### NN 50/2020 (24.4.2020.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika

HRVATSKI SABOR

1015

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SIGURNOSTI PRI ODOBALNOM ISTRAŽIVANJU I EKSPLOATACIJI UGLJIKOVODIKA

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 17. travnja 2020.

Klasa: 011-01/20-01/64
 Urbroj: 71-06-01/1-20-2
 Zagreb, 21. travnja 2020.

Predsjednik
 Republike Hrvatske
 Zoran Milanović, v. r.

ZAKON

O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SIGURNOSTI PRI ODOBALNOM ISTRAŽIVANJU I EKSPLOATACIJI UGLJIKOVODIKA

Članak 1.

U Zakonu o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika (»Narodne novine«, br. 78/15.) u članku 3. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1) Na pitanja izdavanja dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika te sklapanja ugovora, izrade i provjere naftno-rudarskih projekata, građenja i uporabe naftno-rudarskih objekata i postrojenja, mjera sigurnosti i zaštite, sanacije prostora, naknade štete, osiguranja, stručne spreme za obavljanje određenih poslova u naftnom rudarstvu i drugih pitanja koja nisu uređena ovim Zakonom i propisima koji se donose na temelju ovoga Zakona, primjenjuju se odredbe propisa kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika.«.

U stavku 2. riječi: »kojima je uređena« zamjenjuju se riječima: »kojima se uređuje«.

Članak 2.

Članak 4. mijenja se i glasi:

»Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:

1. Agencija je pravna osoba s javnim ovlastima nadležna za praćenje djelatnosti istraživanja i eksploatacije ugljikovodika, geotermalnih voda, skladištenja prirodnog plina i trajnog zbrinjavanja ugljikova dioksida, a koja obavlja poslove u okviru djelokruga i nadležnosti određenih propisom kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika, ili drugo tijelo ili pravna osoba koja je njezin pravni sljednik ili je preuzela njezine poslove iz nadležnosti tog propisa

2. bitna promjena je, u slučaju izvješća o velikim opasnostima, promjena osnovnih postavki temeljem kojih je prihvaćeno izvorno izvješće, uključujući među ostalim fizičke izmjene, dostupnost novih spoznaja ili tehnologije, promjena u operativnom upravljanju i zamjena jednog odobalnog objekta drugim odobalnim objektom, odnosno u slučaju obavijesti o radovima na bušotini ili obavijesti o kombiniranim operacijama, promjena osnovnih postavki temeljem kojih je Koordinacija dala suglasnost za početak radova u bušotini ili kombiniranih operacija, uključujući među ostalim fizičke izmjene, dostupnost novih spoznaja ili tehnologije, promjena u operativnom upravljanju i zamjena jednog odobalnog objekta drugim odobalnim objektom

3. disperzanti su kemijska sredstva za raspršivanje i/ili uklanjanje uljnih onečišćenja s površine mora s valjanom dozvolom za uporabu

4. dozvola je dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika izdana sukladno propisu kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika

5. elementi kritični za sigurnost, okoliš i prirodu su dijelovi odobalnih objekata, uključujući računalne programe, čija je svrha spriječiti ili ograničiti posljedice velike nesreće, a čiji bi kvar mogao uzrokovati ili znatno pridonijeti velikoj nesreći

6. eksploatacija ugljikovodika je eksploatacija ugljikovodika u skladu s propisom kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika

7. eksploatacijski objekt je odobalni objekt koji se koristi za eksploataciju ugljikovodika

8. energetski inspektor je inspektor za područje elektroenergetike, naftnog rudarstva, toplinarstva i plinarstva

9. industrija su pravne osobe koje izravno sudjeluju u odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika ili čije su aktivnosti usko povezane s istim

10. investitor je jedan ili više naftno-rudarskih gospodarskih subjekata koji su dobili dozvolu za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika izdanu sukladno propisu kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika

11. istraživanje ugljikovodika je istraživanje ugljikovodika u skladu s propisom kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika

12. iznenadni događaj je neželjeni, nenamjerni ili neočekivani događaj, ili slijed takvih događaja, koji ima za posljedicu situaciju koja može završiti velikom nesrećom

13. izvođač je bilo koji subjekt s kojim operator ili vlasnik sklopi ugovor za izvođenje određenih radova u odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika

14. javnost i zainteresirana javnost je jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba, njihove skupine, udruge i organizacije, u skladu s propisom kojim se uređuje zaštita okoliša

15. kombinirane operacije su operacije koje podrazumijevaju obavljanje radova na dva ili više odobalnih objekata tijekom izvođenja radova, gdje je obavljanje radova na jednom objektu nužno povezano s drugim objektom ili drugim objektima, koje stoga imaju bitan učinak na rizike za sigurnost osoba ili zaštitu okoliša na nekom od objekata ili na svim objektima uključenim u takve radove

16. Koordinacija za sigurnost pri odobalnom istraživanju i eks­ploataciji ugljikovodika je nadležno tijelo imenovano u skladu s ovim Zakonom (u daljnjem tekstu: Koordinacija)

17. Ministarstvo je ministarstvo nadležno za istraživanje i eks­ploataciju ugljikovodika

18. MRCC je nacionalna središnjica za usklađivanje traganja i spašavanja na moru u Rijeci u skladu s propisom donesenim na temelju odredbi propisa kojima se uređuje zaštita okoliša i propisa kojima se uređuje pomorstvo

19. naftno-rudarski gospodarski subjekt je jedna ili više pravnih osoba sa sjedištem ili podružnicom u Republici Hrvatskoj registrirana kod nadležnog tijela za djelatnost istraživanja i eksploataciju ugljikovodika, kao i pravna osoba sa sjedištem u drugim državama registrirana za djelatnost istraživanja i eksploatacije ugljikovodika kod nadležnog tijela države u kojoj je sjedište pravne osobe

20. neeksploatacijski objekt je odobalni objekt koji se ne koristi za eksploataciju ugljikovodika

21. neovisna verifikacija je neovisna procjena elemenata kritičnih za sigurnost, okoliš i prirodu te potvrda valjanosti pisanih izjava, izvješća i ostale dokumentacije koju je izradio operator ili vlasnik

22. odobalni objekt je stacionaran, nepomičan ili pomičan naft­no-rudarski objekt i postrojenje ili kombinacija naftno-rudarskih objekata i postrojenja koji su trajno međusobno povezani mostovima ili drugim strukturama, a koriste se za odobalno istraživanje i eksploataciju ugljikovodika ili u vezi s tim djelatnostima. Objekti uključuju pomične odobalne jedinice za bušenje samo kada su stacionirane u odobalnim vodama radi bušenja, eksploatacije ili drugih aktivnosti povezanih s odobalnim istraživanjem i eksploatacijom ugljikovodika

23. odobalno istraživanje i eksploatacija ugljikovodika su sve aktivnosti u svezi s istraživanjem i eksploatacijom ugljikovodika, uključujući njihovo planiranje, projektiranje, izgradnju, rad i uklanjanje/sanaciju, ali isključujući transport ugljikovodika magistralnim cjevovodom ili plovnim objektom (u daljnjem tekstu: odobalni radovi)

24. operator je naftno-rudarski gospodarski subjekt kojeg imenuje investitor, a odobrava tijelo koje izdaje dozvole za odobalno istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, a koji izvršava naftno-rudarske radove u ime investitora, uključujući, ali ne isključivo planiranje i izvođenje radova na bušotini ili upravljanje i nadzor nad funkcijama eksploatacijskog objekta

25. Plan intervencija odobalnog objekta je plan koji izrađuje operator ili vlasnik u skladu s odredbama ovoga Zakona, a odnosi se na mjere za sprečavanje širenja, odnosno za ograničavanje posljedica velike nesreće povezane s odobalnim radovima

26. Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora je lokalni, nacionalni ili regionalni plan za sprečavanje širenja, odnosno ograničavanje posljedica velike nesreće povezane s odobalnim radovima (u daljnjem tekstu: Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora). Navedeni planovi u Republici Hrvatskoj u smislu ovoga Zakona predstavljaju:

a) za lokalnu/županijsku razinu županijski Plan intervencija u skladu s propisom donesenim na temelju odredbi propisa kojima se uređuje zaštita okoliša i propisa kojima se uređuje pomorstvo

b) za nacionalnu razinu Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora u skladu s propisom donesenim na temelju odredbi propisa kojima se uređuje zaštita okoliša i propisa kojima se uređuje pomorstvo i ovoga Zakona

c) za regionalnu razinu Sporazum o Subregionalnom planu intervencija za sprečavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera (»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, br. 7/08.); (u daljnjem tekstu: Subregionalni plan) i drugi međunarodni ugovori kojima se uređuje suradnja kod intervencija za sprečavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera

27. podnositelj zahtjeva je ponuditelj koji je predao ponudu na nadmetanju za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, u skladu s propisom kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika

28. područje koje je obuhvaćeno dozvolom je istražni prostor ili eksploatacijsko polje ugljikovodika u skladu s propisom kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika

29. povezana infrastruktura je bušotina s pripadajućom opremom, bilo koji dio odobalnog objekta ili bilo koji dio priključnih vodova unutar ili izvan sigurnosne zone odobalnog objekta

30. prihvaćanje izvješća o velikim opasnostima je pisana potvrda Koordinacije operatoru ili vlasniku da izvješće, ako se provede kako je u njemu određeno, zadovoljava zahtjeve ovoga Zakona

31. prihvatljiv rizik je veličina rizika kod kojeg bi vrijeme, trošak ili napor uloženi u njegovo smanjivanje bili uvelike nerazmjerni koristima od takvog smanjivanja rizika. Pri procjeni jesu li vrijeme, troškovi ili napori uvelike nerazmjerni koristima od daljnjeg smanjivanja rizika mora se voditi računa o razinama rizika iz najbolje prakse koje su kompatibilne s operatorom ili vlasnikom

32. prikladan je pravi ili u potpunosti primjeren, uključujući i koji vodi računa o razmjernom naporu i trošku, za neki zahtjev ili situaciju, utemeljen na objektivnim dokazima i dokazan analizom, usporedbom s primjerenim normama ili drugim rješenjima koje u usporedivim situacijama koriste druga tijela ili se koriste u drugoj industriji

33. radovi na bušotini su svi radovi koji se odnose na bušotinu, a koji bi mogli imati za posljedicu ispuštanje materijala koje može dovesti do velike nesreće, uključujući radove izrade bušotine, sva ispitivanja u bušotini, stimulacijske radove, remontne radove, popravak ili preinake na bušotini, prestanak rada bušotine i trajno napuštanje bušotine

34. rizik je veličina koja se mjeri vjerojatnošću pojavljivanja događaja i potencijalom štete koji taj događaj može uzrokovati

35. sigurnosna zona je područje do 500 metara udaljeno od svake točke vanjskog ruba odobalnog objekta

36. stožer je tijelo odgovorno za provedbu postupaka i mjera predviđanja, sprječavanja, ograničavanja, spremnosti za i reagiranja po Planu intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora i Subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera (u daljnjem tekstu: Stožer)

37. subjekt je bilo koja fizička ili pravna osoba ili bilo koja skupina takvih osoba

38. javnopravno tijelo je državno tijelo, tijelo jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravne osobe s javnim ovlastima koje obavlja djelatnosti u vezi s predmetom ovoga Zakona

39. tripartitno savjetovanje je formalni dogovor kojim se omogućuje dijalog i suradnja između Koordinacije, operatora ili vlasnika te predstavnika radnika

40. učinkovitost odgovora na nekontrolirano ispuštanje nafte je učinkovitost sustava za odgovor prilikom nekontroliranog ispuštanje nafte, koja se temelji na analizi učestalosti, trajanja i trenutka pojave uvjeta u okolišu koji bi sprečavali odgovor. Procjena učinkovitosti odgovora na nekontrolirano ispuštanje nafte izražava se kao postotak vremena u kojem takvi uvjeti nisu prisutni i mora uključivati opis operativnih ograničenja koja se zbog te procjene postavljaju objektima

41. velika nesreća u odnosu na odobalni objekt ili povezanu infrastrukturu je:

a) događaj koji uključuje eksploziju, požar, gubitak kontrole nad bušotinom ili nekontrolirano ispuštanje ugljikovodika ili opasnih tvari, a pritom uzrokuje gubitak života ili ozbiljne ozljede kod osoba ili postoji vjerojatnost uzrokovanja gubitka života ili ozbiljnih ozljeda

b) događaj koji uzrokuje znatno oštećenje odobalnog objekta ili povezane infrastrukture, a pritom uzrokuje gubitak života ili ozbiljne ozljede kod osoba ili postoji vjerojatnost uzrokovanja gubitka života ili ozbiljnih ozljeda

c) bilo koji drugi događaj koji dovede do gubitka najmanje jednog života ili ozljede kod pet ili više osoba istodobno koje se nalaze na odobalnom objektu u kojem se pojavi izvor opasnosti ili koje sudjeluju u odobalnim radovima u vezi s odobalnim objektom ili povezanom infrastrukturom

d) velik okolišni događaj koji može nastati kao posljedica događaja iz podtočaka a), b) i c) ove točke

Za potrebe određivanja je li neki događaj velika nesreća u smislu podtočaka a) do d) ove točke, s odobalnim objektom na kojem nema stalne posade postupa se kao da na njemu ima posade.

42. velika opasnost je situacija koja može završiti velikom nesrećom

43. veliki okolišni događaj je onaj koji uzrokuje ili će vjerojatno uzrokovati bitan nepovoljan, odnosno negativan utjecaj na okoliš u skladu s propisima iz područja zaštite okoliša

44. vlasnik je naftno-rudarski gospodarski subjekt koji je odgovoran za neeksploatacijski objekt te se upotrebljava isključivo za potrebe ovoga Zakona.«.

Članak 3.

Članak 5. mijenja se i glasi:

»(1) Operator ili vlasnik dužan je osigurati poduzimanje svih prikladnih i propisanih mjera, sukladno ovom Zakonu, glede odobalnih radova kako bi se spriječile velike nesreće.

(2) Operatora ili vlasnika od njegovih dužnosti sukladno ovom Zakonu ne oslobađa činjenica da su radnje ili propuste koji su doveli do velikih nesreća ili pridonijeli velikim nesrećama izveli izvođači.

(3) Investitor je financijski odgovoran za sprečavanje i sanaciju štete u okolišu i prirodi prouzročenu odobalnim radovima.

(4) Investitor je za vrijeme trajanja dozvole obvezan ugovoriti i posjedovati važeće odgovarajuće police osiguranja u skladu s propisom kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika.

(5) U slučaju velike nesreće operator ili vlasnik dužan je poduzeti sve prikladne i propisane mjere, sukladno ovom Zakonu, kako bi ograničio njihove posljedice za zdravlje ljudi, okoliš, prirodu i gospodarsku uporabu mora.

(6) Operator ili vlasnik dužan je osigurati obavljanje odobalnih radova na temelju sustavnog upravljanja rizikom kako bi preostali rizici od velikih nesreća za zdravlje ljudi, okoliš, prirodu, gospodarsku uporabu mora i odobalne objekte bili prihvatljivi.«.

