## Odluka o podjeli državnih nagrada za znanost za 2006. godinu

### NN 74/2007 (18.7.2007.), Odluka o podjeli državnih nagrada za znanost za 2006. godinu

# ODBOR ZA PODJELU DRŽAVNIH NAGRADA ZA ZNANOST

2328

Odbor
za podjelu državnih nagrada za znanost, imenovan Odlukom Hrvatskoga sabora na
sjednici 30. travnja 2004. godine (»Narodne novine«, br.
58/2004.), na temelju Zakona o hrvatskim državnim nagradama za znanost
(»Narodne novine«, br. 108/95., 104/97. i 142/98.),
na 6. sjednici održanoj 11. lipnja 2007. godine, donio je

## ODLUKU

### O PODJELI DRŽAVNIH NAGRADA ZA ZNANOST

### ZA 2006. GODINU

***I. Državnom nagradom za životno djelo nagrađuju se:***

1.
akademik LEO KLASINC, savjetnik emeritus Instituta
»Ruđer Bošković« u Zagrebu, nagrađuje se državnom nagradom za životno djelo na
temelju opsežnoga i zapaženoga životnog opusa u istraživanjima na području
molekularne spektroskopije, posebice spektrometrije masa i fotoelektronske
spektroskopije te kvantne kemije, što je rezultiralo
objavljivanjem 250 znanstvenih radova, 10 monografija, 2 udžbenika i 7 knjiga
objavljenih u suautorstvu. Među iznimno vrijednim doprinosima akademika Klasinca ističe se postavljanje temelja atmosferske kemije
u nas i njezina primjena u praćenju zagađenja zraka, što je važno u očuvanju
zdravog okoliša. Doprinos akademika Klasinca u odgoju
većeg broja uspješnih znanstvenika u nas i u svijetu takoder
ima zapažen odjek.

2.
akademik ZVONKO KUSIĆ, redoviti profesor Klinike za onkologiju i nuklearnu
medicinu Kliničke bolnice »Sestre milosrdnice« u Zagrebu, nagrađuje se nagradom
za životno djelo, za znanstveno područje biomedicine i zdravstva, i to za
cjelokupni znanstveni, nastavni i društveni rad iz područja kliničke medicinske
znanosti, grana nuklearna medicina i to za poseban doprinos u suzbijanju jodog deficita i gušavosti u RH, te uspješnog rješenja toga
važnoga javnoznanstvenog problema čime je dao velik
doprinos hrvatskoj medicini. Zahvaljujući njegovu radu Hrvatska je međunarodno
priznata kao zemlja s dostatnim unosom joda i najbolje riješenom jodnom
profilaksom.

3.
akademik HRVOJE BABIĆ, profesor emeritus Sveučilišta
u Zagrebu, nagrađuje se za znanstveno područje tehničkih znanosti za cjelokupni
znanstvenoistraživački rad u znanstvenoj i sveučilišnoj nastavi na domaćim i
inozemnim sveučilištima, a njegov rad očituje se u znanstvenim rezultatima na
domaćim i međunarodnim projek­tima čime je dao
nemjerljiv doprinos razvoju i afirmaciji hrvatskih tehničkih znanosti u svijetu
kao i velik osobni doprinos razvoju područja obrade signala.

4.
prof. dr. sc. TOMISLAV LOVRIĆ, profesor emeritus
Sveučilišta u Zagrebu, nagrađuje se za svestrani cjelokupni znanstveni,
nastavni i društveni rad u području biotehničkih znanosti koji je rezultirao
brojnim domaćim i međunarodnim projektima koji su dali značajan doprinos
razvoju i afirmaciji biotehničkih znanosti. Zaslužan je za uvođenje, širenje i
promicanje znanstvenih disciplina o hrani i prehrambenim tehnologijama u
Republici Hrvatskoj čime je hrvatske znanstveno-obrazovne institucije iz
područja ovih disciplina doveo do razine europske i svjetske znanosti.

5.
prof. dr. sc. IVO GRABOVAC, profesor emeritus
Sveučilišta u Splitu, nagrađuje se za cjelokupni znanstvenoistraživački opus u
području društvenih znanosti, za doprinos nastavnom i društvenom radu. Kao
vrsni stručnjak pomorskog prava i promicatelj hrvatske pomorske misli, poznat i
priznat u Hrvatskoj i inozemstvu, objavio je 29 knjiga (udžbenika i
monografija) te više od 700 znanstvenih i stručnih radova. Radovi su objavljeni
u više od 40 časopisa i zbornika. Bio je mentor za više desetaka magistarskih i
doktorskih radova, čime je dao izniman doprinos pravno-pomorskoj znanosti.

