## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/2010-04/001, urbroj: 580-03-11-43-014 od 10. ožujka 2011.

### NN 42/2011 (13.4.2011.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I 430-01/2010-04/001, urbroj: 580-03-11-43-014 od 10. ožujka 2011.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

998

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na temelju članka 13. stavka 1. i 3. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05), u postupku odobrenja državne potpore u obliku subvencije poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o., za usluge u zračnom prometu sa sjedištem u Omišlju, Hamec 1, na zahtjev Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, na temelju odluke sa 66. sjednice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Mladen Cerovac, mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća, Milivoj Maršić, dipl. oec., Vesna Patrlj, dipl. iur. i dr. sc. Mirna Pavletić-Župić, članovi Vijeća, održane 10. ožujka 2011., donosi

RJEŠENJE

I. Odobrava se državna potpora u obliku subvencije za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa sadržana u Odluci o obvezi otvorenosti Zračne luke Rijeka d.o.o., za javni zračni promet u razdoblju od 2010. do 2014., klase: 343-03/10-01/2, ubroj: 530-09-10-1, od 25. siječnja 2010. i u Odluci o izmjeni Odluke o obvezi otvorenosti Zračne luke Rijeka d.o.o., za javni zračni promet u razdoblju od 2010. do 2014., klasa: 343-03/10-01/2, urbroj: 530-09-10-8 od 3. studenog 2010., kako slijedi: 7.960.516,00 kuna za 2010., 4.389.896,00 kuna za 2011., 3.381.124,00 kuna za 2012., 2.714.801,00 kuna 2013. i 2.526.344,00 kuna za 2014., jer je sukladna Zakonu o državnim potporama.

II. Poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o., u obvezi je u razdoblju od 2010. do 2014. voditi odvojeno interno knjigovodstvo za prihode i rashode koji se odnose na obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa. Prilikom vođenja odvojenog internog knjigovodstva poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. mora slijediti kriterije koji su zasnovani na općeprihvaćenim troškovno-računovodstvenim načelima. Iznos naknade troškova, za svaku godinu u razdoblju od 2010. do 2014. nastalih obavljanjem službe od općeg gospodarskog interesa, procijenit će se na temelju poslovnih rezultata iz prethodne godine, dok će se konačni obračun naknade troškova izvršiti najkasnije do 31. ožujka tekuće godine za prethodnu godinu, uz uvjet da iznos naknade ne može biti viši od iznosa za pojedinu godinu, navedenih u točki I. izreke ovog rješenja.

III. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture dostavit će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dokaz o vođenju odvojenog knjigovodstva poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. kao i konačne obračune iz točke II. izreke ovog rješenja zajedno sa godišnjim financijskim izvješćima za poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. za razdoblje od 2010. do 2014. i to najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.

IV. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Zahtjev za pokretanje postupka

I. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanje (dalje: Agencija) zaprimila je 11. ožujka 2010., zahtjev od Ministarstva mora, prometa i infrastrukture (dalje: Ministarstvo), klase: 343-03/10-01/12, urbroja: 530-09-10-2, od 11. ožujka 2010., u svezi odobrenja državne potpore za obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o., sa sjedištem u Omišlju, Hamec 1 (dalje: Zračna luka Rijeka d.o.o.).

U privitku predmetnog zahtjeva, dostavljena je sljedeća dokumentacija: Odluka o obvezi otvorenosti Zračne luke Rijeka d.o.o. za javni zračni promet u razdoblju od 2010.-2014. godine, klase: 343-03/10-01/2, ubroj: 530-09-10-1, od 25. siječnja 2010. (dalje: Odluka od 25. siječnja 2010.), Obrazac prijave državne potpore (dalje: Obrazac prijave), Izvješće o poslovanju poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. za 2007. i 2008., Izvješće o reviziji financijskog izvještaja za 2007. i 2008., Analiza i projekcija troškova poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

S obzirom da dostavljena Odluka od 25. siječnja 2010., nije sadržavala sve potrebne odredbe koje se odnose na obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa, te da ostala zaprimljena dokumentacija nije bila dostatna za donošenje meritorne odluke, Agencija je od Ministarstva zahtjevom, klase: UP/I 430-01/2010-04/001, urbroja: 580-03-2010-43-002, od 31. ožujka 2010. zatražila dostavu dodatne dokumentacije i očitovanja.

Dana 20. svibnja 2010., Agencija je od Ministarstva zaprimila dopis, u čijem je privitku dostavljen prijedlog Odluke o izmjeni i Odluke Odluka o obvezi otvorenosti Zračne luke Rijeka d.o.o. za javni zračni promet u razdoblju od 2010. do 2014. godine, od 20. svibnja 2010., kao i sljedeću dokumentaciju za poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.,obrazloženje rashoda primarne djelatnosti poduzetnika, pregled ostvarenih letova prijevoznika po mjesecima u 2009. i I-III 2010., pregled proračunskih sredstava uloženih u poduzetnika, podatke o broju zaposlenih, plaćama, pokriću troškova od 2007. do 2008., ažurirane tablice iz Analize i projekcije troškova, Bilancu, Račun dobiti i gubitka, te Novčani tijek za 2009.

Međutim, budući da niti naknadno dostavljena dokumentacija, nije bila dovoljna za donošenje meritorne odluke, Agencija je od Ministarstva, 1. srpnja 2010., naknadnim zahtjevom zatražila sljedeća očitovanja: potreba otvorenosti Zračne luke Rijeka, minimalno potreban broj zaposlenika za redovito poslovanje, iznos bruto plaća zaposlenika, te ostalih rashoda potrebnih za pružanja usluga zračne luke.

Slijedom navedenog, 31. kolovoza 2010., u sjedištu Ministarstva, održan je sastanak između predstavnika Ministarstva, poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. i stručne službe Agencije, u svezi pripreme i izrade dopune dokumentacije potrebne za donošenje meritorne odluke Agencije.

Dana 3. studenog 2010., Agencija je od Ministarstva zaprimila dopis, u čijem je privitku dostavljen novi prijedlog Odluke o obvezi otvorenosti Zračne luke Rijeka d.o.o. za javni zračni promet u razdoblju od 2010.-2014. od 3. studenog 2010., u čijem privitku je dostavljena dopuna dokumentacije za poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.: ostvareni promet zrakoplova i putnika za I-VIII 2010., ostvareni rezultati poslovanja u 2009. i I-VI/2010. i Plan prometa za 2011.

U razdoblju od 15. prosinca 2010. do 31. siječnja 2011., Agencija je prema Ministarstvu uputila više zahtjeva, naputaka i očitovanja u svezi točnog izračuna potrebnih sredstava za pokriće troškova koje proizlaze iz obveze otvorenosti Zračne luke Rijeka za javni zračni promet.

Dana 8. ožujka 2011., Agencija je od Ministarstva zaprimila konačnu Odluku o izmjeni Odluke o obvezi otvorenosti Zračne luke Rijeka d.o.o., za javni zračni promet u razdoblju od 2010. do 2014., klasa: 343-03/10-01/2, urbroj: 530-09-10-8 od 3. studenog 2010. (dalje: Odluka o izmjeni Odluke od 3. studenog 2010.).

Zahtjev je podnesen sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05; dalje: ZDP) jer financijska sredstva koja Ministarstvo dodjeljuje poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o. sadrže elemente državne potpore.

Na prijedloge akata podnesene sukladno članku 12. stavku 1. ZDP-a, Agencija donosi rješenje iz članka 13. ZDP-a.