Članak 4.

Članak 6. mijenja se i glasi:

»(1) Tijekom postupka nadmetanja za izdavanje dozvole mora se utvrditi sposobnost podnositelja zahtjeva za ispunjavanjem zahtjeva propisanih ovim Zakonom, propisom kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika i uvjeta propisanih relevantnim odredbama prava Europske unije.

(2) Investitor može u cijelosti ili djelomično prenijeti prava i obveze iz dozvole samo na naftno-rudarski gospodarski subjekt koji ispunjava sve uvjete iz ovoga Zakona, propisa kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika i uvjeta propisanih odgovarajućim odredbama prava Europske unije.

(3) Prilikom ocjene tehničke i financijske sposobnosti podnositelja zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka ili naftno-rudarskoga gospodarskog subjekta iz stavka 2. ovoga članka mora se voditi računa o:

a) rizicima, opasnostima i drugim bitnim informacijama koje se odnose na područje obuhvaćeno dozvolom, uključujući, prema potrebi, trošak propadanja morskog okoliša sukladno propisima kojima se uređuje zaštita okoliša

b) rizicima, opasnostima i drugim bitnim informacijama koje se odnose na okolišno osjetljiv morski i obalni okoliš, a posebno ekosustave koji imaju važnu ulogu u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbu na njih, kao što su slane močvare i morsko dno obraslo morskom travom, zaštićena morska područja koja su Europska unija ili države članice dogovorile u okviru svih međunarodnih i regionalnih sporazuma čije su potpisnice, kao što su posebna područja očuvanja u skladu s propisima o zaštiti prirode, te područja ekološke mreže Natura 2000, uključujući i zaštićena područja u skladu s propisima o zaštiti prirode

c) konkretnoj fazi odobalnih radova

d) financijskoj sposobnosti podnositelja zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka ili naftno-rudarskoga gospodarskog subjekta iz stavka 2. ovoga članka za pokrivanje odgovornosti koje bi mogle proizići iz odobalnih radova, uključujući osiguranje i odgovornost za svu štetu sukladno propisima kojima se uređuju obvezni odnosi

e) financijskoj sposobnosti podnositelja zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka ili naftno-rudarskoga gospodarskog subjekta iz stavka 2. ovoga članka za trenutačno pokretanje i neometan tijek svih potrebnih mjera za učinkovit odgovor na iznenadni događaj i sanaciju

f) dostupnim informacijama o učinkovitosti podnositelja zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka ili naftno-rudarskoga gospodarskog subjekta iz stavka 2. ovoga članka glede sigurnosti ljudi, zaštite okoliša i prirode, uključujući odobalne radove u odnosu na velike nesreće.

(4) Podnositelju zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka ne može se izdati dozvola, odnosno na naftno-rudarski gospodarski subjekt iz stavka 2. ovoga članka ne može se u cijelosti ili djelomično prenijeti prava i obveze iz dozvole ako ne ispunjava sve uvjete iz ovoga Zakona i uvjete propisane odgovarajućim odredbama prava Europske unije.

(5) Prije izdavanja ili prenošenja dozvole, tijelo koje izdaje dozvole može se savjetovati s Koordinacijom.«.

Članak 5.

U članku 7. stavku 1. riječi: »rano i učinkovito« zamjenjuju se riječju: »pravodobno«.

Stavak 2. mijenja se i glasi:

»(2) U slučaju kada nije obavljeno savjetovanje s javnosti i zainteresiranom javnosti u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, Ministarstvo osigurava sljedeće mjere:

a) u slučaju kada se planira dopustiti bušenje istražne bušotine s neeksploatacijskog objekta, javnost i zainteresirana javnost se obavješćuje u roku od najmanje 90 dana prije početka bušenja istražne bušotine s neeksploatacijskog objekta, javnim objavama ili drugim primjerenim sredstvima kao što su elektronički mediji

b) utvrđuje se zainteresirana javnost, uključujući javnost na koju utječe ili bi mogla utjecati ili koju bi mogla interesirati odluka o radovima iz stavka 1. ovoga članka

c) na raspolaganje javnosti i zainteresiranoj javnosti stavljaju se relevantne informacije o planiranim radovima uključujući i informacije o pravu sudjelovanja u odlučivanju te o načinu upućivanja primjedbi i pitanja

d) javnost i zainteresirana javnost ima pravo izraziti primjedbe i mišljenja prije donošenja odluke o početku bušenja istražne bušotine s neeksploatacijskog objekta

e) prilikom donošenja odluke o početku bušenja istražne bušotine s neeksploatacijskog objekta uzimaju se u obzir rezultati sudjelovanja javnosti i zainteresirane javnosti

f) Ministarstvo, u roku od najmanje 30 dana prije početka bušenja istražne bušotine s neeksploatacijskog objekta, a nakon što prouči njihove primjedbe i mišljenja, obavješćuje javnost i zainteresiranu javnost o donesenim odlukama te razlozima i razmatranjima na kojima se te odluke temelje, uključujući informacije o procesu sudjelovanja javnosti i zainteresirane javnosti.«.

Članak 6.

Članak 8. mijenja se i glasi:

»(1) Odobalni radovi dozvoljeni su isključivo u području koje je obuhvaćeno dozvolom i mogu ih izvoditi samo operatori koji su imenovani za obavljanje tih radova.

(2) Odobalni radovi, u području koje je obuhvaćeno dozvolom, ne mogu se obavljati dok Koordinacija ne prihvati izvješće o velikim opasnostima.

(3) Prihvaćanje izvješća o velikim opasnostima od strane Koordinacije ne podrazumijeva nikakav prijenos odgovornosti za velike nesreće s operatora ili vlasnika na Koordinaciju.

(4) Investitor je odgovoran za ispunjavanje zakonskih i ugovorenih obveza od strane operatora ili vlasnika.

(5) Ako Koordinacija utvrdi da operator više ne ispunjava zahtjeve iz ovoga Zakona, o tome obavještava Vladu Republike Hrvatske putem Ministarstva.

(6) Vlada Republike Hrvatske o slučaju iz stavka 5. ovoga članka obavještava investitora, a investitor preuzima odgovornost za izvršavanje preuzetih obveza i bez odgađanja, u roku ne dužem od 30 dana, Vladi Republike Hrvatske predlaže zamjenskog operatora.

(7) Ako investitor u roku propisanom iz stavka 6. ovoga članka ne predloži zamjenskog operatora, odobalni objekti kojim upravlja operator za kojeg je Koordinacija utvrdila da više ne ispunjava zahtjeve iz ovoga Zakona, stavljaju se izvan funkcije.«.

Članak 7.

U članku 9. stavku 1. riječ: »određuje« zamjenjuje se riječju: »uspostavlja«.

Stavak 2. mijenja se i glasi:

»(2) Zabrana se ne odnosi na osobe i plovne objekte koji ulaze ili se zadržavaju u sigurnosnoj zoni:

a) u vezi s polaganjem, ispitivanjem, popravkom, održavanjem, izmjenom, obnavljanjem ili uklanjanjem podvodnih vodova unutar ili u blizini sigurnosne zone

b) radi pružanja usluga bilo kojem odobalnom objektu u toj sigurnosnoj zoni ili radi prijevoza osoba ili stvari na odobalni objekt ili s njega

c) radi inspekcije bilo kojeg odobalnog objekta ili povezane infrastrukture u toj sigurnosnoj zoni prema propisima Republike Hrvatske

d) radi istrage u slučaju velike nesreće ili u slučaju istrage događaja koji ima značajan potencijal uzrokovanja velike nesreće

e) u vezi sa spašavanjem ili pokušajem spašavanja života ili imovine

f) u slučaju više sile ili nevolje na moru

g) uz pristanak operatora, vlasnika, Koordinacije ili ostalih javnopravnih tijela

h) radi provedbe interventnih mjera u slučajevima velike nesreće.«.

Članak 8.

Članak 10. mijenja se i glasi:

»(1) Koordinacija se sastoji od predstavnika Agencije, predstavnika državnog tijela koje obavlja inspekcijske poslove u području energetike, predstavnika tijela državne uprave nadležnog za pomorstvo, predstavnika tijela državne uprave nadležnog za procjenu utjecaja na okoliš, predstavnika tijela državne uprave nadležnog za zaštitu mora, predstavnika tijela državne uprave nadležnog za poslove civilne zaštite, zaštite od požara i eksplozivne atmosfere, predstavnika Hrvatskog registra brodova i člana odabranog od strane Koordinacije na rok od godine dana, a izabranog sukladno opsegu i procijenjenim područjima rada Koordinacije u predstojećoj godini.

(2) Predstavnik Agencije, Hrvatskog registra brodova ili bilo koji drugi predstavnik javnopravnih tijela koji sudjeluje u radu Koordinacije ne sudjeluje u poslovima Agencije, Hrvatskog registra brodova i/ili drugog javnopravnog tijela vezanim za ekonomski razvoj odobalnih ugljikovodičnih potencijala, provođenju nadmetanja za izdavanje dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na odobalju, ubiranju prihoda od djelatnosti istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na odobalju i upravljanja tim prihodima, te operativnom pružanju usluga statutarne certifikacije, tehničkog nadzora i utvrđivanja sposobnosti za uporabu odobalnih objekata za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika.

(3) Koordinacija je dužna na mrežnim stranicama Agencije objaviti opis organizacije s obrazloženjem te način osiguranja izvršavanja djelatnosti.

(4) Članove Koordinacije iz stavka 1. ovoga članka imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog tijela iz stavka 1. ovoga članka, osim člana kojeg bira Koordinacija na prijedlog članova Koordinacije.

(5) Članovi Koordinacije imenuju se na razdoblje od četiri godine i mogu biti ponovno imenovani, osim člana Koordinacije odabranog od strane Koordinacije.

(6) Organizaciju i način rada Koordinacije uredbom utvrđuje, na prijedlog Ministarstva, Vlada Republike Hrvatske.

(7) Uredbom iz stavka 6. ovoga članka opisuju se ciljevi nadzora i provedbe te obveze Koordinacije glede postizanja transparentnosti, dosljednosti, razmjernosti i objektivnosti u uređivanju odobalnih radova, odnosno određuju se pravila, procesi i postupci za temeljitu procjenu izvješća o velikim opasnostima i drugih dokumenata koji se dostavljaju u skladu s odredbama ovoga Zakona i drugih posebnih propisa te trošak rada Koordinacije.«.

Članak 9.

Članak 11. mijenja se i glasi:

»(1) Koordinacija obavlja poslove:

a) procjene i prihvaćanja dokumenata koji se dostavljaju Koordinaciji u skladu s odredbama članka 13. stavka 1. ovoga Zakona

b) nadzora i ocjene sposobnosti operatora u svezi s ispunjavanjem zahtjeva iz ovoga Zakona što uključuje zahtijevanje pokretanja inspekcijskog nadzora, sudjelovanje u inspekcijskom nadzoru i sudjelovanje u istragama

c) savjetovanja i suradnje s tijelima državne uprave i ostalim javnopravnim tijelima u skladu s odredbama ovoga Zakona

d) izrade godišnjih planova i izvješća u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Koordinacija je neovisna i objektivna u obavljanju svojih djelatnosti.

(3) Financijska sredstva Koordinacije za obavljanje djelatnosti iz ovoga Zakona Koordinacija namiruje od investitora, a ona su namijenjena za:

a) financiranje specijalističkog stručnog znanja dostupnog unutar Koordinacije i/ili kroz formalne sporazume s trećim osobama, u mjeri koja osigurava učinkovit rad Koordinacije

b) procjenu i prihvaćanje izvješća o velikim opasnostima i ostalih dokumenata iz članka 13. ovoga Zakona

c) izradu primjerenih pisanih smjernica, osnovnog osposobljavanja, komunikacije, pristupa tehnologiji, putovanja i putnih troškova članova Koordinacije za vrijeme izvršavanja svojih dužnosti

d) poticanje istraživanja u skladu s dužnostima Koordinacije

e) izradu izvješća Koordinacije.

(4) Osiguravanje financijskih sredstava iz stavka 3. ovoga članka namiruje se od naftno-rudarskih gospodarskih subjekata na temelju rada Koordinacije na procjeni i prihvaćanju dokumenata koji se dostavljaju Koordinaciji u skladu s odredbama članka 13. stavka 1. ovoga Zakona, a trošak rada Koordinacije i način raspolaganja financijskim sredstvima određuje se Uredbom iz članka 10. stavka 6. ovoga Zakona.

(5) U ime Koordinacije, Agencija može sklapati formalne dogovore s odgovarajućim tijelima Europske unije ili drugim prikladnim tijelima kako bi osigurala specijalističko stručno znanje potrebno za rad Koordinacije.

(6) Prikladnim tijelom smatra se ono tijelo čija objektivnost nije ugrožena zbog sukoba interesa te se to tijelo ne bavi poslovima vezanim uz ekonomski razvoj ugljikovodičnih potencijala, ne sudjeluje u nadmetanjima za izdavanje dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na odobalju, ne sudjeluje u ubiranju prihoda od djelatnosti istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na odobalju i upravljanja tim prihodima, ne sudjeluje u pružanju usluga statutarne certifikacije ili tehničkog nadzora, ne sudjeluje tijekom utvrđivanja sposobnosti za uporabu odobalnih objekata za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika te nema sklopljene ugovore za izvođenje radova u odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika kao ni ugovore o pružanju bilo kakvih intelektualnih ili servisnih usluga za investitora, operatora ili vlasnika.

(7) Koordinacija je dužna izraditi i dostaviti Vladi Republike Hrvatske godišnje izvješće o svom radu za prethodnu godinu tijekom trećeg kvartala tekuće godine.

(8) Vlada Republike Hrvatske nadzire rad Koordinacije i poduzima sve potrebne mjere kako bi se poboljšala njezina učinkovitost u obavljanju djelatnosti koje su određene ovim Zakonom.«.

Članak 10.

Članak 12. mijenja se i glasi:

»(1) Koordinacija je dužna:

a) djelovati neovisno o politici, regulatornim odlukama i drugim čimbenicima koji nisu povezani s njezinim dužnostima iz ovoga Zakona

b) utvrditi pravila, procedure i postupke za temeljitu procjenu izvješća o velikim opasnostima i drugih dokumenata koji se dostavljaju u skladu s odredbama ovoga Zakona i drugih posebnih propisa, uključujući zahtijevanje inspekcijskog nadzora, sudjelovanje u inspekcijskom nadzoru i sudjelovanje u istragama, učiniti ih dostupnim investitorima, operatorima, vlasnicima i izvođačima, te njihove sažetke staviti na raspolaganje javnosti i zainteresiranoj javnosti

c) prema potrebi provoditi zajedničke postupke s javnopravnim tijelima radi obavljanja poslova iz ovoga Zakona

d) temeljiti svoju politiku, organizaciju i operativne postupke na načelima transparentnosti, dosljednosti, razmjernosti i objektivnosti.

