## Plan praćenja kakvoće mora i školjkaša na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje živih školjkaša za 2008. godinu

### NN 91/2008 (6.8.2008.), Plan praćenja kakvoće mora i školjkaša na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje živih školjkaša za 2008. godinu

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

**2907**

Na temelju članka 85., podstavka drugog Zakona o hrani (»Narodne novine« br.
46/07) ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

## PLAN

### PRAĆENJA KAKVOĆE MORA I ŠKOLJKAŠA NA PROIZVODNIM PODRUČJIMA I PODRUČJIMA ZA PONOVNO POLAGANJE ŽIVIH ŠKOLJKAŠA ZA 2008. GODINU

1. SVRHA PLANA

U skladu s odredbama Priloga II, Poglavlja II., Dijela B, točke 2. Pravilnika o
službenim kontrolama hrane životinjskog podrijetla (»Narodne novine«, br.
99/07), svrha provedbe Plana praćenja kakvoće mora i školjkaša na proizvodnim
područjima i područjima za ponovno polaganje (u daljnjem tekstu: Plan) je:
a) provjera mikrobiološke kakvoće živih školjkaša na proizvodnim područjima i
područjima za ponovno polaganje;
b) provjera moguće prisutnosti toksičnog planktona i potencijalno toksičnog
planktona u vodama na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje
te biotoksina u živim školjkašima;
c) provjera moguće prisutnosti kemijskih zagađivača u živim školjkašima;
d) izbjegavanje zlouporaba u odnosu na podrijetlo živih školjkaša;
e) obavljanje preliminarnih analiza novih proizvodnih područja.

2. PLAN PRAĆENJA KAKVOĆE PROIZVODNIH PODRUČJA ŠKOLJKAŠA

Plan se odnosi na proizvodna područja za uzgoj, izlov i ponovno polaganje živih
školjkaša.
2.1. Proizvodna područja u kojima se uzgajaju živi školjkaši:
a) Savudrijska vala
b) Vabriga
c) Limski zaljev
d) Raški zaljev
e) Uvala Budava
f) Medulinski zaljev
g) Uvala Dinjiška na Pagu
h) Modrič – Seline
i) Novigradsko more
j) Pirovački zaljev
k) Ušće rijeke Krke
l) Marinski zaljev
m) Malostonski zaljev
n) Uvala Sobra na Mljetu
2.2 Proizvodna područja u kojima se izlovljavaju školjkaši:
a) Zapadna obala Istre
b) Kanal Sv. Ante u Šibeniku
c) Malostonski zaljev
2.3 Preliminarna proizvodna područja
a) Proizvodno područje za ponovno polaganje živih školjkaša – uvala Valun
Premantura
b) Proizvodno područje za uzgoj živih školjkaša – uvala Stara Povljana – otok
Pag
c) Proizvodno područje za izlov živih školjkaša – Pašmanski kanal.
d) Proizvodno područje za izlov živih školjkaša – Kaštelanski zaljev

2.1. PROIZVODNA PODRUČJA ZA UZGOJ
ŽIVIH ŠKOLJKAŠA

2.1.a. SAVUDRIJSKA VALA

*A. Opis područja*

Savudrijska vala je akvatorij smješten između kopna i crte Rt Madona – Rt Gornja
Savudrija. Dug je oko 3.5 NM i na ulazu širok 2.8 NM. Najveća dubina mu je 19 m.
Klimatske osobine Savudrijske vale odražavaju osobine sjevernojadranske klime
koja se odlikuje više kontinentalnim karakteristikama s vrlo promjenljivom
prostornom razdiobom oborina. Po oborinskoj karti Hrvatske (DHMZ) područje
Savudrijske vale godišnje primi 900 – 1000 mm oborina.
Srednje mjesečne temperature površinskog sloja morske vode mijenjaju se od
zimskog minimuma u siječnju (9°C) do ljetnog maksimuma u kolovozu (25°).
Izotermija traje od rujna do početka proljeća.
Površinski salinitet je dosta varijabilan, s izraženim proljetno-ljetnim i
jesenskim minimumom. Na salinitet dodatno utječe i dotok slatke vode iz
Dragonje. Zbog razmjerno male dubine i dotoka slatke vode s kopna područje je
dosta produktivno.
U proizvodnom području nalaze se tri uzgajališta unutar sljedećih zemljopisnih
koordinata:

A     Ф 45º 29,066’ N     λ 13º34,633’ E
B     Ф 45º 29,050’ N     λ 13º34,666 E
C     Ф 45º 29,050’ N     λ 13º34,716’ E
D     Ф 45º 29,033’ N     λ 13º34,233’ E

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.
Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Savudrijska vala     M1     Ф 45º29,080’N     λ 13º34,468’E
Savudrijska vala     M2     Ф 45º29,241’N     λ 13º34,076’E

Na točkama M1 i M2 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Savudrijska vala     B1     Ф 45º 29,127’N     λ 13º34,318’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 1.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                   učestalost**
temperatura morske vode      mjesečno
salinitet                                  mjesečno
otopljeni kisik                        mjesečno
fitoplanktonski sastav            1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnesto-

dnevno

**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren                          XI. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)   XI. mjesec 2008.
E. coli                                    mjesečno (svakog prvog ponedjeljka

u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                    1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-

dnevno

2.1.b. VABRIGA

*A. Opis područja uzgoja*

Uzgojno područje Vabriga nalazi se 4 – 5 km južno od ušća rijeke Mirne između
rta Saltarel i rta Maistro, te sa sjeverne strane omeđen pličinama Čivran i Mezo.
Prosječna dubina u uzgojnom području iznosi 4 – 15 metara.
Prema postojećem prostornom planu to je područje namijenjeno za uzgoj školjkaša.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje podijeljeno je u 2 zone: Čivran i Solina-Solaris.
Zona Čivran omeđena je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A     Φ 45º16,530’N     λ 13º33,870’E

B     Φ 45º15,840’N     λ 13º34,190’E

C     Φ 45º16,030’N     λ 13º 34,450’E

D     Φ 45º16,750’N     λ 13º34,850’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Čivran         M1     Φ 45º16,320’N     λ 13º34,720’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Zona Solina-Solaris omeđena je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A     Φ 45º16,750’N     λ 13º34,850’E

B     Φ 45º16,613’N     λ 13º35,270’E

C     Φ 45º16,942’N     λ 13º35,707’E

D     Φ 45º16,613’N     λ 13º35,270’E
Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Solina-Solaris     M1     Φ 45º16,933’N     λ 13º35,690’E
Solina-Solaris     M2     Φ 45º16,666’N     λ 13º35,205’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava u
zonama Čivran i Solina-Solaris te njezine zemljopisne koordinate su:

Čivran     B1     Φ 45º16,320’N     λ 13º34,720’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 2.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                   učestalost**
temperatura morske vode      mjesečno
salinitet                                  mjesečno
otopljeni kisik                        mjesečno
fitoplanktonski sastav             1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-

dnevno

**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren.                         XI. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)   XI. mjesec 2008.
E. coli                                    mjesečno (svakog prvog ponedjeljka

u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                     1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-

dnevno

2.1.c. LIMSKI ZALJEV

*A. Opis područja uzgoja*

Limski zaljev nalazi se na zapadnoj obali poluotoka Istre (karta 1 i 1a). To je
uski (600 m) i duboko u kopno usječeni zaljev duljine oko 11 km. Najveća dubina
zaljeva je na ulazu i iznosi 33 m, dok je unutarnji dio znatno plići. Plići dio
je pod snažnim utjecajem pod­zemnih voda bogatih organskom tvari, što ovaj dio
zaljeva čini biološki najproduktivnijim. U ovom dijelu razvijen je intenzivan
uzgoj kamenica i dagnji, dok je uzgoj riba organiziran u dubljem dijelu zaljeva.
Ovisno o intenzitetu dotoka slatke vode slanost se mijenja između 9 i 38 psu,
dok temperatura varira između 9 i 25°C. Limski zaljev je zbog svoje visoke
produktivnosti i specifičnosti biocenoza zaštićen od 1979. godine kao poseban
rezervat u moru.
Po Koppenovoj klasifikaciji područje Limskog kanala pripada tipu C klime (topla
i umjereno kišna) u kojem je količina oborina jednoliko razdijeljena kroz cijelu
godinu, ali najsušniji dio godine pada u toplo godišnje doba. Kišno razdoblje
široko je podijeljeno na proljetni (travanj – lipanj) i jesensko-zimski (rujan –
studeni, a donekle i prosinac) maksimum. Srednja godišnja količina oborina
iznosi 873 mm.
Iako su najučestaliji vjetrovi šireg područja vjetrovi I. i II. kvadranta,
odnosno sjeveroistočni i jugoistočni vjetrovi, područje Limskog kanala izloženo
je i djelovanju zapadnih vjetrova. Srednja jačina ovih vjetrova kreće se od 1.8
Beauforta za vjetar iz NE smjera do 2.8 Beauforta za jugoistočni vjetar.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.
Proizvodno područje omeđeno je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A     Φ 45º 08,200’N     λ 13º 42,723’E
B     Φ 45º 08,025’N     λ 13º 42,609’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne kordinate su:

