjera zaštite i spasavanja stanovništva i materijalnih dobara;

4. suraduje s nadležnim organima oružanih snaga i štabovima civilne
zaštite susjednih republika i pokrajina u pružanju pomoći u zaštiti i spašavanju;

5. daje mišljenje o planovima i programima obuke u civilnoj zaštiti;

6. usmjerava rad štabova civilne zaštite općina u rukovodenju akcijama
zaštite i spašavanja i provodenju priprema civilne zaštite;

7. obavlja i druge poslove utvrdene ovim zakonom

Članak 184.

Štab civilne zaštite Republike Hrvatske donosi Poslovnik o svom radu
i organizaciji.

U obavljanju poslova rukovođenja jedinicama i organiziranja provodenja
mjera civilne zaštite štab civilne zaštite Republike donosi naredbe i uputstva.

6. Sudjelovanje u jedinicama, štabovima i drugim organima civilne zaštite

Članak 185.

Sudjelovanjem u jedinicama, štabovima i drugim organima civilne zaštite
(u daljnjem tekstu: sudjelovanje u civilnoj zaštiti), u smislu ovoga zakona
smatra se vršenje dužnosti u jedinicama. štabovima i drugim organima civilne
zaštite, te obavljanje drugih dužnosti u zaštiti i spašavanju.

Obveznici civilne zaštite i dobrovoljci dužni su sudjelovati u civilnoj
zaštiti od momenta mobilizacije odnosno aktiviranja jedinica, štabova i
organa civilne zaštite u ratu ili u miru za vrijeme elementarnih nepogoda,
obuke i vježbe

do njihova otpuštanja.

Osobe za vrijeme sudjelovanja u civilnoj zaštiti imaju prava i dužnosti
utvrđene zakonom i drugim propisima donesenim na osnovi zakona.

Članak 186.

Osobe za vrijeme sudjelovanja u civilnoj zaštiti dužne su izvršavati
naredbe starješina koji rukovode jedinicom, štabom ili drugim organom,
koje se odnose na njihove zadatke u službi osim, ako je očigledno da bi
izvršenje naređenja bilo krivično djelo. Osobe za vrijeme sudjelovanja
u civilnoj zaštiti dužne su pridržavati se pravila koja propisuje ministar
obrane.

Članak 187.

Obveznike civilne zaštite i dobrovoljce na sudjelovanje u civilnoj zaštiti
pozivaju organi ili organizacije nadležni za organiziranje civilne zaštite.

U slučaju neodazivanja pozivu iz stavka 1. ovoga članka organi i organizacije
obavještavaju općinski organ uprave nadležan za poslove narodne obrane,
kao ovlašten organ za poduzimanje zakonom utvrđenih mjera.

7. Popuna civilne zaštite

Članak 188.

Popuna jedinica, štabova i drugih organa civilne zaštite vrši se osobama
koje su obvezne sudjelovati u jedinicama i organima civilne zaštite (obveznici
civilne zaštite) i dobrovoljcima. Dobrovoljcima se smatraju osobe koje
nisu vojni obveznici i obveznici civilne zaštite, a na vlastiti zahtjev
raspoređene su na određene dužnosti u civilnoj zaštiti.

Članak 189.

Popuna jedinica, štabova i drugih organa civilne zaštite, koje osnivaju
društveno-političke zajednice i mjesne zajednice, provodi se na teritorijalnom
i proizvodnom principu iz redova obveznika civilne zaštite koji nemaju
ratni raspored u oružanim snagama.

Jedinice i organi civilne zaštite, poduzeća i druge organizacije i zajednice
popunjavaju se obveznicima civilne zaštite koji su kao obveznici radne
obveze, rasporedeni u te organizacije i zajednice.

Izuzetno od odredbe stavka 2. ovoga članka u jedinice i organe civilne
zaštite poduzeća i drugih organizacija i zajednica ne mogu se rasporediti
osobe koje imaju ratni raspored u Teritorijalnoj obrani tih organizacija
i zajednica.

Članak 190.

Raspored obveznika civilne zaštite vrše

- općinski organi uprave nadležni za poslove narodne obrane - u jedinice
i štabove civilne zaštite društveno-političkih zajednica, kao i u jedinice
i organe civilne zaštite organizacija i zajednica kada im se raspoređuju
obveznici koji nisu na radu u tim organizacijama i zajednicama ili ne stanuju
na području te mjesne zajednice;

- nadležni organi mjesne zajednice - u jedinice i organe civilne zaštite
koji se osnivaju na njenu podrućju;

- nadležni organ poduzeća i druge organizacije i zajednice - u jedinice
i organe civilne zaštite koje osniva ta organizacija i zajednica.

Ministar obrane donosi propise o raspoređivanju obveznika civilne zaštite
i o prijemu dobrovoljaca u civilnu zaštitu.

Članak 191.

O pripadnicima civilne zaštite vodi se evidencija koja služi za raspored
u jedinice, štabove i druge organe civilne zaštite. Obveznicima civilne
zaštite i dobrovoljcima koji imaju ratni raspored u civilnoj zaštiti izdaje
se knjižica obveznika civilne zaštite.

Oblik i sadržaj knjižice te naćin vođenja evidencije pripadnika civilne
zaštite propisuje ministar obrane.

Članak 192.

Pripadnici jedinica, štabova i drugih organa i povjerenici civilne zaštite
nose jedinstven znak civilne zaštite predviđen međunarodnom konvencijom,
a jedinstvenim zakonom obilježavaju se i sredstva i objekti civilne zaštite.

Pripadnici jedinica, štabova i drugih organa civilne zaštite imaju uniforme
s odgovarajućim oznakama specijalnosti i oznakama starješina.

Uniforme i oznake iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar obrane.

Članak 193.

Materijalno osiguranje civilne zaštite organiziraju i provode organizacije
i zajednice, te društveno-političke zajednice u skladu s planovima djelovanja
i zadataka civilne zaštite i s odgovarajućim planovima razvoja civilne
zaštite.

Popuna civilne zaštite materijalno-tehničkim sredstvima vrši se prvenstveno
rasporedom i korištenjem raspoloživih materijalno-tehničkih sredstava organizacija
ili zajednica i drugih imalaca sredstava i opreme civilne zaštite, a i
nabavkama specijalnih materijalno-tehničkih sredstava i opreme civilne
zaštite.

Snabdijevanje specijalnim materijalno-tehničkim sredstvima i opremom
civilne zaštite iz stavka 2. ovoga članka mogu vršiti odgovarajuće organizacije
koje za to dobiju ovlaštenje Ministarstva obrane.

Evidenciju o materijalno-tehničkim sredstvima i oprenki civilne zaštite
vode organi, organizacije i zajednice čija je oprema.

Način vođenja evidencije o materijalno-tehničkim sredstvirrka i opremi
propisuje ministar obrane.

XI. OBUKA ZA OPĆENARODNU OBRANU

4. Zajedničke odredbe

Članak 194.

Radni Ijudi i građani imaju pravo i dužnost da se obućavaju za općenarodnu
obranu radi stjecanja potrebnih vojnih i drugih stručnih znanja i vještina.

Obukom radnih ljudi i građana osigurava se njihovo uspješno sudjelovanje
u oružanoj borbi odnosno obavljanju drugih dužnosti na koje su rasporedeni
za slučaj neposredne ratne opasnosti, u ratu i za izvršavanje zadataka
u drugim izvanrednim prilikama.

Obuka radnih ljudi i gradana za općenarodnu obranu organizira se i provodi
u organizacijama i zajednicama te u društveno-političkim zajednicama.

Obuka radnih Ijudi i gradana za općenarodnu obranu sastavni je dio društvenih,
kulturnih, sportskih i drugih oblika okupljanja i aktivnost,. odgoja i
obrazovanja.

U obuci za općenarodnu obranu sudjeluju Savez rezervnih vojnih starješina
te druge društvene organizacije, u skladu sa svojom ulogom i zadacima.

Članak 195.

Obuka radnih ljudi i građana za općenarodnu obranu provodi se u organizacijama
osnovnog i usmjerenog obrazovanja; u nastavnim centrima za obuku; u vojnim
školama; u civilnoj zaštiti; u službi osmatranja i obavještavanja; Savezu
rezervnih vojnih starješina, društvenim organizacijama i udruženjima građana.
u organizacijama i zajednicama te u organima društveno-političkih zajednica.
Planovi i prokgrami obuke radnih Ijudi i gradana za općenarodiiu obranu
obuhvaćaju i odgovarajuće sadržaje o društvenoj samozaštiti.

Članak 196.

Radi uvježbavanja i provjere osposobljenosti i obućenosti radnih ljudi
i građana, civilne zaštite, službe osmatrarija i obavještavanja, jedinice
veze i službe kriptozaštite, te radi provjere funkcioniranja sustava općenarodne
obrane, društveno-političke zajednice i organizacije i zajednice pripremaju,
organiziraju i izvode odgovarajuće vježbe.

Organizacije i zajednice dužne su, na zahtjev nadležnug organa društveno-političke
zajednice, sudjelovati u vježbama koje on organizira.

Organi upćine dužni su, na zahtjev nadležnog organa Republike, sudjelovati
u vježbama koje on organizira.

Vježbe općenarodne obrane, koje se planiraju, organiziraju i izvode
na široj ili cijeloj teritoriji Republike, utvrđuje Predsjedništvo Republike
Hrvatske.

Ministar obrane može donijeti propise o pripremi, organiziranju i izvodenju
vježbi iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 197.

Obuka stanovništva, pripadnika civilne zaštite, službe osmatranja i
obavještavanja, kadrova koji rade na poslovima općenarodne obrane i osoba
koje u ratu ostaju na dužnostima u organima društveno-političkih zajednica,
te u drugim organizacijama i zajednicama može se povjeriti poduzećima koja
se bave obrazovanjem odraslih.

Poduzeća za obrazovanje odraslih mogu provoditi obuku iz stavka 1. ovoga
članka uz suglasnost savjeta narodne obrane skupštine općine.

Članak 198.

Obuku pripadnika određenih specijalnosti civilne zaštite, službe osmatranja
i obavještavanja i jedinica veze te kadrova koji obavljaju poslove općenarodne
obrane i drugih obveznika obuke provodi Ministarstvo obrane preko svog
nastavnog centra.

2. Obuka omladine

Članak 199.

