## Kolektivni ugovor za djelatnost trgovine

### NN 103/1993 (11.11.1993.), Kolektivni ugovor za djelatnost trgovine

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na osnovi članka 94. stavak 4 Zakona o radnim odnosima ("Narodne
novine", br. 25/92 - pročišćeni tekst) i na osrkovi Općeg kolektivnog
ugovora za gospodarstvo ("Narodne novine", br. 47/92), Sindikat
trgovine Hrvatske i Hrvatska gospodarska komora zaključili su dana 4 listopada
1993.

## KOLEKTIVNI UGOVOR ZA DJELATNOST TRGOVINE

**PODRUČJE VAŽENJA**

Članak 1.

1.Teritorijalno

Ugovor važi za cjelokupno područje Republike Hrvatske.

2. Djelatno i strukovno:

Za sva poduzeća i poslodavce (u daljnjem tekstu: poslodavci) u djelatnosti
trgovine i to:

070000 - trgovina: sve grane skupine i podskupine

110300 - usluge u prometu

1 l0620 - ekonomske, organizacijske i tehnološke usluge

110 900 - poslovne i intelektualne usluge

110202 - lutrije i kladionice

3.Osobno

Za sve djelatnike zaposlene kod poslodavaca navedenih u točki 2. ovog
članka.

**POČETAK I TRAJANJE VAŽNOSTI**

Članak 2.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu danom objave u "Narodnim
novinama" i vrijedi do 30. lipnja 1994. godine

Ako po isteku roka na koji je zaključen ovaj Ugovor ni jedna od ugovornih
strana, ne otkaže Ugovor, njegovo važenje produžuje se do zaključivanja
novog Kolektivnog ugovora.

**ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA**

Članak 3.

Odluku o potrebi za zasnivanje radnog odnosa donosi poslodavac. U prijavi
slobodnog radnog mjesta navode se posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa,
rok za podnošenje i način prijave kandidata, pokusni rad i njegovo trajanje,
ako je predviđen, kao i rok u kojem će kandidati biki obaviješteni o izboru.

Kandidat koji nije izabran ima pravo prigovora u skladu sa zakonom,
kao i pravo uvida u dokument.aciju na osnovi koje je obavljen izbor.

Prije zasnivanja radnog odnosa može se obaviti provjeravanje stručnih
i drugih radnih sposobnosti kandidata.

Provjera se može obavljati razgovorom, pismenim putem i drugačije.

U slučaju negativnog rezultata provjere, ne može se donijeti odluka
o zasnivanju radnog odnosa.

**UGOVOR O ZAPOŠLJAVANJU**

Članak 4.

Ugovorom o zapošljavanju djelatnik i poslodavac ure đuju slijedeća pitarija:

- zasnivaanje i trajanje radnog odnosa- radno mjesto za koje se radni
odnos Zasniva

- pokusni rad (aku se traži)

- pripravništvu (ako se radni odnos sklapa s pripravnikom)

- radno vrijeme, odmori i dopusti

- plaću i naknadu plaće

- način mijenjanja ugovora

- klauzula o konkurentnosti

- obrazovanje i osposobljavanje djelatnika

- propisi za posebno osiguranje djelatnika

- druga prava i obveze poslodavca i djelatnika.

Prije potpisivanja ugovora o zapošljaVanju, djelatniku se mura omogućiti
uvid u sadržaj kolektivnih ugovora koji utvrđuju njegova prava i obveze

Poduzeće, odnosno poslodavac dužno je kolektivne ugovore držati na mjestu
koje je dostupno svim djelatnicima.

Djelatnik može bilo kada zahtijevati uvid u sadržaj kolektivnih ugovora,
a poduzeće, odnosno poslodavac mu to ne smije uskratiti.

Ugovor o zapošljavanju, sklopljen protivno odredbama ovog Ugovora ništavan
je.

**POKUSNI RAD**

Članak 5.

Organ koji odlučuje o prijemu djelatnika u radni odnos može utvrditi
pokusni rad i način obavljanja pokusnog rada, te prihvaća ocjenu o uspješnosti
pokusnog rada. Dužina pokusnog rada ne smije biti veća od one navedene
u oglasu.

Ako djelatnik svojevoljno otkaže radni Odnos u toku pokusnog rada, danom
prestanka radnog odnosa smatra se dan kada djelatnik preda pismeni otkaz.

Pokusni rad može trajati za:

- poslove I-III. grupe složenosti 2 mjeseca

- poslove IV-VI. grupe složenosti 3 mjeseca

- poslove VII.-VIII. grupe složenosti 4 mjeseca

Za praćenje pokusnog rada poslovodni organ imenuje tročlanu komisiju,
čiji članovi moraju imati najmanje isti stupanj stručne spreme kao djelatnik
koji je na pokusnom radu.

Komisija mora u pisanom obliku ocijeniti uspješnost pokusnog rada, prije
isteka roka, i uručiti djelatniku čiji se rad prati i organu koji odlučuje
o zasnivanju radnog odnosa.