2. Primijenjeni propisi

Budući da se zahtjev Ministarstva odnosi na odobrenje državnih potpora u obliku subvencije za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa zračnim lukama, osim odredbi ZDP-a, Agencija je u postupku primijenila sljedeće pravne akte:

2.1. Odluku o objavljivanju pravila o potpori u prometu (»Narodne novine«, broj 141/08) u kojoj je sadržano Priopćenje Komisije – Smjernice zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih kompanija koje lete iz regionalnih zračnih luka (Službeni list Europske unije, serija C, broj 312, od 9. prosinca 2005, dalje: Priopćenje Komisije) koje se primjenjuje na zračne luke. U tom smislu, Agencija je primijenila odredbe iz točke 11. i 15. Priopćenja Komisije, o kategorizaciji zračnih luka, odnosno odredbu iz točke 34., 53 (iii) i (iv) u svezi dopuštenosti dodjele naknade zračnoj luci za obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa,

2.2. Odluku o objavljivanju pravila o državnoj potpori u obliku naknade za javne usluge, (»Narodne novine«, broj 39/08; dalje: Odluka o državnoj potpori u obliku naknade za javne usluge), koja sadrži:

Odluku Komisije o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore koje se dodjeljuju u obliku naknada određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (Službeni list Europske unije, serija L broj 312/67, od 29. studenog 2005., str. 67-73; dalje: Odluka Komisije), Okvir Zajednice o državnim potporama u obliku naknada za obavljanje usluga u javnom interesu (Službeni list Europske unije, serija C broj 297/4, od 29. studenog 2005. str. 4-7; dalje: Okvir Zajednice) i presudu Europskog suda od 24. srpnja 2003. u predmetu C-280/00 Altmak Trans GmbH i Regionalna Vlada Megdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, a koja određuje u kojim slučajevima naknada za obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa ne predstavlja državnu potporu. U tom smislu, u provedbi postupka pod klasom gornjom, Agencija je primijenila odredbe iz članaka 2. stavka 1. točke a) i d), te članka 4., 5. i 6. Odluke Komisije, a koje se odnose na područje primjene, ovlaštenja, naknade i nadzora u cilju izbjegavanja prekomjerne naknade,

2.3. Zakon o zračnim lukama (»Narodne novine« 19/98),

2.4. Zakon o zračnom prometu (»Narodne novine« 69/09).

3. Utvrđivanje činjenica

Na temelju dostavljenih podataka u postupku je utvrđeno sljedeće:

3.1. Poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o.

Poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. upisan je u registru Trgovačkog suda u Rijeci pod matičnim brojem subjekta upisa: 040136755, OIB: 37940245720, kao društvo s ograničenom odgovornošću za usluge u zračnom prometu, sa sjedištem u Omišlju, Hamec 1. Predmet poslovanja poduzetnika odnosi se na osnovnu i sekundarnu djelatnost.

Osnovna djelatnost predstavlja skup svih aktivnosti koje se odnose na prihvat i otpremu zrakoplova, boravak zrakoplova u zračnoj luci, prihvat i opremu putnika i prtljage, roba, stvari i pošte.

U sekundarne djelatnosti poduzetnika ubrajaju se, između ostalog, sljedeće poslovne aktivnosti: ugostiteljske usluge, cestovni prijevoz stvari i putnika, davanje u zakup poslovnih prostora, davanje u zakup unutarnjih i vanjskih reklamnih prostora, agencijski poslovi i slično.

Na temelju članka 1. stavka 2. Zakona o zračnim lukama, Zračna luka Rijeka predstavlja dobro od interesa za Republiku Hrvatsku. Na temelju članka 10. istog Zakona, Zračna luka Rijeka osnovana je kao društvo s ograničenom odgovornošću u čijem temeljnom kapitalu s određenim udjelima sudjeluju Republika Hrvatska, Primorsko-goranska županija i pojedine jedinice lokalne samouprave.

Temeljni kapital poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. iznosi 144.203.100,00 kuna, a struktura vlasništva sukladna članku 12. Zakona o zračnim lukama, prikazana je u Tablici 1., iz koje je razvidno da je Republika Hrvatska 100%-ni vlasnik poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Tablica 1. Struktura vlasništva poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| R. br. | Imatelj udjela | Udjel u temeljnom kapitalu |
| 1. | Republika Hrvatska | 55,00% |
| 2. | Primorsko-goranska županija | 20,00% |
| 3. | Grad Rijeka | 10,00% |
| 4. | Grad Crikvenica | 4,00% |
| 5. | Grad Opatija | 4,00% |
| 6. | Grad Krk | 4,00% |
| 7. | Općina Omišalj | 3,00% |
| 8. | UKUPNO | 100,00% |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

3.2. Opis tržišta

Zračna luka Rijeka jedna je od sedam međunarodnih zračnih luka u Republici Hrvatskoj, smještena na otoku Krku koji je povezan s kopnom mostom, te je udaljena od centra Rijeke oko 17 kilometara. Zračna luka Rijeka, prilikom projektiranja i građenja, bila je predviđena prije svega za izvanredni promet sezonskog karaktera, odnosno tijekom ljetnih mjeseci za potrebe turizma, te potrebe građanstva i gospodarstva regije. U dosadašnjem poslovanju, Zračna luka Rijeka bila je orijentirana prije svega na promet putnika, dok se promet roba odvijao sporadično.

Sukladno kategorizaciji iz točke 11. i 15. Priopćenja Komisije, zračne luke raspoređene su u četiri kategorije i to: kategorija A (velike zračne luke, s preko 10 milijuna prevezenih putnika godišnje), kategorija B (nacionalne zračne luke, s godišnjom količinom prevezenih putnika između 5 i 10 milijuna), kategorija C (velike regionalne zračne luke, s godišnjom količinom putnika između 1 i 5 milijuna) i kategorija D (male regionalne zračne luke, s godišnjom količinom prevezenih putnika manjom od 1 milijuna).

Tablica 2. Promet putnika u Zračnoj luci Rijeka d.o.o. u razdoblju 2006. – 2010.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| Broj putnika | 169.250 | 162.710 | 111.863 | 113.563 | 61.833 |

Izvor: statistika Ministarstva mora, prometa i infrastrukture sa internet stranice www.mmpi.hr/promet

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Slijedom navedenog, proizlazi da Zračna luka Rijeka pripada kategoriji D zračnih luka, pod nazivom »male regionalne zračne luke«, jer je godišnji promet u razdoblju od 2006. do 2010. bio manji od milijun putnika, što je vidljivo iz Tablice 2.

Priopćenjem Komisije utvrđeno je da male regionalne zračne luke (kategorija D) u znatno manjoj mjeri mogu narušavati tržišno natjecanje sa susjednim zračnim lukama slične veličine čija se tržišta preklapaju, ukoliko su u potpunosti zadovoljeni uvjeti koji se odnose na transparentnost financiranja i proporcionalnost dodijeljene državne potpore u odnosu na teškoće koje se time žele prevladati.

Za potrebe postupka izvršen je i uvid u službenu internetsku stranicu poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o., http://www.rijeka-airport.hr/ te službene internetsku stranice Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, Uprave za zračni promet http://www.mmpi.hr/default.aspx.

Slika 1. Geografski položaj Zračne luke Rijeka u odnosu na susjedne zračne luke

![](dodatni/414696.jpg)

Izvor: Internet stranica www.rijeka-airport.hr

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz Slike 1. Proizlazi da se u radijusu zračne udaljenosti do 100 kilometara od Zračne luke Rijeka nalaze zračne luke u Ljubljani, Trstu i Puli, dok se u radijusu od 150 kilometara zračne udaljenosti od Zračne luke Rijeka nalaze Zračne luke Zagreb i Zadar.

Također, za potrebe postupka stručna služba izvršila je uvid u analizu poduzetnika InterVISTAS Consulting Group – The Netherlands: »Public-private-partnership for the design, construction, financing, operation and maintenance of Zagreb Airport; Request for qualification – criteria and other key transaction considerations« (dalje: Analiza InterVISTAS Consulting Grupe), iz prosinca 2010., izrađenu za potrebe Ministarstva. Predmetna analiza je dio postupka koji se u Agenciji vodi pod poslovnim brojem, klase: 031-02/2010-01/157 – Kriteriji za kvalifikaciju i izbor najboljeg ponuđača za izgradnju i upravljanje novim putničkim terminalom Zračne luke Zagreb po principu javno-privatnog partnerstva.