Organizacije odgoja i osnovnog obrazovanja te organizacije usmjerenog
obrazovanja organiziraju obuku omladine za općenarodnu obranu u okviru
svojega cjelokupnog programa obrazovanja i odgoja.

Članak 200.

Obuka omladine iz općenarodne obrane u organizacijama odgoja i osnovnog
obrazovanja, te u organizacijama usmjerenog obrazovanja provodi se:

1. po posebnom programu odnosno predmetu iz općenarodne obrane;

2. u predmetima u koje su ugrađeni sadržaji znaćajni za općenarodnu
obranu;

3. u drugim aktivnostima značajnim za općenarodnu obranu.

Obuka omladine iz stavka 1. ovoga članka provodi se u skladu s dogovorom
o jedinstvenim osnovama planova i programa što ga zaključuju Ministarstvo
obrane te nadležni republički i pokrajinski organi.

U zaključivanju dogovora iz stavka 2. ovoga članka sudjeluje republički
organ uprave nadležan za poslove obrazovanja. Nastavne planove i programe
obuke u skladu s jedinstvenim osnovama iz stavka 2. ovoga članka za osnovno
i usmjereno obrazovanje donosi Prosvjetni savjet Hrvatske.

Članak 201.

Za provođenje obuke omladine za općenarodnu obranu u organizacijama
odgoja i osnovnog obrazovanja, te u organizacijama usmjerenog obrazovanja
odgovorni su organi nadležni za obrazovanje i organi upravljanja tih organizacija.

Organi uprave nadležni za poslove narodne obrane i štabovi Teritorijalne
obrane pružaju pomo organima i organizacijama iz stavka 1. ovoga članka.
Nadzor nad provođenjem obuke iz općenarodne obrane iz stavka 1. ovoga članka
u nadležnosti je prosvjetne inspekcije i prosvjetnopedagoške službe.

Članak 202.

Obvezi obuke za općenarodnu obranu radi stjecanja osnovnih znanja i
vještina podliježu:

1. omladinci i omladinke koji nisu stekli III ili viši stupanj stručne
spreme u usmjerenom obrazovanju ili ne pohađaju usmjereno obrazovanje za
stjecanje tih stupnjeva stručne spreme;

2. omladinke koje se obrazuju za stjecanje III i IV stupnja stručne
spreme u usmjerenom obrazovanju.

Obuci iz točke 1. stavka 1. ovoga članka podliježu omladinci i omladinke
počevši od kalendarske godine u kojoj navršavaju 17 godina života.

Obuku omladine iz stavka 1. ovoga članka organiziraju i provode općinski
štabovi Teritorijalne obrane u suradnji s općinskim ogranima uprave nadležnim
za poslove narodne obrane.

Izuzetno od odredbe stavka 3. ovoga članka obuka omladine iz toćke 2.
stavka l. ovoga članka u pravilu se provodi u organizacijama usmjerenog
obrazovanja uz neposrednu pomoć organa uprave nadležnih za poslove narodne
obrane i štabova Teritorijalne obrane.

Članak 203.

Obuka omladine iz članka 202. ovoga zakona provodi

- se u skladu s dogovorom o jedinstvenim osnovama planova i programa
što ga zaključuju Savezni sekretarijat za narodnu obranu, te nadležni republički
i pokrajinski organ.

Republićki štab Teritorijalne obrane sudjeluje u zaključivanju dogovora
iz stavka 1. ovoga članka i u skladu s njim donosi nastavni plan i program
obuke omladine.

3. Obuka radnih Ijudi i građana

Članak 204.

Obvezi obuke iz općenarodne obrane podliježu, pod uvjetima utvrđenim
zakonom, radni ljudi i građani koji su sposobni pohadati obuku.

Obvezi obuke iz stavka 1. ovoga članka ne podliježu pripadnici oružanih
snaga i milicije i druge osobe koje su odslužile vojni rok, osobe koje
se u skladu s ovim zakonom obučavaju prema posebnim planovima i programima,
trudnice i žene koje imaju dijete mlađe od 7 godina života, odnosno dvoje
ili više djece mlade od 10 godina života.

Članak 205.

Obuka radnih ljudi i građana za općenarodnu obranu sastoji se od osnovne
i dopunske obuke.

Obuka radnih ljudi i građana za općenarodnu obranu organizira se i provodi
u skladu s dogovorom o jedinstvenim osnovama planova i programa što ga
zaključuju Savezni sekretarijat za narodnu obranu i nadležni republički
i pokrajinski organi.

Ministarstvo narodne obrane sudjeluje u zakljućivanju dogovora iz stavka
2. ovoga članka i u skladu s njim donosi nastavni plan i program obuke
radnih ljudi i građana.

Obuku radnih ljudi i gradana iz stavka 2. ovoga članka organizira i
provodi općinski organ uprave nadležan za poslove narodne obrane u suradnji
s organizacijama i zajednicama i društvenim organizacijama.

Obuka iz stavka 1. ovoga članka sastoji se od osnovne i dopunske obuke.

Obuka iz stavka l. ovoga članka organizira se i provodi u skladu s dogovorom
o jedinstvenim osnovama planova i programa što ga zaključuju Savezni sekretarijat
za narodnu obranu i nadležni republički i pokrajinski organi

Ministarstvo obrane sudjeluje u zaključivanju dogovora iz stavka 3.
ovoga članka i u skladu s njim donosi nastavne planove i programe obuke.

4. Obuka osoba raspoređenih u jedinice i organe

civilne zaštite, u službu osmatranja i obavještavanja, jedinice veze
i u službu kriptozaštite

Članak 206.

Obuku osoba rasporedenih u jedinice i organe civilne zaštite. u službu
osmatranja i obavještavanja, jedinice veze, te u službu kriptozaštite provode
društveno-političke zajednice i organizacije i zajednice. koje šu osnovale
te jedinice. organe i službe

5. Obuka kadrova

Članak 207.

Radnici koji rade na poslovima općenarodne obrane u organima uprave
i organizacijama i zajednicama dužni sii pohađati seminare, tečajeve i
druge oblike obuke.

Školovanje i usavršavanje nastavnika za predmet iz općenarodne obrane
i kadrova za rad na stručnim poslovima općenarodne obrane u organima društveno-političkih
zajednica i organizacijama i zajednicama organizira se i provodi u organizacijama
usmjerenog obrazovanja. te u odgovarajućim vojnim školama.

Programi obuke za školovanje i usavršavanje kadrova iz stavka 2. ovoga
članka utvrđuju se u skladu s dogovorenom zaključenim izmedu Saveznog sekretarijata
za NO, visokoškolskih organizacija i zajednica, drugih saveznih organa
te nadležnih republičkih i pokrajinskih organa.

U zaključivanju dogovora iz stavka 3. ovoga članlka sudjeluje republički
organ uprave nadležan za poslove obrazovanja

Članak 208.

Osobe na rukovodećim dužnostima u organima društveno-političkih zajednica
i organizacijama i zajednicama dužne su pohađati seminare i druge oblike
obuke radi osposobljavanja za obavljanje poslova općenarodne obrane.

Programe i način provodenja obuke i stručnog osposobljavanja iz stavka
1. ovoga članka utvrđuje Ministarstvn obrane.

Članak 209.

Organi društveno-političkih zajednica i organizac:ija i zajednica dužni
su organizirati obuku osoba koje su rasporedene na ratne dužnosti u tim
organima i organizacijarna za njihov rad u ratnim uvjetima.

Program obuke iz stavka I. ovoga članka sastoji se od općeg i posebnog
dijela. Opći dio programa utvrđuju republički organi uprave a posebni dio
nadležni organi upravljanja u organima društveno-političkih zajednica odnosno
organizacije i zajednice uz prethodno pribavljenu suglasnost općinskog
organa uprave nadležnog za poslove narodne obrane.

6. Naknade

Članak 2I0.

Pripadnicima civilne zaštite, službe osmatranja i obavještavanja, jedinica
veze i službe kriptozaštite. radnim ljerdima i gradanima i drugim obveznicima
koji su u radnom odnosu za vrijeme obuke i vježbi, odnosno obavljanja drugih
dužnosti iz općenarodne obrane, pripada naknada u odgovarajućoj visini
koja se utvrduje na osnovi prosječnoga osobnog dohotka za posljednja tri
mjeseca prije pozivanja na izvršavanje tih dužnosti ili za posljednji mjesec
prije pozivanja na izvršenje tih dužnosti ako je to za njih povoljnije

Osobama iz stavka l. ovoga članka koje nisu u radnom odnosu pripada
naknada u odgovarajućoj visini i pod uvjetima koje svojom odlukom utvrdi
skupština općine. Visina te naknade ne može biti manja od 80% prosječnog
mjesečnog osobnog dohotka radnika u privredi na području općine. ostvarenog
u prethodnom mjesecu.

Osobama iz stavka 1. ovoga članka koje se bave samostalnom djelatnošću,
za vrijeme obuke i vježbi odnosno obavljanja drugih dužnosti iz općenarodne
obrane pripada naknada u visini osnovice koja služi za obračun i uplatu
doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje, uvećane za iznos propisanih
obaveza koje je ta osoba dužna plaćati za vrijeme obuke i vježbi odnosno
obavljanja drugih dužnosti iz općenarodne obrane.

Osobama iz stavka l. ovoga članka koje ostvaruju pravo na mirovinu ili
primaju novčanu naknadu zbog privremene nezaposlenosti, pripada mirovina
odnosno novčana naknada i za vrijeme obuke i vježbi odnosno obavljanja
drugih dužnosti iz općenarodne obrane.

Naknade predviđene odredbama ovoga članka ne pripadaju osobama koje
su pozvane na obuku i vježbu odnosno na druge dužnosti u općenarodnoj obrani
u vrijeme njihova dnevnoga ili tjednog odmora, odnosno u dane kada te osobe
ne rade, s tim što im pripada besplatna prehrana i smještaj ako te dužnosti
vrše izvan mjesta njihova prebivališta i ako im nije omogućen smještaj
i prehrana kod vlastite kuće.

Naknade pređvidene odredbama ovoga članka isplaćuju se na teret sredstava
organa koji organiziraju obuku i vježbe odnosno kod kojih se obavljaju
druge dužnosti iz općenarodne obrane.

Članak 211.

