## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIB-1292/2008, U-IIIB-1293/2008, U-IIIB-1294/2008 od 13. studenoga 2008.

### NN 141/2008 (5.12.2008.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIB-1292/2008, U-IIIB-1293/2008, U-IIIB-1294/2008 od 13. studenoga 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

3968

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Agata Račan, predsjednica Vijeća, te suci Snježana Bagić, Slavica Banić, Ivan Matija, Željko Potočnjak i Duška Šarin, članovi Vijeća, u postupcima koje je ustavnim tužbama pokrenula H. D. iz S., na sjednici održanoj 13. studenoga 2008. godine, jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavne tužbe se odbijaju.

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Podnositeljica je 18. ožujka 2008. podnijela ustavne tužbe na temelju ovlaštenja sadržanog u članku 63. stavku 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), prije no što je protiv osporenih akata iscrpila put pravne zaštite, i osporava sljedeće akte:

– rješenje Ministarstva pravosuđa Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Ministarstvo), klasa: UP/I-701-01/07-01/156, urbroj: 514-06-01-02-07-2 od 20. prosinca 2007., kojim je ministrica imenovala D. P. za javnog bilježnika sa službenim sjedištem u S., za područje Općinskog suda u Splitu,

– rješenje Ministarstva, klasa: UP/I-701-01/07-01/160, urbroj: 514-06-01-02-07-2 od 20. prosinca 2007., kojim je ministrica imenovala I. Š. za javnog bilježnika sa službenim sjedištem u S., za područje Općinskog suda u Splitu, i

– rješenje Ministarstva, klasa: UP/I-701-01/07-01/152, urbroj: 514-06-01-02-07-2 od 20. prosinca 2007., kojim je ministrica imenovala A. Š. za javnog bilježnika sa službenim sjedištem u S., za područje Općinskog suda u Splitu.

Podnositeljica ističe grubu povredu ustavnog prava na jednakost pred zakonom propisanog člankom 14. stavkom 2. Ustava Republike Hrvatske, ustavnog prava da pod jednakim uvjetima sudjeluje u obavljanju javnih poslova i da bude primljena u javne službe, propisanog člankom 44. Ustava, ustavnog prava na rad i slobodu rada propisanog člankom 54. stavkom 1. Ustava, te smatra povrijeđenim članke 3. i 19. stavak 1. Ustava.

1.1. Na temelju članka 67. stavka 2. Ustavnog zakona, podnositeljica predlaže Ustavnom sudu donošenje privremenih mjera kojima bi se odgodila ovrha osporenih rješenja Ministarstva, jer smatra da bi joj ovrha tih rješenja prouzročila štetu koja bi se teško mogla popraviti, a odgoda nije suprotna javnom interesu.

1.2. Provjerom kod Upravnog suda Republike Hrvatske utvrđeno je da se postupci pokrenuti podnositeljičinim tužbama vode pod brojevima Us-1403/2008 (u odnosu na imenovanje D. P.), Us-1404/2008 (u odnosu na imenovanje I. Š.) i Us-1405/2008 (u odnosu na imenovanje A. Š.).

Ustavne tužbe nisu osnovane.

2. Članak 63. stavak 1. Ustavnog zakona propisuje:

Ustavni sud će pokrenuti postupak po ustavnoj tužbi i prije no što je iscrpljen pravni put, u slučaju (...) kad se osporenim pojedinačnim aktom grubo vrijeđaju ustavna prava, a potpuno je razvidno da bi nepokretanjem ustavnosudskog postupka za podnositelja ustavne tužbe mogle nastati teške i nepopravljive posljedice.

Ocjenjivanje postojanja grube povrede podnositeljičinih ustavnih prava te mogućih teških i nepopravljivih posljedica takvih eventualnih povreda zasniva se na stanju stvari koje je postojalo na dan podnošenja ustavnih tužbi, odnosno na činjeničnom stanju utvrđenom u postupcima koji su prethodili ustavnosudskom postupku, do dana podnošenja podnositeljičinih ustavnih tužbi.

3. Obrazlažući razloge ustavnih tužbi, podnositeljica navodi:

– osporena rješenja Ministarstva ništava su na temelju članka 267. točke 6. Zakona o upravnom postupku (»Narodne novine« broj 53/91., 103/96.; u daljnjem tekstu: ZUP), jer je prema podnositeljičinom mišljenju izostala ovlast za njihovo donošenje u smislu Zakona o postupku primopredaje vlasti (»Narodne novine« broj 94/04., 17/07.),

– Ministarstvo se kod donošenja osporenih rješenja nije pridržavalo postupka propisanog člankom 14. Zakona o javnom bilježništvu (»Narodne novine« broj 78/93., 29/94., 162/98., 16/07.), jer nije od Hrvatske javnobilježničke komore (u daljnjem tekstu: HJK) zatražilo mišljenje o svim prijavljenim kandidatima koji su njezini članovi, niti je cijenilo vrstu poslova, rezultate rada i uspjeh na pravosudnom i javnobilježničkom ispitu, čime je, prema njegovom mišljenju, činjenično stanje ostalo nepotpuno i nepravilno utvrđeno, a Ministarstvo je prekoračilo svoju ovlast i svrhu određenu Zakonom o javnom bilježništvu, i

– Ministarstvo kod donošenja osporenih rješenja svoje stajalište nije obrazložilo u skladu s člankom 209. stavkom 2. ZUP-a.

