## Zakon o javnom priopćavanju (pročišćeni tekst)

### NN 69/2003 (23.4.2003.), Zakon o javnom priopćavanju (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

818

Na
temelju članka 59. Poslovnika Hrvatskoga sabora, Odbor za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora na 110. sjednici 9. travnja 2003., utvrdio je pročišćeni
tekst Zakona o javnom priopćavanju.

Pročišćeni tekst Zakona o javnom priopćavanju
obuhvaća Zakon o javnom priopćavanju (»Narodne novine«, br. 83/96.) te njegove
izmjene i dopune objavljene u »Narodnim novinama«, br. 105/97., 143/98., 20/00.
i 96/01. u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 008-02/01-01/01
Zagreb, 9. travnja 2003.

            Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Josip Leko,** **dipl. iur.,** v. r.

## ZAKON

### O JAVNOM PRIOPĆAVANJU (pročišćeni tekst)

I.
OPĆE ODREDBE

Sadržaj

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuju pretpostavke za ostvarivanje načela slobode tiska i drugih
sredstava javnoga priopćavanja, pravo novinara i drugih sudionika u javnome
priopćavanju na slobodu izvješćivanja i pristupa informaciji i druga prava ovih
osoba, te njihova odgovornost za objavljene informacije, naknada štete učinjene
objavljenom informacijom, objavljivanje priopćenja i ispravka informacije.

Određenje
pojmova

Članak
2.

(1)
Djelatnosti javnoga priopćavanja, u smislu ovoga Zakona, su djelatnosti
izdavanja novina i drugih povremenih izdanja, djelatnosti proizvodnje i
emitiranja radijskoga i televizijskoga programa i djelatnost novinskih
agencija.

(2)
Javno priopćavanje ostvaruje se posredstvom javnih glasila.

(3)
Javna glasila su tisak, radio, televizija, programi novinskih agencija i druga
javna glasila te elektronički mediji.

(4)
Tisak su novine i druga povremena izdanja koja izlaze u razmacima od najviše
šest mjeseci, a u nakladi većoj od 500 primjeraka.

(5)
Tiskano djelo naklada kojega je manja od 500 primjeraka, a izlazi povremeno,
smatrat će se tiskom ako je namijenjeno raspačavanju.

(6)
Druga javna glasila su plakati, letci, slikovni prikazi s tekstom ili bez njega
i druga izdanja umnožena bilo kojim mehaničkim, kemijskim ili elektroničkim
postupkom, filmovi, videokasete, nosači zvuka i druga glasila koja sadrže
obavijesti o nekom događaju, pojavi, osobi, predmetu ili djelatnosti.

(7) Intervju je razgovor i izjava u pisanome ili
usmenome obliku, namijenjen objavljivanju u javnome glasilu.

(8) Autorizacija je odobrenje za objavljivanje dano u
pisanome obliku ili u usmenome obliku, ako postoji tonski zapis o usmenoj
autorizaciji.

(9) Informacija je podatak, tekst, fotografija,
crtež, karikatura, film, usmeno izvješće ili drugi prilog objavljen u javnome
glasilu.

(10) Privatnost je osobni i obiteljski život. Pravo
na pošti­vanje privatnosti razumijeva, prije svega, pravo na život po vlastitom
izboru i opredjeljenju. Odnosi se na privatni, obiteljski i kućni život,
fizički i moralni integritet, čast i ugled, na neobjavljivanje nepotrebnih i
neugodnih podataka i neovlašteno objavljivanje privatnih fotografija, na
zaštitu od špijunaže i neopravdanih ili neprihvatljivih indiskrecija, na
zaštitu od zlonamjernoga ko­rište­nja privatnih razgovora, na zaštitu od
širenja informacija priopćenih ili primljenih od pojedinca u povjerenju.

(11) Nakladnik je fizička ili pravna osoba koja
izdaje javno glasilo.

(12)
Novinski nakladnik je fizička ili pravna osoba koja izdaje tisak.

Sloboda
javnoga priopćavanja

Članak
3.

(1)
Jamči se sloboda javnoga priopćavanja.