**PRIPRAVNIŠTVO**

Članak 6.

Pripravništvo se utvrđuje u različitoj dužini s obzirom na stupanj stručne
spreme, ako poseban zakon ne utvrđuje drugačije.

- za poslove III. i IV. stupnja 6 mjeseci

- za poslove V. i VI. stupnja 9 mjeseci

- za poslove VII. i VIII. stupnja 12 mjeseci

U ugovuru u zapošljavanju pripravnika utvrđuje se i način prihvaćanja
i ocjenjivanja pripravništva.

Pripravništvo prati mentor.

Trajanje pripravništva poslovodni organ može skratiti na prijedlog mentora.

Za vrijeme pripravništva djelatnik prima plaću u visini od 80% od osnovne
plaće pripadajućeg radnog mjesta.

**PRIVREMENO RASPOHEĐIVANJE DJELATNIKA**

Članak 7.

Djelatnik je dužan privremeno obavlja.i posao koji ne odgovara njegovoj
vrsti i stupnju stručne spreme, Znanja i sposobnosti, osim u slučajevima
utvrđenim zakonom, i u slijedećim slučajevima:

- iznenadnog povećanja opsega posla, kojeg poduzeće u određenom roku
može obaviti samo s povećanim brojem djelatnika

- ako djelatnik na svom radnom mjestu trenutno nema posla

Djelatnik u slučaju privremerkog prernještaja prima plaću koja je za
njega povoljnija Privremeni raspored može trajati koliko traju okolnosti
koje su ga izazvale, ali ne duže od tri mjeseca.

**RASPOREĐIVANJE U DRUGO MJESTO RADA**

Članak 8.

Djelatnika se može rasporediti u drugo mjesto rada do udaljenosti od
40 kilometara, samo ako mu je poduzeće ili poslodavac osigurao prijevoz
ili ako je osiguran javni prijevoz.

Djelatnika se može rasporediti na radno mjesto koje zahtijeva promjenu
djelatnikova prebivališta samo u slučaju ako mu je osiguran jednako vrijedan
smještaj za njega i njegovu obitelj, te osigurana naknada za izgubljeno
zaposlenje svakog člana uže obitelji

Djelatnik može dati pristanak na raspored u drugo mjesto rada uz promjenu
prebivališta i bez osiguranja ovih uvjeta.

Poduzeće odnosno poslodavac ne mogu rasporediti iz jednog u drugo mjesto
rada na udaljenost veću od 40 kilometara djelatnicu za vrijeme trudnoće,
majku s djetetom do 7 godina starosli, invalida, samohranog roditelja maloljetnog
djeteta, roditelja teže hendikepirarnog djeteta koji zbog toga radi skraćeno
radno vrijeme i sindikalnog povjerenika, bez njihova pristanka.

Djelatnika se bez njegovog pristanka ne može rasporediti iz jednog mjesta
rada u drugo, ako put na posao i s po sla javnim prijevoznim sredstvima
u normalnim okolnostima traje više od tri sata, a za majke s djecom do
tri godine starosti, ako put traje više od sat vremena.

**OPĆE OBVEZE DJELATNIKA**

Članak 9.

Djelatnik je dužan točno i uredno izvršavati sve poslove vezane uz njegovo
radno mjesto prema zakonskim propisima i nalozima svog rukovoditelja.

O bilo kakvom gubitku ili šteti nastaloj na predmetima koji su vlasništvo
poduzeća, odnosno poslodavca ili su njemu povjereni djelatnik je dužan
izvijestiti poslovodni organ, odnosno poslodavca, bez obzira na gubitak
vremena, te ako je potrebno iste dojaviti najbližem organu sigurnosti.

Nadalje, oni nemaju pravo voditi samostalnu trgovačku djelatnost bez
posebne izričite suglasnosti poslodavca, niti za svoje potrebe, niti za
račun drugog trgovačkog poduzeća.

Djelatnici su također obvezni čuvati sve trgovačke poslovne tajne.

Nepridržavanje ovih odredbi predstavlja osnov za prestanak radnog odnosa
primjenom odgovarajućih odredbi Zakona o radnim odnosima.

**RADNO VRIJEME TJEDNO RADNO VRIJEME**

Članak 10.

Tjedno radno vrijeme s plaćenim pauzama traje 40 sati, a za djelatnike
mlađe od 18 godina 38 sati.

'I'jedno racino vrijeme raspoređuje se na najmanje 5 radnih dana Nedjelja
je dan tjednog odmora.

**RADNO VRIJEME NA DANE 24. I 31. PROSINCA**

Članak 11.

Radno vrijeme u trgovačkim poduzećima oba radna dana završava u 13 sati.
Padnu li ovi datumi u subota, radno vrijeme završava u 12 sati, ukoliko
uredbom općinskih ili gradskih vlasti nije utvrđeno drugačije.

Članak 12.

Prekovremeni rad ne smije se narediti djelatniku kojemu je to po zakonu
zabranjeno.