Osobe iz članka 210. ovoga zakona koje su pozvane da sudjeluju u obuci
i vježbi odnosno da obavljaju druge dužnosti iz općenarodne obrane. a koje
se izvode izvan njihova prebivališta ili boravišta, imaju pravo na naknadu
troškova za prijevoz sredstvima javnog prometa i na naknadu troškova za
prehranu i smještaj.

Naknade iz stavka 1. ovoga članka isplaćuju se na teret sredstava organa
i organizacija koji su organizirali obuku ili vježbu odnosno kod kojih
se obavljaju druge dužnosti iz općenarodne obrane.

Propise o uvjetima i visini naknade iz stavka l. ovoga članka donosi
nadležni organ općine odnosno organ upravljanja organizacija i zajednica.

Članak 212.

Osoba koja je pozvana na obuku i vježbu odnosno na obavljanje drugih
dužnosti iz općenarodne obrane, a za to vrijeme bez svoje krivnje bude
ranjena, povrijeđena ili ozlijeđena te zbog toga kod nje nastupi oštećenje
organizma od najmanje 20% ima pravo na jednokratnu novćanu pomoć ćija se
visina određuje prema stupnju oštećenja organ izma.

Ako osoba iz stavka 1. ovoga članka pogine ili umre od zadobivene rane,
povrede ili ozljede, jednokratna novčana pomoć pripada njezinoj obitelji.

Pomoć iz stavka 2. ovoga članka isplaćuje se iz sredstava organa i organizacija
koji su organizirali obuku i vježbu odnosno kod kojih se obavljaju druge
dužnosti iz općenarodne obrane.

Propise o visini, uvjetima i postupku ostvarivanja jednokratne novčane
pomoći donosi Vlada Republike Hrvatske.

7. Odlaganje obuke

Članak 213.

Obvezniku obuke, koji je prema odredbama ovoga zakona dužan pohadati
obuku ili sudjelovati u vježbi na njegov zahtjev obuka odnosno vježba odlaže
se iz ovih razloga:

1. ako je bolestan - do narednog pozivanja na obuku nakon ozdravljenja;

2. ako je neposredno pred odlazak ili u vrijeme odlaska ili trajanja
obuke nastupila smrt u domaćinstvu u kojem je živio ili u obitelji - do
narednog pozivanja na obuku;

3. ako bi zbog smrti ili teške bolesti u domaćinstvu ili zbog elementarne
nepogode domaćinstvo bilo dovedeno u težak položaj njegovim odlaskom na
obuku - dok taj obveznik ne sredi prilike u domaćinstvu, a najdulje za
vrijeme od šest mjeseci;

4. zbog neodloživih poljoprivrednih radova ako u njegovu domaćinstvu
nema drugog člana sposobnog za privređivanje - do narednog pozivanja na
obuku;

5. zbog drugih osobito opravdanih razloga - do narednog pozivanja na
obuku.

Obuka i vježba obveznika se u toku trajanja može prekinuti zbog razloga
navedenih u točki 1, 2. i 3. stavka 1. ovoga članka. ,

Obuka se obvezniku, izuzetno može odgoditi ili prekinuti, zbog neodgodivih
potreba službe. ako to zatraži organizacija i zajednica kod kojih je obveznik
zaposlen - do idućeg pozivanja.

Uz zahtjev za odlaganje obuke prilaže se liječničko uvjerenje - ako
se odlaganje traži zbog bolesti, a o postojanju ostalih okolnosti utvrduje
organ nadležan za odlaganje.

O odlaganju obuke odnosno vježbe odlučuje općinski organ uprave nadležan
za poslove narodne obrane uz prethodno pribavljeno mišljenje organa, organizacije
i zajednice koji organiziraju i za ćije potrebe se obuka ili vježba provodi.

Zahtjev za odgodu pohađanja obuke ili vježbe podnosi se u roku 8 dana
od dana primitka poziva za pohadanje obuke ili vježbe, a ako se odgoda
traži zbog razloga navedenih u stavku l. točke 1. do točke 3. ovoga članka,
zahtjev se može podnijeti i kad nastane razlog zbog kojeg se traži odgoda
pohadanja obuke ili vježbe.

XII. POHVALE I PRIZNANJA U OPĆENARODNOJ OBRANI

Članak 214.

Za osobite uspjehe u organizaciji i provodenju priprema općenarodne
obrane, a i za druge uspjehe značajne za općenarodnu obranu organizacijama
i zajednicama, društvenim organizacijama, društveno-političkim zajednicama,
te radnim ljudima i građanima, koji su svojim radom i zalaganjem pridonijeli
tim uspjesima mogu se dodjeljivati pohvale, nagrade i druga priznanja.

Pohvale, nagrade i druga priznanja za osobite uspjehe u obuci i osposobljavanju
mogu se dodjeljivati jedinicama, ustanovama i štabovima Teritorijalne obrane,
jedinicama, štabovima i drugim organima civilne zaštite, službi osmatranja
i obavještavanja a i radnim Ijudima i građanima koji su se svojim radom
i zalaganjem istakli ili su pridonijeli obuci i osposobljavanju.

Poduzeća i druge organizacije i zajednice, društvene organizacije i
općine svojim općim aktima odnosno propisima utvrđuju vrste priznanja i
kriterije za njihovo dodjeljivanje.

Republička priznanja dodjeljuju se na način i pod uvjetima utvrđenim
ovim zakonom.

Članak 215.

Za izuzetna i značajna ostvarenja u pripremama za općenarodnu obranu
u Republici dodjeljuju se republička priznanja općenarodne odbrane.

Republička priznanja općenarodne obrane jesu:

- Plaketa općenarodne obrane Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Plaketa);

- Znaćka općenarodne obrane Republike Hrvatske (u daljem tekstu: Značka).

Članak 216.

Plakete se može predložiti i dodijeliti za izuzetna ostvarenja u :

- organiziranju, pripremanju i jačanju borbene spremnosti Teritorijalne
obrane;

- organiziranju, pripremanju i rukovođenju civilnom zaštitom te sudjelovanju
civilne zaštite u zaštiti i spašavanju od elementarnih nepogoda i drugih
nesreća;

- pripremama privrede i društvenih djelatnosti za općenarodnu obranu;

- pripremama organa društveno-političkih zajednica i organizacija i
zajednica za općenarodnu obranu;

- organiziranju, pripremanju i osposobljavanju službe osmatranja i obavještavanju,
kriptozaštite i posebnih veza za rukovođenje;

- vježbama, obuci i osposobljavanju za općenarodnu obranu;

- ostvarivanju suradnje komandi, jedinica i ustanova oružanih snaga
s društveno-političkim zajednicama, organizacijama i zajednicama u pripremama
za obranu i ostvarivanje drugih zadataka značajnih za općenarodnu obranu;

- organiziranju i provođenju mjera sigurnosti i samozaštite u općenarodnoj
obrani;

- razvijanju mjera koje pridonose daljnjem jačanju, osuvremenjivanju
i razradi koncepcije općenarodne obrane te jedinstvu priprema za obranu
zemlje;

- informiranju javnosti o pripremama za obranu;

- publicistici te filmskim i drugim kulturnim ostvarenjima značajnim
za općenarodnu obranu;

- fizičkoj kulturi od posebnog interesa za općenarodnu obranu;

- u drugim aktivnostima u pripremama za općenarodnu obranu.

Članak 217.

Izgled i sadržaj Plakete utvrđuje Predsjedništvo Republike Hrvatske.

Članak 218.

Plaketu dodjeljuje Predsjedništvo Republike Hrvatske. Uz plaketu se
izdaje i povelja o dodjeli plakete. Izgled i sadržaj povelje utvrđuje Predsjedništvo
Republike Hrvatske.

Članak 219.

Plaketa se može dodijeliti općinama i njihovim drganima, organizacijama
i zajednicama, društvenim organizacijama, jedinicama, ustanovama i štabovima
Teritorijalne obrane, te jedinicama, štabovima i drugim organima civilne
zaštite.

Plaketa se može dodijeliti samo dva puta.

Članak 220.

Prijedloge za dodjelu Plakete mogu davati organi općina, poduzeća, druge
organizacije i zajednice te političke i društvene organizacije.

Prijedloge za dodjelu Plakete razmatra i ocijenjuje Ministarstvo obrane
i dostavlja ih Predsjedništvu Republike Hrvatske.

Prijedloge za dodjelu plakete Predsjedništvu Republike Hrvatske mogu
neposredno dostaviti Vlada Republike Hrvatske i republički organi.

Članak 221.

Plaketa se, u pravilu, dodjeljuje povodom državnih praznika, svečanosti
i jubileja, a može se dodijeliti povodom uspješno obavljenih značajnih
zadataka općenarodne obrane.

Članak 222.

Značka se dodjeljuje radnim Ijudima i građanima kao znak priznanja za
rezultate, pokazane uspjehe i osobno zalaganje u obuci i osposobljavanju
za općenarodnu obranu te za izvršavanje drugih zadataka značajnih za općenarodnu
obranu.

Značka se može dodijeliti i stranim državljanima prilikom zajedničkih
skupova, susreta i vježbi općenarodne obrane, kao znak sjećanja na te događaje.

Članak 223.

Znaćku dodjeljuje ministar obrane i komandant Teritorijalne obrane Republike.

Pri predaji značke uručuju se i uvjerenja o njezinom dodjeljivanju.

Članak 224.

Izgled i sadržaj Značke i uvjerenja o njezinom dodjeljivanju utvrđuje
ministar obrane.

Članak 225.

O izradi Plakete i Značke te o njihovoj evidenciji brine se ministar
obrane.

Članak 226.

Za osobite uspjehe u organiziranju, jačanju borbene gotovosti, obuci
i osposobljavanju Republičkog štaba Teritorijalne obrane može dodjeljivati
pohvale, priznanja. nagrade i značke jedinicama, ustanovama, štabovima
i pripadnicima Teritorijalne obrane.

Komandant Teritorijalne obrane Republike donosi propise o priznanjima
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 227.

Povodom Dana civilne zaštite, štab civilne zaštite Republike Hrvatske
može dodijeljivati pohvale, priznanja, nagrade i značke jedinicama, štabovima
i drugim organima i pripadnicima civilne zaštite za osobite uspjehe postignute
u organiziranju, obuci, osposobljavanju i djelovanju civilne zaštite.

