## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu

### NN 59/2001 (30.6.2001.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu

# HRVATSKI SABOR

959

Na teme­lju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### o PROGLAŠENJU ZAKONA O  izmjenama i dopunama zakona o srednjem Školstvu

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sred­njem školstvu,
koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 28. lipnja 2001.

Broj:
01-081-01-2081/2
Zagreb, 29. lip­nja 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### o izmjenama i dopunama zakona o srednjem Školstvu

Članak 1.

U Zakonu o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br. 19/92., 26/93.,
27/93. i 50/95.) članak 5. mijenja se i glasi:

»Srednjoškolsko obrazovanje djece pripadnika nacionalnih manjina
ostvaruje se prema odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu
nacionalnih manjina, odredbama ovoga Zakona i drugih propisa.«

Članak 2.

Članak 11. briše se.

Članak 3.

U članku 24. stavak 2. mijenja se i glasi:

»Uvjete i način rada vježbaonica iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar
prosvjete i športa (u daljnjem tekstu: ministar) uz suglasnost ministra
znanosti i tehnologije.«

Članak 4.

Članak 25. mijenja se i glasi:

»Srednjoškolsko obrazovanje odraslih obuhvaća posebne pro­grame za
stjecanje srednje školske ili stručne spreme, niže stručne spreme, programe
prekvalifikacije i programe osposobljavanja i usavršavanja.

Programi iz stavka 1. ovoga članka prilagođeni su dobi, pret­hodnom
obrazovanju, znanju, vještinama i sposobnostima odraslih, a donosi ih ustanova
koja ih izvodi na temelju nastavnog programa redovite srednje škole.

Uvjete i način izvođenja programa i stjecanja srednjo­škol­skog
obrazovanja odraslih propisuje ministar.«

Članak 5.

Članak 26. briše se.

Članak 6.

Članak 27. mijenja se i glasi:

»Program srednjoškolskog obrazovanja odraslih može izvoditi srednja
škola, pučko otvoreno učilište ili druga ustanova ako ima potreban broj
nastavnika i stručnih suradnika za izvođenje programa i ispunjava uvjete
propisane aktom iz članka 25. stavka 3. ovoga Zakona.«

Članak 7.

Članak 29. mijenja se i glasi:

»Srednja škola je javna ustanova.

Srednju školu može osnovati:

- Republika Hrvatska,

- jedinica područne (regionalne) samouprave,

- domaća i strana fizička pravna osoba, ako je osigurala sred­stva u
iznosu koji je potreban za rad te vrste škole.«

Članak 8.

Članak 30. mijenja se i glasi:

»Za obavljanje djelatnosti srednjoškolskog obrazovanja utvr­đu­je se
mreža srednjoškolskih programa i ustanova, gimnazija, strukovnih i umjetničkih
škola u Republici Hrvatskoj, izuzev škola s pravom javnosti.«

Prijedlog mreže srednjih
škola na svom području utvrđuje predstavničko tijelo jedinice područne
(regionalne) samouprave, odnosno grada Zagreba.

Mrežu srednjih škola iz
stavka 1. ovoga članka donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra.

Članak 9.

Članak 31. mijenja se i
glasi:

»Akt o osnivanju srednje
škole, pored uvjeta za osnivanje ustanove propisanih Zakonom o ustanovama, mora
sadržavati odredbe o:

- programu srednjoškolskog
obrazovanja i uvjetima njegova ostvarivanja,

- stručnim zaposlenicima
potrebnim za izvođenje programa,

- osiguranju propisanog
prostora, nastavnih sredstava i pomagala,

- uvjetima i načinu
osiguravanja financijskih sredstava za rad škole.

Srednja škola i druga
ustanova srednjeg školstva upisuje se u upisnik ustanova srednjeg školstva koji
vodi Ministarstvo prosvjete i športa (u daljnjem tekstu: Ministarstvo), nakon
donošenja rješenja o odobrenju početka njenog rada.«

Članak 10.

Članak 32. mijenja
se i glasi:

»Srednja škola ima
statut.

