## Zakon o neposrednim porezima

### NN 19/1990 (3.5.1990.), Zakon o neposrednim porezima

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 389 Ustava Socijalističke Repubtike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o neposrednim porezima

Proglašava se Zakon o neposrednim porezima, koji je Sabor Socijalističke
Republike Hrvatske donio na sjednici Vijeća udruženog rada 26. travnja
1990, Vijeća općina 26. travnja 1990. i Društveno-političkog vijeća 26.
travnja 1990. godine.

Klasa: 011-01/90-01/32

Urbroj: 71-90-1

Zagreb, 27. travnja 1990.

Predsjednik Predsjedništva SR Hrvatske

**Ivo Latin, v. r.**

---

## ZAKON

### o neposrednim porezima

I. OPĆE ODREDBE

Član 1.

Ovim zakonom utvrđuje se sistem, izvori i vrste poreza koje pravne i
fizičke osobe plaćaju na ostvarenu dobit, iz osobnog dohotka, na prihode
i na stjecanje imovine.

Porezi ustanovljeni ovim zakonom služe za financiranje opće društvenih
potreba u društveno-političkim zajednicama u Socijalističkoj Republici
Hrvatskoj.

Član 2.

Porezni obveznici, pravne i fizičke osobe na području iste društveno-političke
zajednice imaju, pod jednakim uvjetima koji su utvrđeni ovim zakonom, odnosno
odlukom skupštine društveno-političke zajednice donesene na osnovi ovog
zakona, jednake obaveze u pogledu plaćanja poreza.

Član 3.

U cilju ostvarivanja jednakih uvjeta u pogledu plaćanja poreza te sprečavanja
i otklanjanja poremećaja na tržištu, društveno-političke zajednice međusobnim
dogovorom usklađuju elemente porezne politike koje prema odredbama ovog
zakona samostalno utvrđuju.

Inicijativu za zaključivanje dogovora iz stava 1. ovog člana daje Izvršno
vijeće Sabora Socijalističke Republike Hrvatske.

Član 4.

Porezni obveznik je svaka pravna i fizička osoba koja ostvaruje dobit,
osobni dohodak i prihod odnosno stekne imovinu na koju se na osnovi zakona
odnosno odluke skupštine društveno-političke zajednice plača porez.

Iznimno kad je to odredeno ovim zakonom. por-ezni obveznik je fizička
osoba kao predstavnik domačinstva čiji je član

Član 5.

Domaćinstvom se, u smislu ovoga zakona, smatra zajednica života, privređivanja
i trošenja ostvarenih osobnih dohodaka i prihoda.

Užom porodicom, u smislu ovoga zakona, smatraju se

1. bračni drugovi;

2. djeca u smislu propisa o stjecanju prava na doplatak na djecu,

3. djeca nakon završenog redovnog školovanja do prvog zapošljavanja,
ako su prijavljena samoupravnoj interesnnj zajednici za zapošljavanje i
ako ih uzdržavaju roditelji,

4. djeca koju su roditelji dužni uzdržavati u smislu propisa o odnosima
roditelja i djece, te

5. roditeljl bračnih drugova.

Član 6.

Strana pravna i fizička osoba (u daljem tekstu: strana osoba) koja u
Socijalističkoj Republici Hrvatskoj ostvaruje dobit, osobni dohodak ili
prihod, odnosno stekne imovinu plaća porez po odredbama ovog zakona, ako
međunarodnim sporazumom ili ugovorom nije drugačije određeno.

Član 7.

Porezna osnovica je dobit, osobni dohodak koji građanin ostvari osobnim
radom, prihod ostvaren obavljanjem djelatnosti, prihod od autorskih prava,
patenata i tehničkih unapređenja, prihod od imovine i druge vrste prihoda,
te vrijednost određene imovine koju pravna i fizička osoba stekne u Socijalističkoj
Republici Hrvatskoj.

Član 8.

Ne smatraju se osobnim dohotkom odnosno prihodom na koji se plaća porez:

1. primanja na osnovi odlikovanja i društvenog priznanja koja daju društveno-političke
zajednice,

2. primanja na osnovi saveznih propisa·o osnovnim pravima boraca, vojnih
invalida, odnosno članova njihovih porodica,

3. primanja na osnovi republičkih i općinskih propisa o posebnoj zaštiti
boraca, vojnih invalida, predratnih revolucionara, civilnih invalida rada,
odnosno članova njihovih

porodica,

4. doplatak na djecu i novčana pomoć za opremu novorođenog djeteta,

5. socijalne pomoći,

6. nagrade koje se daju na osnovi zakona i odluke skupštine društveno-političke
zajednice, odluka samoupravnih interesnih zajednica društveno-političkih
organizacija, organizacija udruženog rada i drugih organizacija kojima
se ustanovljavaju nagrade za uspjeh u privredi, znanosti, prosvjeti, kulturi
i u drugim društvenim djelatnostima kao osobito društveno priznanje,

7. nagrade za životno djelo koje se daju kao opće društveno priznanje
za uspjeh u znanosti, prosvjeti, kulturi i u drugim društvenim djelatnostima,

8. nagrade koje daje Organizacija ujedinjenih naroda ili njezine organizacije,
međunarodne organizacije i strane nacionalne organizacije s međunarodnim
ugledom kao međunarodno priznanje za rad u oblasti znanosti, kulture, umjetnosti
i društvenim djelatnostima,

9. pomoći zbog uništenja i oštećenja imovine od elementarnih nepogoda
i drugih izvanrednih događaja,

10. isplate osiguranih suma po osnovi osiguranja života te isplate po
osnovi šteta na osiguranoj imovini kao i isplate drugih odšteta.

Član 9.

Osobni dohoci odnosno prihodi privremeno oslobođeni od plaćanja poreza
ne ulaze u osnovicu na koju se primjenjuju stope poreza.

Kada je porez razrezan u paušalnom iznosu, kao prihod računa se iznos
na koji bi po propisanim stopama bio razrezan porez koji odgovara paušalnom
iznosu.

Pored oslobođenja i olakšica propisanih ovim zakonom, općinska skupština
može propisati i druga oslobađanja i olakšice od plaćanja poreza koji pripadaju
općini.

Član 10.

Stope poreza na dobit, poreza iz osobnog dohotka radnika, poreza na
prihod od imovine i poreza na dobitke igara na sreću jesu proporcionalne.

Stope poreza na nasljedstva i darove i poreza iz ukupnog prihoda građana
jesu progresivne.

Stope za svaku vrstu poreza jedinstvene su na cijelom području društveno-političke
zajednice ako ovim zakonom nije drugačije određeno.

Stope poreza određuju se u skladu s planiranim razvojem privrednih i
društvenih djelatnosti utvrđenih aktima društveno-političkih zajednica
u okviru dogovorene usklađene porezne politike dogovorom iz člana 3. ovog
zakona.

Član 11.

Ako se primjenjuju progresivne stope poreza, porez višoj stopi ne može
biti veći od poreza po najbližoj nižoj stopi uvećanoj za razliku porezne
osnovice zbog koje bi primjenjivala viša porezna stopa.

Član 12.

Porez se razrezuje po propisima koji su na snazi na dan 1. siječnja
godine za koju se utvrđuju obveze.

Iznimno, u slučajevima značajnog rasta cijena društveno-političke zajednice
i druge samoupravne organizacije zajednice mogu u toku godine mijenjati
propise u cilju usklađivanja poreznih obaveza s tekućim rastom cijena.

Član 13.

Porez se obračunava i naplaćuje pri isplati osobnog dohotka odnosno
porihoda (porez po odbitku) ili se razrezuje na godišnju osnovicu ili u
paušalnom iznosu, odnosno na drugi način, u skladu s ovim zakonom.

Porez na dobit obračunava se i naplaćuje u toku godine kao akontacija
po periodičnim obračunima, a konačni obračun poreza utvrđuje se završnim
računom poreznog obveznika.

Član 14.

Porez po odbitku obračunava i naplaćuje isplatilac osobnog dohotka,
odnosno prihoda i to pri isplati osobnog dohotka, odnosno prihoda.

Porez na godišnju osnovicu, u paušalnom iznosu ili drugi način propisan
ovim zakonom, rezrezuje služba društvenih prihoda.

Član 15.

Porez na prihod od imovine od nekretnina i prava na nekretninama i porez
na nasljedstva i darove razrezuje i naplaćuje služba društvenih prihoda
na čijem se području nalazi imovina.

Porez na prihod od imovine od pokretnina i prava na pokretninama, porez
na nasljedstva i darove na novac novčana potraživanja, razrezuje i naplaćuje
služba društvenih prihoda na čijem području obveznik ima prebivalište.

Član 16.

Ako se porez ne plati u roku, naplaćuje se prisilno.

Porez se prisilno naplaćuje iz onih osobnih dohodaka, naknada, prihoda
i imovine, čije bi oduzimanje, odnosno prodaja prouzrokovali najmanju štetu
za obveznika.

Prisilnom naplatom poreza ne može se dovesti u pitanje nužno uzdržavanje
obveznika, članova njegova domaćinstva te drugih osoba koje je po zakonu
dužan uzdržavati, niti obavljanje njegove djelatnosti iz koje ostvaruje
prihode.

Iznimno od odredbe iz stava 3. ovoga člana, obveznicima koji dospjele
iznose poreza ne plate u roku od šest mjeseci od posljednjeg dana roka
za plaćanje, a nije im odobrena odgoda plaćanja ili obročna otplata dospjelih
poreza, mogu se ti iznosi prisilno naplatiti i iz imovine koja im služi
za obavljanje djelatnosti ako su u tom roku bez uspjeha poduzimane mjere
prisilne naplate.

Na iznose poreza koji nisu plaćeni u roku plaćaju se zatezne kamate
u visini utvrđenoj ovim zakonom.

Član 17.

Porezne obaveze se utvrđuju, a porez se redovno i prisilno naplaćuje
na način koji u najvećoj mjeri štiti ličnost i dostojanstvo građana, te
na način kojim se pruža mogućnost građaninu da zaštiti svoja na zakonu
osnovana prava i interese.

II. VRSTE POREZA

Član 18.

Ovim zakonom utvrđuju se slijedeće vrste poreza:

1. porez na dobit,

2. porez iz osobnog dohotka radnika,

3. porez na prihod od poljoprivredne djelatnosti,

4. porez na prihod od autorskih prava, patenata i tehničkih unapređenja,

5. porez na prihod od imovine,

6. porez na nasljedstva i darove,

7. porez na dobitke od igara na sreću,

8. porez iz ukupnog prihoda građana.

Član 19.

Svaka vrsta poreza posebno se razrezuje odnosno obračunava.

III. POREZ NA DOBIT

Član 20.

Obveznik poreza na dobit je pravna i fizička osoba koja na području
Socijalističke Republike Hrvatske ostvari dobit obavljanjem djelatnosti.

Član 21.

Osnovica poreza na dobit pravnih i fizičkih osoba iz člana 20. ovog
zakona je dobit utvrđena u skladu s odredbama Zakona o računvodostvu.

U poslovnim rashodima troškovi amortizacije priznaju se do iznosa po
propisanim stopama i isplaćeni bruto osobni dohoci u skladu sa zakonom,
društvenim dogovorom odnosno kolektivnim ugovorom a ne više od visine prosječnog
osobnog dohotka u privredi Republike.

Član 22.

Obveznik poreza na dobit, koji djelatnost obavlja u manjem obimu, povremeno
ili bez poslovnog prostora, plaća porez na dobit u paušalnom godišnjem
iznosu, ako visina dobiti ne premašuje trostruki godišnji iznos prosječnog
čistog osobnog dohotka u privredi Republike u godini koja prethodi razrezu
poreza i ako ne zapošljava više od pet radnika.

Član 23.

Fizička osoba koja povremeno obavlja djelatnost vršenjem odredenih usluga
pravnim osobama plaća porez na

dobit u postotku od svakog pojedinačno ostvarenog brutio prihoda.

Član 24.

Stope poreza na dobit pravnih i fizičkih osoba su proporcionalne i utvrđuju
se zakonom.

Član 25.

Godišnji paušalni iznos poreza na dobit i stope poreza na dobit po odbitku
propisuje se odlukom općinske skupšptine.

Član 26.

Porez na dobit pravnih i fizičkih osoba ne plaća se na dio dobiti koji
te osobe ulažu u razvoj neravijeznih područja u Socijalističkoj Republici
Hrvatskoj i Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji.

Porez na dobit pravne i fizičke osobe ne plaćaju za novoosnovana poduzeća
i radnju u prvoj godini rada, u drugoj godini rada 50% od obračunatog poreza,
a u trećoj godini rada 25% od obračunatog poreza.

Novoosnovana poduzeća i radnje na otocima, u pograničnim i nerazvijenim
područjima ne plaćaju obračunati porez u razdoblju od tri godine rada.

Pod novoosnovanim poduzećem odnosno radnjom u smislu ovog zakona smatra
se prvo otvaranje poduzeća odnosno radnje bilo koje djelatnosti.

Član 27.

Porez na dobit ne plaćaju poduzeća i dijelovi poduzeća za zapošljavanje
invalida ako ta poduzeća odnosno dijelovi poduzeća zapošljavaju više od
40% invalidnih osoba ili vrše profesionalnu rehabilitaciju invalida.

Porez na dobit ne plaćaju i fizičke osobe koje zapošljavaju više od
40% invalidnih osoba.

Član 28.

Pored oslobođenja propisanih u članu 26. i 27. ovog zakona strane i
domaće pravne i fizičke osobe ne plaćaju porez na dobit na dio dobiti koju
reinvestiraju u cilju povećanja ili moderniziranja proizvodnih kapaciteta
u vlastitom ili drugom poduzeću odnosno radnoj organizaciji.

Član 29.

Ako više fizičkih osoba obavljaju zajedničke djelatnosti, svaka od tih
osoba plaća porez na dobit srazmjerno udjelu ostvarene dobiti.

Udio u ostvarenoj dobiti utvrđuje se na osnovi ugovora zaključenog između
osoba iz stava 1. ovog člana, a ako te osobe nisu zaključile ugovor, udio
u ostvarenoj dobiti utvrđuje se u jednakim dijelovima.

Član 30.

Porezni obveznici koji plaćaju porez na dobit, osim obveznika koji plaćaju
porez na dobit u paušalnom iznosu dužni su radi evidentiranja prihoda i
rashoda voditi poslovne knjige, koje se vode po sistemu dvostrukog odnosno
jednostavnog knjigovodstva u smislu odredbi Zakona o računovodstvu.

Republički sekretar za financije može propisati da su obveznici poreza
na dobit koji porez plaćaju u paušalnon iznosu dužni voditi određene evidencije,
te za pojedine kategorije poreznih obveznika koji porez na dobit plaćaju
prema ostvarenoj dobiti, propisat će da su dužni voditi samo određene evidencije
propisane Zakonom o računovodstvu, ili samo knjigu prihoda i rashoda.

Republički sekretar za financiranje propisuje oblik i način vođenja
i zaključivanja evidencija iz stava 2. ovog člana.

