## Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja

### NN 9/2005 (17.1.2005.), Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja

# KOLEKTIVNI UGOVORI

148

Vlada Republike Hrvatske i

Samostalni sindikat zdravstva
i socijalne skrbi Hrvatske

Hrvatski strukovni sindikat
medicinskih sestara – medicinskih tehničara

Sindikat zdravstva, socijalne
zaštite i mirovinsko-invalidskog osiguranja Hrvatske

Hrvatski liječnički sindikat

(u daljnjem tekstu:
Sindikati)

zaključili su 8.
prosinca 2004. godine sljedeći

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOST ZDRAVSTVA I ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

I.
OPĆE ODREDBE

Primjena
Kolektivnog ugovora

Članak
1.

Kolektivnim
ugovorom za djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja (u daljnjem tekstu:
Ugovor) uređuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada radnika u
zdravstvenim ustanovama čiji su osnivači Republika Hrvatska ili županija,
odnosno grad i koje obavljaju zdravstvenu djelatnost sukladno odredbama Za­kona
o zdravstvenoj zaštiti na temelju sklopljenog ugovora s Hr­vat­skim zavodom za
zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: Zavod) kao i radnika Zavoda.

Vremensko
važenje

Članak
2.

Ovaj Ugovor
zaključuje se na vrijeme od pet godina.

Temeljna
načela

Članak
3.

Ovaj
Ugovor obvezuje njegove potpisnike kao i sindikate koji mu naknadno pristupe.

Prava i
obveze radnika u zdravstvu i zdravstvenom osiguranju utvrđena ovim Ugovorom
čine jedinstven sustav pa se odred­be ovog Ugovora primjenjuju neposredno i
obvezno, osim ako su nekim drugim propisom pojedina pitanja za radnike
povoljnije riješena.

Primjena
Ugovora u dobroj vjeri i promjena okolnosti

Članak
4.

Strane
potpisnice obvezuju se primjenjivati ovaj Ugovor u dobroj vjeri.

Ako
zbog promjena okolnosti koje nisu postojale niti bile poznate u trenutku
zaključenja Ugovora, jedna od strana ne bi mogla neke od odredbi Ugovora
izvršavati ili bi joj to bilo izuzetno otežano obvezuje se da neće jednostrano
prekršiti ovaj Ugovor, nego će drugoj strani predložiti izmjenu Ugovora.

II.
MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

Mirenje

Članak
5.

Ako nastane kolektivni radni spor koji bi mogao
dovesti do štrajka, provest će se postupak mirenja.

Mirenje provodi mirovno vijeće od tri člana od kojih
jednog imenuje Vlada Republike Hrvatske, jednog Sindikati, a trećeg sporazumno
obje strane.

Ako se oko trećeg člana obje strane ne mogu
usuglasiti, zatražit će da ga imenuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

Rokovi
mirenja

Članak 6.

Ugovorne strane moraju u roku 24 sata dati prijedlog
svog člana mirovnog vijeća i odmah se dogovoriti oko izbora trećeg člana.

Ako se strane ne dogovore oko izbora trećeg člana,
zatražit će od Gospodarsko-socijalnog vijeća da ga imenuje u roku 24 sata od
primitka zahtjeva.

Ako se ugovorne strane drukčije ne dogovore, mirovno
vijeće treba svoj prijedlog donijeti najkasnije u roku tri dana od dana
imenovanja svih članova.

Prihvat
i učinci mirenja

Članak
7.

Ugovorne
strane mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog mirovnog vijeća, o čemu se moraju
izjasniti prvog idućega radnoga dana nakon primitka prijedloga.

Ako se
neka strana ne izjasni o prijedlogu mirovnog vijeća u roku iz stavka 1. ovoga
članka, smatra se da ga nije prihvatila.

Prijedlog
kojega prihvate obje ugovorne strane ima pravnu snagu i učinke kolektivnog
ugovora.

Arbitraža

Članak
8.

Ugovorne
strane mogu se dogovoriti da spor iznesu pred arbitražu.

Sastav,
način odlučivanja te rokovi arbitraže određuju se primjenom članka 5. i 6.
ovoga Ugovora.

Troškovi

Članak 9.

Troškove
mirenja i arbitraže ugovorne strane snose ravnopravno.

III.
ŠTRAJK

Suzdržavanje od štrajka i uvjeti za dopuštenje
štrajka

Članak
10.

Za
vrijeme važenja ovoga Ugovora Sindikati neće štrajkati radi pitanja koja su
ovim Ugovorom uređena.

Suzdržavanje
od štrajka iz stavka 1. ovoga članka ne isključuje pravo na štrajk za sva druga
neriješena pitanja te za slučaj spora oko izmjene ili dopune ovoga Ugovora.

Sindikati
imaju pravo organizirati štrajk solidarnosti s drugim sindikatima uz najavu
prema odredbama ovoga Ugovora.

Donošenje
odluke o štrajku

Članak
11.

Pri
organiziranju i poduzimanju štrajka Sindikat mora voditi računa o ostvarivanju
Ustavom zajamčenih sloboda i prava drugih.

Štrajkom
se ne smiju ugroziti prava na život, zdravlje i osobnu sigurnost.

Za
način donošenja odluka o štrajku te za druga pitanja štrajka koja nisu riješena
ovim Ugovorom, primijenit će se pravila Sindikata.

Najava
štrajka

Članak 12.

Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani
najkasnije tri dana prije početka štrajka.

U pismu kojim se štrajk najavljuje, Sindikat mora
naznačiti razloge štrajka, mjesto, dan i vrijeme štrajka te podatke o
štrajkaškom odboru i osobama koje rukovode štrajkom.

Štrajk ne smije započeti prije završenog postupka
mirenja.

Zabrana
ometanja štrajka

Članak 13.

Štrajk koji je organiziran u skladu sa zakonom i ovim
Ugovorom, druga ugovorna strana ne smije sprječavati ili ometati.

Rukovođenje
štrajkom

Članak
14.

Štrajkom
rukovodi štrajkaški odbor Sindikata.

U ustanovama
koje su uključene u štrajk, mora se osnovati štrajkaški odbor ili imenovati
osoba koja će obavljati funkciju štrajkaškog odbora.

Članovi
štrajkaškog odbora ne mogu se odrediti da rade za vrijeme štrajka.

Obveze
i ovlasti štrajkaškog odbora

Članak
15.

Štrajkaški
odbor Sindikata rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati da li se štrajk odvija u
redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na pokušaje sprječavanja i
ometanja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja druge poslove.

Štrajkaški
odbor obvezan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje spora koju mu
uputi druga ugovorna strana s kojom je u sporu te na nju odgovoriti u onom
obliku u kojem mu je upućena.

Poslovi
koji se ne smiju prekidati

Članak
16.

Štrajk
u zdravstvenim ustanovama hitne medicinske pomoći, službama hitne medicinske
pomoći zdravstvenih ustanova i epidemiološkim službama zavoda za javno
zdravstvo nije do­pu­šten.

Za
zdravstvene djelatnosti zdravstvenih ustanova, osim djelatnosti iz stavka 1.
ovoga članka, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi uz prethodno mišljenje
Sindikata, u roku tri dana od najave štrajka određuje prijeko potrebne poslove
koji se moraju neprekidno obavljati radi sprječavanja ugrožavanja života ili
nastanka invalidnosti bolesnika.

Ako Sindikat
ne prihvaća odluku Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi iz stavka 2. ovoga
članka, može podnijeti pritužbu posebnoj arbitraži u roku 48 sati od primitka
odluke.

Arbitraža
iz stavka 3. ovoga članka ima pet članova od kojih po dva člana imenuju Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi i Sindikat, a predsjednika arbitraže imenuje
predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Arbitraža
mora donijeti odluku o pritužbi sindikata u roku tri dana od dana prijma
pritužbe. Odluka arbitraže je konačna.

U slučaju
da Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ne odredi prijeko potrebne poslove
iz stavka 2. ovoga članka, Sindikat će samostalno utvrditi prijeko potrebne
poslove koji se moraju neprekidno obavljati za vrijeme trajanja štrajka.

Prava
sudionika štrajka

Članak
17.

Zbog
sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno ovom Ugovoru, radnici ne smiju
biti stavljeni u nepovoljniji položaj.

IV.
TUMAČENJE UGOVORA

Osnivanje i ovlasti povjerenstva za tumačenje

Članak
18.

Ugovorne
strane osnivaju zajedničko povjerenstvo za tumačenje ovoga Ugovora u koje svaka
imenuje po tri predstavnika i njihove zamjenike.

Sjedište
povjerenstva je u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi.

Povjerenstvo
za tumačenje ovoga Ugovora:

– daje
obvezujuća tumačenja odredaba ovoga Ugovora i o njima obavještava obje ugovorne
strane,

– prati
izvršavanje ovoga Ugovora,

–
izvještava obje ugovorne strane okršenju ovoga Ugovora.

Način
rada povjerenstva

Članak 19.

 Povjerenstvo
donosi svoje odluke većinom glasova svih članova.

Ako se povjerenstvo ne može složiti oko tumačenja
odredbi ovoga Ugovora, povjerit će tumačenje neutralnom stručnjaku.

