## Kolektivni ugovor za vodno gospodarstvo

### NN 88/2003 (28.5.2003.), Kolektivni ugovor za vodno gospodarstvo

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1137

HRVATSKE VODE, pravna osoba
za uprav­lja­nje vodama, Zagreb, Ulica grada Vukovara 220 (u da­lj­njem tekstu:
poslodavac)

i

Sindikat zaposlenih u po­ljoprivredi,
prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske, Zagreb, Ljudevita
Posavskog 5 (u da­lj­njem tekstu: PPDIV),

na teme­lju
članka 185. Zakona o radu (»Narodne novine«, br. 38/95, 54/95, 65/96, 17/01 i
82/01), te članka 13. Statuta Hrvatskih voda, sklapaju dana navedenog uz
potpisnike sljedeći

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA VODNO GOSPODARSTVO

OPĆE
ODREDBE

Članak
1.

Ovim
Kolektivnim ugovorom (u da­lj­njem tekstu: ugovor) uređuju se prava i obveze iz
rada i na osnovi rada između članova Sindikata zaposlenih u po­ljoprivredi,
prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske – sindikalnih
podružnica Hrvat­skih voda i Hrvatskih voda, pravne osobe za uprav­lja­nje
vodama.

Odredbe
ovog Kolektivnog ugovora mogu se primijeniti i na radnike Hrvatskih voda koji
nisu članovi Sindikata zaposlenih u po­ljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj
industriji i vodoprivredi Hrvatske ako mu pristupe teme­ljem članka 96. i
Sporazuma o pristupanju čiji je obrazac Prilog 2 ovog ugovora.

Članak 2.

Radnik, u smislu ovog ugovora, je fizička osoba koja
obav­lja posao za poslodavca teme­ljem ugovora o radu.

Članak 3.

Ako je općim aktom poslodavca neko pravo radnika
uređeno nepovo­ljnije od prava koja proizlaze iz ovog ugovora, primje­njuju se
odredbe ovog ugovora.

Članak 4.

Poslodavac mora omogućiti radniku upoznava­nje sa
sadržajem ovog ugovora i ugovora o radu, kojim su uređena ­nje­gova prava i
obveze i propisa o zaštiti na radu.

UGOVOR
O RADU

Članak 5.

Radnik zasniva radni odnos ugovorom o radu.

Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku.

Ugovor o radu obvezno sadrži sljedeće uglavke:

1. naziv poslodavca i ime ovlaštene osobe;

2. ime i prezime radnika i ­nje­govo prebivalište;

3. datum početka rada;

4. traja­nje ugovora o radu;

5. naziv radnog mjesta;

6. tarifnu grupu i osnovnu plaću;

7. traja­nje redovnog radnog dana ili tjedna,

te
uglavke propisane Zakonom o radu i druga prava i obveze poslodavca i radnika,
sadržana u Kolektivnom ugovoru, Pravilniku o radu, drugim općim aktima
poslodavca ili upućiva­nje na primjenu Kolektivnog ugovora, Pravilnik o radu i
drugih općih akata poslodavca.

Članak 6.

Prilikom sklapa­nja ugovora o radu može se ugovoriti
probni rad.

Probni rad radnika može trajati najviše tri mjeseca.

Du­ljina probnog rada određuje se Ugovorom o radu.

Članak 7.

Radnik je dužan započeti s radom na dan koji je
određen ugovorom o radu.

Članak 8.

Poslodavac će osobu koju prvi put zapoš­ljava u
zanima­nju za koje se školovala, zaposliti kao pripravnika.

Pripravnički staž traje najviše:

– šest mjeseci za osobu sa sred­njom stručnom spremom
(SSS),

– devet mjeseci za osobu s višom stručnom spremom
(VŠS) i

– dvanaest mjeseci za osobu s visokom stručnom
spremom (VSS).

Pripravnički staž se obav­lja po programu koji donosi
generalni direktor u skladu sa specifičnostima pojedinih struka i radnih
mjesta.

Pripravnički staž može se, na prijedlog vodite­lja
pripravnič­kog staža, skratiti.

Traja­nje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme
opravdane odsutnosti s rada (bolest, služe­nje vojnog roka i sl.), kad je
ukupna odsutnost trajala duže od 30 dana.

Članak 9.

Poslodavac je dužan pri zapoš­ljava­nju pod jednakim
uvjetima dati prednost:

– djeci poginuloga hrvatskog branite­lja koja nemaju
ni drugoga rodite­lja,

– HRVI Domovinskog rata,

– članu obite­lji poginuloga, umrloga, zatočenoga ili
nestalog hrvatskog branite­lja,

–
nezaposlenom razvojačenom hrvatskom branite­lju.

Zaštita
privatnosti, života i zdrav­lja

Članak
10.

Poslodavac
je dužan čuvati podatke i privatnost o radnicima i ­njima raspolagati na način
usuglašen s Radničkim vijećem.

Poslodavac imenuje osobu koja nadzire prikup­lja­nje
i obradu podataka o radnicima uz suglasnost Radničkog vijeća.

Radnik je obvezan poslodavcu dostaviti sve osobne
podatke utvrđene propisima o evidencijama u oblasti rada, radi ostvariva­nja
prava i obveza iz radnog odnosa, te podatke: za obračun poreza iz dohotka i
određiva­nje osobnih odbitaka, o školova­nju i određenim specijalističkim zna­njima,
zdravstvenom sta­nju i stup­nju invalidnosti, o ugovornoj zabrani utakmice s
poslodavcem, vezane uz zaštitu majčinstva, vezane na ostvariva­nje prava po
osnovi zdravstvenog i mirovinskog osigura­nja, o časničkim i dočasničkim
činovima i o rasporedu u vojnim postrojbama.

Izmije­njeni podaci moraju se pravovremeno od strane
radnika dostaviti ovlaštenoj osobi poslodavca.

Radnici koji ne dostave podatke iz stavka 3. snose
štetne pos­ljedice tog propusta.

Članak
11.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu.

Poslodavac mora upoznati radnika prije početka rada s
mjerama zaštite na radu i ­nje­govim pravima i obvezama glede zaštite na radu.

Zaštita na radu obuhvaća mjere usmjerene na ostvare­nje
sigurnih uvjeta rada.

Poslodavac je dužan kod uvođe­nja novih tehnologija
voditi računa da ne ugrožavaju zdrav­lje radnika, te da ne utječu štetno na
okoliš.

Članak 12.

U odnosu na provođe­nje mjera zaštite na radu,
povjerenik zaštite na radu i sindikalni povjerenik imaju pravo i dužnost:

– sudjelovati u planira­nju unaprjeđiva­nja uvjeta
rada, uvođe­nja nove tehnologije,

– biti obaviješteni o svim promjenama od utjecaja na
sigurnost i zdrav­lje radnika,

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa o
provođe­nju mjera zaštite na radu,

– prisustvovati inspekcijskim pre­gledima i
obavijestiti inspektora o svojim zapaža­njima i zapaža­njima radnika,

– pozvati inspektora rada kada ocijeni da su ugroženi
život i zdrav­lje radnika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

– obrazovati se za obav­lja­nje ovih poslova, stalno
proširivati i unaprjeđivati zna­nje,

– pratiti i prikup­ljati informacije od značaja za ­nje­gov
rad,

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i miš­lje­nje,

– svojom aktivnošću poticati ostale radnike za rad na
siguran način.

Članak 13.

Radniku koje­g, na poslovima koje obav­lja, za puno
radno vrijeme uz sve mjere zaštite na radu nije moguće zaštititi od štetnih
utjecaja buke, vibracije, zrače­nja, vlage, vode, prašine i kemikalija omogućit
će da se pravo na povećanu stanku u tijeku radnog dana.

Poslovi na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na
radu nije moguće zaštititi radnika, i na kojima radnici imaju pravo na povećanu
stanku u okviru dnevnog radnog vremena, jesu: rad na fotokopirnim strojevima do
2 sata dnevno i rad u brodskoj strojarnici do 1 sat dnevno.

Pravilnikom o unutar­njem ustrojstvu Hrvatskih voda
bit će uređena radna mjesta na koja se primje­njuje odredba stavka 2. ovog
članka.

Radnici koji rade sa skraćenim radnim vremenom, sva
prava iz radnog odnosa ostvaruju kao da rade s punim radnim vremenom.

Članak 14.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku iz članka 13.
st. 1. ovog ugovora zaštitu (radnu) odjeću, obuću i opremu za potrebe obav­lja­nja
djelatnosti obi­lježenu nazivom poslodavca ili zaštitnim znakom. Nabava se osigurava
na teret poslodavca u skladu s aktom poslodavca, koji se donosi uz suglasnost s
povjerenikom zaštite na radu.