IV. POREZ IZ OSOBNOG DOHOTKA RADNIKA

Član 31.

Obveznik poreza iz osobnog dohotka radnika je fizička osoba koja ostvari
osobni dohodak iz radnog odnosa za rad obavljen u zemlji i inozemstvu,
ukoliko je ta osoba upućena na rad u inozemstvo po osnovi radnog odnosa
zasnovanog u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj.

Obveznik poreza iz osobnog dohotka radnika je i strana fizička osoba,
ako u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj ostvaruje osobni dohodak iz radnog
odnosa.

Obveznik poreza iz osobnog dohotka radnika je i fizička osoba, koja
obavlja djelatnost sredstvima u vlasništvu građana.

Član 32.

Osnovica poreza iz osobnog dohotka radnika je osobni dohodak ostvaren
iz radnog odnosa za rad u zemlji i inozemstvu. Osobni dohodak ostvaren
iz radnog odnosa za rad u inozemstvu je osobni dohodak, koji bi radnik
ostvario radom u zemlji.

Osnovica poreza iz osobnog dohotka radnika strane fizičke osobe je osobni
dohodak ostvaren iz radnog odnosa za rad obavljen u Socijalističkoj Republici
Hrvatskoj.

Osnovica poreza iz osobnog dohotka radnika fizičke osobe koja obavlja
djelatnost sredstvima u vlasništvu građana ne može biti manja od prosječnog
čistog osobnog dohotka zaposlenih u privredi Republike u prethodnom tromjesečju
prema podacima Republičkog zavoda za statistiku.

Član 33.

Osobni dohodak u smislu ovog zakona smatraju se i novčana primanja članova
predstavničkih tijela, društvenih i drugih organizacija za rad u tin1 tijelima
i organizacijama, te naknade i nagrade za rad sudaca-porotnika i sudaca
sudova udruženog rada koji nemaju svojstvo radnika u tom sudu.

Član 34.

Osnovica poreza iz osobnog dohotka radnika jest svako pojedinačno primanje
osobnog dohotka.

Propise o načinu obračunavanja i plaćanja poreza iz osobnog dohotka
donosi republički sekretar za financije.

Član 35.

Stope poreza iz osobnog dohodka radnika su proporcionalne i različite,
ovisno o vrsti osobnog dohotka, a utvrđuje se zakonom.

Član 36.

Osobnim dohotkom iz člana 32. ovog zakona ne smatraju se do visine utvrđene
samoupravnim općim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju, a najviše do
iznosa utvrđenih društvenim dogovorom i samoupravnim sporazumom odnosno
kolektivnim ugovorom radnika zaposlenih kod poslodavaca:

1. naknade osobnih dohodaka radnika prema posebnim propisima što ih
pravne osobe mogu uračunati u materijalne troškove poslovanja,

2. otpremnine koje se daju prilikom odlaska u mirovinu, naknade za privremeni
smještaj radnika koji se s rada u inozemstvu vraćaju u Jugoslaviju i izdaci
za topli obrok do visine utvrđene društvenim dogovorom i samoupravnim sporazumom,

3. naknade za vrijeme vojne službe u Jugoslavenskoj narodnoj armiji
i teritorijalnoj obrani osobama u rezervnom sastavu koje nisu u radnom
odnosu,

4. razlika između visine osobnog dohotka, mirovine i slično i visine
osobnog dohotka prema činu odnosno klasi koja za vrijeme vojne službe pripada
rezervnim mlađim oficirima, oficirima, starijim oficirima i vojnim službenicima.

5. naknade pripadnicima civilne zaštite i drugim osobama izvan radnog
odnosa u vezi s izvršenjem obaveza koje proistječu iz propisa o općenarodnoj
obrani i zaštiti od elementarnih nepogoda.

Osobnim dohotkom ne smatraju se ni naknade vojnim osobama za povećano
trošenje odjećne opreme niti naknade novoproizvedenim mlađim oficirima,
oficirima i starijim oficirima za kupnju odjećne opreme.

Član 37.

Porez iz osobnog dohotka radnika ne plaća se:

1. iz mirovina i invalidskih primanja po bilo kojoj osnovi iz drugih
naknada i primanja po osnovi mirovinskog invalidskog i zdravstvenog osiguranja,

2. iz naknada za vrijeme privremene nezaposlenost;

3. iz nagrada učenicima i studentima za vrijeme njihova praktičnog rada,

4. iz nagrada za rad studentima - demonstratorima na fakultetima i visokim
školama,

5. iz naknada za rad sucima - porotnicima i sucima sudova udruženog
rada te sucima stalnih izbranih sudova arbitraža u organizacijama udruženog
rada koji nemaji svojstvo radnika u tom sudu,

6. iz naknada za rad motriteljima hidrometeoroloških protugradnih stanica,

7. iz primanja studenata i đaka na redovnom školovanju za rad preko
studentskih, omladinskih i đačkih organizacija,

8. iz stipendija osoba koje se ne nalaze u radnom odnosu,

9. iz primanja na ime pomoći porodici umrlog radnika

10. iz osobnog dohotka invalida i drugih invalidnih osoba zaposlenih
u poduzećima za zapošljavanje invalida, kao i iz nagrada osoba koje se
nalaze na profesionalnoj rehabilitaciji u tim poduzećima. Ako poduzeće
za zapošljavanje invalida zapošljava 40% ili više invalidnih osoba, rehabilitirnaih
osoba i osoba koje su na rehabilitaciji od ukupnog broja zaposlenih, porez
iz osobnog dohotka radnika ne plaćaju svi radnici zaposleni u tim poduzećima,

11. iz naknada i nagrada koje osuđene osobe primaju za rad u kazneno-popravnim
ustanovama,

12. iz naknada i nagrada koje maloljetne osobe ili mlađe punoljetne
osobe primaju za obavljeni rad u odgojnoj ustanovi ili domu za preodgoj.

Porez iz osnbnog dohotka radnika ne plaćaju fizičke osobe, koje porez
na dobit plaćaju u paušalnom iznosu i od svakog pojedinačno ostvarenog
bruto prihoda.

Član 38.

Obračunati iznos poreza iz osobnog dohotka radnika koji je upućen na
rad u inozemstvo po osnovi radnog odnosa, umanjuje se za porez plaćen u
inozemstvu na taj osobni dohodak.

Član 39.

Porez iz osobnog dohotka radnika iz osobnog dohotka koji je ostvaren
za rad u stranim diplomatskim misijama i konzularnim ili međunarodnim organizacijama
odnosno kod predstavnika i službenika tih misija, konzulata ili organizacija
u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj ne plaćaju:

1. šefovi stranih diplomatskih misija akreditirani u Jugoslaivji i diplomatsko
osoblje stranih diplomatskih misija u Jugoslaviji te članovi njihovih domaćinstava,
ako ti članovi domaćinstva nisu jugoslavenski državljani ili nemaju prebivalište
u Jugoslaviji,

2. šefovi stranih konzulata u Jugoslaviji i konzularni funkcionari ovlašteni
da obavljaju konzularne funkcije te članovi njihova domaćinstva ako ti
članovi domaćinstva nisu jugoslavenski državljani ili nemaju prebivalište
u Jugoslaviji,

3. funkcionari Organizacije ujedinjenih naroda i njenih specijaliziranih
agencija, eksperti tehničke pomoći Organizacije ujedinjenih naroda i njenih
specijaliziranih agencija,

4. osobe zaposlene kod stranih diplomatskih misija, konzulata i međunarodnih
organizacija, osobe zaposlene kod šefova i diplomatskog osoblja stranih
dplomatskih misija i međunarodnih organizacija u Jugoslaviji ako nisu jugoslavenski
državljani ili nemaju prebivalište u Jugoslaviji.

Porez iz osobnog dohotka radnika ne plaćaju počasni konzularni funkcionari
stranih konzulata u Jugoslaviji iz osobnih dohodaka i naknada što ih primaju
od države koja ih je imenovala za obavljanje konzularnih funkcija.

Član 40.

Domaća i strana fizička osoba koja osobni dohodak ostvari neposredno
iz inozemstva za rad obavljen u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj, plaća
iz tako ostvarenog dohotka porez iz osobnog dohotka radnika, ako se na
taj osobni dohodak ne plaća drugi porez.

Član 41.

Fizička osoba zaposlena u diplomatskom odnosno konzularnom predstavništvu
strane države ili međunarodnoj organizaciji ili koja je zaposlena kod predstavnika
ili službenika tog predstavništva ili organizacije koji na području Jugoslavije
uživa diplomatski imunitet, kada je porezni obveznik po ovom zakonu, dužna
je sama obračunati porez iz osobnog dohotka radnika po odredbama ovog zakona
i uplatiti ga u roku sedam dana od dana primitka osobnog dohotka, ako taj
porez ne obračunava i ne uplati isplatilac osobnog dohotka.

Član 42.

Strana organizacija koja ne uživa diplomatski imunitet u Jugoslaviji
i službenici te organizacije sa sjedištem odnosno prebivalištem u Socijalističkoj
Republici Hrvatskoj dužni su pri isplati osobnog dohotka građanima ili
stranim državljanima koji su kod njih zaposleni obračunati porez iz osobnog
dohotka radnika po odredbama ovog zakona i uplatiti ga u roku sedam dana
od dana isplate osobnog dohotka.

V. POREZ NA PRIHOD OD POLJOPRIVREDNE DJELATNOSTI

Član 43.

Obveznik poreza na prihod od poljoprivredne djelatnosti je fizička osoba
koja se kao posjednik zemljišta vodi u katastru zemljišta na dan 31. prosinca
godine koja prethodi godini za koju se utvrđuje obaveza plaćanja poreza,
ako ne plaća porez na dobit kao poljoprivredno gospodarstvo.

Ako više vlasnika ili posjednika zemljišta čini jedno domaćinstvo obveznik
poreza je jedan od punoljetnih članova domaćinstva kao predstavnik domaćinstva.

Član 44.

Obveznik poreza na prihod od poljoprivredne djelatnosti je i fizička
osoba koja nije državljanin Socijalističke Federativne republike Jugoslavije,
ako je vlasnik ili korisnik zemljišta.

Član 45.

Obveznik poreza na prihod od poljoprivredne djelatnosti je i poljoprivrednik
koji svoj rad, zemljište, sredstva rada, odnosno druga sredstva na koja
ima pravo vlasništva udruži u poljoprivrednu zadrugu odnosno udruži neposredno
ili preko poljoprivredne zadruge ili drugog oblika udruživanja poljoprivrednika
u odnosima trajnije suradnje s poduzećima koja se bave poljoprivrednom
proizvodnjom i po toj osnovi ostvari dohotak. Udruživanjem odnosno trajnijom
suradnjom smatra se ugovorno udruživanje ili suradnja na vrijeme od najmanje
tri godine.

Udruženi poljoprivrednik koji je, u skladu sa zakonom i samoupravnim
općim aktom, zasnovao radni udnos (radni odnos s temelja udruživanja rada
poljoprivrednika, odnosno rada na izdvojenim mjestima rada), nije obveznik
poreza na prihod od poljoprivredne djelatnosti i to od katastarskog prihoda
od zemljišta koje je udružio.

Član 46.

Osnovica poreza na prihod od poljoprivredne djelatnosti je katastarski
prihod koji se utvrđuje po posebnim propisima umanjen za sredstva koja
je porezni obveznik uložio u uređenje zemljišta (komasacija i melioracija).

Ako građanin koji je posjednik zemljišta ostvaruje prihode koji znatno
premašuju katastarski prihod, a povećani prihod potječe od visokoakumulativnih
grana biljne i stočarske proizvodnje koje prilikom utvrđivanja ljestvica
katastarskog prihoda nisu ušle u strukturu prosječne proizvodnje radi rijetke
zastupljenosti na određenom području, a nema status poljoprivrednog gospodarstva,
plaća porez na dobit.

Odlukom općinske skupštine, u skladu s dogovorom iz člana 3. ovog zakona
propisuju se uvjeti i način pod kojima poljoprivrednici plaćaju porez na
dobit.

Osnovicu poreza na dobit od poljoprivredne djelatnosti utvrđuje se u
skladu s odredbama člana 21. ovog zakona.

Član 47.

Stope poreza na prihod od poljoprivredne djelatnosti su proporcionalne
i mogu biti različite zavisno od toga da li se porez plaća prema katastarskom
prihodu ili od ostvarene dobiti i utvrđuju se odlukom općinske skupštine.

Član 48.

Porez na prihod od poljoprivredne djelatnosti (u daljem tekstu: porez
od poljoprivrede) ne plaća se na katastarski prihod:

1. od zemljišta čije je iskorištavanje za poljoprivrednu proizvodnju
na osnovi zakona zabranio nadležni organ,

2. od zemljišta stranih država pod zgradama i uz zgrade diplomatskih
i konzularnih predstavništava, pod uvjetom reciprociteta, te od zemljišta
međunarodnih organizacija,

3. od zemljišta pod zgradom i od dvorišta od 500 m2 ako se ne uživa
odvojeno od zgrade,

4. od zemljišta pod zgradama i od zemljišta uz zgrade do 1000 m2 ako
obveznik pored zemljišta uz stambenu zgradu nema drugog zemljišta,

5. od dvorišta crkava, hramova, kapela i drugih objekata koji služe
za obavljanje vjerskih obreda,

6. od zemljišta na kojima su podignuti nasipi, kanali (prokopi) i njihove
ustave, obrambeni vrbaci i zasadi, rovovi i drugi objekti od zemlje, potrebni
za obranu od poplave, za odvodnjavanje ili navodnjavanje, kao i objekti
za potrebe općenarodne obrane.

Oslobođenje iz stava 1. ovoga člana prestaje čim se zemljište prestane
koristiti u svrhu zbog koje je dano pravo na oslobođenje.

Prestanak razloga odnosno uvjeta za oslobođenje po ovom članu porezni
obveznik dužan je prijaviti službi društvenih prihoda u roku 30 dana od
dana nastale promjene.

Član 49.

Poljoprivredna domaćinstva, kojima je poljoprivreda osnovni izvor prihoda,
ne plaćaju porez od poljoprivrede, ako katastarski prihod ne prelazi iznos
od 500 dinara po članu domaćinstva. Kada se vrši valorizacija katastarskog
prihoda, taj se iznos valorizira prosječnim koeficijentum porasta katastarskog
prihoda u Republici.

Obveznik poreza od poljoprivrede kome je poljoprivreda osnovni izvor
prihoda smatra se obveznik u čijem domaćinstvu ima bar jedan član domaćinstva
osiguran po propisima o zdravstvenom odnosno mirovinskom i invalidskom
osiguranju poljoprivrednika.

Član 50.

Akoj je uslijed elementarnih nepogoda, biljnih bolesti, štetočina ili
drugih izvanrednih događaja (u daljem tekstu: elementarne nepogode) koje
porezni obveznik nije mogao spriječiti smanjen prinos na jednoj ili više
zemljišnih parcela, smanjuje se katastarski prihod svake od tih parcela
za onoliko postotaka za koliko je na njima smanjen prinos.