Pri izboru neutralnog stručnjaka i određivanju rokova
za donošenje odluka, odgovarajuće će se primijeniti odredbe članka 6. stavka 2.
i 3. ovoga Ugovora.

Neutralni stručnjak ima pravo na odgovarajuću naknadu
koju zajednički snose obje ugovorne strane.

Tumačenje neutralnog stručnjaka povjerenstvo je
obvezno prihvatiti kao svoje tumačenje.

Tumačenja povjerenstva obvezna su i dostavljaju se
podnositelju te svim ustanovama na koje se odnose, a imaju pravnu snagu i
učinke kolektivnog ugovora.

Rokovi
za tumačenje

Članak 20.

Na zahtjev jedne od ugovornih strana ili ustanova,
povjerenstvo za tumačenje obvezno je dati tumačenje ovoga Ugovora u roku 30
dana od dana primitka zahtjeva.

Neutralni stručnjak obvezan je dati svoje tumačenje u
roku 15 dana.

V.
IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA UGOVORA

Izmjene i dopune Ugovora

Članak 21.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i
dopune ovoga Ugovora.

U ime Sindikata prijedlog izmjena i dopuna ovoga
Ugovora može podnijeti pregovarački odbor.

Ugovorna strana kojoj je podnesen prijedlog za
izmjenu i dopunu ovoga Ugovora mora se pisano očitovati u roku 15 dana od dana
primitka prijedloga te mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili
dopuni u roku 30 dana od dana primitka prijedloga. U protivnom stekli su se
uvjeti za primjenu odredaba ovoga Ugovora o postupku mirenja.

Otkaz
Ugovora

Članak
22.

Ovaj Ugovor može se pisano otkazati s otkaznim rokom
od tri mjeseca.

Ovaj Ugovor mogu otkazati obje ugovorne strane u
slučaju bitno promijenjenih gospodarskih okolnosti.

Prije otkazivanja Ugovora, strana koja Ugovor
otkazuje obvezna je drugoj strani predložiti izmjene i dopune Ugovora.

Obnova
Ugovora

Članak
23.

Pregovore
o obnovi ovoga Ugovora strane će započeti najmanje 60 dana prije isteka roka na
koji je zaključen.

VI.
RADNI ODNOSI

1.
ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Probni
rad

Članak
24.

Prilikom
sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Probni
rad može trajati najduže:

–
mjesec dana: za radna mjesta IV. vrste za koje je opći uvjet niža stručna
sprema ili osnovna škola i za radna mjesta III. vrste za koje je opći uvjet
srednja stručna sprema;

– tri mjeseca: za radna mjesta II. vrste za koje je
opći uvjet viša stručna sprema i za radna mjesta I. vrste za koje je opći uvjet
visoka stručna sprema.

Probni rad može se iznimno produžiti zbog objektivnih
razloga (bolest, mobilizacija i sl.) za onoliko vremena koliko je radnik bio
odsutan, ako je bio odsutan najmanje deset dana.

Članak 25.

Radniku koji nije zadovoljio na probnom radu prestaje
radni odnos otkazom koji mora biti u pisanom obliku i obrazložen.

Ako poslodavac radniku otkaz iz stavka 1. ovoga
članka ne dostavi najkasnije posljednjega dana probnoga rada, smatrat će se da
je radnik zadovoljio na probnom radu.

Pripravnici

Članak
26.

Ugovor o radu može se zaključiti s pripravnikom koji
se osposobljava za samostalan rad za koji se školovao.

Pripravnici se mogu zapošljavati na radnim mjestima
od I. do III. vrste.

Radi osposobljavanja za samostalan rad završenih
učenika i studenata zdravstvenog usmjerenja, za koje je zakonom propisana
obveza pripravničkog staža, poslodavac je obvezan zasnovati radni odnos na
određeno vrijeme s tolikim brojem pripravnika koliko je propisano na zakonom
zasnovanom Pravilniku kojeg donosi ministar nadležan za zdravstvo.

Pripravnički
staž

Članak 27.

Ako posebnim propisima nije drukčije utvrđeno, za
pripravnike nezdravstvene radnike pripravnički staž može trajati najdu­lje:

– 3 mjeseca za obavljanje poslova radnih mjesta III.
vrste;

– 6 mjeseci za obavljanje poslova radnih mjesta II.
vrste;

– 12 mjeseci za obavljanje poslova radnih mjesta I.
vrste.

Na zahtjev pripravnika pripravnički staž može se skratiti
za jednu trećinu, ako poslodavac ocijeni da se pripravnik osposobio za
samostalan rad.

Uvjeti
za obavljanje pripravničkog staža

Članak
28.

Pripravniku
se mora odrediti stručna osoba, koja će pratiti njegov rad prema planu i
programu osposobljavanja koji mu mora biti uručen.

Stručni
ispit

Članak
29.

Pripravnik
polaže stručni ispit ako je to propisano zakonom ili drugim propisom.

Pripravnik
mora dobiti ispitni program i popis ispitne literature.

Prije
polaganja stručnog ispita pripravnik ima pravo na pla­ćeni dopust utvrđen ovim
Ugovorom.

2.
RADNO VRIJEME

Radni
tjedan

Članak
30.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na pet dana u
tjednu, od ponedjeljka do petka.

Za posebne poslove koji se obavljaju u smjenskom radu
ili poslove koji zahtijevaju drukčiji raspored dnevnog, odnosno tjednog radnog
vremena poslodavac može odrediti drukčiji dnevni ili tjedni raspored, a u
skladu s pravilnikom o radnom vremenu u zdravstvenim ustanovama koji donosi
ministar nadležan za zdrav­stvo, u okviru petodnevnoga radnog tjedna.

Skraćeno
radno vrijeme

Članak 31.

Na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite
na radu nije moguće zaštititi radnika od štetnog utjecaja, radno vrijeme
skraćuje se razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i sposobnost
radnika.

Poslovi iz stavka 1. ovoga članka su poslovi:

– s otvorenim izvorima ionizirajućeg zračenja,

– intravenozna aplikacija citostatika,

pod uvjetom da se obavljaju 2/3 radnog vremena.

Za poslove iz stavka 1. ovoga članka određuje se
opseg skraćenoga radnog vremena na 35 sati tjedno.

Dopunski
rad

Članak
32.

Zdravstveni
radnici mogu obavljati poslove u svojoj struci izvan punoga radnog vremena, ali
ne dulje od jedne trećine punoga radnog vremena, sukladno zakonu.

3. ODMORI
I DOPUSTI

Stanka

Članak
33.

Odmor u
tijeku rada (stanka) svakodnevno traje najmanje 30 minuta.

Vrijeme
odmora iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i ne može se
odrediti u prva tri sata nakon početka radnoga vremena, niti u zadnja dva sata
prije završetka radnoga vremena.

Ako
priroda posla ne omogućuje stanku u tijeku rada, poslodavac će radniku
omogućiti da radi dnevno toliko kraće.

*Odmor
između dva radna dana i najdulje neprekidno trajanje rada*

Članak
34.

Između
dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najmanje 12 sati
neprekidno.

Radnik
ne smije raditi dulje od 16 sati neprekidno, osim u slučaju više sile (nesreće,
elementarne nepogode, požara i sl.) ili potrebe hitne intervencije.

Tjedni
odmor

Članak
35.

Radnik
ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati neprekidno.

Dani
tjednog odmora u pravilu su subota i nedjelja.

Ako
radnik radi na dan tjednog odmora osigurava mu se korištenje tjednog odmora
tijekom sljedećeg tjedna.

Ako se
tjedni odmor radi potrebe posla ne može koristiti na način iz stavka 3. ovoga
članka, može se koristiti naknadno prema odluci poslodavca.

Radniku
se u svakom slučaju mora osigurati korištenje tjednog odmora nakon 14 dana
neprekidnog rada.

Godišnji
odmor

Članak
36.

