## Kolektivni ugovor za djelatnost ugostiteljstva i turizma Hrvatske

### NN 67/1994 (21.9.1994.), Kolektivni ugovor za djelatnost ugostiteljstva i turizma Hrvatske

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na osnovi članaka 93. i 94. Zakona o radnim odnosima ("Narodne
novine" broj 25/92 - pročišćeni tekst) Samostalni sindikat ugostiteljstva
i turizma Hrvatske i Hrvatska gospodarska komora, zaključili su 8. srpnja
1994. godine u Zagrebu

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOST UGOSTITELJSTVA I TURIZMA HRVATSKE

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Kolektivni ugovor (u daljnjem tekstu: Ugovor) primjenjuje se na
sve radnike zaposlene kod pravnih i fizičkih osoba (u daljnjem tekstu:
poslodavac) na teritoriju Republike Hrvatske, u slijedećim grupacijama:

0801 UGOSTITELJSTVO

0802 TURISTIČKO POSREDOVANJE

06203 MARINE S NAUTIČKIM USLUGAMA

06303

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se i na hotele, restorane i druge ugostiteljske
i turističke objekte koji obavljaju turističko-ugostiteljsku djelatnost
komercijalnog karaktera u sastavu organizacija drugih djelatnosti.

Pod pojmom radnik, u smislu primjene ovog Ugovora, podrazumijevaju se
svi radnici zaposleni na određeno ili neodređeno vrijeme, s punim, nepunim
i skraćenim radnim vremenom, kao i radnici koji poslove svog radnog mjesta
obavljaju kod kuće.

Ovaj Ugovor primjenjuje se i na učenike i studente na praksi.

Članak 2.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se neposredno, ako za primjenu pojedinih
odredbi nije potrebna odgovarajuća razrada u kolektivnom ugovoru odnosno
općem aktu poslodavca.

Ako bi posebnim kolektivnim ugovorom odnosno općim aktom poslodavca
neko pravo radnika bilo utvrđeno u manjem opsegu od prava koja proizlaze
iz ovog Ugovora, primjenjuju se odredbe ovog Ugovora.

ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA I RASPOREĐIVANJE RADNIKA

Članak 3.

Ako radnik ne počne raditi danom koji je određen odlukom o izboru odnosno
ugovorom o zapošljavanju, poslodavac može odrediti drugi dan početka rada.

Članak 4.

Pokusni rad za radnike do trećeg stupnja stručne spreme ne može se utvrditi
u trajanju dužem od tri mjeseca.

Članak 5.

Radnik može biti raspoređen na druge poslove odnosno može mu prestati
radni odnos zbog toga što nema potrebno znanje i sposobnosti i ne ostvaruje
predviđene rezultate rada na svom radnom mjestu, samo kad se to utvrdi
u odgovarajućem postupku.

Postupak utvrđivanja potrebnog znanja i sposobnosti za obavljanje poslova
radnog mjesta poslodavac počinje prikupljanjem podataka o radu radnika,
o čemu se obavještava radnik. Poslodavac je dužan u postupku saslušati
radnika. O početku postupka obavještava se sindikalni povjerenik.

Poslodavac ne može donijeti odluku prije nego što se očituje o mišljenju
sindikata kojega je radnik član.

Članak 6.

Radnik može biti raspoređen iz jednog u drugo mjesto rada na udaljenost
veću od 55 km ako poslodavac osigura smještaj za radnika ili mu nadoknadi
povećane troškove.

Uvjeti smještaja odnosno visina troškova koji se priznaju utvrđuju se
posebnim kolektivnim ugovorom.

Poslodavac ne može radnika rasporediti iz jednog u drugo mjesto rada
na udaljenost veću od 50 km radnicu za vrijeme trudnoće, majku s djetetom
do 7 godina starosti, invalida, samohranog roditelja, roditelja teže hendikepiranog
djeteta koji zbog toga radi sa skraćenim radnim vremenom i sindikalnog
povjerenika, bez njihovog pristanka.

ZDRAVLJE, SIGURNOST I ZAŠTITA NA RADU

Članak 7.

Poslodavac je dužan poduzeti mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika,
uključujući mjere za sprečavanje rizika na radu, pružanje informacije i
osposobljavanje radnika za rad na siguran način, te brigu za potrebnu organizaciju
i sredstva. Poslodavac je dužan kod uvođenja novih tehnologija informirati
radnike, odnosno njihove povjerenike za sigurnost na radu, o tehnološkim
karakteristikama i mogućim utjecajima tih tehnologija na zdravlje i sigurnost
radnika.

U cilju prilagođavanja tehničkom napretku, poslodavac je u obvezi planirati
tehnološki razvoj proizvodnog ili radnog procesa općenito, na način da
stalno nastoji opasne tehnologije uklanjati iz radnog procesa, zamjenjujući
ih neopasnim ili manje opasnim.

Članak 8.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu sindikalni povjerenik ima
pravo i dužnost:

- sudjelovati u planiranju unapređivanja uvjeta rada, uvođenja nove
tehnologije, uvođenja novih supstanci u radni i proizvodni proces,

- biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
radnika,

- primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provođenje mjera zaštite
na radu,

- prisustvovati inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o
svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je povjerenik,

- pozvati inspektora rada kada ocijeni da su ugroženi život i zdravlje
radnika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

- obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno provjeravati i unapređivati
znanje, pratiti i prikupljati informacije od značaja za njegov rad,

- staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

- svojom aktivnošću poticati ostale radnike na rad na sigvran način.

Članak 9.

Radnik koji u slučaju ozbiljne prijeteće i neizbježne opasnosti po život
i zdravlje napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije biti
doveden u lošiji položaj zbog svog postupka i uživa zaštitu od bilo kakvih
posljedica. U slučaju iz stavka 1. ovog članka radnik je dužan oba vijestiti
odgovornu osobu kod poslodavca ili sindikalnog povjerenika.

RADNO VRIJEME

Članak 10.

Raspored tjednog radnog vremena - njegov početak i završetak, te dnevni
odmor, odnosno vrijeme pauze, utvrđuje se kolektivnim ugovorom ili općim
aktom poslodavca, odnosno ugovorom o zapošljavanju, prema specifičnostima
pojedinih poslova.

Raspored radnog vremena potrebno je u pisanom obliku staviti na uvid
radnicima.

Preraspodjela radnog vremena

Članak 11.