Limski zaljev     M1     Φ 45º 08,015’N     λ 13º 43,444’E
Limski zaljev     M2     Φ 45º 08,212’N     λ 13º 42,778’E
Limski zaljev     M3     Φ 45º 07,835’N     λ 13º 44,164’E

Na točkama M1, M2 i M3 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Limski zaljev     B1     Φ 45º 08,015’N     λ 13º 43,444’E

Raspored točaka uzorkovanja prikazan je na karti 3.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                   učestalost**
temperatura morske vode      mjesečno
salinitet                                  mjesečno
otopljeni kisik                        mjesečno
fitoplanktonski sastav            1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-

dnevno
 **b) meso školjkaša**Bezo(a)piren.                         IX. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)   IX. mjesec 2008.
E. coli                                    mjesečno (svakog drugog ponedjeljka

u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                    1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-

dnevno

2.1.d. RAŠKI ZALJEV

*A. Opis područja*

Zaljev je dug 6.5 i širok najviše 1.5 NM (prosjek 1 km). Dubina mu je od 46 m na
ulazu do 5 m kod mjesta Bršica. Sjeverno se nastavlja plićina do 3 m. Obale su
mu vrlo strme, građene uglavnom od vapnenca i obrasle oskudnom vegetacijom. U
dnu zaljeva utječe rijeka Raša, koja donosi velike količine hranjivih tvari i
materijala koji se vremenom taloži i zatrpava zaljev. To je izraženije na
zapadnoj obali zbog strujanja koja su usmjerena ka njoj.
Klimatske osobine također odražavaju osobine sjevernojadranske klime. Maksimum
oborina nastupa tijekom jeseni.
Područje karakterizira složeno strujanje zraka. Prevladavajući vjetrovi su NE i
S – SE smjera. Zimi bura u zaljevu zna biti dosta žestoka s vrtlozima. Ljeti
često puše kratkotrajan i vrlo jak vjetar SW smjera koji se pojavljuje u vezi s
olujama i prolaskom hladne fronte. Srednje mjesečne temperature se tijekom
godine kreću od 4,8°C zimi (siječanj) do 23.1°C ljeti (srpanj) uz znatna
odstupanja u dnevnoj skali, osobito zimi kada nagli prodori hladnog zraka
praćeni jakom burom znatno snižavaju temperaturu. Osim toga, temperaturu zimi
snižavaju dugotrajne magle.
Termohaline osobine zaljeva odražavaju različitu strukturu, kao posljedica
dotoka slatke vode iz Raše. Unutar zaljeva, osobito u plitkim (ispod 5 m)
sjevernim dijelovima salinitet može poprimiti dosta niske vrijednosti te je
čitav vodeni stupac tijekom cijele godine homogen i niskog saliniteta. Srednje
mjesečne temperature površinskog sloja morske vode tijekom godine kreću se od
najnižih tijekom veljače (9°C) do najviših tijekom kolovoza (24° C).
Amplituda morskih mijena zna doseći 1,8 m.
Unutarnji dio zaljeva je dosta produktivan, što je posljedica donosa rijeke
Raše. Dublji dijelovi zaljeva su znatno niže produktivnosti, te ih se najčešće
može okarakterizirati kao oligotrofne.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A     Ф 45º00,180’N     λ 14º03,291’E
B     Ф 44º59,833’N     λ 14º04,850’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Raški zaljev     M1     Ф 44º59,699’N     λ 14º04,606’E
Raški zaljev     M2     Ф 45º00,030’N     λ 14º03,544’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Raški zaljev     B1     Ф 44º59,699’N     λ 14º04,606’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 4.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                  učestalost**temperatura morske vode     mjesečno
salinitet                                 mjesečno
otopljeni kisik                       mjesečno
fitoplanktonski sastav           1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-

dnevno

**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren.                       XI. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As) XI. mjesec 2008.
E. coli                                  mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka

u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                  1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno

1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-

dnevno

2.1.e. UVALA BUDAVA

*A. Opis područja uzgoja*

Proizvodno područje nalazi se u uvali Budava na jugoistoku Istarskog poluotoka.
Klima je mediteranska, veoma ugodna, s najvišom prosječnom temperaturom zraka od
24°C u kolovozu i najnižom prosječnom temperaturom od 5°C u siječnju. Ljeta su
suha i topla s više od 10 sati sunca dnevno. Temperature iznad 10°C su prisutne
više od 240 dana u godini. Ekstremne vrućine (više od 30°C) traju najviše tri
tjedna.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A     Φ 44° 53,245 N,     λ 13° 59,072 E
B     Φ 44° 53,854 N,     λ 13° 59,128 E
C     Φ 44° 53,784 N,     λ 13° 59,193 E
D     Φ 44° 53,805 N,     λ 13° 59,230 E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Budava     M1     Φ 44° 53,797’ N,     λ 13° 59,198’ E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Budava     B1     Φ 44° 53,797’ N,     λ 13° 59,198’ E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 5.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**
temperatura morske vode        mjesečno
salinitet                                    mjesečno
otopljeni kisik                          mjesečno
fitoplanktonski sastav              1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno
                                              1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                             dnevno
**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren.                         IX. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)   IX. mjesec 2008.
E. coli                                    mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka

                                             u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                    1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno
                                             1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                             dnevno

2.1.f. MEDULINSKI ZALJEV

*A. Opis područja uzgoja*

Medulinski zaljev je razgranat zaljev na južnom dijelu poluotoka Istre, oko 7 km
jugoistočno od Pule. Zaljev se sastoji od dva dijela, vanjskog, otvorenog u
kojem se jugoistočna granica pruža od rta Kamenjak do rta Grkove, i unutrašnjeg,
manjeg, na sjeverozapadu. Oba su dijela međusobno spojena oko 400 m širokim
tjesnacem. U središnjem dijelu vanjskog zaljeva dubine dopiru do 21 m, a prema
pučini se smanjuju. Ulaz u unutrašnji dio zaljeva dubok je do 9 m. U unutrašnjem
dijelu dubine iznose do 12 m. U vanjskom dijelu zaljeva nalazi se 7 otočića, a u
unutrašnjem 2.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A     Ф 44º49,400’N     λ 13º54,336’E
B     Ф 44º49,433’N     λ 13º54,900’E
C     Ф 44º49,350’N     λ 13º54,866’E
D     Ф 44º49,120’N     λ 13º54,933’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Medulinski zaljev     M1     Ф 44º49,407’N     λ 13º54,955’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Medulinski zaljev     B1     Ф 44º49,407N     λ 13º54, 955’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 6.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                  učestalost**
temperatura morske vode     mjesečno
salinitet                                 mjesečno
otopljeni kisik                       mjesečno
fitoplanktonski sastav           1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno
                                           1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                            dnevno
**b) meso  školjkaša**
Bezo(a)piren.                       IX. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As) IX. mjesec 2008.
E. coli                                  mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka

                                           u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                  1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno
                                            1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                            dnevno

2.1.g. PAG – UVALA DINJIŠKA

*A. Opis područja uzgoja*

Uvala Dinjiška na otoku Pagu ima mediteransku klimu koja je posebno ugodna
tijekom proljetnih i jesenskih mjeseci. Tijekom zime temperatura zraka se vrlo
rijetko spušta ispod ništice, a snježne padaline su rijetkost. Ljeta su vruća i
uglavnom suha. Jedno od obilježja paških zima je bura, snažan vjetar
sjeveroistočnog smjera koji donosi suh planinski zrak s Velebita. Nakon bure
(koja puše dva do pet, rijetko više dana za redom) nastupa razdoblje mirnih i
sunčanih dana.
Uvala Dinjiška nalazi se na južnom dijelu otoka Paga.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje obilježeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A         Φ 44° 19’583’ N,         λ 15° 14’916’ E
B         Φ 44° 19’550’ N,         λ 15° 14’966’ E
C         Φ 44° 19’516’ N,         λ 15° 14’933’ E
D         Φ 44° 19’566’ N,         λ 15° 14’883’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Dinjiška         M1     Φ 44° 19,512’ N,         λ 15° 14,951’ E

Na točki M1 uzorkovat će se i na pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Dinjiška         B1     Φ 44° 19,512’ N,         λ 15° 14,951’ E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 7.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                  učestalost**
temperatura morske vode     mjesečno
salinitet                                 mjesečno
otopljeni kisik                       mjesečno
fitoplanktonski sastav           1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                            dnevno
**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren.                       X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As) X. mjesec 2008.
E. coli                                  mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka

                                            u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                  1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
dnevno