Trajanje
godišnjeg odmora utvrđuje se tako da se na 18 dana, koliko iznosi najkraće
trajanje godišnjeg odmora, dodaju dani godišnjeg odmora prema kriterijima
utvrđenim kako slijedi:

a) s obzirom na duljinu radnog staža

    – od 5 – 10 godina                                     2 radna dana

    – od 10 – 15 godina                                   3 radna dana

    – od 15 – 20 godina                                   4 radna dana

    – od 20 – 25 godina                                   5 radnih dana

    – od 25 – 30 godina                                   6 radnih dana

    – od 30 – 35 godina                                   7 radnih dana

    – preko 35 godina                                      8
radnih rada

b) prema složenosti poslova

– poslovi zdravstvenog radnika
specijalista                                               5
radnih dana

– poslovi VSS                                            4
radna dana

– poslovi VŠS                                            3
radna dana

– poslovi SSS, VKV, KV                          2 radna dana

– ostali poslovi                                           1
radni dan

c) prema posebnim socijalnim uvjetima

– roditelju, posvojitelju ili
staratelju
s jednim malodobnim djetetom                 2
radna dana

– roditelju, posvojitelju ili
staratelju
za svako daljnje malodobno dijete
još po                                                     1
radni dan

– roditelju, posvojitelju ili staratelju
hendikepiranog djeteta                             3
radna dana

– invalidu i
radniku sa 70% i više
tjelesnog oštećenja                                  2
radna dana

d) prema
uvjetima rada

– rad u smjenama, s pripravnošću ili
dežurstvom, rad na terenu s najmanje
2/3 radnog vremena                                 2
radna dana

– rad uz
specifično otežane uvjete rada
određene pravilnikom Zavoda, uz
suglasnost Sindikata                                 2
radna dana

e) prema
posebnim uvjetima rada,
s najmanje 2/3 radnog vremena

– na zatvorenim odjelima
psihijatrijskih
bolnica,

– na odjelima s bolesnicima
koji se
liječe od AIDS-a,

– na odjelima s bolesnicima koji se liječe
od aktivne TBC,

– na patologiji,

– s otvorenim izvorima ionizirajućeg
zračenja,

– intravenoznoj aplikaciji citostatika,

– nuklearnoj medicini,

– na radiološko-dijagnostičkim i
terapijskim postupcima,

– na gastroenterologiji – RCP,

– na interventnoj gastroenterologiji,

– na interventnoj kardiologiji,

– na interventnoj pulmologiji                       5 radnih dana.

Ukupno trajanje godišnjeg odmora ne može iznositi
više od 30 radnih dana.

Iznimno od stavka 2. ovoga članka, radniku koji radi
na poslovima iz stavka 1. podstavka e) ovoga članka pripada pravo na godišnji
odmor za svaku kalendarsku godinu u trajanju od najviše 35 radnih dana.

Članak
37.

Za
vrijeme korištenja godišnjeg odmora radniku se isplaćuje naknada plaće u visini
kao da je radio u redovnom radnom vremenu.

Radniku čija je narav posla takva da mora raditi
prekovremeno ili noću ili nedjeljom, odnosno zakonom predviđenim neradnim
danom, koji dežura ili je pripravan, pripada pravo na naknadu plaće za godišnji
odmor u visini prosječne mjesečne plaće isplaćene mu u prethodna tri mjeseca,
ako je to za njega povoljnije.

Dani
koji se ne uračunavaju u godišnji odmor

Članak
38.

Pri
utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju se dani tjednog odmora te
blagdani i neradni dani.

Razdoblje
privremene nesposobnosti za rad koje je utvrdio ovlašteni liječnik ne uračunava
se u trajanje godišnjeg odmora.

Godišnji
odmor u dijelovima i korištenje neiskorištenoga godišnjeg odmora

Članak
39.

Radnik
može koristiti godišnji odmor u dva dijela, sukladno zakonu.

Radnik
ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora po želji, uz obvezu
da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on ovlasti najmanje dva dana
ranije.

Raspored
godišnjeg odmora

Članak
40.

Pri
određivanju vremena korištenja godišnjeg odmora, a u skladu s potrebama
organizacije rada, poslodavac je dužan voditi računa o potrebama i željama
radnika te u tom smislu prikupiti njihove prijedloge i savjetovati se sa
Sindikatom.

Odluka
o korištenju godišnjeg odmora

Članak
41.

Na
temelju plana rasporeda godišnjeg odmora poslodavac dostavlja radniku odluku o
korištenju godišnjeg odmora najkas­nije 15 dana prije početka korištenja
godišnjeg odmora.

Radniku
se može odgoditi, odnosno prekinuti korištenje godišnjeg odmora samo radi
izvršenja osobito važnih i neodgodivih službenih poslova na temelju odluke
poslodavca.

Radniku
kojem je odgođeno ili prekinuto korištenje godiš­njeg odmora mora se omogućiti
naknadno korištenje, odnosno nastavljanje korištenja godišnjeg odmora.

Radnik
ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenu odgodom, odnosno prekidom
korištenja godišnjeg odmora.

Troškovima
iz stavka 4. ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi.

Putnim
troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji je radnik koristio u
polasku i povratku iz mjesta rada do mjesta u kojem je koristio godišnji odmor
u trenutku prekida, kao i dnevnice u povratku do mjesta rada u visini određenoj
ovim Ugovorom.

Drugim
troškovima smatraju se ostali izdaci koje je radnik imao zbog odgode, odnosno
prekida godišnjeg odmora što dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.

Izuzetak
od prava na razmjerni dio godišnjeg odmora

Članak
42.

Radnik
koji odlazi u mirovinu prije 1. srpnja ima pravo na puni godišnji odmor za tu
godinu.

Plaćeni
dopust

Članak
43.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne
kalendarske godine do ukupno najviše 10 radnih dana u sljedećim slu­čajevima:

– sklapanja braka                                          – 5
radnih dana

– rođenja djeteta                                           – 5
radnih dana

– smrti
supružnika, djeteta, roditelja,
posvojenika, posvojitelja, skrbnika,
staratelja i unuka                                         –
5 radnih dana

– smrti brata ili sestre, djeda ili
bake
te roditelja supružnika                                  –
2 radna dana

– selidbe u istom mjestu stanovanja
                – 1 radni dan

– selidbe u drugo mjesto stanovanja
               – 3 radna dana

– teške bolesti roditelja ili
djeteta izvan
mjesta stanovanja                                        –
2 radna dana

– nastupanja u kulturnim i športskim
priredbama                                                 –
1 radni dan

– dobrovoljno davanje krvi                             – 2 radna dana

– sudjelovanja na sindikalnim
susretima,
seminarima, obrazovanju za sindikalne
aktivnosti i dr.                                             –
2 radna dana

– elementarne nepogode                                 –
5 radnih dana.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj
naveden u stavku 1. ovoga članka, neovisno o broju dana koje je tijekom iste
godine iskoristio po drugim osnovama.

Obvezna
edukacija za potrebe poslodavca

Članak 44.

Za potrebe usavršavanja ili obrazovanja za potrebe
poslodav­ca radnik ima pravo na plaćeni dopust za:

– polaganje
stručnog ispita                              –
7 dana

– polaganje
specijalističkog ispita                    –
15 dana

– obvezno kontinuirano usavršavanje
         radi stjecanja ili obnove
odobrenja za
         samostalan rad – godišnje                            – 7 dana.

Članak 45.

Vrijeme provedeno na seminarima, tečajevima i sličnim
oblicima edukacije na koju je radnik upućen od poslodavca za potrebe
poslodavca, organizirano u ustanovi ili izvan nje, smatra se vremenom
provedenim na radu.

Troškovi
edukacije

Članak 46.

Poslodavac osigurava sredstva za edukaciju radnika na
temelju usuglašenih interesa poslodavca i radnika.

Neplaćeni
dopust

Članak
47.

Radnik ima pravo na neplaćeni dopust u tijeku jedne
godine za potrebe vlastitog školovanja i stručnog usavršavanja i to:

– 5 dana za pripremanje i polaganje ispita u srednjoj
školi,

– 10 dana za polaganje ispita na višoj školi ili
fakultetu,

– 5 dana za prisustvovanje stručnim seminarima i
savjetovanjima,

– 2 dana za pripremanje i polaganje ispita radi
stjecanja posebnih znanja i vještina (informatičko školovanje, učenje stranih
jezika i sl.).

Školovanje i stručno usavršavanje iz stavka 1. ovoga
članka treba biti u vezi s poslovima koje radnik obavlja ili njegovom
profesijom ili djelatnošću poslodavca.

Radniku se može odobriti dopust bez naknade plaće (ne­plaćeni
dopust) do 30 dana u tijeku kalendarske godine pod uvjetom da je takav dopust
opravdan i dokazan i da neće izazvati teškoće u obavljanju poslova, a osobito
radi gradnje, popravka ili adaptacije kuće ili stana, njege člana uže obitelji,
liječenja na vlastiti trošak, sudjelovanja na kulturno-umjetničkim i športskim
priredbama, vlastitog školovanja, doškolovanja, osposobljavanja, usavršavanja
ili specijalizacije.

4. NAKNADA ŠTETE

Uvjeti
i načini smanjivanja i oslobađanja od naknade štete

Članak 48.

Naknade štete iz Zakona o radu, smanjit će se pod
uvjetom da šteta nije učinjena namjerno, da radnik do sada nije uzrokovao štete
te da je poduzeo sve da se šteta otkloni:

– ako se šteta može u cijelosti ili djelomično
otkloniti radom u ustanovi i sredstvima rada ustanove ili

– ako je radnik u teškoj materijalnoj situaciji a
naknada štete bi ga osobito teško pogodila ili

– ako se radi o invalidu, starijem radniku ili
samohranom roditelju ili skrbniku ili

– ako se radi o manjoj šteti.

Smanjenje štete iz razloga iz stavka 1. ovoga članka
iznosi najmanje 20%, a radnika se može i u cijelosti osloboditi od naknade
štete.

5. PRESTANAK UGOVORA O RADU

Zabrana
otkaza bez prethodne suglasnosti sindikalnog povjerenika

Članak 49.