Porezni obveznik ima pravo na otpis poreza, ako iznos smanjenja katastarskog
prihoda po stavu 1. ovoga člana u odnosu na ukupni katastarski prihod zemljišta
iznosi više od 25%.

Katastarski prihod ne smanjuje se za zemljišta koja u odnosnoj godini
nisu bila obrađena ako elementarnom nepogodom u toj godini nije bila onemogućena
obrada oštećenog zemljišta.

Član 51.

Porezni obveznik dužan je prijaviti štetu nastalu smanjenjem prinosa
službi društvenog prihoda nastalu u roku osam dana nakon njezina nastanka
a ako je šteta nastala neposredno prije ili za vrijeme žetve, prijavu treba
podnijeti u roku tri dana nakon njezina nastanka.

Ako je šteta nastala u većem dijelu katastarske općine, postupak za
procjenu štete pokreće služba društvenih prihoda po službenoj dužnosti
u rokovima iz stava 1. ovoga člana.

Visinu štete utvrđuje komisija za procjenu štete od elementarnih nepogoda,
koju imenuje predsjednik općinske skupštine.

Član 52.

Ako je došlo do promjene u vlasništvu zemljišta na osnovi odluke državnog
organa, na zahtjev obveznika ili na prijedlog državnog organa, otpisat
će se porez od poljoprivrede koji otpada na to zemljište, i to za sve godine
na kojima obveznik zbog tih promjena nije ostvario prihod od zemljišta,
ako i nije dovršen postupak o provođenju tih promjena u katastru.

Porez se otpisuje u smislu stava 1. ovoga člana i kada vlasnik daruje
zemljište općini.

VI. POREZ NA PRIHOD OD AUTORSKIH PRAVA PATENATA I TEHNIČKIH
UNAPREĐENJA

Član 53.

Obveznik poreza na prihod od autorskih prava, patenata i tehničkih unapređenja
je fizička osoba kuja ostvaruje prihod od autorskih prava, patenata i tehničkih
unapređenja, kao što su:

1. pisana djela (umjetnička, znanstvena, stručna, publicistička, recenzije,
studije i druga),

2. govorna djela, osim predavanja koja se izvode po nastavnim programima
odgojno-obrazovnih organizacija,

3. dramska i dramsko-glazbena djela,

4. koreografska i pantomimska djela čije je predstavljanje utvrđeno
pismeno ili na koji drugi način,

5. glazbena djela s riječima ili bez njih,

6. kinematografska djela i djela stvorena na način sličan kinematografiji,

7. djela likovne umjetnosti i industrijskog oblikovanja (dizajn), pod
uvjetima predviđenim ovim zakonom,

9. fotografska djela i djela proizvedena postupkom sličnim fotografiji,
pod uvjetima predviđenim ovim zakonom,

10. kartografska djela,

11. idjeni projekti, skice, crteži i plastična djela koja se odnose
na arhitekturu, geografiju, topografiju ili koju drugu oblast znanosti
ili umjetnosti,

12. križaljke, stripovi i slično,

13. redakcijska djela koja s obzirom na izbor i raspored gradnje predstavljaju
samostalnu duhovnu tvorevinu,

14. prijevodi, lekture, prilagođavanje - glazbene obrade i druge prerade
autorskih djela,

15. nagrade na natječajima za izradu umjetničkih, znanstvenih, stručnih
i ostalih autorskih djela, nagrade na natječajima za izradu idejnih projekata
te nagrade na postignuti uspjeh u znanosti i umjetnosti, ako ovim zakonom
nije drugačije određeno.

Porez na prihod od autorskih prava, patenata i tehničkih unapređenja
(u daljem tekstu porez od autorskih prava) plaća se i na prihode:

1. od patenata i tehničkih unapređenja zaštićenih posebnim propisima,

2. od idejnih skica i crteža u primijenjenoj umjetnosti od prodaje prototipova
primijenjenih umjetnosti kad su prototipovi po postojećim običajima zadržali
karakter originala,

3. od izrade prototipova umjetničkih proizvoda koji s ustupaju organizacijama
udruženog rada, poduzećima drugim organizacijama kao modeli za umnožavanje
(proizvodnju) takvih proizvoda.

Prihodom od autorskih prava, u smislu ovoga zakona, smatraju se i prihodi
koje ostvaruju izvođači izvođenjem glazbenih, književnih i drugih djela,
te prihodi za korištenje izvedenih glazbenih materijala.

Član 54.

Likovnim djelima iz oblasti primijenjenih umjetnosti u smislu ovoga
zakona, smatraju se unikati kuje je autor sam izradio po vlastitoj zamisli
u nacrtu ili u materijalu u granama primijenjenih umjetnosti, kao štu su:

1. plastična djela od raznih materijala (kamena, dragog kamena, drveta,
metala, plemenitih metala, stakla, plastike i slično).

2. umjetnićka keramika,

3. radovi iz oblasti unutrašnje arhitekture, vanjske fasadne arhitekture,
oblikovanja vanjskog i unutrašnjeg prostora te obavljanje umjetnićkog nadzora
nad izvedbom,

4. umjetnićka rješenja iz oblasti hortikulture,

5. zidno slikarstvo i slikarstvo u prostoru u tehnikama fresko, grafiko,
mozaik, intarzija, vitraž, emajl i slično, te interzirani predmeti i pcredmeti
od emajla,

6. umjetnićka grafićka rješenja: plakati. prigodna grafika, serigrafija
(svilotisak), opema knjiga, ćasopisa, listova, ambalaža, godišnjaci, katalozi,
prospekti, almanasi i slićno,

7. umjetnićka fotografija,

8. umjetnička obrada tekstila (tapiserija, tkani tekstil i slićno),

9. umjetnićka rješenja za scenografiju i kostimografiju te moderno kreatorstvo,

10. rješenja za industrijsko oblikovanje

11. restauratorska i konzervatorska djela iz oblasti kulture i umjetnosti.

Ako postoji sumnja da li se radi o djelu iz primijenjene umjetnosti
ili o privatnoj djelatnosti, pribavit će se mišljenje odgovarajućih strukovnih
udruženja i društava umjetnika iz oblasti primijenjene umjetnosti.

Član 55.

Obveznik poreza od autorskih prava je i fizićka osoba koja ostvari prihod
od autorskih prava, patenata i tehnićkih unapređenja u inozemstvu, pod
uvjetom da ima boravište u Socijalistićkoj Republici Hrvatskoj kao i strana
osoba koja ostvari naknadu od autorskih prava, patenata i tehnićkih unapređenja
na teritoriju Socijalistićke Republike Hrvatske.

Član 56.

Porez od autorskih prava plaća se u postotku od svakog pojedinačno ostvarenog
prihoda.

Član 57.

Pored troškova propisanih u članu 59. ovog zakona obvezniku poreza od
autorskih prava priznaje se kao trošak poslovanja i naknada koju autor
plaća Jugoslavenskoj autorskoj agenciji, Zavodu za zaštitu autorskih muzičkih
prava, organizacijama udruženog rada, poduzećima i drugim društvenim pravnim
osobama ovlaštenim za prodaju i naplatu prihoda od autorskih djela.

Član 58.

Osnovicu poreza od autorskih prava, koji se plaća po odbitku ćini svaki
pojedinačno naplaćeni prihod od autorskih prava, patenata i tehnićkih unapređenja,
umanjen za troškove koji se priznaju kao potrebni za ostvarivanje tog prihoda.

Član 59.

Obveznicima koji plaćaju porez od autorskih prava po odbitku kao potrebni
troškovi priznaju se:

1. za kiparska djela, tapiserije izvedene u materijalu, keramoplastiku
i umjetnićku keramiku i vitraž - 50% od prihoda.

2. za umjetnićku fotografiju iz oblasti nauke, kulture i prrcvrede,
zidno slikarstvo i slikarstvo u prostoru u tehnikama fresko, grafiko, mozaik,
intarzija, emajl, intenzirani i ernajlir-arti predmeti i slićno, kostimografiju
(kazališni, modni i kostimii izvedeni u materijalu) i umjetnićku obradu
tekstila (tkani i štampani tekstil) - 35% od prihoda,

3. za slikarska djela, grafićka djeia, industrijsko oblikovanje s izradom
modela i maketa, sitnu plastiku, radove vizuelnih komunikacija, radove
u oblasti unutrašnje arhitek tur-e i obradu fasada objekata, oblikovanje
prostora, radove na podrućju hortikulture i vršenja umjetnićkih nadzora
nad izvođenjem s izradom modela i maketa, umjetnićka rješenja za scenografiju,
znanstvena, strućna, književna -publicistićka, prijevodi, muzićka i kinematografska
djela i restauratorska djela u oblasti kutlure i umjetnosti - 30% od prihoda,

4. za izvođenje umjetnićkih djela (sviranje, pjevanje, kazališna i filmska
gluma, recitiranje), snimanje filmuva i idejne skice za tepiseriju i kostimografiju,
kada se ne izvode u materijalu - 15% od prihoda,

5. za ostala djela, osim patenata i tehnićkih unaprede nja - 25% od
prihoda

Član 60.

Na ime troškova potrebnih za ostvarivanje prihoda od patenata i tehničkih
unapređenja priznaju se ovi izdaci:

1. takse i troškovi koji se plaćaju za zaštitu patenata prema potvrdi
nadležnog organa za zaštitu patenata,

2. troškovi izrade nacrta i tehnićkog opisa patenta, odnosno tehničkog
unapređenja, što su bili sastavni dio prijave kojom se od nadležnog organa
traži zaštita patenta odnosno tehnićkog unapredenja, uz potvrdu strućne
osobe koja je izradila te nacrte i tehnićke opise. Potvrdu o realnosti
ovih troškova izdaje na zahtjev pronalazaća Savez izumitelja i autora tehnićkih
unapređenja Hrvatske,

3. troškovi za izradu samo jednog prototipa radi provjeravanja patenta
odnosno tehnićkog unapređenja, koje je prijavljeno odnosno zaštićeno ako
je prototip izraden u organizaciji udruženog rada koja može potvrditi da
je troškove izrade prototipa snosio sam pronalazać. Ako je pronalazać izradio
prototip u vlastitoj režiji, priznat će se stvarni troškovi izrade prototipa
Potvrdu o realnost i t ih truškova izdaje Savez izumitelja i autora tehnićkih
unapređenja Hrvatske na zahtjev pronalazaća

Član 61.

Osobe koje nisu autori djela, nego samo nosioci imovinskih autorskih
prava (nasljednici i drugi nosioci imovinskih prava), priznaju se kao troškovi
samo naknade za usluge koje plaćaju Jugoslavenskoj autorskoj agenciji,
Zavodu za zaštitu malih autorskih prava i ostalim organizacijama ovlaštenim
za prodaju i naplatu prihoda od urmjetnićkih i ostalih autorskih djela.

Član 62.

Iz prihoda od autorskih prava koje obveznik ostvari od društveno-politićkih
zajednica, državnih organa, poduzeća, drugih društvenih pravnih osoba i
fizićkih osoba koje su dužne voditi poslovne knjige prema odredbama člana
30 ovog zakona, plaća se porez od autorskih prava pri svakoj isplati naknade
(porez po odbitku).

Iz prihoda od autorskih prava koje obveznik ostvari od osoba koje nisu
dužne voditi poslovne knjige plaća se porez od autorskih prava od svakog
pojedinaćno ostvarenog prihoda i to u roku 15 dana od dana ostvarene naknade.

Član 63.

Iz prihoda od autorskih prava koje fizićke osobe ustvare umnožavanjem
djela primijenjenih umjetnosti plaća 5% porez od autorskih prava.

Iz prihoda od autorskih prava koje građanin oostvari umnožavanjem ili
izdavanjem drugih autorskih djela, plaža ća se porez od autorskih prava.

Član 64.

Iz prihoda od autorskih prava koje ostvari strani državljanin i strane
građanske pravne osobe koje nemaju prebivalište u Jugoslaviji te fizićke
osobe koje imaju prebivalište u inozemstvu, plaća se porez od autorskih
prava onoj općini na ćijem je podrućju sjedište isplatioca naknade.

Ako osobe iz stava 1 ovoga člana ostvaruju naknade na osnovi autorskih
malih prava, porez od autorskih prava plaća se općini na ćijem je podrućju
sjedišta Organizacije za zaštitu muzićkih prava.

Član 65

Stope poreza od autorskih prava mogu biti razlićite ovisno o vrsti autorskog
prava.

Više stope propisat će se za prvih deset od auturskih prava što ih ostvaruje
osoba na koju je preneseno autorsko pravo.

Stope poreza od autorskih prava utvrrđuju se zakonom

Član 66.

Porez od autorskih prava plaćen na prihod koji građanin ostvari u inozemstvu
umanjuje se za porez plaćen u inozemstvu za taj prihod.

VII. POREZ NA PRIHOD OD IMOVINE

Član 67

Obveznik poreza na prihod od imovine je fizićka osoba koja ostvaruje
prihod od davanja u zakup odnosno najam nekretnina (zemljište, zgrada,
dijelova zgrada, stan, dijela stana i sl.) i pokretnih stvari.

Obveznik poreza na prihod od imovine je i fizička osoba koja na. teritoriju
Socijalistićke Republike Hrvatske ostvaruje prihod od dividendi i vrijednosnih
papira.

Član 68.

Porez na prihod od imovine plaća se prema ostvarenom prihodu, u paušalnom
iznosu ili po odbitku.

Član 69.

Osnovica poreza na prihod od imovine prema ostvarenom prihodu, koji
fizićka osoba ostvari izdavanjem u zakup odnosno najam nekretnina i pokretnih
stvari, jest jednogodišnji ukupan prihod umanjen za troškove koji su bili
potrebni za ostvarenje tog prihoda.

Član 70.

Osnovica poreza na prihod od imovine od prihoda ostvarenog davanjem
u zakup odnosno u najam zgrada, dijelova zgrada i drugih gradevinskih objekata
je iznos zakupnine odnosno najamnine postignut u godini za koju se razrezuje
porez, umanjen za troškove koje propisuje općinska skupština

Odlukom općinske skupštirle može se propisati da se troškovi iz stava
1. ovoga člana priznaju u stvar-no isplaćenom iznosu, ako su bili potrebni
i dokazani te veći od propisanih u smislu stava 1. ovoga člana.

Za zgrade koje su registrirane kao spomenici kulture, Usnovica poreza
na prihod od imOvine umanjuje se za stvarno isplaćerni iznos troškova za
njihovo održavanje akU su veći od propisanih u smislu stava 1 ovoga člana.

Ako se zgrada daje u zakup odnosrnU u najam samo dio godine, troškovi
se priznaju razmjerno vremenu korištenja zgrade.

Član 71.

Osnovicu poreza na prihod od imovine čini i svaki pojedinačno ostvareni
prihod od vrijednosnih papira.