Za prekovremeni rad potrebna je suglasnost djelatnika u slijedećim slučajevima:

- djelatnice za vrijeme trudnoće

- za majke sa predškolskom djecom.

**DVOKRATNO RADNO VRIJEME**

Članak 13.

Ako je rad organiziran dvokratno s prekidom dužim od jednog sata, djelatnik
ima pravo na uvećanje osnovne plaće za 15%.

**POSAO KOD KUĆE**

Članak 14.

Međusobni odnosi, prava, obveze i uvjeti obavljanja rada kod kuće između
djelatnika i poduzeća odnosno poslodavca uređuju se ugovorom o zapošljavanju.

Poduzeće odnosno poslodavac i djelatnik utvrđuju ugovorom naknadu za
upotrebu djelatnikovih sredstava, i to najmanje u visini amortizacije.

Poduzeće, odnosno poslodavac, dužan je djelatniku osigurati sigurne
uvjete rada i sigurnu radnu okolinu, te nadzirati sigurnost na radu.

**GODIŠNJI ODMORI**

Članak 15.

Godišnji odmor traje najmanje 18 radnih dana.

Ako djelatnik u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos,
nema godinu dana neprekidnog rada, a u radnom je odnosu najmanje šest mjeseci,
ima pravo na dvanaest dana godišnjeg odmora, a za svaki idući mjesec do
godine dana proveden na radu još po jedan radni dan odmora

Pri utvrđivanju dužine godišnjeg odmora uzimaju se u obzir slijedeći
kriteriji:

a) radni staž i to:

- od 5-10 godina 2 dana

- preko 10-15 godina 3 dana

- preko 15-20 godina 5 dana

- preko 20-25 godina 7 dana

- preko 25 godina 9 dana

b) uvjeti rada do 5 radnih dana

c) zahtjevnost, složenost rada do 4 radna dana

d) doprinos djelatnika do 4 radna dana

e) zdravstveno stanje djelatnika do 3 radna dana

f) socijalne prilike djelatnika do 3 radna dana.

Kriteriji iz točaka b) do f) konkretno se utvrđuju u kolektivnom ugovoru,
ili u općem aktu poduzeća.

Plan korištenja (raspored) godišnjih odmora određuje poslovodni organ,
odnosno poslodavac, uvažavajući potrebe radnog procesa i to tako da on
u vrijeme odmora ne bude bitno ometen. Prilikom raspoređivanja godišnjih
odmora, uzimaju se u obzir u okviru mogućnosti, prijedlozi i želje djelatnika

Djelatnik ima pravo da jedan dan godišnjeg odmora iskoristi onoga dana
kojeg sam odredi. O korištenju tog dana odmora mora izvijestiti poduzeće
odnosno poslodavca 3 dana prije korištenja .Godišnji odmor se prekida ako
se djelatnik u toku njegova korištenja razboli. Po prestanku razloga za
odsutnost radi bolesti, djelatnik redovno nastavlja koristiti godišnji
odmor, a u suglasnost.i s neposrednim rukovodiocem može ga iskoristiti
i kasnije.

**PLAĆE, DODACI, NAKNADE PLAĆE I TROŠKOVI**

Članak 16.

Poduzeće, odnosno poslodavac je dužno djelatniku za njegov rad isplatiti
plaću, koja se sastoji od:

- osnovne plaće utvrđene po osnovi složenosti poslova radnog mjesta
na koje je djelatnik raspoređen i normalnih uvjeta rada na tom radnom mjestu;

- povećanja plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada djelatnika (u
daljnjem tekstu· stimulativni dio plaće);

- povećanja plaće po osnovi radnog staža i uvjeta rada težih od normalnih
uvjeta vrednovanih u osnovnoj plaći (u daljnjem tekstu: dodaci).

Članak 17.

Osnovna plaća djelatnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđuje
se tako da se iznos najniže osnovne plaće pomnoži pripadajućim koeficijentom
složenosti. Najniža osnovna plaća pratit će najnižu osnovnu plaću iz Općeg
kolektivnog ugovora za gospodarstvo.

Članak 18.

U Tarifnom dijelu ovog Ugovora izvršeno je razvrsta vanje i vrednovanje
pojedinih poslova, odnosno radnih mjesta, po stupnjevima na osnovu složenosti
i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima. Složenost poslova radnog
mjesta, u smislu odredbi ovog Ugovora, uključuje značaj radnog mjesta u
poslovanju poduzeća odnosno poslodavca, potreban stupanj obrazovanja za
obavljanje poslova radnog mjesta, stupanj odgovornosti radnog mjesta, potrebno
radno iskustvo djelatnika, zahtjevani stupanj kreativnosti i inicijativnosti
djelatnika, kao i ostale psihofizičke osobine za rad na određenom radnom
mjestu.

Normalni uvjeti rada na pojedinom radnom mjestu su uvjeti koji su prisutni
u pravilu tokom cijelog radnog vremena, koje diktira tehnološki proces
i njemu odgovarajuća organizacija rada, odnosno koji su uobičajeni na takvim
radnim mjestima.