Bez prethodne suglasnosti sindikalnog povjerenika ne
može se otkazati:

– radniku nakon 25 godina radnog staža kod istog
poslodav­ca i 50 godina života,

– trudnici, odnosno ženi koja doji dijete,

– majci djeteta do 7 godina,

– invalidnoj osobi,

– samohranom roditelju malodobnog djeteta,

– roditelju s troje ili više djece do 15 godina,
odnosno djece na redovnom školovanju,

– roditelju djeteta s poteškoćama u razvoju.

Ako se sindikalni povjerenik u roku 8 dana ne izjasni
ili uskrati suglasnost, smatra se da je suglasan s odlukom poslodav­ca.

Otkazni
rokovi i otpremnina

Članak 50.

Kad otkazuje radnik, otkazni rok iznosi najviše
mjesec dana, ako se radnik i poslodavac drukčije ne dogovore.

Svakome radniku kojemu poslodavac otkazuje, a razlog
otka­za nije skrivljeno ponašanje radnika, pripada otpremnina u skladu sa
Zakonom o radu.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, radniku s
30 godina staža kod istog poslodavca, isplaćuje se otpremnina u visini od
najmanje 60% prosječne mjesečne brutoplaće,isplaćene radniku u
tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada.

Ako radniku u posljednja tri mjeseca prije prestanka
ugovora o radu nije isplaćivana plaća već naknada plaće prema posebnim
propisima ili mu je isplaćivana umanjena plaća uz naknadu preostalog dijela
plaće prema posebnim propisima, za izračun pripa­dajuće otpremnine uzet će se
plaća koju bi radnik ostvario da je radio u punom radnom vremenu.

Otpremnina iz stavka 2. ovoga članka isplaćuju se
najkasnije 30 dana po prestanku radnoga odnosa.

Staž
kod istoga poslodavca

Članak
51.

Kao
staž kod istoga poslodavca računa se neprekinuti staž u javnim službama, bez
obzira na promjenu poslodavca.

Otkaz
uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika i izvanredni otkaz

Članak
52.

Poslodavac može redovito otkazati radniku ako utvrdi
da je radnik povrijedio obveze iz radnoga odnosa, a osobito zbog:

– neizvršavanja ili nesavjesnog, nepravovremenog i
nemarnog izvršavanja radnih obveza,

– neopravdanog nedolaska na posao ili samovoljnog
napu­štanja posla, zbog čega se poremećuje rad ili organizacija rada
poslodavca,

– nedozvoljenog korištenja sredstvima poslodavca,

– povrede propisa o sigurnosti i zaštiti na radu i
propisa o zaštiti od požara, zbog čega je nastupila ili mogla nastupiti šteta,

– odavanja poslovne tajne određene zakonom, drugim
propisom ili pravilnikom o radu,

– zlouporabe položaja ili prekoračenja ovlasti,

– nanošenja znatnije štete,

– nepropisnog i nekorektnog odnosa prema radnicima i
korisnicima ili njihovo šikaniranje,

– zlouporabe korištenja bolovanja.

Radi kršenja obveza iz stavka 1. ovoga članka
poslodavac može izvanredno otkazati samo pod uvjetima utvrđenim Zakonom o radu.

VII. PLAĆA

Plaća

Članak
53.

Plaću
radnika čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu plaću.

Osnovnu
plaću radnika čini umnožak koeficijenta složenosti poslova radnog mjesta na
koje je raspoređen i osnovice za izračun plaće, uvećan za 0,5% za svaku
navršenu godinu radnog staža.

Dodaci
na osnovnu plaću su: stimulacija, dodaci za posebne uvjete rada, položajni
dodaci i uvećanja plaća.

Plaća
na temelju prihoda ostvarenog na tržištu

Članak 54.

Poslodavac koji izvan sredstava Zavoda i proračuna
ostvaruje i prihode pružajući svoje usluge na tržištu, može radnicima povećati
plaće u skladu s osnovama i mjerilima utvrđenim općim aktom poslodavca.

Članak 55.

Osnovicu za izračun plaće utvrđivat će ugovorne
strane posebnim dodatkom ovom Ugovoru, sukladno sporazumu sindikata javnih
službi i Vlade Republike Hrvatske svake godine.

Isplata
plaće

Članak
56.

Plaća
se isplaćuje jednom mjesečno za prethodni mjesec, s time da razmak između dviju
isplata ne smije biti dulji od 30 dana.

Radnici
imaju pravo izabrati banku preko koje će im se isplaćivati plaća.

Poslodavac
je dužan na zahtjev radnika vršiti uplatu obustava (kredita, uzdržavanja,
sindikalne članarine, osiguranja i sl.).

Odsutnost
tajnosti plaća

Članak 57.

U djelatnosti zdravstva i zdravstvenog osiguranja
nema tajnosti plaća.

Javnost plaća osigurava se pravom uvida sindikalnog
povjerenika u obračun plaća, ako to zahtijeva radnik.

Uvećanje
plaće

Članak 58.

Osnovna plaća radniku uvećat će se:

– za rad noću 40%

– za rad subotom 25 %

– za rad nedjeljom 35 %

– za prekovremeni rad 50%

– za rad u drugoj smjeni 10%, ako radnik radi u dvokratnom
radu, u smjenskom radu ili u turnusima.

Smjenski rad je svakodnevni rad radnika prema
utvrđenom radnom vremenu poslodavca koji radnik obavlja u prijepodnevnom (prva
smjena), poslijepodnevnom (druga smjena) ili noćnom dijelu dana (treća smjena)
tijekom mjeseca.

Smjenski rad je i rad radnika koji mijenja smjene ili
obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni tijekom jednog mjeseca.

Smjenski rad je i rad radnika koji naizmjenično ili
najmanje dva radna dana u tjednu, odnosno tjedan dana u mjesecu obavlja rad u
drugoj smjeni.

Dvokratni rad je rad radnika koji obavlja poslove
tijekom dvije smjene u jednom danu s prekidom dužim od 1 sata.

Radom u turnusu smatra se rad radnika prema utvrđenom
rasporedu radnog vremena poslodavca koji radnik obavlja naizmjenično tijekom
tjedna ili mjeseca po 12 sati dnevno u ci­klu­sima 12 – 24 \_ 12 – 48.

Uvećanje plaće iz stavka 1. podstavka 5. ovoga članka
utvrđu­je se za efektivno odrađene sate u drugoj smjeni, odnosno od 14 do 22
sata.

Noćni rad je u pravilu rad radnika u vremenu između
22 sata uvečer i 6 sati ujutro idućeg dana.

Prekovremenim radom smatra se svaki sat rada duži od
predviđenog rada utvrđenog dnevnim rasporedom rada, kao i svaki sat rada duži
od redovnog mjesečnog fonda radnih sati. Redovni mjesečni fond radnih sati su
sati koje radnik treba odraditi u tekućem mjesecu. Mjesečni fond radnih sati
tvori umnožak radnih dana u tekućem mjesecu s 8 sati. Umjesto uvećanja plaće po
osnovi prekovremenog rada iz stavka 1. podstavka 4. ovoga članka poslodavac
može predložiti radniku korištenje slobodnih dana prema ostvarenim satima
prekovremenog rada u omjeru 1:1,5 (1 sat prekovremenog rada = 1 sat i 30 minuta
za utvrđi­vanje ukupnog broja sati i slobodnih dana).

Dodaci iz stavka 1. ovoga članka međusobno se ne
isklju­čuju.

Rad
na blagdan

Članak
59.

Za rad
u dane blagdana i neradne dane utvrđene Zakonom o blagdanima i neradnim danima
te za rad na Uskrs, radnik ima pravo na plaću uvećanu za 150%.

Ako
radnik na dan blagdana ili neradnog dana utvrđenog zakonom te na Uskrs radi u
smjenskom radu u drugoj smjeni ili noću, plaća mu se dodatno uvećava za 10%,
odnosno 40% za sate koje je na dan blagdana, neradnih dana, odnosno na Uskrs
odradio u drugoj smjeni, odnosno noću.

Primjena
dodataka iz stavka 1. i 2. ovoga članka isključuje primjenu dodataka iz članka
58. ovoga Ugovora.

Sati
odrađeni na blagdan, neradni dan u smislu Zakona o blagdanima i neradnim danima
i dan Uskrsa ubrajaju se u redovitu mjesečnu satnicu.

Naknada
za dežurstvo

Članak
60.

Naknada za dežurstvo utvrđuje se tako da:

a) radnim danom iznosi 9% od osnovne plaće radnika, a
obračunava se na sljedeći način:

– prvih osam sati obračunava se kao redoviti rad,

– drugih osam sati obračunava se kao redoviti rad jer
radnik odrađuje sljedeći radni dan,

– trećih osam sati dežurstva (noćnih) obračunava se u
paušalnom iznosu u visini 9% od osnovne plaće radnika.

b) radnim danom pred neradni dan, subotom i nedjeljom
naknada za dežurstvo iznosi 13,5% od osnovne plaće radnika, a obračunava se na
sljedeći način:

– prvih osam sati obračunava se kao redoviti radni
dan,

– daljnjih šesnaest sati obračunava se u paušalnom
iznosu 13,5% od osnovne plaće radnika.

c) blagdanom se naknada za dežurstvo obračunava u
paušal­nom iznosu 18% od osnovne plaće radnika.