Osnovicu poreza na prihod od dividendi čini svaki pojedinačno ostvareni
iznos dividende isplaćen u zemlji ili inozemstvu.

Član 72.

Ak0 je prijavljena zakupnina ili najamnina od izdavanja u zakup ili
najam zgrada ili dijelova zgrada manja od one koja bi se mogla postići,
kao prihod od izdavanja u zakup ili najam tih objekata uzima se zakupnina
odnosno najamnina koja se može postići prema mjesnim prilikama ili uspoređivanjem
sa zakupninom ili najamninom za slične objekte koji se iznajmljuju pod
približno sličnim uvjetima.

Ako je zakupnina odnosno najamnina primljena za više godina odjedanput,
porez na prihod od imovine razrezuje se za svaku godinu posebno po stopi
koja vrijedi u godini u kojoj je primljena zakupnina, odnosno najamnina
i u toj se godini plaća porez.

Član 73.

Odlukom općinske skupštine može se propisati da se porez na prihod od
imovine ostvaren izdavanjem namještenih soba podstanarima plaća u paušalnom
iznosu.

Visinu paušalnog iznosa propisuje svojom odlukom općinska skupština.

Član 74.

Porez na prihod od imovine ne plaća se na kamate po zajmovima društveno-političkih
zajednica i štednim ulozima fizičkih osoba.

Član 75.

Stope poreza na prihod od imovine prema ostvarenom prihodu su proporcionalne
i mogu biti različite ovisno vrsti prihoda, a utvrđuju se odlukum općinske
skupštine.

Stope poreza na prihod od dividendi i vrijednosnih papira utvrđuju se
zakonom.

VIII. POREZ NA NASLJEDSTVA I DAROVE

Član 76.

Porez na nasljedstva i darove plaća se na nekretnine, pravo uživanja
ili korištenja nekretnina, koje nasljednici i daroprimci nasljeđuju, prime
na dar ili steknu po drugom osnovu bez naknade.

Porez na nasljedstva i darove plaća se i na gotov novac i novčana potraživanja,
a na pokretne stvari, ako im je pojedinačna prometna vrijednost veća od
iznosa trostrukog godišnjeg iznosa prosječnog osobnog dohotka radnika privredi
Republike, koja prethodi godini u kojoj je nastala obaveza i plaćanja poreza
na nasljedstva i darove.

Član 77.

Obveznik poreza na nasljedstva i darove su pravne fizičke osobe koje
na teritoriju Socijalističke Republike Hrvatske naslijede odnosno prime
na dar imovinu na koju se plaća porez na nasljedstva i darove.

Obveznik poreza na nasljedstva i darove je i pravna fizička osoba koja
je stekla imovinu na koju se plaća porez na nasljedstva i darove na osnovi
odluke organa uprave suda o priznavanju prava vlasništva na nekretnini
stečenoj dosjelošću, uzurpacijom ili po drugoj osnovi.

Član 78.

Ako se nasljednik odrekne nasljedstva ili ga ustupi porez na nasljedstva
i darove plaća osoba kojoj je nasljedstvo pripola odnosno ustupljeno i
to po stopi ovisno o nasljednom redu između te osobe i ostavioca.

Član 79.

Osnovicu poreza na nasljedstva i darove čini prometna vrijednost nasljeđene
ili na dar primljene imovine u času nastanka porezne obaveze nakon odbitka
dugova i troškova što otpadaju na imovinu na koju se plaća taj porez.

Član 80.

Prometnu vrijednost nasljeđene odnosno na dar primljene imovine datr
utvrđuje služba društvenih prihoda po postupku propisanom za utvrđivanje
prometne vrijednosti za razrez poreza na promet nekretnina i prava.

Nasljeđenu odnosno na dar primljenu imovinu popisuje i procjenjuje služba
društvenih prihoda na čijem se području nalazi ta imovina, najkasnije u
roku 30 dana od dana primitka pravomoćnog rješenja o naljeđivanju odnosno
primitku dara.

Ako su popis i procjena nasljeđene imovine izvršeni po Zakonu o nasljeđivanju,
služba društvenih prihoda neće popisati i procjenjivati imovinu ako smatra
da je prometna vrijednost realno utvrđena.

Član 81.

Obaveza plaćanja poreza na nasljedstva i darove nastaje u času pravomoćnosti
rješenja o nasljeđivanju odnosno u času primitka dara.

Ako je zakonom zabranjena prodaja nasljeđenih odnosno na dar primljenih
pokretnina iz člana 76. stava 2. ovoga zakona, porezna obaveza nastaje
u času pravomoćnosti rješenja o dozvoli prodaje odnosno u času prodaje.

Dar se smatra primljenim u času potpisa ugovora o darovanju, a ako nije
sklopljen pismeni ugovor o darovanju, u času primitka dara.

Porezna obaveza u slučajevima iz člana 77 stava 2 ovog zakona nastaje
u času pravomoćnosti odluke organa uprave ili suda o priznavanju prava
vlasništva na nekretninama.

Ako ugovor o darovanju, rješenje o nasljeđivanju ili odluka organa uprave
ili suda nisu prijavljeni ili su nepravodobno prijavljeni, izvršit će se
razrez poreza kao da je porezna obaveza nastala u času saznanja o darovanju,
nasljeđivanju ili prijenosu vlasništva na nekretninama.

Član 82.

Uživalac nekretnina plaća porez na nasljedstva i darove od vrijednosti
uživanja. Kao vrijednost uživanja na koje se razrezuje porez uzima se

1. ako je vrijeme trajanja uživanja neodređeno - deseterostruki iznos
vrijednosti jednogodišnjeg uživanja,

2. ako je vrijeme trajanja uživanja određeno, zbroj svih vrijednosti
uživanja za odnosno vrijeme koje ne može prijeći dvadeseterostruki iznos
vrijednosti jednogodišnjeg uživanja,

3. ako je uživanje utvrđeno djelomično na neodređeno, a djelomično na
određeno vrijeme, zbroj vrijednosti uživanja na neodređeno vrijeme (točka
l) i vrijednosti uživanja za određeno vrijeme (točka 2) koj i ne može prijeći
dvadeseterostruki iznos vrijednosti jednogodišnjeg uživanja,

4. ako je vrijeme trajanja uživanja doživotno - prema godinama života
uživaoca, i to:

- do 25 godina starosti - dvadeseterostruki iznos vrijednosti jednogodišnjeg
uživanja,

- za svake dalje tri godine starosti preko 25 godina vrijednosti uživanja
smanjuje se za jednogodišnji iznos vrijednosti uživanja, tako da se kod
uživalaca starih 82 godine i dalje uzima jednogodišnji iznos vrijednosti
uživanja.

Kao vrijednost godišnjeg uživarnja uzima se vrijednost uživanja u toku
prve cijele kalendarske godine od nastanka obaveze plaćanja poreza.

Ako se vrijednost uživanja ne može utvrditi kao godišnja vrijednost
uživanja uzet će se kod zgrada pedeseti dio prometne vrijednosti zgrade,
a kod ostalih nekretnina dvadeseti dio prometne vrijednosti nekretnina.

Član 83.

Vrijednost svih darova primljenih u toku jedne godine od istog darodavca
čini jednu poreznu osnovicu. Ako se nasljedstvo ili dar sastoji od imovine
na koju se ovaj porez ne plaća, od vrijednosti imovine na koju se plaća
porez odbija se razmjerni dio ukupnih dugova, tereta i troškova koji otpadaju
na tu imovinu.

Član 84.

Stope poreza na nasljedstva i darova propisuju se ovisno o vrijednosti
nasljeđene odnosno na dar primljene imovine i o nasljednom redu, a mogu
se propisati posebno za nasljedstva a posebno za darove.

Stope poreza na nasljedstva i darove propisuju se odlukom općinske skupštine.

ako je nasljednik odnosno daroprimac pravna osoba ili građanska pravna
osoba, stopa poreza na nasljdstva i darove utvrđuje se ovisno o vrijednosti
nasljeđene ili na dar primljene imovine.

Član 85.

Porez na nasljedstva i darove ne plaća nasljednik odnosno daroprimac
koji je u odnosu na ostavioca odnosno darodavca u prvom nasljednom redu.

Ako je predmet nasljeđivanja odnosno darovanja polljoprivredno gospodarstvo
(zgrade, poljoprivredni inventar, stoka, pokretnine), porez na nasljedstva
i darove ne plaća nasljednik odnosno daroprimac koji je u odnosu na ostavioca
odnosno darodavca u drugom nasljednom redu ako je s ostaviocem živio u
zajedničkom domaćinstvu u času smrti ostavioca, odnosno s darodavcem u
času primitka dara i ako mu je poljoplrivreda osnovni izvor prihoda.

Ako je predmet nasljeđivanja odnosno darovanja spomenik kulture, nasljednik
se oslobađa plaćanja poreza od iznosa uloženog u popravak ili održavanje
spomenika kulture, a na osnovi dokumentacije ovjerene od nadležnog zavoda
za zaštitu spomenika kulture.

Ako je predmet nasljeđivanja odnosno darovanja porodična stambena zgrada
odnosno stan ili poslovna prostorija ili pokretnina, nasljednik odnosno
daroprimac, koji je u odnosu prema ostaviocu odnosno darodavcu u drugom
nasljednom redu, ne plaća porez na nasljedstva i darove na jednu porodičnu
stambenu zgradu odnosno jedan stan i pokretnine, a na poslovne prostorije,
ako u njima obavlja djelatnost pod uvjetom da je s ostaviocem živio u zajedničkom
domaćinstvu u času primitka dara.

Bračni drug, u pogledu plaćanja poreza na nasljedstva i darove, smatra
se nasljednik prvog nasljednog reda, a zetovi i snahe, ako su s ostaviocem
odnosno darodavcem živjeli u zajedničkom domaćinstvu u času smrti ostavioca
odnosno u času primitka dara.

Porez na nasljedstva i darove ne plaća se kad se reguliraju imovinski
odnosi bivših bračnih drugova.

Porez na nasljedstva i darove ne plaćaju društveno-političke zajednice,
organizacije Crvenog križa, organizacije društvenih djelatnosti i socijalne
zaštite i druge humanitarne organizacije i udruženja.

Član 86.

Porez na nasljedstva i darove ne plaća se na nasljeđenu ili na dar primljenu
imovinu koju porezni obveznik ustupi bez naknade društveno-političkoj zajednici.

Porez uplaćen prije ustupanja nasljedstva i dara vraća se ako je ustupanje
izvršeno unutar roka od šest mjeseci, nakon primitka nasljedstva odnosno
dara.

Član 87.

Ako se nasljeđena ili na dar primljena imovina nalazi na području više
općina, porez razrezuje služba društvenih prihoda općine za imovinu koja
se nalazi na području svake pojedine općine, a po stopi koja odgovara vrijednosti
cjelokupne nasljeđene odnosno na dar primljene imovine na koju se plaća
taj porez.

IX. POREZ NA DOBITKE OD IGARA NA SREĆU

Član 88.

Porez na dobitke od igara na sreću plaćaju fizičke osobe koje ostvaruju
dobitke od tih igara.

Član 89.

Osnovica poreza na dobitke od igara na sreću je svaki dobitak od igara
na sreću.

Ako se dobici od igara na sreću sastoje od stvari i prava, osnovica
poreza na dobitke od igara na sreću je prometna vrijednost stvari ili prava
u času ostvarenog dobitka.

Član 90.

Porez na dobitke od igara na sreću ne plaća se: 1. na pojedinačne dobitke
od igara na sreću u iznosu do jednogodišnjeg prosječnog osobnog dohotka
radnika u privredi Republike u godini koja prethodi u kojoj je ostvaren
dobitak od igara na sreću.

2. na dobitke od igara na sreću kod kojih se zbog načina provođenja
igre, pravilima ne utvrđuje unaprijed visina fonda dobitka.

Član 91.

Porez na dobitke od igara na sreću obračunava i naplaćuje pri svakoj
isplati dobitka (porez po odbitku) priređivač igre na sreću.

Stope poreza na dobitke od igara na sreću su proporciorialne i utvrđuju
se odlukom općinske skupštine.

X. POREZ IZ UKUPNOG PRIHODA GRAĐANA

Član 92.

Obveznik poreza iz ukupnog prihoda građana je domaća i strana fizička
osoba koja ima prebivalište u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj, ako
u toku kalendarske godine ostvari ukupni čisti prihod iz svih izvora preko
iznosa trostrukog godišnjeg prosječnog osobnog dohotka zaposlenih u privredi
Socijalističke Republike Hrvatske, koji se utvrđuje prema podacima Republičkog
zavoda za statistiku za prvih devet mjeseci godine za koju se razrezuje
porez.

Iznos iz prethodnog stava povećat će se za procijenjeni rast osobnih
dohodaka u posljednjem tromjesečju godine za koju se razrezuje porez.

Procjenjeni rast osobnih dohodaka iz stava 2. ovog člana utvrdit će
se prema podacima Republičkog zavoda za plan.

Član 93.

Ukupnim čistim prihodom smatra se ukupni iznos svih osobnih dohodaka,
dobiti i prihoda, mirovina i naknada dohotka koje obveznik ostvari u jednoj
kalendarskoj godini na teritoriju Socijalističke Federativne Republike
Jugoslavije umanjen za iznos plaćenih poreza i doprinosa, koji se odnose
na osobni dohodak, dobit, prihod i imovinu te za samodoprinos.

U ukupni čisti prihod ulaze i iznosi od prodaje nekretnina i pokretnih
stvari trajnije vrijednosti, a koje je obveznik poreza iz ukupnog prihoda
građanin koristio u smislu točke 14. člana 94. ovog zakona. Kod obveznika,
kojima se porez utvrđuje u paušalnom iznosu, ukupnim čistim prihodom smatra
se prihod od kojeg bi propisanim stopama bio razrezan onoliki iznos poreza
koliko iznosi paušalni iznos poreza umanjen za društvene obaveze u smislu
stava 1. ovoga člana.

Ako obveznik poreza iz ukupnog prihoda građana ima prihod od poljoprivredne
djelatnosti, u njegov ukupni čisti prihod ulazi dio ostvarenog prihoda
od poljoprivredne djelatnosti njegova domaćinstva, koji otpada na obveznika
poreza razmjerno broju članova domaćinstva starijih od 15 godina, osim
osoba koje su pretežan dio godine bile na privremenom radu u inozemstvu.

Obvezniku poreza iz ukupnog prihoda građana koji ostvaruje osobni dohodak
i prihod na koji se plaća porez u postotku od svakog pojedinačno ostvarenog
bruto prihoda, pri utvrđivanju čistog prihoda priznaju se dokazani troškovi
koji su nužni za ostvarenje tog prihoda, a najviše 30%.

Član 94.