Statutom srednje
škole uređuje se način obavljanja djelatnosti škole, djelokrug tijela
upravljanja i stručnih tijela škole, te uređuju druga pitanja od značaja za
djelatnost i poslovanje škole, u skladu s aktom o osnivanju škole i zakonom.

Statut srednje
škole donosi školski odbor.«

Članak 11.

Članak 33. mijenja se i
glasi:

»Početak
rada srednje škole odobrava ministar rješenjem.

Rješenje
iz stavka 1. ovoga članka donijet će se ako škola ima:

-
potreban broj stručnih djelatnika za izvođenje nastavnog plana i programa,

- prostor
i opremu, u skladu s normativima utvrđenim nastav­nim planom i programom, te

-
osigurana sredstva za rad i izvođenje nastavnog programa.

Način
i postupak utvrđivanja uvjeta za početak rada srednje škole propisuje
ministar.«

Članak 12.

Članak
36. mijenja se i glasi:

»Privatna
srednja škola stječe pravo javnosti rješenjem o odobrenju početka njenog rada.

Djelatnost
privatne srednje škole s pravom javnosti može biti financirana iz sredstava
državnog proračuna prema kriterijima koje propisuje ministar.

Srednja
škola koja je stekla pravo javnosti prema stavku 1. ovoga članka u naziv
obvezno dodaje oznaku: žs pravom javnostiž.«

Članak 13.

Članak 38. briše se.

Članak 14.

Podnaslov ispod članka 39. koji
glasi: »3. Inozemna srednja škola« briše se, a članak 39. mijenja se i glasi:

»Nastava u srednjoj školi
može se izvoditi i na jednom od svjetskih jezika uz suglasnost ministra, ako
škola izvodi međuna­rodni program.«

Članak 15.

U članku 47. stavku 1. iza
podstavka 3. dodaju se novi podstavci 4. i 5. koji glase:

»– provodi odluku školskog
odbora o zasnivanju i prestanku radnog odnosa djelatnika škole te odluke o
predstavkama, molbama i žalbama zaposlenika,

- provodi odluke nastavničkog
vijeća o izricanju pedagoških mjera, o molbama i žalbama učenika i njihovih
roditelja.«

Dosadašnji podstavak 4.
postaje podstavak 6.

Članak 16.

Članak 48. mijenja se i
glasi:

»Za ravnatelja srednje škole
može se imenovati osoba koja ima visoku stručnu spremu, ispunjava uvjete za
nastavnika i ima najmanje pet godina iskustva u odgojno-obrazovnom radu.

Ravnatelj se bira na temelju
javnog natječaja.

Ravnatelja imenuje i
razrješava školski odbor.

Ravnatelj se imenuje na
četiri godine. Ista osoba može biti ponovno imenovana.

Način i postupak imenovanja i
razrješenja ravnatelja uređuje se statutom škole u skladu s ovim Zakonom.«

Članak 17.

Iza članka 48. dodaje se
članak 48.a koji glasi:

»Članak 48.a

Školski odbor razriješit će
ravnatelja i prije isteka roka na koji je imenovan u slučajevima utvrđenim
Zakonom o ustanovama (»Narodne novine«, br. 76/93. i 29/97.).

Školski odbor donijet će
odluku o razrješenju prema stavku 1. ovoga članka najkasnije u roku od 15 dana
od dana kada utvrdi da su se stekli uvjeti za razrješenje.

U slučaju da se steknu uvjeti
za razrješenje, a školski odbor ne razriješi ravnatelja prema stavku 2. ovoga
članka, ravnatelja može razriješiti ministar prosvjete.«

Članak 18.

Članak 50. mijenja se i
glasi:

»Školski odbor broji 9
članova.

Četiri člana školskog odbora
biraju zaposlenici škole iz reda nastavnika tajnim glasovanjem, a dva člana
biraju roditelji iz reda vijeća roditelja.

Tri člana školskog odbora
bira predstavničko tijelo jedinice područne (regionalne) samouprave, odnosno
Grada Zagreba na prijedlog upravnog tijela jedinice lokalne samouprave na čijem
području je sjedište škole.