(2) Koordinacija je dužna donijeti i objaviti na mrežnim stranicama Agencije:

a) opis svojih dužnosti i prioritete djelovanja, kao i organizacijski ustroj

b) plan postupaka u kojima opisuje način kontrole izvršavaju li investitori, operatori, vlasnici i izvođači svoje obveze u skladu s ovim Zakonom

c) formalni sporazum s javnopravnim tijelima kojim se uspostavlja mehanizam potreban za učinkovito djelovanje, uključujući nadzor aktivnosti, zajedničko planiranje, podjelu odgovornosti za obrađivanje izvješća o velikim opasnostima, unutarnje komunikacije, te izvješća koja se zajednički objavljuju

d) smjernice za operatore i vlasnike, s jasno određenim zahtjevima glede:

1. prepoznavanja svih predvidljivih opasnosti koje mogu uzrokovati veliku nesreću, vrednovanja svih rizika od tih opasnosti i utvrđenih mjera nadzora rizika, uključujući odgovore na iznenadni događaj

2. određivanja sustava upravljanja sigurnošću, zaštite okoliša i prirode, primjereno opisanog kako bi se dokazala sukladnost s ovim Zakonom

3. određivanja primjerenih rješenja za neovisnu verifikaciju.

(3) Prilikom temeljite procjene izvješća o velikim opasnostima Koordinacija:

a) utvrđuje cjelovitost dostavljene dokumentacije i podataka

b) utvrđuje jesu li operator ili vlasnik prepoznali sve opasnosti od velikih nesreća koje se odnose na odobalne radove, koje se odnose na odobalni objekt i njegove funkcije, a koje je razumno moguće predvidjeti, zajedno s događajima koji bi mogli dovesti do takvih opasnosti, te jesu li jasno objašnjeni metodologija i mjerila vrednovanja korišteni u postupku upravljanja rizicima od velikih nesreća, uključujući i faktore nesigurnosti u analizi

c) utvrđuje da li se u upravljanju rizicima vodilo računa o svim bitnim fazama rada odobalnog objekta te jesu li utvrđene sve predvidive situacije, uključujući najmanje:

1. kako se u projektnim rješenjima koja su opisana u obavijesti o projektu vodilo računa o upravljanju rizicima te se osigurala primjena bitnih načela sigurnosti i načela u pogledu okoliša

2. kako se radovi u bušotini provode iz odobalnog objekta koji je u funkciji

3. kako se pokreću i privremeno obustavljaju radovi u bušotini prije početka eksploatacije iz eksploatacijskog odobalnog objekta

4. kako se poduzimaju kombinirane operacije s drugim odobalnim objektom

5. kako će se odobalni objekt staviti izvan uporabe i sanirati

d) utvrđuje način provođenja mjera smanjivanja rizika na prihvatljivu razinu, a koje su utvrđene u okviru upravljanja rizicima

e) utvrđuje jesu li operator ili vlasnik prilikom utvrđivanja mjera potrebnih za osiguranje prihvatljivih razina rizika obrazložili na koji su način uzeli u obzir poznate činjenice i prosudbu koje se temelje na dobroj inženjerskoj praksi, najboljim praksama upravljanja i načelima upravljanja organizacijama i ljudskim resursima

f) utvrđuje jesu li mjere i rješenja za otkrivanje te brz i učinkovit odgovor u slučaju velike nesreće jasno prepoznati i opravdani

g) utvrđuje jesu li rješenja za napuštanje, evakuaciju i spašavanje, kao i mjere za ograničavanje širenja velike nesreće i smanjenje njezina učinka na okoliš i prirodu logično i sustavno povezani, vodeći računa o iznenadnim uvjetima u kojima će se izvoditi

h) utvrđuje jesu li zahtjevi sukladno ovom Zakonu ugrađeni u Planove intervencija odobalnog objekta i je li primjerak ili odgovarajući opis Plana intervencija odobalnog objekta dostavljen Koordinaciji

i) utvrđuje je li sustav upravljanja sigurnošću, zaštitom okoliša i prirode koji je opisan u izvješću o velikim opasnostima primjeren za osiguranje kontrole rizika od velikih opasnosti kroz cijeli predviđeni životni vijek, za osiguranje sukladnosti sa svim relevantnim propisima koji se primjenjuju na istraživanje i eksploataciju ugljikovodika i osigurava li reviziju i postupanje u skladu s njezinim preporukama

j) utvrđuje je li jasno pojašnjen sustav neovisne verifikacije.

(4) Koordinacija će po potrebi izmijeniti i uskladiti smjernice objavljene na mrežnim stranicama Agencije.

(5) Koordinacija je dužna imati uspostavljen mehanizam za učinkovito sudjelovanje u tripartitnom savjetovanju između Koordinacije, operatora ili vlasnika, te predstavnika radnika oko oblikovanja normi i politika koje se odnose na sprečavanje velikih nesreća.«.

Članak 11.

Iza članka 12. dodaje se članak 12.a koji glasi:

»Članak 12.a

(1) Nadležnosti Koordinacije su:

a) zatražiti od tijela nadležnog za provođenje inspekcijskog nadzora provođenje (pokretanje) postupka radi izdavanja rješenja o zabrani obavljanja radova na bilo kojem odobalnom objektu ili povezanoj infrastrukturi ako drži da mjere, koje su predložene u izvješću o velikim opasnostima za sprečavanje ili ograničavanje posljedica velikih nesreća ili obavijestima o radovima u bušotini ili kombiniranim operacijama koje su dostavljene u skladu s odredbama ovoga Zakona, nisu dovoljne za ispunjavanje zahtjeva koji su određeni ovim Zakonom

b) zatražiti provođenje inspekcijskog nadzora od strane nadležnog tijela na bilo kojem odobalnom objektu ili povezanoj infrastrukturi u bilo kojem trenutku te sudjelovati u takvom inspekcijskom nadzoru

c) zatražiti od operatora poduzimanje svih prikladnih i propisanih mjera koje Koordinacija smatra potrebnima, kako bi se spriječile velike nesreće tijekom odobalnih radova

d) kontrolirati, sukladno članku 8. stavku 5. ovoga Zakona, ispunjava li operator zahtjeve iz ovoga Zakona

e) ako Koordinacija sukladno točki d) ovoga stavka utvrdi da operator ne ispunjava zahtjeve iz ovoga Zakona, postupit će sukladno članku 8. stavku 5. ovoga Zakona

f) provjeravati dokumentaciju koja je dostavljena u skladu s člankom 13. stavkom 1. ovoga Zakona, ako postoji utemeljena zabrinutost glede sigurnosti odobalnih radova

g) zahtijevati poboljšanja te prema potrebi zatražiti od tijela nadležnog za provođenje inspekcijskog nadzora provođenje (pokretanje) postupka radi izdavanja rješenja o zabrani obavljanja radova bilo kojeg objekta ili bilo kojeg njegovog dijela ili bilo koje povezane infrastrukture ako rezultati inspekcijskog nadzora iz točke b) ovoga stavka, utvrđivanje u skladu s člankom 8. stavkom 5. ovoga Zakona, redovito provjeravanje dokumentacije koja je dostavljena u skladu s člankom 13. stavkom 1. ovoga Zakona pokažu da se ne ispunjavaju zahtjevi ovoga Zakona ili da postoji utemeljena zabrinutost u pogledu sigurnosti odobalnih radova

h) skratiti vremenski razmak dostavljanja izvješća o velikim opasnostima ili drugih dokumenata, koji se dostavljaju u skladu s člankom 13. stavkom 1. ovoga Zakona, kada smatra da sigurnost te zaštita okoliša i prirode nisu ugroženi.

(2) U slučaju iz stavka 1. točaka a) i g) ovoga članka, Koordinacija će prije zabrane obavljanja radova pozvati operatora ili vlasnika te po potrebi obavijestiti investitora o potrebi za uklanjanjem uočenih nedostataka u roku od najviše 90 dana.«.

Članak 12.

Članak 13. mijenja se i glasi:

»(1) Operator ili vlasnik dužni su dostaviti Koordinaciji sljedeće dokumente:

a) politiku operatora ili vlasnika za sprečavanje velikih nesreća ili odgovarajući opis te politike

b) pravila za upravljanje sigurnošću i zaštitom okoliša i prirode koja se odnose na odobalne objekte

c) u slučaju planiranja eksploatacijskog objekta, obavijest o projektu u skladu s ovim Zakonom

d) opis sustava neovisne verifikacije

e) izvješće o velikim opasnostima

f) u slučaju bitne promjene ili rekonstrukcije odobalnog objekta, izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima

g) Plan intervencija odobalnog objekta

h) u slučaju radova u bušotini, obavijest o radovima u bušotini

i) u slučaju kombiniranih operacija, obavijest o kombiniranim operacijama u skladu s ovim Zakonom.

(2) Dokumenti određeni stavkom 1. točkama a), b), d) i g) ovoga članka uključuju se u izvješće o velikim opasnostima.

(3) Operator ili vlasnik dužni su pisanim putem obavijestiti Koordinaciju najmanje 30 dana prije predviđenog ulaska ili izlaska odobalnog objekta u područje na kojima Republika Hrvatska u skladu s međunarodnim pravom ostvaruje jurisdikciju i suverena prava, što ne isključuje obvezu dostave izvješća o velikim opasnostima u roku određenom u stavku 4. ovoga članka.

(4) Operator ili vlasnik dužan je izvješće o velikim opasnostima dostaviti najkasnije 90 dana prije planiranog početka odobalnih radova.

(5) Dokumenti iz ovoga članka izrađuju se i opremaju tako da se što lakše može pratiti njihov sadržaj, odnosno isti moraju biti pregledni kao cjelina i/ili pojedinačni dio dokumenta. Jezik i stil dokumenata mora biti jasan, razumljiv, znanstven, pravopisno i gramatički ispravan.

(6) Dokumenti iz ovoga članka moraju biti napisani latiničnim pismom, na hrvatskom jeziku u skladu s hrvatskim pravopisom i gramatikom.

(7) Iznimno od odredbi stavka 6. ovoga članka, tehničko­tehnološka dokumentacija koja služi za gradnju odobalnih objekata može biti na stranom jeziku uz prijevod na hrvatski jezik.

(8) Dokumenti, odnosno njihovi dijelovi izrađuju se obvezno na papiru i/ili drugom odgovarajućem materijalu za pisanje i crtanje.

(9) Dokumenti se mogu izrađivati kao elektronički zapis uz obveznu dostavu istih sukladno stavku 8. ovoga članka.

(10) Prilikom izrade dokumenata operator ili vlasnik dužni su slijediti upute Koordinacije za izradu i dostavu dokumenata iz stavka 1. ovoga članka.

(11) Koordinacija je dužna upute iz stavka 10. ovoga članka imati javno objavljene na mrežnim stranicama Agencije.«.

Članak 13.

U članku 14. ispred riječi: »Obavijest« stavlja se oznaka stavka koja glasi: »(1)«.

Iza stavka 1. dodaju se stavci 2. do 6. koji glase:

»(2) Operator je dužan obavijest o projektu dostaviti Koordinaciji najmanje 30 dana prije podnošenja zahtjeva za izdavanje građevinske dozvole koja se izdaje u skladu s odredbama propisa kojim je uređeno istraživanje i eksploatacija ugljikovodika, a tijelo koje organizira uvid u glavni projekt građenja naftno-rudarskih objekata i postrojenja dužno je, kao člana, imenovati i člana Koordinacije.

(3) Koordinacija dostavlja operatoru primjedbe na obavijest o projektu te o njima obavještava Ministarstvo.

(4) Operator je dužan u izvješću o velikim opasnostima uzeti u obzir primjedbe Koordinacije dane na obavijest o projektu.

(5) Operator je dužan pisanim putem obavijestiti Koordinaciju o premještanju eksploatacijskog objekta najmanje 240 dana prije predviđenog premještanja, kako bi tijekom izrade izvješća o velikim opasnostima bio u mogućnosti uzeti u obzir sve uvjete i ograničenja koja postavi Koordinacija.

(6) Operator je dužan pisanim putem obavijestiti Koordinaciju ako prije dostavljanja izvješća o velikim opasnostima nastupi bitna promjena koja utječe na obavijest o projektu ili premještaju.«.

Članak 14.

Članak 15. mijenja se i glasi:

»(1) Operator je dužan izraditi izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt.

(2) Informacije koje se dostavljaju u izvješću o velikim opasnostima za rad eksploatacijskog objekta obvezno sadržavaju:

a) opis načina na koji su uzete u obzir primjedbe Koordinacije na obavijest o projektu

b) naziv i adresu operatora eksploatacijskog objekta

c) sažetak svakog sudjelovanja radnika u izradi izvješća o velikim opasnostima

d) opis eksploatacijskog objekta i svih veza s drugim odobalnim objektima ili povezanom infrastrukturom, uključujući bušotine

e) dokaz da su utvrđene sve velike opasnosti, da je procijenjena njihova vjerojatnost i posljedice, uključujući moguća okolišna i meteorološka ograničenja i ograničenja vezana za morsko dno koja se nameću za sigurne radove, te da su mjere nadzora tih opasnosti, uključujući i nadzor povezanih elemenata kritičnih za sigurnost, zaštitu okoliša i prirode, prikladne kako bi se rizik od velikih nesreća smanjio na prihvatljivu mjeru, a koji uključuje procjenu učinkovitosti odgovora na nekontrolirano ispuštanje nafte

f) opis odobalnih radova koji će se obavljati, a koji mogu dovesti do velikih opasnosti, uz naznaku najvećeg broja osoba koje u bilo kojem trenutku smiju biti prisutne na eksploatacijskom objektu

g) opis opreme i mjera kojima se osigurava nadzor nad bušotinama, sigurnost procesa, zadržavanje opasnih tvari, sprečavanje požara i eksplozija, zaštita radnika od opasnih tvari i zaštita okoliša i prirode u početnoj fazi velike nesreće

h) opis mjera kojima se osobe na eksploatacijskom objektu štite od velikih opasnosti i kojima se osigurava njihovo sigurno napuštanje, evakuacija i spašavanje te mjere za održavanje nadzornih sustava kojima se sprečava šteta na eksploatacijskom objektu i u okolišu i prirodi u slučaju kada su svi radnici evakuirani

i) pravila, norme i smjernice koje su korištene pri izgradnji eksploatacijskog objekta i puštanja u rad

j) informacije koje se odnose na operatorov sustav upravljanja sigurnošću, zaštite okoliša i prirode, a koje su bitne za eksploatacijski objekt

k) Plan intervencija odobalnog objekta

l) opis sustava neovisne verifikacije

m) sve bitne informacije koje su dobivene u skladu sa zahtjevima za sprečavanje velikih nesreća iz drugih propisa

n) u odnosu na odobalne radove koji se provode s eksploatacijskih objekta, sve informacije koje se odnose na sprečavanje velikih nesreća koje uzrokuju znatnu ili ozbiljnu štetu u okolišu i prirodi, a koje su dobivene u skladu s propisima kojima je uređena zaštita okoliša i prirode

o) procjenu utvrđenih mogućih učinaka na okoliš i prirodu koji nastaju zbog neuspjelog zadržavanja onečišćujućih tvari koje su posljedica velike nesreće te opis mjera koje su predviđene za njihovo sprečavanje, smanjivanje ili nadoknadu, uključujući praćenje

p) sve bitne podatke primjerice kada dva ili više odobalnih objekata sudjeluju u kombiniranim operacijama na način koji utječe na mogućnost nastanka velikih opasnosti na jednom ili svim objektima.