2.1.h. MODRIČ – SELINE

*A. Opis područja uzgoja*

Proizvodno područje nalazi se na samom kraju Velebitskog kanala.
Područje je pod snažnim utjecajem kraških površinskih i podzemnih voda, a duž
obala izviru brojne vrulje.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A         Φ 44° 15’732’ N,         λ 15°31’873’ E
B         Φ 44° 15’820’ N,         λ 15°31’781’ E
C         Φ 44° 15’743’ N,         λ 15°31’872’ E
D         Φ 44° 15’820’ N,         λ 15°31’799’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Modrič – Seline         M1         Φ 44° 15’813’ N,         λ 15°31’786’ E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Modrič – Seline         B1         Φ 44° 15’813’ N,         λ 15°31’786’ E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 8.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**
temperatura morske vode        mjesečno
salinitet                                    mjesečno
otopljeni kisik                          mjesečno
fitoplanktonski sastav              1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                              dnevno
 **b) meso školjkaša**Bezo(a)piren.                         X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)   X. mjesec 2008.
E. coli                                    mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka

                                              u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                    1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                             dnevno

2.1.i. NOVIGRADSKO MORE

*A. Opis područja uzgoja*

Novigradsko more je zaljev usječen duboko u kopno. Predstavlja izolirani,
izrazito razveden i složen hidrogeomorfoški sustav. U središnjem dijelu
sjeveroistočnog ruba Novigradskog mora je zaljev ušća rijeke Zrmanje. Navedeni
akvatorij po svojim značajkama predstavlja estaurij, vrlo dinamičan sustav nešto
nižeg biodiverziteta u usporedbi s drugim graničnim morskim i slatkovodnim
sustavima. Za njih su značajna izrazita prostorna i vremenska kolebanja
hidrografskih čimbenika.
Nastala su u postpleistocenu, prodiranjem mora u ove kotline s neogenskim
naslagama.
Novigradsko je more s prosječnom dubinom u središnjem dijelu od 28 m, svojoj
površinom od 28,65 km² (dužina 11 km, širina 5 km) i vodenom masom od 0,5 km³,
veće od Karinskog mora, koje obasiže površinu od 5,4 km² (dužina 3,8 km, širina
2,4 km) i volumen od 0,04 km³. Najveća mu je dubina 11 m, a izobata od 10 m se
nalazi vrlo blizu ruba kopna. Oba su akvatorija povezana tjesnacem Karinsko
tisno. Tjesnac je širok 110 – 250 m, dug je 2,5 km, dubina mu iznosi 12 m. S
druge strane Novigradsko more spojeno je s Novskim ždrilom, kanjonom strmih
obala, koje se obrušavaju ispod morske površine do dubine od 40 m. Dno je oba
tjesnaca (Novsko ždrilo i Karinsko tisno) ravno i pjeskovito, uslijed snažnog
protoka morske vode. Dno Novigradskog i Karinskog mora je pokriveno muljem.
Značajna je činjenica da mulj s ušća Karinšćice ima ljekovita svojstva.
Područje je pod snažnim utjecajem kraških površinskih i podzemih voda, a duž
obala izviru brojne vrulje. Raspon je godišnjeg protoka Zrmanje od 65 do 125 m³.
Posebitost zemljopisnog položaja, prirodna zatvorenost i izoliranost te znatan
priliv slatkovodnih dotoka rijekama Zrmanjom i Karinšćicom, potokom Slapača,
vrelom Nozreti, jarugom Baščica i brojnim vruljama, utječe na bitno nižu slanost
i temperaturu ovoga područja u svim sezonama osim ljeti.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A         Φ 44º11’466’N         λ 15º 36’166’E
B         Φ 44º11’483’N         λ 15º 36’333’E
C         Φ 44º11’450’N         λ 15º 36’100’E
D         Φ 44º11’416’N         λ 15º 36’066’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine
zemljopisne koordinate su:

Novigradsko more     M1         Φ 44º11,666’N         λ 15º 35,608’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Novigradsko more     B1         Φ 44º11,666’N         λ 15º 35,608’E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 9.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**
temperatura morske vode         mjesečno
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
fitoplanktonski sastav               1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                               dnevno

**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren.                            X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)      X. mjesec 2008.
E. coli                                       mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka

                                                u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                       1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                                dnevno

2.1.j. PIROVAČKI ZALJEV

*A. Opis područja*

Zaljev je smješten između obale i otoka Murtera te otočića SZ od njega. Dug je
7, a širok najviše 2 NM. Dubina mu je do 24 m. Obalno područje je uglavnom
nisko. Ima dosta uvala pogodnih za uzgoj školjkaša, osobito na istočnoj strani.
Klima ovog područja karakterizirana je prosječnom temperaturom zraka najtoplijeg
mjeseca iznad 22°C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim ljetom.
Godišnja količina oborina je 800 – 900 mm. Bura u zaljevu je umjerena, a S i NW
vjetar razvijaju jake valove. Srednje temperature površinskog sloja morske vode
kreću se od 12,4°C zimi do 22°C ljeti.
U zaljev utječe slatka voda iz Vranskog jezera i izvora i vrulja na sjevernoj
obali što utječe na njegova termohalina svojstva. Dotok slatke vode je
intenzivniji zimi (osobito kanalom Prosika kojim je zaljev povezan s Vranskim
jezerom), pa je i salinitet morske vode u tom razdoblju niži. Zbog obilja
organskih tvari, povoljne temperature i slanosti, zaljev ima dobre uvjete za
uzgoj školjkaša. Zaljev je i prirodno stanište školjkaša. Trenutačno je zakonom
zaštićen od izlova.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je zamišljenim točkama sljedećih zemljopisnih
koordinata:

A         Ф 43°50,389’N         λ 15°37,673’E
B         Ф 43°50,396’N         λ 15°37,558’E
C         Ф 43°50,111’N         λ 15°37,860’E
D         Ф 43°50,133’N         λ 15°37,905’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Pirovac         M1         Ф 43º50,372’N         λ 15º 37,572’E

Na točki M1 uzorkovat će se na tri uzgojne razine: dno,sredina i površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Pirovac         B1         Ф 43º 50,372’N         λ 15º 37,572’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 10.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**
temperatura morske vode         mjesečno
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
fitoplanktonski sastav               1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                               dnevno
**b) meso školjkaša**Bezo(a)piren.                           X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)     X. mjesec 2008.
E. coli                                      mjesečno (svakog prvog ponedjeljka

                                               u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                     1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                               dnevno

2.1.k. UŠĆE RIJEKE KRKE

*A. Opis područja uzgoja*

Ušće rijeke Krke predstavlja duboki kanjon visine (oko 40 m) širine od 200 m do
1.8 km i dužine od oko 12 km koji uzvodno završava Prokljanskim jezerom, a na
drugom kraju sa Šibenskim kanalom. Uzvodno od ovoga područja nalazi se
nacionalni park Krka. U površinskom sloju cijeloga područja se nalazi slatka
voda. Ušće je jedno od najproduktivnijih područja na istočnom dijelu Jadrana.
Značajka oborinskog režima ovoga područja je donekle izraženi godišnji hod s
maksimumom oborina u razdoblju jesen – zima i minimumom ljeti. Godišnja količina
oborina je 851 mm.
Razdioba smjera vjetra na godišnjoj skali ukazuje da su najučestaliji vjetrovi
iz N i NE te SE smjera. Srednja jačina vjetra iz N i NE smjera prelazi 4.0
Beauforta, dok jugo puše srednjom jačinom od 3.5 Beauforta.
Prema postojećem prostornom planu područje ušća rijeke Krke je namijenjeno za
uzgoj školjkaša.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Neovisno o dubini vodenog stupca na mjestu uzgoja, uzgojne konstrukcije moraju
biti postavljene tako da se uzgoj školjkaša konzumnih veličina obavlja
isključivo na dubinama ne manjim od 2 m. Prihvat mlađi može se obavljati i u
površinskom sloju vodenog stupca.
Proizvodno područje podijeljeno je na 6 zona i to: Šibenik I, Šibenik II,
Šibenik III, Šibenik IV, Zaton i Strmica.
Zona Šibenik I omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A         Φ 43º 44,812’N         λ 15º 52,518’E
B         Φ 43º 44,752’N         λ 15º 52,359’E
C         Φ 43º 45,067’N         λ 15º 52,126’E
D         Φ 43º 45,890’N         λ 15º 52,216’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Šibenik I         M1     Φ 43º 45,032’N         λ 15º 52,188’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren za zone
Šibenik I, Šibenik II, Šibenik III, i Šibenik IV.
Zona Šibenik II omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

C         Φ 43º 45,067’N         λ 15º 52,126’E
D         Φ 43º 45,890’N         λ 15º 52,216’E
E         Φ 43º 45,741’N         λ 15º 51,035’E
F         Φ 43º 45,750’N         λ 15º 50,359’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Šibenik II         M1         Φ 43º 45,215’N         λ 15º 51,853’E