U objektima sa cjelogodišnjim poslovanjem preraspodjela sati zaposlenim
radnicima mora se osigurati i na način da se fond sati za preraspodjelu
iskoristi do kraja kalendarske godine. U slučaju da to nije moguće, poslodavac
je dužan radniku isplatiti novčanu naknadu u visini broja prekovremenih
sati.

Članak 12.

U objektima sa sezonskim poslovanjem preraspodjela sati zaposlenim radnicima
mora se osigurati na način da se fond sati za preraspodjelu iskoristi u
kalendarskoj godini do početka sljedeće sezone. U slučaju da to nije moguće,
poslodavac je dužan radniku isplatiti novčanu naknadu u visini broja prekovremenih
sati.

ODMORI I DOPUSTI

Članak 13.

Radnik ima pravo na odsutnost s rada uz naknadu plaće do sedam radnih
dana u godini u slučajevima:

- sklapanja braka,najmanje 4 dana

- rođenja djeteta,najmanje 2 dana

- smrti bračnog supružnika,roditelja,djece, najmanje 5 dana

- smrti djedova,baka,braće i sestara,najma- nje 3 dana

- selidbe u drugo mjesto,najmanje 2 dana

- elementarne nesreće, najmanje 5 dana

- teške bolesti ili liječenja člana uže obitelji (roditelji i djeca)
izvan mjesta stanovanja, najmanje 3 dana

- u slučaju većih oštećenja ili uništenja materijalnih dobara kao posljedice
rata ili oružanog sukoba, najmanje 5 dana

- radi smještaja prognanih ili izbjeglih osoba, najmanje 1 dan

- radi traženja članova obitelji

- djece, supružnika, roditelja, braće i sestara nestalih u ratu ili
oružanom sukobu, najmanje 5 dana Ako se tijekom godine ponovi neki slučaj
iz prvog stavka, radnik može ostvariti pravo na odsutnost s rada uz naknadu
plaće i duže od sedam dana u godini.

Članak 14.

Radniku se može odobriti neplaćeni dopust do 30 dana u slučajevima:

- njege člana obitelji koja nije medicinski indicirana,

- izgradnje ili popravka kuće ili stana,

- liječenja na vlastiti trošak,

- obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na
vlastiti trošak, te u drugim opravdanim slučajevima. Kada to okolnosti
zahtijevaju i dopuštaju, neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog
članka može se odobriti u trajanju dužem od 30 dana.

Članak 15.

U granicama duljine godišnjeg odmora koje su određene Zakonom, trajanje
godišnjeg odmora utvrđuje se:

- prema uvjetima rada 2-4 dana

- prema doprinosu radnika na radu 0-5 dana

- prema složenosti poslova u skladu s tarifnim razredima 1-3 dana

- prema radnom stažu 1-8 dana

- prema posebnim socijalnim uvjetima 1-3 dana

Broju dana utvrđenom kolektivnim ugovorom, odnosno općim aktom poslodavca,
prema kriterijima iz prethodnog stava, pribraja se na zakonski minimum
trajanja godišnjeg odmora od osamnaest (18) radnih dana, s tim da ne može
prijeći Zakonom utvrđeni maksimum.

Na zahtjev radnika poslodavac mora omogućiti korištenje godišnjeg odmora
u dva dijela. U takvom slučaju radnik najmanje 15 dana prije utvrđivanja
rasporeda korištenja godišnjeg odmora mora o svom zahtjevu obavijestiti
nadležni organ poslodavca.

Godišnji odmori se koriste u Zakonom predviđenom roku. Iznimno, član
posade broda i radnik na radu u inozemstvu, može godišnji odmor prenijeli
u narednu kalendarsku godinu, sukladno potrebama posla, ako najmanje 30
dana prije utvrđivanja rasporeda korištenja godišnjeg odmora o svom zahtjevu
obavijesti nadležni organ poslodavca.

Dva dana godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti po želji, uz obvezu
da o tome obavijesti poslodavca u roku od 30 dana prije korištenja.

Radnik mlađi od 18 godina ne može imati manje od dvadeset i pet (25)
radnih dana godišnjeg odmora.

Radnici koji zbog mobilizacije u Hrvatsku vojsku, zbog radne obveze
ili zarobljavanja od strane neprijatelja nisu koristili godišnji odmor
iz prethodne godine, imaju pravo koristiti neiskorišteni godišnji odmor
po demobilizaciji ili prestanku radne obveze.

Članak 16.

Sezonski radnici koji nemaju godinu dana neprekidnog rada u kalendarskoj
godini za koju koriste godišnji odmor, imaju pravo na srazmjerni dio godišnjeg
odmora, ali ne manje od 2 dana godišnjeg odmora za svaki mjesec dana.

PLAĆE

Članak 17.

Poslodavac je dužan radniku za njegov rad isplatiti plaću, koja se sastoji
od:

- osnovne plaće utvrđene po osnovi složenosti poslove radnog mjeste
na koje je radnik raspoređen i normalnih uvjeta rada na odnosnom radnom
mjestu,

- povećanja plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada radnika (u daljnjem
tekstu: stimulativni dio plaće),

- povećanja plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada težih od normalnih
uvjeta vrednovanih u osnovnoj plaći (u daljnjem tekstu: dodaci).

Članak 18.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku i sindikalnom povjereniku uvid
u dokumentaciju o obračunu i uplati doprinosa za mirovinsko, invalidsko
i zdravstveno osiguranje.

Članak 19.

Plaća se isplaćuje u pravilu dva puta mjesečno.

Prvi dio plaće ne može iznositi manje od 50 posto pripadajuće mjesečne
osnovne plaće radnika i isplaćuje se najkasnije posljednjeg dana u mjesecu
za koji se vrši isplata.

Drugi dio plaće poslodavac je dužan isplatiti najkasnije petnaestog
dana u mjesecu za prethodni mjesec.

U slučaju zakašnjenja isplate prvog, odnosno drugog dijela plaće, poslodavac
je dužan radniku obračunati i isplatiti zakonske kamate zajedno s plaćom.

Članak 20.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđena
na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalnih uvjeta rada na tom
radnom mjestu, a u skladu s odredbama ovog Ugovora, predstavlja najniži
iznos kojeg je poslodavac dužan radniku isplatiti.

Članak 21.

Najnižu osnovnu plaću ugovorne strane utvrđuju u iznosu od 667 kuna.

Utvrđeni iznos iz prethodnog stavka korigirat će se sukladno rezultatima
pregovora između Zakonom ovlaštenih partnera.