Štab civilne zaštite Republike Hrvatske donosi propise o priznanjima
iz stavka 1. ovoga članka.

XIII. SAMOZAŠTITA U OPČENARODNOJ OBRANl

Članak 228.

Samozaštita u općenarodnoj obrani, koja se ostvaruje na osnovama društvene
samozaštite, skup je aktivnosti, mjera i postupaka koje poduzimaju i provode
radni ljudi i građani, organizacije i zajednice, društveno-političke zajednice
i njihovi organi radi zaštite interesa općenarodne obrane i sigurnosti
zemlje od svih oblika neprijateljske i druge aktivnosti koja može nanijeti
štetu tim interesima

Ostvarivanje samozaštite u općenarodnoj obrani pravo je i dužnost radnih
ljudi i građana, organizacija, zajednica i organa iz stavka 1. ovoga članka
u skladu sa Saveznim zakonom, ovim zakonom i drugim propisima

Članak 229

Radni Ijudi i građani, organizacije i zajednice, društveno-političke
zajednice i njihovi organi dužni su čuvati i odgovarajućim mjerama štititi
tajne podatke općenarodne obrane utvrđene zakonom i drugim propisima i
izvršavati propisane i naređene mjere zaštite tih podataka.

Organizacije, zajednice i organi iz stavka 1. ovoga ćlanka organiziraju
i provode propisane mjere zaštite tajnih podataka općenarodne obrane iz
svog djelokruga i djelokruga drugih organizacija i organa za koje je utvrđeno
da su državna, vojna ili službena tajna.

Članak 230.

Poslove i zadatke samozaštite a posebno zaštite tajnih podataka općenarodne
obrane u organizacijama i zajednicama, društveno-političkim zajednicama
i njihovim organima provode organi i osobe koje rade na poslovima i zadacima
općenarodne obrane.

Stručne poslove samozaštite u općenarodnoj obrani vrše u okviru prava
i dužnosti utvrđenih zakonom organi unutrašnjih poslova društveno-političkih
zajednica.

Članak 231.

Ako to zahtijevaju potrebe općenarodne obrane može se ograničiti sloboda
kretanja, boravka i naseljavanja u pojedinim mjestima ili zonama (zabranjene
zone).

Vlada Republike Hrvatske prema potrebi određuje zabranjene zone iz stavka
1. ovoga članka na teritoriju Republike.

Članak 232.

Zabrenjeno je osmatranje, snimanje i pristup objektima koje su nadležni
organi odredili kao objekte posebno značajne za općenarodnu obranu.

Objekte iz stavka 1. ovoga članka određuje Vlada Republike Hrvatske
u skladu s Planom obrane Republike, a izvršna vijeća skupština u skladu
s planom obrane općina.

Organi iz stavka 2. ovoga članka određuju rajone objekata posebno značajnih
za općenarodnu obranu u kojima se ne mogu graditi drugi objekti ni premjeravati
i istraživati zemljište bez suglasnosti nadležnog organa.

Suglasnost iz stavka 3. ovoga članka za rajone objekata posebno značajnih
za općenarodnu obranu Republike daje Ministarstvo obrane, a rajone objekata
posebno značajnih za općenarodnu obranu općine daje općinski organ uprave
nadležan za poslove narodne obrane.

Članak 233.

Organizacije i zajednice, društvene organizacije i organi društveno-političkih
zajednica, kada u oblastima značajnim za općenarodnu obranu na teritoriju
Republike obavljaju znanstvena i druga istraživanja zajedno s inozemnim
fizičkim ili pravnim osobama ili za potrebe tih osoba, odnosno u bilo kojoj
drugoj suradnji s inozemnim fizičkim i pravnim osobama u kojoj daju podatke
iz oblasti značajne za općenarodnu obranu, dužni su prethodno pribaviti
odobrenje nadležnog republičkog organa uprave za znanost.

Organizacije, zajednice i organi koji se bave istraživanjima u oblasti
značajnoj za općenarodnu obranu i sve druge organizacije, zajednice i organi
koji se koriste rezultatima takvih istraživanja ne mogu podatke o tim rezultatima
davati inozemnim fizićkim i pravnim osobama bez prethodnog odobrenja organa
iz stavka 1. i 2. ovoga članka. Nadležni republički organ uprave za znanost
prethodno će pribaviti mišljenje Ministarstva obrane.

Članak 234.

Organizacije i zajednice, te organi društveno-političkih zajednica,
ovlašteni za snimanje iz zraka teritorije SFRJ za potrebe premjera zemljišta,
istraživanja i prostornog uredenja, te za druge potrebe privrede i znanosti
dužni su aero-foto snimke - prije upotrebe, a najkasnije u roku osam dana
nakon snimanja - dostaviti na pregled nadležnom republičkom organu uprave
za geodetske poslove.

Organ iz stavka 1. ovoga članka u suradnji s nadležnom vojnom komandom,
Republičkim štabom Teritorijalne obrane i Ministarstvom obrane pregleda
aero-foto snimke i određuje koje se od tih snimki ne može ustupiti drugima.

Članak 235.

Radi zaštite interesa općenarodne obrane, organizacije, zajedriice i
pojedinci koji se bave snimanjem filmova i televizijskih produkcija na
teritoriju Republike kod snimanja u koprodukciji sa stranim fizičkim i
pravnim osobama ili za njihove potrebe dužni su za snimanje eksterijera
prethodno pribaviti suglasnost Ministarstva obrane.

Strane fizičke i pravne osobe ne mogu snimati filmove i televizijske
koprodukcije na teritoriju Republike bez prethodnog odobrenja organa iz
stavka 1. ovoga članka.

Članak 236.

Radi zaštite interesa općenarodne obrane u organima društveno-političkih
zajednica, društvenim organizacijama, organizacijama i zajednicama određuju
se zadaci i poslovi značajni za općenarodnu obranu koje treba štititi primjenom
posebnih mjera sigurnosti te kriteriji za popunu i način popune radnicima
koji te zadatke i poslove obavljaju i posebne mjere sigurnosti radi zaštite
tih zadataka i poslova utvrđuju:

1. Vlada Republike Hrvatske - za organe društveno-političkih zajednica,
društvenih organizacija, te organizacija i zajednica u Republici;

2. komandant Teritorijalne obrane Republike - za Teritorijalnu obranu.

Članak 237.

Samozaštita u Teritorijalnoj obrani temelji se na osnovama društvene
samozaštite i kao njezin dio organizira se u skladu s prirodom organizacije
Teritorijalne obrane, a ostvaruje se kao organiziran sistem mjera i aktivnosti
radi jačanja i zaštite Teritorijalne obrane od svih izvora i oblika ugrožavanja.

Samozaštitu u Teritorijalnoj obrani organiziraju, u skladu s odredbama
Saveznog zakona, štabovi Teritorijalne obrane, a provode je u okviru prava
i dužnosti utvrđenih tim zakonom svi pripadnici Teritorijalne obrane, organi
sigurnosti Teritorijalne obrane i drugi organi društveno-političkih zajednica
i organizacija nadležnih za organiziranje i pripremanje Teritorijalne obrane
i za njezinu sigurnost.

U jedinicama, ustanovama i štabovima Teritorijalne obrane mogu se osnivati
savjetodavna tijela za pitanja samozaštite.

Starješine jedinica, ustanova i štabova Teritorijalne obrane odgovorni
su za sigurnost jedinica, ustanova i štabova kojima komandiraju odnosno
rukovode.

Propise o organiziranju i ostvarivanju samozaštite i o osnivanju savjetodavnih
tijela za pitanja samozaštite u Teritorijalnoj obrani donosi komandant
Teritorijalne obrane Republike.

Organi sigurnosti Teritorijalne obrane i organi društveno-političkih
zajednica nadležnih za poslove sigurnosti i samozaštite organiziraju i
obavljaju stručne poslove sigurnosti i samozaštite u Teritorijalnoj obrani.

Članak 238.

Organi sigurnosti Teritorijalne obrane osnivaju se u miru u Republičkom
štabu Teritorijalne obrane i štabu Teritorijalne obrane operativne zone,
te općina koje odredi komandant Teritorijalne obrane Republike.

Članak 239.

Organi sigurnosti Teritorijalne obrane u miru, u skladu s pravima i
dužnostima utvrđenim Saveznim zakonom i propisima donesenim na temelju
zakona, prikupljaju podatke i obavijesti te poduzimaju potrebne mjere radi
otkrivanja i sprečavanja djelatnosti usmjerenih na ugrožavanje sigurnosti
Teritorijalne obrane, ako se ona obavlja u štabovima Teritorijalne obrane
ili prema njima, a i radi otkrivanja i sprečavanja djelatnosti usmjerenih
na ugrožavanje sigurnosti i tajnosti planova i priprema Teritorijalne obrane
za obranu zemlje.

Organi sigurnosti Teritorijalne obrane u ratu obavljaju poslove sigurnosti
predviđene u članku 194. stavak 2. Saveznog zakona. Organi sigurnosti Teritorijalne
obrane u obavljanju poslova sigurnosti surađuju s drugim službama i organima
sigurnosti u skladu s propisom kojim se uređuju međusobna suradnja i obveze
tih službi i organa.

Komandant Teritorijalne obrane Republike daje podatke o radu, problemima
i stanju organa sigurnosti u Teritorijalnoj obrani Saboru Republike Hrvatske
i Predsjedništvu Republike Hrvatske.

Komandant Teritorijalne obrane Republike odobrava primjenu metoda i
sredstava koje organi sigurnosti Teritorijalne obrane mogu primjenjivati
u obavljanju poslova iz svog djelokruga, a realiziraju se u suradnji sa
službama i organima sigurnosti iz stavka 3. ovoga članka.

Članak 240.

Prava i dužnosti ovlaštenih radnika u republičkom organu unutarnjih
poslova propisana Zakonom o organima , unutarnjih poslova, vrše u štabu
Teritorijalne obrane ovlaštene starješine organa sigurnosti Teritorijalne
obrane, a u ratu i organi sigurnosti Teritorijalne obrane jedinica i ustanova
Teritorijalne obrane.

Komandant Teritorijalne obrane Republike odreduje koje se starješine
smatraju ovlaštenim starješinama iz stavka 1. ovoga članka.