(2) Sloboda
javnoga priopćavanja obuhvaća osobito slobodu izražavanja misli, slobodu
prikupljanja, istraživanja, objavljivanja i širenja informacija, slobodu
tiskanja i raspačavanja tiska i drugih javnih glasila, te proizvodnje i
emitiranja radijskoga i televizijskoga programa, slobodu primanja ideja i
informacija, kao i slobodu osnivanja pravnih osoba za obavljanje djelatnosti
javnoga priopćavanja.

(3)
Izdavanjem tiska, proizvodnjom i emitiranjem radijskoga i televizijskoga
programa te izdavanjem drugih javnih glasila mogu se baviti fizičke i pravne
osobe, sukladno uvjetima propisanim Zakonom o telekomunikacijama, Zakonom o
Hrvatskoj radioteleviziji i Zakonom o izdavačkoj djelatnosti.

Zabrana
ograničavanja slobode javnoga priopćavanja

Članak
4.

(1)
Nitko nema pravo prisilom ili zlouporabom položaja utjecati na sadržaj i tijek
javnoga priopćavanja, ni na bilo koji drugi način nezakonito ograničavati
slobodu javnoga pri­opća­vanja.

(2) O
povredama slobode javnoga priopćavanja odlučuje sud.

Dostupnost
izvorima informacija

Članak
5.

(1) Informacije u posjedu tijela zakonodavne, izvršne
i sudbene vlasti i pravnih osoba koje imaju javne ovlasti te tijela jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave (u daljnjem tekstu: tijela javne
vlasti) dostupne su novinarima pod jednakim uvjetima, u skladu s propisima o
radu tih tijela.

(2) Ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti dužna je u
primjerenom roku novinarima dati informacije iz djelokruga toga tijela.

(3) Ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti neće dati
informaciju koja je radi zaštite javnih interesa zakonom ili drugim propisom
utvrđena državnom ili vojnom tajnom.

(4) Ako odbije dati informaciju, ovlaštena osoba u
tijelu jav­ne vlasti mora pisano ili usmeno obrazložiti razloge odbijanja.

(5) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka novinar ima
pravo podnijeti žalbu tijelu određenom posebnim zakonom.

(6) Ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti odgovorna
je za točnost i potpunost danih informacija.

Zaštita
privatnosti

Članak
6.

(1) Svaka osoba ima pravo na zaštitu privatnosti,
dostojanstva, ugleda i časti.

(2) Javne osobe imaju pravo na zaštitu privatnosti,
osim u slučajevima koji su u svezi s njihovim javnim životom.

(3) Ne može se na jednaka prava glede zaštite
privatnosti pozivati osoba koja svojim izjavama, ponašanjem i drugim djelima u
svezi s njezinim osobnim ili obiteljskim životom sama privlači pozornost
javnosti.

Obveze
države

Članak
7.

(1) Država će poticati raznovrsnost tiska, radija,
televizije i drugih javnih glasila.

(2) Odluke o novčanoj pomoći tisku, radiju,
televiziji i drugim javnim glasilima radi ostvarenja zadaće iz stavka 1. ovoga
članka su javne.

(3) Država će, sukladno uvjetima propisanim posebnim
za­ko­nom, materijalno pomagati izdavanje tiska i drugih javnih glasila te
proizvodnju i emitiranje programa radijskih i televizijskih programa u jeziku i
pismu etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina te osigurati uvjete za
izdavanje sredstava javnoga priopćavanja namijenjenih izvješćivanju osoba s
posebnim potrebama, kao i pripadnika drugih društvenih i kulturnih skupina.

II.
PRAVA I OBVEZE NOVINARA

Statut javnoga glasila

Članak
8.

(1) Odnosi između novinara, glavnoga urednika i
nakladnika te njihova međusobna prava i obveze utvrđuju se statutom javnoga
glasila.

(2) Statutom se utvrđuje osobito način sudjelovanja
novinara u postupku imenovanja i razrješenja glavnoga urednika te sloboda rada
i odgovornost novinara.

(3)
Statut donose nakladnik i predstavnik novinara uz pret­hod­nu suglasnost većine
ukupnoga broja novinara javnoga glasila. Novinari biraju svojega predstavnika
većinom glasova.

(4)
Načela statuta mogu se utvrditi kolektivnim ugovorom.