Pravilnikom o unutar­njem ustrojstvu uredit će se
radna mjesta na koja se primje­njuje odredba stavka 1. ovog članka.

Radnik je dužan postupiti s navedenim sredstvima s
potrebnom pozornošću u skladu s aktom poslodavca iz stavka 1. ovog članka.

Članak
15.

Radnik
koji u slučaju ozbi­ljne, prijeteće i neizbježne opasnosti po život i zdrav­lje
napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije bi doveden u lošiji
položaj, zbog svog postupka i uživa zaštitu od bilo kakvih pos­ljedica, osim
ako je posebnim propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi
spašava­nja života i zdrav­lja ­ljudi ili imovine.

U
slučaju iz stavka 1. ovog članka radnik je dužan obavijestiti poslodavca i
povjerenika zaštite na radu.

Članak
16.

Poslodavac
mora povjereniku za zaštitu na radu osigurati potrebne uvjete za rad.

Poslodavac
je dužan osigurati povjereniku zaštite na radu upute za nesmetan rad na temelju
Zakona o zaštiti na radu i ovog ugovora.

Izbor
ili imenova­nje povjerenika, kao i broj povjerenika, obav­lja se sukladno
odredbama Zakona o zaštiti na radu.

Svaki
povjerenik zaštite na radu ima pravo na naknadu plaće 6 radnih sati tjedno.
Poslodavac mora povjereniku zaštite na radu omogućiti osposob­ljava­nje za rad.

Na
teret poslodavca idu i drugi troškovi koji nastanu djelatnošću povjerenika za
zaštitu na radu u skladu sa Zakonom o zaštiti na radu.

Članak 17.

Poslodavac
je dužan poduzeti mjere nužne za sigurnost i zdrav­lje uk­ljučujući mjere za
sprječava­nje rizika na radu, pruža­nje informacije i osposob­ljava­nje radnika
za rad na siguran način, te brigu za potrebnu organizaciju i sredstva.

Poslodavac je dužan omogućiti jedanput u dvije godine
preventivni–obavezni sistematski zdravstveni pre­gled svim radnicima, uz
naknadu troškova koji proizlaze tim pre­gledom.

Poslodavac je dužan kod uvođe­nja novih tehnologija
obavijestiti radnike, Radničko vijeće, sindikalne povjerenike i povjerenike
zaštite na radu o tehnološkim karakteristikama i mogućim utjecajima tih
tehnologija na zdrav­lje i sigurnost radnika.

Članak 18.

Radnik ima pravo odbiti rad ako mu prijeti neposredna
opasnost za život i zdrav­lje, jer nisu poduzete mjere zaštite na radu.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka, poslodavac mora
odmah pristupiti ukla­nja­nju neposredne opasnosti za život i zdrav­lje
radnika, a radnika se može za to vrijeme rasporediti na radno mjesto koje
odgovara ­nje­govoj stručnoj spremi odgovarajuće­g zanima­nja.

Članak 19.

Radnicima koji rade sa štetnim tvarima ili na
poslovima na kojima je obvezatno korište­nje radne odjeće zbog pr­ljavštine,
neugodnih mirisa, opasnosti od zaraze i sl., moraju se osigurati uvjeti za pra­nje
i čišće­nje tijekom radnog vremena.

Članak 20.

Radnici mlađi od 18 godina i žene ne smiju raditi na
radnom mjestu na kojem se pretežno obav­lja osobito težak fizički posao niti na
ostalim poslovima koji bi mogli utjecati štetno, s povećanim rizikom, na ­njihovo
zdrav­lje.

Trudnice
ne smiju obav­ljati poslove:

– za
koje se traže posebni uvjeti, zdravstveno, tjelesno i psihofizičko sta­nje,

– koji su utvrđeni kao naporni,

– koji imaju štetan utjecaj na zdrav­lje trudnice ili
na trudnoću.

Naporni, za zdrav­lje štetni poslovi koji se ne smiju
raditi za vrijeme trudnoće su naročito:

– poslovi koji izazivaju stalne i snažne vibracije
tijela ili buku, te izazivaju duži pritisak na tijelo,

– poslovi s opasnim i za zdrav­lje štetnim tvarima,

– poslovi u prostorijama u kojima nastaju opasna
zrače­nja,

– poslovi kod kojih treba dizati i prenositi terete,

– poslovi koji se obav­ljaju pretežno u nefiziološkom
ili prisilnom položaju.

Članak
21.

Radnika kojemu je sma­njena zdravstvena i radna sposobnost
na radu kod poslodavca, poslodavac je dužan rasporediti na radno mjesto koje
odgovara ­nje­govoj zdravstvenoj, odnosno preostaloj radnoj sposobnosti, u roku
od 15 dana od dana kada je rješe­nje Hrvatskog zavoda za mirovinsko osigura­nje
postalo konačno.

Ukoliko poslodavac premjesti radnika sa sma­­njenim
radnim sposobnostima nastalim u procesu rada na slabije plaćeno radno mjesto,
dužan mu je plaćati i razliku plaće koju je radnik primao do uma­­nje­­nja
zdravstvene i radne sposobnosti.

Članak 22.

Radnik je dužan:

– raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne
ugrožava svoj život i zdrav­­lje, kao ni drugih radnika, te sigurnosne opreme i
uređaja,

– obav­­ljati poslove radnog mjesta na koje je
raspoređen i druge poslove i zadatke koje mu daju nadređeni, sukladno pravilima
struke, općim aktima poslodavca i uputama nadređenih,

– na radnom mjestu pridržavati se propisanih mjera
zaštite na radu i uputa proizvođača opreme za rad,

– održavati i koristiti u ispravnom sta­­nju
sigurnosne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i
rukova­­nje,

– upozoriti neposrednog rukovodite­­lja na sve
kvarove i nedostatke na uređajima i osobnim zaštitnim sredstvima,

– ovladati zna­­njem iz zaštite na radu u onoj mjeri
koliko je to potrebno za rad na siguran način,

– pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pre­gledima
u koje je uk­­ljučen.

Obrazova­­nje
i usavršava­­nje

Članak
23.

Radnik ima pravo i dužnost stručno se usavršavati u
skladu s potrebama poslodavca i zahtjevima radnog mjesta.

Tijekom obrazova­­nja radniku pripadaju sva prava kao
da je radio.

Prava i
obveze između radnika upućenog na stručno usavr­šava­­nje i poslodavca,
utvrđuju se posebnim ugovorom u skladu s općim aktom poslodavca.

Radno vrijeme

Članak
24.

Puno radno
vrijeme određuje se u traja­­nju 40 sati tjedno uk­­ljučujući i plaćeni
polusatni dnevni odmor.

Raspored
radnog vremena u kalendarskoj godini određuje se planom korište­­nja radnog
vremena (radni kalendar).

Plan korište­­nja radnog vremena donosi generalni
direktor nakon savjetova­­nja s Radničkim vijećem u prosincu za narednu godinu.

Članak 25.

Raspored tjednog radnog vremena, početak i završetak
radnog vremena i vrijeme odmora određuje se odlukom generalnog direktora nakon
savjetova­­nja sa Radničkim vijećem.

Tjedno radno vrijeme raspoređeno je u pet radnih dana
i traje od ponedje­­ljka do petka.

Generalni direktor može svojom odlukom, u dogovoru s
direktorima VGO-a, odrediti za svaku organizacijsku jedinicu po­čet­ak dnevnog
radnog vremena između 7.30 – 8.30, a kraj od 15.30 – 16.30.

Subota i nedje­­lja su dani tjednog odmora.

Kada postoji potreba uvođe­­nja prekovremenog rada za
obranu od poplava, bujica, leda, ukla­­nja­­nja izvanrednih onečišće­­nja i
zagađe­­nja, radno vrijeme može trajati i duže od zakonom propisanog.

Članak 26.

Generalni direktor može izvršiti preraspodjelu radnog
vremena, u dogovoru s Radničkim vijećem, kada to zahtijeva priroda
vodnogospodarskih poslova, organizacija rada i poslova­­nja, bo­­lja
iskoristivost sredstava rada i opreme, racionalnije korište­­nje radnog
vremena, te izvrše­­nje ugovorenih poslova.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku iskorište­­nje
preras­podije­­ljenog radnog vremena u tijeku iste kalendarske godine. Ako
poslodavac ne osigura iskorište­­nje preraspodije­­ljenog radnog vremena u
tijeku iste kalendarske godine dužan je radniku platiti kao prekovremeni rad za
razdob­­lje od izvršenog posla do 31. prosinca tekuće godine.