(3) Informacije koje se dostavljaju u izvješću o velikim opasnostima u svezi sa sustavom verifikacije obvezno sadržavaju:

a) izjavu operatora, nakon razmatranja izvješća neovisnog verifikatora, da je popis elemenata kritičnih za sigurnost, okoliš i prirodu i sustav njihova održavanja prikladan

b) opis sustava neovisne verifikacije koji uključuje odabir neovisnih verifikatora, način verifikacije, naznačenje jesu li elementi ključni za sigurnost, okoliš i prirodu te svi pogoni u sustavu održavani i u dobrom stanju

c) opis načina verifikacije iz točke b) ovoga stavka koji uključuje pojedinosti o načelima koja će se primjenjivati za izvršavanje dužnosti u okviru sustava, kao i za redovito preispitivanje tijekom rada eksploatacijskog objekta, što uključuje:

1. ispitivanje i testiranje elemenata kritičnih za sigurnost, okoliš i prirodu od strane neovisnih verifikatora

2. provjeru projektiranja, normi, certifikata ili drugog sustava sukladnosti elemenata koji su kritični za sigurnost, okoliš i prirodu

3. pregled odobalnih radova u tijeku

4. izvješćivanje o slučajevima nesukladnosti

5. korektivne radnje koje poduzima operator.

(4) Operator, uz prethodno pisano mišljenje Koordinacije, može izraditi izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt kao tipsko rješenje u odnosu na skupinu eksploatacijskih objekta.

(5) Ako je za prihvaćanje izvješća o velikim opasnostima potrebno pružiti dodatne informacije, operator je dužan na zahtjev Koordinacije, u roku od 30 dana, dostaviti dodatne informacije i obaviti sve zatražene izmjene dostavljenog izvješća o velikim opasnostima.

(6) Ako Koordinacija procijeni kako operator nije dostavio tražene dodatne informacije i obavio sve zatražene izmjene dostavljenog izvješća o velikim opasnostima, Koordinacija može zaustaviti postupak procjene izvješća o velikim opasnostima te utvrditi kako operator, sukladno članku 8. stavku 5. ovoga Zakona, nije sposoban ispunjavati zahtjeve iz ovoga Zakona.

(7) Operator je dužan, u roku ne dužem od 15 dana, dostaviti Koordinaciji izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima u skladu sa stavkom 8. ovoga članka u slučaju bitne promjene ili rekonstrukcije eksploatacijskog objekta ili uklanjanja/sanacije eksploatacijskog objekta u roku od najmanje 90 dana prije planiranih radnji.

(8) Izvješće iz stavka 7. ovoga članka obvezno sadržava:

a) naziv i adresu operatora

b) sažetak svakog sudjelovanja radnika u izradi izmijenjenog izvješća o velikim opasnostima

c) sve podatke i pojedinosti potrebne za potpuno ažuriranje prethodnog izvješća o velikim opasnostima i s njime povezanog Plana intervencija odobalnog objekta, te za dokazivanje da su rizici od velikih opasnosti smanjeni na prihvatljivu razinu

d) u slučaju uklanjanja/sanacije eksploatacijskog objekta:

1. način izolacije svih opasnih tvari i tehničku sanaciju bušotina

2. opis rizika od velikih opasnosti za radnike, okoliš i prirodu koje su povezane s uklanjanjem/sanacijom eksploatacijskog objekta, ukupan broj ugroženih osoba i mjere za nadzor rizika

3. mjere odgovora na iznenadni događaj kojima se osigurava sigurna evakuacija i spašavanje radnika odnosno održavaju sustavi nadzora kojima se sprečava velika nesreća.

(9) Planirane radnje određene stavkom 7. ovoga članka ne mogu se izvoditi dok Koordinacija ne prihvati izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt.

(10) Operator je dužan najmanje svake tri godine ili ranije, ako isto zatraži pisanim putem Koordinacija, temeljito preispitati izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt i o tome izvijestiti pisanim putem Koordinaciju u roku ne dužem od 30 dana od dana isteka tri godine od dana početka postupka procjene prethodnog izvješća o velikim opasnostima ili od dana primitka zahtjeva Koordinacije za ranijim preispitivanjem izvješća o velikim opasnostima.

(11) Ako projektirani životni vijek odobalnog objekta istječe unutar tri godine od dana početka postupka procjene izvješća o velikim opasnostima, operator je dužan isto navesti u izvješću o velikim opasnostima.

(12) Početkom postupka procjene izvješća o velikim opasnostima smatra se dan kad je Koordinacija zaprimila izvješće o velikim opasnostima.

(13) Nakon prihvaćanja Koordinacija je dužna pisanu potvrdu o prihvaćanju izvješća o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt dostaviti javnopravnim tijelima čiji su predstavnici članovi Koordinacije.«.

Članak 15.

Iza članka 15. dodaje se naslov iznad članka i članak 15.a koji glase:

»Trajno napuštanje i uklanjanje eksploatacijskog objekta i povezane infrastrukture

Članak 15.a

(1) Investitor je dužan ukloniti eksploatacijski objekt u roku od jedne godine od trenutka kad je na eksploatacijskom objektu potpuno i trajno obustavljeno izvođenje naftno-rudarskih radova u skladu s odredbama propisa kojima se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika te uzimajući u obzir postojeće međunarodne smjernice i standarde.

(2) Investitor je dužan u roku od 180 dana od trenutka kad je na povezanoj infrastrukturi potpuno i trajno obustavljeno izvođenje naftno-rudarskih radova u skladu s odredbama propisa kojima se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika sanirati povezanu infrastrukturu.«.

Članak 16.

Članak 16. mijenja se i glasi:

»(1) Vlasnik je dužan izraditi izvješće o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt.

(2) Informacije koje se dostavljaju u izvješću o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt obvezno sadržavaju:

a) naziv i adresu vlasnika odobalnog objekta

b) sažetak svakog sudjelovanja radnika u izradi izvješća o velikim opasnostima

c) opis neeksploatacijskog objekta, odnosno opis načina premještaja između lokacija

d) opis odobalnih radova koje neeksploatacijski objekt može obavljati, a koji mogu dovesti do velikih opasnosti, uz naznačenje najvećeg broja osoba koje u bilo kojem trenutku smiju biti prisutne na neeksploatacijskom objektu

e) dokaz da su utvrđene sve velike opasnosti, da je procijenjena njihova vjerojatnost i posljedice, uključujući moguća okolišna i meteorološka ograničenja i ograničenja vezana za morsko dno koja se nameću za sigurne radove, te da su mjere nadzora tih opasnosti, uključujući i nadzor povezanih elemenata kritičnih za sigurnost, zaštitu okoliša i prirode, prikladne kako bi se rizik od velikih nesreća smanjio na prihvatljivu mjeru, a koji uključuje procjenu učinkovitosti odgovora na nekontrolirano ispuštanje nafte

f) opis opreme i mjera kojima se osigurava nadzor nad bušotinama, sigurnost procesa, zadržavanje opasnih tvari, sprečavanje požara i eksplozija, zaštita radnika od opasnih tvari i zaštita okoliša i prirode u početnoj fazi velike nesreće

g) opis mjera kojima se osobe na neeksploatacijskom objektu štite od velikih opasnosti i kojima se osigurava njihovo sigurno napuštanje, evakuacija i spašavanje, te mjera za održavanje nadzornih sustava kojima se sprečava šteta na neeksploatacijskom objektu i u okolišu i prirodi u slučaju kada su svi radnici evakuirani

h) pravila, norme i smjernice koje su korištene pri izgradnji neeksploatacijskog objekta i puštanja u rad

i) dokaz da su utvrđene sve velike opasnosti glede svih radova koje neeksploatacijski objekt može obavljati, te da je rizik od velikih nesreća smanjen na prihvatljivu mjeru, opis mogućih okolišnih i meteoroloških ograničenja i ograničenja vezana za morsko dno koja se nameću za sigurne radove, te da su mjere nadzora tih opasnosti, uključujući nadzor povezanih elemenata kritičnih za zaštitu okoliša i prirode, prikladne kako bi se rizik od velikih nesreća smanjio na prihvatljivu mjeru

j) informacije koje se odnose na vlasnikov sustav upravljanja sigurnošću, zaštitu okoliša i prirode, a koje su bitne za neeksploatacijski objekt

k) Plan intervencija odobalnog objekta

l) opis sustava neovisne verifikacije

m) u odnosu na odobalne radove koji se provode iz neeksploatacijskih objekta, sve informacije koje se odnose na sprečavanje velikih nesreća koje uzrokuju znatnu ili ozbiljnu štetu u okolišu i prirodi, koje su dobivene u skladu s propisima kojima je uređena zaštita okoliša i prirode

n) procjenu utvrđenih mogućih učinaka na okoliš i prirodu, a koji nastaju zbog neuspjelog zadržavanja onečišćujućih tvari kao posljedice velike nesreće, te opis mjera koje su predviđene za njihovo sprečavanje, smanjivanje ili nadoknadu, uključujući praćenje

o) sve bitne pojedinosti primjerice kada dva ili više odobalnih objekata sudjeluju u kombiniranim operacijama na način koji utječe na mogućnost nastanka velikih opasnosti na jednom ili svim objektima.

(3) Informacije koje se dostavljaju u izvješću o velikim opasnostima u svezi sa sustavom verifikacije obvezno sadržavaju:

a) izjavu vlasnika, nakon razmatranja izvješća neovisnog verifikatora, da su popis elemenata kritičnih za sigurnost, okoliš i prirodu i sustav njihova održavanja prikladni

b) opis sustava neovisne verifikacije koji uključuje odabir neovisnih verifikatora, način verifikacije, naznačenje jesu li elementi ključni za sigurnost, okoliš i prirodu te svi pogoni u sustavu održavani i u dobrom stanju

c) opis načina verifikacije iz točke b) ovoga stavka koji uključuje pojedinosti o načelima koja će se primjenjivati za izvršavanje funkcija u okviru sustava i za redovito preispitivanje tijekom rada neeksploatacijskog objekta, što uključuje:

1. ispitivanje i testiranje elemenata kritičnih za sigurnost, okoliš i prirodu od strane neovisnih verifikatora

2. provjeru projektiranja, normi, certifikata ili drugog sustava sukladnosti elemenata koji su kritični za sigurnost, okoliš i prirodu

3. pregled odobalnih radova u tijeku

4. izvješćivanje o slučajevima nesukladnosti

5. korektivne radnje koje poduzima vlasnik.

(4) Ako je za prihvaćanje izvješća o velikim opasnostima potrebno pružiti dodatne informacije, vlasnik je dužan na zahtjev Koordinacije, u roku ne dužem od 30 dana, dostaviti dodatne informacije i obaviti sve zatražene izmjene dostavljenog izvješća o velikim opasnostima.

(5) Ako Koordinacija procijeni kako vlasnik nije dostavio tražene dodatne informacije i obavio sve zatražene izmjene dostavljenog izvješća o velikim opasnostima, Koordinacija može zaustaviti postupak procjene izvješća o velikim opasnostima.

(6) Vlasnik je dužan dostaviti Koordinaciji izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima u skladu sa stavkom 7. ovoga članka u slučaju bitne promjene ili rekonstrukcije neeksploatacijskog objekta u roku od najmanje 180 dana prije planiranih radnji.

(7) Izvješće iz stavka 6. ovoga članka obvezno sadržava:

a) naziv i adresu vlasnika

b) sažetak svakog sudjelovanja radnika u izradi izmijenjenog izvješća o velikim opasnostima

c) sve podatke i pojedinosti potrebne za potpuno ažuriranje prethodnog izvješća o velikim opasnostima i s njime povezanog Plana intervencija odobalnog objekta, te za dokazivanje da su rizici od velikih opasnosti smanjeni na prihvatljivu razinu.

(8) Planirane radnje određene stavkom 6. ovoga članka ne mogu se izvoditi dok Koordinacija ne prihvati izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt.

(9) Vlasnik je dužan najmanje svake tri godine ili ranije, ako isto zatraži pisanim putem Koordinacija, temeljito preispitati izvješće o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt i o istome izvijestiti pisanim putem Koordinaciju, u roku ne dužem od 30 dana od dana isteka tri godine od dana početka postupka procjene prethodnog izvješća o velikim opasnostima ili od dana primitka zahtjeva Koordinacije za ranijim preispitivanjem izvješća o velikim opasnostima.

(10) Nakon prihvaćanja Koordinacija je dužna pisanu potvrdu o prihvaćanju izvješća o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt dostaviti javnopravnim tijelima čiji su predstavnici članovi Koordinacije.«.

Članak 17.

U članku 17. stavku 6. točka e. mijenja se i glasi:

»e. popis i opis dostupne opreme i sredstva za zaustavljanje nekontroliranog ispuštanja nafte, njezino vlasništvo, lokaciju, prijevoz do objekta i način upotrebe na objektu, te svih subjekata koji su bitni u odnosu na provedbu Plana intervencija odobalnog objekta«.

U točki g. riječ: »simultanih« zamjenjuje se riječju: »kombiniranih«.

U točki i. oznake podtočaka: »I., II., III., IV. i V.« zamjenjuju se oznakama: »1., 2., 3., 4. i 5.«.

U točki j. iza riječi: »mora« stavlja se zarez i dodaju riječi: »opis načina i koordinacije pružanja pomoći vanjskim snagama radi ublažavanja posljedica izvan mjesta događaja«.

U točki k. riječ: »središnjim« briše se.

Iza točke m. dodaje se točka n. koja glasi:

»n. u slučaju kada se neeksploatacijski odobalni objekt namjerava koristiti za izvođenje djelatnosti na bušotini, u Planu intervencija neeksploatacijskog odobalnog objekta vodi se računa o procjeni rizika koja je provedena tijekom izrade Obavijesti o radovima u bušotini koja se dostavlja u skladu s člankom 18. te se u skladu s rezultatima mijenja Plan intervencija neeksploatacijskog odobalnog objekta. U tom slučaju, operator je dužan Koordinaciji dostaviti izmijenjen Plan intervencija neeksploatacijskog odobalnog objekta kao dopunu Obavijesti o radovima u bušotini.«.

U stavku 8. riječi: »Ovlaštenik dozvole« zamjenjuju se riječima: »Operator ili vlasnik«.

Stavak 9. briše se.

Članak 18.

Naslov iznad članka 18. mijenja se i glasi: »Obavijest o radovima u bušotini«.