Nakon odrađenog dežurstva subotom, nedjeljom i
blagdanom, radnik ima pravo na jedan plaćeni slobodan dan.

Članak 61.

Naknada za dežurstvo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti
subotom iznosi 9% od osnovne plaće radnika.

Naknada za dežurstvo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti
nedjeljom iznosi 13,5% od osnovne plaće radnika.

Naknada za dežurstvo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti
blag­danom iznosi 18% od osnovne plaće radnika.

Dežurstvo subotom traje 8 sati, nedjeljom i blagdanom
16 sati. Nakon odrađenog dežurstva u primarnoj zdravstvenoj zaštiti radnik nema
pravo na slobodan dan.

Naknada
za pripravnost

Članak
62.

Naknada
za pripravnost obračunava se od naknade obra­čunate za dežurstvo, ovisno o tome
u koji dan pada pripravnost, u paušalnim iznosima i to za:

a)
standardnu pripravnost 30%

b)
pripravnost u dijelovima zdravstvenih ustanova udaljenim od središta više od 20
km cestovne udaljenosti 40%

c)
pripravnost na bolničkim odjelima i službama gdje nije organizirano dežurstvo,
a potrebno je 60%.

U
slučaju spora o potrebi dežurstva, odnosno pripravnosti odlučuje ministarstvo
nadležno za zdravstvo.

Pripravnost
radnim danom traje 16 sati, a subotom, nedje­ljom i blagdanom 24 sata.

Potreba
za pripravnošću u primarnoj i bolničkoj zdravstvenoj zaštiti utvrđuje se
ugovorom sa Zavodom.

Rad
po pozivu

Članak
63.

Rad po
pozivu, kao poseban oblik rada, koristi se u zdravstvenoj ustanovi kada nastane
problem iz sadržaja rada djelatnosti zdravstvene ustanove koji nazočni radnici
ne mogu riješiti, niti se rješavanje problema može odgoditi, a nije određena
pripravnost.

Obračun
naknada za dežurstvo i pripravnost

Članak 64.

Prilikom obračuna naknada za dežurstvo i pripravnost
ne uzimaju se istodobno i povećanja osnovne plaće za noćni rad, prekovremeni
rad, rad subotom, rad nedjeljom, rad blagdanom, rad u smjenskom radu u drugoj
smjeni, dvokratnom radu, rad u turnusima te uvećanje plaće s osnova uvjeta
rada.

Odredbe o dežurstvu odnose se i na radnike koji su
upućeni na specijalističku edukaciju ili edukaciju iz uže specijalizacije u drugu
zdravstvenu ustanovu.

Naknade za dežurstvo isplaćuje ustanova u koju je
radnik upućen.

Uvećanje
plaće s osnova posebnih uvjeta rada

Članak
65.

Radniku
u djelatnosti zdravstva i zdravstvenog osiguranja na pojedinim radnim mjestima
i poslovima kod kojih postoje posebni uvjeti rada pripada pravo na dodatak na
plaću.

Osnovna
plaća uvećat će se radnicima na sljedećim radnim mjestima i poslovima:

if !supportEmptyParas endif

POPIS RADNIH MJESTA I POSLOVA ZDRAVSTVENIH I
NEZDRAVSTVENIH RADNIKA KOJI IMAJU PRAVO NA DODATAK

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | **Radna mjesta I. vrste** | **Dodatak %** |
| 1. | – liječnik specijalist kirurgije | 20 |

| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist anesteziologije i  reanimatologije | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist urologije – operater | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist maksilofacijalne  kirurgije | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist ortopedije – operater | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist oftalmologije –  operater | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist otorinolaringologije | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – operater | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist radiologije –  intervencijski radiolog | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist dječje kirurgije | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist ginekologije i  porodništva – operater | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – stomatolog specijalist oralne kirurgije  – operater | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist neurokirurgije  – operater | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist infektologije na  odjelu za liječe­­nje AIDS-a | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist koji radi s  bolesnicima koji se liječe od aktivne  TBC (2/3 radnog vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist u primjeni citostatika  ili u izloženosti otvorenom izvoru  zrače­­nja (2/3 radnog vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – zdravstveni i nezdravstveni radnik na  otvorenim  izvorima zrače­­nja (2/3  radnog vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist u jedinici  intenzivnog liječe­­nja | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist interne medicine – intervencijski gastroenterolog | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist interne medicine –  intervencijski kardiolog | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist psihijatrije na  zatvorenim psihijatrijskim  odjelima | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist patologije –  obducent | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist sudske medicine | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist u dijagnostici i  liječenju pacijenata za koje je potreban  3. i 4. stupanj biozaštite | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik u hitnoj medicinskoj pomoći  (2/3 radnog vremena na terenu) | if !supportEmptyParas endif |
| 2. | – zdravstveni radnik specijalist u bolnici | 16 |
| if !supportEmptyParas endif | – zdravstveni radnik bez specijalizacije  u bolnici | if !supportEmptyParas endif |
| 3. | – liječnik specijalist u državnim zdravstvenim zavodima, županijskim zavodima za javno zdravstvo i Zavodu | 10  if !supportLineBreakNewLine  endif |
| if !supportEmptyParas endif | – liječnik specijalist epidemiolog u zavodu za javno zdravstvo (2/3 radnog  vremena na terenu) | if !supportEmptyParas endif |
| 4. | – nezdravstveni radnik u bolnici koji sudjeluje u procesu dijagnostike ili  liječe­­nja | 8 |
| if !supportEmptyParas endif | – radnik koji radi na poslovima kontrole  i revizije u Zavodu | if !supportEmptyParas endif |
| 5. | – zdravstveni radnik u zavodima za javno zdravstvo i Zavodu | 6 |
| if !supportEmptyParas endif | – izabrani liječnik u primarnoj zdravstvenoj zaštiti – vodite­­lj tima | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | **Položaji II. vrste** | if !supportEmptyParas endif |
| 1. | glavna sestra KBC-a, kliničke bolnice iklinike kao samostalne ustanove | 50  if !supportLineBreakNewLine  endif |
| 2. | glavna sestra županijske ustanove | 45 |
| 3. | glavna sestra klinike | 40 |
| 4. | glavna sestra, zdravstveni radnik  – voditelj odjela | 15% – više  u odnosu na  dodatak koji  dobivaju  zdravstveni  radnici na  tom odjelu |
| 5. | – voditelj odsjeka | 10% – više  u odnosu na  dodatak koji  dobivaju  zdravstveni  radnici u  tom odsjeku |
| 6. | – voditelj tima | 5% – više  u odnosu na  dodatak koji  dobivaju  zdravstveni  radnici u  tom timu |
| if !supportEmptyParas endif | **Radna mjesta II. i III. vrste** | if !supportEmptyParas endif |
| 1. | zdravstveni radnik: | 25 |
| if !supportEmptyParas endif | – u intenzivnoj skrbi i operaciji  (instrumentira­nje i anesteziologija) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – na primjeni citostatika (2/3 radnog  vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – na liječenju AIDS-a (2/3 radnog  vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – na liječenju aktivne TBC (2/3 radnog  vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – na otvorenim izvorima zračenja (2/3  radnog vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – ing. med. radiologije | if !supportEmptyParas endif |
| 2. | zdravstveni radnik: | 20 |
| if !supportEmptyParas endif | – u HMP (2/3 radnog vremena na terenu) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – koji sudjeluje u liječenju i dijagnostici  za koje je  potreban 3. i 4. stupanj  biozaštite | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – neurokirurgija i traumatologija | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – forenzičnoj psihijatriji | if !supportEmptyParas endif |
| 3. | zdravstveni radnik: | 16 |
| if !supportEmptyParas endif | – na hemodijalizi | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – na psihijatriji | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – na neurologiji i prosekturi | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – na intrahospitalnim infekcijama | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – u hitnoj kirurškoj službi | if !supportEmptyParas endif |
| 4. | zdravstveni radnik | 15 |
| if !supportEmptyParas endif | – u patronaži | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – vozač u HMP | if !supportEmptyParas endif |
| 5. | zdravstveni radnik: (2/3 radnog vremena) | 12 |
| if !supportEmptyParas endif | – u hitnoj službi | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rađaoni | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – transfuziji | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – patologiji | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | zdravstveni i nezdravstveni radnik  (2/3 radnog vremena) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rad s infektima | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rad s otrovima | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rad na citoskineru | if !supportEmptyParas endif |
| 6. | zdravstveni radnik: | 10 |
| if !supportEmptyParas endif | – na bolničkim odjelima | if !supportEmptyParas endif |
| 7. | zdravstveni radnik: | 8 |
| if !supportEmptyParas endif | – u laboratoriju | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – fizioterapeuti | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – u poliklinikama | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – u centralnoj sterilizaciji | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportLists–   endifanalitičke službe u zavodima za javno  zdravstvo i Zavodu | if !supportEmptyParas endif |
| 8. | vatrogasac i kotlovničar s ATK ispitom | 7 |
| 9. | zdravstveni radnik II. i III. vrste u | 6 |
| if !supportEmptyParas endif | zavodima za javno zdravstvo, | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | PZZ i poliklinikama | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | nezdravstveni radnik: | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | –  na poslovima čišćenja u operacijskoj  sali i prosekturi | if !supportEmptyParas endif |
| 1. | Ostala radna mjesta i poslovi I., II., III.           i IV. vrste | 5 |

Članak
66.