Ovlaštenim starješinama iz stavka 1. ovoga članka izdaje se službena
iskaznica predviđena u članku 197. stavak 3. Saveznog zakona.

Članak 241.

Osobe na službi u Teritorijalnoj obrani i osobe koje obavljaju poslove
općenarodne obrane u drugim organima, organizacijama i zajednicama i koje
su upoznate s određenim tajnim podacima općenarodne obrane dužne su čuvati
državnu, službenu, vojnu i poslovnu tajnu. Obaveze čuvanja tajni iz stavka
1. ovoga članka traje i po prestanku službe odnosno dužnosti.

Oslobađanje od obaveza iz stavka 1. i 2. ovoga članka ako se to ne protivi
interesima općenarodne obrane ili javnom interesu za osobe na službi u
Teritorijalnoj obrani daje komandat Teritorijalne obrane Republike ili
starješina kojeg je on odredio, a za ostale osobe ministar obrane ili organi
koje on ovlasti.

XIV. PLANIRANJE OPĆENARODNE OBRANE

Članak 242.

U planovima i programima rada i razvoja organizacija i zajednica i u
društvenim planovima društvenu-političkih zajednica planira se zadovoljavanje
materijalnih i drugih potreba za ostvarivanje priprema općenarodne obrane
i društvene samozaštite, u skladu s društvenim dugovorima i sporazumima
i osnovama planova, planovima obrane i planovima za druge izvanredne prilike.

Materijalne i druge potrebe, pu vrstama i količinama tih potreba i dinamici
ostvarivanja, utvrđuju se u pusebnim planovima razvoja u skladu sa planovima
i pr-ogramima rada i razvoja, odnosno u društvenim planuvima društveno-političkih
zajednica.

Planove razvoja iz stavka 2. ovoga članka donusi u Republici Predsjedništvo
Republike Hrvatske, a u općinama savjeti narodne obrane na prijedlog izvršnih
vijeća skupština tih društveno-političkih zajednica.

Na osnovi planova i programa iz stavka 2. ovoga članka osiguravaju se
financijska sredstva za potrebe općenarodne obrane i društvene samozaštite.

Članak 243.

Društveno-politilčke zajednice, poduzeća i druge organizacije i zajednice,
koje su na temelju odluke nadležnog organa društveno-političke zajednice
od posebnog značaja za općenarodnu obranu, pripremaju i u miru donose planove
obrane u kojima utvrduju zadatke, organizaciju, snage, sredstva, mjere
i postupke za obranu i svoj rad i druge obrambene aktivnosti u ratu i u
slučaju neposredne ratne opasnosti. Druga poduzeća, organizacije i zajednice
za izvršavanje zadataka, koji prema odluci nadležnog organa društveno-političke
zajednice proizlaze iz plana obrane društveno-političke zajednice, izrađuju
planove obrane ek kojima utvrđuju svoju organizaciju i djelovanje u ratu
i u slučaju neposredne ratne opasnosti.

Subjekti iz stavka 1. ovoga članka donose i plan za druge izvanredne
prilike.

Planovi iz stavka 1. i 2. ovoga članka izrađuju se po Odluci Predsjedništva
Republike Hrvatske.

Članak 244.

Organizacije i zajednice dužne su svoje planove obrane i planove za
druge izvanredne prilike uskladiti međusobno i s planovima općine, a poduzeća
od posebnog značaja za općenarodnu obranu i s planovima Republike

Organizacije i zajednice na zahtjev nadležnog organa društveno-političke
zajednice dostavljaju mu potrebne podatke za izradu i usklađivanje planova
obrane i planova za druge izvanredne prilike tih zajednica.

Organi općine odnosno Republike dužni su organizacijama,i zajednicama
davati potrebne elemente za izradu i usklađivanje njihovih planova obrane
i planova za druge izvanredne prilike. Plan obrane i plan za druge izvanredne
prilike općine mora biti u skladu s planovima Republike.

Članak 245.

Mjesne zajednice i društvene organizacije, na osnovi odluke nadležnog
organa društveno-političke zajednice, razrađuju izvršenje zadataka koji
proizlaze iz plana obrane društveno-političke zajednice

Članak 246.

Organi društveno-političkih zajednica donose svoj plan obrane na način
i postupkom utvrđenim zakonom i odlukama društveno-političkih zajednica.

Planom obrane organa društveno-političkih zajednica, u pravilu, utvrđuju
se zadaci i mjere za rad organa; ratna organizacija organa; obavještavanje
i pozivanje raspoređenih osoba u organ; odlazak i razmještaj na ratnim
lokacijama; djelovanje i zadaci u zaštiti i spašavanju; mjere sigurnosti
i društvene samozaštite; organizacija i održavanje veza; provođenje mjere
kriptozaštite; materijalno-tehničko osiguranje, te druge mjere i postupke
kojima se osigurava vlastiti rad organa i njihovo djelovanje u oblasti
za koju su osnovani.

Članak 247.

Planovima obrana društveno-političke zajednice, u pravilu, utvrđuje
se: procjena mogućih opasnosti i posljedica ratnih djelovanja, materijalnih
i drugih potreba i mogućnosti za općenarodnu obranu; postupci i mjere za
slućaj rata i neposredne ratne opasnosti; ratna organizacija, zadaci i
mjere organiziranja i djelovanja Teritorijalne obrane i civilne zaštite,
zadaci i mjere u oblasti sigurnosti i društvene samozaštite, zadaci i mjere
za organiziranje i rad u oblasti privrede i društvenih djelatnosti; poduzeća
posebno značajna za općenarodnu obranu; zadaci, organizacije i mjere djelovanja
službe osmatranja i obavještavanja; organizacija i mjere funkcioniranja
posebnih veza za rukovođenje i kriptozaštite; druge mjere i zadaci funkcioniranja
cjelokupnoga društveno-ekonomskoga i političkog sistema u ratnim uvjetima.

XV. ORGANIZACIJA, MEĐUSOBNI ODNOSI, PRAVA, OBAVEZE I ODGOVORNOSTI
RADNIKA U ORGANIMA UPRAVE NADLEŽNIM ZA POSLOVE NARODNE OBRANE I U ŠTABOVIMA
TERITORIJALNE OBRANE

Članak 248.

Na organizaciju, prava i obaveze u radu i odgovornost radnika u organima
uprave nadležnim za poslove narodne obrane i u štabovima Teritorijalne
obrane primjenjuju se odredbe Zakona o upravi, ako ovim zakonom nije drugačije
određeno.

Na radnike koji obavljaju dužnost vojnih starješina u štabovima Teritorijalne
obrane primjenjuju se i odredbe Zakona o službi u oružanim snagama i propisi
za provođenje njegovih odredaba koji se odnose na aktivne vojne osobe u
pogledu izvršavanja naređenja, posebnih ovlaštenja vojnih osoba i posebnih
dužnosti vojnih starješina.

Radnici iz stavka 2. ovoga članka, kada u obavljanju poslova i zadataka
u štabu Teritorijalne obrane pripremaju i organiziraju vojhe vježbe i druge
oblike vojne obuke ili kad sudjeluju u njima, imaju pravo i obaveze kao
vojne osobe na službi u Teritorijalnoj obrani.

Komandant Teritorijalne obrane Republike donijet će propise o ostvarivanju
prava i dužnosti iz stavka 2. i 3. ovoga članka.

Članak 249.

Organi uprave nadležni za poslove narodne obrane u općinama organiziraju
se kao sekretarijati.

U općinama, u kojima nema uvjeta za osnivanje posebnog sekretarijata
za narodnu obranu, osniva se odjel ili odsjek za narodnu obranu kao organ
uprave u sastavu sekretarijata kao jedinstvenog organa uprave.

Organi iz stavka 2. ovoga članka mogu se osnovati uz suglasnost ministra
obrane.

Članak 250.

Rukovodioca organa uprave nadležnog za poslove narodne obrane u općini
imenuje i razrješava dužnosti skupština općine uz suglasnost ministra obrane.

Članak 251.

Rukovodilac općinskog organa uprave nadležnog za poslove narodne obrane
odgovoran je za zakonit, pravilan i pravodoban rad tog organa skupštini
općine, izvršnom vijeću skupštine općine i ministru obrane i dužan im je
podnositi izvještaj o tom radu.

Članak 252.

Na rad u organ uprave nadležan za poslove narodne obrane i u štab Teritorijalne
obrane može se primiti osoba koja, osim uvjeta određenih odredbama Zakona
o upravi i drugih zakona, ispunjava i ove posebne uvjete:

1. da nije osuđivana za krivična djela protiv službene dužnosti, javnih
ovlaštenja, za krivična djela protiv oružanih snaga SFRJ, za krivična djela
izvršena iz koristoljublja ili za druga krivićna djela izvršena iz nečasnih
pobuda;

2. da protiv nje nije otvorena istraga odnosno da se ne vodi krivični
postupak za krivično djelo iz toćke 1. ovoga članka;

3: da je državljanin Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije;

4. da je regulirala obavezu služenja vojnog roka izuzevši osobe koje
zasnivaju radni odnos u svojstvu pripravnika;

5. da joj pravomoćnom presudom nije zabranjeno obavljanje određene djelatnosti
odnosno dužnosti za vrijeme trajanja takve zabrane.

Članak 253.

Radniku organa uprave nadležnom za poslove narodne obrane i štaba Teritorijalne
obrane prestaje radni odnos u tom organu odnosno štabu po sili zakona ako
prestane ispunjavati posebne uvjete iz članka 252.

Članak 254.

Aktom o unutrašnjoj organizaciji i načinu rada organa uprave nadležnog
za poslove narodne obrane utvrđuju se poslovi i radni zadaci koje mogu
obavljati aktivne vojne osobe.

Potrebu prijema aktivnih vojnih osoba na poslove i radne zadatke u organima
uprave nadležnim za poslove narodne obrane utvrđuje rukovodilac organa.

Prijedlog za popunu radnih mjesta iz stavka 2. ovoga članka nadležnom
saveznom organu dostavlja ministar obrane.

Na aktivne vojne osobe na radu u organima uprave nadležnim za poslove
narodne obrane i štabovima Teritorijalne obrane primjenjuju se odredbe
Zakona o službi u oružanim snagama i drugi vojni propisi.

Članak 255.