Članak 22.

Ovim Kolektivnim ugovorom i općim aktima, odnosno kolektivnim ugovorom
kod poslodavca, izvršit će se razvrstavanje i vrednovanje pojedinih poslova
na osnovi složenosti za te poslove, za grupacije UGOSTITELJSTVO, TURISTIČKO
POSREDOVANJE I MARINE S NAUTIČKIM USLUGAMA.

Svi poslovi odnosno radna mjesta, razvrstavaju se u TARIFNIM STAVOVIMA
NAVEDENIH GRUPACIJA koji su sastavni dio ovog Ugovora.

Odnos između osnovne plaće najniže i najviše vrednovanih poslova, odnosno
radnog mjesta, ne može biti manji od 1:3,5.

Članak 23.

Složenost poslova utvrđuje se tako da se vrijednost poslova najnižeg
stupnja složenosti množi koeficijentom složenosti utvrđenim za određenu
grupu poslove, polazeći od utvrđenih Tarifnih stavova.

Članak 24.

Vrednovanje i razvrstavanje radnih mjesta izvršeno na temelju složenosti
poslova može se korigirati ne osnovi uvjeta rada za poslove pojedinog radnog
mjesta.

Članak 25.

Posebnim kolektivnim ugovorom, općim aktom poslodavca i ugovorom o zapošljavanju
između radnika i poslodavca, utvrdit će se mjerila za vrednovanje ostvarenih
rezultata i stimulacija radnika za ostvarenje većih rezultata rada.

Radnik mora biti unaprijed upoznat s kriterijima i mjerilima za vrednovanje
rezultata rada za stimulativni dio plaće koji mu po toj osnovi pripada.
Na zahtjev radnika, poslodavca ili sindikata može se izvršiti stručna arbitraža
normi ili drugih mjerila vrednovanja rezultata rada, a do završetka arbitražnog
postupka radnik ostvaruje stimulativni dio plaće po tada važećim mjerilima.

Članak 26.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža
0,5 posto.

Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1. ovog članka pripada
radniku za radni staž koji je upisan u radnu knjižicu uvećan za tekući
radni staž kod poslodavca.

Članak 27.

Osnovna plaća radnika povećava se kad radnik radi u uvjetima rada težim
od normalnih za odnosno radno mjesto. Posebnim kolektivnim ugovorom i općim
aktom kod poslodavca utvrdit će se uvjeti rada teži od normalnih za pojedina
radna mjesta.

Elementi težih uvjeta rada koji se obvezno moraju uzeti u obzir kod
uređivanja ovih pitanja u posebnom kolektivnom ugovoru i općem aktu kod
poslodavca su slijedeći:

- utjecaj okoline (klima, buka, vibracije, zračenje, vlaga, štetni plinovi,
biološke štetnosti),

- fizička i psihička opterećenja (opterećenje osjetila, teški fizički
napori s mogućim posljedicama za zdravlje, rad s prljavim tvarima),

- opasnost po zdravlje i život na radnom mjestu (opasnost od alata ili
predmeta rada, transportnih sredstava i sredstava javnog prometa, opasnost
od pada, električne struje, zatrpavanja, eksplozije, vrućih i užarenih
predmeta ili tvari od nagrizajućih tvari).

Članak 28.

Osnovna plaća radnika povećava se najmanje:

- za rad noću koji počinje u 22 sata a završava u 6 sati 30%

- za rad na radnom mjestu na kojem se poslovi obavljaju isključivo od
22 do 6 sati 50%

- za prekovremeni rad 50%

- za rad nedjeljom 40%

- za rad u drugoj smjeni 10%

- za dvokratni rad s prekidom dužim od 1 sata 15%

Ako radnik radi na dane blagdana i neradne dane utvrđene Zakonom, ima
pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu za najmanje 50 posto.

Ako radnik radi na dan Uskrsa, ima pravo na plaću uvećanu najmanje za
50 posto.

Ako se radniku u toku jednog dana ponove dvije ili više osnova po kojima
se povećava osnovna plaća, tada se svi dodaci kumuliraju i obveza je poslodavca
da tako kumulirane dodatke i isplati.

Plaće iz dobiti po osnovi inovacija

Članak 29.

Općim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju između radnika i poslodavca
može se utvrditi pravo radnika na dio plaće iz dobiti poslodavca.

Članak 30.

Posebnim kolektivnim ugovorom ili općim aktom poslodavca, utvrđuju se
kriteriji i mjerila udjela pojedinog radnika u plaći iz dobiti. Plaće iz
dobiti isplaćuju se u novčanom iznosu a mogu se isplatiti i u obliku obveznica
ili dionica.

Članak 31.

Radniku se može isplatiti trinaesta (13) plaća kod poslodavca, u visini
koja se utvrđuje kolektivnim ugovorom, odnosno općim aktom kod poslodavca.

Članak 32.

Radnik je dužan obavijestiti poslodavca o svojem izumu ostvarenom na
radu ili u svezi s radom.

Podatke o izumu iz stavka 1. ovog članka radnik je dužan čuvati kao
poslovnu tajnu i ne smije ih priopćiti trećoj osobi, bez odobrenja poslodavca.

Poslodavac ima pravo iskorištavati izum iz stavka 1. ovog članka, a
radnik ima pravo na nadoknadu utvrđenu kolektivnim ugovorom ili ugovorom
o zapošljavanju.

Ako nadoknada nije utvrđena na način iz stavka 3. ovog članka, sud će
odrediti pravednu naknadu.

Članak 33.

Općim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju između radnika i poslodavca
utvrđuju se prava radnika temeljem njegovog doprinosa poslovnom rezultatu
inovacijom, racionalizacijom ili drugim oblicima stvaralaštva.

Ta prava mogu biti utvrđena u obliku novčanog udjela u neto ostvarenim
efektima inovacije, racionalizacije i drugih oblika stvaralaštva; u prednostima
radnika za dodatno obrazovanje ili prekvalifikaciju; u omogućavanju povoljnijih
uvjeta za inovativni rad; u bržoj mogućnosti napredovanja na bolje vrednovana
radna mjesta i slično.

Ostvarivanje konkretnih prava po ovoj osnovi u svakom pojedinačnom slučaju
predmet je posebnog ugovora između radnika i poslodavca.

Članak 34.