Članak 18. mijenja se i glasi:

»(1) Operator je dužan izraditi, u slučaju radova u bušotini, obavijest o tim radovima u bušotini i istu dostaviti najmanje 90 dana prije planiranog početka radova Koordinaciji.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka obvezno sadržava:

a) naziv i adresu operatora

b) naziv odobalnog objekta koji se koristi te naziv i adresu vlasnika ili izvođača

c) pojedinosti o bušotini i veze s odobalnim objektima ili povezanom infrastrukturom

d) informacije o programu radova u bušotini, uključujući vremensko razdoblje radova, tehničke pojedinosti o radovima u bušotini i njihovoj provjeri, ograničenja koja se nameću za siguran rad u skladu s upravljanjem rizicima

e) u slučaju postojeće bušotine, informacije o njezinoj povijesti i tehničkom stanju

f) sve pojedinosti o sigurnosnoj opremi koja se koristi, a koja nije opisana u aktualnom izvješću o velikim opasnostima za odobalni objekt

g) procjenu rizika koja uključuje opise:

1. konkretnih rizika povezanih s radovima u bušotini, uključujući moguća okolišna i meteorološka ograničenja i ograničenja vezana za morsko dno koja se nameću za siguran rad

2. svih radova na površini ili ispod površine mora koji uvode mogućnost nastanka istodobnih velikih opasnosti

3. prikladnih mjera nadzora

h) opis konstrukcije i status bušotine po završetku radova

i) u slučaju izmjene prethodno dostavljene obavijesti o radovima u bušotini, dovoljno pojedinosti za potpuno ažuriranje obavijesti

j) ako se bušotina namjerava izgraditi, izmijeniti ili održavati s neeksploatacijskog objekta, dodatne informacije:

1. opis mogućih ekoloških i meteoroloških ograničenja i ograničenja vezanih za morsko dno koja se nameću za siguran rad, te načini utvrđivanja rizika sa stajališta morskog dna od aktivnosti kao što su polaganje vodova ili sidrenje objekata

2. opis uvjeta okoliša i prirode o kojima se vodilo računa u Planu intervencija odobalnog objekta te po potrebi izmijenjeni Plan intervencija neeksploatacijskog odobalnog objekta sukladno članku 17. stavku 6. točki n.

3. opis mjera za odgovor na iznenadni događaj, uključujući mjere za odgovor u slučaju okolišnih incidenata koji nisu opisani u izvješću o velikim opasnostima i

4. opis sustava upravljanja operatora i vlasnika ili izvođača kako bi u svakom trenutku bio osiguran učinkovit nadzor nad velikim opasnostima

k) ako se radovi izvode u postojećoj bušotini, sažetak radova koji su se odvijali od izrade bušotine

l) ako se radovi izvode u postojećoj bušotini, izvješće o rezultatima neovisnog pregleda bušotine, koje uključuje izjavu operatora da je, uzevši u obzir rezultate neovisnog pregleda bušotine, upravljanje rizicima prikladno za predviđene uvjete i okolnosti

m) izvješće o rezultatima neovisnog pregleda planiranih radova

n) informacije relevantne za ovaj Zakon koje su dobivene u skladu s propisom kojim su uređeni najmanji zahtjevi za unapređenje sigurnosti i zaštite zdravlja radnika zaposlenih u naftnom rudarstvu

o) u odnosu na radove u bušotini, sve informacije dobivene u skladu s propisom kojim se uređuje procjena utjecaja zahvata na okoliš, a koje se odnose na sprečavanje velikih nesreća koje uzrokuju znatnu ili ozbiljnu štetu u okolišu i prirodi

p) analizu učinkovitosti odgovora na nekontrolirano ispuštanje onečišćujućih tvari.

(3) Koordinacija razmatra obavijest i daje suglasnost za početak radova u bušotini.

(4) Ako je za davanje suglasnosti za početak radova u bušotini potrebno pružiti dodatne informacije, operator je dužan na zahtjev Koordinacije, u roku ne dužem od 15 dana, dostaviti dodatne informacije i izvršiti sve potrebne izmjene obavijesti.

(5) Vlasnik ili izvođač ne može obavljati radove dok Koordinacija ne izda suglasnost.

(6) Operator je dužan uključiti neovisnog verifikatora u planiranje i izradu bitne promjene dostavljene obavijesti o radovima u bušotini.

(7) Operator je dužan, u roku od 24 sata, obavijestiti Koordinaciju o svim bitnim promjenama dostavljene obavijesti o radovima u bušotini, o čemu će Koordinacija obavijestiti energetskog inspektora za naftno rudarstvo.

(8) U slučaju iz stavka 7. ovoga članka primjenjuju se odredbe stavaka 3., 4. i 5. ovoga članka.

(9) Operator je dužan na dnevnoj osnovi, počevši od dana početka radova u bušotini, dostavljati Koordinaciji izvješće o radovima u bušotini.

(10) Izvješće iz stavka 9. ovoga članka obvezno sadržava:

a) naziv i adresu operatora

b) naziv odobalnog objekta koji se koristi te naziv i adresu vlasnika ili izvođača

c) pojedinosti o bušotini i veze s odobalnim objektima ili povezanom infrastrukturom

d) sažetak obavljenih radova od početka radova ili od prethodnog izvješća

e) pojave ugljikovodika

f) radove predviđene do sljedećeg izvješća

g) promjere, apsolutnu i vertikalnu dubinu te izmjerenu duljinu:

1. konstrukcije bušotine

2. bušotinske opreme

h) gustoću i sastav bušotinskog fluida (sa svim izmjenama) do trenutka sastavljanja izvješća

i) u slučaju radova u postojećoj bušotini, opis trenutačne konstrukcije i opremanja.

(11) Nakon izdavanja suglasnosti iz stavka 3. ovoga članka, Koordinacija je dužna suglasnost dostaviti javnopravnim tijelima čiji su predstavnici članovi Koordinacije.«.

Članak 19.

Naslov iznad članka 19. mijenja se i glasi: »Obavijest o kombiniranim operacijama«.

Članak 19. mijenja se i glasi:

»(1) Operatori i vlasnici koji sudjeluju u kombiniranim operacijama zajednički su dužni izraditi obavijest o kombiniranim operacijama.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka Koordinaciji dostavlja operator, u roku od najmanje 90 dana prije planiranog početka radova.

(3) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka obvezno sadržava:

a) naziv i adresu operatora

b) u slučaju kada u kombiniranim operacijama sudjeluju vlasnici ili drugi izvođači, njihov naziv i adresu, uključujući potvrdu da se slažu sa sadržajem obavijesti

c) opis, u obliku dokumenta o suradnji koji odobravaju svi potpisnici dokumenta, uključujući opis sustava upravljanja za odobalne objekte koji su uključeni u kombinirane operacije u svrhu smanjenja rizika od velike nesreće na prihvatljivu razinu

d) opis sve opreme koja se koristi, a koja nije opisana u aktualnom izvješću o velikim opasnostima za bilo koji odobalni objekt uključen u kombinirane operacije

e) sažetak procjene rizika koju provode operator, vlasnik ili izvođači, koji uključuje:

1. opis svih radova tijekom kombiniranih operacija koje mogu uključivati opasnosti iz kojih mogu nastati velike nesreće na odobalnom objektu ili povezane s odobalnim objektom

2. opis svih mjera nadzora nad rizicima koje su uvedene na temelju procjene rizika

f) opis kombiniranih operacija i program rada

g) izmijenjen Plan intervencija neeksploatacijskog odobalnog objekta tako da obuhvaća sve radnje i rizike kombiniranih operacija.

(4) Koordinacija razmatra obavijest i daje suglasnost za početak radova na kombiniranim operacijama.

(5) Ako je za prihvaćanje obavijesti potrebno pružiti dodatne informacije, operator je dužan na zahtjev Koordinacije, u roku od 15 dana dostaviti dodatne informacije i izvršiti sve potrebne izmjene obavijesti.

(6) Operator, vlasnik ili izvođač ne mogu obavljati radove na kombiniranim operacijama dok Koordinacija ne izda suglasnost.

(7) Operator je dužan u roku od 24 sata obavijestiti Koordinaciju o svim bitnim promjenama dostavljene obavijesti o kombiniranim operacijama.

(8) U slučaju iz stavka 7. ovoga članka primjenjuju se odredbe stavaka 3. do 6. ovoga članka.

(9) Nakon izdavanja suglasnosti iz stavka 4. ovoga članka Koordinacija je dužna suglasnost dostaviti javnopravnim tijelima čiji su predstavnici članovi Koordinacije.«.

Članak 20.

Članak 20. mijenja se i glasi:

»(1) Operatori ili vlasnici dužni su uspostaviti sustave za neovisnu verifikaciju i izraditi i dostaviti Koordinaciji opise takvih sustava.

(2) Sustav za neovisnu verifikaciju mora biti uključen u sustav pravila za upravljanje sigurnošću i zaštitu okoliša i prirode koji se odnose na odobalne objekte.

(3) Opis sustava za neovisnu verifikaciju obvezno sadržava:

a) izjavu operatora ili vlasnika, nakon razmatranja izvješća neovisnog verifikatora, da je popis elemenata kritičnih za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode, kao i sustav njihova održavanja, kako je navedeno u izvješću o velikim opasnostima, prikladan i dovoljan

b) opis sustava neovisne verifikacije koji uključuje odabir neovisnih verifikatora, način verifikacije te dokaznice da su elementi kritični za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode, kao i svi navedeni pogoni u sustavu u dobrom stanju i održavani u skladu s važećim zakonima i propisima

c) opis načina verifikacije iz točke b) ovoga stavka koji uključuje pojedinosti o načelima koja će se primjenjivati za izvršavanje funkcija u okviru sustava i za redovito preispitivanje tijekom rada odobalnog objekta, što uključuje:

1. ispitivanje i testiranje elemenata kritičnih za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode od strane neovisnih verifikatora

2. provjeru projektnih rješenja, normi, certifikata ili drugih sustava sukladnosti elemenata koji su kritični za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode

3. pregled radova u tijeku

4. izvješćivanje o slučajevima nesukladnosti

5. korektivne radnje koje poduzima operator ili vlasnik.

(4) Rezultati neovisne verifikacije ne dovode u pitanje odgovornost operatora ili vlasnika za pravilno i sigurno funkcioniranje opreme i sustava koji se provjeravaju.

(5) Odabir neovisnog verifikatora i oblikovanje sustava za neovisnu verifikaciju mora zadovoljavati sljedeće uvjete:

a) neovisni verifikator nije u obvezi razmatrati elemente koji su kritični za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode, niti dijelove odobalnih objekata koje je razmatrao prije verifikacije ili u slučaju kada bi objektivnost verifikatora mogla biti dovedena u pitanje

b) neovisni verifikator mora biti neovisan o svim dijelovima sustava upravljanja koji su obuhvaćeni sustavom neovisne verifikacije, kako bi se osigurala objektivnost u izvršavanju dužnosti verifikatora u okviru sustava

c) subjekti koji obavljaju neovisnu verifikaciju moraju ispunjavati kriterije koji se nalaze u smjernicama Koordinacije iz članka 12. stavka 2. točke d) ovoga Zakona.

(6) Operator ili vlasnik dužni su osigurati da su glede sustava neovisne verifikacije ispunjeni sljedeći uvjeti:

a) neovisni verifikator mora imati odgovarajuću tehničku sposobnost i dovoljan broj odgovarajuće stručno kvalificiranih zaposlenika te unutarnju organizaciju i sustav upravljanja kako bi osigurao ispunjavanje obveza iz ovoga Zakona

b) neovisni verifikator mora raspodijeliti zadaće u okviru sustava neovisne verifikacije zaposlenicima koji su stručno kvalificirani za njihovo izvršavanje

c) da je uspostavljena komunikacija između operatora ili vlasnika i neovisnog verifikatora

d) da je neovisni verifikator dobio ovlaštenja od strane operatora ili vlasnika za učinkovito izvršavanje svojih funkcija tijekom procesa verifikacije kako bi se omogućio cjelovit pristup.

(7) Neovisni verifikator mora biti u potpunosti neovisan o Koordinaciji, operatoru ili vlasniku, kao i investitoru.

(8) Operator ili vlasnik dužni su obavijestiti neovisnog verifikatora o bitnim promjenama radi daljnje verifikacije u skladu sa sustavom neovisne verifikacije, a rezultati takve daljnje verifikacije dostavljaju se Koordinaciji.

(9) Ako je za neovisnu verifikaciju potrebno dostaviti dodatne informacije, operator ili vlasnik dužni su na zahtjev Koordinacije, u roku od 15 dana, dostaviti sve tražene informacije i izvršiti sve tražene radnje, uključujući promjenu neovisnog verifikatora i/ili sustava neovisne verifikacije.

(10) Sustavi neovisne verifikacije uspostavljaju se:

a) glede odobalnih objekata, kako bi se dobila neovisna potvrda da su elementi kritični za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode, koji su utvrđeni tijekom procjene rizika za odobalni objekt kako je opisano u izvješću o velikim opasnostima, prikladni i da je raspored pregledavanja i ispitivanja elemenata kritičnih za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode prikladan, ažuriran te da se primjenjuje kako je planirano

b) glede obavijesti o radovima u bušotini, kako bi se dobila neovisna potvrda da su projekt bušotine, stanje postojeće bušotine i mjere nadzora bušotine prikladni u svakom trenutku za predviđene uvjete u bušotini.

(11) Operatori i vlasnici obvezni su odgovoriti na preporuke neovisnog verifikatora i u skladu s njima poduzeti odgovarajuće mjere.

(12) Operator ili vlasnik dužni su dostaviti Koordinaciji preporuke neovisnog verifikatora, u skladu s odredbama ovoga članka, kao i zapisnik o izvršenim radnjama koje su poduzeli na temelju takvih preporuka, te su ih obvezni čuvati cijelo vrijeme rada odobalnog objekta, uključujući i sanaciju, kao i najmanje 180 dana nakon izvođenja odobalnih radova na koje se odnose.

(13) Operator ili vlasnik dužni su osigurati da se zaključci i primjedbe neovisnog verifikatora, u skladu s odredbama ovoga članka, te njihove radnje poduzete kao odgovor na te zaključke i primjedbe navedu u obavijesti o radovima u bušotini koja se izrađuje u skladu s odredbom članka 18. ovoga Zakona.

(14) Sustav verifikacije za eksploatacijski objekt uspostavlja se prije završetka izrade projekta iz članka 14. ovoga Zakona.

(15) Sustav verifikacije za neeksploatacijski objekt mora biti uspostavljen prije početka rada.«.

Članak 21.

Naslov iznad članka 21. i članak 21. brišu se.

Članak 22.

Iznad članka 22. dodaje se naslov koji glasi: »Sprečavanje velikih nesreća od strane operatora i vlasnika«.

Članak 22. mijenja se i glasi:

»(1) Operator ili vlasnik dužni su izraditi dokument u kojem određuju politiku za sprečavanje velikih nesreća ili odgovarajući opis te politike, koji se dostavlja u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom a) ovoga Zakona, te osigurati da se ona primjenjuje tijekom čitavog trajanja odobalnih radova, što uključuje uspostavljanje odgovarajućih režima praćenja kako bi se osigurala učinkovitost te politike.