Odmor i dopust

Članak
27.

Radnik
ima, teme­­ljem podnesenog zahtjeva, pravo na plaćeni dopust u tijeku
kalendarske godine u sljedećim slučajevima:

– sklapa­­nje braka.............................. 5 radnih dana

– rođe­­nje
djeteta............................... 5
radnih dana

–                     smrt
djeteta, bračnog druga, rodite­­lja
   radnika .......................................... 5 radnih dana

– smrt
ostalih članova uže obite­­lji iz čl. 49. st. 2.
   Zakona o radu  .............................. 3
radna dana

– smrt
rodite­­lja bračnog druga............ 3
radna dana

– teže
bolesti bračnog druga, djeteta ili rodite­­lja
   radnika 5 radnih dana

– teže
bolesti ostalih članova uže obite­­lji iz
   čl. 49. st. 2. Zakona o radu ............ 2 radna dana

– selidbe
u drugo mjesto..................... 3
radna dana

– selidbe u istom mjestu...................... 2 radna dana

– u slučaju većih ošteće­­nja ili unište­­nja
materijalnih
   dobara (elementarna nepogoda).. 2-5 radnih dana

– dragovo­­ljnog dava­­nja krvi............... 2 radna dana

– polaga­­nje stručnog ispita................. 5 radnih dana

– sudjelova­­nje na međunarodnim natjeca­­njima u

   zem­­lji i inozemstvu....................... 1-3 radna dana

Ako se
u tijeku kalendarske godine ponovi slučaj potrebe korište­­nja plaćenog
dopusta, radnik može ponovo ostvariti pravo iz stavka 1. ovog članka.

Članak 28.

Radnik ima pravo na dopust uz naknadu plaće kada je
na teme­­lju odluke poslodavca upućen na obrazova­­nje, osposob­­ljava­­nje,
usavršava­­nje, specijalizaciju ili prekvalifikaciju.

Dužina
traja­­nja plaćenog dopusta, kao i ostala prava i obveze radnika, utvrđuju se
posebnim ugovorom, sukladno općem aktu poslodavca.

Članak 29.

Generalni direktor može odobriti radniku neplaćeni
dopust do 30 radnih dana u tijeku jedne kalendarske godine u s­­ljedećim
slučajevima:

– ­­nje­ga člana uže obite­­lji,

– grad­­nja ili popravak kuće ili stana,

– liječe­­nje na vlastiti trošak,

– obrazova­­nje, osposob­­ljava­­nje, usavršava­­nje
ili specijalizacija na vlastiti trošak, te u drugim opravdanim slučajevima,

– sudjelova­­nje na međunarodnim natjeca­­njima u zem­­lji
i inozemstvu

– posjeta članu uže obite­­lji u inozemstvu.

Izuzetno,
generalni direktor može odobriti neplaćeni dopust i preko 30 dana, po zahtjevu
radnika.

Godiš­­nji odmor

Članak
30.

Najkraće traja­­nje plaćenog godiš­­nje­g odmora na
koji radnik ima pravo svake kalendarske godine je 18 radnih dana.

Dužina traja­­nja godiš­­nje­g odmora radnika uvećava
se prema sljedećim mjerilima:

a) prema radnom
stažu

– do 5 godina radnog staža                                        2
radna dana

– preko 5 do 10 godina radnog staža                         4 radna dana

– preko 10 do 15 godina radnog staža                       6
radnih dana

– preko 15 do 20 godina radnog staža                       8
radnih dana

– preko 20 do 25 godina radnog staža                       10
radnih dana

– preko 25 do 30 godina radnog staža                       12
radnih dana

– preko 30 godina radnog staža                                 14
radnih dana

b) prema složenosti poslova

– poslovi I-IV grupe
složenosti                                   1 radni dan

– poslovi V-VIII grupe
složenosti                               2 radna dana

– poslovi IX-X grupe
složenosti                                 3 radna dana

c) prema uvjetima rada

– rad koji se obav­­lja na terenu, a koji uk­­ljučuje
rad u vodi, vlazi, buci, vjetru i sl. najma­­nje
30 dana u godini                                                     3 radna dana

– rad na fotokopirnom stroju najma­­nje                       2 sata
dnevno i 30 dana u godini                                       3 radna dana

– rad u brodskoj strojarnici najma­­nje                          1 sat
dnevno i 30 dana u godini                                       3 radna dana

– rad u zatvorenom prostoru uz uobičajene
uvjete smještaja                                                      1 radni dan

d) prema posebnim socijalnim uvjetima

– rodite­­lj za svako dijete do 7 godina starosti  1 radni dan

– samohrani rodite­­lj s jednim djetetom do
15 godina starosti                                                   2 radna dana

– samohrani rodite­­lj s dvoje ili više djece
do 15 godina starosti                                              3 radna dana

– radnik koji uzdržava teško obo­­ljelog člana
uže obite­­lji                                                              4 radna dana

– invalid                                                                     4 radna dana

– invalid Domovinskog rata i
hrvatski
branite­­lj                                                                  5 radnih dana

e) prema
navršenim godinama starosti

– radnica koja navrši 55 godina života i radnik
koji navrši 60 godina života imaju pravo
na godiš­­nji odmor u traja­­nju                                    30 radnih dana.

Gor­­nja granica traja­­nja godiš­­nje­g
odmora iznosi 30 radnih dana ne računajući subote, nedje­­lje, blagdane i
neradne dane.

Radnik koji je zasnovao radni
odnos u svojstvu pripravnika ima pravo na godiš­­nji odmor u traja­­nju od 18
radnih dana.

PLAĆA I NAKNADE

Elementi plaće

Članak 31.

Poslodavac će radniku za ­­nje­gov
rad isplatiti plaću koja se sastoji od:

– osnovne plaće za puno radno
vrijeme utvrđene teme­­ljem složenosti poslova radnog mjesta na koje je radnik
raspoređen i za normalne uvjete rada za te poslove (najniža osnovna plaća
uvećana za koeficijent složenosti i za normalne uvjete rada),

– dodataka na plaću po osnovi
radnog staža,

– poveća­­nja/sma­­nje­­nja
plaće po osnovi rezultata rada (u nastavku: stimulativni dio plaće).

Osnovna
plaća

Članak
32.

Osnovna plaća za najjednostavniji
rutinski rad koji ne zahtijeva posebno obrazova­­nje (I. grupa – koeficijent
1,00), na osnovi 40 sati rada tjedno, iznosi 1.725,00 kuna.

Osnovna plaća određena po
odredbama ovog ugovora je podloga za utvrđiva­­nje dodataka.

Osnovnoj plaći određenoj po
odredbama ovog ugovora utvrđuje se stalni dodatak na plaću u iznosu od 300,00
kuna.

Svaka ugovorna strana ima
pravo predložiti da se najniža osnovna plaća mije­­nja kada se za to stvore
uvjeti.

Svaka ugovorna strana može
podnijeti prijedlog za korekciju najniže osnovne plaće koji je druga ugovorna
strana dužna razmotriti i ocijeniti ­­nje­govu opravdanost.

Postupak pre­govara­­nja mora
biti okončan u roku od 30 dana od dana kada je prijedlog druga strana
zaprimila.

Članak 33.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu
godinu radnog staža za 0,5%.

Pravo  na
poveća­­nje osnovne plaće prema stavku 1. ovog član­ka pripada radniku na
ukupni radni staž upisan u radnu k­­njižicu, uvećan za tekući radni staž kod
poslodavca koji nije zak­­ljučen.

Radniku koji je stekao zva­nje magistra znanosti ili
doktora znanosti pripada poveća­nje osnovne plaće sukladno odredbama Pravilnika
o unutar­njem ustrojstvu Hrvatskih voda.

Članak 34.

Stimulativni dio plaće radnika na radu utvrđuje se na
osnovu sljedećih mjerila i kriterija:

– ostvarena količina i kvaliteta rada,

– odnos prema sredstvima rada,

– odnos
prema suradnicima, strankama u postupku i poslovnim partnerima, nazočnost na
radnom mjestu, izvrše­nje poslova i radnih zadaća u rokovima po odredbama
Zakona ili rokovima određenim po neposrednom rukovodite­lju,

– odnos
prema dokumentaciji i predmetima u radu.

Stimulativni
dio plaće radnika na nivou Hrvatskih voda ne može iznositi više od 10% mase
plaća, a za pojedinca sukladno Pravilniku o radu može iznositi od +25% do –25% ­nje­gove
osnovne plaće.

TARIFA POSLOVA

Članak
35.