U ukupni čisti prihod ne ulaze:

1. primanja iz člana 8. ovoga zakona,

2. novčana primanja koja predstavljaju naknadu stvarnih troškova a u
smislu člana 36. ovoga zakona,

3. primanja po propisima o socijalnom osiguranju, osim mirovina i naknada
osobnih dohodaka za vrijeme spriječenosti za rad zbog bolesti i povreda,

4. naknada za vrijeme privremene nezaposlenosti (član 37. točka 2.),

5. naknade se isplaćuju po osnovi članstva u akademiji znanosti i umjetnosti,

6. primanja na ime pomoći porodici umrlog radnika (član 37. točka 9),

7. dobici od igara na sreću,

8. iznos uplaćenog zajma s javnim upisom u godini za koju se vrši razrez
poreza,

9. iznos troškova obrane doktorske dizertacije i magistarskog rada poreznog
obveznika,

l0. iznos troškova za svaki neotkupljeni patent i tehničko unapređenje
u godini u kojoj su patentirani,

11. iznos izdataka za kupnju knjiga i likovnih djela na osnovi dokumentacije
o kupnji,

12. iznosi utrošeni za održavanje i adaptaciju spomenika kulture na
osnovi dokumenata te ovjerenog od nadležnog zavoda za zaštitu spomenika
kulture,

13. iznosi pomoći humanitarnim organizacijama, organizacijama invalida,
zdravstvenim organizacijama i organizacijama za socijalnu zaštitu građana,
kao i iznos pomoći za otklanjanje posljedica od elementarnih nepogoda,te
iznosi uplaćeni kao doprinos za izgradnju spomenika povijesnim ličnostima
i događajima,

14. iznosi anuiteta stambenih kredita za kupnju ili izgradnju stanova
ili stambenih zgrada kao i iznosi cijene za kupnju vrijednosnih papira,
nakretnina i pokretnih stvari trajnije vrijednosti (namještaj, bijela tehnika,
automobili) koje su kupljene uz plaćanje poreza na promet.

Član 95.

Osnovicu poreza iz ukupnog prihoda građana čini ukupni čisti prihod
umanjen za iznos koji se utvrđuje u smislu člana 92. stav 1. i 2. ovog
zakona.

Obvezniku poreza iz ukupnog prihoda građana smanjuje se osnovica iz
stava 1 ovog člana, u godini za koju se razrezuje porez, u visini 60% prosječnog
godišnjeg čistog osobnog dohotka zaposlenih u privredi Republike, na ime
trroškova odgoja i obrazovanja djece. Iznos troškova iz ovog stava može
se odlukom općinske skupštine povisiti ovisno o uzrastu, mjestu školovanja
djece i drugim okolnostima što utječu na ove troškove.

Ako je u užoj porodici više obveznika poreza iz ukupnog prihoda građana,
osnovica iz stava 1. ovog člana smanjuje se za iznos olakšice iz stava
2. ovog člana onom obvezniku koji je ostvario veći ukupni prihod, a drugom
obvezniku samo za razliku od ukupnog iznosa te olakšice.

Ako je obveznik ukupnog prihoda građana, na osnovi odluke suda ili sporazuma
zaključenog pred organom starateljstva, dužan za dijete plaćati troškove
uzdržavanja, obvezniku se smanjuje osnovica iz stava 1. ovog člana za taj
iznos, a najviše do iznosa olakšice iz stava 2. ovoga člana. Pod istim
uvjetima priznaje se olakšica i za razvedenog bračnug druga.

Djecom se u smislu ovog člana smatraju djeca koja se prema članu 5.
stava 2. ovoga zakona smatraju članovima uže porodice.

Obvezniku poreza iz ukupnog prihoda građana, ako je on jedini u svojoj
užoj porodici obveznik ovog poreza, smanjuje se osnovica iz stava 1. ovoga
člana za nezaposlenog bračnog druga u visini 60% prosječnog godišnjeg čistog
osobnog dohotka zaposlenih u privredi Republike. Olakšica za nezaposlenog
bračnog druga smanjuje se za iznos osobnog dohotka i prihoda što podliježu
plaćanju poreza iz ukupnog prihoda građana koji je ostvario nezaposleni
bračni drug obveznika u godini za koju se razrezuje porez.

Za ostale članove uže porodice obveznika poreza iz ukupnog prihoda građana,
ako je on jedini u svojoj užoj porodici obveznik ovog poreza, smanjuje
se osnovica iz stava 1. ovoga člana za iznos 60% prosječnog godišnjeg čistog
osobnog dohotka zaposlenih u privredi Republike. Olakšica za ostale članove
uže porodice smanjuje se za iznos osobnog dohotka i prihoda što podliježu
plaćanju poreza iz ukupnog prihoda građana, koji su ostvarili članovi uže
porodice u godini za koju se razrezuje porez.

Član 96.

Osobni dohodak od dijela, iz kojeg se plaća porez od autorskih prava
što ga je autor stvarao duže od jedne godine, dijeli se na zahtjev obveznika
koji to učini vjerojatnim, na jednake dijelove, na onoliko godina koliko
je godina autor stvarao djelo, a najviše na pet godina.

Porez iz ukupnog prihoda građana na osobni dohodak iz stava i. ovo\_
ga člana obračunava se tako da se dio osobnog dohotka koji otpada na jednu
godinu obuhvati u ukupnom prihodu građana u godini u kojoj je osobni dohodak
ostvaren, dok se na ostali dio osobnog dohotka obračunava porez iz ukupnog
prihoda građana po stopi kojom je opterećen ukupni prihod s razrezanim
porezom u godini u kojoj je ostvaren ovaj dohodak.

Odredbe iz stava 1. i 2. ovog člana primjenjuju se i u slučaju kada
je obveznik u jednoj godini ostvario druge osobne dohotke i prihode za
više od jedne godine, tako da u poreznu osnovicu iz ukupnog prihoda građana
za godinu u kojoj su ostvareni osobni dohoci odnosno prihodi ulazi stvarno
ostvareni osobni dohodak odnosno prihod u toj godini.

Član 97.

Stope poreza iz ukupnog prihoda građana su progresivne i utvrđuju se
zakonom.

XI. POSTUPAK ZA UTVRĐIVANJE I NAPLATU POREZA

1. Utvrđivanje i naplata poreza

Član 98.

Utvrđivanje i naplata poreza vrši se na način i po postupku određenim
ovim zakonom.

Član 99

Utvrđivanje i naplata poreza vrši se po propisima koji važe za dan 1.
siječnja godine za koju se utvrđuje i naplaćuje porez.

Iznimno, u slučajevima značajnog rasta cijena društveno-političke zajednice
i druge samoupravne organizacije i zajednice mogu u toku godine mijenjati
propisani način utvrđivanja i naplate poreza.

Član 100.

Obveznici poreza dužni su poreze plaćati na način i u rokovima utvrđenim
ovim zakonom i propisima donijetim na osnovu zakona ako drugim zakonom
nije drukčije određeno.

Član 101.

Obveznici poreza na dobit koji vode poslovne knjige utvrđuju svoje porezne
obaveze na osnovi ostvarenih poslovnih rezultata prema periodičnom odnosno
godišnjem obračunu i obračunati porez uplaćuju u rokovima i na način propisan
ovim zakonom.

Fizičkim osobama, koje porez na dobit plaćaju prema ostvarenoj dobiti,
služba društvenih prihoda utvrđuje rješenjem poreznu obavezu, ako porezni
obveznik ne vodi poslovne knjige ili ih netočno vodi ili ako nije u potpunosti
ili djelomično obračunao porezne obaveze.

Fizičkim osobama iz stava 2. ovog člana porezna obaveza utvrđuje se
na osnovi podataka o ostvarenom ukupnom prihodu, troškovima poslovanja,
podacima o snimanju dnevnog prometa te na osnovi drugih podataka o opsegu
i načinu poslovanja poreznog obveznika odnosno na osnovi podataka do kojih
je služba društvenih prihoda dušla u toku vođenja postupka.

Ako služba društvenih prihoda ne raspolaže s podacima iz stava 3. ovog
člana, porezna obaveza može se utvrditi na osnovu uspoređivanja s poreznim
obveznikom koji obavlja odgovarajuću ili sličnu djelatnost i koji obavlja
djelatnost pod približno jednakim uvjetima. Uspoređivanje se može vršiti
i s podacima o ostvarenom ukupnom prihodu, dobiti, troškovima poslovanja
poduzeća iIi dijela poduzeća, koje obavlja odgovarajuću ili sličnu djelatnost
pod približno jednakim uvjetima. Uspoređivanje se može vršiti i djelomično
radi utvrđivanja utroška materijala ili drugih elemenata potrebnih za utvrđivanje
osnovice poreza na dobit.

Rješenje iz stava 2 ovoga člana donosi se prema odredbama zakona o općem
upravnom postotku i odgavarajućim odredbama ovog zakona.

Obveznicima poreza na dobit, koji porez plaćaju u paušalnom iznosu,
poreznu obavezu utvrđuje služba društvenih prihoda na način i u postupku
propisanom ovim zakonom.

Porez na dobit, koji se obračunava u postotku od svakog pojedinačno
ostvearenog bruto prihoda i porez na prihod od imovine od vrijednosnih
papira i dividendi obračunava i uplaćuje isplatilac prihoda na način i
u rokovima propisanim ovim zakonom.

Član 102.

Pravne osobe, koje su obveznici poreza na dobit i fizičke osobe, koje
porez na dobit plaćaju prema ostvarenoj dobiti, plaćaju mjesečne akontacije
poreza na dobit srazmjerno visini osnovice po zadnjem obračunu poslovnog
rezultata.

Akontacija poreza na dobit plaća se do posljednjeg dana u mjesecu za
tekući mjesec.

Ako pravna osoba, obveznik poreza na dobit ne uplati porez, nadležna
služba kod koje porezni obveznik ima žiroračun izvršit će naplatu poreza
sa žiro računa poreznog obveznika:

Član 103.

Privremeni obračun poreza na dobit pravnih i fizičkih osoba, koje plaćaju
porez po ostvarenoj dobiti u toku godine utvrđuje se periodičnim obračunom,
a konačni obračun poreza utvrđuje se završnim računom.

Član l04.

Pravne osobe, koje su obveznici poreza na dobit, i fizičke osobe, koje
plaćaju porez prema ostvarenoj dobiti, koje u prethodnoj godini nisu poslovale,
akontaciju poreza na dobit plaćaju po prvom obračunu poreza u tekućoj godini.

Član 105.

Pravne osobe, koje su obveznici poreza na dobit, dužne su u roku propisanom
za predaju periodičnog obračuna odnosno završnog računa dostaviti nadležnoj
službi kod koje imaju žiro račun, obračun poreza na dobit.

Fizičke osobe, koje plaćaju porez na dobit prema ostvarenoj dobiti,
dužne su, u roku propisanom za predaju periodičnog obračuna odnosno završnog
računa ili godišnjeg obračuna, predati službi društvenih prihoda obračun
poreza na dobit i uplatiti obračunati porez.

Ako porezni obveznik iz stava 2. ovog člana ne obračuna ili ne uplati
porez na dobit u roku za predaju periodičnog obračuna ili završnog računa
ili godišnjeg obračuna, služba društvenih prihoda će mu rješenjem iz člana
101. ovog zakona utvrditi porez na dobit.

Član l06.

Pravne osobe koje se bave poljoprivrednom proizvodnjom, šećerane, organizacije
udruženog rada koje vrše sezonske poslove i sezonsko-pansionske ugostiteljske
usluge plaćaju akontaciju poreza na dobit u mjesečnim ratama, ovisno o
dinamici ostvarenja dobiti po obračunu poslovnog rezultata u prethodnoj
godini, do podnošenja obračuna poslovnog rezultata u toku godine.

Član 107.

Ako je obveznik poreza na dobit platio u vidu akontacije manji iznos
poreza od iznosa utvrđenog po obračunu uz periodični obračun odnosno uz
završni račun, dužan je razliku između uplaćenih akontacija i obračunatog
poreza na dobit platiti u roku 15 dana od dana isteka roka za predaju periodičnog
obračuna odnosno završnog računa.

Ako je obveznik platio u vidu akontacije veći iznos poreza na dobit
od iznosa koji je dužan platiti po obračunu poreza uz periodični obračun
odnosno uz završni račun može od nadležne službe kod koje ima žiro-račun,
zahtijevati povrat više plaćenog iznosa.

Više plaćeni porez na dobit nadležna služba doznačit će obvezniku na
njegov zahtjev u roku 15 dana od dana podnošenja zahtjeva za povraćaj.

Ako obveznik ne zahtijeva povraćaj više plaćenog poreza na dobit, više
plaćeni iznos smatrat će se akontacija za naredno razdoblje.

Član 108.

Obveznicima poreza na dobit koji ne vode poslovne knjige ili ih vode
netočno, porezna obaveza utvrđuje se rjšenjem koje se poreznom obvezniku
dostavlja do 30. travnja po isteku godine za koju se obaveza utvrđuje.

Obveznicima poreza na dobit koji porez na dobit plćaju u paušalnom iznosu
obaveza se utvrđuje rješenjem koje se poreznom obvezniku dostavlja do 31.
ožujka godine za koju se utvrđuje porez.

Obveznicima poreza na prihod od poljoprivredne djelatnosti koji porez
plaćaju prema katastarskom prihodu porezna obaveza utvrđuje se rješenjem
koje se poreznom obvezniku dostavlja do 30. travnja godine za koju se utvrđuje
porez.

Obveznicima poreza na prihod od imovine i poreza ukupnog prihoda građana
porezna obaveza utvrđuje rješenjem koje se poreznom obvezniku dostavlja
do svibnja godine za koju se utvrđuje porez, odnosno po isteku godine u
kojoj je ukupni prihod ostvaren.

2. Podnošenje prijave

Član 109.

Obveznici poreza, osim obveznika poreza na dobit koji porez plaćaju
prema ostvarenoj dobiti, poreza po odbitku poreza od poljoprivrede koji
se razrezuje prema katastarskom prihodu, dužni su službi društvenih prihoda
podnijeti poreznu prijavu s podacima potrebnim za razrez poreza.

Obveznici poreza na prihod od imovine dužni su službi društvenih prihoda
podnijeti poreznu prijavu o nastanka prestanku poreznih obaveza i nastalim
promjenama koje utječu na visinu poreza.

Poreznu prijavu dužni su podnijeti obveznici poreza nezavisno od toga
da li uživaju oslobođenje ili olakšice.

Član 110.

Obveznici poreza, koji su dužni podnijeti prijavu razrez poreza, moraju
biti pozvani na podnošenje porezne prijave javnim pozivom najkasnije do
31. prosinca godine koja prethodi godini u kojoj se razrezuje porez.

Obveznici iz člana 109. stava 1 ovoga zakona podno poreznu prijavu do
kraja siječnja godine u kojoj se razrezuje porez.

Obveznicima koji u roku iz stava 2 ovoga člana ner podnesu poreznu prijavu
dostavit će se pismeni poziv da učine u naknadnom roku, koji ne može biti
kraći od osam ni duži od 15 dana od dana prijema pismenog poziva.

Član 111.

Oblik i sadržaj porezne prijave ptropisuje republički sekretar za financije.

Član 112.