(2) Dokument iz stavka 1. ovoga članka obvezno sadržava:

a) opće ciljeve i mjere nadzora nad rizikom od velike nesreće te način postizanja tih ciljeva, kao i provođenje mjera na razini operatora ili vlasnika

b) odgovornost odgovornih osoba u pravnoj osobi operatora ili vlasnika za kontinuirano osiguravanje da je politika operatora ili vlasnika za sprečavanje velikih nesreća prikladna te da se primjenjuje i djeluje kako je namijenjeno

c) opseg i intenzitet nadzora procesa

d) mjere za izgradnju i održavanje standarda sigurnosti i zaštite okoliša i prirode kao temeljne vrijednosti operatora ili vlasnika

e) mjere za nagrađivanje i priznavanje poželjnih ponašanja

f) vrednovanje mogućnosti i ciljeva operatora ili vlasnika

g) sustave upravljanja i nadzora u koje su uključeni članovi upravnog odbora i viši upravitelji operatora ili vlasnika

h) stručnu osposobljenost na svim razinama operatora ili vlasnika

i) u kojoj se mjeri točke od a) do f) ovoga stavka primjenjuju u odobalnim radovima operatora ili vlasnika koji se provode izvan Europske unije.

(3) Operator ili vlasnik dužni su osigurati da dostavljena politika za sprečavanje velikih nesreća vodi računa o primarnoj odgovornosti operatora ili vlasnika za, među ostalim, nadzor nad rizicima od velike nesreće te za trajno poboljšanje nadzora nad tim rizicima kako bi u svakom trenutku bila osigurana visoka razina zaštite.

(4) Operator ili vlasnik dužni su izraditi dokument u kojem određuju svoj sustav upravljanja sigurnošću i zaštite okoliša i prirode koji se izrađuje sukladno smjernicama, te obvezno sadržava:

a) organizacijska rješenja za nadzor nad velikim opasnostima

b) rješenja za izradu i dostavljanje izvješća o velikim opasnostima te prema potrebi drugih dokumenata u skladu s ovim Zakonom

c) sustav neovisne verifikacije koji je uspostavljen u skladu s ovim Zakonom

d) sustav upravljanja sigurnošću te zaštite okoliša i prirode mora se integrirati u opći sustav upravljanja operatora ili vlasnika i uključiti u organizacijsku strukturu, odgovornosti, prakse, postupke, procese i resurse za utvrđivanje i provedbu politike operatora ili vlasnika za sprečavanje velikih nesreća

e) opis načina praćenja i usvajanja odredbi propisa Republike Hrvatske u sustav upravljanja sigurnošću te zaštite okoliša i prirode

f) organizacijsku strukturu i uloge i odgovornosti zaposlenika

g) prepoznavanje i vrednovanje velikih opasnosti, njihove vjerojatnosti i mogućnih posljedica

h) integraciju procjene učinka na okoliš u procjenu rizika od velike nesreće u izvješće o velikim opasnostima

i) nadzor velikih opasnosti tijekom uobičajenih radova

j) upravljanje promjenama

k) planiranje odgovora na iznenadni događaj i odgovor na iznenadni događaj

l) graničenje štete u okolišu

m) praćenje učinkovitosti

n) način obavljanja revizije i pregleda

o) opis načina provođenja zaključaka tripartitnih savjetovanja i opis zaštite prijavitelja nepravilnosti u skladu s odredbama propisa kojim se uređuje zaštita prijavitelja nepravilnosti.

(5) Operator ili vlasnik dužni su usvojiti mehanizam za učinkovito tripartitno savjetovanje koji se uspostavlja u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(6) Operator ili vlasnik dužni su izraditi popis opreme i sredstava za odgovor na iznenadni događaj te su o svakoj promjeni popisa opreme i sredstava dužni izvijestiti Koordinaciju u roku ne dužem od pet dana.

(7) Operator ili vlasnik dužni su, uz savjetovanje s Koordinacijom i javnopravnim tijelima, koristeći razmjenu znanja, informacija i iskustava sukladno članku 29. ovoga Zakona, izraditi i uskladiti svoja pravila, procedure, norme i smjernice sukladno najboljoj praksi, a koje se odnose na nadzor velikih opasnosti tijekom izvođenja odobalnih radova te da kao minimum slijede odrednice iz stavka 8. ovoga članka.

(8) Odrednice koje se uzimaju u obzir prilikom utvrđivanja prioriteta u razvoju pravila, procedura, normi i smjernica obvezno uključuju:

a) poboljšanje integriteta bušotine, opreme za nadzor bušotina te praćenje njihove učinkovitosti

b) poboljšanje primarnog zadržavanja

c) poboljšanje sekundarnog zadržavanja kojim se ograničava širenje velike nesreće u početnoj fazi, uključujući erupcije bušotina

d) pouzdano odlučivanje

e) upravljanje i nadzor nad radovima koji mogu predstavljati velike opasnosti

f) stručnost osoba na ključnim položajima

g) učinkovito upravljanje rizicima

h) pouzdanu procjenu sustava koji su kritični za sigurnost i zaštitu okoliša i prirode

i) ključne pokazatelje učinkovitosti

j) učinkovito povezivanje sustava za upravljanje sigurnošću te zaštitu okoliša i prirode, između operatora i vlasnika i drugih subjekata koji sudjeluju u odobalnim radovima.

(9) Politika za sprečavanje velikih nesreća operatora ili vlasnika iz ovoga članka nužno mora obuhvaćati i njihove odobalne objekte izvan Europske unije.

(10) U slučaju kada aktivnost koju obavlja operator ili vlasnik predstavlja neposrednu opasnost za zdravlje ljudi ili značajno povećava rizik od velike nesreće, operator ili vlasnik dužni su poduzeti prikladne mjere sukladno ovom Zakonu koje prema potrebi mogu uključivati zaustavljanje predmetne aktivnosti dok opasnost ili rizik ne bude pod odgovarajućim nadzorom.

(11) U slučaju iz stavka 10. ovoga članka operator ili vlasnik dužan je pisanim putem obavijestiti Koordinaciju, a najkasnije 24 sata nakon što poduzme mjere.

(12) Operator ili vlasnik će prema potrebi poduzeti prikladne i propisane mjere sukladno ovom Zakonu za korištenje tehničkih sredstava ili postupaka kojima će poboljšati pouzdanost prikupljanja i bilježenja relevantnih podataka i spriječiti moguće manipulacije tim podacima.«.

Članak 23.

Članak 23. mijenja se i glasi:

»(1) Operator ili vlasnik dužni su postupati u skladu s mjerama koje su utvrđene u dokumentima koji se dostavljaju u skladu s odredbama članka 13. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Operator ili vlasnik dužni su Koordinaciji ili javnopravnim tijelima koja djeluju u skladu s uputama Koordinacije omogućiti i osigurati prijevoz do ili s odobalnog objekta, što uključuje prijevoz njihove opreme, u bilo koje razumno vrijeme, te im osigurati smještaj, obroke, putne troškove, kao i druge potrebe povezane s obilascima odobalnih objekata, kako bi se Koordinaciji ili javnopravnim tijelima koja djeluju u skladu s uputama Koordinacije omogućio nadzor, uključujući inspekcije, istrage i provedbu odredbi ovoga Zakona.

(3) Koordinacija je dužna izraditi godišnje planove učinkovitog nadzora rizika koji se temelje na upravljanju rizicima i u kojima se posebno vodi računa o sukladnosti s izvješćem o velikim opasnostima i drugim dokumentima koji se dostavljaju u skladu s odredbama članka 13. ovoga Zakona. Učinkovitost planova redovito se preispituje, a Koordinacija je dužna poduzeti sve potrebne mjere za njihovo poboljšavanje.

(4) Koordinacija je dužna godišnje planove učinkovitog nadzora rizika iz stavka 3. ovoga članka objaviti na mrežnim stranicama Agencije.«.

Članak 24.

Članak 24. mijenja se i glasi:

»(1) Koordinacija je dužna uspostaviti i po potrebi nadopunjavati mehanizme:

a) za povjerljivo izvješćivanje iz bilo kojeg izvora o zabrinutostima glede sigurnosti te zaštite okoliša i prirode vezano za odobalne radove

b) za istragu izvješća iz točke a) ovoga stavka pri čemu se čuva anonimnost pojedinaca.

(2) Operatori ili vlasnici dužni su upoznati svoje zaposlenike i izvođače koji su povezani s odobalnim radovima i njihovim zaposlenicima o mehanizmima iz stavka 1. ovoga članka te osigurati da je upućivanje na povjerljivo izvješćivanje uključeno u odgovarajućem osposobljavanju i obavijestima.

(3) Agencija je dužna mehanizme iz stavka 1. ovoga članka oglasiti na svojim mrežnim stranicama.«.

Članak 25.

Članak 25. mijenja se i glasi:

»(1) Operator ili vlasnik dužni su bez odgode obavijestiti MRCC, a potom tijelo nadležno za provođenje inspekcijskog nadzora i Koordinaciju o:

a) nekontroliranom ispuštanju ugljikovodika ili drugih opasnih tvari, zapaljivih i nezapaljivih tvari

b) gubitku nadzora nad bušotinom koji zahtijeva aktivaciju primarnog zadržavanja i/ili sekundarnog zadržavanja, ili oštećenju integriteta bušotine koji zahtijeva remontne radove

c) kvaru elementa koji je kritičan za sigurnost te zaštitu okoliša i prirode

d) značajnom gubitku strukturne cjelovitosti ili gubitku zaštite protiv učinaka požara ili eksplozije ili o neželjenom pomaku pomičnog odobalnog objekta

e) opasnostima od plovila koja plove u smjeru sudara i o stvarnim sudarima plovila s odobalnim objektima

f) nesrećama u zračnom prometu na odobalnim objektima ili u blizini istih

g) svim nesrećama sa smrtnim posljedicama

h) svim ozbiljnim ozljedama pet ili više osoba u istoj nesreći

i) svim obavljenim evakuacijama radnika ili bilo kakvom napuštanju odobalnog objekta zbog nemogućnosti boravka radnika na odobalnom objektu

j) svim iznenadnim događajima

k) svim velikim opasnostima

l) svim velikim nesrećama

m) svim velikim okolišnim događajima.

(2) Pravna i/ili fizička osoba koja utvrdi prijetnju za nastanak izvanrednog događaja, velike nesreće i/ili katastrofe dužna je o tome bez odgode postupiti prema propisima iz područja koja reguliraju sustav civilne zaštite.

(3) Informacije iz stavka 1. ovoga članka moraju biti nedvosmislene i sastojati se od činjeničnih informacija kao i analitičkih podataka koji se odnose na odobalne radove, kao i od svih onih podataka određenih za obavješćivanje sukladno Planu intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora.

(4) Prikupljene i sastavljene informacije iz stavka 1. ovoga članka moraju omogućiti MRCC-u da osigura rano upozorenje u slučaju mogućeg oštećenja integriteta bušotine ili odobalnog objekta koje je kritično za sigurnost i zaštitu okoliša i prirode, te omogućiti poduzimanje preventivnih mjera.

(5) Operatori i vlasnici odobalnih objekata, počevši od 1. siječnja 2016. dostavljaju izvješća sukladno zajedničkom obrascu iz Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1112/2014 o utvrđivanju zajedničkog obrasca pomoću kojeg operatori i vlasnici odobalnih naftnih i plinskih objekata razmjenjuju informacije o pokazateljima velikih opasnosti te zajedničkog obrasca pomoću kojeg države članice objavljuju informacije o pokazateljima velikih opasnosti (SL L 302., 22. 10. 2014.) u roku ne dužem od deset radnih dana od dana događaja.«.

Članak 26.

U članku 27. iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi:

»(3) Operator ili vlasnik dužni su Koordinaciji dostaviti informacije potrebne za pripremu godišnjeg izvješća iz stavka 1. ovoga članka, u roku najkasnije do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu.«.

Članak 27.

U članku 28. stavku 1. na kraju rečenice umjesto točke stavlja se zarez i dodaju se riječi: »a u kojima sudjeluje Koordinacija.«.

Stavak 4. mijenja se i glasi:

»(4) Uvjeti, postupci, način i ovlasti za provedbu istrage propisuju se pravilnikom koji donosi ministar nadležan za energetiku.«.

U stavku 7. riječ: »postaviti« zamjenjuje se riječju: »objaviti«.

U stavku 8. riječi: »tijela javne vlasti« zamjenjuju se riječima: »javnopravna tijela«.

Članak 28.

Članak 30. mijenja se i glasi:

»(1) Operator ili vlasnik dužni su osigurati da je Plan intervencija odobalnog objekta usklađen s Planom intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora.

(2) Koordinacija će sudjelovati u izradi državnog Plana intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora.

(3) Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora, među ostalim, sadržava:

a) popis tijela državne uprave koja predlažu imenovanje člana i zamjenika člana, ovlaštenih za pokretanje postupaka u slučaju iznenadnog događaja ili niza događaja istog podrijetla i popis tijela državne uprave koja predlažu imenovanje člana i zamjenika člana, koji su ovlašteni za zapovjedno djelovanje u skladu s Planom intervencija kod iznenadnih onečišćenja

b) jasno utvrđene uloge svih strana i tijela kod odgovora na iznenadni događaj, koordinatora i drugih subjekata koji aktivno sudjeluju u odgovoru na iznenadni događaj, kako bi se osigurala suradnja u odgovoru na velike nesreće

c) postupke za primanje ranog upozorenja o velikoj nesreći i povezane postupke za uzbunu i odgovor na iznenadni događaj

d) postupke za osiguranje potrebnih sredstava, opreme i usluga za provedbu Plana intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora

e) postupke za pružanje pomoći kod provedbe Plana intervencija odobalnog objekta

f) postupke za suradnju Stožera i Koordinacije

g) postupke za pravodobno dostavljanje odgovarajućih informacija i savjeta svim stranama i tijelima koji mogu biti pogođeni velikom nesrećom

h) postupke za dostavljanje informacija Stožeru radi odgovora na iznenadni događaj drugih država članica i Europske komisije u slučaju velike nesreće s mogućim prekograničnim posljedicama

i) postupke za ublažavanje negativnih učinaka na okoliš i prirodu

j) postupke i način ustroja i vođenja evidencije opreme, sredstava i usluga za odgovor na iznenadni događaj, a koja mora biti dostupna i drugim državama članicama koje bi mogle biti pogođene i Europskoj komisiji te, na osnovi uzajamnosti, susjednim trećim zemljama

k) ulogu i financijske obveze investitora i operatora

l) izradu scenarija suradnje za iznenadne događaje, a isti se redovito procjenjuju i prema potrebi ažuriraju.