Članovi školskog odbora
biraju se na četiri godine i mogu biti ponovno izabrani.

Odluke školskog odbora
valjane su ako se za njih izjasni većina ukupnog broja članova.

Način i postupak izbora i
razrješenja članova školskog odbora iz stavka 2. ovoga članka škola propisuje
statutom, u skladu s ovim Zakonom.«

Članak 19.

Iza članka 51. dodaje se
članak 51.a koji glasi:

»Članak 51.a

Ako školski odbor ne obavlja
poslove iz svoga djelokruga u skladu sa zakonom ili te poslove obavlja na način
koji ne omo­gućava redovito poslovanje i djelatnost škole, osnivač škole može
raspustiti školski odbor.

Ako se školski odbor ne može
utemeljiti prema odredbama članka 50. ovoga Zakona, odnosno ako osnivač donese
odluku o ras­puštanju školskog odbora, imenovat će povjerenstvo od tri člana iz
reda nastavnika, predstavnika jedince lokalne samouprave i roditelja.

Povjerenstvo iz stavka 2.
ovoga članka ima ovlaštenja školskog odbora, ali ne može imenovati odnosno
razriješiti ravnatelja. Ovlaštenja povjerenstva su privremena i traju do izbora
članova školskog odbora.

Povjerenstvo je dužno
provesti izbor članova školskog odbora najkasnije u roku tri mjeseca od dana
imenovanja.«

Članak 20.

U članku 53. stavak 3. briše
se.

Članak 21.

U članku 55. stavak 2. briše
se.

Dosadašnji stavak 3. i 4.
postaje stavak 2. i 3.

Članak 22.

Iza članka 55. dodaje se
članak 55.a koji glasi:

»Članak 55.a

U srednjoj školi osniva se
vijeće roditelja. Vijeće roditelja čine predstavnici roditelja učenika svakog
razrednog odjela škole.

Broj članova vijeća
roditelja, način njihova izbora i djelokrug rada utvrđuje se statutom škole.«

Članak 23.

U članku 57. stavak 6. briše
se.

Članak 24.

Iza članka 57. dodaje se
članak 57.a koji glasi:

»Članak 57.a

Odlukom o upisu mogu se
utvrditi uvjeti i broj učenika koji redovito upisuju program srednje škole
prema osobnim potrebama.

Cijenu obrazovanja prema
stavku 1. ovoga članka utvrđuje ministar.

Članak 25.

U članku 67. iza stavka 2.
dodaju se stavci 3. i 4. koji glase:

»Učenici upisani u športski,
odnosno umjetnički program srednje škole mogu biti u cijelosti oslobođeni
obveze svladavanja nastave tjelesne i zdravstvene kulture.

Odluku iz stavka 3. ovoga članka
donosi nastavničko vijeće škole.«

Članak 26.

Iza članka 72. dodaje se
članak 72.a koji glasi:

»Članak 72.a

U srednjoj školi osniva se vijeće učenika. Vijeće učenika čine
predstavnici učenika svakog razrednog odjela škole.

Predstavnik vijeća učenika može sudjelovati u radu tijela ško­le kada se
odlučuje o pravima i obvezama učenika, bez prava od­lu­čivanja.

Način izbora i djelokrug rada vijeća učenika utvrđuje se statutom
škole.«

Članak 27.

Članak 76. mijenja se i glasi:

»Rad u srednjoj školi ne može obavljati osoba koja je pravo­moć­no
osuđena za kazneno djelo protiv Republike Hrvatske, kaz­ne­no djelo primanja
mita ili kazneno djelo protiv spolne slobode ili spolnog ćudoređa, kazneno
djelo kršenja obiteljskih obveza, kaz­neno djelo zapuštanja i zlostavljanja
djeteta ili maloljetne osobe ili neko drugo kazneno djelo protiv tjelesne
zloporabe djeteta ili maloljetne osobe.