Kada to zahtijevaju interesi poslova općenarodne obrane (dežurstvo,
obuka i vježbe, provjera sistema mobilizacije i borbene gotovosti, naređene
mjere pripravnosti, regrutiranje i upućivanje regruta na služenje vojnog
roka, elementarne nepogode i drugi neodgodivi poslovi) radnik organa uprave
nadležnog za poslove narodne obrane i štaba Teritorijalne obrane dužan
je te poslove obavljati i duže od punog radnog vremena.

Samoupravnim aktom organa iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se mjerila
i kriteriji za određivanje naknade radniku za rad duži od punog radnog
vremena.

Članak 256.

Rukovodilac organa uprave nadležnog za poslove narodne obrane odnosno
komandant Teritorijalne obrane može, zbog izvanrednih potreba poslova općenarodne
obrane, prekinuti ili odgoditi korištenje godišnjeg odmora radnika ili
narediti da se radnik u određenom vremenu ne udaljava iz mjesta boravka,
ako te poslove ne bi mogao obaviti drugi radnik ili ako to zahtijeva neodgodivo
izvršavanje određenog posla općenarodne obrane, dok traju takvi razlozi.

Samoupravnim aktom organa uprave nadležnog za poslove narodne obrane
i štaba Teritorijalne obrane utvrđuje se koji se troškovi priznaju radniku
ako je morao prekinuti ili odgoditi korištenje godišnjeg odmora.

Članak 257.

Pored težih povreda. radne dužnosti, utvrđenih u Zakonu o upravi, kao
teža povreda radne dužnosti radnika u organu uprave nadležnom za poslove
narodne obrane i štabu Teritorijalne obrane smatra se i:

1) izdavanje ili izvršenje naredenja kojim se oćigledno ugrožava sigurnost
ljudi i imovine;

2) nepoduzimanje ili nedovoljno poduzimanje mjera, u okviru svojih dužnosti,
potrebnih za sigurnost Ijudi ili povjerenih sredstava i stvari;

3) podnošenje netočnih izvještaja kojima je nanesena šteta pripremama
za općenarodnu obranu;

4) svaka radnja, odnosno propuštanje radnje, koja onemogućava, ometa
ili otežava ostvarivanje priprema za općenarodnu obranu;

5) ponašanje koje šteti ugledu organa uprave nadležnog za poslove narodne
obrane odnosno štaba Teritorijalne obrane ili uzrokuje narušavanje dobrih
međuljudskih odnosa u tom organu odnosno štabu;

6) narušavanje odnosa i suradnje sa vojnim i drugim organima, a koje
šteti ili može štetiti izvršavanju zadataka u pripremama za općenarodnu
obranu;

7) izbjegavanje obaveze stručnog obučavanja za vršenje poslova i zadataka
općenarodne obrane.

Članak 258.

Zbog posebnih radnih uvjeta, težine i prirode poslova i odgovornosti
radnika za njihovo obavljanje, organu uprave nadležnom za poslove narodne
obrane i štabu Teritorijalne obrane osiguravaju se sredstva za osobne dohotke
radnika na određenim poslovima i radnim zadacima uvećana za 20% u odnosu
na sredstva koja se osiguravaju za iste ili slične poslove i zadatke u
drugim organima uprave.

Kriteriji i mjerila za utvrđivanje određenih poslova i radnih zadataka
za koje se uvećavaju sredstva za osobne dohotke radnika u skladu sa stavom
1. ovoga članka, na prijedlog Ministarstva obrane i Republičkog štaba Teritorijalne
obrane donosi Vlada Republike Hrvatske.

Poslove i radne zadatke za koje se osiguravaju uvećana sredstva za osobne
dohotke radnika, na osnovi kriterija i mjerila iz stavka 2. ovoga članka.
utvrđuje za organe uprave nadležne za poslove narodne obrane - ministar
obrane, a za štabove Teritorijalne obrane - komandant Teritorijalne obrane
Republike.

U okviru sredstava iz stavka 1. ovoga članka, radnicima koji obavljaju
određene poslove i radne zadatke utvrđene na temelju kriterija i mjerila
iz stavka 2. ovoga članka, a ovisno o njihovoj vrsti, težini i složenosti,
te o stupnju odgovornosti radnika za obavljanje tih poslova i radnih zadataka,
osobni dohodak uvećava se u postotku koji propisuje: za organe uprave nadležne
za poslove narodne obrane - ministar obrane, a za štabove Teritorijalne
obrane Republike - komandant Teritorijalne obrane Republike.

Članak 259.

Odredbe članka 252. i 253. i članka 255. do 257. ovoga zakona na odgovarajući
se način primjenjuju na radnike koji u drugim organima društveno-političkih
zajednica obavljaju poslove i radne zadatke na pripremama općenarodne obrane
iz nadležnosti tih organa.

XVI. POSLOVI VOJNE OBVEZE

Članak 260.

Poslove vojne obveze, koje prema Zakonu o vojnoj obavezi ("Službeni
list SFRJ", broj 64/85 i 26/89) obavljaju organi društveno-političkih
zajednica obavljat će Ministarstvo obrane i općinski organi uprave nadležni
za poslove narodne obrane, u skladu s odredbama ovoga zakona.

Članak 261.

Ministarstvo obrane u izvršavanju poslova vojne obveze obavlja naročito
ove poslove: utvrđuje planove regrutiranja i upućivanja regruta na služenje
vojnog roka i prati njihovo provođenje; osniva regrutne komisije i brine
se o zakonitosti njihovog rada; vodi evidenciju rezervnih oficira i vojnih
službenika i vrši njihov raspored u oružane snage i na druge dužnosti;
razrađuje planove mirnodopske i ratne popune jedinica, ustanova i komandi
oružanih snaga i osigurava njihovo provođenje; razrađuje planove i osigurava
prenošenje naređenih mjera mobilizacije i pripravnosti rezervnog sastava
za oružane snage; organizira i provodi mjere sigurnosti i samozaštite izvršenja
poslova vojne obveze i nadzire rad općinskih organa uprave nadležnih za
poslove narodne obrane u obavljanju poslova regrutiranja, popune i mobilizacije
oružanih snaga.

Članak 262.

Ministarstvo obrane obavlja i druge poslove vojne obveze koji su Zakonom
o vojnoj obavezi i drugim saveznim propisima odredeni da ih obavlja nadležni
organ u Republici, ako ovim zakonom za te poslove nisu ovlašteni drugi
organi.

Članak 263.

Općinski organ uprave nadležan za poslove narodne obrane obavlja naročito
ove poslove vojne obveze: provodi utvrđene planove regrutiranja, popune
i mobilizacije oružanih snaga i materijalno tehničkih sredstava i stoke;
vodi evidenciju vojnih obveznika; vrši upućivanje regruta na služenje vojnog
roka i pozivanje vojnih obveznika na vojne vježbe; obavlja i druge poslove
vojne obveze za koje je ovlašten zakonom i drugim propisima.

Članak 264.

Liječničke i druge preglede i psihološka ispitivanja regruta, radi utvrđivanja
sposobnosti za vojnu službu obavljaju ovlaštene organizacije zdravstvene
djelatnosti.

Organizacije zdravstvene djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka određuje
Vlada Republike Hrvatske.

Nadzor nad radom organizacija zdravstvene djelatnosti iz stavka 1. ovoga
članka, u pogledu obavljanja liječničkih i drugih pregleda i psiholoških
ispitivanja, vrši Ministarstvo obrane.

Članak 265.

Organizacije i zajednice dužne su obavljati određene poslove evidencije,
regrutacije, popune i mobilizacije oružanih snaga i osiguravati potrebne
uvjete da radni ljudi i građani ostvaruju svoja prava i izvršavaju određene
dužnosti u oblasti vojne obveze i da prijavljuju promjene od interesa za
vojnu evidenciju.

U slučaju naređene mobilizacije organizacije i zajednice osiguravaju
pravovremeno mobiliziranje vojnih obveznixa rasporedenih u oružane snage
i izvršavaju druge zadatke utvrđene planovima mobilizacije oružanih snaga.

Organizacije i zajednice vode određene podatke o vojnim obveznicima
zaposlenim u tim organizacijama i zajednicama.

Način vodenja evidencije iz stavka 3. ovoga članka propisuje ministar
obrane.

Članak 266.

Regrutiranje provode regrutne komisije.

Regrutne komisije osnivaju se pri Ministarstvu obrane.

Aktom o osnivanju regrutnih komisija utvrđuje se sastav i sjedište regrutnih
komisija i određuje koja će komisija raditi stalno, a koje povremeno.

O žalbama na odluke regrutnih komisija odlučuje Ministarstvo obrane.

Administrativno-tehničke i druge poslove u vezi s regrutiranjem kao
i uvjete koji su za to potrebni osigurava općinski organ uprave nadležan
za poslove narodne obrane sa čijeg podrućja se vrši regrutiranje.

Članak 267.

Izbor regruta za pitomce škola rezervnih oficira, na prijedlog savjeta
za narodnu obranu skupština općina, biraju komisije koje se osnivaju pri
Ministarstvu obrane.

Komisije iz stavka 1. ovoga članka osniva i njezine članove imenuje
ministar obrane.

Članak 268.

Odluku o revizionim pregledima u smislu članka 9. stavka 4. Zakona o
vojnoj obavezi, za pojedine osobe koje su ocijeajene nesposobnim za vojnu
službu može donijeti ministar obrane.

Članak 269.

Sposobnost žena koje se dobrovoljno prijave za vojnu obuku u JNA i Teritorijalnoj
obrani i sposobnost žena za vojnu službu utvrđuje liječnička komisija koju
osniva ministar obrane.

Članak 270.

Odobrenje za stupanje osobe u rezervnom sastavu u službu stranih oružanih
snaga ili za zasnivanje drugog odnosa s tim snagama, u smislu članka 64.
Zakona o vojnoj obavezi, daje ministar obrane u suglasnosti s Ministarstvom
unutarnjih poslova.

XVII. SUDOVI ČASTI ZA REZERVNE VOJNE STARJEŠINE

Članak 271.

U skladu sa Zakonom o službi u oružanim snagama i ovim zakonom, rezervni
mlađi oficiri, oficiri i vojni službenici (u daljnjem tekstu: rezervne
vojne starješine) odgovaraju pred sudovima časti za prijestupe učinjene
izvan vojne službe kojima se štiti ugled ili grubo zanemaruju dužnosti
rezervnog vojnog starješine.