6.
akademik RADOSLAV KATIČIĆ redoviti profesor u trajnom zvanju Filozofskog
fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i Instituta za slavistiku u Beču (Austrija),
nagrađuje se za cjelokupni znanstvenoistraživački rad u području humanističkih
znanosti čime je dao nemjerljiv doprinos razvoju klasične filologije, indoeuropeistike, slavistike i kroatistike u nas i u svijetu.

***II. Godišnjom državnom nagradom za znanost nagrađuju se:***

1.
prof. dr. sc. ANDREJ DUJELLA, redoviti profesor
Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, nagrađuje se za
značajno znanstveno dostignuće u području prirodnih znanosti u teoriji brojeva.
Svojim otkrićima u području nalaženja Diofantovih m-torki postao je jedan od vodećih svjetskih stručnjaka za tu
problematiku. Važna su i njegova istraživanja u području eliptičkih krivulja,
koja su usporediva s istraživanjima u najpoznatijim svjetskim centrima kao što
su Harvard University ili National Security Agency.

2.
prof. dr. sc. ZLATKO MEJIĆ, redoviti profesor
Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, nagrađuje se za
značajno znanstveno dostignuće u području prirodnih znanosti u istraživanju
struktura organskih molekula i dinamike procesa infracrvenom i Ramanovom spektroskopijom te
nuklearnom magnetskom rezonancijom. Posebno se ističu njegovi radovi na
proučavanju cis-trans izomerizacije
stilbena te fotoinduciranom
geliranju stilbena. Važan
je njegov doprinos u osnivanju prvog FT-NMR laboratorija u Hrvatskoj, a zatim i
laboratorija za molekularnu spektroskopiju. Svojim
rezultatima zauzeo je mjesto među vodećim spektroskopičarima
Hrvatske.

3.
skupina znanstvenika: dr. sc.
KSENIJA ZAHRATKA, prof. dr.
sc. MIRJANA PETRANOVIĆ, prof.
dr. sc. MIROSLAV RADMAN i
suradnica DEA SLADE, znanstvenice i suradnica dipl.
ing. molekularne biologije Instituta »Ruder Bošković«
u Zagrebu i profesor stanične biologije na Medicinskom fakultetu Necker u Parizu, u Francuskoj, nagrađuju se za značajno
znanstveno otkriće u području prirodnih znanosti, posebice molekularne
biologije. Nagrada se temelji na otkriću objavljenom u časopisu Nature 443
(2006) 569-573, pod naslovom »Reassembly of shattered chromosomes in Deinococcus radiodurans«. U
članku su opisani rezultati istraživanja molekularnog mehanizma popravka
oštećenih kromosoma bakterije Deinococcus radiodurans. Ova bakterija može podnijeti golema oštećenja
svoje DNA i preživjeti velike doze ionizirajućeg zračenja ili ekstremnog
isušivanja. Nizom vješto provedenih pokusa autori su objasnili dvostupanjski molekularni mehanizam popravka DNA koji
uključuje sintezu jednolančanih produžetaka, njihovo
sparivanje te konačno sklapanje u funkcionalne kromosome homolognom
rekombinacijom. To otkriće je prekretnica u
razumijevanju mehanizma popravka oštećenoga genoma i otvara velike mogućnosti
primjene u medicini i biotehnologiji.

4.
prof. dr. sc. ŽELJKO DUJIĆ, redoviti profesor Medicinskog fakulteta Sveučilišta
u Splitu, nagrađuje se za značajno znanstveno dostignuće u području biomedicine
i zdravstva, u polju kliničke medicinske znanosti, grana fiziologija, posebice
za znanstvena istraživanja i objavu znanstvenih radova iz fiziologije ronjenja.

5.
doc. dr. sc. ALEMKA MARKOTIĆ, viša znanstvena suradnica Klinike za
infektivne bolesti »Dr. Fran Mihaljević«
u Zagrebu, nagrađuje se za značajno znanstveno dostignuće u području
biomedicine i zdravstva za znanstveni i istraživački doprinos istraživanju hantavirusa u Republici Hrvatskoj i njihovih imunopatogenetskih mehanizama.

6.
prof. dr. sc. NEVEN ŽARKOVIĆ, znanstveni savjetnik Instituta »Ruđer
Bošković« u Zagrebu, nagrađuje se za značajno znanstveno dostignuće u području
biomedicine i zdravstva za znanstveni doprinos oksidacijskog stresa, karcinogeneze i eksperimentalne terapije raka.

7.
dr. sc. JOŠKO DEUR, docent
Fakulteta strojarstva i brodogradnje Sveučilišta u Zagrebu nagrađuje se za
značajno znanstveno dostignuće u području tehničkih znanosti na području
modeliranja i regulacije mehaničkih sustava koje je rezultat kontinuiranoga
višegodišnjega uspješnog rada u ovom području.