(5) Ako
nakladnik i predstavnik novinara statut ne donesu u roku od šest mjeseci od
početka izdavanja, odnosno rada javnoga glasila, statut će na zahtjev
nakladnika ili predstavnika novinara, u roku od tri mjeseca od dana primitka
zahtjeva, donijeti arbitraža sastavljena od paritetno zastupljenih predstavnika
Udruge nakladnika i Hrvatskoga novinarskog društva, pod predsjedanjem
predstavnika državnog tijela što obavlja upravne poslove iz područja javnoga
priopćavanja.

(6)
Čelnik državnoga tijela što obavlja upravne poslove iz područja javnoga
priopćavanja u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o javnom priopćavanju (»Narodne novine«, br. 96/01.) donijet će
pravilnik kojim će se utvrditi sastav i postupak arbitraže iz prethodnog stavka
ovoga članka.

Pravo
novinara na izražavanje stajališta

Članak
9.

(1)
Novinar ima pravo izražavati stajalište o svim doga­đa­jima, pojavama, osobama,
predmetima i djelatnostima.

(2)
Novinaru se ne može otkazati ugovor o radu, umanjiti plaća ili izmijeniti položaj
u uredništvu zbog iznošenja stajališta u skladu sa stavkom 1. ovoga članka.

Pravo
novinara da odbije izvršiti nalog

Članak
10.

(1)
Novinar ima pravo odbiti napisati, odnosno pripremiti, ili sudjelovati u
oblikovanju priloga kojega se sadržaj protivi pravilima novinarskoga zanimanja
i etike.

(2) Stavak 1. ovoga članka ne odnosi se na
tehničko-redaktorsku obradu priloga.

(3) Ako novinar odbije izvršiti nalog jer bi izvršenjem
naloga kršio pravila novinarskoga zanimanja, poslodavac mu ne može otkazati
ugovor o radu, umanjiti plaću ili izmijeniti položaj u uredništvu.

Zaštita
ugleda autora

Članak
11.

(1)
Prilog kojega je smisao promijenjen u postupku uredničke obrade ne smije se
objaviti pod imenom autora bez njegova pristanka.

(2) Za prilog objavljen suprotno stavku 1. ovoga
članka odgovara glavni urednik.

(3) Ako je prilogom objavljenim suprotno stavku 2.
ovoga članka povrijeđen ugled autora, autor može zahtijevati naknadu štete.

(4) Stavak 1. ovoga članka vrijedi i za pseudonim
kojim se služi pojedini autor.

Zaštita
izvora informacije

Članak
12.

(1) Novinar nije dužan tijelu javne vlasti dati
podatke o izvoru objavljene informacije ili informacije koju namjerava
objaviti.

(2)
Pravo novinara iz stavka 1. ovoga članka odnosi se i na urednike, tiskare,
autore knjiga i autore objavljenih priloga koji nisu novinari.

III.
OBVEZE JAVNIH GLASILA

Obveza
objavljivanja točnih, cjelovitih
i pravodobnih informacija

Članak 13.

(1) Javna glasila dužna su objavljivati točne,
cjelovite i pravodobne informacije, poštujući pravo javnosti da bude upoznata o
događajima, pojavama, osobama, predmetima ili djelatnostima, kao i druga
pravila novinarskoga zanimanja i etike.

(2) Javna glasila dužna su poštovati privatnost,
dostojanstvo, ugled i čast građana, a poglavito djece, mladeži i obitelji.

(3) Zabranjeno je objavljivati informacije
prikupljene na nezakonit način (prislušnim uređajima, skrivenim kamerama,
krađom, protupravnom uporabom sredstava automatske obrade podataka i slično) te
informacije koje su zakonom određene državnom ili vojnom tajnom.

Glavni
urednik

Članak
14.

(1)
Novine i druga povremena izdanja, radijske i televizijske postaje, te programi
novinskih agencija moraju imati glavnoga urednika.

(2) Glavni urednik odgovoran je, u skladu sa zakonom,
za sve objavljene informacije.

(3) Odgovornost glavnoga urednika iz stavka 2. ovoga
članka odnosi se i na uredničku obradu objavljene informacije (izbor naslova,
podnaslova, teksta ispod fotografije i slično).