Svi poslovi, odnosno radna mjesta, razvrstani su u najmanje deset grupa,
a odnos između osnovne plaće najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta,
odnosno prve i desete grupe složenosti, ne može biti manji od 1:3,2.

**STIMULATIVNI DIO PLAĆE**

Članak 19.

Općim aktom utvrdit će se kriteriji i mjerila za vrednovanje ostvarenih
rezultata rada i stimulacija djelatnika za ostvarenje većih rezultata rada.

Djejatnik mora biti unaprijed upoznat s kriterijima i mjerilima za vrednovanje
rezultata rada i iznosom stimulativnog dijela plaće koja mu po toj osnovi
pripada.

**DODACI**

Članak 20.

Djelatnik ima pravo na uvećanje osnovne plaće za rad u uvjetima težim
od normalnih uvjeta rada.

Općim aktom utvrđuju se radna mjesta s uvjetima rada težim od normalnih,
uz prethodno mišljenje Sindikata.

**REGRES ZA GODIŠNJI ODMOR**

Članak 21.

Djelatniku jednom godišnje pripada regres za godišnji odmor najmanje
u visirki osnovne plaće za 1 tarifni razred u mjesecu prije isplate regresa,
a isplaćuje se najkasnije do konca srpnja tekuće godine.

**NAKNADA PLAĆE**

Članak 22.

Djelatnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove plaće iz prethodnog
mjeseca za vrijeme kada ne radi zbog

- godišnjeg odmora,

- plaćenog dopusta,

- državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

- obavljanja funkcije predstavnika djelatnika u organima upravljanja,

- drugim slučajevima.

Djelatnik ima pravo na naknadu najmanje u visini njegove osnovne plaće
za vrijeme kada ne radi zbog:

- obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti

- zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje djelatni ka kao na primjer,
u slučaju nedostatka sirovina, pogonske energije i slično.

Kolektivnim ugovorima ili općim aktima poduzeća mogu se utvrditi i drugi
vidovi naknada u pojedinim specifićnim slučajevima radi osiguranja nesmetanog
odvijanja procesa rada kao što su pripravnosti djelatnika kod kuće, dežurstva
na radnom mjestu itd.

Članak 23.

Djelatnicima se može isplatiti Božićnica, visinu koje sporazumno utvrduju
poduzeće i Sindikat.

Članak 24.

Poduzeće, odilosno poslodavac može isplatiti jubilarne nagrade za navršenih

- 10 godina radnog staža 50%

- 20 godina radnog staža 70%

- 30 godina radnog staža 80%

- 35 godina radnog staža 90%

- 40 godina radnog staža 100%

prosječne mjesečne plaće u poduzeću odnosno kod poslodavca, isplaćene
u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem se isplaćuje nagrada.

Članak 25.

Djelatniku prilikom odlaska u mirovinu pripada pravo na otpremninu u
visini od najmanje 3 prosječne mjesečne plaće isplaćene po djelatniku u
gospodarstvu Republike Hrvatske u prethodna 3 mjeseca.

Članak 26.

Poduzeće, odnosno poslodavac može osigurati sredstva za poklon djetetu
do 12 godina starosti, roditelju nositelju zdravstvenog osiguranja djetela,
najmanje u visini od 15% prosječne plaće u gospodarstvu Republike Hrvatske
u prethodna tri mjeseca.

Članak 27.

Poduzeće, odnosno poslodavac isplaćuje naknadu troškova prijevoza za
dane koje djelatnik provede na radu, a prema stvarnim troškovima prijevoza
za dolazak i odlazak s posla Kolektivnim ugovorom ili općim aktom obvezno
se utvrduju prava i krvjeti korištenja naknade troškova prijevoza.

Članak 28.

Djelatnik ima pravo na naknadu troškova prehrane tijekom dnevnog punog
radnog vremena u visini najmanje 25% prosječne mjesečne plaće isplaćene
po djelatniku u gospodarstvu Republike Hrvatske u prethodrlom mjesecu.

**NEPLAĆENI DOPUST**

Članak 29.

Djelatnik može odsustvovati bez naknade plaće do 30 dana u tijeku jedne
kalendarske godine, u slijedećim slučajevima:

- neodložnih osobnih poslova

- privatnih putovanja

- njege člana uže obitelji

- popravka kuće odnosno stana

- liječenja o vlastitom trošku

- obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili spe cijalizacije na
vlastiti trošak, te u drugim opravdanim slučajevima.

Odluku o neplaćenom dopustu donosi direktor poduzeća.

**ZAŠTITA NA RADU**

Članak 30.

Djelatnik, koji u slučaju ozbiljne, prijeteće i neizbježne opasnosti
napusti svoje radno mjesto ili opasno područje ne smije biti stavljen u
lošiji položaj, niti će se protiv njega voditi disciplinski postupak, osim
ako je po posebnim propisima i pravilima struke dužan izložiti se opasnosti
radi spašavanja života i zdravlja ljudi ili imovine.