(4) Evidencija iz stavka 3. točke j) ovoga članka sadržava:

a) popis dostupne opreme i sredstava, kao i podatke o tome u čijem je vlasništvu, lokaciju, sredstvo za prijevoz do odobalnog objekta i način uporabe na odobalnom objektu

b) opis mjera koje su uspostavljene kako bi se osiguralo održavanje opreme u stanju spremnom za uporabu

c) popis opreme u vlasništvu industrije koja može biti na raspolaganju u slučaju nesreće

d) procedure za odgovor na velike nesreće, uključujući nadležnosti i odgovornosti svih uključenih strana i javnopravnih tijela koja su odgovorna za održavanje takvih rješenja

e) mjere kojima se u svakom trenutku osigurava dostupnost i ažuriranost opreme, zaposlenika i postupaka te dostupnost dovoljnog broja osposobljenih zaposlenika

f) dokaz o prethodnim procjenama učinka na okoliš, prirodu i zdravlje ljudi za sve disperzante koji se koriste kao sredstva za raspršivanje.

(5) Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora također sadržava postupke za odgovor na veliku nesreću koja nadilazi mogućnosti Republike Hrvatske ili prelazi izvan njezinih granica, i to kroz:

a) razmjenu Planova intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora sa susjednim državama članicama i Europskom komisijom

b) sastavljanje, na prekograničnoj razini, popisa sredstava za odgovor u vlasništvu industrije, kao i u javnom vlasništvu te svih potrebnih prilagodbi kako bi oprema i postupci bili kompatibilni između susjednih zemalja i država članica

c) postupke za pokretanje mehanizma Europske unije za civilnu zaštitu

d) provedbu prekograničnih vježbi vanjskog odgovora na iznenadni događaj.

(6) Plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora donosi Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog ministarstva nadležnog za more uz prethodno mišljenje Koordinacije.«.

Članak 29.

U članku 31. stavku 1. riječi: »Ovlaštenik dozvole je dužan« zamjenjuju se riječima: »Operator ili vlasnik dužni su«.

U stavku 2. na kraju rečenice briše se točka i dodaju se riječi: »uz nužno navođenje okolnosti uključujući izvor, moguće učinke na okoliš i moguće posljedice«.

U stavku 3. riječi: »Koordinacija je dužna osigurati da« zamjenjuju se riječima: »Operator ili vlasnik dužni su«, a riječi: »operator ili vlasnik poduzmu« zamjenjuju se riječju: »poduzeti«.

Članak 30.

U članku 33. stavku 1. riječi: »Operatori ili vlasnici« zamjenjuju se riječima: »Naftno-rudarski gospodarski subjekti«, a riječ: »odobrenja« zamjenjuje se riječju: »dozvole«.

Članak 31.

U članku 34. stavku 2. riječi: »rudarska inspekcija« zamjenjuju se riječima: »energetska inspekcija«.

Članak 32.

Članak 35. mijenja se i glasi:

»(1) U provedbi inspekcijskog nadzora nadležni energetski inspektor će operatoru i vlasniku rješenjem:

a) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 5. stavku 1. ovoga Zakona, nisu osigurali poduzimanje svih prikladnih i propisanih mjera, sukladno ovom Zakonu, glede odobalnih radova kako bi se spriječile velike nesreće

b) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 5. stavku 5. ovoga Zakona, u slučaju velike nesreće nisu poduzeli sve prikladne i propisane mjere, sukladno ovom Zakonu, kako bi ograničili njihove posljedice za zdravlje ljudi, okoliš, prirodu i gospodarsku uporabu mora

c) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 5. stavku 6. ovoga Zakona, nisu osigurali obavljanje odobalnih radova na temelju sustavnog upravljanja rizikom kako bi preostali rizici od velikih nesreća za zdravlje ljudi, okoliš, prirodu, gospodarsku uporabu mora i odobalne objekte bili prihvatljivi

d) zabraniti odobalne radove ako se, sukladno članku 8. stavku 1. ovoga Zakona, obavljaju u području koje nije obuhvaćeno dozvolom ili ih izvode operatori koji nisu za tu namjenu imenovani

e) zabraniti odobalne radove koji se obavljaju na odobalnim objektima na području obuhvaćenom dozvolom, ako Koordinacija, sukladno članku 8. stavku 2. ovoga Zakona, nije prihvatila izvješće o velikim opasnostima za odobalne objekte na kojima se radovi obavljaju

f) zabraniti odobalne radove ako se utvrdi da, sukladno članku 15. stavku 9. ovoga Zakona, planirane radnje određene člankom 15. stavkom 7. izvode prije prihvaćanja izmijenjenog izvješća o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt od strane Koordinacije

g) zabraniti odobalne radove ako se, sukladno članku 16. stavku 8. ovoga Zakona, planirane radnje određene člankom 16. stavkom 6. izvode prije prihvaćanja izmijenjenog izvješća o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt od strane Koordinacije

h) zabraniti odobalne radove ako utvrdi da, sukladno članku 18. stavku 5. ovoga Zakona, izvode odobalne radove dok Koordinacija nije izdala suglasnost za radove u bušotini

i) zabraniti odobalne radove ako se, sukladno članku 19. stavku 6. ovoga Zakona, obavljaju radovi na kombiniranim operacijama prije dobivanja suglasnosti Koordinacije za kombinirane operacije

j) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 22. stavku 10. ovoga Zakona, u slučaju kada aktivnost koju obavlja operator ili vlasnik predstavlja neposrednu opasnost za zdravlje ljudi ili značajno povećava rizik od velike nesreće, nisu poduzeli prikladne mjere sukladno ovom Zakonu

k) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 23. stavku 1. ovoga Zakona, nisu postupali u skladu s mjerama koje su utvrđene u dokumentima koji se dostavljaju u skladu s odredbama članka 13. stavka 1. ovoga Zakona

l) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 23. stavku 2. ovoga Zakona, nisu Koordinaciji ili javnopravnim tijelima koja djeluju u skladu s uputama Koordinacije omogućili nadzor, odnosno osigurali prijevoz do ili s odobalnog objekta te im osigurali smještaj, obroke, putne troškove, kao i druge potrebe povezane s obilascima odobalnih objekata

m) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 31. stavku 2. ovoga Zakona, nisu bez odgađanja obavijestili Koordinaciju i MRCC o iznenadnim događajima, velikim nesrećama ili velikim opasnostima

n) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 31. stavku 3. ovoga Zakona, nisu u slučaju iznenadnog događaja, velike nesreće ili velike opasnosti poduzeli sve mjere propisane ovim Zakonom kako bi spriječili daljnje širenje nesreće i ograničili njezine posljedice, te pružili podatke, stručnu i tehničku potporu tijelima nadležnim za koordinaciju intervencijama u skladu s Planom intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora.

(2) U provedbi inspekcijskog nadzora nadležni inspektor sigurnosti plovidbe će operatoru i vlasniku rješenjem:

a) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 17. stavku 2. ovoga Zakona, nisu Plan intervencija odobalnog objekta proveli bez odgađanja kao odgovor na sve iznenadne događaje, velike nesreće ili velike opasnosti

b) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 17. stavku 3. ovoga Zakona, Plan intervencija odobalnog objekta nije dosljedan Planu intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora

c) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 17. stavku 4. ovoga Zakona, ne održavaju odgovarajuću opremu i stručno znanje za Plan intervencija odobalnog objekta te ih prema potrebi nisu stavili na raspolaganje Koordinaciji i Stožeru

d) zabraniti odobalne radove ako, sukladno članku 17. stavku 5. ovoga Zakona, Plan intervencija odobalnog objekta nisu integrirali s drugim mjerama koje se odnose na zaštitu i spašavanje radnika s ugroženog odobalnog objekta, kako bi se osigurale mogućnosti za sigurnost i preživljavanje osoba.

(3) Nadležni energetski inspektor će po provedenom postupku pokrenutom na zahtjev Koordinacije operatoru ili vlasniku rješenjem:

a) zabraniti odobalne radove na odobalnom objektu dok Koordinacija nije prihvatila izvješće o velikim opasnostima sukladno članku 8. stavku 2. ovoga Zakona

b) zabraniti odobalne radove na odobalnom objektu u slučajevima iz članka 12.a stavka 1. točaka a) i g) ovoga Zakona

c) zabraniti odobalne radove ako Koordinaciji nije u roku određenom sukladno članku 15. stavku 10. ovoga Zakona dostavio temeljito preispitano izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt, odnosno sukladno članku 16. stavku 9. ovoga Zakona dostavio temeljito preispitano izvješće o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt.

(4) Žalba izjavljena protiv rješenja iz ovoga članka ne odgađa izvršenje rješenja.«.

Članak 33.

Članak 36. mijenja se i glasi:

»Ako nadležni energetski inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi povredu odredbi ovoga Zakona ili propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, osim mjera zabrane iz članka 35. ovoga Zakona, rješenjem će operatoru ili vlasniku narediti otklanjanje utvrđenih nedostataka, odnosno nepravilnosti u primjerenom roku.«.

Članak 34.

Članak 37. mijenja se i glasi:

»(1) Novčanom kaznom u iznosu od 500.000,00 kuna do 10% ukupnog prihoda počinitelja prekršaja ostvarenog u godini počinjenja prekršaja ili do 1.000.000,00 kuna ako iznos od 10% ukupnog prihoda počinitelja prekršaja ostvarenog u godini počinjenja prekršaja iznosi manje od 1.000.000,00 kuna, kaznit će se za prekršaj operator ili vlasnik:

1. ako, sukladno članku 5. stavku 1. ovoga Zakona, nije osigurao poduzimanje svih prikladnih i propisanih mjera, sukladno ovom Zakonu, glede odobalnih radova kako bi se spriječile velike nesreće

2. ako, sukladno članku 5. stavku 5. ovoga Zakona, u slučaju velike nesreće nije poduzeo sve prikladne i propisane mjere, sukladno ovom Zakonu, kako bi ograničio njihove posljedice za zdravlje ljudi, okoliš, prirodu i gospodarsku uporabu mora

3. ako, sukladno članku 5. stavku 6. ovoga Zakona, nije osigurao obavljanje odobalnih radova na temelju sustavnog upravljanja rizikom kako bi preostali rizici od velikih nesreća za zdravlje ljudi, okoliš, prirodu, gospodarsku uporabu mora i odobalne objekte bili prihvatljivi

4. ako se, sukladno članku 8. stavku 1. ovoga Zakona, odobalni radovi obavljaju u području koje nije obuhvaćeno dozvolom ili ih izvode operatori koji nisu za tu namjenu imenovani

5. ako, sukladno članku 8. stavku 2. ovoga Zakona, odobalne radove u području koje je obuhvaćeno dozvolom obavljaju na odobalnom objektu dok Koordinacija nije prihvatila izvješće o velikim opasnostima

6. ako Koordinaciji nije dostavljena sva dokumentacija sukladno članku 13. stavku 1. ovoga Zakona

7. ako Koordinaciji nije u roku određenom u članku 13. stavku 3. dostavljena obavijest o ulasku ili izlasku odobalnog objekta u područje na kojem Republika Hrvatska u skladu s međunarodnim pravom ostvaruje jurisdikciju i suverena prava

8. ako Koordinaciji nije u roku određenom u članku 13. stavku 4. dostavljeno izvješće o velikim opasnostima

9. ako Koordinaciji nije u roku određenom u članku 14. stavku 2. dostavljena obavijest o projektu

10. ako Koordinaciju nije u roku određenom u članku 14. stavku 5. obavijestio o premještanju eksploatacijskog objekta

11. ako, sukladno članku 14. stavku 6., nije obavijestio Koordinaciju da je prije dostavljanja izvješća o velikim opasnostima nastupila bitna promjena koja utječe na obavijest o projektu ili premještaju

12. ako na zahtjev Koordinacije nije u roku određenom u članku 15. stavku 5. ovoga Zakona pružio dodatne informacije i obavio sve zatražene izmjene dostavljenog izvješća o velikim opasnostima

13. ako, sukladno članku 15. stavku 7. ovoga Zakona, nije Koordinaciji dostavio izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima u slučaju bitne promjene ili rekonstrukcije eksploatacijskog objekta ili uklanjanja/sanacije u propisanom roku

14. ako se, sukladno članku 15. stavku 9. ovoga Zakona, planirane radnje određene člankom 15. stavkom 7. ovoga Zakona izvode dok Koordinacija nije prihvatila izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt

15. ako, sukladno članku 15. stavku 10. ovoga Zakona, nije temeljito preispitao izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt i o tome izvijestio pisanim putem Koordinaciju u propisanom roku

16. ako na zahtjev Koordinacije nije u roku određenom u članku 16. stavku 4. ovoga Zakona pružio dodatne informacije i obavio sve zatražene izmjene o velikim opasnostima

17. ako, sukladno članku 16. stavku 6. ovoga Zakona, nije Koordinaciji dostavio izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima u slučaju bitne promjene ili rekonstrukcije neeksploatacijskog objekta u propisanom roku

18. ako se, sukladno članku 16. stavku 8. ovoga Zakona, planirane radnje određene člankom 16. stavkom 6. ovoga Zakona izvode dok Koordinacija nije prihvatila izmijenjeno izvješće o velikim opasnostima za eksploatacijski objekt

19. ako, sukladno članku 16. stavku 9. ovoga Zakona, nije temeljito preispitao izvješće o velikim opasnostima za neeksploatacijski objekt i o tome izvijestio pisanim putem Koordinaciju u propisanom roku

20. ako, sukladno članku 17. stavku 2. ovoga Zakona, nije Plan intervencija odobalnog objekta proveo bez odgađanja kao odgovor na sve iznenadne događaje, velike nesreće ili velike opasnosti

21. ako, sukladno članku 17. stavku 3. ovoga Zakona, Plan intervencija odobalnog objekta nije dosljedan Planu intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora

22. ako, sukladno članku 17. stavku 4. ovoga Zakona, ne održava odgovarajuću opremu i stručno znanje za Plan intervencija odobalnog objekta te ih prema potrebi nije stavio na raspolaganje Koordinaciji i Stožeru

23. ako, sukladno članku 17. stavku 5. ovoga Zakona, Plan intervencija odobalnog objekta nije integrirao s drugim mjerama koje se odnose na zaštitu i spašavanje radnika s ugroženog odobalnog objekta, kako bi se osigurale mogućnosti za sigurnost i preživljavanje osoba

24. ako, sukladno članku 17. stavku 7. ovoga Zakona, nije ažurirao izvješća o velikim opasnostima ili obavijesti koje se dostavljaju u skladu s člankom 13. ovoga Zakona, kod svake bitne promjene Plana intervencija odobalnog objekta

25. ako, u roku određenom člankom 17. stavkom 8. ovoga Zakona, nije Koordinaciji dostavio sve izmjene iz članka 17. stavka 7. ovoga Zakona

26. ako, u roku određenom člankom 18. stavkom 1. ovoga Zakona, u slučaju radova u bušotini nije izradio i dostavio obavijest o tim radovima u bušotini

27. ako, sukladno članku 18. stavku 4. ovoga Zakona, na zahtjev Koordinacije nije dostavio dodatne informacije i izvršio sve potrebne izmjene obavijesti u propisanom roku