Uvjeti
za imenovanje glavnoga urednika

Članak
15.

(1)
Glavnim urednikom može biti imenovana osoba koja osim općih uvjeta predviđenih
zakonom ispunjava i sljedeće posebne uvjete:

1. da je hrvatski državljanin,

2. da ima prebivalište na teritoriju Republike
Hrvatske.

(2) Glavnim urednikom ne može biti imenovana osoba
koja ima imunitet od kaznene odgovornosti.

Naznaka
izvora informacije koja se prenosi

Članak
16.

Uz
informacije koje se prenose iz drugih domaćih i inozemnih javnih glasila mora biti
naznačeno glasilo iz kojega se informacija prenosi.

Zabrana
izlaganja pornografskih tiskovina

Članak
17.

(1)
Zabranjena je promidžba i javno izlaganje tiskovina s naslovnicama
pornografskoga sadržaja.

(2) Tiskovine s naslovnicama pornografskoga sadržaja
koje se javno izlažu oduzet će se bez naknade na temelju rješenja Ministarstva
unutarnjih poslova.

(3)
Zabrana iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na prodaju u posebnim
prodavaonicama.

(4)
Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka može se pokrenuti upravni spor.

IV.
OBVEZE NAKLADNIKA

Prijava
tiska

Članak
18.

(1)
Nakladnik je dužan prije početka izdavanja novina ili drugoga javnoga glasila
prijaviti te novine ili pak drugo javno glasilo državnome tijelu koje obavlja
upravne poslove iz područja javnoga priopćavanja.

(2)
Prijava novina ili drugoga javnog glasila treba sadržavati ove podatke:

1.
tvrtku i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište nakladnika,

2. naziv novina ili drugoga javnog glasila,

3. sadržajnu posebnost (politika, gospodarstvo, kultura,
šport i drugo),

4. jezik, pismo i periodiku izdavanja,

5. planiranu prosječnu nakladu,

6. tvrtku i sjedište, odnosno ime, prezime i
prebivalište tiskara,

7. ime, prezime i prebivalište glavnoga urednika,

8. podatke o strukturi vlasništva javnoga glasila u
skladu sa člankom 19. ovoga Zakona.

(3) Prijavi iz stavka 2. ovoga članka prilaže se
izvadak iz sudskoga registra nakladnika.

(4) Državno tijelo koje obavlja upravne poslove iz
područja javnoga priopćavanja ne smije odbiti izdati nakladniku potvrdu o prijavi
novina ili drugoga javnoga glasila ako prijava sadrži sve podatke iz stavka 2.
ovoga članka.

(5) Državno tijelo koje obavlja upravne poslove iz
područja javnoga priopćavanja dužno je potvrdu iz stavka 4. ovoga članka izdati
u roku od tri dana od dana primitka prijave, ako prijava sadrži sve podatke iz
stavka 2. ovoga članka, ili u istom roku pozvati nakladnika da prijavu dopuni.

(6) Ako državno tijelo koje obavlja upravne poslove
iz područja javnoga priopćavanja ne postupi sukladno stavku 5. ovoga članka,
smatra se da je izdana potvrda o prijavi novina ili drugoga javnog glasila.

(7) Nakladnik je dužan državnome tijelu koje obavlja
upravne poslove iz područja javnoga priopćavanja prijaviti svaku promjenu
podataka navedenih u prijavi novina ili drugoga javnog glasila u roku od osam
dana od dana nastanka promjene.

(8) Nakladnik je dužan državno tijelo koje obavlja
upravne poslove iz područja javnoga priopćavanja obavijestiti o odluci o
prestanku izdavanja novina ili drugoga javnog glasila trideset dana prije
prestanka izdavanja tih novina, odnosno drugoga javnog glasila.

(9) Ako u razdoblju dužem od šest mjeseci od dana
podnošenja prijave, odnosno od dana izdavanja posljednjega broja, nakladnik ne
izda novi broj novina ili drugoga javnog glasila, smatrat će se da je odustao
od izdavanja tih novina ili drugoga javnog glasila.

(10)
Obveze nakladnika iz ovoga članka odgovarajuće se primjenjuju i na programe
novinskih agencija.

Javnost
vlasništva

Članak 19.