Radniku
pripada koeficijent složenosti utvrđen za grupu pojedinog radnog mjesta, a sve
prema Tarifi poslova koji čini sastavni dio ovog ugovora.

Odlukom
poslodavca utvrđuju se platni razredi kako slijedi u Prilogu 1.

Članak 36.

Osnovna
plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđuje se tako da se
iznos najniže osnovne plaće pomnoži koeficijentom složenosti utvrđenim za grupu
poslova i razred koja pripada radnom mjestu na kojem radnik radi, a prema
Tarifi poslova iz članka 35. ovog ugovora.

Članak
37.

Ako
plaće radnika nisu utvrđene sukladno odredbama ovog ugovora i Pravilnika o
unutar­njem ustrojstvu, poslodavac je u obvezi ponudom izmije­njenog ugovora o
radu utvrditi plaću radnika sukladno odredbama ovog ugovora, najkasnije u roku
od 60 dana od stupa­nja na snagu ovog ugovora.

Dodaci

Članak 38.

Osnovna
plaća radnika iz članka 32. ovog ugovora uvećat će se za vrijeme:

   – rada noću                                              35%

   – prekovremenog rada                             50%

   – rada subotom i nedje­ljom                       35%

Noćnim radom smatra se rad izvršen između 22,00 sata
i 6,00 sati narednog dana.

Prekovremenim radom smatra se rad u traja­nju dužem
od 40 sati tjedno, ako nije obuhvaćen preraspodjelom radnog vremena.

Rad subotom i nedje­ljom je rad obav­ljen od 0,00
sati do 24,00 sata subotom odnosno nedje­ljom.

Članak
39.

Za rad
na dane blagdana, Uskrsa i neradne dane utvrđene zakonom, radnik ima pravo na
naknadu plaće koja mu pripada kad ne radi na te dane, te na plaću za odrađene
sate rada uvećane za 50%.

Članak 40.

Dodaci
iz članka 38. i 39. ovog ugovora isplaćuju se radniku kumulativno.

TEŽI
UVJETI RADA

Članak
41.

Osnovna
plaća radnika povećat će se za rad u uvjetima težim od uobičajenih za to radno mjesto.
Teže uvjete rada od uobičajenih za pojedina radna mjesta utvrdit će odlukom
poslodavac uz suglasnost povjerenika zaštite na radu i Radničkog vijeća.
Elementi težih uvjeta rada koji se obavezno moraju uzeti u obzir kod utvrđiva­nja
ovih uvjeta su:

a)
utjecaji radne okoline (kemijsko-biološki utjecaji) i vibracije na plovilima 5%

b) rad
na terenu pri obrani od poplava, bujica, leda
20%

c) rad
na terenu pri otkla­nja­nju izvanrednih onečišće­nja i zagađe­nja  20%

Rok za
utvrđiva­nje radnih mjesta iz stavka 1. ovog članka određuje se 60 dana od dana
stupa­nja na snagu ovog ugovora.

Osnovna
plaća radnika povećat će se za vrijeme pasivnog dežurstva radnika na otkla­nja­nju
izvanrednih onečišće­nja i zagađe­nja u iznosu 500,00 kn za tjedan dana
dežurstva.

Plaća
po osnovi inovacije

Članak
42.

Teme­ljem
ugovora radniku – autoru inovacije koja se primje­njuje kod poslodavca –
pripada naknada za upotrebu inovacije u skladu s odredbama ovog ugovora za
vrijeme primjene inovacije, a najduže:

– 5 godina od početka primjene inovacije koja je kao
izum zaštićena patentom,

– 3 godine od početka primjene inovacije koja je
tehničko unaprjeđe­nje ili izum koji nije zaštićen patentom,

– 2 godine od početka primjene inovacije.

Članak 43.

Naknada za primjenu inovacije kod poslodavca
isplaćuje se radniku najma­nje u visini:

– 15% dobiti ostvarene primjenom izuma zaštićenog
patentom,

– 10% dobiti ostvarene primjenom izuma koji nije
zaštićen patentom tehničkog unaprjeđe­nja, novih proizvoda i proizvodnih
procesa,

– 5% dobiti ostvarene primjenom korisnih ideja i
prijedloga.

Članak 44.

U slučaju kada korisniku inovacije nije moguće
utvrditi ostvarenu dobit e­gzaktnom metodom jer nema mjer­ljivih pokazate­lja
(npr. pobo­ljša­nje uvjeta rada, sigurnost na radu, zaštita okoliša, izum koji
je zaštićen patentom na ime poslodavca, te korisni prijedlozi čiji se učinci ne
mogu mjeriti), naknada se utvrđuje u jednokratnom iznosu.

Naknade

Članak
45.

Visina
plaće pripravnika iznosi 80% od najniže­g koeficijenta u grupi poslova za koju
se pripravnik osposob­ljava.

Članak
46.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće u visini ­nje­gove prosječne plaće ostvarene u
prethodnom mjesecu za sate rada u mjesecu za koji mu pripada naknada za
vrijeme:

–
blagdana, Uskrsa i neradnih dana,

– plaćenog
dopusta i godiš­nje­g odmora (iz članka 27., 28. i 30. ovog ugovora),

–
obrazova­nja, osposob­ljava­nja, usavršava­nja, specijalizacija i
prekvalifikacija u skladu s potrebama poslodavca,

– obav­lja­nja
funkcije predstavnika radnika u radničkom vije­ću, sindikatu i povjerenstvu
zaštite na radu u razumno prihvat­ljivom vremenu.

Članak
47.

U
slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolova­nja do 42 dana pripada mu
naknada plaće u visini 90% ­nje­gove plaće ostvarene u mjesecu neposredno prije
ne­go je započeo bolova­nje.

Naknada
u 100% iznosu plaće pripada radniku u slučaju bolova­nja zbog profesionalne
bolesti, zbog oz­ljede na radu ili zbog ­nje­ge djeteta do 3 godine života.

Članak
48.

Sindikalnom
povjereniku, povjereniku zaštite na radu i članu radničkog vijeća kod
poslodavca, kada ne radi poslove radnog mjesta zbog aktivnosti iz članka 46.
al. 4, poslodavac je dužan isplatiti naknadu plaće kao da je radio na poslovima
radnog mjesta uz normalni učinak.

OSTALA
MATERIJALNA PRAVA ZAPOSLENIKA

Članak 49.

Poslodavac će isplatiti radnicima prigodni dar u
naravi za Uskrs u visini neoporezivog iznosa poklon-bona od 400,00 kn.

Poslodavac će isplatiti dodatak na plaću za korište­nje
godiš­nje­g odmora radniku na teme­lju Plana korište­nja godiš­nje­g odmora ili
Odluke o korište­nju prava na godiš­nji odmor, u visini od najma­nje 1.000,00
kn neto.

 Radnik ima
pravo na jednokratnu isplatu poveća­nja plaće u prosincu tekuće godine u visini
1.000,00 kuna neto.

Članak 50.

Radnik ima pravo na isplatu jubilarne nagrade u
iznosu za ukupni radni staž u vodnogospodarskoj djelatnosti upisan u radnoj k­njižici,
kako slijedi:

– 10 godina radnog staža u
visini od              1.500,00 kn neto

– 15 godina radnog staža u
visini od              2.000,00 kn neto

– 20 godina radnog staža u
visini od              2.500,00 kn neto

– 25 godina radnog staža u
visini od              3.000,00 kn neto

– 30 godina radnog staža u
visini od              3.500,00 kn neto

– 35 godina radnog staža u
visini od              4.000,00 kn neto

– 40 godina radnog staža u visini od 5.000,00 kn neto.

Jubilarna nagrada isplaćuje
se u mjesecu kad se ispune uvjeti za isplatu prema podacima nadležnih službi
Hrvatskih voda.

Članak 51.

Radnik koji odlazi u mirovinu ima pravo na otpremninu
u visini 8.000,00 kuna neto. Isplata otpremnine izvršit će se umirov­ljeniku po
konačnosti rješe­nja o ostvariva­nju prava na mirovinu.

Članak
52.

Radnik,
teme­ljem podnesenog zahtjeva, ima pravo na pomoć u slučajevima:

–  smrti bračnog
druga, djeteta i rodite­lja radnika
u visini                                      3.000,00
kn neto

–  nastanka
invalidnosti radnika koja je utvrđena
propisima mirovinskog i invalidskog osigura­nja
(jednokratno u trenutku nastanka invalidnosti)
u visini                                      3.000,00
kn neto

–  bolova­nja radnika u neprekidnom traja­nju
du­ljem od 90 dana (jedanput unutar 12 mjeseci
počevši od početka neprekinutog bolova­nja)
u visini                                      3.000,00
kn neto

Članak
53.