Uvećanja
osnovne plaće zaposlenima na radnim mjestima i poslovima iz članka 65. ovoga
Ugovora ne mogu se međusobno kumulirati.

Uvećanja
osnovne plaće na radnim mjestima i poslovima iz članka 65. ne odnose se na
pripravnike I., II. i III. vrste.

Članak
67.

Pravo
na uvećanje osnovne plaće imaju radnici koji su u zdravstvenim ustanovama i
Zavodu ostvarili radni staž i to:

– od 20 – 29 godina              4%

– od 30 – 34 godina              8%

– od 35 i više godina           10%.

Zaštita
radnika

Članak
68.

U
slučaju kada tijekom radnog vijeka radnika dođe do sma­njenja njegove radne
sposobnosti utvrđene rješenjem nadležnog tijela i jednog od sljedećih uvjeta:

–
starosti – 5godina pred starosnu mirovinu ili

–
profesionalne bolesti ili

–
povrede na radu

poslodavac
je obvezan radniku osigurati povoljniju normu i to bez smanjenja njegove plaće
koju je ostvario u vremenu prije nastupa spomenutih okolnosti.

Radniku
pripada od dana nastanka invalidnosti, odnosno utvr­đenog smanjenja radne
sposobnosti te od dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije, do
raspoređivanja na odgova­ra­juće radno mjesto, plaća u iznosu plaće radnog
mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Radnike
5 godina pred starosnu mirovinu, majke s malim djetetom do tri godine starosti
i samohranog roditelja ne može se rasporediti u rad noću, dežurstvo i
pripravnost bez njihovog pristanka.

VIII.
OSTALA MATERIJALNA PRAVA

Slučajevi
kada radnicima pripada pravo na naknadu plaće

Članak 69.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kada ne radi zbog:

– godišnjeg odmora,

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih
zakonom,

– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog
osposobljavanja na koje je upućen od strane poslodavca,

– obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti,

– zastoja u poslu do kojeg je došlo bez njegove
krivnje,

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom, kolektivnim
ugovorom ili pravilnikom.

Naknada
za vrijeme bolovanja

Članak
70.

Ako je
radnik odsutan s rada zbog bolovanja do 42 dana pripada mu naknada plaće u
visini85% osnovice utvrđene Zakonom o zdravstvenom osiguranju.

Naknada
u 100% iznosu osnovice utvrđene Zakonom o zdrav­stvenom osiguranju pripada
radniku kada je na bolovanju zbog profesionalne bolesti ili povrede na radu.

Isplata
plaće za skraćeno radno vrijeme

Članak
71.

Poslodavac
je obvezan radniku koji radi skraćeno radno vrijeme zbog smanjene radne
sposobnosti nastale povredom na radu bez njegove krivnje ili zbog profesionalne
bolesti, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike
između naknade koju ostvaruje po propisima mirovinskog osiguranja i plaće
radnog mjesta na koje je postavljen, odnosno raspoređen.

Regres

Članak 72.

Radniku pripada pravo na regres za korištenje
godišnjeg odmora u visini koju za svaku godinu dogovore Vlada Republike
Hrvatske i sindikati javnih službi.

Ako se strane u postupku donošenja državnog proračuna
ne dogovore o visini regresa, isplata će se izvršiti u iznosu od najmanje
1.000,00 kuna.

Isplata regresa izvršit će se u cijelosti najkasnije
do dana početka korištenja godišnjeg odmora.

Otpremnina
pri odlasku u mirovinu

Članak
73.

Radniku
koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u iznosu tri proračunske
osnovice.

Pomoć

Članak
74.

Radnik
ili njegova obitelj imaju pravo na pomoć u slučaju:

– smrti
radnika koji izgubi život u obavljanju ili povodu obav­ljanja, službe odnosno
rada – 3 proračunske osnovice i troškove pogreba

– smrti
radnika – 2 proračunske osnovice

– smrti
supružnika, djeteta i roditelja – 1 proračunske osnovice.

Članak 75.

Radnik
ima pravo na pomoć u slučaju:

–
bolovanja duljeg od 90 dana – jednom godišnje u visini 1 proračunske osnovice

–
nastanka teške invalidnosti radnika, djece ili supružnika radnika – u visini 1
proračunske osnovice,

–
kupnje medicinskih pomagala i prijeko potrebnih lijekova za radnika, dijete ili
supružnika u visini stvarnih troškova, a najviše do 1 proračunske osnovice
godišnje.

Dnevnica
i naknada troškova putovanja

Članak
76.

Kad je
radnik upućen na službeno putovanje u zemlji pripada mu puna naknada
prijevoznih troškova, dnevnica i naknada punog iznosa hotelskog računa za
spavanje.

Visina
dnevnice određuje se na način kako je to utvrđeno Temeljnim kolektivnim
ugovorom za javne službenike i namje­štenike.

Terenski dodatak

Članak
77.

Za
vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan mjesta njegova stalnog boravka
radnik ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove
života zbog boravka na terenu.

Visina
terenskog dodatka ovisi o tome jesu li radniku osigurani smještaj, prehrana i
drugi uvjeti boravka na terenu.

Iznos
terenskog dodatka isplaćuje se u visini koja je kao neoporeziva utvrđena
Pravilnikom o porezu na dohodak.

Terenski
dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednji radni dan u mjesecu za
idući mjesec.

Dnevnica
i terenski dodatak međusobno se isključuju.

Naknada
za odvojeni život

Članak
78.

Ako u
skladu sa zakonom, kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu radnik bude
premješten na rad izvan sjedišta poslodav­ca, a obitelj mu trajno boravi u
mjestu sjedišta poslo­dav­ca, pripada mu pravo na naknadu za odvojeni život od
obitelji.

Naknada
za odvojeni život od obitelji isplaćuje se u visini kako je to utvrđeno Temeljnim
kolektivnim ugovorom za javne službenike i namještenike.

Naknada
za trošak prijevoza

Članak
79.

Radnik
ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim javnim
prijevozom.

Ako nije organiziran mjesni javni prijevoz koji omogu­ćava
radniku redovit dolazak na posao i odlazak s posla, radnik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza koja se utvr­đuje u visini cijene karte javnog prijevoza
najbliže­g mjesta u kojem je taj prijevoz organiziran.

U slučaju da postoji mogućnost kup­nje godiš­nje
karte, radnik ima pravo na godišnju kartu ako mu je to povo­ljnije, ili na 1/12
cijene godiš­nje karte koja se isplaćuje svakog mjeseca u godini.

Ako nema mogućnosti kup­nje godiš­nje već samo mjesečne
karte, radnik koji stanuje više od 1 km od mjesta rada, ima pravo na mjesečnu
kartu ako mu je to povo­ljnije ili pravo na isplatu troškova mjesnog prijevoza
u visini cijene mjesečne karte.

Radnik koji stanuje na uda­ljenosti ma­njoj od 1 km
od mjesta rada ima pravo na naknadu troškova mjesnog prijevoza u visini 1/12
cijene godiš­nje karte najbliže­g mjesta u kojem postoji mogućnost kup­nje
godiš­nje karte, iznos 1/12 cijene utvrđuje se pre­govorima za svaku
proračunsku godinu.

Radnik kojem nije organiziran mjesni javni prijevoz
na posao i s posla ima pravo na naknadu za mjesni prijevoz u skladu s odredbama
stavka 4. i 5. ovoga članka, ovisno o uda­ljenosti mjesta stanova­nja od mjesta
rada.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema
cijeni mjesečne, odnosno pojedinačne karte, ako je mjesto stanova­nja uda­ljeno
do 100 km od mjesta rada.

U slučaju uda­ljenosti mjesta stanova­nja od mjesta
rada većoj od 100 km, naknada troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim
javnim prijevozom, utvrđuje se posebnom odlu­kom Ministarstva.

U mjestu u kojem je javni prijevoz organiziran na
način da se mjesečnom ili godiš­njom kartom pokrivaju mjesni i međumjesni javni
prijevoz (tzv. prijevozne zone), radnik koji koristi takvu vrstu prijevoza ne
ostvaruje pravo iz stavka 4. i 5. ovoga članka.

Ako radnik mora sa stanice međumjesnog javnog
prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini
troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

Troškovi mjesnog prijevoza radnika do najbliže
stanice među­mjesnog prijevoza utvrđuju se u skladu s odredbom stavka 4. i 5.
ovoga članka, ovisno o uda­ljenosti mjesta stanova­nja od stanice međumjesnog
prijevoza.

Ako postoji više mogućnosti korište­nja javnog
prijevoza, o povo­ljnosti odlučuje poslodavac uzimajući u obzir vremenski
najprihvat­ljiviji prijevoz za radnika, uvažavajući racionalnost troš­kova.