(1) Pravne osobe koje obavljaju djelatnost javnoga priopćavanja
dužne su do 31. siječnja svake kalendarske godine državnome tijelu što obavlja
upravne poslove iz područja javnoga priopćavanja dostaviti podatke o tvrtki i
sjedištu, odnosno imenu i prezimenu te prebivalištu svih pravnih i fizičkih
osoba koje neposredno ili posredno imaju u vlasništvu dionice ili udjele u toj
pravnoj osobi s podatkom o postotku dionica ili udjela.

(2) Pravnoj osobi koja ne izvrši obvezu iz stavka 1.
ovoga članka, državno tijelo što obavlja poslove iz područja javnog
priopćavanja, uputit će pisano upozorenje s obrazloženjem mogućih sankcija za
neizvršenje obveze.

Impresum

Članak 20.

(1) Na svakome primjerku tiska moraju biti otisnuti:
tvrtka i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište novinskoga nakladnika;
ime i prezime direktora novinskoga nakladnika i glavnoga urednika; tvrtka i
sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište tiskara te mjesto i datum
tiskanja.

(2) Na svakome primjerku drugoga tiskanoga javnog
glasila moraju biti otisnuti: tvrtka i sjedište, odnosno ime, prezime i
prebivalište nakladnika i tiskara, ili pravne ili fizičke osobe koja je
tiskovinu izradila i umnožila nekim drugim mehaničkim, kemijskim, elektroničkim
ili drugim postupkom, visina naklade te mjesto i datum tiskanja, odnosno umnožavanja.

V.
ODGOVORNOST ZA ŠTETU

Odgovornost
za štetu

Članak 21.

(1) Nakladnik koji informacijom objavljenom u javnome
glasilu prouzroči drugome štetu dužan ju je naknaditi.

(2) Šteta je umanjenje nečije imovine ili
spriječavanje njezina povećanja (materijalna šteta) te nanošenje drugome
fizičkoga ili psihičkoga bola ili straha (nematerijalna šteta).

(3) Materijalna šteta naknađuje se uspostavom stanja
koje je bilo prije nego je šteta nastala, odnosno isplatom naknade u nov­cu ako
uspostava prijašnjega stanja nije moguća ili ne otklanja štetu potpuno,
sukladno općim propisima obveznoga prava.

(4) Nematerijalna šteta naknađuje se ispravljanjem
netočne informacije, objavljivanjem ispravka informacije i isprikom te isplatom
pravične novčane naknade za pretrpljene bolove i strah, ako jakost i trajanje
bolova i straha to opravdavaju, sukladno općim propisima obveznoga prava.

(5) Nematerijalnu štetu dužan je naknaditi nakladnik
koji informacijom o osobnom ili obiteljskom životu, ili nekom drugom
informacijom objavljenom u javnome glasilu povrijedi privatnost, dostojanstvo,
ugled, čast ili koje drugo Ustavom ili zakonom zaštićeno pravo osobe.

(6) Ako osoba na koju se informacija odnosi nije živa,
sud može dosuditi naknadu štete djeci, posvojeniku, bračnom drugu ili
roditeljima za njihove duševne bolove i strah, a braći i sestrama ako je između
njih i umrloga postojala trajnija životna zajednica.

(7) Pri odlučivanju o visini naknade nematerijalne
štete sud će voditi računa o stupnju odgovornosti nakladnika, značenju
povrijeđenoga dobra i jakosti pretrpljene boli ili straha, cilju koji se
naknadom želi postići, nakladi, odnosno broju slušatelja ili gledatelja na
području koje svojim programom pokriva radijska ili televizijska postaja koja
je objavila informaciju kojom je šteta učinjena, nastojanju nakladnika da
drugim sredstvima naknadi učinjenu štetu te drugim okolnostima slučaja ali i o
tome da se njome ne pogoduje težnjama koje nisu spojive s njezinom prirodom i
društvenom svrhom.

Oslobođenje nakladnika od odgovornosti za naknadu
štete

Članak 22.