Radniku stvaraocu, odnosno grupi stvaralaca, za prihvaćeni prijedlog
stvaralačkog rada pripada naknada koja se određuje na temelju osnovice
najmanje u visini:

- 20 posto od osnovice za prihvaćeni prijedlog izuma,

- 15 posto od osnovice za prihvaćeni prijedlog tehničkog unapređenja,

- 5 posto od osnovice za prihvaćeni koristan prijedlog.

Iznos naknade utvrđuje se u neto iznosu i isplaćuje se radniku stvsraocu
tijekom čitavog vremena korištenja. Vrijeme korištenja i način utvrđivanja
osnovice, utvrđuju se posebnim aktom ili ugovorom između poslodavca i radnika
stvaraoca.

Minimalna plaća

Članak 35.

U slučajevima predviđenim Zakonom o radnim odnosima, radnik ima pravo
na minimalnu plaću.

Pravo radnika na minimalnu plaću detaljno će se regulirati kolektivnim
ugovorom kod poslodavca ili ugovorom o zapošljavanju.

Naknada plaće

Članak 36.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne plaće isplaćene
za prethodni mjesec, kako je to uređeno posebnim kolektivnim ugovorom ili
općim aktom kod poslodavca, za vrijeme kada ne radi zbog:

- godišnjeg odmora,

- plaćenog dopusta,

- državnog blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

- obavljanja funkcije predstavniha radnika u organima upravljanja,

- drugih slučajeva utvrđenih posebnim kolektivnim ugovorom ili općim
aktom kod poslodavca.

Članak 37.

Radnih ima pravo na naknadu plaće najmanje u visini njegove osnovne
plaće za vrijeme kada ne radi zbog:

- obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja u skladu
s potrebama poslodavca,

- zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje radnika, kao na primjer
u slučaju nedostatka sirovina, pogonske energije i slično.

Posebnim kolektivnim ugovorom ili općim aktom poslodavca mogu se utvrditi
i drugi vidovi plaće u pojedinim specifičnim slučajevima radi osiguranja
neometanog odvijanja prcesa rada kao što su: pripravnost radnika kod kuće,
dežurstvo na radnom mjestu itd.

Članak 38.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja do 42 dana, pripada
mu plaća najmanje u vfsini od 80 posto njegove plaće ostvarene u mjesecu
neposredno prije nego je počeo s bolovanjem.

Poslodavac može utvrditi različitu visinu naknade plaće za bolovanje
do 42 dana, ovisno o broju dana bolovanja, s tim da naknada ni u kojem
slučaju ne može iznositi manje od 80 posto iz stavka 1. ovog članka.

Naknada u 100 postotnom iznosu plaće prlpada radniku za slučaj bolovanja
zbog profesionalne bolesti ili povrede na radu.

Članak 39.

Sindikalnom povjereniku, kad ne radi poslove radnog mjesta zbog sindikalnih
aktivnosti utvrđenih Zakonom i ovim Ugovorom, pripeda naknada plaće kao
da je radio.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće, u smislu stavka 1. ovog
članka, sindikalni povjerenik ostvaruje u ovisnosti o broju članova Sindikata
kod poslodavca, i to tako da za svakog člana Sindikata ima pravo na dva
sata aktivnosti tijekom kalendarske godine.

Poslodavac je dužan omogućiti odsustvovanje s rada s naknadom plaće
članu republičkog organa Sindikata, odnosno nacionalne sindikalne centrale,
radi pohađanja sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposobljavanja, kongresa,
konferencija i sl.

SOLIDARNOST

Članak 40.

Kada tijekom radnog vijeka radnika dođe do smanjenja njegove radne sposobnosti
zbog starosti, povrede na radu, invaliditeta, profesionalnih i ostalih
bolesti te druglh razloga koji se utvrđuju posebnim kolektivnim ugovorom
ili općim aktom poslodavca, poslodavac je dužan osigurati povoljnije uvjete
rada za tog radnika, kao na primjer: lakši posao, povoljniju normu, rad
s umanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima i slično, bez
umanjenja njegove plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego su nastupile
spomenute okolnosti.

Članak 41.

Naknada plaće koja invalidu pripada od dana nastanka invalidnosti ili
od dana utvrđene opasnosti od invalidnosti, odnosno od dana završetka prekvalifikacije
ili dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće radno mjesto, ne
može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog mjesta na koje
je do tada bio raspoređen.

Članak 42.

Radnik kojem do stjecanja prava na mirovinu nedostaje pet godina staža
ili godina života, zadržava do odlaska u mirovinu najmanje plaću koju je
ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle spomenute
okolnosti.

Plaća radnika iz stavka 1. ovog članka uvećava se u srazmjeru s rastom
prosjećnih plaća kod poslodavca.

OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

Članak 43.

Radniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora najmanje
u visini najniže osnovne plaće utvrđene ovim Ugovorom za poslove najnižeg
stupnja složenosti na dan isplate regresa.

Pravo na regres radnika ostvaruje kod poslodavaca gdje koristi godišnji
odmor.

Regres za godišnji odmor isplaćuje se u mjesecu koji prethodi mjesecu
u kojem radnik koristi godišnji odmor.

Članak 44.

U slučaju kad radnik stekne uvjete za mirovinu pripada mu pravo na otpremninu
u visini od najmanje tri prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku
u gospodarstvu Republike u prethodnom tromjesečju. Pravo na otpremninu
pripada i radniku kojem je radni staž dokupljen hao nužan uvjet da bi mu
mogao prestati radni odnos kao trajnom višku kod poslodavca.

Članak 45.

Radnik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u sljedećim slučajevima:

- smrti radnika 3 prosječne mjesečne plaće

- smrti supružnika, djeteta i roditelja u skrbi 1 prosječne mjesečne
plaće

- nastanka teške invalidnosti 1 prosječne mjesečne plaće

- bolovanja dužeg od 90 dana 1 prosječne mjesečne plaće

- otklanjanja posljedica elementarne nepogode 1 prosječne mjesečne plaće

- nastanka teške invalidnosti radnika, supružnika, roditelja i djece
radnika u domovinskom ra- tu 2 prosječne mjesečne plaće.

Kao osnovica za utvrđivanje prava iz stavka 1. uzima se prosječna mjesečna
plaća isplaćena po radniku u goapodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Članak 46.

Kad je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu naknada
prijevoznih troškova, dnevnica u iznosu od 10 posto prosječne mjesečne
plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu Republike u prethodna tri mjeseca,
te naknada punog iznosa hotelskog računa za spavanje.