Zona Šibenik III omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

F         Φ 43º 45,750’N         λ 15º 50,359’E
G         Φ 43º 46,752’N         λ 15º 50,869’E
H         Φ 43º 44,784’N         λ 15º 52,144’E
I          Φ 43º 44,715’N         λ 15º 52,315’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Šibenik III         M1         Φ 43º 45,189’N         λ 15º 51,582’E

Zona Šibenik IV omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

H         Φ 43º 44,784’N         λ 15º 52,144’E
I           Φ 43º 44,715’N         λ 15º 52,315’E
J           Φ 43º 44,319’N         λ 15º 52,583’E
B          Φ 43º 44,752’N         λ 15º 52,359’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Šibenik IV         M1         Φ 43º 44,370’N         λ 15º 52,541’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za
zone Šibenik I, Šibenik II, Šibenik III i Šibenik IV te njezine zemljopisne
koordinate su:

Šibenik         B1         Φ 43º 44,910’N         λ 15º52,541΄E

Zona Zaton omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

E         Φ 43º 45,741’N         λ 15º 51,035’E
F         Φ 43º 45,750’N         λ 15º 50,359’E
G         Φ 43º 46,752’N         λ 15º 50,869’E
K         Φ 43º 46,433’N         λ 15º 50,569’E
L         Φ 43º 46,353’N          λ 15º 50,388’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Zaton         M1         Φ 43º 46,386’N         λ 15º50,623’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Zona Strmica omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

K         Φ 43º 46,433’N         λ 15º 50,569’E
M         Φ 43º 46,827’N         λ 15º 50,868’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Strmica         M1         Φ 43º 46,590’N         λ 15º 50,887’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Strmica         B1         Φ 43º45,664’N         λ 15º 51,162’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 11.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**temperatura morske vode         mjesečno
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
fitoplanktonski sastav               1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                               dnevno
**b) meso školjkaša**Bezo(a)piren.                           X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)     X. mjesec 2008.
E. coli                                      mjesečno (svakog prvog ponedjeljka

                                                u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                      1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                               dnevno

2.1.l. MARINA – UVALA STIPAN JAZ

*A. Opis područja*

Uzgojno područje Stipan Jaz nalazi se u Marinskom zaljevu, smješteno je 1.8 NM
istočno od mjesta Marina. Najveća dubina mu iznosi 33 m, dok mu je prosječna
iznosi 23 m. Područje je pod stalnim cjelogodišnjim dotokom slatke vode iz
velikog broja vrulja. U proizvodnom području uzgajaju se dagnje. Prema
postojećem prostornom planu to je područje namijenjeno za marikulturu.
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećim zemljopisnih koordinata:

A         Φ 43° 30’916’ N,         λ 16° 09’483’ E
B         Φ 43° 30’933’ N,         λ 16° 09’683’ E
C         Φ 43° 30’800’ N,         λ 16° 09’783’ E
D         Φ 43° 30’800’ N,         λ 16° 09’633’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Stipan Jaz         M1         Φ 43° 30,792’ N,         λ 16° 09,345’ E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Stipan Jaz         B1         Φ 43° 30,792’ N,         λ 16° 09,345’ E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 12.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**
temperatura morske vode         mjesečno
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
fitoplanktonski sastav               1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                                dnevno
**b) meso školjkaša**Bezo(a)piren.                           X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)     X. mjesec 2008.
E. coli                                      mjesečno (svakog četvrtog ponedjeljka

                                                u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                      1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                               dnevno

2.1.m. MALOSTONSKI ZALJEV

*A. Opis područja uzgoja i izlova*

Malostonski zaljev se nalazi na završetku Neretvanskog kanala u koji utječe
rijeka Neretva, dugačak je 28 km, a na najširem dijelu je 6.1 km (karta 3 i
3a.). Zbog velike razvedenosti vanjskog i unutrašnjeg dijela zaljeva ukupna
dužina obalne linije iznosi oko 100 km. Najveća dubina zaljeva je 29 m, međutim
na više od 80% zaljeva dubina je između 20 i 29 m. Ekološke prilike u zaljevu
najviše ovise o utjecajima s kopna, a manjim dijelom s otvorenog mora. Vanjski i
srednji dio zaljeva povremeno je pod jačim, a njegov unutarnji dio pod slabijim
utjecajem slatke vode rijeke Neretve, osobito za vrijeme većeg riječnog
vodostaja i jačih zapadnih vjetrova. Na hidrofizičke i ekološke odnose u zaljevu
najviše utječu snažni podvodni izvodi slatke vode koji se nalaze u unutarnjem
dijelu zaljeva. Prema koncentraciji hranjivih soli i količini fitoplanktona
zaljev se može kvalificirati kao prirodno umjereno eutrofiziran sustav. Za
ekološke i produkcijske odnose od velikog je značaja donos organske tvari s
kopna (oborinske vode a osobite vrulje).
Zbog povoljne primarne produkcije i hidrografskih osobina u zaljevu se od
antičkih vremena uzgajaju školjkaši. Uslijed veoma slabe naseljenosti u okolnom
području, zaljev nije bio izložen snažnijoj antropogenoj eutrofikaciji.
Klima ovog područja obilježena je blagom zimom i suhim ljetom s barem tri puta
toliko oborine u najkišnijem mjesecu zime kao u najsušnijem mjesecu ljeta.
Količina oborina u najsušnijem mjesecu manja je od 40 mm. Ukupna godišnja
količina oborina je 1316 mm.
Najučestaliji vjetar je iz N, SE i NW smjera.
Prema postojećem prostornom planu područje Malostonskog kanala namijenjeno je za
uzgoj školjkaša.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice, te sakupljaju prnjavice (Venus
verrucosa) i kunjke (Arca noae)
Proizvodno područje podijeljeno je na 13 zona i to: Kuta, Mali Ston, Soca,
Hodilje, Banje, Bistrina, Bjejevica, Usko-Kanal, Brijesta I, Brijesta II, Kabli,
Blaževo i Sutvid.
Zona Kuta omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A         Φ 42º50,734’N         λ 17º 43,376’E
B         Φ 42º50,450’N         λ 17º 43,193’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Kuta         M1         Φ 42º50,062’N         λ 17º 44,542’E
Kuta         M2         Φ 42º50,073’N         λ 17º 43,943’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M2 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Zona Mali Ston omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A         Φ 42º 50,734’N         λ 17º 43,376’E
B         Φ 42º 50,450’N         λ 17º 43,193’E
C         Φ 42º 51,097’N         λ 17º 42,330’E
D         Φ 42º 51,204’N         λ 17º 42,433’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Mali Ston         M1         Φ 42º 50,691’N         λ 17º 42,692’E
Mali Ston         M2         Φ 42º 50,877’N         λ 17º 42,387’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava u
zonama Kuta, Mali Ston i izlovno područje Malostonskog zaljeva te njezine
zemljopisne koordinate su:

Mali Ston         B1         Φ 42º 50,819’N         λ 17º 42,626’E

Zona Hodilje omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

C         Φ 42º51,097’N         λ 17º 42,330’E
D         Φ 42º51,204’N         λ 17º 42,433’E
E         Φ 42º51,811’N         λ 17º 41,012’E
F         Φ 42º51,797’N         λ 17º 41,627’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Hodilje         M1         Φ 42º51,509’N         λ 17º 41,507’E
Hodilje         M2         Φ 42º51,781’N         λ 17º 40,974’E

Na točkama M1 i M2 uzorkovat će se dagnje.
Zona Banje omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

E         Φ 42º51,811’N         λ 17º 41,012’E
F         Φ 42º51,797’N         λ 17º 41,627’E
G         Φ 42º52,024’N         λ 17º 41,745’E
H         Φ 42º52,327’N         λ 17º 40,627’E
I          Φ 42º52,179’N         λ 17º 40,838’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Banje M1 Φ 42º52,161’N λ 17º 40,984’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Zona Soca omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

F         Φ 42º51,797’N         λ 17º 41,627’E
G         Φ 42º52,024’N         λ 17º 41,745’E
J          Φ 42º52,103’N         λ 17º 41,870’E
K         Φ 42º52,010’N         λ 17º 42,113’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Soca         M1         Φ 42º51,698’N         λ 17º 41,860’E
Soca         M2         Φ 42º52,033’N         λ 17º 41,842’E

Na točkama M1 i M2 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Zajednička stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog
sastava u zonama Soca, Banje i Hodilje i njezine zemljopisne koordinate su:

Banje         B1         Φ 42º51,951’N         λ 17º41,448’E

Zona Bistrina omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

J          Φ 42º52,103’N         λ 17º41,870’E
K         Φ 42º52,010’N         λ 17º 42,113’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Bistrina     M1         Φ 42º52,679’N         λ 17º42,741’E
Bistrina     M2         Φ 42º52,387’N         λ 17º 42,176’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M2 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i
njezine zemljopisne koordinate su:

Bistrina     B1         Φ 42º52,387’N         λ 17º 42,176’E

Zona Usko-Kanal omeđena je kopnom, privremenom granicom na moru s Republikom
Bosnom i Hercegovinom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih
koordinata:

H         Φ 42º52,327’N         λ 17º 40,908’E
I          Φ 42º52,179’N         λ 17º40,838’E
L         Φ 42º58,578’N         λ 17º38,615’E
R         Φ 42º55,466’N         λ 17º31,290’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine
zemljopisne koordinate su:

Kanal Usko         M1         Φ 42º52,945’N         λ 17º38,270’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Zona Bjejevica omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

L          Φ 42º58,578’N         λ 17º38,615’E
M         Φ 42º52,844’N         λ 17º38,969’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine
zemljopisne koordinate su:

Bjejevica         M1         Φ 42º52,421’N         λ 17º 38,851’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M1 uzrokovati će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za
zonu Kanal Usko i Bjevevica i njezine zemljopisne koordinate su:

Kanal Usko         B1         Φ 42º52,945’N         λ 17º38,270’E

Zona Brijesta I omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

N         Φ 42º 54,673’N         λ 17º 31,614’E
O         Φ 42º 54,348’N         λ 17º31,219’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Brijesta I         M1         Φ 42º54,354’N         λ 17º31,012’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Zona Brijesta II omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

P         Φ 42º54,593’N         λ 17º31,472’E
R         Φ 42º55,377’N         λ 17º31,080’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Brijesta II         M1         Φ 42º55,316’N         λ 17º31,106’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Zona Kabli omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

O         Φ 42º54,348’N         λ 17º31,219’E
P         Φ 42º54,593’N         λ 17º31,472’E
R         Φ 42º55,377’N         λ 17º31,080’E
S         Φ 42º55,180’N         λ 17º30,173’E
T         Φ 42º54,651’N         λ 17º30,094’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Kabli         M1         Φ 42º54,709’N         λ 17º30,944’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Zona Blaževo omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

S         Φ 42º55,180’N         λ 17º30,173’E
T         Φ 42º54,651’N         λ 17º30,094’E
U         Φ 42º55,238’N         λ 17º28,618’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Blaževo         M1         Φ 42º 54,614’N         λ 17º29,470’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Stalna točka uzorkovanja za pretrage na teške metale i bezo(a)piren u zonama
Brijesta I, Brijesta II, Kabli i Blaževo te njezine zemljopisne koordinate su:

Kabli         M1         Φ 42º54,709’N         λ 17º30,944’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za
zone Brijesta I, Brijesta II, Kabli i Blaževo te njezine zemljopisne koordinate
su:

Brijesta         B1         Φ 42º54,439’N         λ 17º31,570’E

Zona Sutvid omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

U         Φ 42º 55, 237’N         λ 17º 28,164’E
V         Φ 42º 55,238’N         λ 17º 28,618’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove
zemljopisne koordinate su:

Sutvid         M1         Φ 42º54,993’N         λ 17º28,575’E
Sutvid         M2         Φ 42º54,989’N         λ 17º28,211’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M2 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Sutvid         B1         Φ 42º 54,985’N         λ 17º 28,322’E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 13.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**
temperatura morske vode         mjesečno
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
fitoplanktonski sastav               1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto-
                                                dnevno
**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren                             X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)      X. mjesec 2008.
E. coli                                      mjesečno (svakog drugog ponedjeljka

                                                u mjesecu za zone: Kuta, Mali Ston,

                                                Soca, Hodilje, Banje, Bistrina, Bjevevica,

                                                Usko-Kanal, Malostonski zaljev izlovno

                                                područje, a svakog četvrtog ponedjeljka za

                                                zone Brijesta I, Brijesta II, Kabli, Blaževo i Sutvid)
PSP, DSP, ASP                       1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto­dnevno

2.1.n. MLJET – UVALA SOBRA

*A. Opis područja uzgoja*

Uvala Sobra na otoku Mljetu pripada mediteranskom klimatskom području sa suhim,
vedrim i vrlo toplim ljetom, te kišovitim, ali blagim zimama, s najviše oborina
potkraj jeseni i početkom zime. U ljetnim mjesecima najčešće puše burin, noću i
ujutro, a popodne prelazi u osvježavajući maestral. Kiše u tom razdoblju rijetko
padaju, osim povremenih kratkotrajnih nevera s vjetrom s pučine. Tijekom kasno
jesenskih i zimskih mjeseci zapuše jaka bura i tada je vrlo svježe. No, ta
razdoblja nisu duga jer ih smjenjuju toplija razdoblja s južnim vjetrovima. Tada
temperatura zraka brzo raste i doseže i više od 15°C.
Uvala je zaklonjena od NW vjetra u uvalici Klačna luka (W krak uvale). Od juga
je zaklonjeno u uvalici Zaglav (E krak uvale).
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A         Φ 42° 44’683’ N,         λ 17° 36’166’ E
B         Φ 42° 44’683’ N,         λ 17° 36’316’ E
C         Φ 42° 44’616’ N,         λ 17° 36’116’ E
D         Φ 42° 44’616’ N,         λ 17° 36’316’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine
zemljopisne koordinate su:

Sobra         M1         Φ 42° 44, 726’ N,         λ 17° 36, 801’ E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za
zonu Sobra te njezine zemljopisne koordinate su:

Sobra         B1         Φ 42º44,726’N         λ 17º36,801’E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 14.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                         učestalost**
temperatura morske vode            mjesečno
salinitet                                        mjesečno
otopljeni kisik                              mjesečno
fitoplanktonski sastav                  1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto­dnevno

**b) meso školjkaša**
Bezo(a)piren.                             X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)       X. mjesec 2008.
E. coli                                        mjesečno (svakog četvrtog ponedjeljka u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                        1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto­dnevno

2.2. IZLOVNA PODRUČJA

2.2.a. ZAPADNA OBALA ISTRE

*A. Opis područja izlova*

Proizvodno područje nalazi se u teritorijalnom moru Republike Hrvatske koje je u
sjevernom dijelu omeđeno vanjskom državnom granicom Republike Hrvatske, koja se
u Savudrijskoj vali, do konačnog razgraničenja između Republike Hrvatske i
Republike Slovenije, privremeno proteže crtom sredine, te nastavlja do točke
određene Osimskim sporazumom, te potom, u kursu 270, slijedi državnu granicu
Republike Hrvatske na moru do Rta Barbariga.
U navedenom području ribari pretežno love pridnenim kočama i ramponima, i to:
jakovljeve kapice (Pecten jacobaeus), prnjavice (Venus verrucosa) i kunjke (Arca
noae), a ostali školjkaši vraćaju se natrag u more i to: glatka jakovljeva
kapica (Flexopecten glaber), rumenka (Callista chione), bodljikavi volak (Bolinus
brandaris) i velike količine »morskih jaja« (Micrososmus sulcatus).
Na prirast školjkaša zasigurno utječu jake morske struje, te blizina (6 – 7 km)
ušća rijeke Mirne.
Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

ZOI         M1 Φ 45º31,500’ N         λ 13º 27,300’ E
ZOI         M2 Φ 45º13,255’ N         λ 13º30,000’ E
ZOI         M3 Φ 45º 03,100’ N         λ 13º32, 400’ E

Na svim točkama uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.
Stalne točke uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njihove zemljopisne koordinate su:

B1         Φ 45º 31,500’N         λ 13º 27,300’E
B2         Φ 45º13,255’N          λ 13º 30,000’E
B3         Φ 45º03,100’N          λ 13 32,400’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 15.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**temperatura morske vode         mjesečno
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
fitoplanktonski sastav               1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno
                                               1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto­dnevno
**b) meso školjkaša**Bezo(a)piren                            IX. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)     IX. mjesec 2008.
E. coli                                      mjesečno (svakog drugog ponedjeljka u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                      1. 6. 2008. – 31. 10. 2008. tjedno
                                               1. 11. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto­dnevno
Uzorci izlovljenih školjkaša (Jakovljevih kapica, kamenica, prnjavica, kunjki,
kanestrela) se sakupljaju ribolovnim alatima uobičajenim za sakupljanje
školjkaša na tom području (pridnenim kočama i ramponima).