8.
prof. dr. sc. NATALIJA KOPRIVANAC, redovita profesorica Fakulteta
kemijskog inženjerstva i tehnologije Sveučilišta u Zagrebu, nagrađuje se za
značajno znanstveno dostignuće u području tehničkih znanosti za iznimno aktivan
znanstvenoistraživački rad u primjeni kemijsko-inženjerske metodologije za
područje inženjerstva okoliša i objavljivanje mnogobrojnih znanstvenih radova.

9.
dr. sc. ZVONIMIR ŠIPUŠ,
izvanredni profesor Fakulteta elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u
Zagrebu, nagrađuje se za značajno znanstveno dostignuće u području tehničkih
znanosti za istraživanje konformnih antenskih
struktura i frekvencijski selektivnih površina te objavljivanja rezultata tih
istraživanja.

10.
znanstvenici: prof. dr. sc. JAKOV GELO, dr. sc. ANĐELKO AKRAP i suradnik IVAN ČIPIN, dipl. oec., redoviti i izvanredni
profesor Ekonomskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i suradnik istog fakulteta,
dipl. oec., nagrađuju se za
značajno znanstveno dostignuće u području društvenih znanosti, za znanstveno
djelo: »Temeljne značajke demografskog razvoja Hrvatske – bilanca 20. stoljeća«
(Zagreb, 2005. godine), a ta knjiga na znanstveno kompetentan način promišlja
procese nataliteta, mortaliteta, (ne)ženjenja i
(ne)udavanja, migracije i ratove, te restruktuiranje
obitelji i ekonomske čimbenike.

11.
dr. sc. GORAN MILAS, viši
znanstveni suradnik Instituta društvenih znanosti »Ivo Pilar«, nagrađuje se za
značajno znanstveno dostignuće u području društvenih znanosti za znanstveno
djelo: »Istraživačke metode u psihologiji i drugim društvenim znanostima«
(Jastrebarsko, 2005. godine). Riječ je o najcjelovitijem metodološkom udžbeniku
studija psihologije koji je do sada objavljen na hrvatskome jeziku.

12.
prof. dr. sc. INGE PERKO ŠEPAROVIĆ, redovita profesorica Fakulteta
političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu, nagrađuje se za značajno znanstveno
dostignuće u području društvenih znanosti za znanstveno djelo: »Izazovi javnog
menadžmenta – Dileme javne uprave«, Zagreb, 2006. godine, čime je autorica na
originalan i jasan način, pregledno i sustavno obradila temu javnog
menadžmenta, koje značajno unapređuje hrvatsku upravnu javnost.

13.
znanstvenici: dr. sc. TIHOMIR
CIPEK i dr. sc. STJEPAN
MATKOVIĆ, izvanredni profesor Fakulteta političkih znanosti Sveučilišta u
Zagrebu i viši znanstveni suradnik Hrvatskoga instituta za povijest u Zagrebu,
nagrađuju se za značajno znanstveno dostignuće u području humanističkih znanosti
za znanstveno djelo: Programski dokumenti hrvatskih političkih stranaka i
skupina 1842. - 1914., Zagreb, 2006. godine, u kojoj povjesničarima i
politolozima podastiru izvornu građu za proučavanje svih važnijih aspekata
hrvatske politike u tom značajnom razdoblju nacionalne povijesti: od političke
kulture do uklopljenosti Hrvatske u njezino okruženje i preferencije hrvatskom
narodu u tom međuodnosu.

***III. Godišnjom državnom nagradom za popularizaciju i
promidžbu znanosti nagrađuju se:***

1.
dr. sc. ANTON ŠKROBONJA,
izvanredni profesor Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, nagrađuje se u
području biomedicine i zdravstva za doprinos popularizaciji i promidžbi
hrvatske povijesti medicine, za organiziranje nastave iz povijesti medicine,
medicine zavičaja, kao i za istraživanje povijesti znanstvene kulture.

2.
dr. sc. DANKO ŠKARE, viši
znanstveni suradnik Instituta »Ruđer Bošković« u Zagrebu, nagrađuje se u
znanstvenom području tehničkih znanosti za doprinos u promicanju tehničkih
znanosti uređivanjem mnogobrojnih časopisa, leksikona i knjiga u znanstvenom
polju kemijskog inženjerstva te za sudjelovanje u aktivnostima vezanim uz
promidžbu i popularizaciju znanosti u tom području.