Vlasnici putujućih zabavnih radnji, udnosno priređivači zabavenih priredbi
i izvođači umjetničkih i muzičkih zabavenih djela dužni su prijavu o obavljanju
djelatnosti u određenom mjestu odnosno o održavanju pojedine priredbe podnijeti
službi društvenih prihoda na čijem se području obavlja djelatnost, odnosno
održava priredba, i tu najmanje tri dana prije početka obavljanja tih djelatnosti.

Građani koji prihod od autorskih prava ostvare od osoba, koje nisu dužne
voditi poslovne knjige, dužni su podnijeti prijavu i platiti odgovarajući
iznos poreza od autorskih prava u roku od 15 dana od dana ostvarenja prihoda.

Obveznici poreza na nasljedstva i darove kod darovanja dužni su podnijeti
poreznu prijavu u roku 15 dana od dana nastanka porezne obaveze a kod nasljeđivanja
ili stjecanja imovine na osnovi odluke upravnog organa ili suda u roku
15 dana od saznanja za pravomoćnost odluke upravnog organa ili suda.

Član 113.

Porezna prijava podnosi se službi društvenih prihoda obvezniku koji
prijavu neposredno podnese službi društvenih prihoda, izdaje se potvrda
o primljenoj prijavi.

Član 114.

Girađanin koji počne obavljati djelatnost i ostvarivati prihod od imovine
na koji se plaća porez, dužan je o tome podnijeti prijavu službi društvenih
prihoda u roku osam dana od dana početka obavrljanja djelatnosti i ostvarivanja
prihoda od imovine ako ovim zakonom nije drukčije određeno.

U prijavi o početku obavljanja djelatnosti i ostvarivanja prihoda od
imovine, građanin je dužan pružiti podatke potrebne za razrez poreza.

Član 115.

Porezni obveznik dužan je službi društvenih prihoda prijaviti početak,
prestanak ili perivremenu obustavu poslovanja u roku osam dana od početka
ili prestanka obustave poslovanja.

Ako porezni obveznik koji se oporezuje u godišnjem paušalnom iznosu
ne prijavi početak, prestanak ili privremenu obustavu poslovanja u roku
iz stava 1. ovoga člana, porez se neće smanjiti za onoliko vremena koliko
je obveznik zakasnio s prijavljivanjem.

Izuzetno od odredbe iz stavea 2. ovoga člana, smanjenje će se priznati
ako porezni obveznik podnese službi društvenih prihoda dokaz da nije pravovremeno
prijavio početak, prestanak ili privremenu obustavu poslovanja, radi izvanrednih
događaja, nezavisno od njegove volje ili iz drugih opravdanih razloga.

Član 116.

Općinski organ uprave nadležan za poslove katastra dužan je službi društvenih
prihoda od 15. veljače godine za koju se razrezuje porez od poljoprivrede
dostaviti popis osoba kod kojih su nastale promjene u posjedovnom stanjue,
kulturi i bonitetu zemljišta i popis novih posjednika, s naznakom njihovog
prebivališta, površine zemljišta i katastarskog prihoda.

Član 117.

Nadležni općinski organ uprave odnosno drugi nadležni organ dužan je
službi društvenih prihoda dostaviti sva odobrenja rješenja kojima se odobrava
obavljanje djelatnosti, privremena obustava i prestanak djelatnosti, istovremeno
sa dostavom odobrenja odnosno rješenja poreznom obvezniku.

Općinski organ uprave koji vodi matične knjige dužan je o svakom slučaju
upisanom u matičnu knjigu umrlih dostaviti primjerak izvoda službi društvenih
prihoda na čijem je području pokojnik imao posljednje prebivalište, i to
osam dana nakon upisa u matičnu knjigu umrlih.

Organ uprave nadležan za inspekcijske poslove koji u obavljanju poslova
iz svoje nadležnosti utvrdi činjenice koje su važne za utvrđivanje poreznih
obaveza dužan je podatke o tim činjenicama dostaviti bez odlaganja nadležnoj
službi društvenih prihoda.

Općinski sudovi dužni su u roku osam dana po pravomoćnosti rješenja
o nasljeđivanju dostaviti to rješenje službi društvenih prihoda na čijem
se području nalazi nasljeđena imovina.

Član 118.

Društvene i privatne pravne osobe, državni organi, građanske pravne
osobe i građani dužni su dostaviti službi društvenih prihoda podatke o
izvršenim isporukama robe i obavljenim uslugama poreznim obveznicima, odnosno
koje su imizvršili porezni obveznici, te o isplaćenim osobnim dohocima
i drugim primanjima zaposlenih radnika za godinu za koju se razrezuje porez.

Banke i financijske orgranizacije koje obavljaju poslove platnog prometa
dužne su do kraja siječnja za prteklu godinu dostaviti nadležnoj službi
društvenih prihoda podatke o prometu preko žiro računa za sve građane.
Na zahtjev službe društvenih prihoda dužne su dati ove podatke za pojedine
građane i u tku godine.

Organi i organizacije iz stava 1. i 2. ovoga člana duži su službi društvenih
prihoda omogućiti uvid u poslovne knjige i evidencije radi utvrđivanja
podataka potrebnim za razrez poreza.

Zajednice osiguranja dužne su službi društvenih prihoda omogućiti uvid
u poslovne knjige i evidencije radi utvrđivanja prometa koji su porezni
obveznici ostvarili s osiguranim osobama.

Član 119.

Službe društveenih prihoda dužne su odmah obavijestiti nadležne službe
društvenih prihoda o podacima koje saznaju tokom godine, a koji su značajni
za pravilno utverđivanje obaveza poreznim obveznicima, kojima se porez
razrezuje u drugoj općini, te o drugim podacima kojima raspolažu.

Službe društvenih prihoda dužne su jedna drugoj pružiti pomoć dostavljanjem
spisa, podataka i drugih obavještenja radi izvršavanja zadataka iz sveoje
nadležnosti.

Ako je pomoć iz stava 2. ovoga člana zatražena pismenim putem služba
društvenih prihoda dužna je postupiti po zahtjevu u roku 20 dana od dana
primitka zahtjeva, a ako se pomoć odnosi na naplatu poreza u roku 60 dana.

Član 120.

Prihode odnosno avanse za isporuku robe ili obavljanje usluga po bilo
kojoj osnovi (ugovor o djelu, provizije honorari i drugo) koje ostvare
građani od društveno-političkih zajednica, državnih organa samoupravnih
interesnih zajednica, organizacija udruženog rada i drugih društvenih pravnih
osoba, te građanskih pravnih osoba isplaćuju se građanima putem žiro računa.

Naknade iz stava 1. ovoga člana što ih ostvare građani koji nisu u radnom
odnosu isplaćuju se i evidentiraju na način i pod uvjetima određenim propisima
republičkog sekretarijata za financije.

3. Razrez poreza

Član 121.

Porez se razrezuje na temelju podataka iz porezne prijave, a porez na
prihod od poljoprivredne djelatnosti na osnovi podataka koje službi društvenih
prihoda dostavlja organ uprave nadležan za poslove katastra, ako ovim zakonom
nije drukčije određeno.

Član 122.

Radi pravilnog utvrđivanja osobnog dohotka odnosno prihoda služba društvenih
prihoda dužna je da u toku godine prikuplja podatke, vrši snimanje prometa
i obavlja druge radnje potrebne za razrez poreza.

Služba društvenih prihoda može poreznim obveznicima koji ostvaruju prihode
pretežno od građana utvrditi ukupni prihod na osnovi snimanja dnevnog prometa
u toku godine.

Član 123.

Služba drštvenih prihoda ima pravo pregledati poslovne knjige i poslovne
prostorije radi prikupljanja podataka, a potrebnih za razrez poreza.

Član 124.

Porezni obveznici dužni su poslovne knjige i temeljnice koje su osnova
knjiženja, a isto tako i propisane evidencije držati u poslovnoj prostoriji
ili kod ovlaštenog knjigovodstvenog servisa odnosno u stanu, ako nemaju
poslovnu prostoriju, da budu dostupne službi društvenih prihoda.

Član 125.

Služba društvenih prihoda dužna je poreznom obvezniku, na njegov zahtjev,
dopustiti da razmotri isprave i druge podatke na osnovi kojih mu se utvrđuje
obaveza plaćanja poreza te podatke o razrezanom i plaćenom porezu.

Član 126.

Podaci o ukupnom prihodu i poreznoj osnovici u visini u kojoj ih je
prijavio porezni obveznik i u visini u kojoj su utvrđeni u postupku razreza
te podaci o razrezanom porezu jesu javni.

Drugi podaci koje službena osoba službe društvenih prihoda sazna o postupku
razreza i naplate poreza jesu službena tajna. r

Član 127.

Prihod koji građanin ostvari obavljanjem djelatnosti bez odobrenja ili
dozvole nadležnog organa odnosno ispunjenja drugih uvjeta, smatra se prihodom
ostvarenim bespravnim obavljanjem djelatnosti.

Prihod ostvaren bespravnim obavljanjem djelatnosti po odbitku troškova
koji su bili potrebni za ostvarenje tog prihoda predstavlja imovinsku korist.

Član 128.

Ako ovim zakonom nije drukčije određeno u postupku razreza poreza primjenjivat
će se odredbe Zakona o općem upravnom postupku.

4. Žalba

Član 129.

Protiv prvostepenog rješenja službe društvenih prihoda donesenog na
osnovi odredaba ovog zakona ili propisa donesenih na osnovi njega, može
se izjaviti žalba nadležnom drugostepenom organu službe društvenih prihoda
u roku 15 dana od dana dostave prvostepenog rješenja

Član 130.

Služba društvenih prihoda koja je donijela prvostepenu rješenje dužna
je žalbu sa svim spisima predmeta u roku osam dana dostaviti nadležnom
drugostepenom organu ako je sama ne riješi u svojoj nadležnosti po odredbama
Zakona o općem upravnom postupku.

Član 131.

Žalba ne odgađa naplatu razrezanog poreza ako ovim zakonom nije drukčije
određeno.

Član 132.

Ako služba društvenih prihoda odgodi naplatu razrezanog poreza

dužna je o tome izvjestiti organ koji rješava o žalbi.

5. Obnova postupka

Član 133.

Služba društvenih prihoda koja je donijela rješenje o razrezu poreza
kojim je okončan postupak razreza poreza može sama ili na zahtjev obveznika
obnoviti postupak razreza, u roku od pet godina nakon njegove pravomoćnosti,
prema odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Služba društvenih prihoda
obnovit će postupak razreza poreza i u slučajevima kada raspolaže podacima
da građanin posjeduje

imovinu, raspolaže sredstvima odnosno troši sredstva znatno veća od
sredstava na koja je razrezan i plaćen porez.

Član 134.

U obnovi postupka prema članu 133. vrijednost imovine utvrđuje se u
visini nabavne cijene odnosno stvarne vrijednosti.

Troškovi uzdržavanja obveznika i članova domaćinstva koje je uzdržavao
priznaju se u pravilu u visini prosjećnih troškova, osim ako se utvrdi
da je obveznik znatno više trošio odnosno ako obveznik dokaže da je imao
znatno niže troškove života.

Novčana primanja koja predstavljaju naknadu stvarnih troškova (naknada
putnih troškova, dnevnice, putni paušali i sl.) priznaju se kao prihod,
osim ako obveznik dokaže da su stvarni troškovi bili niži od primljenih
naknada.

Član 135

Odredbe člana 252. Zakona o općem upravnom postupku ne primjenjuju se
u obnovi postupka razreza poreza.

6. Obračunavanje i naplaćivanje poreza

Član 136.

Porez po odbitku iz osobnog dohotka radnika, na dobit, na prihod od
imovine od dividendi i vrijednosnih papira, na prihod od autorskih prava
i od dobitaka od igara na sreću obračunava i naplaćuje isplatilac osobnog
dohotka, prihoda odnosno dobitka.

lsplatilac osobnog dohotka, prihoda odnosno dobitka iz kojeg se plaća
porez po odbitku, dužan je pri isplati osobnog dohotka, prihoda odnosno
dobitka obračunavati i uplatiti porez.

Danom isplate, u smislu stava 2. ovoga člana, smatra se dan podizanja
gotovine za isplatu osobnih dohodaka, a za ostale prihode i dobitke dan
stvarne isplate.

Porezi po odbitku obračunavaju se i naplaćuju po stopama koje su na
snazi na dan isplate osobnog dohotka, prihoda odnosno dobitka.

Član 137.

Pravna i fizička osoba koja osobni dohodak ostvari neposredno iz inozemstva
dužna je na taj osobni dohodak sama obračunati porez iz osobnog dohotka
i uplatiti ga u roku od sedam dana od dana primitka isplate.

Član 138.

lsplatilac osobnog dohotka, prihoda odnosno dobitka iz kojeg se plaća
porez po odbitku koji ne obračunava, ne plati ili nepravodobno uplati porez
po odbitku na određene račune kod Službe društvenog knjigovodstva odnosno
banke platit će kamate u visini utverđenoj članom 143. stav 2. ovoga zakona.

Kad služba društvenih prihoda utvrdi da isplatilac nije postupiu u smislu
člana 36 ovoga zakona, donijet će rješenje o utverđivanju obaveze i dostaviti
ga na izvršenje službi društvenog knjigovodstva. Ako je isplatilac osobnog
dohotka, odnosno prihoda građanin, a ne postupi u smislu člana 137. ovoga
zakona, porez po odbitku naplatit će se od njega prisilno po odredbama
ovog zakona.

Član 139.

Općinska skupština propisuje rokove i način plaćanja te postotke po
određenim vremenskim razdobljima od godišnjeg zaduženja po kojima se naplaćuju
pojedine vrste poreza, osim poreza po odbitku.

Član 140.

U opravdanim slučajevima služba društvenih prihoda može obvezniku poreza
odobriti odgodu za plaćanje dospjelog poreza ili odobriti plaćanje poreza
u više obroka.

Ako obveznik poreza ne uplaćuje obroke u određenom roku služba društvenih
prihoda može staviti izvan snage rješenje o odobrenju obročne otplate i
poduzeti mjere da se zaostali dug naplati odjedanput.

Odobrena odgooda ne oslobađa obveznika od plaćanja kamata, ako ga služba
društvenih prihoda rješenjem o odobrenju obročne otplate nije oslobodila
od plaćanja kamata.

Član 141.

Dok se ne razreže porez koji se plaća u godišnjem iznosu, osim poreza
iz ukupnog prihoda građana, obveznik je dužan plaćati akontaciju prema
rješenju o razrezu poreza iz posljednje godine za koju je razrezan porez,
a u rokovima predviđenim za plaćanje poreza.

Ako obveznik počne obavljati djelatnost u toku godine služba društvenih
prihoda donijet će rješenje o određivanju paušalnog iznosa poreza odnosno
akontacije poreza koji se razrezuje nakon isteka godine.

Član 142.

Porezni obveznik ili druga osoba koja je na ime poreza, kamata, novčane
kazne ili troškova prisilne naplate platila više nego što je bila prema
rješenju koje je postalo pravomoćno, ima pravo zatražiti povrat više plaćenog
iznosa.