Prava iz stavka 1. ovog članka ne primjenjuju se u slučaju rata ili
neposredne ratne opasnosti, kao i u slučaju elementarnih nepogoda i katastrofa.

Radi osiguranja minimalnih standarda sigurnosti na radu poduzeće odnosno
poslodavac i djelatnik, obvezni su, osim prava i obveza odredenih važećim
zakonodavstvom, poštovati odredbe ovog Ugovora u svezi zaštite na radu.

Članak 31.

Poduzeće odnosno poslodavci imaju na području zaštite na radu prvenstveno
slijedeće obveze:

- osigurati prodavačima radnu odjeću,

- prilagoditi posao pojedinačnom djelatniku, posebno odgovarajućim oblikovanjima
radnog mjesta, izborom sredstava za rad, izborom radnih, tehnoloških postupaka,
te uklanjanjem monotonosti posla i pretjeranog ritma, kao i smanjivanjem
štetnih utjecaja na zdravlje radnika,

- prilagoditi posao tehničkom napretku i poznavanju napretka struke
u zemlji i svijetu,

- zamjenjivati opasne s bezopasnim ili s manje štetnim radnim (tehnološkim)
postupcima, sredstvima za rad, materijalima i izvorima energije,

- razvijati usklađenu politiku zaštite na radu uključujući u nju tehnologiju,
organizaciju rada, socijalne odnose i utjecaj radne okoline,

- savjetovati se s djelatnicima odnosno njihovim zastupnicima o pitanjima
razvoja i uvođenja novih tehnologija.

Sve mjere u svezi sa zaštitom i osiguranjem zdravlja djelatnika na radu
idu na trošak poduzeća odnosno poslodavca.

Svaki djelatnik dužan je brinuti za vlastitu zaštitu i zdravlje u skladu
sa svojom osposobljenošću te pismenim i usmenim uputama poslodavca.

Članak 32.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu, sindikalni povjerenik
ima slijedeća prava i obveze:

- sudjelovati u planiranju unapređivanja uvjeta rada, uvođenja nove
tehnologije, uvođenja novih supstanci u radni i proizvodni proces,

- biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
djelatnika,

- primati primjedbe djelatnika na primjenu propisa i provođenja mjera
zaštite na radu,

- prisustvovati inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o
svim zapažanjima djelatnika čiji je povjerenik,

- pozvati inspektora rada u nadzor kada ocijeni da su ugroženi život
i zdravlje djelatnika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

- obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanje, pratiti i prikupljati informacije relevantne za njegov rad,

- staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

- svojom aktivnošću poticati ostale djelatnike na rad na siguran način.

**PRAVA DJELATNIKA ZA ČIJIM JE RADOM PRESTALA POTREBA**

Članak 33.

Kriteriji za utvrđivanje viška djelatnika vrednuju se sa slijedećim
brojem bodova:

1. stručna sprema odnosno osposobljenost za rad djelatnik ima

a) tražena stručna sprema, odnosno osposobljenost 10 bodova

b) jedan stupanj niža stručna sprema odnosno osposobljenost od tražene
0 bodova

c) dva stupnja niža stručna sprema odnosno osposobljenost od tražene
-5 bodova

d) više od dva stupnja niža stručna sprema odnosno osposobljenost od
tražene -10 bodova

2. Radno iskustvo za rad kojeg djelatnik obavlja:

a) ima zahtijevano radno iskustvo 5 bodova

b) nema zahtijevano radno iskustvo 0 bodova

3. Radna uspješnost djelatnika

a) natprosječno 20 bodova

b) prosječno 0 bodova

c) ispod prosječno -5 bodova

4. Radni staž

a) od 1-5 godina 3 boda

b) od 6-14 godina 10 bodova

c) od 15-25 godina 15 bodova

d) više od 25 godina 20 bodova

5. Zdravstveno stanje vrednuje se na temelju vjerodostojnih

liječničkih potvrda ili odluka Fonda MIORH

- djelatnik koji ima kroničnu bolest ili bolest koja se ponavlja 10
bodova

- slabije zdravstveo stanje djelatnika kao posljedica nesreće na radu
ili profesionalne bolesti 20 bodova

6. Socijalno stanje:

- djelatnik koji njeguje dijete, stariju osobu ili bračnog druga sa
tjelesnim manama ili smetnjama 20bodova

- zaposlen samo jedan bračni drug ili samohrana osoba 20 bodova

- broj djece: za svako dijete po 5 bodova

- djelatnik koji obavlja obrtnu djelatnost kao sporedno zanimanje (popodnevni
obrt ili djelatnik koji je vlasnik seoskog imanja) -30 bodova

- djelatnik čiji bračni drug obavlja djelatnost kao sporedno zanimanje
ili je vlasnik obradivih poljoprivrednih površina od 4 ha -30 bodova

U slučaju trajnih viškova primjenjuju se svi kriteriji iz prethodnog
stavka.

**ZAŠTITA PRAVA DJELATNIKA**

Članak 34.