Pri ocjeni konkuriraju li međusobno obližnje zračne luke u regiji, iz spomenute Analize InterVISTAS Consulting Group, između ostalog, proizlazi da je osim kategorizacije zračnih luka prema godišnjem prometu putnika, potrebno ocijeniti i međusobnu udaljenost zračnih luka te takozvani »catchment area« (engl). Naime, izraz »catchment area« zamjenjuje ciljano tržište, odnosno opisuje »zemljopisno područje unutar kojeg je vjerojatnost odabira toliko visoka da većina potencijalnih putnika koji žive u regiji odabiru baš određenu zračnu luku«.

Iz predmetne analize proizlazi da se zračnim lukama koje se nalaze na udaljenosti manjoj od dva sata vožnje cestovnim prijevozom, područja dohvata mogu značajno preklapati, te se stoga može smatrati da takve zračne luke međusobno konkuriraju jedna drugoj.

Zračne luke u Ljubljani i Zagrebu sukladno kategorizaciji iz točke 11. i 15. Priopćenja Komisije, pripadaju kategoriji C odnosno kategorizaciji »velikih regionalnih zračnih luka« (godišnji promet između 1 i 5 milijuna putnika). Naime, u 2009. Zračna luka Ljubljana ostvarila je promet od 1.433.855 putnika, a Zračna luka Zagreb promet od 2.056.388 putnika. Zajedničko obilježje obje zračne luke je da nisu luke sezonskog karaktera već posluju ujednačeno tijekom cijele godine, te dominantno većinu prometa ostvaruju s nacionalnim zračnim prijevoznicima koji ih povezuju s najvećim europskim zračnim lukama. Uzimajući u obzir navedene karakteristike zračnih luka, utvrđeno je da Zračna luka Rijeka ne predstavlja konkurenciju zračnim lukama u Ljubljani i Zagrebu.

Zračna luka u Trstu u 2009. je ostvarila promet od 700.870 putnika, i također pripada u kategoriju »malih regionalnih zračnih luka«.

Na teritoriju Republike Hrvatske, na zračnoj udaljenosti do 100 kilometara od Zračne luke Rijeka nalazi se zračna luka u Puli, dok je Zračna luka Zadar udaljena oko 150 kilometara od Zračne luke Rijeka. Zračne luke u Puli i Zadru prema godišnjem prometu putnika također pripadaju u kategoriju D, »malih regionalnih zračnih luka« (u 2010. Zadar 250.000 putnika, Pula 310.000 putnika). Zračne luke u Zadru i Puli također su, poput Zračne luke Rijeka, zračne luke sezonskog karaktera koje najveći dio prometa ostvaruju u ljetnim mjesecima, te poslovanjem sa niskotarifnim zračnim prijevoznicima i čarter letovima, poput Ryanaira, Germanwingsa i ostalih.

Stoga se za zračne luke u Trstu, Puli i Zadru može tvrditi da postoji mogućnost međusobne konkurencije, jer se nalaze na udaljenosti manjoj od ili otprilike dva sata vožnje, odnosno postoji mogućnost da se njihova područja dohvata preklapaju.

3.3. Analiza poslovanja poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Prilikom analize poslovanja poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o., Agencija je uzela u obzir svu dokumentaciju koju je dostavilo Ministarstvo.

Tablica 3. Broj operacija i putnika Zračne luka Rijeka u razdoblju 2008. – 2010.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mjeseci u godini | 2008. | | 2009. | | 2010. | |
| Operacije | Putnici | Operacije | Putnici | Operacije | Putnici |
| I | 28 | 1.202 | 46 | 471 | 38 | 639 |
| II | 63 | 668 | 47 | 91 | 24 | 26 |
| III | 61 | 1.817 | 66 | 1.387 | 72 | 1.577 |
| IV | 159 | 7.191 | 217 | 7.818 | 107 | 2.279 |
| V | 321 | 12.603 | 336 | 11.192 | 172 | 5.041 |
| VI | 385 | 15.094 | 376 | 17.222 | 342 | 9.352 |
| VII | 463 | 22.887 | 505 | 25.674 | 423 | 15.677 |
| VIII | 504 | 23.621 | 600 | 23.974 | 429 | 13.685 |
| IX | 269 | 16.036 | 311 | 17.146 | 239 | 9.887 |
| X | 182 | 9.569 | 171 | 8.177 | 116 | 3.630 |
| XI | 52 | 189 | 50 | 104 | 38 | 14 |
| XII | 36 | 986 | 34 | 307 | 16 | 26 |
| Ukupno | 2.523 | 111.863 | 2.759 | 113.563 | 2.016 | 61.833 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o., statistika Uprave za zračni promet Ministarstva mora, prometa i infrastrukture preuzete s internetske stranice www.mmpi.hr/promet

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Radi pojašnjenja podataka prikazanih u Tablici 3., potrebno je napomenuti da jedna operacija uključuje dolazak i odlazak zrakoplova, broj operacija uključuje zrakoplove do i iznad 12 tona, te broj putnika prikazuje putnike u domaćem i međunarodnom prometu te tranzitu. Razvidno je da je poduzetnik nakon rasta broja operacija i putnika u 2009. u odnosu na 2008., u 2010. ostvario znatno manji broj operacija i putnika. Naime, broj putnika u 2010. u Zračnoj luci Rijeka u odnosu na prethodnu godinu gotovo se prepolovio, sa 113.563 na 61.833 putnika.

Tablica 4. Račun dobiti i gubitka za razdoblje 2007. – 2009.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R.  br. | Račun dobiti i gubitka | 2007. | 2008. | Indeks 08./07. | 2009. | Indeks 09./08. |
| 1. | Poslovni prihodi | 13.766.395 | 11.566.242 | -15,98% | 11.436.907 | -1,12% |
| 2. | Financijski prihodi | 343.563 | 216.507 | -36,98% | 173.410 | -19,91% |
| 3. | Izvanredni prihodi | - | - |  | - |  |
| 4. | Ukupni prihodi | 14.109.958 | 11.782.749 | -16,49% | 11.610.317 | -1,46% |
| 5. | Poslovni rashodi | 15.402.013 | 15.641.573 | 1,56% | 16.290.975 | 4,15% |
| 6. | Financijski rashodi | 215.820 | 310.489 | 43,86% | 137.836 | -55,61% |
| 7. | Izvanredni rashodi | - | - |  | - |  |
| 8. | Ukupni rashodi | 15.617.834 | 15.952.062 | 2,14% | 16.428.811 | 2,99% |
| 9. | Dobit / gubitak | (1.507.876) | (4.169.313) | 176,50% | (4.818.494) | 15,57% |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz Tablice 4. u kojoj su prikazani podaci o Računu dobiti i gubitka poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. u razdoblju od 2007. do 2009., razvidno je da poduzetnik u promatranom razdoblju ostvaruje gubitke, te da gubici imaju trend rasta. Naime, dok su ukupni rashodi u 2009. porasli za 3% u odnosu na 2008., rast rashoda nije pratio rast prihoda, već su prihodi pali za 1,5% u odnosu na 2008.

Gubitak koji je poduzetnik ostvario i u prethodnim godinama, dokazuje da isti ne može vlastitim sredstvima pokrivati sve troškove poslovanja, a pogotovo one koji proizlaze iz obveze obavljanja službe od općeg ekonomskog interesa.

Financijski rezultati poduzetnika u 2010., Agenciji nisu poznati jer godišnja financijska izvješća za 2010. još uvijek nisu sastavljena. No, Planom poduzetnika obuhvaćena je i projekcija financijskih rezultata u 2010., na temelju koje je izračunata naknada za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, odnosno otvorenosti Zračne luke Rijeka u istoj godini, u iznosu od 7.960.516,00 kuna.