2.2.b. KANAL SVETOG ANTE U ŠIBENIKU

*A. Opis područja*

Kanal Sv. Ante predstavlja duboki kanjon (po sredini do 44 m) najmanje širine od
140. Na ulazu je širok 220 m. Dug je oko 1.4 NM i prirodna je veza između
Šibenskog kanala i Šibenske luke. Kanal je također i plovni put s posebno
reguliranim režimom plovidbe.
Klima ovog područja također je karakterizirana prosječnom temperaturom zraka
najtoplijeg mjeseca iznad 22°C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim
ljetom. Godišnja količina oborina je 800 – 900 mm. Najučestaliji vjetrovi su N,
NE i SE smjera Zbog stalnog dotoka slatke vode iz rijeke Krke, vertikalna i
horizontalna razdioba termohalinih svojstava ovog područja je dosta kompleksna.
Srednja temperatura vodenog stupca kreće se od 12°C zimi do 20°C ljeti. Morska
voda je u površinskom sloju dosta zaslađena, osobito u zimskom razdoblju kad je
povećan dotok slatke vode iz rijeke Krke i Prokljanskog jezera, no znatno manje
nego područje uzvodno. Minimalna zabilježena vrijednost saliniteta ovog područja
je 5,3‰ a maksimalna 38,6 ‰.
Morske struje su SW smjera (prema izlazu), a brzina im ovisi o vodostaju rijeke
Krke i snazi bure (oko 0,7 čv ljeti i do 2,7 čv zimi).
U proizvodnom području izlovljavaju se dagnje.
Proizvodno područje je omeđeno kopnom i spojnicama zamišljenih točaka s
zemljopisnim koordinatama

A         Φ 43° 43,747’ N,         λ 15° 52’ 816’ E
B         Φ 43° 43,702’ N,         λ 15° 52’ 830’ E
C         Φ 43° 43,469’ N,         λ 15° 51’ 329’ E
D         Φ 43° 43,464’ N,         λ 15° 51’ 495’ E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Sv. Ante         M1         Φ 43° 43,764’ N,         λ 15° 52’ 340’ E
Sv. Ante         M2         Φ 43° 43,602’ N,         λ 15° 51’ 726’ E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i bezo(a)piren
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i
njezine zemljopisne koordinate su:

Sv. Ante         B1         Φ 43° 43,764’ N,         λ 15° 52’ 340’ E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 16.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**
temperatura morske vode         mjesečno
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
fitoplanktonski sastav                1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto­dnevno

**b) meso školjkaša**Bezo(a)piren                             X. mjesec 2008.
metali (Cd, Hg, Pb, Cu, As)      X. mjesec 2008.
E. coli                                       mjesečno (svakog prvog ponedjeljka u mjesecu)
PSP, DSP, ASP                       1. 6. 2008. – 31. 12. 2008. petnaesto­dnevno

Uzorci se sakupljaju na način uobičajen za sakupljanje školjkaša na tom području
(ronjenjem).

2.2.c. MALOSTONSKI ZALJEV

Opis proizvodnog područja naveden je pod 2.1.m
Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće izlovljenih školjkaša
(prnjavice – Venus verrucosa i kunjke – Arca noae) te njezine zemljopisne
koordinate su:

Malostonski zaljev         M1         Φ 42º51,698’N         λ 17º41,860’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Mali Ston         B1         Φ 42º50,819’N         λ 17º42,626’E

B. Parametri i plan uzorkovanja opisani su pod 2.1.m.B

2.3. PRELIMINARNA PODRUČJA

2.3.A PROIZVODNO PODRUČJE ZA PONOVNO POLAGANJE ŽIVIH ŠKOLJKAŠA – UVALA VALUN –
PREMANTURA

*A. Opis područja*

Uvala Valun je mjesto na jugozapadnoj strani poluotoka Premanture, na 44°47’50"
sjeverne geografske širine i 13°53’11" istočne geografske dužine. Udaljena od
Pule oko 10 km. Prekriven je uglavnom niskim raslinjem i makijom uz nešto borove
šume. Klima – umjerena mediteranska, blagih zima i toplih ljeta s prosječnom
insolacijom 2316 sati godišnje ili 6,3 sata dnevno, uz prosječnu godišnju
temperaturu zraka od 13,2°C (od prosječnih 6,1°C u veljači do 26,4°C u srpnju i
kolovozu) i temperaturnom oscilacijom mora od 7 do 26°C. Najčešće oborine su
kiše koje su neravnomjerno raspoređene tijekom godine. Snijeg je
rijetkost.Vjetrovi su česta pojava. Najpoznatiji su jugo, bura i maestral, a od
ostalih vjetrova pušu tramontana, burin, nevera i levant. Podmorje obiluje
raznim vrstama spužvi, školjkaša, ježinaca, rakova, riba i drugim.
Preliminarno područje za ponovno polaganje je omeđeno kopnom i spojnicama
zamišljenih točaka s zemljopisnim koordinatama

A         Φ 44° 48,41’ N,         λ 13° 54’ 19’ E
B         Φ 44° 48,43’ N,         λ 13° 34’ 19’ E
C         Φ 44° 48,41’ N,         λ 13° 54’ 42’ E
D         Φ 44° 48,43’ N,         λ 13° 54’ 24’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine
zemljopisne koordinate su:

M1         Φ 44° 48,41’ N,         λ 13° 54’ 19’ E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se i za ostale niže navedene parametre sukladno planu
uzorkovanja.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 17.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**pH                                           kvartalno (VIII, XI)
temperatura morske vode         mjesečno
boja                                         kvartalno (VIII, XI)
suspendirana tvar                     kvartalno (VIII, XI)
salinitet                                    mjesečno
otopljeni kisik                          mjesečno
naftni ugljikovodici                   kvartalno (VIII, XI)
 **b) meso školjkaša**Benzo(a)piren                          X. mjesec 2008.
fekalni koliformi                       kvartalno (VIII, XI)
metali (Ag,Cr,Cd, Hg,
Pb, Zn, As, Cu,Ni)                  X. mjesec 2008.
E. coli                                     mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu)
Saxitoxin                                 mjesečno

2.3.b. PROIZVODNO PODRUČJE ZA UZGOJ ŽIVIH ŠKOLJKAŠA: UVALA STARA POVLJANA – OTOK
PAG

*A. Opis područja*

Uvala Stara Povljana smještena je na otoku Pagu, na 44°19’0" sjeverne geografske
širine i 15°10’0" istočne geografske dužine. Nalazi se na 27 metara nadmorske
visine. U uvali nema površinskih vodenih tokova; mjestimično se pojavljuju
izvori pod morem. Najveći je dio uvale kamenjar u kojemu raste tanka trava i
nisko aromatično bilje; manje površine zauzima mediteranska šikara. Klima je
sredozemna (jadranska) sa srednjom temperaturom zraka u siječnju između 4 i 6°C,
a u srpnju od 24°C na više, sa srednjim godišnjim količinama padalina od 1 000
do 1 500 milimetara.
Preliminarno proizvodno područje je omeđeno kopnom i spojnicama zamišljenih
točaka s zemljopisnim koordinatama

A         Φ 44° 18,958’ N,         λ 15° 10’ 995’ E
B         Φ 44° 18,071’ N,         λ 15° 10’ 205’ E

U preliminarnom proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine
zemljopisne koordinate su:

M1         Φ 44° 19,456’ N,         λ 15° 09’ 537’ E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.
Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se i za ostale niže navedene parametre, sukladno planu
uzorkovanja.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 18.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**
pH                                          kvartalno (VIII, XI)
temperatura morske vode        mjesečno
boja                                        kvartalno (VIII, XI)
suspendirana tvar                     kvartalno (VIII, XI)
salinitet                                    mjesečno
otopljeni kisik                          mjesečno
naftni ugljikovodici                   kvartalno (VIII, XI)
 **b) meso školjkaša**Benzo(a)piren                         X. mjesec 2008.
fekalni koliformi                      kvartalno (VIII, XI)
metali (Ag,Cr,Cd, Hg,
Pb, Zn, As, Cu,Ni)                 X. mjesec 2008.
E. coli                                    mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu)
Saxitoxin                                mjesečno

2.3.c. PROIZVODNO PODRUČJE ZA IZLOV ŽIVIH
ŠKOLJKAŠA – PAŠMANSKI KANAL

*A. Opis područja*

To je morski prolaz između otoka Pašmana i dijela kopnene obale. Na sjeveru ga
razgraničuje spojnica Rt Artina (na Pašmanu) – Rt Podvara (pokraj Sukošana), a
na jugu spojnica Rt Borovnjak (na Pašmanu) – Pakoštane. Duljina mu je oko 7 NM a
dubina do 30 m. Najuži dio mu je Pašmanski tjesnac, kroz koji vrijedi poseban
plovidbeni režim.
Srednje mjesečne temperature zraka variraju od 6.7°C (siječanj) do 23.6°C
(srpanj). Ukupna godišnja količina oborina u prosjeku je 800 – 1000 mm. Oborina
je više u hladnom, a manje u ljetnom razdoblju. Ljeti padne samo 16% oborina, a
u jesen kao najkišovitijoj sezoni dvostruko više. Ovaj klimatski element vrlo je
varijabilan i znatno se razlikuje iz godine u godinu.
Termohaline osobine ovoga područja pod znatnim su utjecajem slatkovodnih dotoka
s kopna. Srednje mjesečne temperature površine mora kreću se od oko 11°C
(siječanj – veljača) do 23°C (kolovoz). Izotermija nastupa početkom jeseni.
Unutar cijelog kanala salinitet se može kretati od minimalnih 35‰ do razmjerno
visokih 38‰, a u dubljim slojevima otvorenog dijela kanala i više. Površinski
salinitet ima dva minimuma, proljetni u svibnju i jesenski tijekom listopada,
što može varirati ovisno o lokalnim utjecajima duž obale.
Iako je najveći dio Pašmanskog kanala oligotrofan i razmjerno niske
produktivnosti, srednji je dio kanala zbog velikog broja otoka, otočića i hridi,
odnosno zbog povećanog utjecaja kopna nešto produktivniji od ostalog dijela.
U proizvodnom području izlovljavaju se prnjavice (Venus verrucosa) i kunjke
(Arca noae).
Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće izlovljenih školjkaša
(prnjavica i kunjki) te njihove zemljopisne koordinate su:

Pašmanski kanal         M1         Φ 43° 57’ 166’ N,         λ 15° 25’800’ E
Pašmanski kanal         M2         Φ 43° 55’ 000’ N,         λ 15° 28’500’ E.