O svakom pravu, obvezi i odgovornosti mora se djelatniku izdati rješenje
s poukom o pravnom lijeku. ,

U postupku za zaštitu prava djelatnika, o prigovoru djelatnika koji
je u radnom odnosu u poduzeću odlučuje organ upravljanja ili organ utvrđen
općim aktom.

O prigovoru djelatnika koji je u radnom odnosu kod poslodavca odlučuje
arbitraža koju sporazumno imenuju poslodavci i Sindikat.

Članak 35.

U svrhu zaštite svojih prava svaki se djelatnik, član sindikata može
obratiti sindikalnom povjereniku. Sindikalni povjerenik dužan je provjeriti
navode djelatnika o povredi njegovih prava, te u slučaju ako ocijeni da
postoji povreda prava obvezan ga je zastupati.

**KOLEKTIVNO OSIGURANJE**

Članak 36.

Poduzeće odnosno poslodavac može u skladu sa svojim mogućnostima kolektivno
osigurati djelatnike za slučaj smrti i trajnog invaliditeta.

Troškove osiguranja iz stava 1. ovog članka kod odgovarajućeg zavoda
snosi poduzeće, odnosno poslodavac.

**SOCIJALNI MIR**

Članak 37.

Sindikat se suzdržava od štrajka, ako se sve odredbe iz ovog Ugovora
uredno ispunjavaju prema svim djelatnicima na koje se ovaj Ugovor odnosi,
kao i u svim pitanjima koja su ovim Ugovorom uređena.

Za sva pitanja koja ovim Ugovorom nisu uređena ili se trebaju urediti
posebnim koleletivnim ugovorom, Sindikat se ne odriče prava na štrajk.
Obveza socijalnog mira vrijedi do otvaranja novih kolektivnih pregovora.

Izuzetno od stavka 1 i 2 ovog članka, dopušten je štrajk solidarnosti,
odnosno druge metode sindikalne podrške zahtjevima zaposlenih u određenoj
djelatnosti.

Za organizaciju i provedbu štrajka Sindikat koristi sindikalna pravila
o štrajku.

Štrajkom rukovodi štrajkački odbor

Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme
štrajka.

Kada je štrajk organiziran zbog neispunjenja obveza propisanih ovim
Kolektivnim ugovorom, troškove štrajka snosi poduzeće odnosno poslodavac.

**PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRNVA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA**

Članak 38.

Strane Kolektivnog ugovora moraju svim raspoloživim sredstvima nastojati
da se ovaj Ugovor pravilno izvršava, a njegove odredbe poštuju. Obje strane
se obvezuju da neće za trajanja ovog Kolektivnog ugovora pristupiti štrajku,
bojkotu ili pribjeći zatvaranju poduzeća u svrhu ispunjenja zahtjeva za
pronijenom neke od odredbi iz ovog Kolektivnog ugovora.

Za rješavanje sporova između strana Kolektivnog ugovora koje nije bilo
moguće riješiti međusobnim pregovaranjem osniva se komisija za mirenje
i arbitražno vijeće.

Smatra se da se radž o sporu među stranama ako se one ne sporazumiju
o zaključivanju, promjeni odnosno dopuni Kolektivnog ugovora, odnosno o
drugim mjerama za rješavanje spornih situacija.

Sindikat se obvezuje da u vrijeme važenja ovog Ugovora ukoliko se on
ostvaruje, neće organizirati štrajk za mijenjanje odredbi ovog Ugovora.

Članak 39.

U poduzeću odnosno kod poslodavca koji se bave djelatnošću prometa robe
i usluga (trgovine) osnovnim živežnim namirnicama, općim aktom odnosno
kolektivnim ugovorom, određuju se poslovi i zadaci i način kako se za vrijeme
štrajka oni obavljaju, a koji su nužni za osiguranje nenadoknadivih uvjeta
za život i rad građana i drugih organizacija.

**RJEŠAVANJE SPOROVA I IZMJENE I DOPUNE KOLEKTIVNOG UGOVORA**

Članak 40.

Za rješavanje sporova između potpisnika ovog Kolektivnog ugovora, koje
nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak
mirenja. Postupak mirenja pokreće se na pismenu inicijativu jednog od potpisnika
ovog Kolektivnog ugovora.

Postupak mirenja ne može se provesti ako jedan od potpisnika ovog Kolektivnog
ugovora nije prihvatio prijedlog za provođenje mirenja.

Komisija za mirenje ima predsjednika i četiri člana. Svaki potpisnik
Kolektivnog ugovora imenuje po dva člana komisije za mirenje.

Članovi komisije sporazumno imenuju predsjednika komisije iz redova
uglednih znanstvenih, stručnih i javnih djelatnika.

Članak 41.

U postupku mirenja ispitat će se navodi i prijedlozi stranaka, a po
potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati stranke.

Komisija za mirenje će dati pismeni prijedlog nagodbe. Mirenje je uspjelo
ako obje strane prihvate pismeni prijedlog nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ima snagu nagodbe zaključene izvan
suda (izvansudska nagodba).

Članak 42.