Troškovi i dnevnice za službeno putovanje u inozemstvo obračunavaju
se na način kako je to regulirano za republičke organe uprave.

Članak 47.

Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan mjesta njegovog stalnog
boravka, radnik ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu pokriva
povećane troškove života zbog boravka na terenu. Visina terenskog dodatka
ovisi o tome da li su radniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti
boravka na terenu. Puni iznos terenskog dodatka dnevno ne može biti manji
od 6 posto prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu
Republike u prethodna tri mjeseca.

Terenski dodatak se isplaćuje radniku najkasnije posljednji radni dan
u mjesecu za slijedeći mjesec. Dnevnica i terenski dodatak međusobno se
isključuju.

Članak 48.

Slučajevi u kojima radniku pripada dnevnica, a u kojima terenski dodatak,
kao i njihove konkretne visine utvrđuju se posebnim kolektivnim ugovorom
i općim aktom, odnosno ugovorom o zapošljavanju između radnika i poslodavca.

Članak 49.

Posebnim kolektivnim ugovorom, općim aktom i ugovorom o zapošljavanju
između radnika i poslodavca, utvrdit će se slučajevi kad radniku koji radi
u sjedištu poslodavca, pripada pravo na naknadu za odvojeni život od porodice.
Naknada za odvojeni život se isplaćuje zbog pokrića putnih troškova i troškova
života radnika, nastalih radi odvojenosti od porodice. Kada radnik ima
pravo na naknadu za odvojeni život, naknada ne može iznositi manje od 60
posto prosječne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu Republike u prethodna
tri mjeseca. Ako je radniku osiguran plaćeni smještaj ili prehrana, visina
naknade za odvojeni život umanjit će se u odgovarajućem novčanom iznosu.
Naknada za odvojeni život i terenski dodatak međusobno se isključuju.

Članak 50.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla do
visine troškova prijevoza sredstvima javnog prometa. U slučajevima kad
radnik nema mogućnosti korištenja sredstava javnog prometa, naknada se
uvećava za 30 posto.

Članak 51.

Ukoliko radnik ima pravo na korištenje privatnog automobila za službene
svrhe, naknadit će mu se troškovi u visini 30 posto cijene litre benzina
super po prijeđenom kilometru. Kada će radnik koristiti privatni automobil
u službene svrhe, uređuje se općim aktom odnosno odlukom poslodavca.

Članak 52.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prehrane u toku dnevnog punog radnog
vremena u visini od 25 posto prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku
u gospodarstvu Republike Hxvatske u prethodnom mjesecu.

Radnik koji u toku dana, u iznimnim slučajevima, radi duže od 10 sati,
ima pravo na dvije naknade, odnosno pravo da dva puta koristi topli obrok.
Kolektivnim ugovorom, odnosno općim aktom kod poslodavca, uredit će se
način korištenja toplog obroka.

Članak 53.

Učenicima i studentima na obveznoj praksi pripada nagrada u visini:

- za prvu i drugu godinu srednje škole - 20 posto prosječne osnovne
plaće takvog radnog mjesta kod poslodavca,

- za treću i četvrtu godinu srednje škole - 40 posto prosječne osnovne
plaće takvog radnog mjesta kod poslodavca,

- za prvu i drugu godinu više škole ili fakulteta - 20 posto prosječne
osnovne plaće takvog radnog mjesta kod poslodavca,

- za treću i četvrtu godinu fakulteta - 40 posto prosječne osnovne plaće
takvog radnog mjesta kod poslodavca,

- imaju pravo na sve dodatke za obavljeni rad kao i naknadu troškova
prijevoza s posla i na posao i topli obrok, po istim kriterijima kao i
ostali radnici zaposleni kod poslodavca.

Nagrada i dodaci se ne isključuju.

Ostala prava i obveze učenika i studenata, poslodavac će regulirati
međusobnim ugovorom u skladu sa Zakonom.

Članak 54.

Poslodavac je dužan radniku isplatiti jubilarnu nagradu za navršenih:

- 10 godina radnog staža 50%

- 20 godina radnog staža 70%

- 30 godina radnog staža 85%

- 35 godina radnog staža 100%

Od prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu Republike
u prethodna tri mjeseca. Radnik sa članovima svoje obitelji ima pravo i
na korištenje radničkih odmarališta u vlasništvu poslodavca, uz dogovor
sindikata i poslodavca. Način i uvjeti za ostvarivanje prava iz prethodnog
stavka utvrđuju se ugovorom između sindikata i poslodavca. Poslodavac je
dužan osigurati sredstva za poklon djetetu do navršene 12-te godine starosti,
roditelju - nositelju zdravstvenog osiguranja djeteta, najmanje u visini
15 posto prosječne mjesečne plaće u gospodarstvu Republike Hrvatske u prethodna
tri mjeseca.

Članak 55.

Poslodavac je dužan kolektivnim ugovorom utvrditi naknade za božićne
blagdane.

ODGOVORNOST RADNIKA

Disaplinski postupak

Članak 56.

Disciplinski postupak provodi se u skladu sa Zakonom, kolektivnim ugovorom
i općim aktom poslodavca.

Disciplinski postupak pokreće poslodavac dostavom pisanog zahtjeva i
poziva za raspravu radniku. O pokretanju disciplinskog postupka poslodavac
obavještava sindikalnog povjerenika. Na zahtjev radnika, odnosno uz pristanak
radnika, u disciplinskom postupku može ga zastupati sindikat kojega je
radnik član. Odlučivanje o pojedinim slučajevima u sporu o pravu, obvezi
ili odgovornosti iz radnog odnosa, radnik i poslodavac mogu sporazumno
povjeriti arbitru ili arbitražnom vijeću. Odluka arbitra ili arbitražnog
vijeća je konačna i ima snagu izvršne isprave.

Povreda radnih obveza

Članak 57.

Lakše povrede radnih obveze su:

- neopravdano zakašnjavanje na rad ili nedozvoljeno napuštanje rada
tijekom ili prije isteka radnog vremena,

- nenošenje propisane radne odjeće na radnom mjestu,

- nedolično ponašanje na radu,

- nedolično ponašanje radnika u objektima poduzeća izvan radnog vremena,

- odbijanje pružanja stručne pomoći radnicima kod poslodavca,

- neprijavljivanje poslodavcu izvršene teže povrede radne obveze,

- prouzrokovanje štete na radu nenamjerno ili grubom greškom i nepažnjom,
u manjem opsegu,

- nepravovremeno i nekvalitetno izvršavanje poslova uslijed čega nije
nastala šteta ili je ona u manjem opsegu, -

te druge povrede radnih obveza regulirane Kolektivnim ugovorom ili općim
aktima poslodavca.