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.
Stalne točka uzorkovanja prikazana je na karti 19.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                      učestalost**
pH                                           kvartalno (VIII, XI)
temperatura morske vode         mjesečno
boja                                         kvartalno (VIII, XI)
suspendirana tvar                      kvartalno (VIII, XI)
salinitet                                     mjesečno
otopljeni kisik                           mjesečno
naftni ugljikovodici                    kvartalno (VIII, XI)

**b) meso školjkaša**
Benzo(a)piren                           X. mjesec 2008.
fekalni koliformi                        kvartalno (VIII, XI)
metali (Ag,Cr,Cd, Hg,
Pb, Zn, As, Cu,Ni)                  X. mjesec 2008.
E. coli                                      mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu)
Saxitoxin                                 mjesečno
Uzorci se sakupljaju na način uobičajen za sakupljanje školjkaša na tom području
(ronjenjem).

2.3.d. PROIZVODNO PODRUČJE ZA IZLOV ŽIVIH
ŠKOLJKAŠA – KAŠTELANSKI ZALJEV

*A. Opis područja*

Kaštelanski zaljev najveći je zaljev u Dalmaciji. S južne strane je zatvoren
otokom Čiovom i rtom poluotoka Marjan. Na sjevernoj strani Kaštelanskog zaljeva
smjestilo se sedam Kaštela, na istočnoj Split i Solin, a na zapadnoj Trogir.
Kaštelanski zaljev je poznat po pješčanim i šljunčanim plažama i to posebno na
svom zapadnom dijelu. Duljina najveće uzdužne osi iznosi 14,8 km, a poprečne (na
meridijanu Kaštel Lukšić) 6,6 km.
Kaštelanski zaljev se nalazi u području mediteranske klime.Glavna obilježja ove
klime su topla suha ljeta i blage kišovite zime sa srednjom mjesečnom
temperaturom zraka najtoplijeg mjeseca u godini većom od 22°C.
Zimi su promjene vremena veće, odnosno češće su izmjene zračnih masa, smjera
vjetra, temperature, vlage i naoblake. Osim vjetrova iz smjera jugoistoka (jugo)
i sjeveroistoka (bura), pojavljuju se blaga etezijska strujanja tijekom ljetnih
mjeseci (maestral). Procjenjuje se na temelju dostupnih podataka da je ukupno
godišnje 10% vremena bez vjetra – tišina.
Statistički podaci o strujama izmjerenim u Kaštelanskom zaljevu ukazuju na
veliki značaj juga na strujanje u Kaštelanskom zaljevu. Jugo okreće tipičnu
estuarijsku cirkulaciju u vratima zaljeva. Za vrijeme jakih epizoda juga uočena
je polarizacija struja u vratima zaljeva u smjeru istok-zapad, sa strujom niz
vjetar u površinskom sloju i kompenzacijskom strujom na većim dubinama.
U proizvodnom području sakupljaju se prnjavice (Venus verrucosa), kunjke (Arca
noae) i kućice (Ruditapes decussatus).
Izlovno područje je omeđeno spojnicama zamišljenih točaka s zemljopisnim
koordinatama:

A         Φ 43° 30,984’ N,         λ 16° 24’ 860’ E
B         Φ 43° 31,002’ N,         λ 16° 24’ 137’ E
C         Φ 43° 30,517’ N,         λ 16° 23’ 246’ E
D         Φ 43° 29,397’ N,         λ 16° 22’ 650’ E
E         Φ 43° 30,072’ N,         λ 16° 20’ 445’ E
F         Φ 43° 30,494’ N,         λ 16° 19’ 603’ E
G         Φ 43° 30,893’ N,         λ 16° 18’ 042’ E
H         Φ 43° 31,038’ N,         λ 16° 16’ 237’ E
I          Φ 43° 31,285’ N,         λ 16° 16’ 155’ E
J          Φ 43° 31,433’ N,         λ 16° 17’ 645’ E
K         Φ 43°32,225’ N,         λ 16° 18’ 783’ E
L          Φ 43°32,382’ N,         λ 16° 19’ 155’ E
M         Φ 43°32,903’ N,         λ 16° 21’ 748’ E
N         Φ 43°32,812’ N,         λ 16° 23’ 083’ E
O         Φ 43°32,818’ N,         λ 16° 23’ 515’ E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Bene                        M1         Φ 43° 30,964’ N,         λ 16° 24’ 810’ E
Slatine                      M2         Φ 43° 30,072’ N,         λ 16° 20’ 445’ E
Trogirski kanal         M3         Φ 43° 31,038’ N,         λ 16° 16’ 237’ E
Mlinice                     M4         Φ 43° 31,311’ N,         λ 16° 16’ 181’ E
Nehaj                       M5         Φ 43° 32,225’ N,         λ 16° 18’ 783’ E
Kaštel Lukšić            M6         Φ 43° 32,903’ N,         λ 16° 21’ 748’ E
Kaštel Gomilica         M7         Φ 43° 32,818’ N,         λ 16° 23’ 515’ E

Na točki M1 uzorkovat će se prnjavice
Na točki M2 uzorkovat će se prnjavice i kunjke
Na točki M3 uzorkovat će se prnjavice
Na točki M4 uzorkovat će se prnjavice i kućice
Na točki M5 uzorkovat će se prnjavice i kunjke
Na točki M6 uzorkovat će se prnjavice i kunjke
Na točki M7 uzorkovat će se prnjavice i kunjke
Na točkama M3 i M7 uzorkovat će se za pretrage na teške metale, benzo(a)piren,
te fizikalno kemijske parametre morske vode.
Stalne točke uzorkovanja prikazana je na karti 20.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                          učestalost**
pH                                               kvartalno (VIII, XI)
temperatura morske vode             mjesečno
boja                                             kvartalno (VIII, XI)
suspendirana tvar                         kvartalno (VIII, XI)
salinitet                                        mjesečno
otopljeni kisik                              mjesečno
naftni ugljikovodici                       kvartalno (VIII, XI)

**b) meso školjkaša**
Benzo(a)piren                              X. mjesec 2008.
fekalni koliformi                           kvartalno (VIII, XI)
metali (Ag,Cr,Cd, Hg,
Pb, Zn, As, Cu,Ni)                      X. mjesec 2008.
E. coli                                         mjesečno (svakog četvrtog ponedjeljka u mjesecu)
Saxitoxin                                     mjesečno
Uzorci se sakupljaju na način uobičajen za sakupljanje školjkaša na tom području
(ronjenjem).

3. UZORKOVANJE

3.1. UZORKOVANJE MORSKE VODE ZA ODREĐIVANJE KVALITATIVNO-KVANTITATIVNOG SASTAVA
FITOPLANKTONSKE ZAJEDNICE

Uzorkovanje fitoplanktona za određivanje kvalitativnog sastava fitoplanktonske
zajednice obavljat će se mrežom (promjera oka 20 mikrona) povlačenjem vertikalno
od dna do površine vodenog stupca. Količina profiltrirane vode izračunat će se
uzimajući u obzir veličinu otvora mreže i visine stupca vode kroz koji je mreža
provučena. U slučaju kada je dubina mora manja od 1 m uzorkovat će se 1 litra
morske vode na pola dubine. Pored toga, na svakoj postaji crijevom za
uzorkovanje (sampling tube) uzimat će se i uzorak vode za određivanja
kvantitativnog sastava fitoplanktonske zajednice.
Kvalitativno-kvantitativni sastav fitoplanktonske zajednice i utvrđivanje
prisutnosti potencijalno toksičnih i toksičnih fitoplanktonskih vrsta obavljat
će se Utermöhl metodom (1958) na inverznom mikroskopu.