Ako ne uspije pregovaranje ni postupak mirenja, ugovorne strane će predmet
spora povjeriti arbitražnom sudu od tri člana.

Arbitražni sud se za svaki slučaj spora imenuje iz šire liste arbitara
koju su suglasno utvrdili Hrvatska gospodarska komora i Savez samostalnih
sindikata Hrvatske.

Arbitražni sud utvrđuje i slučajeve kršenja odredaba ovog Kolektivnog
ugovora i donosi odluke o tim slučajevima.

Postupak za utvrđivanje kršenja odredaba ovog Kolektivnog ugovora mogu
pokrenuti potpisnici ovog Ugovora.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti promjenu ili dopunu Kolektivnog
ugovora. Strana koja pokreće postupak izmjene ili dopune Kolektivnog ugovora
radi to u pismenom obliku. Druga strana ima obvezu očitovanja na predložene
izmjene ili dopune u roku od 30 dana inače se pokreće arbitražni postupak.

Ako se potpisnici Kolektivnog ugovora ne sporazumiju o izmjenama i dopunanka
Kolektivnog ugovora, odnosno ne postignu suglasnost u postupku mirenja,
rješenje spora se povjerava arbitražnom sudu.

Jedan potpisnik Kolektivnog ugovora može napustiti Kolektivni ugovor,
ali je dužan prethodno najaviti svoje odstupanje pismeno, najmanje tri
mjeseca prije napuštanja primjene Kolektivnog ugovora. U isto vrijeme ima
pravo pokrenuti postupak za zaključivanje novog Kolektivnog ugovora.

**PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE**

Članak 43.

Hrvatska gospodarska komora i Sindikat trgovine Hrvatske imenuju zajednički
organ za tumačenje odredbi ovog Kolektivnog ugovora i praćenje njegove
primjene.

Zajednički organ ima četiri člana od kojih po polovicu imenuje svaka
ugovorna strana.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja Kolektivnog ugovora snose
ugovorene slrane svaka u svom dijelu, a troškove pripremanja i rada arbitraže,
komisije za mirenie i komisije za tumačenje Kolektivnog ugovora stranke
dijele proporcionalno.

Članak 44.

Poduzeća, odnosno poslodavci, dužni su uskladiti svoje opće akte, odnosno
kolektivne ugovore, s odredbama ovog Kolektivnog ugovora, odnosno početi
s primjenom odredbi ovog Kolektivnog ugovora, odnosno početi s primjenom
odredbi ovog Kolektivnog ugovora, najkasnije u roku 30 dana od dana stupanja
Ugovora na snagu.

Članak 45.

Ovaj Kolektivni ugovor bit će objavljen u skladu s Uputama o registraciji
i objavljivanju registriranih kolektivnih ugovora ("Narodne novine",
br. 29/92.).