Članak 272.

Prvostepeni sud časti osniva se u općini. Viši sud časti osniva Republika
Hrvatska.

Dvije ili više općina mogu osnovati zajednički prvostepeni sud časti.

Članak 273.

Prvostepeni sud časti sastoji se od predsjednika, zamjenika predsjednika
i najmanje četiri suca.

Viši sud časti se sastoji od predsjednika, zamjenika predsjednika i
najmanje šest sudaca.

Viši sud časti može imati sekretara.

Pri sudu časti postoji tužilac i najmanje dva zamjenika tužioca.

Članak 274.

Predsjednika, zamjenika predsjednika i suce, tužioce i njihove zamjenike
pri prvostepenom i višem sudu časti imenuje i razrješava izvršno vijeće
skupštine općine, odnosno Vlada Republike Hrvatske.

Ako se prvostepeni sud časti osniva za dvije ili više općina, nadležni
organi općina sporazumno odlučuju o osnivanju suda časti i imenovanju predsjednika,
zamjenika predsjednika i sudaca, tužilaca i njihovih zamjenika pri prvostepenom
sudu časti.

Prijedlog za imenovanje predsjednika, zamjenika predsjednika, sekretara,
sudaca, tužilaca i njihovih zamjenika iz redova rezervnih i aktivnih vojnih
starješina daje nadležni organ konferencije Saveza rezervnih vojnih starješina.

Članak 275.

Sud časti sudi u vijeću od tri suca.

Kada viši sud časti odlućuje o zahtjevu za zaštitu zakonitosti, odluku
donosi u vijeću od pet sudaca koji nisu sudjelovali u donošenju odluke
protiv koje je podnesen zahtjev za zaštitu zakonitosti.

Sud ćasti donosi odluke o obliku presude ili rješenja.

Članak 276.

Postupak pred sudom časti provodi se prema odredbama Zakona o službi
u oružanim snagama, ovoga zakona i shodnoj primjeni Zakona o krivičnom
postupku.

Članak 277.

Uvjeti i sredstva za rad suda časti osiguravaju se pri organima uprave
nadležnim za poslove narodne obrane.

Nadzor nad radom sudova časti i tužilaca pri sudovima časti provodi
ministar obrane.

Članak 278.

Propise o organima za pokretanje i vođenje postupka, organizaciji, sastavu
i radu sudova časti i tužilaca pri sudovima časti donosi ministar obrane.

XVIII. FINANCIRANJE OPĆENARODNE OBRANE

Članak 279.

Općine i Republika sredstva za financiranje razvoja općenarodne obrane
osiguravaju u budžetu.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka vode se na posebnoj poziciji budžeta.

Članak 280.

Poduzeća i druge pravne osobe financiraju slijedeće pripreme općenarodne
obrane:

1. pripreme za proizvodnju i pružanje usluga odnosno druge pripreme
za rad u ratu i u slučaju neposredne ratne opasnosti u skladu sa svojim
planom obrane i planom za druge izvanredne prilike;

2. stvaranje rezervi sirovina i proizvoda te tehničku i drugu dokumentaciju,
uređenje ratnih lokacija i druge materijalne obaveze za djelovanje u ratnim
uvjetima, drugim izvanrednim prilikama, elementarnim nepogodama i drugim
nesrećama i opasnostima;

3. organiziranje, naoružavanje, opremanje i obučavanje jedinica i ustanova
Teritorijalne obrane i jedinica i organa civilne zaštite;

4. organiziranje i pripremanje osobne i uzajamne zaštite i mjera zaštite
spašavanja;

5. strućno osposobljavanje i uvježbavanje radnika raspoređenih na ratne
dužnosti za djelovanje u ratnim uvjetima, drugim izvanrednim prilikama,
elementarnim nepogodama i drugim nesrećama i opasnostima;

6. fizićku i tehnićku zaštitu objekata. uređaja i instalacija značajnih
za općenarodnu obranu;

7. prilagođavanje objekata, instalacija i uređaja potrebama općenarodne
obrane.

e..izvršavanje drugih poslova i zadataka u vezi s vlastitim pripremama
za obranu, utvrđenim zakonom i drugim propisima.

Članak 281.

Općina financira ove pripreme općenarodne obrane:

1. pripreme svojih organa i organizacija, gradnju objekata i nabavu
uređaja, opreme i drugih sredstava nužnih za rad tih organa i organizacija
u ratu, u slučaju neposredne ratne opasnosti i u drugim izvanrednim prilikama;

2. organiziranje, opremanje i osposobljavnaje jedinica i ustanova Teritorijalne
obrane namijenjenih oružanom otporu ;

3. organiziranje, opremanje i osposobljavanje specijaliziranih jedinica
civilne zaštite i organiziranje mjera civilne žaštite značajnih za zaštitu
radnih ljudi i građana na području općine;

4. organiziranje, opremanje i osposobljavanje sistema osmatranja i obavještavanja
za djelovanje na području općine;

5. organiziranje, obučavanje i osposobljavanje radnih ljudi, građana
i omladine za općenarodnu obranu te obućavanje kadrova koji profesionalno
rade na poslovima općenarodne obrane, odnosno i kadrova raspoređenih na
ratne dužnosti u organima općine;

6. opremanje i osposobljavanje posebnih veza za rukovođenje i kriptozaštite;

7. pripremanje i osposobljavanje, kao i druge poslove i zadatke mjesnih
zajednica u općenarodnoj obrani utvrđenih zakonom i odlukama skupštine
općine;

8. zadatke koje iz svoje nadležnosti postavlja organizacijama i zajednicama
u provođenju obrambenih priprema u dijelu koji prelazi opseg njihovih priprema
i mogućnosti;

9. osiguranje materijalnih rezervi za potrebe općenarodne obrane koje
su određene planom obrane;

l0. vojno-stručnu obuku i druge aktivnosti, saveza rezervnih vojnih
starješina, te programe drugih društvenih organizacija koji su od posebnog
značaja za općenarodnu obranu; ,

11. obavljanje određenih poslova vojne obaveze i vojne mobilizacije;

12. druge pripreme općenarodne obrane iz nadležnosti općine utvrđene
zakonom, statutom, odlukama i planovima općine.

Članak 282.

Republika financira ove pripreme općenarodne obrane:

1. pripreme svojih organa za rad u ratu, neposrednuj ratnoj opasnosti
i drugim izvanrednim prilikama, građenju objekata i nabavu uređaja, oprerne
i drugih sr-edstava nužnih za rad tih organa;

2. osiguranje republičkih materijalnih rezervi za potrebe općenarodne
obrane koje su određene planom obrane Republike;

3. nabavu naoružanja, opreme i drugih materijalno-tchničkih sredstava
za Teritorijalnu obranu i civilnu zaštitu koje osniva Republika;

4 nabavu i održavanje sredstava posebnih veza za rukovodenje i kriptozaštite
za potrebe organa u ratu;

5. opremanje i osposobljavanje sistema osmatranja i obavještavanja na
razini Republike:

6. obuku i osposobljavanje kadrova za rad na poslovima općenarodne obrane
i kadrova raspoređenih na ratne dužnosti u republičkim organima;

7. obuku i vježbe iz općenarodne obrane koje urganiziraju i provode
republički organi;

8. organiziranje, opremanje i osposobljavanje rezervnog vojnog sastava
milicije;

9. programe i aktivnosti saveza rezervnih vojrkih starješina koji su
od posebnog značaja za obrambene pripreme Republike;

10. obuku pripadnika određenih specijalnosti civilne zaštite, službe
osmatranja i obavještavanja i drugih obveznika obuke za koje je utvrđena
obaveza osposobljavanja na razini Republike;

11. zdravstvene preglede regruta radi ocjene sposobnosti za vojnu službu,
poslove regrutnih komisija, troškove uputa regruta na služenje vojnog roka,
pripremu i provođenje mobilizacije rezervnog sastava oružanih snaga i druge
poslove provođenja vojne obaveze utvrđene zakonom;

12. zadatke koje iz svoje nadležnosti postavlja organizacijama i zajednicama
u provođenju obrambenih priprema u dijelu koji prelazi opseg njihovih priprema
i mogućnosti;

13. uređenje teritorija za općenarodnu obranu od posebnog interesa za
Republiku;

14. druge pripreme općenarodne obrane određene zakonom i Planom obrane
Republike.

Članak 283.

Radi osiguranja materijalnih i drugih uvjeta za ostvarivanje razvoja
općenarodne obrane na dijelovima oRepublike posebno značajnim za općenarudnu
obranu i jačanja općenarodne obrane u općinama u kojima pripreme utvrđene
planom razvoja prelaze njihove materijalne mogućnosti, te radi povezivanja
određenih dijelova i oblika općenarodne obrane u jedinstven sistem. Republika
će u okviru svojih sredstava i mogućnosti osigurati potrebna sredstva za
te namjene.

Za ostvarivanje priprema iz stavka 1. ovoga članka Vlada Republike Hrvatske
može objediniti dio sredstava za financiranje općenarodne obrane osigurana
po odredbama ovoga zakona.

XIX. KAZNENE ODREDBE

Članak 284.