Također, poduzetnik je u prethodnom razdoblju najvećim dijelom primao potpore za tekuće poslovanje, kako iz Državnog proračuna Republike Hrvatske, tako i iz proračuna ostalih suvlasnika, odnosno jedinica lokalne i regionalne samouprave koji su znatno manji od ostvarenih gubitaka.

Manji dio potpora odnosi se na izradu tehničke dokumentacije za Aerodromski priručnik, te plaćanje komunalne naknade Općini Omišalj u 2006., veći se dio sredstava odnosi na pokrivanje gubitaka nastalih u redovnom poslovanju zbog odobravanja komercijalnih popusta zračnim prijevoznicima, odnosno obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, te pokrivanje dijela troškova autobusnog prijevoza svih putnika na redovitim linijama iz Zračne luke Rijeka u grad Rijeku, što je usko vezano uz obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.

Tablica 5. Potpore za tekuće poslovanje dodijeljene poduzetniku u razdoblju 2007. – 2009.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvor sredstava/namjena | 2007. | 2008. | 2009. | Ukupno |
| Državni proračun RH | 0,00 | 0,00 | 79.300,00 | 79.300,00 |
| Izrada tehničke dokumentacije za Aerodromski priručnik | - | - | 79.300,00 | 79.300,00 |
| Komunalna naknada Općini Omišalj za siječanj i veljaču 2006. | - | - | - | 0,00 |
| Proračun Primorsko-Goranske Županije | 353.495,85 | 350.000,00 | 250.000,00 | 953.495,85 |
| Pokriće dijela troškova tekućeg održavanja | 53.495,85 | - | - | 53.495,85 |
| Poticanje zračnog prometa (pokriće dijela troškova zbog odobravanja komercijalnih popusta zračnim prijevoznicima) | 110.000,00 | 237.510,75 | 250.000,00 | 597.510,75 |
| Pokriće dijela troškova autobusnog prijevoza Rijeka-Zračna luka Rijeka za putnike na redovitim linijama | 190.000,00 | 112.489,25 | - | 302.489,25 |
| Ukupne potpore za tekuće poslovanje | 353.495,85 | 350.000,00 | 329.300,00 | 1.032.795,85 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Sukladno podacima iz Revidiranog financijskog plana poslovanja, poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. je za 2010. predvidio i određena sredstva koja se odnose na pokriće troškova redovnog poslovanja iz proračuna ostalih vlasnika, Primorsko-goranske županije u iznosu od 500.000,00 kuna te Grada Crikvenice u iznosu od 75.000,00 kuna. U travnju 2010. Grad Opatija uplatio je poduzetniku predviđenih 75.000,00 kuna za pokriće troškova redovnog poslovanja. Međutim, prema saznanjima Agencije, poduzetniku nisu isplaćena sredstva iz proračuna Primorsko-goranske županije.

3.4. Povjeravanje obavljanja usluge od općeg gospodarskog interesa sukladno Odluci od 25. siječnja 2010. i Odluci o izmjeni Odluke od 3. studenog 2010.

Poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o. od strane Ministarstva, povjereno je obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa.

Odluka od 25. siječnja 2010. i Odluka o izmjeni Odluke od 3. studenog 2010., zajednički predstavljaju akt koje je poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o., kao operateru Zračne luke Rijeka povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa u razdoblju od 2010. do 2014., sukladno Naredbi o vremenu otvorenosti aerodroma za javni zračni promet. Naime, na temelju Zakona o zračnom prometu, predviđeno je da, ovisno o prometu, svaka pojedina zračna luka mora biti otvorena za javni zračni promet, te se za svaku godinu posebno, donosi Naredba o vremenu otvorenosti zračne luke za javni zračni promet.

Sukladno Naredbi o vremenu otvorenosti aerodroma od 19. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 121/10), tijekom ljetne sezone, odnosno od 28. ožujka do 30. listopada 2010., Zračna luka Rijeka morala je biti otvorena svaki dan u tjednu, u vremenu od 08.00 do 20.00 sati, odnosno sukladno Naredbi o vremenu otvorenosti aerodroma od 31. listopada 2010. tijekom zimske sezone, Zračna luka Rijeka mora biti otvorena za javni zračni promet od 08,00 do 16,00 sati 6 dana u tjednu (ponedjeljak do subote), kao što je to prikazano u Tablici 6.

Tablica 6. Vremena otvorenosti za javni zračni promet Zračne luke Rijeka

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| R. br. | Razdoblje | Dani u tjednu | Vrijeme od – do |
| 1. | 31. listopada 2010. – 26. ožujka 2011. | 1, 2, 3, 4, 5, 6 | 8,00-16,00 |
| 2. | 28. ožujka 2010. – 30. listopada 2010. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 | 8,00-20,00 |
| 3. | 25. listopada 2009. – 27. ožujka 2010. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 | 8,00-16,00 |
| 4. | 30. ožujka 2009. – 24. listopada 2009. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 | Različita vremena; prosječno barem 8 – 19 svaki dan |
| 5. | 26. listopada 2008. – 28. ožujka 2009. | 1, 2, 3, 4, 5, 6 | 8,00-16,00 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iako Zračna luka Rijeka ima izrazito sezonski karakter poslovanja, što je vidljivo iz Tablice 3., u kojoj su prikazani broj operacija i putnika po mjesecima u razdoblju od 2008. do 2010. (najveći dio prometa ostvaruje od svibnja do listopada), Zračna luka Rijeka je otvorena tijekom cijele godine. Naime, poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. pokušava osigurati nove linije, odnosno povećati promet, a nije u poziciji uvjetovati zračnim prijevoznicima u kojem će razdoblju i vremenu prometovati u toj zračnoj luci. Poslovanje zračnih luka poput Zračne luke Rijeka, dobrim dijelom ovisi o operacijama s nisko tarifnim zračnim prijevoznicima poput Ryanaira, Easyjeta ili Germanwingsa.

S obzirom na to da i Zračna luka Rijeka mora prihvatiti vremena dolazaka i odlazaka koja joj nude niskotarifni i čarter zračni prijevoznici, procjena Ministarstva je da je za njeno poslovanje ključna otvorenost tijekom 365 dana u godini jer u slučaju zatvorenosti zračne luke i najave slijetanja određenog zrakoplova, ne bi bilo mogućnosti na vrijeme otvoriti zračnu luku i pripremiti, odnosno osigurati uvjete za prihvat zrakoplova.

Sukladno članku 2. stavku 1. točki a) Odluke o objavljivanju pravila o državnoj potpori u obliku naknade za javne usluge, određeno je da se naknada za javne usluge može odobriti poduzetnicima, čiji prosječni prihod prije poreza, uzimajući u obzir sve djelatnosti, ne prelazi 100 milijuna eura tijekom dvije financijske godine, koje prethode godini u kojoj je bila dodijeljena usluga od općeg gospodarskog interesa, a poduzetnik za dotičnu uslugu prima godišnju naknadnu manju od 30 milijuna eura, dok je u točki d) predviđeno da se naknada može odobriti za javne usluge zračnim lukama, u kojima je prosječni promet tijekom dvije financijske godine koje prethode godini u kojoj je dodijeljena usluga od općeg gospodarskog interesa, ne prelazi 1 milijun putnika.

Na temelju odredbi iz točke 41. Priopćenja Komisije, u slučajevima kada se zračnim lukama u kategoriji D povjeri obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa, dopušteno je na naknadu za obavljanje takve usluge primijeniti izuzeće od prethodne prijave državne potpore ukoliko budu ispunjeni svi uvjeti iz članaka 4., 5. i 6. Odluke Komisije koji se odnose na naknadu i nadzor u cilju izbjegavanja prekomjerne naknade.

