## Zakon o istražnim povjerenstvima

### NN 24/1996 (26.3.1996.), Zakon o istražnim povjerenstvima

# **ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE**

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O ISTRAŽNIM POVJERENSTVIMA**

Proglašavam Zakon o istražnim povjerenstvima, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 15. ožujka 1996.

Broj: 01-96-606/1

Zagreb, 20. ožujka 1996.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O ISTRAŽNIM POVJERENSTVIMA**

1. OPĆA ODREDBA

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuje se osnivanje, sastav, djelokrug, ovlasti, načela
djelovanja i način rada istražnih povjerenstava, te kaznene odredbe.

2. OSNIVANJE I DJELOKRUG ISTRAŽNOG POVJERENSTVA

Članak 2.

Istražno povjerenstvo može osnovati Zastupnički dom i Županijski
dom Sabora Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: domovi Sabora) za svako
pitanje od javnog interesa.

Pitanjima od javnog interesa osobito se smatra ostvarenje
temeljnih vrednota Ustava Republike Hrvatske određenih člankom
3. Ustava, temeljne slobode i prava čovjeka i građanina iz glave
III. Ustava, zakonitost rada državnih tijela, javnih službi i pravnih osoba
javnog prava te pitanja koja se tiču javnog morala.

Članak 3.

Istražno povjerenstvo osniva se odlukom doma Sabora. Za svako određeno
pitanje osniva se posebno istražno povjerenstvo.

Odlukom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se i postojanje
javnog interesa za istragu u određenom području, pitanja koja
istražno povjerenstvo ispituje i cilj istraživanja.

Odlukom iz stavka 1. ovoga članka odredit će se rok do
kojeg je istražno povjerenstvo dužno obaviti svoju zadaću.

Rok iz stavka 3. ovoga članka ne može biti kraći od dva
mjeseca niti dulji od šest mjeseci od dana osnivanja istražnog povjerenstva.

Istražno povjerenstvo ne može djelovati nakon isteka roka iz stavka
4. ovoga članka.

Članak 4.

Istražno povjerenstvo se ne može osnovati za pitanja o kojima je pokrenut
sudbeni postupak tako dugo dok taj postupak teče.

Ukoliko je pokrenut sudbeni postupak o nekom pitanju za čije
istraživanje je prethodno osnovano istražno povjerenstvo, ono će
odmah prestati s radom.

Ne može se osnovati novo istražno povjerenstvo, prije isteka roka od
šest mjeseci, nego što je ranije osnovano povjerenstvo za ista pitanja
završilo s radom.

Članak 5.

Osnivanje istražnog povjerenstva može predložiti radno tijelo doma Sabora
ili najmanje jedna desetina od ukupnog broja zastupnika doma Sabora.

Svaki zastupnik može radnom tijelu u kojem je član predložiti
donošenje zaključka kojim se domu Sabora predlaže osnivanje istražnog
povjerenstva. Prijedlog zastupnika mora biti pisan.

O prijedlogu zastupnika iz stavka 2. ovoga članka radno tijelo
mora odlučiti u roku od petnaest dana od dana kada je pisani prijedlog
dostavljen radnom tijelu.

Članak 6.

Prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva mora sadržavati određenje
javnog interesa, cilj istraživanja, područje istraživanja i krug
pitanja koja će istraživanjem biti obuhvaćena.

O prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva odlučuje dom
Sabora većinom glasova svih zastupnika.

O sastavu istražnog povjerenstva dom Sabora odlučuje većinom
nazočnih zastupnika.

Članak 7.

O osnivanju istražnog povjerenstva dom Sabora mora odlučiti na
prvoj sjednici nakon što je predsjednik doma Sabora primio prijedlog sastavljen
na način određen člankom 6. ovoga Zakona.

3. SASTAV ISTRAŽNOG POVJERENSTVA

Članak 8.

Članovi istražnog povjerenstva mogu biti samo zastupnici domova
Sabora.

Sastav istražnog povjerenstva određuje se odlukom o osnivanju istražnog
povjerenstva. Sastav istražnog povjerenstva mora približno razmjerno odgovarati
stranačkom sastavu doma Sabora koji osniva istražno povjerenstvo.

Članak 9.

Broj članova istražnog povjerenstva ne može biti manji od pet
niti veći od petnaest.

Istražno povjerenstvo ima predsjednika, potpredsjednika i tajnika koje
imenuje dom Sabora iz reda članova istražnog povjerenstva.

4. OVLASTI I NA&EGRAVE;ELA DJELOVANJA ISTRAŽNOG POVJERENSTVA

Članak 10.

Radi ostvarenja cilja radi kojeg je osnovano, istražno povjerenstvo
dužno je svestrano ispitati područje za koje je zaduženo te i svaki
pojedini slučaj u svezi s predmetom ili pitanjem zbog kojeg je osnovano.

U istraživanju koje provodi, istražno povjerenstvo utvrđuje pravo
stanje i sve odlučne i druge važne činjenice, važne za utvrđivanje
istine i donošenje pravilnog zaključka.

U postupku utvrđivanja činjenica istražno povjerenstvo upotrijebit
će sva dokazala pogodna za utvrđivanje stanja stvari, što odgovara
pojedinom slučaju, kao što su isprave ili mikrofilmske i fotografske
kopije isprava ili reprodukcije tih kopija, izjave svjedoka, nalaze vještaka,
očevid i drugo.

Članak 11.