(1) Nakladnik se oslobađa odgovornosti za naknadu štete:

1. ako je informacija kojom je šteta učinjena točno i
potpuno izvješće s rasprave na sjednici tijela javne vlasti ili javnome skupu,
ili je prenesena iz isprave pribavljene od tijela javne vlasti, a njezin smisao
nije promijenjen uredničkom obradom,

2. ako je informacija kojom je šteta učinjena
autorizirani intervju,

3. – ako se informacija kojom je šteta učinjena
temelji na istinitim činjenicama, ili

 – na
činjenicama za koje je autor imao osnovani razlog povjerovati da su istinite i
poduzeo je sve potrebite mjere za provjeru njihove istinitosti a postojalo je
opravdano zanimanje javnosti za objavu te informacije i ako je postupano u
dobroj vjeri,

4. ako je informacija kojom je šteta učinjena
fotografija oštećenika snimljena na javnome mjestu ili fotografija oštećenika
snimljena uz njegovo znanje i pristanak radi objavljivanja, a oštećenik nije
zabranio objavljivanje, odnosno ograničio pravo autora fotografije na
iskorištavanje djela,

5. ako je informacija kojom je šteta učinjena
istinita, a iz okolnosti slučaja proizlazi da je novinar sa sigurnošću mogao
zaključiti da se oštećenik slaže s njezinim objavljivanjem,

6. ako se sporne informacije odnose na vrijednosne
sudove autora čije je objavljivanje bilo u javnom interesu i ako su te
informacije dane u dobroj vjeri.

(2) Postojanje pretpostavki odgovornosti za štetu iz
članka 21. ovoga Zakona dokazuje tužitelj, a postojanje pretpostavki za
oslobođenje od odgovornosti za štetu iz stavka 1. ovoga članka, dokazuje tuženik.

(3) Ako je informacija autorizirana, a pojedini
dijelovi sadrže očevidne uvrede ili klevete, autorizacija ne isključuje i
solidarnu odgovornost nakladnika i glavnoga urednika javnoga glasila, ako nisu
postupali u dobroj vjeri.

(4) Stavak 1. ovoga članka ne odnosi se na osobne
podatke tajnost kojih je propisana zakonom, informacije o maloljetnim osobama
te informacije prikupljene na nezakonit način.

Sud
općemjesnoga djelokruga

Članak
23.

U
sporovima zbog naknade štete tužba se može podnijeti sudu općemjesnoga
djelokruga, sudu na čijem području tužitelj ima sjedište, prebivalište ili
boravište, ili sudu na čijem je pod­ručju štetna radnja učinjena.

Postupanje
suda

Članak
24.

Sporovi
o naknadi štete rješavaju se po hitnom postupku.

Rok
za podnošenje tužbe

Članak
25.

Tužba
radi naknade štete može se podići najkasnije u roku od šest mjeseci od dana
objave informacije kojom je šteta prouzročena.

Odgovornost
izvora informacije za štetu

Članak 26.

(1) Ako je izvor informacije kojom je učinjena šteta
iz članka 21. ovoga Zakona novinska agencija, drugo javno glasilo ili tijelo
javne vlasti, a smisao dobivene informacije nije promijenjen uredničkom
obradom, za štetu su solidarno odgovorni nakladnik i izvor informacije.

(2) Nakladnik ima pravo od izvora informacije
zahtijevati naknadu isplaćenoga iznosa.

(3) Pravo iz stavka 2. ovoga članka zastarijeva u
roku od šest mjeseci od dana isplaćene naknade štete.

Odgovornost
autora i glavnoga urednika za naknadu isplaćenoga iznosa

Članak
27.

(1) Ako
je štetu iz članka 21. ovoga Zakona autor informacije ili glavni urednik
prouzročio namjerno ili zbog grube nepažnje, nakladnik ima pravo od autora,
odnosno glavnoga urednika zahtijevati naknadu isplaćenoga iznosa.

(2)
Pravo iz stavka 1. ovoga članka zastarijeva u roku od šest mjeseci od dana
isplaćene naknade štete.

Obveza
objave presude

Članak
28.

Nakladnik
je dužan u prvome sljedećem broju novina ili druge povremene tiskovine, odnosno
u prvoj emisiji radija ili televizije objaviti bez komentara cijelu pravomoćnu
presudu kojom je osuđen na naknadu štete.