Više plaćeni iznos vratit će se poreznom obvezniku na njegov zahtjev
u roku od 30 dana od dana podnesenog zahtjeva. Na više plaćen iznos poreznom
obvezniku obračunavaju se kamate u visini utvrđenoj članom 143. stav 2.
ovoga zakona, po isteku roka u kojem je služba društvenih prihoda trebala
rješiti o povratu.

Ako je više plaćeni iznos naplaćen na osnovi izmijenjenog ili poništenog
akta ili naloga službe društvenih prihoda, poreznom će obvezniku na više
plaćen iznos obračunavati kamate u visini utvrđenoj članom 143. stav 2.
ovog zakona od dana uplate više plaćenog iznosa.

Ako obveznik ne podnese zahtjev, više naplaćeni iznos uračunava se u
iduće otplate poreza.

Više naplaćeni iznos vratit će se bez podnesenog zahtjeva obvezniku
poreza koji više nije zaduživan porezom.

Član 143.

Računske greške, koje su učinjene, u razrezu i naplati poreza služba
društvenih prihoda dužna je ispraviti po službenoj dužnosti.

Na iznose poreza koji nisu plaćeni u propisanom roku plaćaju se kamate
u visini utvrđene eskontne stope Narodne banke Jugoslavije iz Odluke o
kamatnim stopama na plasmane iz primarne emisije i na druga potraživanja
Narodne banke Jugoslavije uvećane za dva postotna poena, koja su važila
u vremenu kada nije plaćen dospjeli porez.

7. Prisilna naplata poreza

Član 144.

Od poreznog obveznika koji dospjeli porez nije platio u propisanom roku
(u daljnjem tekstu: porezni obveznik), porez se prisilno naplaćuje na osnovi
rješenja o određivanju prisilne naplate.

U rješenju o određivanju prisilne naplate, pored ostalog, mora biti
iskazana visina duga, kamata i troškova, naznaka dužnikove imovine iz koje
će se izvršiti prisilna naplata, način izvršenja prisilne naplate te opomena
poreznom dužniku da će se dug naplatiti nakon isteka roka koji ne može
biti kraći od osam dana od dana primitka rješenja.

Član 145.

Porez se prisilno naplaćuje iz cjelokupne imovine, prihoda i potraživanja
poreznog dužnika, osim iz imovine prihoda i potraživanja koja su ovim zakonom
izuzeta od prisilne naplate.

Služba društvenih prihoda koja prisilno naplaćuje porez može popisati
svu pokretnu imovinu poreznog dužnika, osim ako postoje dokazi ili ako
iz okolnosti nesumnjivo proizlazi da pokretne stvari nisu njegovo vlasništvo.

Porez od poljoprivrede može se prisilno naplatiti iz prihoda i imovine
svih članovea domaćinstva.

Član 146.

Prisilna naplata sastoji se iz popisa s procjenom i prodaje imovine.

Prije poduzimanja prisilne naplate poreza služba društvenih prihoda
dužna je poreznom dužniku ili punoljetnom članu njegova domaćinstva dostaviti
rješenje o određivanju prisilne naplate.

Imovina se popisuje i procjenjuje nakon uručenja rješenja o određivanju
prisilne naplate, a imovina se ne može prodati prije nego što protekne
osam dana od izvršenog popisa.

Iznimno, ako se popisuje odnosno prodaje roba izložena kvaru, te se
radnje mogu obavljati i u rokovinma kraćim od osam dana.

Član 147.

Porezni dužnik snosi sve troškove prisilne naplate osim troškova popisa
i procjene, ako je dug podmirio u roku osam dana nakon popisa.

Član 148.

Prisilna naplata poreza obustavlja se kada porezni dužnik isplati porez
koji duguje s kamatama i troškovima ili kada na drugi način prestane obaveza
plaćanja duga.

Član 149.

Rješenje o određivanju prisilne naplate poreza iz pokretne imovine donosi
služba društvenih prihoda na čijem se području nalazi ova imovina.

Član 150.

Protiv rješenja o određivanju prisilne naplate, kao i na izvršeni popis
i procjenu, porezni dužnik može u roku tri dana od dana dostave rješenja
izjaviti prigovor službi društvenih prihoda.

O prigovoru rješava služba društvenih prihoda koja je donijela rješenje
o određivanju prisilne naplate.

Prigovor iz stava 1. ovoga člana obustavlja daljnji postupak prisilne
naplate do časa dostave rješenja o prigovoru poreznom dužniku ili punoljetnom
članu njegova domaćinstva.

Protiv rješenja o prigovoru iz stava 2. ovoga člana može se izjaviti
žalba u roku 15 dana od dana dostave tog rješenja nadležnom drugostepenom
organu službe društvenih prihoda.

Ako porezni dužnik nije izjavio prigovor protiv rješenja o određivanju
prisilne naplate, kao ni na izvršeni popis i procjenu u roku iz stava 1.
ovoga člana, ima pravo izjaviti žalbu nadležnom drugostepenom organu službe
društvenih prihoda u roku 15 dana od dana dostave rješenja o određivanju
prisilne naplate odnosno nakon popisa i procjene.

Žalba ne zadržava naplatu.

U prigovoru odnosno u žalbi ne mogu se iznositi okolnosti koje se odnose
na razrez poreza.

Član 151.

Pokretnine poreznog dužnika popisuju se ovim redom:

1.gotov novac,

2. sredstva na žiro-računu,

3. obveznice ili drugi vrijednosni papiri ako su dospjeli za naplatu
ili se mogu eskontirati,

4. nakit i druge dragocjenosti,

5. ostale pokretnine i to prvenstveno one koje se mogu lako unovčiti.

Porezni dužnik može ponuditi red po kome će se popisati pokretnina.

Služba društvenih prihoda dužna je prihvatiti ponudu dužnika o redu
popisa pokretnina ako se na taj način ne bi otežala pravovremena naplata
poreza.

Član 152.

Pokretnine popisuje i prodaje ovlašteni radnik službe društvenih prihoda
(u daljem tekstu: izvršitelj) na osnovi rješenja o određivanju prisilne
naplate.

Član 153.

Pokretnine se popisuju u prisutnosti poreznog dužnika ili nekog od punoljetnih
članova njegova domaćinstva i jednog punoljetnog građana kao svjedoka,
odnosno u prisutnosti dvaju punoljetnih građana kao svjedoka ako popisu
nije prisutan porezni dužnik ni punoljetni član njegova domaćinstva.

Član 154.

Ako porezni dužnik neće pokazati prostorije i predmete u stanu, izvršitelj
je ovlašten otvoriti zaključane prostorije, namještaj i druge predmete
da bi mogao izvršiti popis i procjenu.

Ako se pretpostavlja da su pokretnine pogodne za popis skrivene kod
poreznog dužnika, izvršitelj će ga pozvati da stvari preda radi popisa,
a ako se dužnik ne odazove pozivu, izvršit će se osobni pretres.

Radnje iz stava 1. i 2. ovoga člana izvršitelj će poduzeti samo ako
se prisilna naplata ne može izvršiti na drugi način i ako ima posebno rješenje
službe društvenih prihoda kojim se određuje izvršenje ovih radnji, za svaki
pojedini slučaj posebno. Ove radnje mogu se izvršiti samo u prisutnosti
dvaju punoljetnih građana kao svjedoka.

Član 155.

Prilikom popisa pokretnina izvršitelj vrši i procjenu, u slučaju potrebe
može pozvati i posebnog procjenitelja.

Na zahtjev poreznog dužnika izvršitelj će pozvati procjenitelja, a nije
dužan prihvatiti prijedlog u pogledu osobe procjenitelja.

Član 156.

O popisu pokretnina izvršitelj je dužan voditi zapisnik u kome mora
navesti sve potrebne podatke i druge pojedinosti koje su se desile tokom
popisa.

Zapisnik o popisu potpisuje izvršitelj, porezni dužnik odnosno punoljetni
član njegova domaćinstva, prisutni svjedoci, procjenitelj i druge službene
osobe koje su bile prisutne kod popisa.

Popis gubi važnost ako se u roku 90 dana od dana popisa ne dostavi poreznom
dužniku oglas o javnoj prodaji.

Član 157.

Ako porezni dužnik izjavi da su popisane pokretnine vlasništvo treće
osobe, a ne pruži za to dokaze ni on ni treća osoba, izvršitelj može i
ove predmete popisati, ali je dužan uputiti tu treću osobu da podnese tužbu
sudu, u roku 15 dana od dana dostave obavijesti o popisu, radi dokazivanjt
svog prava vlasništva. Ako se u tom roku ne podnese dokaz da je tužba podnijeta
sudu, postupak prisilne naplate nastavit će se kao da nije bilo prigovora.

Podnošenjem tužbe sudu, u roku određenom u stavu 1. ovoga člana, odlaže
se prodaja popisanih stvari iz stava 1. ovoga člana, do okončanja sudskog
postupka.

Član 158.

Popisane pokretnine ostavit će se na čuvanje poreznom dužniku.

Iznimno, ako postoji osnovana sumnja da će porezni dužnik otuđiti popisane
pokretnine, te pokretnine može služba društvenih prihoda oduzeti dužniku
da ih sama čuva ili ih može dati drugome na čuvanje.

Član 159.

Radi naplate dospjelog poreza služba društvenih prihoda može rješenjem
staviti zabranu na osobni dohodak i radnog odnosa i na druga potraživanja
poreznog dužnika kojim se poreznom dužniku zabranjuje da raspolaže osobnim
dohotkom odnosno drugim potraživanjem, a njegovom se dužniku nalaže da
osobni dohodak, odnosno drugo potraživanje isplati u korist poreznog duga.
Rješenje donosi služba društvenih prihoda kod koje se porezni dužnik zadužuje
porezom.

Protiv rješenja iz stava 1. ovoga člana porezni dužnik i njegov dužnik
mogu u roku tri dana od dana dostave rješenja izjaviti prigovor službi
društvenih prihoda. O prigovoru rješava služba društvenih prihoda koja
je donijela rješenje.

Prigovor zadržava izvršenje do dostave rješenja o prigovoru dužnika
poreznog dužnika.

Protiv rješenja o prigovoru mogu porezni dužnik i njegov dužnik izjaviti
žalbu u roku 15 dana od dana dostave tog rješenja, nadležnom drugostepenom
organu službe društvenih prihoda.

Ako porezni dužnik ili njegov dužnik nisu izjavili prigovor protiv rješenja
o stavljanju zabrane na osobni dohodak iz radnog odnosa i na druga potraživanja,
imaju pravo izjaviti žalbu nadležnom drugostepenom organu službe društvenih
prihoda u roku 15 dana od dana dostave rješenja o stavljanju zabrane na
osobni dohodak iz radnog odnosa i na druga potraživanja.

Žalba poreznog dužnika ne zadržava naplatu, dok žalba dužnika poreznog
dužnika zadržava naplatu.

U prigovoru odnosno u žalbi ne mogu se iznositi okolnosti koje se odnose
na razrez poreza.

Član 160.

Ako dužnik poreznog dužnika nije izjavio prigovor ili žalbu ili je njegov
prigovor ili žalba odbijena, a ne postupi po rješenju iz člana 159. stav
1. ovoga zakona, rješenje na koje je stavljena potvrda izvršnosti na zahtjev
službe društvenih prihoda izvršit će Služba društvenog knjigovodstva iz
sredstava dužnika poreznog dužnika, a od građana i građanskih pravnih osoba
rješenje će izvršiti služba društvenih prihoda.

Član 161.

Bez dokaza o plaćenom porezu na nasljedstva i darove ne može se izvršiti
ovjera potpisa na ugovoru o darovanju nekretnina.

Bez dokaza o plaćenom porezu na nasljedstva i darove ne može se izvršiti
isplata štednih uloga i drugih novčanih potraživanja na temelju rješenja
o nasljeđivanju.

Član 162.

Ne mogu biti predmetom prisilne naplate:

1. odjeća, obuća, rublje, posteljina i posuđe koji su nužno potrebni
poreznom dužniku i članovima njegova domaćinstva,

2. kreveti odnosno ležajevi poreznog dužnika i članova njegova domaćinstva,
štednjak i ostali najnužniji namještaj,

3. znanstvene knjige i znanstvena sredstva nužna poreznom dužniku,

4. hrana i ogrjev za četiri mjeseca za poreznog dužnika i članove njegova
domaćinstva,

5. potraživanja na osnovi osiguranja imovine i osoba,

6. dvije trećine osobnog dohotka iz radnog odnosa, mirovine i invalidskih
primanja te naknada za slučaj spriječenosti za rad, tako da poreznom dužniku
mora ostati iznos u visini polovine zajamčenog osobnog dohotka propisanog
za područje Republike,

7. novčana primanja koja predstavljaju naknadu stvarnih troškova (dnevnice,
putni i drugi troškovi),

8. doplaci na djecu i socijalne pomoći,

9. stipendije,

10. naknade i nagrade koje osuđene osobe primaju za rad u kazneno-popravnim
ustanovama,

11. primanja vojnika na odsluženju vojnog roka,

12. novčane pošiljke predane pošti dok se ne uruče poreznom dužniku,

13. potraživanja na ime zakonskog uzdržavanja,

14. naknade koje maloljetne osobe ili mlađe punoljetne osobe primaju
za obavljeni rad u odgojnoj ustanovi ili domu za preodgoj.

Predmetom prisilne naplate ne mogu biti ni druge stvari i potraživanja
ako bi se time dovelo u pitanje nužno uzdržavanje poreznog dužnika, članova
njegova domaćinstva i drugih osoba koje je porezni dužnik po zakonu dužan
uzdržavati, te obavljanje njegove djelatnosti iz koje ostvaruje prihode.

Član 163.

Ako porezni dužnik otuđi, uništi ili ošteti popisane stvari, služba
društvenih prihoda podnijet će prijavu javnom tužiocu, a radi naplate duga
odmah će izvršiti novi popis.

Član 164.

Popisane stvari prodaju se na javnoj prodaji nadmetanjem, a ako su popisani
predmeti izloženi kvaru, mogu se unovčiti neposrednom prodajom.

Član 165.

Javna prodaja određuje se oglasom. Oglas o javnoj prodaji mora sadržavati
podatke o dužniku, mjestu, danu, satu i načinu prodaje te opis stvari.

Oglas o javnoj prodaji objavljuje se na uobičajeni način u mjestu gdje
se stvari prodaju, a mora se dostaviti uz potvrdu na dostavnici i poreznom
dužniku, najmanje pet dana prije dana određenog za javnu prodaju, ako mu
nije dan javne prodaje saopćen u zapisniku prigodom popisa i procjene imovine.

Član 166.

Javna prodaja može početi ako su se javila najmanje dva ponuđača.

Na javnoj prodaji kao ponuđači ne mogu sudjelovati porezni dužnik i
članovi njegova domaćinstva, a ni službene osobe zaposlene u službi društvenih
prihoda.