Poslodavac
može, na zahtjev radnika, isplatiti pomoć za slučajeve:

–  otkla­nja­nja
pos­ljedica elementarne nepogode,
uz prilaga­nje dokaza o nastupu okolnosti i
visini štete u visini do                 3.000,00
kn neto

–  kup­nje
medicinskih pomagala, lijekova,
bolničkog liječe­nja i u drugim sličnim
slučajevima, sve uz prilaga­nje dokaza
u visini do                                3.000,00
kn neto.

Članak
54.

Djeci poginulog, umrlog, zatočenog ili nestalog
radnika poslodavca, poslodavac je dužan isplaćivati novčanu potporu u iznosu od
500,00 kuna neto mjesečno po djetetu do navršenih 18 godina života djeteta.

Poslodavac je dužan od skrbnika prikupiti
dokumentaciju o statusnom položaju djeteta, domovnicu i rodni list djeteta,
smrtovnicu rodite­lja, dokaz o skrbništvu i adresu skrbnika.

Članak 55.

Poslodavac je dužan isplatiti nagradu učenicima i
studentima na praksi kod poslodavca u visini 1.250,00 kn neto mjesečno za puno
radno vrijeme, a razmjerno vremenu provedenom na radu.

Odluku o visini naknade za strane studente, donosi
generalni direktor u okviru svojih ovlasti.

Za vrijeme provedeno na radu učenici i studenti na
praksi, imaju pravo i na naknadu troškova prijevoza na rad i s rada.

Članak 56.

Način dodjele i uvjeti za stjeca­nje prava na
stipendiju  Hrvatskih voda, te prava i
obveze učenika i studenata koji su ostvarili pravo na stipendiju Hrvatskih voda
utvrdit će se općim aktom poslodavca.

Članak
57.

Radnik ima pravo za božićni poklon po djetetu do
navršene 15. godine života u visini 400,00 kuna neto, ali samo za djecu
zdravstveno osiguranu preko radnika Hrvatskih voda.

Članak 58.

Poslodavac je dužan na svoj trošak osigurati sve
radnike za slučaj smrti, oz­ljede na radu i profesionalnog obo­lje­nja na teret
poslodavca.

Osigurana svota za slučaj smrti radnika uslijed
nezgode iznosi 50.000,00 kuna neto.

Osigurana svota za slučaj smrti radnika uslijed
bolesti iznosi 25.000,00 kuna neto.

Osigurana svota za slučaj trajne invalidnosti radnika
iznosi 100.000,00 kuna neto, a za troškove liječe­nja radnika iznosi 55,00 kuna
neto po bolničkom danu.

Poslodavac može osigurati radnike i za druge rizike
prema pravilima osigura­nja osiguravajućih društava, a o tome je dužan tražiti
suglasnost Radničkog vijeća.

Članak 59.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla u visini stvarnih troškova prijevoza javnim prometom prema
cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte.

U slučaju kada postoji mogućnost korište­nja više
alternativnih sredstava javnog prometa različite cijene, radnik ima pravo na
nadoknadu troškova prijevoza s posla i na posao u visini cijene one vrste
javnoga prometa koja je najpogodnija za poslodavca.

Naknada
troškova prijevoza na posao i s posla isplaćuje se unaprijed, najkasnije pos­ljed­nje­g
radnog dana u mjesecu za s­ljedeći mjesec.

Članak 60.

Službenim
putova­njem smatra se put izvan mjesta zaposle­nja radi izvrše­nja određenog
posla.

Nalog
za službeno putova­nje izdaje osoba ovlaštena posebnim općim aktom poslodavca.

Službeno
putovanje počinje trenutkom napuštanja radnog mjesta ili napuštanja stana.

Službeno putova­nje prestaje povratkom na radno
mjesto odnosno povratkom u stan.

Članak 61.

Za vrijeme terenskog rada radnik ima pravo na
terenski dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove boravka na terenu.

Terenski dodatak iznosi 170,00 kuna neto dnevno.

Pod terenskim radom smatra se rad i boravak na
otvorenom prostoru, u traja­nju od najma­nje 12 do najviše 24 uzastopnih sati,
izvan sjedišta poslodavca, odnosno, izvan sjedišta organizacijskih jedinica i
izvan mjesta radnikovog boravišta.

Dnevnice i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

Članak 62.

Prijevozni troškovi na službenom putova­nju
nadoknađuju se na s­ljedeći način:

– za korište­nje autobusa ili vlaka nadoknađuju se
troškovi u visini cijene prijevozne karte,

– za korište­nje aviona, spavaćih kola ili broda
potrebno je odobre­nje generalnog direktora odnosno ovlaštenog radnika, a
nadoknađuju se stvarni troškovi,

– za korište­nje privatnog automobila u službene
svrhe radnik mora imati odobre­nje generalnog direktora odnosno ovlaštene
osobe. Prijevozni troškovi nadoknađuju se u visini 30% cijene jedne litre
benzina euro super 95 po prijeđenom kilometru i odobrenoj relaciji putova­nja.

Članak 63.

Radnik koji je upućen na službeno putova­nje u zem­lji
ima pravo na dnevnicu, naknadu troškova noće­nja, prijevoznih i drugih po
poslodavcu odobrenih troškova uči­njenih pri izvršava­nju zadanog posla.

Iznos dnevnice je 170,00 kuna
neto.

Radniku na službenom putova­nju
u zem­lji pripada dnevnica u punom iznosu za svaki kalendarski dan proveden na
putu duže od 12 sati.

Ako je službeno putova­nje u
zem­lji trajalo, u kalendarskom danu, kraće od 12 sati, a duže od 8 sati,
radnik ima pravo na pola iznosa dnevnice.

Radniku se priznaju troškovi
u iznosu ostvarenog prijevoza sredstvima javnog prometa od mjesta stanova­nja
odnosno sjedišta poslodavca do mjesta u kojem je upućen na službeno putova­nje.

Radnik ima pravo na nadoknadu punog iznosa hotelskog
računa za spava­nje do visine cijene noće­nja u hotelu kate­goriziranom do 4
zvjezdice. Poslodavac svojom odlukom može odobriti smještaj i u hotelu više
kategorije.

Troškovi
i dnevnice za službena putova­nja u inozemstvu obračunavaju se na način kako je
to re­gulirano za tijela državne uprave.

Članak 64.

Radnici
koji su ukrcani na plovila imaju pravo na ukrcninu u iznosu od 15,00 kuna
dnevno.

Pored
ukrcnine radnicima iz prethodnog stavka pripada i hranarina u iznosu od 45,00
kuna dnevno.

Radnici
ostvaruju prava iz stavka 1. i 2. ovog članka i kada je plovilo na vezu.

Ukrcnina
i hranarina isk­ljučuju pravo na terenski dodatak i obrnuto.

Članak 65.

Naknada
za odvojeni život od obite­lji isplaćuje se radniku koji neprekidno u radnom
mjesecu, isk­ljučujući službeni put i rad na terenu, radi i boravi u mjestu
koje je najma­nje 80 km uda­ljeno od mjesta gdje boravi radnikova uža obite­lj.
Naknada za odvojeni život ne pripada radniku čija je uža obite­lj, za vrijeme
traja­nja ovog ugovora, odselila iz mjesta rada ili mjesta uda­ljenog do 80 km
od mjesta rada u drugo mjesto.

Visina
naknade za odvojeni život iznosi 1.500,00 kuna neto mjesečno.

Članak 66.

Radnik
ima pravo na dodatak za godiš­nji odmor, u skladu s člankom 49. stavka 2. i
pravo na naknadu za prijevoz na posao i s posla, u punom opse­gu i u slučaju
kad radi nepuno radno vrijeme u traja­nju četiri i više sati dnevno.

ZAŠTITA
RADNIKA

Članak 67.

Kada se
tijekom radnog vijeka radnika sma­nji radna sposobnost zbog godina starosti,
povrede na radu, invaliditeta, profesionalnih i ostalih bolesti, poslodavac mu
mora osigurati povo­ljnije uvjete rada (npr. lakši posao, povo­ljnija norma,
rad sa sma­njenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima i sl.) i plaću koju
bi ostvarivao da nisu nastupile spomenute okolnosti.

Članak 68.

Naknada plaće koja radniku invalidu pripada od dana
nastanka invalidnosti, ili dana utvrđene opasnosti od nastanka invalidnosti,
odnosno dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do raaspoređiva­nja
na odgovarajuće radno mjesto, ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne
plaće radnog mjesta na kojem je do tada bio raspoređen.

Članak 69.