Nastavnici srednje škole dužni su poduzimati mjere zaštite prava
djeteta, te o svakom kršenju tih prava, posebice o oblicima tjelesnog ili
duševnog nasilja, spolne zloporabe, zanemarivanja ili nehajnog postupanja,
zlostavljanja ili izrabljivanja djeteta, odnosno učenika odmah javiti tijelu
socijalne skrbi odnosno drugom nadležnom tijelu.«

Članak 28.

Članak 77.a mijenja se i glasi:

»Obveze nastavnika u srednjoj školi određuju se rješenjem o rasporedu
radnih obveza u skladu s godišnjim planom rada škole tako da obuhvate rad s
učenicima u nastavi te ostale poslove u okviru utvrđenoga radnog tjedna, u
skladu s ovim Zakonom i kolektivnim ugovorom.

tjedna norma rada s
učenicima u nastavi, uključujući 2 sata odgojno-obrazovnog rada razrednika, za
teoretsku nastavu iznosi 20 do 22 sata, za praktičnu nastavu i izvođenje
odgojno-obrazovnih programa u odgojnim grupama 28 sati i za rad suradnika u nastavi
s učenicima 32 do 36 sati.

Normu rada za pojedini
nastavni predmet propisuje ministar.«

Članak 29.

Članak 79. mijenja se i
glasi:

»Nastavnici zasnivaju radni
odnos ugovorom o radu.

Potrebu za nastavnikom škola
obvezno oglašava putem Zavoda za zapošljavanje. Oglas se može objaviti i u
dnevnom tisku, odnosno »Školskim novinama«.

S nastavnikom koji ima zasnovan radni odnos u srednjoj školi s nepunom
tjednom normom može se zasnovati radni odnos u dru­goj školi do propisane
tjedne norme rada bez javnog oglašavanja iz stavka 2. ovoga članka.

S osobom koja u pogledu stupnja stručne spreme ne ispunjava uvjete prema
odredbama ovoga Zakona može se zasnovati rad­ni odnos na određeno vrijeme,
najdulje na godinu dana.«

Članak 30.

Članak 81. briše se.

Članak 31.

Naziv glave VII.a »Nadzor« briše se, a članak 86.a mijenja se i glasi:

»Nadzor nad provođenjem
odredbi ovoga Zakona provodi Ministarstvo.

Upravni nadzor nad radom
srednje škole obavlja tijelo županijske državne uprave, odnosno Grada Zagreba u
skladu sa zakonom.«

Članak 32.

Članak 87. mijenja se i
glasi:

»Javne potrebe u srednjem
školstvu utvrđuju se pedagoškim standardom srednjeg školstva u Republici
Hrvatskoj (u daljnjem tekstu: pedagoški standard).

Pedagoškim standardom
utvrđuju se materijalni, kadrovski i drugi uvjeti za ostvarivanje djelatnosti
te osigurava podjednak razvoj srednjeg školstva u srednjoročnom razdoblju.

Pedagoški standard donosi
Hrvatski sabor.«

Članak 33.

Članak 88. mijenja se i
glasi:

»Sredstva za financiranje
javnih potreba u srednjem školstvu osiguravaju se državnim proračunom i
proračunom županije, odnosno Grada Zagreba.

u državnom
proračunu osiguravaju se sredstva za:

- plaće zaposlenika za
ostvarivanje redovnoga nastavnog programa srednje škole,

- naknade zaposlenika srednje
škole utvrđene kolektivnim ugovorom,

- stručno usavršavanje
nastavnika i stručnih suradnika,

- povećane troškove
školovanja učenika na jeziku i pismu nacionalnih manjina,

- programe za rad s darovitim
učenicima,

- programe informatizacije
srednjeg školstva,

- programe opremanja školskih
knjižnica,

- povećane troškove
školovanja učenika s teškoćama u razvoju,

- sufinanciranje programa
privatnog školstva,

- kapitalne projekte
izgradnje utvrđene posebnim dijelom Državnog proračuna za 2001. godinu
razdjelom 0.80 – glava XX. do njihove potpune funkcionalnosti te kapitalnu
izgradnju školskog prostora i opreme prema kriterijima i mjerilima za
osiguranje minimalnoga financijskog standarda srednjeg školstva,

- druge programe od
zajedničkog interesa za djelatnost srednjeg školstva (sustav informiranja,
stručno-pedagoški časopisi, stručne knjige, programi ustanova i stručnih
udruga, obljetnice i manifestacije te programi izvannastavnih aktivnosti).