3.2. UZORKOVANJE ŠKOLJKAŠA ZA
ODREĐIVANJE BIOTOKSINA

Uzorkovanje školjkaša obavit će se na način uobičajen za komercijalno
izlovljavanje. Školjkaši uzgojeni na vertikalnim linijama (pergolarima) i
košarama, prvenstveno dagnje i kamenice, uzorkovat će se na tri razine (vrh,
sredina i dno). Uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan
uzorak od 4 kg.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju
specifičnim ribolovnim alatima smještenim na ribarskim brodovima (ramponi,
mušulari, dredže) obavit će se horizontalnim povlačenjem alata po izlovnom
području. Povlačenje se mora obaviti na način da kontrolna točka bude u sredini
površine obuhvaćene povlačenjem.
Od ukupnog ulova školjkaša za uzorak će se uzeti 4 kg. U slučaju izlova
različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzet će se
uzorak svih vrsta.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju ronjenjem,
obavit će se ronjenjem i skupljanjem po morskom dnu u radijusu do 50 m od
kontrolne točke. Uzorak se mora sastojati od 4 kg školjkaša. U slučaju izlova
različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzeti će se
uzorak svih vrsta.
Školjkaši će se upakirati u mrežice sitnog oka, a potom u plastične vrećice.
Način pakiranja mora biti takav da osigura uzorak od izvanjske kontaminacije i
spriječi ispuštanje međuljušturne tekućine u okolinu kako ne bi došlo do
međukontaminacije. Uzorak treba označiti jednoznačnom oznakom (nebrisivim
flomasterom ili naljepnicom), smjestiti u prijenosni hladnjak i u najkraćem
mogućem roku dopremiti do laboratorija.
Kamenice i Jakovljeve kapice trebaju se upakirati na način da im je konkavni dio
ljušture okrenut prema dolje, kako bi se spriječilo ispuštanje međuljušturne
tekućine.
Prisutnost biotoksina u školjkama utvrdit će se sljedećim standardnim referentim
matodama:
Biotoksin Referentna metoda
PSP Test na miševima – Mouse bioassay, AOAC (1990)

DSP Test na miševima – Mouse bioassay, Yasumoto et.al (1985)
ASP HPLC, Quilliam et.al. (1995).

Prisutnost fitoplanktonskih vrsta određivat će se metodom EN 15204 (Utermöhl).
Uzorke morske vode i školjkaša za pretrage na biotoksine i fitoplankton uzima
ovlašteni veterinar ili službena osoba iz laboratorija uz prisustvo ovlaštenog
veterinara.

3.3. UZORKOVANJE MORSKE VODE ZA ODREĐIVANJE FIZIKALNO-KEMIJSKIH PARAMETARA

Morska voda za određivanje suspendirane tvari i sadržaja otopljenog kisika
uzorkovat će se minimalno na 2 –3 razine.
Mjerenje temperature, saliniteta i pH morske vode obavljat će se na mjestu
uzorkovanja, minimalno na 2-3 razine.
Broj razina na kojima će se obavljati uzorkovanje i in situ mjerenje ovisit će o
prirodi područja, dubini na mjestu uzorkovanja i načinu uzgoja školjkaša.

3.4. UZORKOVANJE ŠKOLJKAŠA ZA ODREĐIVANJE MIKROBIOLOŠKE KAKVOĆE ŽIVIH ŠKOLJKAŠA

Uzorkovanje školjkaša obavit će se na način uobičajen za komercijalno
izlovljavanje. Školjkaši uzgojeni na vertikalnim linijama (pergolarima) i
košarama, dagnje i kamenice, uzorkovat će se na tri razine (vrh, sredina i dno),
a uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan uzorak od 2 kg,
osim na točkama uzorkovanja na kojima je određeno posebno uzorkovanje na način
da se uzorci uzimaju na tri razine (vrh, sredina i dno) i ne miješaju već se
posebno pakiraju (na način opisan u daljnjem tekstu) i označavaju tako da je
razvidno s koje su razine uzorci.
U mjesecima kada se uzorkuje za pretragu na teške metale i benzo(a)piren
potrebno je uzorkovati još 2 kg školjkaša na tri razine (vrh, sredina i dno), a
uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan uzorak.
Za sve uzorke uzimaju se školjkaši komercijalne veličine.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju
specifičnim ribolovnim alatima smještenim na ribarskim brodovima (ramponi,
kunjkare) obavit će se horizontalnim povlačenjem alata po izlovnom području.
Povlačenje se mora obaviti na način da kontrolna točka bude u sredini površine
obuhvaćene povlačenjem.
Od ukupnog ulova školjkaša za uzorak će se uzeti 2 kg. U slučaju izlova
različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzeti će se
uzorak od svih vrsta u količini od 2 kg.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju ronjenjem,
obavit će se ronjenjem i skupljanjem po morskom dnu u radijusu najdalje 50 m od
kontrolne točke. Uzorak se mora sastojati od 2 kg školjkaša. U slučaju izlova
različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzet će se
uzorak od svake vrste u količini od 2 kg.
Školjkaši će se upakirati u mrežice sitnog oka, a potom u plastične vrećice.
Način pakiranja mora biti takav da osigura uzorak od vanjske kontaminacije i
spriječi ispuštanje međuljušturne tekućine u okolinu kako ne bi došlo do
međukontaminacije. Uzorak treba označiti jednoznačnom oznakom (vodootpornim
flomasterom ili naljepnicom), smjestiti u prijenosni hladnjak s rashladnim
ulošcima i u najkraćem mogućem roku dopremiti do laboratorija. Temperatura
unutar prenosivog hladnjaka sa uzorkom mora se sniziti na manje od 10°C u roku
od 4 sata. Najduže dopušteno vrijeme između uzorkovanja i početka pretrage
uzorka u laboratoriju je 24 sata.
Nadležno tijelo može na osnovi svoje procjene produljiti najduže vrijeme između
uzorkovanja i početka pretrage do 48 sati u slučajevima kada se pokaže da je
zbog zemljopisne lokacije i organizacije prijevoza otežano obaviti dostavu
uzoraka u roku od 24 sata.
Uzorak se ne smije smrznuti.
Kamenice i Jakovljeve kape moraju se upakirati na način da im je konkavni dio
ljušture okrenut na dolje, kako bi se spriječilo ispuštanje međuljušturne
tekućine. U slučaju vremenskih nepogoda i drugih nepredviđenih okolnosti
uzorkovanje se mora obaviti u roku od 3 dana od predviđenog dana uzorkovanja uz
obavijest laboratoriju i nadležnom veterinarskom uredu.
Broj E. coli određivat će se MPN metodom ISO TS 16649-3.
Uzorke školjkaša za pretrage na E. coli, teške metale, benzo(a)piren uzima
ovlašteni veterinar.
Uzorci koji se sakupljaju ronjenjem ili alatima ovlašteni veterinar uzima nakon
sakupljanja.

3.5. DOSTAVA UZORAKA U LABORATORIJE

Uzorci školjkaša za sve pretrage obavljaju se u Hrvatskom veterinarskom
institutu.

4. OBJAVA PLANA

Karte proizvodnih područja i Zapisnik o uzorkovanju živih školjkaša nalaze se u
Prilogu ovoga Plana i čine njegov sastavni dio.
Ovaj Plan objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 322-01/08-01/409
Urbroj: 525-1-08-1
Zagreb, 9. srpnja 2008.

Ministar
**mr. sc. Božidar Pankretić**, v. r.

![](dodatni/348450.gif)

PRILOG II

KARTE PROIZVODNIH PODRUČJA

*1. Savudrijska vala*

*![](dodatni/348451.gif)

2. Vabriga*

*![](dodatni/348452.gif)

3. Limski zaljev*

*![](dodatni/348453.gif)

4. Raški zaljev
![](dodatni/348454.gif)

5. Uvala Budava*

*![](dodatni/348455.gif)

6. Medulinski zaljev*

*![](dodatni/348456.gif)

7. Uvala Dinjiška na Pagu*

*![](dodatni/348457.gif)

8. Modrič-Seline (Rovanjska)*

*![](dodatni/348458.gif)

9. Novigradsko more*

*![](dodatni/348459.gif)

10. Pirovački zaljev*

*![](dodatni/348460.gif)

11. Ušće rijeke Krke*

*![](dodatni/348461.gif)

12. Marinski – uvala Stipan Jaz*

*![](dodatni/348462.gif)

13. Malostonski zaljev*

*![](dodatni/348463.gif)

14. Uvala Sobra na Mljetu*

*![](dodatni/348464.gif)

15. Zapadna obala Istre*

*![](dodatni/348465.gif)

16. Kanal Sv. Ante u Šibeniku*

*![](dodatni/348466.gif)

17. Uvala Valun – Premantura*

*![](dodatni/348467.gif)

18. Uvala Stara Povljana*

*![](dodatni/348468.gif)

19. Pašmanski kanal*

*![](dodatni/348469.gif)

20. Kaštelanski zaljev*

*![](dodatni/348470.gif)*

Ostalo, NN 91/2008-2907
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)