Ako nije organiziran međumjesni javni prijevoz koji
omo­gućava radniku redovit dolazak na posao i odlazak s posla, radnik ima pravo
na naknadu troškova prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene karte
međumjesnog javnog prijevoza za istu uda­ljenost na tom području.

Naknada troškova prijevoza isplaćuje se unaprijed i
to najkasnije pos­ljed­nje­g dana u mjesecu za idući mjesec.

Iznimno od stavka 1. do 14. ovoga članka, naknada
troškova mjesnog i međumjesnog prijevoza na posao i s posla ne isplaćuje se u
slučaju godiš­nje­g odmora, rodiljnog dopusta i bolova­nja duže­g od 42 dana.

Naknada
za korištenje privatnog automobila

Članak
80.

Ako je
radniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe, nadoknadit
će mu se troškovi u visini 30% cijene litre benzina euro super po prijeđenom
kilometru.

Jubilarna
nagrada

Članak 81.

Radniku se isplaćuje jubilarna nagrada za neprekidni
rad u javnim službama bez obzira na promjenu poslodavca za:

– 5 godina – u visini 1 osnovice iz stavka 2. ovoga
članka,

– 10 godina – u visini 1,25 osnovice iz stavka 2.
ovoga članka,

– 15 godina – u visini 1,50 osnovice iz stavka 2.
ovoga članka,

– 20 godina – u visini 1,75 osnovice iz stavka 2.
ovoga članka,

– 25 godina – u visini 2 osnovice iz stavka 2. ovoga
članka,

– 30 godina – u visini 2,50 osnovice iz stavka 2.
ovoga članka,

– 35 godina – u visini 3 osnovice iz stavka 2. ovoga
članka,

– 40 godina – u visini 4 osnovice iz stavka 2. ovoga
članka.

Osnovica za isplatu jubilarnih nagrada iznosi
najmanje 1800,00 kuna.

O visini osnovice za isplatu jubilarnih nagrada Vlada
Republike Hrvatske i sindikati javnih službi pregovarat će svake godine u
postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna.

Jubilarna nagrada isplaćuje se sljedećeg mjeseca
nakon što zaposlenik ostvari pravo na jubilarnu nagradu.

Darovi
za djecu

Članak 82.

Djetetu radnika mlađem od 15 godina pripada pravo za
dar u prigodi dana Svetog Nikole*.*

O visini dara za djecu Vlada Republike Hrvatske i
sindikati javnih službi pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga
Državnog proračuna. Stvarni iznos utvrdit će se najkasnije do 1. studenoga.

Dar za djecu ne može se isplatiti u iznosu manjem od
400,00 kuna.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka isplaćuju se
svakom radniku – roditelju djeteta mlađeg od 15 godina.

Božićnica

Članak 83.

Radniku pripada pravo na isplatu godišnje nagrade za
božić­ne blagdane u visini koju za svaku godinu dogovore Vlada Republike
Hrvatske i sindikati javnih službi.

Ako se strane u postupku donošenja državnog proračuna
ne dogovore o visini božićnice, isplata će se izvršiti u iznosu od najmanje
1.000,00 kuna.

Isplata nagrade za božićne blagdane izvršit će se u
cijelosti najkasnije do 31. prosinca tekuće godine.

Članak
84.

Iznosi
materijalnih prava iz članaka 50., 72., 73., 74., 75., 81., 82. i 83. ovoga
Ugovora ugovoreni su u neto iznosima.

Naknade
po osnovi izuma i tehničkog unaprjeđenja

Članak 85.

Radniku pripada pravo na naknadu za izum i tehničko
una­prjeđenje.

Naknada iz stavka 1. ovoga članka može biti određena
u obliku apsolutnog iznosa ili u obliku udjela od ostvarenog učinka izuma i
tehničkog unaprjeđenja.

Naknada mora biti razmjerna učinku koji poslodavac
ima od izuma ili tehničkog unaprjeđenja, odnosno učinku koji se stvarno može
očekivati, s time da mora iznositi najmanje 10% vrijednosti ostvarenog ili
očekivanog učinka.

O naknadi iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka radnik i
poslodavac zaključit će posebni ugovor.

Osiguranje

Članak
86.

Poslodavac
je dužan osigurati radnike od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme
obavljanja rada kao i u slobodnom vremenu tijekom 24 sata.

IX.
ZAŠTITA NA RADU

Zaštita
na radu

Članak
87.

Glede
provođenja zaštite na radu poslodavci i radnici obvezni su se pridržavati
odredbi Zakona o zaštiti na radu, Pravilnika o zaštiti na radu u zdravstvenoj ustanovi
te odredbi Temeljnog kolektivnog ugovora za službenike i namještenike u javnim
služ­bama.

X.
PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA
I SINDIKALNIH POVJERENIKA

Obavijest
o izboru sindikalnog predstavnika

Članak
88.

Sindikat
je obvezan obavijestiti poslodavca o izboru ili imenovanju sindikalnih
povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika.

Prava
sindikalnih predstavnika i povjerenika

Članak 89.

Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku,
odnosno povjereniku omogućiti neophodan pristup radnim mjestima u svrhu
obnašanja njegove dužnosti te radi omogućavanja uvida u podatke i isprave u
svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava radnika u vrijeme i na način koji ne
šteti djelotvornosti poslovanja.

Poslodavac treba sindikalnom predstavniku, odnosno
povjereniku, osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj radnika
kao što su prijedlozi odluka i pravilnika o radu kojima se reguliraju prava i
obveze iz radnog odnosa, prijedlozi poslovnih i razvojnih odluka koje utječu na
ekonomski i socijalni položaj radnika.

Poslodavac
je obvezan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog
predstavnika, po mogućnosti odmah, ali najkasnije u roku tri dana.

Poslodavac
je obvezan u pisanoj formi odgovoriti na svaki dopis sindikalnog povjerenika,
odnosno sindikalnog predstavnika.

Sindikalni
predstavnik, odnosno povjerenik ne smije biti spriječen ili ometan u obnašanju
svoje dužnosti ako djeluje u skladu sa zakonom i ovim Ugovorom.

Prava
iz stavka 1. – 5. ovoga članka pripadaju jednako sindikalnom povjereniku kao i
sindikalnim predstavnicima koji nisu zaposleni kod tog poslodavca.

Sindikalni
predstavnik obvezan je pred poslodavcem predstaviti se odgovarajućom punomoći
ili iskaznicom.

Ozljeda
sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja dužnosti radničkoga vijeća i
službenog puta u svezi te dužnosti, smatra se ozljedom na radu kod poslodavca.

Predstavnici
radničkih vijeća i sindikata
u upravnim vijećima

Članak
90.

U
upravnim vijećima zdravstvenih ustanova dva su člana predstavnici radnika
sukladno Zakonu o zdravstvenoj zaštiti.

Ako
predstavnik radnika kojeg imenuje radničko vijeće nije član sindikata,
sindikati imaju pravo imenovati jednog predstavnika u upravno vijeće, ali bez
prava glasa.

Povjerenik
zaštite na radu

Članak
91.

U
provođenju mjera zaštite na radu povjerenik ima pravo i obvezu osobito:

–
sudjelovati u planiranju mjera za unaprjeđivanje rada,

– biti
informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje radnika,

– primati
primjedbe radnika na primjenu propisa i provo­đenje mjera zaštite na radu,

–
pozvati inspektora zaštite na radu kada ocijeni da su ugroženi život i zdravlje
radnika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

–
školovati se za obavljanje poslova zaštite na radu, stalno proširivati i
unaprjeđivati svoje znanje, pratiti i prikupljati informacije odgovarajuće za
rad na siguran način,

–
svojom aktivnošću poticati ostale radnike za rad na siguran način.

Izabrani,
odnosno imenovani povjerenik za zaštitu na radu ima pravo u obavljanju svojih
dužnosti izbivati s poslova svog radnog mjesta 4 sata tjedno, s pravom na
naknadu plaće kao da radi na svom radnom mjestu.

Ako u
ustanovi nije izabran povjerenik zaštite na radu sva prava i obveze u odnosu na
zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu može preuzeti sindikalni povjerenik.

Sindikalne
aktivnosti i sastanci

Članak
92.

Poslodavac
je sindikalnom predstavniku, odnosno sindikalnom povjereniku ili članovima
povjereništva obvezan omogućiti da sindikalne aktivnosti obavlja u radno
vrijeme na način i u opsegu koji ovisi o veličini ustanove i organizaciji rada
ustanove, a koji ne šteti obavljanju službe.

Članovi
povjereništva sindikata imaju pravo održati sindikalne sastanke u radno vrijeme
ustanove, vodeći računa da se sastanci organiziraju u vrijeme i na način koji
ne šteti djelotvornosti poslovanja ustanove.

Svi
članovi sindikata ustanove imaju pravo jednom u 6 mjeseci održati sindikalni
skup u radno vrijeme ustanove, o čemu trebaju obavijestiti poslodavca, pazeći
da se sastanak organizira u vrijeme i na način koji najmanje narušava redovno
poslovanje ustanove.