Članak 58.

Teže povrede rednih obveze su:

- neopravdano izostajanje s rada najmanje pet radnih dana, s prekidima
u toku 12 mjeseci,

- neopravdano izostajanje s rada od dva do pet radnih dana uzastopno,

- neizvršavanje pravomoćne sudske odluke iz radnih odnosa,

- neizvršavanje radnih obveza čime se znatnije ometa proces rada ili
upravljanje kod poslodavca, ili uzrokuje znatna materijalna šteta (osim
u slučaju organiziranog štrajka),

- zloupotreba bolovanja,

- unošenje i prodaja artikala u osobnu korist,

- nezakonito raspolaganje sredstvima poslodavca ili nanošenje materijalne
štete poslodavcu,

- zloupotreba položaja i prekoračenje ovlaštenja,

- neizdavanje računa i zakidanje gosta,

- neprijavljivanje, odnosno prikrivanje nastanka štete,

- nekorištenje i nepravilno korištenje i neadekvatno održavanje sredstava
za rad,

- upotreba sredstava poslodavca u osobne svrhe,

- uzrokovanje znatne materijalne štete namjerno ili grubom nepažnjom,

- narušavanje ugleda poslodavca,

- druge povrede radnih obveza regulirane kolektivnim ugovorom ili općim
aktima poslodavca.

Članak 59.

Za povrede radne obveze radniku se može izreći jedna od ovih disciplinskih
mjera:

- javna opomena,

- novčana kazna,

- prestanak radnog odnosa.

Izvršenje mjere prestanka radnog odnosa može se odgoditi od·šest do
dvanaest mjeseci.

Članak 60.

Javna opomena se može izreći za lakšu povredu radne obveze.

Novčana kazna se može izreći za lakše povrede radnih obveza i za teže
povrede radnih obveza.

Članak 61.

Mjere prestanka radnog odnosa mogu se izreći za teže povrede radnih
obveza, kako slijedi:

- neopravdano izostajanje s rada najmanje pet radnih dana s prekidima
u toku 12 mjeseci,

- neopravdano izostajanje s rada od dva do pet radnih dana uzastopno,

- neizvršavanje pravomoćne sudske odluke iz radnih odnosa,

- neizvršavanje radnih obveza čime se znatnije ometa proces rada ili
upravljanja kod poslodavca, ili uzrokuje znatna materijalna šteta (osim
u slučajevima organiziranog štrajka),

- zloupotreba bolovanja,

-nezakonito raspolaganje sredstvima poslodavca ili nanošenje materijalne
štete poslodavcu,

- neizdavanje računa i zakidanje gosta,

- narušavanje ugleda poslodavca.

Članak 62.

Sindikat mora obvezno dostaviti mišljenje o učinjenoj povredi radne
obveze, a disciplinski organ dužan ga je razmotriti.

Materijalna odgovornost

Članak 63.

Kad radnik pri radu kod poslodavca namjerno ili zbog krajnje nepažnje
prouzroči štetu, a njezinu visinu nije moguće utvrditi ili bi njezino utvrđivanje
prouzročilo nesrazmjerne troškove, šteta se utvrđuje u paušalnom iznosu.

Paušalni iznos štete utvrđuje poslodavac. O postupku utvrđivanja štete
poslodavac će obavijestiti sindikalnog povjerenika i omogućiti mu prisustvovanje
postupku.

PRESTANAK RADNOG ODNOSA

Članak 64.

Otkazni rok iznosi najmanje:

- za radnika do 30 godina života 1 mjesec

- za radnika s navršenih 30 do 40 godina života 2 mjeseca

- za radnika iznad 40 godina života 3 mjeseca.

U vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo na odsutnost s rada radi traženja
novog zaposlenja 6 sati tjedno.

Članak 65.

Radniku za čijim je radom trajno prestala potreba kod poslodavca, radni
odnos ne može prestati dok ne proteknu slijedeći rokovi od dana donošenja
programa rješavanja viška radnika:

- za radnika do 10 godina staža 4 mjeseca

- za radnika sa preko 10 do 20 godina staža 5 mjeseci

- za radnika sa preko 20 godina staža 6 mjeseci

Članak 66.

Kriterije za utvrđivanje privremenih i trajnih viškova zaposlenih kod
poslodavca, zajedno utvrđuju poslodavac i sindikat.

Članak 67.

Radnik koji je proglašen trajnim viškom kod poslodavca, ima pravo na
jednokratnu otpremninu najmanje u visini jedne prosječne plaće isplaćene
u gospodarstvu Republike u protekla tri mjeseca. Radniku koji je proglašen
trajnim viškom, a ispunjava uvjete za dokup staža sukladno općim propisima
o radnim odnosima, može se dokupiti staž.

Članak 68.

Program rješavanja viška radnika između ostaloga treba sadržavati :

- objektivno i stručno utvrđene razloge nastanka viška radnika,

- mogućnost promjene organizacije i procesa rada kod poslodavca,

- mogućnost povremenog smanjenja ili oslobađanja pojedinih vrsta materijalnih
obveza poslodavca u skladu sa zakonom,

- mogućnost rasporeda radnika na drugo radno mjesto,

- mogućnost zapošljavanja radnika kod drugog poslodavca,

- mogućnost dokvalifikacije ili prekvalifikacije radnika prema potrebama
poslodavca,

- mogućnost obavljanja rada sa skraćenim radnim vremenom do 36 sati
tjedno, koje se računa kao puno radno vrijeme.

Ukoliko radniku nije moguće osigurati zaposlenje primjenom mjera iz
stavka 1. ovog članka, Programom se može utvrditi da je za njegovim radom
trajno prestala potreba.

Prilikom utvrđivanja za kojim radnicima je trajno prestala potreba,
uzimaju se u obzir slijedeći kriteriji: uspješnost u radu, posebna znanja
i sposobnosti, stručna sprema, dužina radnog staža i socijalni status radnika.

Članak 69.

Poslodavac je dužan o razlozima trajnog prestanka potrebe za radom i
o Programu rješavanja viška radnika obavijestiti radnike i Zavod za zapošljavanje.

Obavijest iz stavka 1. ovog članka ima se dostaviti u pismenom obliku,
najkasnije 30 dana nakon donošenja Programa.

ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 70.

O prigovoru radnika koji je u radnom odnosu odlučuje organ utvrđen općim
aktom kod poslodavca, odnosno arbitraža koju sporazumno imenuju poslodavac
i sindikat.

OBRAZOVANJE RADNIKA I INFORMIRANJE

Članak 71.

Radnici se imaju pravo obrazovati s obzirom na svoje interese i interese
poslodavca. Tijekom obrazovanja za potrebe poslodavca radniku pripadaju
sva prava kao da je radio. Međusobna prava i obveze između radnika koji
je upućen na obrazovanje i poslodavca, utvrđuju se posebnim ugovorokn u
skladu s kolektivnim ugovorom, općim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju
između radnika i poslodavca.

Članak 72.

Poslodavac,je dužan radniku odnosno sindikalnom povjereniku osigurati
informacije koje su bitne za ekonomski položaj radnika, kao na primjer:

- o prijedlozima poslovnih i razvojnih odluka, koje utječu na ekonomski
i socijalni položaj radnika,

- o poslovnim rezultatima (polugodišnjim i godišnjim),

- o prijedlozima odluka i općih akata kojima se u skladu s kolektivnim
ugovorom reguliraju osnovna prava i obveze iz radnog odnosa,

- o promjeni vlasničkih odnosa odnosno vlasnika.

Informacije o rezultatima poslovanja poslodavac osigurava po isteku
određenog razdoblja (polugodišta i godine), a informacije o planovima i
prijedlozima akata poslodavac daje radnicima prije njihovog usvajanja.

UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 73.

Poslodavac je dužan sindikatu osigurati informacije o prijedlozima odluka
koje će razmatrati odgovarajući organ upravljanja ili će ih poslodavac
donijeti, a koje su od značaja za ekonomski i socijalni položaj radnika.
Stavove sindikata o prijedlozima odluka organ upravljanja odnosno poslodavac
dužan je razmotriti i o njima se očitovati prije donošenja odluke. Sindikatu
se dostavljaju pozivi s materijalima za sjednice odgovarajućih organa i
omogućava sudjelovanje njegovih predstavnika na tim sjednicama kad se odlučuje
o pravima radnika, te o njihovom materijalnom položaju. Poslodavac je dužan
primiti i saslušati sindikalnog povjerenika kad on to zatraži ili po dogovoru.

Članak 74.

Poslodavac je dužan sindikatu osigurati najmanje slijedeće:

- odgovarajući prostor za rad i održavanje sastanaka sindikata bez naknade
troškova,

- stručne, tehničke i administrativne usluge za rad sindikata u mjeri
koliko je to nužno za ostvarivanje sindikalne funkcije,

- obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatnih lista, uz suglasnost
radnika.

Članak 75.

Sindikat je dužan odluku o izboru, odnosno imenovanju sindikalnog povjerenika,
dostaviti poslodavcu. Sindikalnog povjerenika za vrijeme obavljanja njegove
funkcije, kao i dvije godine dana po njezinom prestanku, zbog sindikalne
aktivnosti, a bez suglasnosti Sindikata, nije moguće :

- rasporediti na drugo radno mjesto ili k drugom poslodavcu,

- uvesti među privremeni ili trajni višak radnika,

- ili na drugi način postavljati u manje povoljan ili podređen položaj.

Sindikalnom povjereniku zbog sindikalne aktivnosti ne smije se snižavati
plaća, niti protiv njega povesti disciplinski postupak ili postupak za
naknadu štete. Sindikalnom povjereniku, ako funkciju obavlja profesionalno,
pripada naknada plaće u visini koeficijenta njegovog radnog mjesta.

RJEŠAVANJE SPOROVA I IZMJENE I DOPUNE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 76.

Za rješavanje sporova između ugovornih strana, koje nije bilo moguće
riješiti međusobnim pregovaranjem, može se pokrenuti postupak mirenja.
Postupak mirenja pokreće se na pismenu inicijativu jedne od ugovornih strana.
Postupak mirenja ne može se provesti ako jedna od ugovornih strana nije
prihvatila prijedlog za provođenje mirenja.

Članak 77.

Komisija za pomirenje (u daljnjem tekstu: Komisija) ima predsjednika
i četiri člana. Hrvatska gospodarska komora imenuje dva člana a dva člana
imenuje Samostalni sindikat ugostiteljstva i turizma Hrvatske.

Članovi Komisije sporazumno imenuju predsjednika.

Članak 78.

U postupku mirenja ispitat će se navodi i prijedlozi stranaka, a po
potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati stranke. Komisija
će sastaviti pismeni prijedlog nagodbe. Mirenje je uspjelo ako obje strane
prihvate pismeni prijedlog nagodbe. Nagodba u smislu odredbe stavka 1.
ovoga članka ima snagu nagodbe zaključene izvan suda (izvansudska nagodba).

Članak 79.

Ako ne uspije pregovaranje ni postupak mirenja ugovorne strane mogu
predmet spora povjeriti arbitraži od tri člana. Arbitraža se za svaki slučaj
spora imenuje iz šire liste arbitara koju suglasno utvrđuju ugovorne strane.

Članak 80.

Postupak pred arbitražom vodi se na način koji će se propisati posebnim
pravilnikom. Pravilnik iz stavka 1. ovog članka će suglasno donijeti ugovorne
strane.

Članak 81.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti izmjenu ili dopunu ovog Ugovora.
Postupak izmjene i dopune Ugovora pokreće se u pisanom obliku. Druga strana
ima obvezu očitovanja na predložene izmjene ili dopune u roku od 30 dana.
Ako druga strana ne prihvati prijedlog izmjena ili dopuna u roku od 30
dana, može se pokrenuti arbitražni postupak.

Članak 82.

Ako se ugovorne strane ne sporazumiju o izmjenama ili dopunama Ugovora,
odnosno ne postignu suglasnost u postupku mirenja, rješenje spora se može
povjeriti arbitraži.

Članak 83.

Svaka ugovorna strana može pismeno otkazati Ugovor. Otkazni rok iznosi
tri mjeseca.

Sklapanje Kolektivnog ugovora

Članak 84.

Smatra se da je ovaj Ugovor sklopljen kad ga potpišu predstavnici Hrvatske
gospodarske komore i Samostalnog sindikata ugostiteljstva i turizma Hrvatske.

Članak 85.

Ovaj Ugovor sklapa se na određeno vrijeme i važi do 1. lipnja 1995.
godine.