3.
prof. dr. sc. ANĐELKO OPAČAK, izvanredni profesor Poljoprivrednog
fakulteta Sveučilišta u Osijeku, nagrađuje se u području biotehničkih znanosti
za popularizaciju i objavu mnogobrojnih knjiga i stručnih radova iz područja akvakulture te za čestu medijsku prisutnost vezanu uz
njegov rad, posebice u znanstvenoj grani ribarstvu.

4.
dr. sc. IVAN LAJIĆ,
znanstveni savjetnik Instituta za migracije i narodnosti u Zagrebu, nagrađuje
se u znanstvenom području društvenih znanosti za znanstvenu knjigu: Kvarnerski
otoci - demografski razvoj i povijesne mijene, Zagreb, 2006. godine, koja je
temelj za buduća demografska i druga istraživanja hrvatskoga otočja.

5.
akademkinja ANICA NAZOR, znanstvena savjetnica u trajnom zvanju, zaslužna
znanstvenica Staroslavenskog instituta u Zagrebu, nagrađuje se u području
humanističkih znanosti jer je svojim mnogostrukim djelovanjem – izdavanjem
rukopisne hrvatske glagoljske baštine, knjigama, uvodnim tekstovima kataloga
domaćih i stranih izložaba o glagoljici, televizijskim i radijskim emisija za
popularizaciju glagoljaštva i glagoljske kulture, uvijek i posvuda uspješno
širila spoznaje o ljepoti i važnosti hrvatske glagoljske knjige. Kao osobitu
zanimljivost ističemo daje dala ideju tvornici Kraš u Zagrebu za izradu
bombonijere u obliku glagoljske knjige Misala Hrvoja Vukovića
Hrvatinića i sudjelovala u njezinoj izradi, a ta
Kraševa bombonijera s imenom Glagoljski misal nagrađena je na Svjetskoj izložbi
inovatora INPEX XIII. u Pittsburghu zlatnom medaljom.

***IV. Godišnjom državnom nagradom znanstvenim novacima
nagrađuju se:***

1.
dr. sc. IVANA CAPAN,
znanstvena novakinja Instituta »Ruder Bošković« u
Zagrebu, nagrađuje se u području prirodnih znanosti, znanstveno polje fizika,
posebice za doprinos u istraživanju defekata u poluvodičima na bazi silicija i germanija metodom tranzijentne spektroskopije dubokih stanja te je definirala akceptorske i donorske nivoe koji
se javljaju nakon ozračivanja neutronima, gama
zrakama ili elektronima. Svoje znanstvene rezultate objavila je u 26 radova, od
kojih su 20 citirani u svjetskim bazama podataka, što predstavlja iznimno velik
uspjeh za mladu znanstvenicu.

2.
OZREN POLAŠEK, dr. medicine, znanstveni novak Škole
narodnog zdravlja »Andrija Štampar« Medicinskog fakulteta Sveučilišta u
Zagrebu, nagrađuje se u području biomedicine i zdravstva za znanstvenu
produkciju i to za koautorstvo članka objavljenog u časopisu Lancet i na autorstvu istaknutog članka objavljenog u
časopisu Human Reproduction.

3.
dr. sc. JELENA MACAN,
znanstvena novakinja Fakulteta kemijskog inženjerstva i tehnologije Sveučilišta
u Zagrebu, nagrađuje se u području tehničkih znanosti, za samostalan i medunarodno priznat znanstveni rad na istraživanju
anorgansko-organskih hibridnih materijala u znanstvenom polju kemijsko
inženjerstvo.

4.
dr. sc. ZVJEZDANA FINDRIK,
znanstvena novakinja Fakulteta kemijskog inženjerstva i tehnologije Sveučilišta
u Zagrebu, nagrađuje se u području biotehničkih znanosti za doprinos
istraživanju i objavu znanstvenog rada u grani biokemijskog inženjerstva.

5.
mr. sc. ENES KULENOVIĆ,
znanstveni novak Fakulteta političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu, nagrađuje
se u području društvenih znanosti za knjigu: Sloboda, pluralizam i nacionalizam
– politička teorija Isaiaha Berlina (Zagreb, 2006.
godine).

6.
mr. sc. MARIO KEVO,
znanstveni novak Hrvatskog instituta za povijest u Zagrebu, nagrađuje se u
području humanističkih znanosti za knjigu: Stradalnici Brodsko-posavske
županije u Domovinskom ratu (Zagreb, 2006. godine).

Ukupno
je dodijeljeno 30 znanstvenih nagrada za 2006. godinu.

Klasa:
061-03/07-01/00002

Urbroj: 533-12-07-2

Zagreb,
10. srpnja 2007.

Predsjednik Hrvatskoga sabora

i predsjednik Odbora za podjelu

državnih nagrada za znanost

**dr****. h. c. Vladimir Šeks, v. r.**

Odluka, NN 74/2007-2328