Sindikalni
povjerenik, odnosno članovi sindikalnog povjere­ništva imaju pravo na plaćeni
dopust za sindikalne tečajeve, seminare, kongrese i konferencije u trajanju do
ukupno 10 dana godišnje.

Uvjeti
za rad sindikata

Članak
93.

Poslodavac je obvezan bez naknade, osigurati za rad
sindikata najmanje sljedeće uvjete:

– jednu prostoriju za rad sindikata u pravilu
odvojenu od mjesta rada i odgovarajući prostor za održavanje sastanaka,
neovisno o broju sindikata koji djeluju u ustanovi, a raspored korištenja
prostorije određuje se sukladno broju plaćenih sati rada na koje pojedini
sindikat ima pravo u radničkom vijeću,

– pravo na korištenje telefona, telefaksa i drugih tehničkih
sredstava i opreme u mjeri nužnoj za ostvarivanje sindikalne aktivnosti,

– slobodu podjele tiska, sindikalnog izvješćivanja i
ogla­šavanja na oglasnim pločama sindikata za redovne sindikalne aktivnosti**,**u vrijeme i na način koji ne šteti obavljanju službe,

– slobodu podjele tiska, izvješćivanja i oglašavanja
i na drugim mjestima u vrijeme štrajka, odnosno provođenja drugih sred­stava
pritiska,

– oglasne ploče o svom trošku na mjestu dostupnom naj­većem
broju radnika,

– obračun sindikalne članarine i drugih obustava
preko isplatnih lista prilikom obračuna plaća i doznačivanja članarine na račun
sindikata, a na temelju pisane izjave člana sindikata.

U slučaju kad sindikalni povjerenik obavlja
sindikalne aktivnosti u punom radnom vremenu, a zbog prirode njegova posla te
aktivnosti nije moguće obavljati na njegovom mjestu rada, poslodavac će mu u
pravilu osigurati drugi odgovarajući prostor za obavljanje sindikalnih
aktivnosti.

Poslodavac će se suzdržavati od svakoga činjenja ili
propu­štanja kojim bi pojedini sindikat u ustanovi bio doveden u po­vlašteni
ili podređeni položaj.

U slučaju spora o korištenju uvjeta za rad sindikata
nužnih za ostvarivanje sindikalnih aktivnosti, spor će biti povjeren arbitraži
Gospodarsko-socijalnog vijeća, odnosno Ureda za socijalno partnerstvo.

Zaštita
sindikalnog povjerenika

Članak
94.

Sindikalnog
povjerenika bez suglasnosti sindikata poslodavac ne smije otpustiti,
premjestiti na nepovoljnije mjesto rada, premjestiti ga u sklopu iste ili druge
ustanove, niti na bilo koji drugi način staviti u nepovoljniji položaj.

Najveći
broj sindikalnih povjerenika koji uživa zaštitu su­klad­no zakonu i ovom
Ugovoru, određuje se:

– prema
broju članova sindikata – u slučaju kada je u ustanovi izabrano radničko
vijeće,

– prema
ukupnom broju zaposlenih u ustanovi – u slučaju kada radničko vijeće nije
izabrano.

Suglasnost
za otkaz i suglasnost iz stavka 1. ovoga članka daje osoba određena statutom
sindikata, a ako nije određena statutom onda predsjednik sindikata ili osoba
koju on ovlasti.

Zamjena
radničkih vijeća sindikatom

Članak 95.

Ako radničko vijeće nije izabrano, sva njegova prava
i ovlasti preuzima jedan ili više sindikalnih povjerenika, o čemu odlu­čuju
sindikati u ustanovi.

Broj sindikalnih povjerenika ne može biti veći od
broja organiziranih sindikata u ustanovi.

Sindikalnog povjerenika koji ima ovlasti radničkog
vijeća može u dijelu tih ovlasti zamijeniti sindikalni predstavnik koji nije
zaposlen u ustanovi pod uvjetom da je sindikat obavijestio poslodavca o toj
osobi i da joj je povjerenik prenio u pisanoj formi određenu ovlast radničkog
vijeća.

Kada zamjenjuje radničko vijeće, sindikalni
povjerenik, odnosno drugi članovi tako ustrojenog radničkog vijeća imaju pravo
na naknadu plaće u skladu sa zakonom, a koja se utvrđuje prema broju članova
koje bi imalo radničko vijeće da je bilo izabrano.

U ustanovi s manje od 20 zaposlenih, samo sindikalni
povjerenik najreprezentativnijeg sindikata ima pravo na 2 sata rada tjedno uz
naknadu plaće.

Povrat
na rad

Članak
96.

Čelnik
sindikata koji je na tu funkciju izabran iz radnoga odnosa kod poslodavca, a
koju obavlja profesionalno, ima se pravo nakon prestanka te funkcije vratiti na
rad na iste poslove, a ako tih poslova više nema, onda na odgovarajuće poslove
u okviru njegove stručne spreme.

O
namjeri povratka na rad, osobe iz stavka 1. ovoga članka trebaju obavijestiti
poslodavca u roku 30 dana od prestanka funkcije.

Radničko
vijeće i štrajk

Članak
97.

Članovi
radničkih vijeća, koji su članovi sindikata, odnosno sindikalni povjerenici,
mogu obavljati sve sindikalne aktivnosti uključujući i organiziranje štrajka,
ali ne u ime zaposleničkog vijeća, već isključivo u ime sindikata.

Doprinos
solidarnosti

 Članak 98.

Ovim Ugovorom utvrđuje se obveza javnih službenika i
namještenika – radnika u djelatnosti zdravstva i zdravstvenog osi­guranja koji
nisu članovi sindikata, da za vrijeme važenja Ugovora plaćaju naknadu za
povoljnosti ugovorene ovim Ugovorom – doprinos solidarnosti reguliran Zakonom o
radu.

Doprinos solidarnosti iz stavka 1. ovog članka iznosi
0,65% neto plaće službenika i namještenika.

Doprinos
solidarnosti dijeli se razmjerno broju članova sindikata, koji svaki od
sindikata potpisnika ovog Ugovora ima na području za koje se zaključuje Ugovor.

Sukladno
stavku 3. ovoga članka, poslodavci su obvezni sred­stva solidarnosti
prikupljena po osnovi doprinosa solidarnosti doznačiti sindikatima potpisnicima
kako slijedi:

– Samostalni
sindikat zdravstva i socijalne
skrbi Hrvatske                                                                  28%

– Hrvatski strukovni sindikat medicinskih
sestara – medicinskih tehničara                                         28%

– Sindikat
zdravstva, socijalne zaštite i mirovinsko-
-invalidskog osiguranja Hrvatske                                       16%

– Hrvatski
liječnički sindikat                                                28%.

XI.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 99.

Ugovorne strane utvrđuju da su Ministarstvo zdravstva
i socijalne skrbi i Sindikati potpisnici ovoga Ugovora sporazumom preuzeli
obvezu rješavanja radnopravnog statusa zdravstvenih radnika – zaposlenih kod
zdravstvenih radnika privatne prakse – zakupaca u domovima zdravlja putem
ugovora o provođenju zdravstvene zaštite osiguranim osobama Zavoda za 2005.
godinu te sustavno rješavanje statusa tih radnika u roku tri godine od dana
potpisivanja sporazuma.

Članak 100.

Dodaci na plaće utvrđeni Uredbom o dodacima na plaće
za pojedina radna mjesta zdravstvenih djelatnika srednje i više stručne spreme
(»Narodne novine«, br. 62/02 i 20/03) te Uredbe o dodacima na plaće za pojedine
poslove zaposlenih u zdravstvu (»Narodne novine«, br. 20/03 i 47/03) ne
primjenjuju se za vri­jeme važenja ovoga Ugovora.

Članak 101.

Smatra se da je ovaj Ugovor zaključen kada ga potpišu
ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Članak 102.

Ovaj Ugovor stupa na snagu ako ga na referendumu
kojem je pristupilo najmanje jedna trećina radnika zaposlenih u zdravstvenim
ustanovama i Zavodu, prihvati natpolovična većina radnika izašlih na
referendum, a primjenjuje se od 1. siječnja 2005. godine.

                  ZA VLADU                                                    ZA SINDIKATE

            REPUBLIKE
HRVATSKE                              Samostalni
sindikat zdravstva

**prof. dr. sc. Andrija** i socijalne skrbi Hrvatske

**Hebrang,** v. r.predsjednica

               potpredsjednik Vlade,                                     **Spomenka Avberšek,** v. r.

                 ministar zdravstva i                                          Hrvatski strukovni sindikat

                    socijalne
skrbi                                                     medicinskih sestara

                                                                                          – medicinskih tehničara

                                                                                                  predsjednica

                                                                                            **Anica Prašnjak,** v. r.

                                                                                        Sindikat zdravstva, socijalne

                                                                                       zaštite i mirovinsko-invalidskog

                                                                                              osiguranja Hrvatske

                                                                                                   predsjednica

                                                                                    **Ljiljana
Oštrić Anić, dr. med.,** v. r.

                                                                                            Hrvatski liječnički sindikat

                                                                                                     predsjednik

                                                                                      **mr. sc. Ivica
Babić, dr. med.,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 9/2005-148
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)