Članak 86.

Ovaj Ugovor registrira se u Ministarstvu rada i socijalne skrbi u skladu
s Uputama o registraciji i objavljivanju registriranih kolektivnih ugovora
("Narodne novine", broj 29/92).

Postupak sklapanja novog Kolektivnog ugovora počet će najkasnije tri
mjeseca prije isteka roka iz članka 78.

Članak 87.

Ugovorne strane imenuju zajednički organ za tumačenje odredbi ovog Ugovora
i praćenje njegove primjene.

Zajednički organ ima četiri člana, od kojih po dva imenuje svaka ugovorna
strana.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 88.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovog Ugovora snose ugovorne
strane svaka u svom dijelu, a troškove pripremanja i rada arbitraže, komisije
za tumačenje ovog Ugovora, potpisnici dijele proporcionalno.

Članak 89.

Poslodavci su dužni uskladiti svoje kolektivne ugovore, odnosno opće
akte, s odredbama ovog Ugovora, te početi s primjenom najkasnije u roku
30 dana od dana stupanja na snagu.

Članak 90.

Ovaj Ugovor stupa na snagu danom objave.

TARIFNI STAVOVI

1. UGOSTITELJSTVO

I. koeficijent 1,00

- pomoćni radnik u kuhinji, praoni ,skladištu i drugi pomoćni radnici

- čuvar

- čistačica

- dostavljač

II. koeficijent 1,40

- sobarica

- telefonist

- točilac pića

- vrtlar II.

- pomoćnik kuhara

- servir (pomoćnik konobara)

- radnik na održavanju sportskih terena

- pralja

- kuhinjska radnica

III. koeficijent 1,80

- kućni majstor

- konobar

- kuhar

- referent

- blagajnik

- žurnalist

- teleprinterist

- administrator

- daktilograf

- recepcioner II.

- krojačica

- skladištar

- sekretarica

- slastičar

- vozač

- ekonom

- mesar

- trgovac

- frizer

- mjenjač valute

IV. koeficijent 2,10

- voditelj sporta i rekreacije

- kuhar specijalista

- majstor specijalista

- barmen specijalista

- slastičar specijalista

- domaćica kuhinje

- poslovni tajnik

- nadzornica

- glavni blagajnik

- glavni konobar

- specijalista

- krupje

- animator

- recepcioner

- smostalni referent

- voditelj pripreme hrane

- medicinska sestra

- fizioterapeut

V. koeficijent 2,30

- šef recepcije

- šef slastičarne

-šef smjene

- šef sale

- šef knjigovodstva

- šef financijske službe

- glavna domaćica

- inspektor

- kontrolor

- šef službe održavanja

- voditelj hortikulture (manjeg objekta)

- poslovođa (trgovačke i druge radnje)

VI. koeficijent 2,60

- šef kuhinje (manjih ugostiteljskih objekata)

- šef ugostiteljskog servisa

- voditelj hortikulture (većeg kompleksa)

- samostalni komercijalista prodaje i marketinga

VII. koeficijent 2,80

- šef kuhinje (većih ugostiteljskih objekata)

- rukovodilac centralne praone na nivou poduzeća

- rukovodilac tehničke službe na nivou poduzeća

- visokostručni radnik

- samostalni referent kadrovskih i općih poslova

VIII. koeficijent 3,00

- rukovodilac odjela (općeg, kadrovskog, pravnog, računovodstva, plana
i analize, financija, tehnologije i sl.)

IX. koeficijent 3,20

- rukovodilac prodaje i marketinga

- rukovodilac poslovne (ekonomske) jedinice

X. koeficijent 3,50

- rukovodilac grupe poslova (direktor sektora)

2. TURISTIČKO POSREDOVANJE

I. koeficijent 1,00

- pomoćni radnik

- čistaćica

- perač

- čuvar

- dostavljač

- nosač prtljage (bagažist)

II. koeficijent 1,20

- domaćica

- čuvar

- portir

- mornar

- vježbenik stroja

- brodski mali

- podmazivač

- telefonist

III. koeficijent 1,40

- skladištar

- dekorater

- aranžer

- teleprinterist

- kormilar

- motorist

- administrator

- daktilograf

- kadet

- arhivar

- referent

IV. koeficijent 1,60

- operater telefonije i radio centrale

- vozač

- komercijalist unutrašnje trgovine

- kontrolor ispravnosti vozila

- stjuardesa

- blagajnik

- knjigovođa

- referent

- brodski časnik

- pratilac grupe

- turistički operater

- majstor

V. koeficijent 1,85

- zapovjednik klasičnog broda

- majstor specijalista

- vođa stroja

- voda palube

- vanjskotrgovinski komercijalist

- turistički vodič

- organizator ekonomskih poslova (samostalni komercijalist domaćeg turizma)

- sekretarica poslovodnog organa

- voditelj prodajnog mjesta (poslovođa)

- programer

- sistem operater

- inokorespondent

- vozač autobusa

- brodski časnik I.

VI. koeficijent 2,10

- animator

- glavni turistički radnik

- zapovjednik hidrokrilnog broda

- samostalni referent

- upravitelj stroja hidrokrilnog broda

- prometnik - glavni dizajner

- poslovni tajnik

- voditelj grupe poslova (jednostavnijih)

VII. koeficijent 2,20

- sistem inženjer

- rukovodilac referade

- voditelj grupe poslova (složenijih)

- organizator vanjskotrgovinskih poslova (samostalni komercijalist za
inozemne poslove)

- prevodilac

- inokorespondent

- rukovodilac manjih filijala

- organizator (AOP)

VIII. koeficijent 2,60

- rukovodilac manjih organizacijskih jedinica

- rukovodilac odjela

- inspektor

- kontrolor

- prvi oficir palube

- zapovjednik plovnog objekta

- prvi oficir stroja

- upravitelj stroja

- visokostručni radnik

- rukovodilac većih filijala

IX. koeficijent 3,20

- rukovodilac većih organizacijskih jedinica

X. koeficijent 3,50

- rukovodilac grupe poslova (direktor sektora)

Samostalni sindikat ugostiteljstva i turizma Hrvatske

predsjednica

**Vesna Ivković-Stipčević, v.r.**

Hrvatska gospodarska komora

Sektor za trgovinu, turizam i ugostiteljstvo i malu privredu

direktor

**Milivoj Jurišić, v.r.**

Kolektivni ugovor, NN 67/1994-1178