Poslodavac je dužan radniku, koji radi skraćeno radno
vrijeme zbog sma­njene radne sposobnosti nastale povredom na radu kod
poslodavca ili nastale profesionalnim obo­lje­njem kod poslodavca, isplatiti
plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike između naknade koju
ostvaruje po propisima mirovinsko-invalidskog osigura­nja i plaće radnog mjesta
na koje je raspoređen.

Članak 70.

Radnik kojem do stjeca­nja prava na starosnu mirovinu
nedostaje pet godina staža ili pet godina života, do odlaska u mirovinu
zadržava najma­nje plaću koju je ostvario u mjesecu prije nastanka spomenutih
okolnosti, pod uvjetom da uredno i savjesno obav­lja poslove i postiže učinak
primjeren ­nje­govoj dobi.

Članak 71.

U slučaju redovitog otkaza, otkazni rok se određuje
prema odredbama Zakona o radu.

Za vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo izostati s
rada radi traže­nja novog zaposle­nja 8 sati tjedno.

Članak 72.

Ako radnik otkazuje ugovor o radu otkazni rok je 30
dana, osim ako poslodavac ne odobri kraći otkazni rok.

SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU

Članak 73.

Poslodavac je dužan osigurati obavijesti Radničkom
vijeću i Koordinatoru glavnih sindikalnih povjerenika Hrvatskih voda koje su
značajne za ­njihov ekonomski položaj, kao na primjer:

– o prijedlozima poslovnih i
razvojnih odluka koje utječu na ekonomski i socijalni položaj radnika,

– o sta­nju i rezultatima
poslova­nja koji utječu na ekonomski i socijalni položaj radnika,

– o kreta­nju plaća kod
poslodavca,

– o zaštiti i sigurnosti na
radu i mjerilima za pobo­ljša­nje uvjeta rada,

– o odlukama i aktima kojima
se u skladu s ugovorom uređuju osnovna prava i obveze iz radnog odnosa,

– druge obavijesti predviđene
zakonima i važećim aktima poslodavca.

Članak 74.

Radnici imaju pravo izabrati
na slobodnim i neposrednim izborima, tajnim glasova­njem jednog ili više svojih
predstavnika u Radničko vijeće koje će ih zastupati kod poslodavca u zaštiti i
promica­nju ­njihovih prava i interesa.

Postupak uteme­lje­nja Radničkog vijeća pokreće se na
prijed­log sindikata više razine ili najma­nje 10% radnika kod poslodavca.

UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 75.

U ovom ugovoru s­ljedeći izrazi imaju uz ­njih
navedeno znače­nje:

PPDIV je Sindikat zaposlenih u po­ljoprivredi,
prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske, koji je pravna
osoba re­gistrirana kod Ministarstva rada i socijalne skrbi pod MB: 3271552 i
potpisnik je ovog ugovora.

Sindikalna podružnica je dio
PPDIV-a koji čine radnici Hrvatskih voda, članovi PPDIV-a.

Koordinacija glavnih
sindikalnih povjerenika Hrvatskih voda (ili samo: Koordinacija) je tijelo PPDIV-a,
koje se sastoji od sedam sindikalnih povjerenika iz sindikalnih podružnica
Hrvatskih voda i koje koordinira rad među ­njima.

Sindikalni povjerenik je
radnik Hrvatskih voda, koji je izborima provedenim u Sindikalnoj podružnici
postao povjerenikom.

Koordinator je sindikalni
povjerenik, kojem je izborima unutar Koordinacije, povjereno voditi i predstav­ljati
sindikalne podružnice Hrvatskih voda.

Sindikat je Sindikalna
podružnica.

Članak 76.

Poslodavac se obvezuje osigurati provedbu svih prava
iz područja sindikalnog djelova­nja utvrđenih konvencijama Među­narodne
organizacije rada, koje je ratificirala Republika Hrvatska.

Aktivnost
Sindikalnog povjerenika kod poslodavca ne smije biti spriječena ili ometana ako
djeluje u skladu sa zakonom, pravilima sindikata i ovim ugovorom.

Generalni direktor dužan je primiti Koordinatora kada
on to iz razloga bitnih za rad Sindikata zatraži, u obostrano prihvat­ljivo
vrijeme.

Koordinator ima pravo biti prisutan na sastancima Radnič­kog
vijeća.

Članak 77.

Poslodavac je dužan za rad Sindikalne podružnice
osigurati najma­nje s­ljedeće uvjete:

– prostor za rad i održava­nje sastanaka Sindikalne
podružnice bez naknade troškova,

– stručno-tehničke i administrativne usluge za rad
Sindikalnog povjerenika u mjeri koliko je to neophodno za ostvariva­nje
sindikalne funkcije,

– obračun i naplatu sindikalne članarine i
sindikalnih kredita putem isplatnih lista, uz suglasnost radnika – člana
PPDIV-a,

– pravo na korište­nje telefona i telefaksa u radnom
vremenu, kao i dva sata poslije radnog vremena,

– slobodu sindikalnog obavještava­nja i podjele
tiska.

Članak 78.

Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti ne
može biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovo­ljni položaj.

Poslodavac ne može Sindikalnog povjerenika, za
vrijeme obnaša­nja dužnosti Sindikalnog povjerenika i šest mjeseci po ­njenom
isteku, bez suglasnosti PPDIV-a:

– otkazati ugovor o radu,

– rasporediti na drugo radno mjesto,

– ili na drugi način staviti u nepovo­ljniji položaj
u odnosu na ostale radnike.

Članak 79.

Sindikalnom povjereniku, kada obav­lja sindikalne
aktivnosti utvrđene zakonom i ovim ugovorom, pripada naknada plaće kao da je
radio.

Broj sati za sindikalnu aktivnost s naknadom plaće u
smislu prethodnog stavka Sindikalni povjerenik ostvaruje zavisno od broja
članova Sindikata, i to tako da za svakog člana Sindikata ima pravo na tri sata
aktivnosti s naknadom plaće u tijeku kalendarske godine, ali ne ma­nje ne­go
ima član Radničkog vijeća po Zakonu o radu.

Radnik koji je član tijela PPDIV-a izvan Hrvatskih
voda ima pravo na odsutnost s rada do 10 radnih dana u tijeku kalendarske
godine, uz naknadu plaće iz stavka 1. ovog članka, radi pohađa­nja sindikalnih
sastanaka, kongresa, konferencija, osposob­ljava­nja i sl.

Članak 80.

Radnici imaju pravo organizirano se baviti
sindikalnim radom kod poslodavca.

Sindikat ima pravo štititi prava i interese članova
Sindikata u skladu s odredbama ovog ugovora, zakona, statuta, i međunarod­nih
konvencija.

Poslodavac je dužan omogućiti nesmetan rad
Sindikalnom povjereniku.

Sindikalni povjerenik ima pravo uvida u sve dokumente
koji su bitni za kontrolu primjene ovog ugovora, kao i u dokumente predviđene
Zakonom o radu i Zakona o zaštiti na radu, osim dokumenata koji predstav­ljaju
službenu ili poslovnu tajnu, a i takve dokumente uz suglasnost generalnog
direktora.

Članak
81.

Poslodavac
ne može ograničiti radnicima pravo učla­njiva­nja u sindikat, odnosno tražiti ­njihovo
isk­ljuče­nje iz sindikata.

Poslodavac
ne može s radnikom raskinuti ugovor o radu, uma­njiti mu plaću ili nanijeti
drugu štetu zbog učla­nje­nja u sindikat ili zbog sudjelova­nja u sindikalnim
aktivnostima.

Članak
82.

Koordinator
ima pravo biti nazočan sjednicama Upravnog vijeća kada se odlučuje o pita­njima
iz ovog ugovora i drugim pita­njima koja mogu utjecati na materijalno i
socijalno pravo radnika.

Koordinator
je dužan očuvati obavijesti koje su bitne za poslodavca, odnosno ako su
proglašene službenom ili poslovnom tajnom u aktima poslodavca.

Poslodavac
je dužan razmotriti prijedloge, inicijative, miš­lje­nja i zahtjeve Sindikalne
podružnice za ostvariva­nje prava i interesa radnika iz rada i na osnovi rada.

PRESTANAK
I OTKAZ UGOVORA O RADU, TEHNOLOŠKI VIŠAK, STEGOVNI POSTUPAK

Članak
83.

Radniku
prestaje radni odnos kod poslodavca uz uvjete, na način i zbog povreda
propisanih Zakona o radu, Pravilnikom o radu i ovim ugovorom.

Poslodavac
i radnik mogu otkazati ugovor o radu.

Otkaz
ugovora o radu mora biti u pisanom obliku.