Prije utvrđivanja izvješća s prijedlogom mjera, istražno povjerenstvo
dužno je, svakoj osobi čiji se rad ili ponašanje ispituje, omogućiti
očitovanje o činjenicama i okolnostima od utjecaja na donošenje
zaključka istražnog povjerenstva.

Članak 12.

Istražno povjerenstvo po obavljenoj zadaći podnosi izvješće
domu Sabora s prijedlogom mjera koje po ocjeni istražnog povjerenstva dom
Sabora treba poduzeti.

Član istražnog povjerenstva čije se mišljenje razlikuje
od mišljenja utvrđenog u izvješću istražnog povjerenstva ima
pravo zahtijevati da se u izvješću posebno navede njegovo mišljenje.

Članak 13.

O izvješću istražnog povjerenstva odlučuje dom Sabora većinom
glasova svih zatupnika.

Članak 14.

Istražno povjerenstvo za svoj rad odgovara domu Sabora.

5. ODNOS ISTRAŽNOG POVJERENSTVA S TIJELIMA DRŽAVNE VLASTI, PRAVNIM OSOBAMA
I GRAÐANIMA

Članak 15.

Istražno povjerenstvo je ovlašteno zahtijevati od svih državnih tijela,
ustanova, trgovačkih društava, drugih pravnih osoba i građana
da mu dostave na uvid svu dokumentaciju koja bi mogla biti od značenja
za ostvarivanje njegove zadaće.

Tijela iz stavka 1. ovoga članka i građani dužni su postupiti
po zahtjevu istražnog povjerenstva.

Članak 16.

Čelnici i drugi dužnosnici državnih tijela, odgovorne osobe u
pravnim osobama i drugi građani dužni su svjedočiti pred istražnim
povjerenstvom ili mu dati obavjesti o činjenicama koje su im poznate
kao i dostaviti dokumentaciju koju posjeduju.

Osoba iz stavka 1. ovoga članka može uskratiti svjedočenje
ako bi svjedočenjem neposredno izvrgla sebe kaznenom progonu.

Vjerski ispovjednik oslobođen je dužnosti svjedočenja o onome
što mu je na ispovjedi povjereno, a branitelj ili opunomoćenik o
onome što mu je kao branitelju ili opunomoćeniku povjereno.

Članak 17.

Ne može se ispitati kao svjedok osoba koja bi svojim iskazom povrijedila
dužnost čuvanja državne, vojne ili službene tajne osim ako ju je
ovlašteno tijelo oslobodilo te dužnosti.

Članak 18.

Ako osoba iz članka 15. i 16. ovoga Zakona izbjegava postupati
po zahtjevu istražnog povjerenstva, ili postoji opravdana sumnja da će
njezino djelovanje prouzročiti znatnu štetu, istražno povjerenstvo
može predložiti nadležnom državnom tijelu udaljenje s posla, odnosno dužnosti
te osobe do završetka postupka pred istražnim povjerenstvom.

6. DUŽNOST &EGRAVE;UVANJA DRŽAVNE, VOJNE, SLUŽBENE I OSOBNE TAJNE

Članak 19.

Članovi istražnog povjerenstva dužni su čuvati kao tajnu
ono što su u radu istražnog povjerenstva saznali kao državnu, vojnu, službenu,
poslovnu ili osobnu tajnu.

7. NA&EGRAVE;IN RADA ISTRAŽNOG POVJERENSTVA

Članak 20.

Rad istražnog povjerenstva je javan.

Ako je to potrebno radi čuvanja državne, vojne, službene, poslovne
ili osobne tajne, istražno povjerenstvo može odlučiti da su njegove
sjednice zatvorene za javnost te da se pojedini postupci provode bez javnosti.

Članak 21.

Istražno povjerenstvo donosi poslovnik o svom radu.

Članak 22.

Na pitanja postupka koja nisu uređena ovim Zakonom ili poslovnikom
istražnog povjerenstva primjenjuje se Zakon o općem upravnom postupku.

8. SREDSTVA ZA RAD ISTRAŽNOG POVJERENSTVA

Članak 23.

Financijska sredstva za rad istražnog povjerenstva osiguravaju se u
državnom proračunu.

Članak 24.

Stručne, uredske i tehničke poslove za istražno povjerenstvo
obavlja Stručna služba Sabora Republike Hrvatske.

9. KAZNENE ODREDBE

Članak 25.

Novčanom kaznom od 50 000,00 do 1 000 000,00 kuna ili kaznom
zatvora od 6 mjeseci do 5 godina kaznit će se za kazneno djelo odgovorna
osoba u pravnoj osobi koja ne dostavi istražnom povjerenstvu svu dokumentaciju
koju je istražno povjerenstvo zatražilo.

Novčanom kaznom od 50 000,00 do 1 000 000,00 kuna ili kaznom
zatvora od 6 mjeseci do 5 godina kaznit će se za kazneno djelo osoba
koja se ne odazove pozivu istražnog povjerenstva da svjedoči ili
da obavijesti o činjenicama koje su joj poznate ili dostavi potrebnu
dokumentaciju koju posjeduje, osim ako, na temelju članka 16. stavka
2. ovoga Zakona može uskratiti svjedočenje ili je oslobođena
dužnosti svjedočenja.

10. ZAVRŠNA ODREDBA

Članak 26.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 700-01/94-01/04

Zagreb, 15. ožujka 1996.

ZASTUPNIČKI DOM

SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

Zastupničkog doma Sabora

**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

---

Zakon, NN 24/1996-430