Popisane pokretnine javno se prodaju s početnom cijenom koja je utvrđena
prilikom popisa.

Ako se na javnoj prodaji ne postigne početna cijena stvari će se prodati
po najvišoj ponuđenoj cijeni. Ta cijena ne može biti manja od polovine
vrijednosti utvrđene procjenom.

Ako se za pojedine stvari na javnoj prodaji ne postigne polovina procijenjene
vrijednosti, može se, u roku od najmanje pet dana, odrediti druga javna
prodaja, na kojoj se stvari mogu prodati bez obzira na visinu postignute
cijene.

Ako se ni na ponovljenoj javnoj prodaji ne mogu prodati stvari služba
društvenih prihoda odredit će način prodaje.

Služba društvenih prihoda može prije početka javne prodaje tražiti od
ponuđača na ime pologa 10% od prodajne vrijednosti nekretnina koje se prodaju.
Ponuđaču koji odustane od kupnje polog se ne vraća.

Član 167.

Izvršitelj je dužan voditi zapisnik o javnoj prodaji u koji unosi sve
potrebne podatke o načinu, vremenu prodaje, ponuđačima i druge pojedinosti,
koje su od interesa za sve osobe koje su sudjelovale u prodaji.

Zapisnik potpisuje izvršitelj i kupac te porezni dužnik, ako je prisustvovao
javnoj prodaji. Poreznik dužnik može zahtijevati da se njegove primjedbe
unesu u zapisnik.

Član 168.

Porez se prisilno naplaćuje iz pokretnina, prihoda i potraživanja poreznog
dužnika i članova njegova domaćinstva, a može se naplatiti i iz nekretnina
poreznog dužnika.

U postupku prisilne naplate može se izvršiti uknjižba založnog prava
na nekretninu poreznog dužnika radi osiguranja naplate.

Član 169.

Služba društvenih prihoda odnosno organ općinske skupštine koji ona
odredi može od poreznog dužnika preuzeti u društveno vlasništvo nekretnine
koje porezni dužnik pismeno ponudi radi otplate duga na porezu.

Ako organ iz stava 1. ovoga člana prihvati ponudu poreznog dužnika,
služba društvenih prihoda donosi rješenje o otpisu duga na porezu do visine
vrijednosti preuzetih nekretnina.

Član 170.

Ako postoji opasnost da porezni dužnik osujeti naplatu još nedospjelog
iznosa poreza, mogu se poduzeti mjere za osiguranje naplate.

Mjere osiguranja sastoje se u popisu pokretnina, zabrani raspolaganja
potraživanjem poreznog dužnika, oduzimanjem pokretnina i predbilježbi založnog
prava na nekretninu.

Mjere za osiguranje naplate mogu se poduzeti radi naplate nerazrezanog
iznosa poreza ćim je pokrenut postupak razreza, ako postoji opasnost da
bi porezni dužnik mogao osujetiti naplatu.

Član 171.

Porez iz pokretnina poreznog dužnika prisilno naplaćuje služba društvenih
prihoda koja je donijela prvostepeno rješenje o razrezu poreza.

Porez iz nekretnina poreznog dužnika, na zahtjev službe društvenih prihoda
prisilno naplaćuje nadležni sud u roku tri mjeseca nakon primljenog zahtjeva.

Član 172.

Od ukupno naplaćenih obaveza prisilnim putem najprije se podmiruju troškovi
prisilne naplate, zatim kamate, novčane kazne po ovom zakonu, te dužni
porez i doprinosi.

Višak sredstava ostvaren prodajom vratit će se poreznom dužniku na njegov
zahtjev.

Član 173.

Ako se rješenje o prisilnoj naplati stavi izvan snage ili se mjere poduzete
radi osiguranja naplate pokažu neopravdanim, porezni dužnik ne snosi troškove
postupka.

Član 174.

Dospjeli iznos poreza koji se ne može naplatiti ni prisilnim putem otpisuje
se kao nenaplativ.

1. ako je porezni dužnik umro ili se odselio u nepoznato mjesto, a nije
ostavio pokretnina ni nekretnina iz kojih se može naplatiti dospjeli porez.
Ako se iza pokojnika naknadno pronađe imovina ili se sazna za novo prebivalište
poreznog dužnika koji se odselio, ponovno će se zadužiti otpisanim porezom,
ako nije nastupila zastara prava na naplatu.

2. ako se prisilnom naplatom koja se vršila svake godine bez uspjeha,
dug nije mogao naplatiti ni nakon isteka tekuće godine od dana dospjelosti.
Ako se nakon otpisa pojavi mogućnost naplate otpisanog poreza, porezni
će se dužnik ponovno zadužiti otpisanim porezom, ako je nastupila zastara
prava na naplatu.

Ne smatra se nenaplativim i ne može se otpisati dospjeli porez na koji
postoji jamstvo prema odredbama ovoga zakona ili ako postoji imovina iz
koje se može izvršiti naplata.

Ako bi se izvršenjem naplate dovelo u pitanje nužno uzdržavanje poreznog
dužnika i članova njegova domaćinstva, porez se može izuzetno otpisati
u cijelosti ili djelomično.

O otpisu dospjelog poreza rješava služba društvenih prihoda.

8. Jamstvo

Član 175.

Ako se porez nije mogao naplatiti iz imovvine poreznog obveznika, porez
će se naplatiti iz imovine članova njegovog domaćinstva, koji su tu imovinu
stekli od poreznog obveznika po bilo kojoj osnovi.

Ako je porezno obveznik da bi izbjegao obavezu plaćanja poreza otuđio
imovinu pravnim poslom u korist osoba koje nisu članovi njegova domaćinstva,
služba društvenih prihoda može takav posao pobijati pred sudom, ako je
kupac znao za takvu namjeru obveznika.

Osoba koja nije kao vlasnik ili posjednik upisana u katastar zemljišta,
a koristi zemljište, solidarno jamči za porez od tog zemljišta s osobom
koja je kao vlasnik ili posjednik upisana u katastar zemljišta.

za naplatu poreza koji se plaća po odbitku jamči isplatilac.

Član 176.

Ako više osoba ostvaruje osobne dohotke zajedničkim obavljanjem djelatnosti,
solidarno jamče za obaveze po osnovi zajedničkog obavljanja djelatnosti.

Član 177.

Porezni dužnik koji otuđuje strojeve, uređaje ili drugi inventar što
su mu služili za obavljanje djelatnsti ili otuđi radnju u cjelini, dužan
je prethodno podmiriti svoje porezne obaveze.

Ako novi vlasnik preuzme imovinu iz stava 1. ovog člana, a porez nije
plaćen, na naplatu dospjelog poreza jamči solidarno s poreznim dužnikom
i novi vlasnik do visine vrijednosti preuzete imovine.

Član 178.

Građanin koji drži u zakupu ili u napolici zemljište na koje se plaća
porez od poljoprivrede, solidarno odgovara sa zakupodavcem za dužni porez
što otpada na to zemljište do visine zakupnine odnosno do vrijednosti napolice.

Član 179.

Osobe koje vlasnicima putujućih zabavnih radnji, odnosno priređivačima
zabavnih priredbi ustupaju uz naplatu ili besplatno svoj stambeni ili poslovni
prostor, odgovaraju solidarno s poreznim obveznikom za sve društvene obaveze
u vezi s održanom priredbom koja nije bila prijavljena u roku iz stava
1. člana 112. ovoga zakona.

Član 180.

Osobe u čijim se prostorijama nalaze neprijavljena sredstva za zabavu
ili razonodu (biljar, automati za igre glazbu i slično) odgovaraju solidarno
s poreznim obveznikom za sve društvene obaveze koje proizlaze iz posjedovanja
ili korištenja tih sredstava.

9. Zastara

Član 181.

Pravo na razrez poreza te pravo na pokretanje prekršajnog postupka zbog
povreda odredbi ovoga zakona, zastaruje za pet godina nakon isteka godine
u kojoj je trebalo razrezati porez odnosno u kojoj su povrijeđene odredbe
ovoga zakona.

Pravo društveno-političke zajednice na naplatu poreza, kamata, troškova
prisilnog izvršenja i novčanih kazni zbog povreda odredbi ovoga zakona,
zastaruje za pet godina nakon isteka godine u kojoj ih je trebalo naplatiti.

Pravo poreznog obveznika na povrat nepravilno ili više plaćenih iznosa
na ime poreza, kamata, troškova prisilnog izvršenja i novčanih kazni zastaruje
za pet godina nakon isteka godine u kojoj su oni naplaćeni.

Član 182.

Tok zastare prava na razrez poreza prekida se svakom službenom radnjom
službe društvenih prihoda radi razreza poreza koja je stavljena do znanja
obvezniku poreza.

Tok zastare prava na naplatu poreza, kamata, troškova prisilnog izvršenja
i novčanih kazni, prekida se svakom službenom radnjom što je poduzinma
služba društvenih prihoda radi naplate koja je stavljena do znanja obvezniku
tih obaveza.

Tok zastare prava na povrat nepravilno ili više plaćenog poreza, kamata,
troškova prisilnog izvršenja i novčanih kazni prekida se svakom radnjom
što je obveznik odnosno kažnjena osoba poduzima kod službe društvenih prihoda
radi povrata.

Nakon svakog prekida toka zastare nastupa novi tok zastare.

U svakom slučaju, zastara nastupa istekom 10 godina od dana kada je
prvi puta počela teći.

Član 183.

Propisi o zastari potraživanja, ako nisu u suprotnosti s ovim zakonom,
primjenjuju se i na zastaru prava na razrez i naplatu poreza.

10. Knjiženje poreza

Član 184.

Porezi se knjiže po načelima dvojnog knjigovodstva i propisanom računskom
planu.

Član 185.

Propise o knjiženju poreza te računski plan za knjiženje poreza donosi
republički sekretar za financije.

XII. KAZNENE ODREDBE

Član 186.

Novčanom kaznom od 3.000 do 150.000 dinara kaznit će se za prekršaj
porezni obveznik koji ne računa ili ne uplati porez na dobit u propisanom
roku (član 101. stav 1., član 102 stav 2., i član 103).

Novčanom kaznom od 150 do 1.000 dinara kaznit će se za prekršaj iz stava
1. ovoga člana i odgovorna osoba poreznog obveznika.

Član 187.

Novčanom kaznom od 1.000 do 10.000 dinara kaznit će se za prekršaj:

1. porezni obveznik koji na pozive službe društvenih prihoda ne podnese
poreznu prijavu u propisanom roku (član 109, 110, 112. i 114),

2. porezni obveznik koji ne vodi ili netočno vodi poslovne knjige (član
30),

3. porezni obveznik koji ne drži poslovne knjige u poslovnoj prostoriji
odnosno stanu ili kod ovlaštene osobe (član 124),

4. porezni obveznik koji ne dopusti ili ometa snimanje dnevnog prometa,
pregleda poslovnih knjiga ili poslovnih prostorija (članovi 122. i 123.),

5. porezni obveznik koji ne prodmiri dužni porez u roku šest mjeseci
nakon dana dospjelosti, a nije mu odobrena odgoda plaćanju ili obročna
otplata dospjelog poreza (član 16.)

Član 188.

Za prekršaj iz člana 187. stav 1. točke 2, 3. i 4. ovoga zakona ovlaštena
osoba službe društvenih prihoda može učiniocu prekršaja izreći na licu
mjesta novčanu kaznu u iznosu od 1.000 dinara.

Član 189.

Novčanom kaznom od 1.000 do 10.000 kaznit će se za prekršaj građanin
koji ostvari prihod bespravnim obavljanjem djelatnosti (član 127.).

Osim novčane kazne za taj prekršaj izreći će se i zaštitna mjera oduzimanja
imovinske koristi ostvarene izvršenjem prekršaja.

Član 190.

Novčanom kaznom od 1.000 do 10.000 dinara kaznit će se za prekršaj isplatilac
osobnog dohotka, prihoda odnosno dobitka koji ne obračuna ili ne uplati
ili nepravodobno uplati odgovarajući iznos poreza (član 136.).

Novčanom kaznom iz stava 1. ovoga člana kaznit će se za prekršaj porezni
obveznik iz člana 41. i 42. ovoga zakona koji je po odredbama ovoga zakona
sam dužan obračunati i uplatiti porez, ako to ne učini u određenom roku.

Novčanom kaznom od 500 do 2.000 dinara kaznit će se za prekršaj iz stava
1. ovoga člana i odgovorna osoba isplatioca.

Član 191.

Novčanom kaznom od 2.000 do 100.000 dinara kaznit će se za prekršaj
pravne osobe, građanske pravne osobe i građani koji službi društvenih prihoda
ne dostave podatke iz člana 118. stavovi 1. i 2. ovoga zakona ili uskrate
uvid u poslovne knjige i evidencije iz člana 118. stavovi 3. i 4. ovoga
zakona.

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se odgovorna osoba u pravnoj
osobi i građanskoj pravnoj osobi novčanom kaznom od 500 do 10.000 dinara.

Član 192.

Novčanom kaznom od 500 do 50.000 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
iz člana 120. ovoga zakona ako ne izvrši isplatu građaninu preko žiro-računa.

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna osoba organizacije
novčanom kaznom od 500 do 10.000 dinara.

Član 193.

Postupak za izricanje kazni o prekršajima zbog povrede odredbi ovoga
zakona pokreće i rješenje o prekršaju donosi služba društvenih prihoda.

O žalbi protiv prvostepenog rješenja rješava nadležni drugostepeni organ
službe društvenih prihoda.

Član 194.

U pogledu prekršajnog postupka primjenjuju se opći propisi o prekršajima,
ako ovim zakonom nije drukčije određeno.

Republički sekretar za financije može u propisu iz člana 120 stav 2.
ovoga zakona utvrditi prekršaje i propisati novčane kazne za te prekršaje.

XIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 195.

Osobni dohoci i prihodi ostvareni do dana početka primjene ovoga zakona
oporezivat će se prema propisima koji su do tada bili na snazi, ako ovim
zakonom nije drukčije određeno.

Član 196.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o porezima
građana ("Narodne novine", br. 47/85., 52/87.,13/89. i 57/89.)
i Zakon o oporezivanju stranih osoba ("Narodne novine", br. 51/87.)

Propisi doneseni za izvršenje Zakona o porezima građana, Pravilnik o
knjiženju doprinosa i poreza građana ("Narodne novine", br. 52/71.)
i Naredba o računskom planu za knjiženje doprinosa i poreza građana ("Narodne
novine", br. 52/71.) uskladit ćese s odredbama ovoga zakona u roku
od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Član 197.

Ovaj zakon stupa na snagu osmoga dana nakon objave u "Narodnim
novinama", a primjenjuje se od 01. srpnja 1990.

Broj: 410-01/89-01/02

Zagreb, 25. travnja 1990.

SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Milan Janus, v.r.**

Predsjednik Sabora

**dr Anđelko Runjić, v.r.**

Predsjednik Vijeća općina

**mr Mirko Šetina, v.r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**mr Zvonimir Novak, v.r.**

Zakon, NN 19/1990-380