Novčanom kaznom od 4.500,00 do 48.000,00 dinara kaznit će se za prekršaj
poduzeće ili druga pravna osoba:

1. ako ne osigura odgovarajuće rezerve materijalno-tehničkih i drugih
sredstava prema svojim planovima (članak 14);

2. ako ne surađuje ili ne uskladi svoje planove obrane za rad na ratnim
uvjetima s drugim poduzećima (članak 15. stavak 2);

3. ako ne organizira i ne utvrdi pripreme općenarodne obrane nd zajedničkog
interesa za osnovne organizacije udruženog rada u sastavu istog poduzeća
(članak 16. stavak 2);

4. ako ne organizira pripreme u radnim jedinicama ili drugim dijelovima
poduzeća koje nemaju svojstvo pravne osobe (članak 17);

5. ako ne postupi po uputstvu republičkog organa uprave o provođenju
priprema za obranu i zaštitu (članak 53. točka 8);

6. ako ne uskladi planove Teritorijalne obrane s planovima drugih poduzeća,
mjesnih zajednica i društveno-političkih zajednica (članak 61. stavak 2);

7. ako ne organizira jedinice i ustanove Teritorijalne obrane prema
propisanim formacijama i utvrđenom mobilizacijskom razvoju (članak 66);

8. ako u komandiranju i obuci jedinica Teritorijalne obrane ne postupi
prema propisima o upotrebi jezika narodnosti (članak 84. stavak 3);

9. ako ne isplati propisane naknade i jednokratnu novčanu pomoć osobama
na vojnoj službi u Teritorijalnoj obrani (članci 93. do 95);

10. ako na zahtjev nadležnog organa ne objavi određene obavijesti za
izvršavanje zadataka službe osmatranja i obavještavanja (članak 113);

11. ako ne izvrši pripreme za provođenje mjera zaštite u skladu s odredbama
ovoga zakona ili s planovima društveno-političke zajednice (članci 144.
do 169);

12. ako o otkrivenim ubojnim sredstvima ne obavijesti nadležni organ
(članak 163);

13. ako odbije da sudjeluje u vježbama koje organizira nadležni organ
društveno-političke zajednice (članak 196. stavak 2);

14. ako ne isplati propisane naknade i jednokratnu novčanu pomoć obveznicima
za vrijeme obuke (članci 210. do 212);

15. ako ne ostvari evidenciju vojnih obveznika koji su kod nje u radnom
odnosu, ili ne dostavi promjene u toj evidenciji (članak 265).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
1.000,00 do 5.000,00 dinara i odgovorna osoba u poduzeću ili druga pravna
osoba.

Članak 288.

Novčanom kaznom od 2.500,00 do 25.000,00 dinara kaznit će se poduzeće
ili druga pravna osoba:

l. ako ne upozna radne ljude i građane s njihovim dužnostima i zadacima
u slučaju rata, neposredne ratne opasnosti i drugih izvanrednih prilika
(članak 8. stavak 2);

2. ako ne omogući osobi koja vrši inspekciju. pregled i kontrolu planova
obrane, dokumenata, objekata i uređaja i ne pruži joj tražena objašnjenja
(članak 50);

3. ako ne omogući prioritetno korištenje svog sistema i sredstava veze
za potrebe službe osmatranja i obavještavanja (članak 108. stavak 2);

4. ako ne dozvoli postavljanje odgovarajućih uređaja i sredstava za
obavještavanje stanovništva na svojoj zgradi i objektu (članak 114);

5. ako sklonište dade na korištenje protivno propisanim uvjetima ili
ako se kao korisnik skloništa ne pridržava propisanih uvjeta (članak 136);

6. ako ne osnuje jedinicu civilne zaštite (članak I72. stavak 2. i članak
174. stavak 1);

7. ako ne organizira jedinice civilne zaštite u skladu s utvrđenim formacijama
i načelima organizacije i upotrebe (članak 175);

8. ako organizira obuku bez suglasnosti nadležnog organa općine (članak
197).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novćanom kaznom od
1.000,00 do 5.000,00 dinara i odgovorna osoba u poduzeću ili u drugoj pravnoj
osobi

Članak 287.

Novčanom kaznom od 1.500,00 do 10.000,00 dinara kaznit će se za prekršaj
odgovorna osoba u organu društveno-političke zejednice :

1. ako ne upozna radne ljude i građane s njihovim dužnostima i zadacima
u slučaju rata, neposredne ratne opasnosti i drugih izvanrednih prilika
(članak 8. stavak 2);

2. ako ne omogući osobi koja vrši inspekciju, pregled i kontrolu planova
obrane, dokumenata, objekata i uredaja i ne pruži joj tražena objašnjenja
(članak 50);

3. ako ne postupi po uputstvu republičkog organa uprave o provođenju
priprema za obranu i zaštitu (članak 53. toćka e);

4. ako ne isplati propisane naknade i jednokratnu novčanu pomoć osobama
u vojnoj službi u Teritorijalnoj obrani (članci 94. do 96);

5. ako ne omogući prioritetno korištenje svog sistema i sredstava veza
za potrebe službe osmatranja i obavještavanja (članak 108. stavak 2);

6. ako ne dozvoli postavljanje odgovarajućih uređaja i sredstava za
obavještavanje stanovništva na svojoj zgradi i objektu (članak 114);

7. ako sklonište dade na korištenje protivno propisanim uvjetima ili
ako se kao korisnik skloništa ne pridržava propisanih uvjeta (članak 136);

8. ako ne izvrši pripreme za provođenje mjera zaštite u skladu s odredbama
ovoga zakona ili s planovima društveno-političke zajednice (članci 144.
do 159);

9. ako o otkrivenim ubojnim sredstvima ne obavijesti nadležni organ
(članak 163);

10. ako ne osnuje jedinicu civilne zaštite (članak 172. stavak 2. i
članak 174. stavak 1);

11. ako ne organizira jedinicu civilne zaštite u skladu s utvrđenim
formacijama i načelima organizacije i upotrebe (članak 175);

12. ako odbije da sudjeluje u vježbama koje organizira nadležni organ
Republike (članak 196. stavak 3);

13. ako ne isplati propisane naknade i jednokratnu novčanu pomoć obveznicima
za vrijeme obuke (članci 210. do 2 t 2).

Članak 287.

Novčanom kaznom od 800.00 do 10.000,00 dinara ili kaznom zatvora do
30 dana kaznit će se za prekršaj građanin

1. ako ne nabavi propisana sredstva ili ne stvara određene rezerve što
ih je propisao nadležni republički organ (članak 9. stavak 1. točka 1 );

2. ako ne čuva opremu, uređaje i sredstva koja su mu povjerena ili ako
ih na zahtjev nadležnog organa ne vrati (članak 9. stavak I. točka 1 );

3. ako se ne odazove pozivu ili ne postupi po naredbi nadležnog organa
radi završavanja obaveza u općenarodnoj obrani (članak 9. stavak 1. točka
2);

4. ako ne dostavi nadležnim organima podatke o pojavama značajnim za
općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu (članak 9. stavak 1. točka 4);

5. ako ne dozvoli postavljanje odgovarajućih uredaja i sredstava za
obavještavanje stanovništva na svojoj zgradi i objektu (članak 114);

6. ako se ne koristi skloništem u skladu s propisanim uvjetima (članak
136);

7. ako u propisanom roku ne prijavi promjene značajne za pripremu i
izvršenje evakuacije (članak 146);

8. ako ne osigura sredstva potrebna za zamračivanje i maskiranje svojih
objekata, prometnih sredstava, stanova i zgrada (članci 153. i 154);

9. ako bez ovlaštenja nadležnog organa obavlja poslove dezaktiviranja
i uništavanja neeksplodiranih ubojnih sredstava (članak 163);

10. ako o otkrivenim neeksplodiranim ubojnim sredstvima ne obavijesti
nadležni organ (članak 164);

11. ako ne provodi propisane mjere civilne zaštite ili ne postupi po
uputstvima nadležnih organa u provođenju tih mjera (članci 144, 149, 150,
151, 158, 160, 166. i 167);

12. ako ne izvrši naredbe starješina koji rukovode jedinicom i organom
civilne zaštite ili se ne pridržava pravila o sudjelovanju u civilnoj zaštiti
(članak 186);

13. ako ne štiti tajne podatke općenarodne obrane ili ne provodi naredene
mjere zaštite tih podataka (članak 229. 5tavak 1).

XX. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 288.

Sredstva za izgradnju skloništa, zatečena na posebnom računu općina,
na dan stupanja na snagu Zakona o zmjenama i dopunama Zakona o općenarodnoj
obrani ("Narodne novine", broj 47/90), izvršna vijeća skupština
općina dužna su ih, u roku 8 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona
prenijeti na poseban račun Ministarstva obrane.

Sredstva udružena samoupravnim sporazumom zaključenim između Vlade Republike
Hrvatske i skupština samoupravnih fondova općenarodne obrane općina, zatečena
na posebnom računu Republičkog štaba Teritorijalne obrane. prenose se na
poseban račun Ministarstva obrane, u roku 8 dana od dana stupanja na snagu
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općenarodnoj obrani ("Narodne
novine", broj 47/90).

Skupštine samoupravnih fondova općenarodne obrane općina, poduzeća i
druge pravne osobe prenijet će 80% sredstava koja se danom stupanja na
snagu ovoga zakona zateknu na njihovim računima, a namijenjena su za razvoj
općenarodne obrane, u roku 8 dana od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o općenarodnoj obrani ("Narodne novine", broj
47/90) na poseban račun Ministarstva obrane.

Subjekti iz stavka 3. ovoga članka prenosit će odmah na raćun Ministarstva
obrane i 80% sredstava koja će do 31. prosinca 1990. godine biti doznačavana
na njihove račune, a namijenjena su za razvoj općenarodne obrane.

Namjenu i raspored sredstava iz ovoga članka odredit će Vlada Republike
Hrvatske.

Članak 289.

Od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općenarodnoj
obrani ("Narodne novine", broj 47/90) do 31. prosinca 1990. godine
ne može započeti izgradnja novih skloništa.

Članak 290.

Republički organi koji su ovim Zakonom o općenarodnoj obrani ("Narodne
novine". broj 47/90) ovlašteni za donošenje propisa radi njegova izvršavanja,
donijet će te propise odnosno uskladiti postojeće propise u roku šest mjeseci
od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

U roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga
članka organizacije i zajednice. općine uskladit će svoje opće akte odnosno
odluke s ovim zakonom i s propisima donesenim na osnovi njega.

Članak 291.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona o općenarodnoj obrani ("Narodne
novine", broj 47/90) prestaje važiti Zakon o općenarodnoj obrani ("Narodne
novine", broj I 5/76).

Propisi republičkih organa, koji su doneseni radi izvršavanja i primjene
zakona iz stavka 1. ovoga članka, ostaju na snazi do donošenja propisa
iz članka 290. ovoga zakona.

Članak 292.

Odredbe članaka 86, 87, 88, 89, 90. i 95. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o općenarodnoj obrani ("Narodne novine", broj 47/90 primjenjivat
će se od 1. siječnja 1991. godine.

Članak 293.

Propisi doneseni u skladu s odredbama Zakona o općenarodnoj obrani ("Narodne
novine". broj 27/84 i 33/89) ostaju na snazi ukoliko nisu u suprotnosti
s odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općenarodnoj obrani
("Narodne novine", broj 47/90).

Pročišćeni tekst, NN 4/1991-86
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)