U proračunu županije, odnosno
Grada Zagreba osiguravaju se sredstva za:

- investicijsko održavanje
školskog prostora, opreme i nas­tav­nih sredstava i pomagala,

- nabavu školske opreme,
nastavnih sredstava i pomagala,

- materijalne troškove
srednje škole,

- prijevoz zaposlenika
srednje škole,

- potpore za sufinanciranje smještaja
i prehrane učenika u učeničkim domovima,

- kapitalnu izgradnju
školskog prostora i opreme prema standardima i normativima koje utvrđuje
ministar.

Vlada Republike Hrvatske svake godine, istodobno kada utvrđuje prijedlog
državnog proračuna utvrđuje kriterije i mjerila za osiguravanje minimalnoga
financijskog standarda radi ostvarivanja javnih potreba prema stavku 2. i 3.
ovoga članka i odredbama članka 87. ovoga Zakona.«

Članak 34.

Iza članka 88. dodaje se članak 88.a koji glasi:

»Članak 88.a

Jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave može utvrditi šire
javne potrebe u srednjem školstvu (sufinanciranje programa privatnog školstva,
ostale programe srednjeg školstva od interesa jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave) za koje ista sredstva osigurava u svojem proračunu.«

Članak 35.

Članak 89. briše se.

Članak 36.

Članak 90. mijenja se i
glasi:

»Ako srednja škola ostvari
dobit, dobit mora upotrijebiti isključivo za obavljanje i razvoj djelatnosti
ustanove, u skladu sa zakonom, aktom o osnivanju i statutom ustanove.«

Članak 37.

Osnivačka prava nad srednjom
školom, čiji je osnivač Repub­lika Hrvatska, Vlada Republike Hrvatske ili od
nje ovlašteno ministarstvo može prenijeti na jedinicu područne (regionalne)
samouprave, odnosno Grad Zagreb, u skladu s odredbama ovoga Za­kona, na zahtjev
poglavarstva jedinice područne (regionalne) sa­mouprave, odnosno Grada Zagreba.

Članak 38.

Županija odnosno Grad Zagreb
dužni su predložiti plan mre­že srednjih škola prema članku 30. ovoga Zakona
najkasnije u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 39.

Srednje škole dužne su
uskladiti opće akte i poslovanje s odredbama ovoga Zakona u roku od 60 dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

U srednjoj školi u kojoj je
imenovan vršitelj dužnosti ravnatelja prema propisima koji su bili na snazi do
stupanja na snagu ovoga Zakona, školski odbor dužan je raspisati javni natječaj
za izbor ravnatelja najkasnije u roku 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Postupak za izbor ravnatelja
započet do stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se prema odredbama ovoga
Zakona.

Članak 40.

Nositelji izvođenja programa
srednjoškolskog obrazovanja odraslih dužni su uskladiti opće akte i poslovanje
u skladu s od­red­bama ovoga Zakona najkasnije u roku od šest mjeseci od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 41.

U svim odredbama Zakona o srednjem školstvu riječi: »ministar prosvjete
i športa«, »Ministarstvo prosvjete i športa«, »organ«, »organizacija« i
»komisija« zamjenjuju se riječima: »ministar«, »Ministarstvo«, »tijela«,
»ustanova«, i »povjerenstvo« u odgovarajućem padežu.

Članak 42.

Ovlašćuje se Odbor za
zakonodavstvo Hrvatskoga sabora da utvrdi i izda pročišćeni tekst Zakona o
srednjem školstvu.

Članak 43.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom
objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. srpnja 2001.

Klasa: 602-03/01-01/01
Zagreb, 28. lipnja 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Zakon, NN 59/2001-959