Članak
84.

Radnik
koji svojom kriv­njom ne ispu­njava svoje obveze preuzete ugovorom o radu i
obveze propisane općim aktima poslodavca, čini povredu radne obveze.

Zbog
povreda radne obveze, koje se uređuju općim aktom, poslodavac može izreći jednu
od s­ljedećih mjera:

– pisano
upozore­nje na obveze iz ugovora o radu,

–
novčanu kaznu za povrede ugovora o radu i opće­g akta poslodavca kojim se
utvrđuju vrste povreda ugovora o radu,

– uda­lje­nje
s rada (suspenzija) bez naknade plaće do 30 dana po povredi ugovora o radu,

– otkaz
ugovora o radu.

Članak
85.

Radnik
ima pravo iznijeti svoju obranu prije redovitog otkaza uvjetovanog ­nje­govim
ponaša­njem, a izvanrednog otkaza sukladno Zakonu o radu.

Članak
86.

Poslodavac
u surad­nji s Koordinacijom i uz savjetova­nje s Radničkim vijećem donosi
Program zbri­njava­nja viška radnika (tehnološki višak), kad zbog tehnoloških,
organizacijskih i gospodarskih razloga kojim se pridonosi poveća­nju
proizvodnosti rada kod poslodavca i prestaje potreba za radom radnika.

Kriterije
za utvrđiva­nje tehnološkog viška iz stavka 1. ovog članka utvrđuju suglasno
generalni direktor i Koordinacija.

Članak
87.

Program
zbri­njava­nja viška radnika mora sadržavati:

– razloge nastanka viška radnika,

– mogućnosti promjena u tehnologiji i organizaciji
rada radi zbri­njava­nja viška radnika,

– mogućnosti zapoš­ljava­nja radnika na drugim
poslovima,

– mogućnost pronalaže­nja drugog zaposle­nja kod
drugog poslodavca (na određeno vrijeme ili trajno),

– mogućnost skraće­nja radnog vremena,

– ako nije moguće radnicima osigurati zaposle­nje,
pod kojim uvjetima se radnicima otkazuje ugovor o radu

Poslodavac je dužan o programu viška radnika
obavijestiti Radničko vijeće i radnike, koji su obuhvaćeni programom.

Članak 88.

U slučaju otkaza ugovora o radu sklop­ljenog na
neodređeno vrijeme, a nakon najma­nje 2 godine neprekidnog rada, kada isti nije
uvjetovan ponaša­njem radnika, radnik ima pravo na otpremninu.

Otpremnina se utvrđuje na način da za svaku punu
godinu ukupnog radnog staža kod poslodavca, radniku pripada 60% prosjeka
radnikove osobne mjesečne plaće, u tromjesečju koje prethodi isplati.

Radnik iz stavka 1. ovog članka koji pretrpi oz­ljedu
na radu odnosno oboli od profesionalne bolesti, a nakon oporavka i liječe­nja
na bude vraćen na rad, ima pravo na otpremninu iz stavka 2. ovog članka u
dvostrukom iznosu, osim ako neopravdano odbije rad na novoponuđenim mu
poslovima.

Otpremnina iz prethodnih stavaka isplaćuje se radniku
u netto iznosu, a poreze i ostale porezne obveze snosi poslodavac.

Članak 89.

Radnik koji je utvrđen  trajnim viškom, a navršio je 10 ili više godina radnog staža kod
poslodavca, ima prednost pri zapoš­ljava­nju kod istog poslodavca u slučaju
potrebe za radnicima ­nje­gove stručne osposob­ljenosti.

Prednost iz stavka 1. ovog članka ostvaruje radnik uz
uvjet da nije zasnovao radni odnos kod drugog poslodavca na radnom mjestu svoje
stručne spreme.

Pravo iz stavka 1. ovog članka prestaje protekom roka
od 12 mjeseci nakon prestanka radnog odnosa.

Članak 90.

Poslodavac ne smije otkazati radniku prije ne­go što
program zbri­njava­nja viška radnika dostavi nadležnoj službi zapoš­ljava­nja i
prije ne­go prođe osam dana, za koje vrijeme je ta služba dužna očitovati se o
tom programu.

ŠTRAJK

Članak
91.

Štrajk
provodi Sindikalna podružnica sukladno Zakonu o radu.

Štrajkom
rukovodi štrajkački odbor. Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni
na rad za vrijeme štrajka.

PRIJELAZNE
I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak
92.

Akti
kojima se uređuju pita­nja iz rada i po osnovi rada iz ovog ugovora poslodavac
donosi uz savjetova­nje s Koordinacijom.

Članak
93.

Ugovorne
strane dužne su provoditi odredbe ovog ugovora, ­nje­govu provedbu i poštivati
utvrđene rokove.

Ugovorne
strane dužne su suzdržavati se od svakog djelova­nja koje bi bilo suprotno odredbama
ovog ugovora, spriječavalo ili otežavalo ­nje­govu pravilnu provedbu.

Članak 94.

Ugovor
je zak­ljučen kada ga potpišu predsjednik PPDIV-a i predsjednik Upravnog vijeća
poslodavca.

Ovaj ugovor
objav­ljuje se sukladno odredbama pravilnika nadležnog ministra rada i
socijalne skrbi.

Članak 95.

Ovaj ugovor stupa na snagu, nakon što ga potpišu
ovlašteni predstavnici ugovornih strana, osmog dana od dana objave u Narodnim
novinama i ostaje na snazi 4 godine.

Članak 96.

Odredbe ovog ugovora neposredno se primje­njuju na
poslodavca i radnike poslodavca – članove PPDIV-a.

Ovom ugovoru mogu pristupiti i:

– radnici poslodavca – nečlanovi PPDIV-a,

– trgovačka društva čiji je većinski
udjeličar/dioničar poslodavac,

– radnici trgovačkih društava čiji je većinski
udjeličar/dio­ničar poslodavac, a koji nisu članovi PPDIV-a,

– trgovačka društva u vodnom gospodarstvu,

– radnici trgovačkih društava u vodnom gospodarstvu
koji nisu članovi PPDIV-a,

Ugovorne strane ponudit će osobama iz prethodnog
stavka, alineje 1, 2  i 3 sporazum o
pristupa­nju u ovaj Kolektivni ugovor u roku 30 dana od dana stupa­nja na
snagu.

Članak 97.

Ugovorne su strane ovlaštene otkazati ovaj ugovor:

– ako se ­nje­govim odredbama odstupa od politike
Vlade Republike Hrvatske,

– ako ugovorne strane krše odredbe ovog ugovora,

– u drugim slučajevima koje cijene opravdanim.

Otkazni rok je tri mjeseca.

Članak 98.

Postupak za izmjenu i dopunu ovog ugovora kao i za
zak­ljučiva­nje novog ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje ugovorne strane.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu ovog
ugovora, predlaže drugoj strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna je izjasniti se opredije­ljeno o
zahtjevu u roku od 30 dana od dana primitka zahtjeva.

U
slučaju da ugovorna strana ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu ugovora,
odnosno ako se o prijedlogu ne izjasni u roku od 30 dana, strana predlagate­ljica
pokreće postupak pred Mirovnim vijećem.

Odredbe
ovog članka primje­njuju se i na postupak zak­ljučiva­nja novog Kolektivnog
ugovora.

Članak
99.

Za
rješava­nje sporova među stranama ugovora koje nije moguće riješiti međusobnim
pre­govara­njem, ustanov­ljuje se Mirovno vijeće.

Među stranama
je došlo do spora ako se one ne sporazume o zak­ljučiva­nju, izmjeni ili dopuni
ovog ugovora odnosno i o drugim prijedlozima za rješava­nje prijepornih
situacija.

Članak 100.

Svaka
strana imenuje po dva člana u Mirovno vijeće.

Članovi
Mirovnog vijeća sporazumno imenuju predsjednika tog vijeća kao petog člana iz
redova uglednih stručnih i znanstvenih javnih radnika ili člana predloženog od
strane osnivača Hrvatskih voda.

Članak
101.

Postupak
mire­nja pokreće se na zahtjev bilo koje strane.

Članak 102.

Mire­nje
je neuspješno ako bilo koja strana pismeno izjavi da mire­nje smatra
neuspjelim, kao i onda kada jedna od strana ne imenuje članove Mirovnog vijeća,
odnosno ako članovi ne imenuju predsjednika ovog vijeća.

Svaki
sporazum koji strane postignu mora biti u pisanom obliku i sporazum je sastavni
dio ovog ugovora.

Članak
103.

Ako je
mire­nje neuspješno, o spornim pita­njima može, po dogovoru ugovornih strana
odlučivati arbitraža.