Hrvatska Sindikat trgovine

gospodarska komora Hrvatske

dr Petar Vidaković, v. r. Ana Knežević, v. r

**ANEKS KOLEKTIVNOM UGOVORU**

Utvrđivanje osnovne plaće

1. Tablica radnih mjesta odnosno zanimanja po stupnjevima složenosti
poslova

2. Vrednovanje posebnih znanja i sposobnosti koja nisu obuhvaćena utvrđenim
stupnjem složenosti poslova.

3. Osnove za vrednovanje težih uvjeta rada

4. Tablica radnih mjesta s težim uvjetima rada

1.TABLICA ZANIMANJA I RADNIH MJESTA PO STUPNJEVIMA I KOEFICIJENTIMA
SLOŽENOSTI POSLOVA (TARIFNI RAZREDI)

```
Stupanj                 Naziv zanimanja i radnih                Koeficijenti
složenosti                      mjesta u okviru zanimanja               složenosti
poslova                                                         poslova
(str.spreme)                                                            od       do
___________________________________________________________________________

I.                              - trgovinski manipulant,
                                - pomoćni radnik u skladištu
                                - čuvar
                                - portir                                1,03    1,10
                                - čistač

II.                             - paker robe
                                - dostavljač robe
                                - telefonist                            1,11    1,27
                                - vozač viljuškara

III.                            - prodavač
                                - daktilograf                           1,28    1,41
                                - evidentičar utroška

IV.                             - poslovođa
                                - trgovinski aranžer
                                - komercijalni kalkulant
                                za unutrašnju trgovinu
                                - nabavljač robe
                                - komercijalni operater
                                - skladištar
                                - operater platnog prometa              1,42    1,58
                                - knjigovođa
                                - saldakantist
                                - kadrovski operater
                                - arhivar
                                - sistemsko-analitički pro-
                                gramer
                                - administrativno-tehnički
                                sekretar
                                - blagajnik

 V.                             - trgovinski aranžer propagandist
                                procesni organizator nabave, prodaje
                                 i skladištenja robe
                                - trgovački putnik                      1,59    1,75
                                - vanjskotrgovinski kalkulant
                                - knjigovođa kontist
                                - poslovni tajnik
                                - knjigovodstveni likvidator

VI(VI-1)                        - knjigovođa bilancist
                                - organizator konsignacij-
                                skih poslova
                                - komercijalist
                                - organizator nabavnih i prodajnih poslova
                                - trgovački kontrolor
                                - organizator carinsko-de-
                                viznih poslova
                                - kontrolor materijalno-fi-
                                nancijskih poslova                      1,76    2,01
                                - organizator knjigovod-
                                stvenih poslova
                                - organizator materijalno-
                                financijskih poslova
                                - operativni organizator
                                zaštite na radu

VII(VI-2)
                                - organizator deviznih poslova  2,02    2,27

VIII(VII-1 )                    - organizator ekonomske propagande
                                - komercijalist unutrašnje
                                trgovine
                                - vanjskotrgovinski komercijalist
                                - organizator trgovinskog
                                poslovanja
                                - organizator komercijalnog poslovanja
                                - organizator uslužno-komercijalnog
                                poslovanja                              2,28    2,59
                                - organizator ekonomskog poslovanja
                                - organizator materijalno-financijskog poslovanja
                                - organizator pravnog poslovanja
                                - programer informacijskog sistema
                                - informatičar
                                - organizator kadrovskih
                                poslova

(VII-2)

                                - istraživač trgovinskog
                                poslovanja
                                - organizator trgovinskog
                                poslovanja - specijalist
                                marketinga
                                - savjetnik za ekonomska
                                pitanja                                 2,60    2,99
                                - analitičar specijalist za
                                računovodstvene poslove
                                - analitićar specijalist za
                                financijske poslove
                                - projektant specijalist za
                                informacijski sistem

X(VIII)
                                - naučni istraživač trgovine
                                - organizator trgovinskog
                                poslovnog sistema                       3,00    3,20
                                - naučni istraživač siste -
                                ma planiranja
                                - naučni istraživač finan-
                                cija i računovodstva
```

2. VREDNOVANJE POSEBNIH ZNANJA, SPOSOBNOSTI I UVJETA KOJI NISU OBUHVAĆENI
UTVRĐENIM STUPNJEM SLOŽENOSTI POSLOVA (ZANIMANJA)

Pod posebnim zanimanjima, sposobnostima i uvjetima koje treba posebno
vrednovati podrazumijevaju se oni koji nisu obuhvaćeni i vrednovani utvrđenim
stupnjem stručne spreme konkretnog zanimanja. To su znanja i sposobnosti
koja nisu utvrđena nekim propisom, niti su uobičajena u konkretnom zanimanju,
ali ih neka poduzeća mogu zbog svojih specifičnih potreba utvrditi općim
aktom, odnosno kolektivnim ugovorom,kao uvjet za obavljanje poslova na
određenim radnim mjestima (poseban stručni ispit, znanje određenog stranog
jezika, posjedovarije određenih specijalnih znanja i vještina iz domene
drugih zanimanja i dr.).

Kad se za neko radno mjesto pored utvrđene vrste i stupnja stručne spreme
traži i posebno znanje ili sposobnost, koje zbog specifičnosti nije uračunato
u stupanj složenosti poslova dotičnog zanimanja, ovo posebno znanje ili
sposobnost treba dodatno vrednovati odgovarajućim postotkom i posebno ih
iskazati, polazeći od značaja tog elementa za obavljanje poslova radnog
mjesta i u procesu rada općenito.

3. OSNOVE ZA VREDNOVANJE TEŽIH UVJETA RADA

Dodatak za teže uvjete rada u trgovini utvrđuje se po ovim osnovama,
te se osnovna plaća uvećava za najmanje 10% kod:

- fizičkog napora,

- neprirodnog položaja tijela,

- opasnosti od ozljeda na radu,

- rada s određenim strojevima,

- povečane buke, zra.čenja, vibracija, vlage,

- štetnih plinova i aerosola,

- psihofizićkog opterećenja,

- rada s prljavim tvarima,

- rada na visokim i niskim temperaturama, na okvorenom i na visini.

4. TABLICA RADNIH MJESTA S TEŽIM UVJETIMA RADA

Radna mjesta s težim uvjetima rada su ona na kojima se obavljaju slijedeći
poslovi:

- čišćenje poslovnih prostorija,

- daktilografski posao,

- posao utovara, istovara i manipuliranja robom,

- tehničko-sekretarski posao,

- rad viljuškarom,

- blagajnički posao u prodavaonici,

- komisioniranje i odvajanje robe,

- prodaja robe na malo,

- obavljanje prijevoza teretnim vozilom do 5 tona,

- aranžiranje izložbenog i prodajnog prostora,

- kontrola lijekova i kemikalija,

- druga radna mjesta koja podliježu kriterijima navedenim u toč. 3.
ovog Aneksa.

Ovaj Aneks je sastavni dio Kolektivnog ugovora.

Hrvatska Sindikat trgovine gospodarska Hrvatske komora

**Ana Knežević, v. r.**

**dr. Petar Vidaković, v. r.**

Kolektivni ugovor, NN 103/1993-1991
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)