VI.  OBJAVLJIVANJE PRIOPĆENJA I ISPRAVKA

Objavljivanje
priopćenja

Članak 29.

(1) Novine i druga povremena izdanja te radijske i
televizijske postaje obvezne su na zahtjev tijela javne vlasti objaviti, bez
naknade, priopćenje o izvanrednim okolnostima, a osobito o opasnostima za život
i zdravlje ljudi, sigurnost zemlje, javni red i mir.

(2) Obveza iz stavka 1. ovoga članka odgovarajuće se
primjenjuje i na programe novinskih agencija.

Objavljivanje
ispravka

Članak
30.

(1) Novine i druga povremena izdanja te radijske i
televizijske postaje dužne su objaviti ispravak objavljene informacije.

(2) Pravo na objavljivanje ispravka informacije ima
fizička ili pravna osoba čije je dostojanstvo, ugled i čast, neko drugo pravo
ili interes povrijeđeno netočnom ili nepotpunom informacijom, a ako su ta prava
ili interesi povrijeđeni uvredljivom informacijom fizička ili pravna osoba ima
pravo odgovora na objavljenu uvredljivu informaciju.

(3) Ako
je osoba na koju se odnosi informacija umrla, pravo na objavljivanje ispravka i
pravo odgovora imaju njezina djeca, posvojenik, bračni drug, roditelji, braća i
sestre, ili pravna osoba ako se informacija odnosi na djelatnost pokojnika u
svezi s tom pravnom osobom.

Čuvanje
tonskih i videozapisa

Članak
31.

Radijske
i televizijske postaje dužne su čuvati tonske i videozapise sukladno odredbama
posebnoga zakona.

Obveza
podnositelja ispravka

Članak
32.

Podnositelj
ispravka dužan je u ispravku navesti podatke o informaciji na koju se ispravak
odnosi.

Kad
glavni urednik nije dužan objaviti ispravak

Članak 33.

Glavni urednik nije dužan objaviti ispravak
informacije:

1) ako je informacija istinita,

2) ako podnositelj ispravka nije naveo, a nije očito
na koju se informaciju ispravak odnosi,

3) ako ispravak nije potpisala ovlaštena osoba,

4) ako je ispravak podnesen nakon trideset dana od
dana objavljivanja informacije na koju se ispravak odnosi,

5) ako je druga ovlaštena osoba ranije podnijela
ispravak istoga sadržaja na istu informaciju, koji nije objavljen, a spor pred
sudom radi objavljivanja toga ispravka nije dovršen,

6) ako je objavljen ispravak istoga sadržaja na istu
informaciju koji je podnijela druga ovlaštena osoba,

7) ako bi objavljivanje ispravka prouzročilo
odgovornost nakladnika za štetu,

8) ako je ispravak dulji od informacije na koju se
odnosi, a podnositelj ispravka nije pristao da se skrati u roku od 3 dana od
dana kada je glavni urednik predložio skraćivanje,

9) ako postoji koja od pretpostavki za oslobođenje
nakladnika od odgovornosti za naknadu štete iz članka 22. ovoga Zakona.

Način
i rokovi objavljivanja ispravka

Članak
34.

(1) Ako
ne postoji razlog da se odbije objavljivanje, ispravak se mora objaviti bez
izmjena i dopuna u prvome sljedećem broju novina ili drugoga povremenog
izdanja, na istome mjestu, istom veličinom slova naslova i teksta kojima je
objavljena informacija na koju se ispravak odnosi, odnosno u prvoj sljedećoj
emisiji radija ili televizije koja odgovara mjestu, vremenu i načinu objavljivanja
informacije.

(2) Ispravak se može objaviti u izmijenjenom obliku
samo ako na to pristane podnositelj ispravka.

(3) Nije dopušteno istodobno objaviti komentar
ispravka.

Tužba
radi objavljivanja ispravka

Članak
35.

(1) Ako
glavni urednik odbije objaviti ispravak ili ga ne objavi na način i u roku iz
članka 34. ovoga Zakona, podnositelj ispravka ima pravo podnijeti tužbu protiv
glavnoga urednika radi objavljivanja ispravka.