Sukladno članku 4. Odluke o državnoj potpori u obliku naknade za javne usluge, pojedinom poduzetniku povjerava se obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, na temelju jednog ili više službenih akata, koji moraju sadržavati sljedeće elemente:

a) narav javne usluge i trajanje obveza pružanja javne usluge; b) poduzetnike i područje na koje se odnosi; c) narav bilo kakvog isključivog ili posebnog prava dodijeljenog poduzetniku; d) parametre za obračun, nadzor i kontrolu naknada, te e) dogovore u svezi s izbjegavanjem ili povratom prekomjerne naknade.

Nadalje, u članku 5. Odluke o državnoj potpori u obliku naknade za javne usluge između ostalog, propisane su odredbe o iznosu naknade za obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa, dok je u članku 6. propisan nadzor u cilju izbjegavanja prekomjerne naknade.

S obzirom na to da Odluka od 25. siječnja 2010. nije sadržavala sve potrebne elemente predviđene pravilima iz Odluke Komisije, odnosno nije predstavljala akt iz članka 4. Odluke Komisije, kojim se daje ovlaštenje za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, Ministarstvo je naknadno izradilo Odluku o izmjenama Odluke od 3. studenog 2010.

Iz točke I. Odluke od 25. siječnja 2010., proizlazi da se aktivnosti koje čine skup tehničko-tehnoloških poslova i operacija u funkciji sigurnog posluživanja zračnog prometa zrakoplova putnika, roba, stvari i pošte smatraju uslugama od općeg gospodarskog interesa. Nadalje, sve ostale aktivnosti kojim se poduzetnik bavi, a koje su opisane u točki IV. Odluke od 25. siječnja 2010., uključujući sekundarne djelatnosti, poput ugostiteljstva, cestovnog prijevoza, agencijskih poslova i slično, ne smatraju se uslugama od općeg gospodarskog interesa.

Prema točki 34. Priopćenja Komisije sveukupno upravljanje zračnom lukom odnosi se samo na određene usluge od općeg gospodarskog interesa iz točke 53. (iii) Priopćenja Komisije, jer je riječ o financiranju poduzetnika isključivo za pružanje usluga zračne luke, opsluživanju zrakoplova na zemlji i korištenje uz to vezane infrastrukture, vatrogasnih usluga, usluga za hitni slučaj, osiguranja i slično. Također, ne smiju se pokrivati djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim aktivnostima koje su navedene u stavku 53. točki (iv) Priopćenja Komisije. Primjerice, obavljanje komercijalnih aktivnosti koje nisu izravno povezane s ključnim aktivnostima zračne luke, uključujući izgradnju, financiranje, korištenje i iznajmljivanje zemljišta i zgrada, ne samo za urede i skladištenje već i za hotele i slično.

S obzirom da poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o. pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa ne omogućava pokriće svih rashoda iz ostvarenog prihoda, Ministarstvo će navedenom poduzetniku, za takvo pružanje usluga, pokrivati navedenu razliku. Naknada će se isplaćivati za svaku poslovnu godinu u predmetnom razdoblju u obliku subvencije, a obuhvaćat će pokriće svih izravnih varijabilnih i fiksnih troškova, kao i pokriće srazmjernog udjela zajedničkih režijskih troškova nastalih tijekom pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa kako to proizlazi iz točke V. Odluke od 25. siječnja 2010.

Točkom I. Odluke o izmjeni Odluke od 3. studenog 2010. određeni su parametri za obračun, nadzor i kontrolu naknade za obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa.

Sukladno točki VII. Odluke od 25. siječnja 2010., nadzor i kontrolu isplaćenih naknada za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa obavljat će Ministarstvo krajem svake godine ili na temelju ad hoc odluke ako to bude potrebno. Iznos navedene naknade ne smije premašiti iznos koji nije nužan za pokrivanje troškova nastalih uslijed obveze pružanja predmetnih usluga, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od obavljanja istih. Naknada za usluge od općeg gospodarskog interesa ne smije se koristiti za druge namjene, jer bi u tom slučaju predstavljala nedopuštenu državnu potporu.

U cilju izbjegavanja prekomjerne naknade, Ministarstvo će redovito provoditi nadzor, te je dužno izvršiti povrat u Državni proračun Republike Hrvatske onih sredstava koja predstavljaju prekomjernu naknadu. Ukoliko iznos prekomjerne naknade ne premašuje 10 posto iznosa godišnje naknade, takav se iznos, u opravdanim slučajevima, može prenijeti u sljedeću poslovnu godinu, a za visinu tih sredstava poduzetniku će se umanjiti iznos sredstava za iduću godinu. Analiza dodijeljenih sredstava izvršit će se na kraju odobrenog razdoblja za davanje naknade u zadnjem tromjesečju 2014., na temelju čega će Ministarstvo preispitati daljnju opravdanost subvencioniranja poslovanja poduzetnika. Ministarstvo je u obvezi čuvati predmetnu dokumentaciju najmanje 10 godina.

Sredstva za naknadu osigurat će se na poziciji Ministarstva (A570333-Osiguranje sigurnosno prometnih standarda u zračnim lukama Republike Hrvatske) u Državnom proračunu Republike Hrvatske; Račun 3512 – Subvencije trgovačkim društvima u javnom sektoru) kako je to određeno točkom IX. Odluke od 25. siječnja 2010.

Točkom X. Odluke od 25. siječnja 2010. određeno je da je poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. u obvezi voditi odvojene interne financijske izvještaje i računovodstvo prihoda i rashoda za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa od ostalih aktivnosti.

3.5. Izračun naknade za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa

U Tablici 8. prikazan je ostvareni i planirani promet u Zračnoj luci Rijeka u razdoblju od 2009. do 2011. Tablica obuhvaća zračne prijevoznike koji su u razdoblju od 2009. do 2010. slijetali i odlijetali, te one koji će tijekom 2011. slijetati i odlijetati iz Zračne luke Rijeka, destinacije s kojima je ili će biti povezana Zračna luka Rijeka, razdoblje u godini tijekom kojeg je linija aktivna, tjedna frekvencija na svakoj liniji, te broj operacija zrakoplova i putnika na svakoj liniji. Također, iz Tablice 8. razvidno je da bi poduzetnik tijekom 2011. u ukupnom broju operacija trebao ostvariti približne rezultate onima iz 2009. Sukladno planovima, planirane operacije u 2011. trebaju dati poticaj Zračnoj luci Rijeka za još bolje rezultate u 2012. i narednim godinama, a poduzetnik intenzivno već sad radi na planu za 2012.

Poslovanje Zračne luke Rijeka d.o.o. u 2011. trebalo bi obilježiti, prije svega, povratak nacionalnog zračnog prijevoznika Croatia Airlines d.d., koji se nakon ukidanja letova na liniji London-Rijeka-Zagreb u 2010., u 2011. ponovno odlučio obnoviti navedene linije. Tako će od 20. travnja do 19. listopada 2011., zračni prijevoznik Croatia Airlines jednom tjedno, srijedom povezivati Krk i London – Heathrow (Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske). U dosadašnjem povezivanju ovih destinacija, od 2001. do 2009. proputovalo je 66.000 putnika, pa se poduzetnik nada da bi nova linija trebala godišnje ostvariti barem 5.000 putnika više.

Iako neke linije od 2011. neće više biti održavane, potrebno je napomenuti da poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. nastavlja surađivati s zračnim prijevoznikom TUIfly/Air Berlin, koji će nastaviti povezivati Krk sa njemačkim gradovima Kölnom i Stuttgartom od svibnja do listopada. Manji broj planiranih operacija u 2011. rezultat je skraćivanja sezone letenja, pogotovo na liniji iz/za Köln (prethodna cijela sezona izuzev studenog i veljače), a ne smanjenja broja letova. Također, Zračna luka Rijeka nastavlja surađivati i s zračnim prijevoznicima Air Baltic, koji je najavio produženu sezonu i veći broj letova, zatim Arkia Israeli Airlines koji bi trebao ostvariti dvije operacije više, te Danube Vip Wings koji namjerava zadržati razinu operacija iz prethodnih godina.