28. ako, sukladno članku 18. stavku 5. ovoga Zakona, izvodi odobalne radove dok Koordinacija nije izdala suglasnost za radove u bušotini

29. ako, sukladno članku 18. stavku 6. ovoga Zakona, nije uključio neovisnog verifikatora u planiranje i izradu bitne promjene dostavljene obavijesti o radovima u bušotini

30. ako, sukladno članku 18. stavku 7. ovoga Zakona, u propisanom roku nije obavijestio Koordinaciju o svim bitnim promjenama dostavljene obavijesti o radovima u bušotini

31. ako, sukladno članku 18. stavku 9. ovoga Zakona, ne dostavlja u propisanim rokovima Koordinaciji izvješće o radovima u bušotini

32. ako, sukladno članku 19. stavku 1. ovoga Zakona, nisu izradili obavijest o kombiniranim operacijama

33. ako, u roku određenom člankom 19. stavkom 2. ovoga Zakona, nije dostavio obavijest o kombiniranim operacijama

34. ako, sukladno članku 19. stavku 5. ovoga Zakona, nije na zahtjev Koordinacije, u propisanom roku, dostavio dodatne informacije i izvršio sve potrebne izmjene obavijesti o kombiniranim operacijama

35. ako se, sukladno članku 19. stavku 6. ovoga Zakona, obavljaju radovi na kombiniranim operacijama dok Koordinacija nije izdala suglasnost za kombinirane operacije

36. ako nije u roku propisanom u članku 19. stavku 7. ovoga Zakona obavijestio Koordinaciju o svim bitnim promjenama dostavljene obavijesti o kombiniranim operacijama

37. ako, sukladno članku 20. stavku 1. ovoga Zakona, nije uspostavio sustave za neovisnu verifikaciju i izradio i dostavio Koordinaciji opise takvih sustava

38. ako glede sustava neovisne verifikacije nisu ispunjeni uvjeti sukladno članku 20. stavku 6. ovoga Zakona

39. ako, sukladno članku 20. stavku 8. ovoga Zakona, nisu obavijestili neovisnog verifikatora o bitnim promjenama radi daljnje verifikacije u skladu sa sustavom neovisne verifikacije, a rezultate takve daljnje verifikacije nisu dostavili Koordinaciji

40. ako, sukladno članku 20. stavku 9. ovoga Zakona, nisu na zahtjev Koordinacije, u propisanom roku dostavili sve tražene informacije i izvršili sve tražene radnje, uključujući promjenu neovisnog verifikatora i/ili sustava neovisne verifikacije

41. ako, sukladno članku 20. stavku 11. ovoga Zakona, nisu odgovorili na preporuke neovisnog verifikatora i u skladu s njima poduzeli odgovarajuće mjere

42. ako, sukladno članku 20. stavku 12. ovoga Zakona, nisu dostavili Koordinaciji preporuke neovisnog verifikatora, kao i zapisnik o izvršenim radnjama koje su poduzeli na temelju takvih preporuka, odnosno ako ih nisu čuvali u propisanom roku nakon završetka odobalnih radova na koje se odnose

43. ako, sukladno članku 20. stavku 13. ovoga Zakona, nisu osigurali da se zaključci i primjedbe neovisnog verifikatora te njihove radnje poduzete kao odgovor na te zaključke i primjedbe navedu u obavijesti o radovima u bušotini koja se izrađuje u skladu s odredbom članka 18. ovoga Zakona

44. ako, sukladno članku 22. stavku 1. ovoga Zakona, nisu izradili dokument u kojem određuju politiku za sprečavanje velikih nesreća ili odgovarajući opis te politike koji se dostavlja u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom a) ovoga Zakona te nisu osigurali da se ona primjenjuje tijekom čitavog trajanja odobalnih radova

45. ako, sukladno članku 22. stavku 3. ovoga Zakona, nisu osigurali da dostavljena politika za sprečavanje velikih nesreća vodi računa o primarnoj odgovornosti operatora ili vlasnika za, među ostalim, nadzor nad rizicima od velike nesreće, te za trajno poboljšanje nadzora nad tim rizicima kako bi u svakom trenutku bila osigurana visoka razina zaštite

46. ako, sukladno članku 22. stavku 4. ovoga Zakona, nisu izradili dokument u kojem određuju svoj sustav upravljanja sigurnošću i zaštitom okoliša i prirode

47. ako, sukladno članku 22. stavku 5. ovoga Zakona, nisu usvojili mehanizam za učinkovito tripartitno savjetovanje

48. ako, sukladno članku 22. stavku 6. ovoga Zakona, nisu izradili popis opreme i sredstava za odgovor na iznenadni događaj te o svakoj promjeni popisa opreme i sredstava izvijestili Koordinaciju u propisanom roku

49. ako, sukladno članku 22. stavku 7. ovoga Zakona, nisu uz savjetovanje s Koordinacijom i javnopravnim tijelima, koristeći razmjenu znanja, informacija i iskustava sukladno članku 29. ovoga Zakona, izradili i uskladili svoja pravila, procedure, norme i smjernice sukladno najboljoj praksi, a koje se odnose na nadzor velikih opasnosti tijekom izvođenja odobalnih radova

50. ako, sukladno članku 22. stavku 10. ovoga Zakona, u slučaju kada aktivnost koju obavlja operator ili vlasnik predstavlja neposrednu opasnost za zdravlje ljudi ili značajno povećava rizik od velike nesreće, nisu poduzeli prikladne mjere sukladno ovom Zakonu

51. ako, sukladno članku 22. stavku 11. ovoga Zakona, nije u propisanom roku pisanim putem obavijestio Koordinaciju o slučaju iz članka 22. stavka 10. ovoga Zakona

52. ako, sukladno članku 22. stavku 12. ovoga Zakona, nisu poduzeli prikladne i propisane mjere sukladno ovom Zakonu za korištenje tehničkih sredstava ili postupaka kojima će poboljšati pouzdanost prikupljanja i bilježenja relevantnih podataka i spriječiti moguće manipulacije tim podacima

53. ako, sukladno članku 23. stavku 1. ovoga Zakona, nisu postupali u skladu s mjerama koje su utvrđene u dokumentima koji se dostavljaju u skladu s odredbama članka 13. stavka 1. ovoga Zakona

54. ako, sukladno članku 23. stavku 2. ovoga Zakona, nisu Koordinaciji ili javnopravnim tijelima koja djeluju u skladu s napucima Koordinacije omogućili i osigurali prijevoz do ili s odobalnog objekta, što uključuje prijevoz njihove opreme, u bilo koje razumno vrijeme, te im osigurali smještaj, obroke, putne troškove, kao i druge potrebe povezane s obilascima odobalnih objekata

55. ako, sukladno članku 24. stavku 2. ovoga Zakona, nisu upoznali svoje zaposlenike i izvođače koji su povezani s odobalnim radovima i njihovim zaposlenicima o mehanizmima iz članka 24. stavka 1. ovoga Zakona, te osigurali da je upućivanje na povjerljivo izvješćivanje uključeno u odgovarajućem osposobljavanju i obavijestima

56. ako nisu bez odgode obavijestili Koordinaciju i MRCC o slučajevima iz članka 25. stavka 1. ovoga Zakona

57. ako, sukladno članku 25. stavku 5. ovoga Zakona, nisu dostavili izvješća sukladno zajedničkom obrascu iz Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1112/2014 o utvrđivanju zajedničkog obrasca pomoću kojeg operatori i vlasnici odobalnih naftnih i plinskih objekata razmjenjuju informacije o pokazateljima velikih opasnosti te zajedničkog obrasca pomoću kojeg države članice objavljuju informacije o pokazateljima (SL L 302., 22. 10. 2014.) velikih opasnosti u propisanom roku

58. ako, sukladno članku 27. stavku 3. ovoga Zakona, nisu u propisanom roku Koordinaciji dostavili informacije potrebne za pripremu godišnjeg izvješća iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona

59. ako, sukladno članku 30. stavku 1. ovoga Zakona, nisu osigurali da je Plan intervencija odobalnog objekta usklađen s Planom intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora

60. ako, sukladno članku 31. stavku 1. ovoga Zakona, nisu redovito ispitivali pripravnost za učinkovit odgovor na velike nesreće te nisu sudjelovali u ispitivanjima pripravnosti i vježbama Koordinacije i Stožera, a izvješće o ispitivanju pripravnosti nisu dostavili Koordinaciji u propisanom roku

61. ako, sukladno članku 31. stavku 2. ovoga Zakona, nisu bez odgađanja obavijestili Koordinaciju i MRCC o iznenadnim događajima, velikim nesrećama ili velikim opasnostima

62. ako, sukladno članku 31. stavku 3. ovoga Zakona, nisu u slučaju iznenadnog događaja, velike nesreće ili velike opasnosti poduzeli sve mjere propisane ovim Zakonom kako bi spriječili daljnje širenje nesreće i ograničili njezine posljedice, te nisu pružili podatke, stručnu i tehničku potporu tijelima nadležnim za koordinaciju intervencijama u skladu s Planom intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora

63. ako, sukladno članku 33. stavku 1. ovoga Zakona, nisu pisanim putem izvijestili Koordinaciju o okolnostima svih velikih nesreća u kojima su bili uključeni u odobalnim radovima koje provode samostalno ili putem podružnica izvan Europske unije u svojstvu nositelja dozvole ili operatora u roku ne dužem od tri dana od dana velike nesreće.

(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba operatora ili vlasnika novčanom kaznom u iznosu od 150.000,00 do 400.000,00 kuna.

(3) Novčanom kaznom u iznosu od 500.000,00 kuna do 10 % ukupnog prihoda investitora ostvarenog u godini počinjenja prekršaja ili do 1.000.000,00 kuna ako iznos od 10 % ukupnog prihoda investitora ostvarenog u godini počinjenja prekršaja iznosi manje od 1.000.000,00 kuna, kaznit će se za prekršaj investitor:

1. ako, sukladno članku 8. stavku 4. ovoga Zakona, nije osigurao ispunjavanje zakonskih i ugovorenih obveza od strane operatora ili vlasnika

2. ako, sukladno članku 8. stavku 6. ovoga Zakona, u slučaju da Koordinacija utvrdi da operator više nije sposoban ispunjavati zahtjeve iz ovoga Zakona, nije u propisanom roku Vladi Republike Hrvatske predložio zamjenskog operatora

3. ako, sukladno članku 15.a stavku 1. ovoga Zakona, nije uklonio eksploatacijski objekt u propisanom roku

4. ako, sukladno članku 15.a stavku 2. ovoga Zakona, nije sanirao povezanu infrastrukturu u propisanom roku

5. ako, sukladno članku 33. stavku 1. ovoga Zakona, nije pisanim putem izvijestio Koordinaciju o okolnostima svih velikih nesreća u kojima je bio uključen u odobalnim radovima koje provodi samostalno ili putem podružnica izvan Europske unije u svojstvu nositelja dozvole ili operatora u roku ne dužem od tri dana od dana velike nesreće.

(4) Za prekršaje iz stavka 3. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba investitora novčanom kaznom u iznosu od 150.000,00 do 500.000,00 kuna.«.

Članak 35.

Članak 38. mijenja se i glasi:

»Koordinacija je putem Ministarstva dužna pokrenuti postupak oduzimanja izdane dozvole investitoru za sljedeće prekršaje:

a) ako nije osigurao da operator ili vlasnik, sukladno članku 5. stavku 1. ovoga Zakona, osiguraju poduzimanje svih prikladnih mjera, sukladno ovom Zakonu, glede odobalnih radova kako bi se spriječile velike nesreće

b) ako, sukladno članku 8. stavku 4. ovoga Zakona, nije poduzeo mjere kako bi osigurao ispunjavanje zakonskih i ugovorenih obveza od strane operatora ili vlasnika

c) ako, sukladno članku 8. stavku 6. ovoga Zakona, u slučaju da Koordinacija utvrdi da operator više nije sposoban ispunjavati zahtjeve iz ovoga Zakona, nije u propisanom roku Vladi Republike Hrvatske predložio zamjenskog operatora

d) ako, sukladno članku 8. stavku 7. ovoga Zakona nije osigurao sigurno stavljanje izvan funkcije odobalne objekte

e) ako nije osigurao da operator ili vlasnik Koordinaciji dostave svu dokumentaciju sukladno članku 13. stavku 1. ovoga Zakona.«.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 36.

(1) U slučaju postojećih odobalnih objekata, iznimno od članka 8. stavka 2. koji je izmijenjen člankom 6. ovoga Zakona, odobalni radovi ne mogu se obavljati ako u roku od 90 dana nakon stupanja na snagu ovoga Zakona Koordinacija ne prihvati izvješće o velikim opasnostima.

(2) U slučaju iz članka 15.a stavka 1. koji je dodan člankom 15. ovoga Zakona, za eksploatacijske objekte na kojima je potpuno i trajno obustavljeno izvođenje naftno-rudarskih radova u skladu s odredbama propisa kojima se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika prije stupanja na snagu ovoga Zakona, investitor je dužan ukloniti eksploatacijski objekt u roku od 270 dana od stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) U slučaju iz članka 15.a stavka 2. koji je dodan člankom 15. ovoga Zakona, za povezanu infrastrukturu na kojoj je potpuno i trajno obustavljeno izvođenje naftno-rudarskih radova u skladu s odredbama propisa kojima se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika prije stupanja na snagu ovoga Zakona, investitor je dužan sanirati povezanu infrastrukturu u roku od 120 dana od stupanja na snagu ovoga Zakona.

(4) Investitor je dužan u roku od 180 dana od stupanja na snagu ovoga Zakona, na svim bušotinama koje su izrađene na istražnom prostoru ili eksploatacijskom polju za koje mu je izdana dozvola, a privremeno su napuštene duže od tri godine, provesti trajno napuštanje i sanaciju bušotina, u skladu s odredbama propisa kojima se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika i povezanih propisa.

(5) U slučaju postupanja protivnom odredbama ovoga članka primijenit će se odredbe članka 37. stavka 3. koji je izmijenjen člankom 34. ovoga Zakona.

Članak 37.

Postupci započeti do dana stupanja na snagu ovoga Zakona, prema odredbama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika (»Narodne novine«, br. 78/15.) dovršit će se prema odredbama toga Zakona i provedbenih propisa donesenih na temelju njega.

Članak 38.

(1) Vlada Republike Hrvatske uskladit će uredbu iz članka 10. stavka 6. koji je izmijenjen člankom 8. ovoga Zakona s odredbama ovoga Zakona u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) U roku od 60 dana od stupanja na snagu uredbe iz stavka 1. ovoga članka Vlada Republike Hrvatske će imenovati članove Koordinacije za sigurnost pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika.

(3) Ministar nadležan za energetiku donijet će pravilnik iz članka 28. stavka 4. koji je izmijenjen člankom 27. ovoga Zakona u roku od jedne godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 39.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/19-01/245
 Zagreb, 17. travnja 2020.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
 Hrvatskoga sabora
 Gordan Jandroković, v. r.