Način
uvođe­nja arbitraže uredit će strane sporazumno.

Članak 104.

Ugovorne
strane imenuju zajedničko tijelo za tumače­nje odredbi ovog ugovora kao i za
praće­nje ­nje­gove primjene.

Zajedničko
tijelo ima četiri člana, od kojih svaka strana imenuje po dva člana.

Način
rada zajedničkog tijela uređuje se sporazumom, koji treba biti potpisan od
potpisnika ovog ugovora, najkasnije 30 dana po stupa­nju na snagu ovog ugovora.

Članak 105.

Troškove,
praće­nja i ostvariva­nja ovog ugovora snose potpisnici, svaki u svom dijelu, a
troškove priprema­nja i rada Mirovnog vijeća i arbitraže potpisnici dijele po
pola.

Šibenik,
1. svib­nja 2003.

Sindikat zaposlenih u                                                           HRVATSKE VODE

poljoprivredi, prehrambenoj                                                        pravna osoba za
i duhanskoj industriji                                                               upravljanje vodama

i vodoprivredi                                                          Predsjednik
Upravnog vijeća

Predsjednik                                                                                   **Venko
Čurin,**

**Josip Pavić,** v. r.                                                                 **dipl.
ing. građ.,** v. r.

**if !supportEmptyParas endif**

**GRU-  POSLOVI-RADNO
MJESTO            RASPON KOE-
 PA                                                                     FICIJENTA
                                                                               GRUPE**

I.   Čistačica                                                          1,00-1,75

  II.   Poslovi domara, telefoniste i dostav­ljača             1,75-2,35
– dostav­ljač                                                       do
2,20
– telefonist                                                        do
2,20
– domar                                                            do
2,35

III.  Poslovi kopira­nja, arhivira­nja, daktilografa

i administratora-daktilografa                              2,10-2,75
– kopirant                                                          do
2,60
– arhivar                                                           do
2,45
– daktilograf                                                      do
2,60
– administrator-daktilograf                                  do
2,75

IV.  Poslovi kontrolora i dispečera vozila,
vozača, rukovaoca plovila, administratora
i tajnice                                                            2,45-3,00
– vozač                                                             do
2,85
– rukovalac plovila                                             do
2,85
– kontrolor i dispečer vozila                                do
3,00
– administrator                                                  do
2,85
– tajnica                                                            do
3,00

  V.  Poslovi referenta i tehničara SSS                       2,35-3,55
– referent (ekonomski, upravno-pravni i
  druge struke osim tehničke)                              do
3,55
– tehničar                                                          do3,55

VI.  Poslovi ekonomista, pravnika, inže­njera i
ostalih VŠS                                                      2,75-4,10
– ekonomist VŠS                                               do
3,90
– pravnik VŠS                                                   do
3,90
– referent VŠS                                                  do
3,90
– inže­njer VŠS                                                  do
4,10

VII. Poslovi ekonomista, pravnika, inže­njera i
ostalih VSS                                                      3,00-4,45
– ekonomist VSS                                               do
4,25
– pravnik VSS                                                   do
4,25
– referent VSS                                                  do
4,25
– inže­njer VSS                                                  do
4,45

VIII.   Poslovi glavnog inže­njera, koordinatora,
vođe­nja interne kontrole, službe VGI i VGO       4,25-5,00
– glavni inže­njer                                                 do
5,00
– vodite­lj ispostave                                             do
4,45
– vodite­lj službe VGO                                        do
5,00
– vodite­lj interne kontrole                                   do
5,00
– koordinator poslova                                         do
5.00

IX.  Poslovi
savjetnika u Uredu generalnog
direktora                                                          6,55-6,70

  X.   Poslovi vođe­nja odsjeka, sektora,
zavoda i VGO-a                                              7,25-10,00
– vodite­lj Odsjeka Varaždin                                do
8,00
– vodite­lj sektora                                               do
8,00
– zamjenik direktora VGO                                  do
7,25
– ravnate­lj zavoda, direktor VGO i
  pomoćnik generalnog direktora                         do
9,35
– zamjenik generalnog direktora                           10.00

**if !supportLineBreakNewLine
endif**

if !supportEmptyParas endif

*Prilog 2:* OBRAZAC

HRVATSKE
VODE, pravna osoba za uprav­lja­nje vodama, iz Zagreba, Ulica grada Vukovara
220 (da­lje: Hrvatske vode),

Sindikat
zaposlenih u po­ljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi
Hrvatske, Zagreb, Ljudevita Posavskog 5 (da­lje: Sindikat PPDIV)

Pristupnici,
u popisu kako slijedi i teme­ljem članka 1. i 96. Kolektivnog ugovora za vodno
gospodarstvo sklapaju

## SPORAZUM O PRISTUPANJU

Članak 1.

Hrvatske vode i Sindikat PPDIV
su dana 1. svib­nja 2003. sklo­­pili Kolektivni ugovor za vodno gospodarstvo
(da­lje: Kolektivni ugovor) koji je u prilogu ovom Sporazumu.

Članak
2.

Sukladno
članku 1. i članku 96. Kolektivnog ugovora isti je otvoren za pristup u roku od
30 dana od dana stupa­nja na snagu Kolektivnog ugovora.

1.
Radnicima Hrvatskih voda – nečlanovima Sindikata PPDIV;

2.
Trgovačkim društvima čiji su većinski udjeličar/dioničar Hrvatske vode;

3.
Radnicima trgovačkih društava čiji su većinski udjeličar/dioničar Hrvatske
vode, a koji nisu članovi Sindikata PPDIV;

4.
Trgovačkim društvima u vodnom gospodarstvu;

5.
Radnicima trgovačkih društava u vodnom gospodarstvu koji nisu članovi Sindikata
PPDIV

(da­lje:
Pristupnici)

Članak
3.

Danom
pojedinačnog pristupa u roku iz članka 2. ovog Sporazuma Kolektivni ugovor
primje­njivat će se na Pristupnike.

Članak 4.

Ovaj
Sporazum stupa na snagu danom pojedinačnog pristupa svakog Pristupnika.

Članak
5.

Sastavni
dio ovog Sporazuma čine sljedeći prilozi:

1.
Kolektivni ugovor

2.
Pristupni list.

Šibenik, 1. svib­nja
2003.

HRVATSKE VODE                            Sindikat zaposlenih                Pristupnici
(premapravna osoba                             u
poljoprivredi, pre-              pristupnom
za upravljanje                                       hrambenoj
i duhanskoj           listu)
vodama                                                industrijivodopri-
                                                            vredi
Hrvatske

Predsjednik                                          Predsjednik
Upravnog vijeća                                   **Josip Pavić,** v.r.

**Venko Čurlin,** Broj:302/03. **dipl. ing. građ.,** v.r.

Klasa:
011-01/03-01/22

Urbroj: 374-1-7-03-1

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRISTUPNI
LIST
(za fizičke osobe)

Izjav­ljujem
da sam u cijelosti upoznat s pravima, obvezama i odgo­vornostima iz Kolektivnog
ugovora za vodno gospodarstvo od –––––––––––, te  danom potpisa prihvaćam da se ­nje­gove odredbe primje­njuju na
moju osobu.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Ime i prezime | if !supportEmptyParas endif |
| Tvrtka zaposle­nja | if !supportEmptyParas endif |
| Datum pristupa | if !supportEmptyParas endif |
| Potpis | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Ime i prezime | if !supportEmptyParas endif |
| Tvrtka zaposle­nja | if !supportEmptyParas endif |
| Datum pristupa | if !supportEmptyParas endif |
| Potpis | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Ime i prezime | if !supportEmptyParas endif |
| Tvrtka zaposle­nja | if !supportEmptyParas endif |
| Datum pristupa | if !supportEmptyParas endif |
| Potpis | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRISTUPNI
LIST
(za pravne osobe)

–––––––––––––––––––– iz ––––––––––––––––––– zastupane
po –––––––––––––––––––– izjav­ljuju da su u cijelosti upoznate s pravima, obvezama
i odgovornostima iz Kolektivnog ugovora za vodno gospodarstvo od
––––––––––––––––––––, te danom potpisa prihvaćaju da se ­nje­gove odredbe
primje­njuju na njihovo trgovačko društvo i radnike ­njihovog trgovačkog
društva – članove Sindikata PPDIV.

Tvrtka                      ––––––––––––––––––––

Datum pristupa         ––––––––––––––––––––

Potpis ovlaštene osobe ––––––––––––––––––––

if !supportEmptyParas endif

MP

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Kolektivni ugovor, NN 88/2003-1137
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)