Istovremeno, poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. učinio je velik korak naprijed osiguravši ugovore s novim zračnim prijevoznicima i uvođenjem novih linija odnosno tržišta, od kojih se ponajviše ističe ugovor s poduzetnikom Ryanair. Naime, poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. je početkom 2011. godine potpisao petogodišnji sporazum s niskobudžetnim zračnim prijevoznikom Ryanair, na temelju kojeg se uvode linije sa Zračne luke Rijeka prema Londonu – Stansted i za Stockholm – Skasta (Kraljevina Švedska). Sukladno uvjetima iz sporazuma, Ryanair će od 15. travnja 2011. letjeti s Krka za obje destinacije dva puta tjedno, ponedjeljkom i petkom. Prema procjenama, na navedenim linijama očekuje se dolazak oko 40.000 gostiju u prvoj godini.

Također, potrebno je spomenuti da su prema Redu letenja za 2011. objavljenom na web-stranicama poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o., uspostavljene s prijevoznikom TUIfly/Air Berlin dvije nove linije: iz/za Düseldorfa (Savezna Republika Njemačka) koju će navedeni poduzetnik održavati tri puta tjedno u razdoblju od kraja svibnja do početka listopada, te jednom tjedno u istom razdoblju linija iz/za Munster/Osnabruck (Savezna Republika Njemačka) dok će nedjeljom u razdoblju od kraja svibnja do početka listopada prijevoznik Tyrolean Airways povezivati zračnu luku Rijeka s Innsbruckom (Republika Austrija).

Osim navedenih linija, ugovori o udruženom oglašavanju potpisani su i sa sljedećim zračnim prijevoznicima čime se uspostavljaju nove čarter linije: s prijevoznikom Scandjet jednom tjedno, nedjeljom iz/za Goteborg i Stockholm, s prijevoznikom Tarom Flying utorkom za Bukurešt (Republika Mađarska) i s turoperatorom Ascent Travel srijedom za Moskvu (Ruska Federacija).

Tablica 7. Prikaz ostvarenih i planiranih letova u razdoblju 2009. – 2011.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. r. | Prijevoznik | Linija ↔ | Razdoblje | Dani u tjednu | Broj operacija (operacija = dolazak i odlazak) | | | Broj putnika u 2011. |
| 2009. | 2010. | 2011. |
| 1 | TUIfly | Köln-Rijeka- Köln | 28. svibnja – 2. listopada | 1, 3, 4, 6, 7 | 310 | 268 | 184 | 22.000 |
|  |  | Stuttgart-Rijeka-Stuttgart | 28. svibnja – 2. listopada | 2, 4, 6 | 168 | 158 | 110 | 10.000 |
|  |  | Hannover – Rijeka – Hannover | (travanj – listopad) |  | 164 | 20 | 0 | - |
|  |  | Memmingen-Rijeka | (svibanj – rujan) |  | 36 | - | 0 | - |
|  |  | Leipzig-Rijeka | (lipanj – rujan) |  | 24 | - | 0 | - |
| 2 | Air Baltic | Riga – Rijeka – Riga | 28. ožujka – 30. listopada | 6 | 28 | 24 | 62 | 6.000 |
| 3 | Arkia Israeli Airlines | Tel Aviv – Rijeka – Tel Aviv | 1. lipnja – 26. listopada | 3 | 32 | 42 | 44 | 8.000 |
| 4 | Danube wings | Košice-Rijeka-Košice | 23. lipnja – 8. kolovoza | 4 | 26 | 24 | 24 | 1.200 |
| 5 | Norwegian Air shuttle | Oslo – Rijeka – Oslo | (lipanj – kolovoz) |  | 32 | 28 | 0 | - |
| 6 | Helvetic Airways | Zürich – Rijeka – Pula | (lipanj – rujan) |  | 32 | 22 | 0 | - |
| 7 | Fly Lal | Vilnius – Rijeka – Vilnius | (lipanj – kolovoz) |  | 26 | 8 | 0 | - |
| 8 | Lvov Airlines | Lviv-Rijeka | (srpanj – rujan) |  | 16 | - | 0 | - |
| 9 | Air Alps | Bolzano – Rijeka | (lipanj) |  | 6 | - | 0 | - |
| 10 | Air Berlin | Nürnberg – Rijeka | (svibanj – lipanj) |  | 6 | - | 0 | - |
| A | UKUPNO (OPERACIJE i PUTNICI) NA POSTOJEĆIM LINIJAMA | | | |  | 594 | 424 | 47.200 |
| 1 | Croatia Airlines | Zagreb – Rijeka – London | 20. travnja – 19. listopada | 3 | 116 | - | 108 | 5.000 |
| 12 | Ryanair | London – Rijeka – London | 1. travnja – 31. listopada |  | - | - | 120 | 14.000 |
|  |  | Stockholm – Rijeka – Stockholm | 1. travnja – 31. listopada |  | - | - | 120 | 14.000 |
| 13 | Austrian Airlines | Rijeka-Innsbruck | 2. travnja – 29. listopada | 7 | - | - | 60 | 4.000 |
| 14 | Scand Jet | Stockholm – Goteborg – Rijeka | 19. lipnja – 7. kolovoza | 7 | - | - | 28 | 4.500 |
| 15 | Tarom | Bukurešt – Rijeka – Bukurešt |  | 2 | - | - | 26 | 3.400 |
| 16 | Ascent Travel (turoperator) | Moskva-Rijeka | 1. lipnja – 14. rujna | 3 | - | - | 24 | 2.400 |
| 17 | Provancanes (turoperator) | Pariz – Rijeka – Pariz | 12. travnja – 5. listopada |  | - | - | 20 | 1.480 |
|  |  | Lyon-Rijeka-Lyon | 7. srpnja – 20. rujna |  | - | - |
| B | UKUPNO (OPERACIJE i PUTNICI) NA SVIM LINIJAMA | | | | 1022 | 594 | 930 | 95.980 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Broj i struktura zaposlenika prikazana je u Tablici broj 8.

Tablica 8. Struktura zaposlenika poduzetnika Zračna luke Rijeka d.o.o.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| R.br. | Organizacijske jedinice | Broj | Udio |
| 1. | Zajednički poslovi (opći, pravni, kadrovski, financijsko-računovodstveni, sigurnost i zaštita zračnog prometa) | 19 | 24% |
| 2. | Promet (promet, vatrogasci, hitna pomoć, prihvat i otprema zrakoplova putnika) | 49 | 62% |
| 3. | Komercijalni poslovi | 11 | 14% |
| 4. | Ukupan broj zaposlenika | 79 | 100% |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Od ukupno 79 zaposlenika, njih 49 radi u radnoj jedinici Promet, 9 zaposlenika iz radne jedinice Zajedničkih poslova radi u službi sigurnosti i zaštite zračnog prometa, dok ostatak zaposlenika radi na ostalim zajedničkim i komercijalnim poslovima izravno vezanim uz promet, odnosno službama podrške osnovnoj djelatnosti.

Tek 6 zaposlenika radne jedinice Komercijalni poslovi, od čega 3 na određeno radno vrijeme, radi na poslovima ugostiteljstva koji nisu izravno vezani uz obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.

Poduzetnik se suočava s manjkom zaposlenika vezanih uz pružanje sigurnosti zračne plovidbe, pa su sukladno propisima čak 55 zaposlenika osposobljeni za jedan ili više poslova vezanih uz sigurnost zračne plovidbe, odnosno dio zaposlenika zajedničkih i komercijalnih poslova mogu obavljati poslove koji su vezani uz sigurnost zračnog prometa, pod uvjetom da imaju važeće dozvole (licence) za obavljanje tih poslova.

To znači da za potrebe obavljanja povjerene usluge od općeg gospodarskog interesa, od 79 zaposlenika nije uzeto u obzir njih 6 koji obavljaju komercijalne poslove, odnosno rade u ugostiteljstvu (od čega 3 na određeno radno vrijeme). U iznosu fiksnih troškova osnovne djelatnosti, bruto plaće zaposlenih koji obavljaju uslugu od općeg gospodarskog interesa iznosi 95%.