4. Od Ministarstva je na temelju članaka 25. i 69. točke 2. Ustavnog zakona zatraženo i dobiveno izjašnjenje o navodima ustavnih tužbi.

5. Ustavni sud utvrđuje da je sve razloge podnošenja ustavnih tužbi podnositeljica već iznijela u tužbama kojima je pokrenula upravne sporove.

Međutim, sve (brojne i, prema stajalištu Ustavnog suda, važne) činjenice i okolnosti kojima obrazlaže svoje tvrdnje iznesene u točki 3. obrazloženja ove odluke, podnositeljica nije ponovila u ustavnim tužbama.

Tako je npr. podnositeljica u tužbama podnesenima Upravnom sudu navela da je HJK dala mišljenje Ministarstvu na temelju članka 14. stavka 7. Zakona o javnom bilježništvu, na način da su predstavnici HJK obavili »razgovore sa svim prijavljenim kandidatima (cca 230)« i izvršili uvid u natječajnu dokumentaciju te potom Ministarstvu dali mišljenje o onim kandidatima za koje su smatrali da su »profesionalno najpozvaniji obavljati javnobilježničku službu«, u skladu sa Pravilima za davanje mišljenja za kandidate za javne bilježnike, usvojenima 8. rujna 2007.

Podnositeljica je u tužbama podnesenim Upravnom sudu navela kronologiju i podatke o vrsti poslova na kojima je radila, javnobilježničkom ispitu te o dužini svog prisjedničkog staža.

6. Podnositeljica u ustavnim tužbama navodi da je postupanjem Ministarstva stavljena u nepovoljniji položaj od imenovanih kandidata, jer Ministarstvo nije od HJK zatražilo mišljenje o svim prijavljenim kandidatima koji su njezini članovi, niti su na sve prijavljene kandidate primijenjeni jednaki kriteriji, propisani člankom 14. stavkom 9. Zakona o javnom bilježništvu.

7. Postupak imenovanja javnog bilježnika propisan je člankom 14. Zakona o javnom bilježništvu:

Javnog bilježnika rješenjem imenuje ministar pravosuđa na temelju provedenog natječaja (stavak 1.). Natječaj za imenovanje javnih bilježnika provodi HJK, na temelju naloga Ministarstva (stavak 2.). Po okončanju natječaja HJK je dužna dostaviti Ministarstvu primljene prijave sa svojim mišljenjem, najkasnije u roku od trideset dana (stavak 7.), a o prijavljenim kandidatima Ministarstvo će pribaviti mišljenja od službi odnosno tijela u kojima su radili. Za javne bilježnike, javnobilježničke prisjednike, savjetnike i vježbenike mišljenje o njihovu radu daje HJK, za odvjetnike Hrvatska odvjetnička komora, a za suce predsjednik višeg suda na području kojega su obavljali svoju sudačku službu (stavak 8.). Prigodom izbora između više kandidata osobito će se uzeti u obzir njihov uspjeh na pravosudnom i javnobilježničkom ispitu, vrsta pravnih poslova na kojima su prije toga radili i rezultati što su ih u radu postigli (stavak 9.).

8. Uvažavajući činjenice i okolnosti utvrđene u postupcima koji su prethodili ustavnosudskom postupku i podatke o tim postupcima na koje se u tužbama podnesenim Upravnom sudu poziva podnositeljica, imajući pri tome u vidu mjerodavno materijalno pravo, Ustavni sud je ocijenio da na dan podnošenja ustavnih tužbi nisu bili ispunjeni uvjeti za pokretanje ustavnosudskog postupka na temelju članka 63. stavka 1. (posljednjeg dijela rečenice) Ustavnog zakona.

Kako je u konkretnom slučaju Ministarstvo u okviru svojih zakonskih nadležnosti rješavalo o prijavama na natječaj za javnobilježnička mjesta, podnesenima od strane kandidata koji su u času prijave obavljali različite druge djelatnosti, ta kako je podnositeljici u cijelosti otvoren drugi pravni put kontrole zakonitosti osporenih rješenja, posljedice koje proizlaze iz osporenih rješenja Ministarstva nisu, prema stajalištu Ustavnog suda, osnovani razlog za pokretanje ustavnosudskog postupka na temelju članka 63. stavka 1. Ustavnog zakona.

9. Ustavni sud nije razmatrao osnovanost podnositeljičinih prijedloga podnesenih na temelju članka 67. Ustavnog zakona, jer je na temelju ovlaštenja sadržanog u članku 63. Ustavnog zakona utvrdio da u konkretnom slučaju nisu ispunjene pretpostavke kumulativno propisane člankom 63. stavkom 1. Ustavnog zakona.

10. Odluka (točka I. izreke) se temelji na primjeni članka 63. stavka 1. (posljednjem dijelu rečenice) Ustavnog zakona, a donesena je na temelju članaka 73. i 75. Ustavnog zakona.

11. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-IIIB-1292/2008

U-IIIB-1293/2008

U-IIIB-1294/2008

Zagreb, 13. studenoga 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
Agata Račan, v. r.

Odluka, NN 141/2008-3968