U cilju izračuna naknade za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, kao osnovica uzeta je u obzir projekcija poslovnih rezultata poduzetnika u razdoblju od 2010. do 2014. Navedeni podaci prikazani su na način da su odvojene aktivnosti koje se smatraju sekundarnim od osnovnih za koje se može dodijeliti subvencija, jer predstavljaju službu od općeg gospodarskog interesa.

Planirani prihodi i rashodi poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o., prikazani su u Tablici 9., a na temelju ukupno ostvarenog gubitka određena je subvencija za svaku pojedinu godinu u razdoblju od 2010. do 2014., kao što je prikazano u Tabeli 3.

Tablica 9. Projekcija računa dobiti i gubitka za razdoblje od 2010. do 2014. i pripadajućih iznosa naknade za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R. br | Račun dobiti i gubitka | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. |
| 1. | Prihodi osnovne djelatnosti | 4.142.200 | 6.503.254 | 7.803.905 | 8.584.295 | 9.013.510 |
| 2. | Varijabilni troškovi osn. djelatnosti | 201.841 | 173.060 | 185.174 | 192.581 | 198.359 |
| 3. | Fiksni troškovi osn. djelatnosti | 12.451.750 | 11.969.300 | 12.687.458 | 13.068.082 | 13.460.124 |
| 4. | Gubitak iz osnovne djelatnosti | 8.511.391 | 5.639.106 | 5.068.727 | 4.676.368 | 4.644.973 |
| 5. | Prihodi sekundarne djelatnosti | 1.702.500 | 2.417.550 | 2.949.411 | 3.273.846 | 3.470.277 |
| 6. | Troškovi sekundarne djelatnosti | 1.151.625 | 1.168.340 | 1.261.807 | 1.312.279 | 1.351.648 |
| 8. | Dobit iz sekundarne djelatnosti | 550.875 | 1.249.210 | 1.687.604 | 1.961.567 | 2.118.629 |
| 9. | Gubitak (iznos PSO naknade) | 7.960.516 | 4.389.896 | 3.381.124 | 2.714.801 | 2.526.344 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Projekcija očekivanih godišnjih prihoda i rashoda na osnovu koje su izračunati iznosi naknade za obavljanje usluge od općeg ekonomskog interesa sadrži sljedeću strukturu ukupnih prihoda i rashoda:

1) Ukupni prihodi:

a) prihodi primarne djelatnosti

– prihodi od slijetanja zrakoplova

– prihodi od opsluživanja zrakoplova

– prihodi od osvjetljenja

– prihodi od rada van otvorenosti A/P

– prihodi od parkiranja zrakoplova

– prihodi od putničkog servisa

b) ostali prihodi (od pomoći iz proračuna suvlasnika, izvanredni i financijski prihodi raspoređeni po određenom ključu na uslugu od općeg gospodarskog interesa)

2) Ukupni rashodi:

a) rashodi primarne djelatnosti

– troškovi materijala i sirovina,

– troškovi energije i goriva,

– troškovi tekućeg održavanja,

– komunalna naknada,

– troškovi bruto plaća i naknade troškova radnika,

– troškovi intelektualnih i zdravstvenih usluga,

– troškovi za ostale usluge,

– naknade za bankarske usluge i usluge platnog prometa,

– premije osiguranja, prijevozne usluge u cestovnom prijevozu,

– telekomunikacijske i poštanske usluge,

– usluge investicijskog održavanja,

– usluge hitne medicinske pomoći i dežurstva,

– usluge kontrole A/P opreme i uređaja,

– potrošnja vode i zbrinjavanje otpada, vodna naknada,

– izdaci za izobrazbu kadrova)

b) ostali troškovi poslovanja, amortizacija i vrijednosno usklađivanje, izvanredni rashodi, financijski rashodi, raspoređeni po određenom ključu na uslugu od općeg gospodarskog interesa.

Projekcija poslovanja odnosno prihoda i rashoda koji proizlaze iz otvorenosti Zračne luke Rijeka odnosno obveze obavljanja usluge od općeg ekonomskog interesa temelje se na postojećim ugovorima i poslovnim planovima poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. Prema dokumentaciji Ministarstva, poduzetniku je već u 2010. iz Državnog proračuna Republike Hrvatske isplaćeno 4.200.000,00 kuna sukladno Odluci o obvezi otvorenosti Zračne luke Rijeka d.o.o., stoga je navedeni iznos potrebno umanjiti od ukupnog iznosa naknade za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa predviđenog za 2010.

Naime, iako je poduzetnik u 2010. godini ostvario manji promet zrakoplova i putnika nego u 2009., vidljivo je da se u 2011. planira povećanje prometa, a samim tim i daljeg financijskog rezultata, kao što je i to naprijed opisano.

Tablica 10. Iznos naknade za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa za pojedinu poslovnu godinu iznosi:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. |
| Iznos naknade | 7.960.516,00 | 4.389.896,00 | 3.381.124,00 | 2.714.801,00 | 2.526.344,00 |

Izvor: Dokumentacija poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz Tablice 10. vidljivo je da iznos naknade ne premašuje iznos koji je nužan za pokrivanje troškova poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. nastalih uslijed obveze pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa, uzimajući u obzir sve relevantne prihode i razumnu dobit od obavljanja tih usluga. Također, iznos planirane naknade svake godine se smanjuje, što upućuje na zaključak da poduzetnik, u narednim godinama, planira uspješnije poslovati.

4. Odluka Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće) razmatralo je zahtjev Ministarstva na svojoj 66. sjednici, održanoj 10. ožujka 2011. pri donošenju odluke, Vijeće je uzelo u obzir cjelokupnu dostavljenu dokumentaciju.

Naime, Vijeće je prvenstveno trebalo utvrditi je li naknada koja se odnosi na pokriće operativnih troškova nastalih uslijed ostvarenih većih rashoda u odnosu na prihode poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o. za razdoblje od 2010. do 2014., potrebnih za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, predstavlja državnu potporu iz članka 3. stavka 1. ZDP-a.

Prilikom utvrđivanja predstavljaju li sredstva za pokriće troškova poslovanja poduzetnika državnu potporu, Vijeće je razmotrilo jesu li ispunjeni svi uvjeti iz članka 3. stavka 1. ZDP-a, odnosno je li riječ o transferu državnih sredstva, predstavljaju li sredstva potporu koja korisniku potpore donose ekonomsku prednost koju isti ne bi ostvario kroz svoje redovno i normalno poslovanje; je li se predložena sredstva dodjeljuju korisniku na selektivnoj osnovi; je li dodjelom predloženih sredstva postoji mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja, davanjem prednosti na tržištu korisniku državne potpore osobiti u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske koje proizlaze iz Sporazuma o stabilnosti i pridruživanju (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj 14/01, 14/04, 1/05 i 7/05;dalje: SSP).

U konkretnom slučaju, utvrđeno je da naknada predstavlja državnu potporu, jer su ispunjeni svi uvjeti iz članka 3. stavka 1. ZDP-a.

Međutim, u točki 35. Priopćenja Komisije navedeno je da bez obzira na ispunjenje svih uvjeta prema kojima se naknada smatra državnom potporom, prema presudi Europskog suda u slučaju Altmark, koja čini presedan u tom pogledu, naknada za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa ne predstavlja državnu potporu pod pretpostavkom da su ispunjeni uvjeti iz navedene odredbe Priopćenja Komisije.

U konkretnom slučaju, Vijeće je, primjenom uvjeta iz presude Altmark na poduzetnika Zračna luka Rijeka d.o.o., utvrdilo da nisu ispunjeni svi uvjeti, jer poduzetnik za obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa nije izabran putem javnog natječaja već na temelju Zakona o zračnim lukama, što je dodatno potvrđeno i Odlukom od 25. siječnja 2010. odnosno Odlukom o dopuni Odluke od 3. studenog 2010. Također, Vijeće je utvrdilo da visina naknade/kompenzacije nije određena na temelju analize troškova koji bi pri izvršavanju istih obveza nastali u tipičnom poduzetniku kojim se dobro upravlja.

Naknada koja se odnosi na obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa predstavlja državnu potporu. Međutim, članak 4. stavak 1. ZDP-a propisuje opću zabrana davanja državnih potpora koje narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje davanjem prednosti na tržištu korisnicima državne potpore bez obzira na oblik državne potpore u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske iz SSP-a, dok su člankom 4. stavkom 2. i 3. ZDP-a propisana izuzeća od opće zabrane.

Stoga je Vijeće trebalo utvrditi postoji li mogućnost primjene izuzeća na temelju članka 4. stavka 3. točke e) ZDP-a, koji se, u konkretnom slučaju, odnosi na državne potpore pravnim i fizičkim osobama kojima je na temelju posebnih propisa povjereno obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa ili utvrđeno isključivo pravo obavljanja određene djelatnosti bez kojih bi državnih potpora bili onemogućeni u obavljanju i provedbi povjerenih im zadaća, a uz uvjet da državne potpore predstavljaju isključivo naknadu za obavljanje i provedbu tih zadaća.

Prilikom ocjene postoji li u konkretnom slučaju mogućnost primjene izuzeća iz članka 4. stavka 3. točke e) ZDP-a, Vijeće je uzelo u obzir Priopćenje Komisije, sadržano u Odluci o objavljivanju pravila o potporama u prometu, koje predstavlja poseban propis za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, odnosno uvjetima iz Odluke Komisije koja predstavlja opći propis za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.

U konkretnom slučaju, predmetna naknada bit će dodijeljena poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o. isključivo za pružanje usluga zračne luke, za opsluživanje zrakoplova na zemlji i korištenje uz to vezane infrastrukture, vatrogasnih usluga, usluga za hitni slučaj, osiguranja i slično, sukladno točki 53. (iii) Priopćenja Komisije, kao što je to opisano u točki 3.4. obrazloženja ovog rješenja.

Također, da bi se na poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o. moglo primijeniti izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke e) ZDP-a, Vijeće je trebalo utvrditi jesu li zadovoljene određene kategorije navedene u članku 2. stavku 1. točkama a) i d) Odluke Komisije.

S obzirom da je točki 3.4. obrazloženja ovog rješenja utvrđeno da, prosječni prihod prije poreza poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o, uzimajući u obzir sve djelatnosti, ne prelazi 100 milijuna eura tijekom dvije financijske godine odnosno da ostvareni prosječni promet tijekom dvije financijske godine, koje prethode godini u kojoj je dodijeljena usluga od općeg gospodarskog interesa, ne prelazi 1 milijun putnika, Vijeće je utvrdilo da su ispunjena oba uvjeta iz članka 2. stavka 1. točke a) i d) Odluke Komisije.

Budući da je u Odluci od 25. siječnja 2010. i Odluci o izmjeni Odluke od 3. studenog 2010., točno određena narav i trajanje usluge od općeg gospodarskog interesa, čije je obavljanje povjereno poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o., narav isključivog ili posebnog prava dodijeljenom poduzetniku, na način kao što je to opisano u točki 3.4. obrazloženja ovog rješenja, Vijeće je utvrdilo da su ispunjeni svi uvjeti iz članka 4. točke a), b) i c) Odluke Komisije.

Također, budući da je u Odluci od 25. siječnja 2010., predviđena i odredba o razumnoj dobiti odnosno da se uzima u obzir cjelokupno ili dio povećanja produktivnosti koje je poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. postigao tijekom dogovorenog razdoblja, a da pritom nije smanjio kvalitetu usluga koje mu je povjerena od strane države, može se smatrati da je ispunjen i uvjet iz članka 4. točke d) i članka 5. Odluke Komisije.

S obzirom na to da je u točki VII. Odluke od 25. siječnja, opisane u točki 3.4. obrazloženja ovog rješenja, utvrđeno da ista sadrži pravila za izbjegavanje i povrat prekomjerne naknade, odnosno nadzor dodijeljene naknade, te da se iznos prekomjerne naknade, koji ne premašuje 10 % od iznosa godišnje naknade, u opravdanim slučajevima može prenijeti u slijedeću poslovnu godinu, smatra da su ispunjeni uvjeti iz članka 4. točke e) i članka 6. Odluke Komisije.

Slijedom navedenog, Vijeće je u postupku odlučilo da je na državne potpore za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, u obliku subvencije, koja će biti dodijeljena poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o. i to u iznosu od 7.960.516,00 kuna za 2010., 4.389.896,00 kuna za 2011., 3.381.124,00 kuna za 2012, 2.714.801,00 kuna 2013. i 2.526.344,00 kuna za 2014., moguće primijeniti izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke e) ZDP-a koje se odnosi na državne potpore namijenjene obavljanju usluga od općeg gospodarskog interesa, jer se iste smatraju naknadom za obavljanje javne službe, stoga je odlučeno kao u točki I. izreke ovog rješenja.

S obzirom na to da je poduzetniku Zračna luka Rijeka d.o.o. tijekom 2010. godine, već dodijeljena državna potpora u obliku naknade za javne usluge u iznosu od 4.200.000,00 kuna, Ministarstvu mora voditi računa da je poduzetniku za 2010. dozvoljeno isplatiti samo preostali iznos naknade od 3.760.516,00 kuna. Također, poduzetniku nije dopuštena dodjela drugih oblika državnih potpora, bez obzira na razinu davatelja (državna, regionalna i lokalna), jer bi se u suprotnom, takva državna potpora mogla smatrati nezakonitom.

Budući da je u konkretnom slučaju riječ o subvencijama koje predstavljaju naknadu troškova za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, poduzetnik Zračna luka Rijeka d.o.o. u obvezi je voditi posebnu evidenciju i izrađivati godišnje konačne obračune ostvarenih troškova nastalih obavljanjem službe od općeg gospodarskog interesa u predviđenom razdoblju od 2010. do 2014., a Ministarstvo će voditi računa da ne dođe do prekomjerne kompenzacije troškova. Ukoliko bi bilo razvidno da dodijeljeni iznos naknade prelazi minimalno potreban iznos kompenzacije, tada se smatra da se radi o nezakonito dodijeljenim državnim potporama koje su podložne povratu. Prema tome, minimalno potrebni iznosi naknade/kompenzacija za obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa koji moraju biti određeni unaprijed, ne mogu se povećavati, jer bi se smatralo da je poduzetnik dobio prekomjernu kompenzaciju što je izričito zabranjeno.

Imajući u vidu nadzor u cilju izbjegavanja prekomjerne naknade iz članka 6. Odluke Komisije, Agencija je na temelju odluke Vijeća, primjenom članka 13. stavka 3. ZDP-a, naložila posebne uvjete i rokove za provedbu državne potpore, koji su u konkretnom slučaju potrebni kako bi se osiguralo da potpora dodijeljena poduzetniku u stvarnosti ne dovede do prekomjerne naknade, te je odlučeno kao u točki II. izreke ovog rješenja.

Dokaz o vođenju odvojenog knjigovodstva, konačni obračun troškova nastalih obavljanjem usluge od općeg gospodarskog interesa za razdoblje od 2010. do 2014. te financijska izvješća, Ministarstvo je u obvezi dostavljati Agenciji najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prošlu godinu. Stoga je primjenom članka 13. stavka 3. ZDP-a odlučeno kao u točki III. izreke ovog rješenja.

Sukladno odredbi članka 18. ZDP-a, rješenja Agencije iz članka 13. ZDP-a objavljuju se u »Narodnim novinama«.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/2010-04/001

Urbroj: 580-03-11-43-014

Zagreb, 10. ožujka 2011.

Predsjednica Vijeća
za zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

Rješenje, NN 42/2011-998