(2) Tužba iz stavka 1. ovoga članka podnosi se
općinskom sudu na području kojega je sjedište, odnosno prebivalište nakladnika
ili sjedište, odnosno prebivalište ili boravište tužitelja.

(3) U parnici povodom tužbe iz stavka 1. ovoga članka
sudi sudac pojedinac.

(4) Uz tužbu se prilaže prijepis objavljene
informacije i ispravak.

(5) Tužba se podnosi u roku od trideset dana od
isteka roka za objavljivanje ispravka.

Sudski
postupak zbog objavljivanja ispravka

Članak 36.

(1) U sporovima zbog objavljivanja ispravka
informacije prvo ročište za glavnu raspravu mora se održati u roku od petnaest
dana od dana kad je tužba primljena u sudu.

(2) U sporovima zbog objavljivanja ispravka
informacije neće se određivati pripremno ročište, niti će se od tuženika tražiti
da podnese odgovor na tužbu.

(3) Ako tužitelj ne opravda izostanak s prvoga ročišta,
smatrat će se da je tužbu povukao, o čemu tužitelj mora biti upozoren u pozivu
na ročište za glavnu raspravu.

(4) U sporovima zbog objavljivanja ispravka
informacije sud će odbiti tužbeni zahtjev ako utvrdi da postoje razlozi iz
članka 33. ovoga Zakona ili da je glavni urednik ispunio svoju obvezu time što
je objavio ispravak u smislu članka 34. ovoga Zakona.

(5) Ako prihvati tužbeni zahtjev, sud će presudom
narediti tuženiku da ispravak informacije objavi u roku i na način utvrđen
člankom 34. ovoga Zakona.

(6) Sud je dužan javno objaviti presudu odmah po
zaključenju glavne rasprave.

(7) Presudu će sud dostaviti strankama u roku od tri
dana od dana donošenja presude.

(8) Ako se osim postupka po tužbi radi objavljivanja
isprav­ka informacije vodi kazneni postupak zbog kaznenoga djela učinjenoga
informacijom na koju se ispravak odnosi, sud pred kojim se vodi postupak po tužbi
radi objavljivanja ispravka informacije neće prekidati taj postupak.

Žalba
protiv presude

Članak 37.

(1) Protiv presude općinskoga suda može se podnijeti žalba
županijskom sudu u roku od tri dana od dana dostavljanja presude.

(2) Žalba se ne dostavlja suprotnoj strani na
odgovor.

(3) Općinski sud dostavit će žalbu županijskom sudu u
roku od dva dana od dana primitka žalbe u sudu.

(4) Županijski sud dužan je odlučiti o žalbi u roku
od tri dana od dana primitka žalbe.

(5) Pravomoćnu presudu kojom se nalaže objavljivanje
ispravka informacije, općinski sud će odmah dostaviti glavnom uredniku.

Revizija

Članak
38.

Protiv
pravomoćne presude donesene u drugome stupnju dopuštena je revizija.

Obveza
novoga glavnoga urednika

Članak
39.

(1) Ako
se nakon podnošenja tužbe radi objavljivanja isprav­ka informacije promijeni
glavni urednik, tužitelj može do zaključenja glavne rasprave tužbu preinačiti i
umjesto prvotnoga tuženika tužiti novoga glavnog urednika. Za tu preinaku nije
potreban pristanak prvotno tuženoga glavnog urednika niti novoga glavnog
urednika, koji mora stupiti u parnicu na njegovo mjesto i parnicu primiti u
onom stanju u kojem je ona kad on u nju stupa.

(2) Ako
se nakon zaključenja glavne rasprave promijeni glav­ni urednik, obveza
objavljivanja ispravka utvrđena u presudi prelazi na novoga glavnog urednika.

Članak
40.

Odredbe
ovoga Zakona koje se odnose na ispravak informacije odgovarajuće se primjenjuju
i na pravo odgovora na uvredljivu informaciju.

VII.
KAZNENE ODREDBE

Članak
41.

(1)
Novčanom kaznom od 10.000,00 do 40.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj:

1.
ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti koja novinaru uskrati informaciju iz djelokruga
toga tijela (članak 5. stavak 2.),

2.
glavni urednik ako uredničkom obradom teksta, a poglavito naslovom bitno
promijeni sadržaj ili smisao informacije objav­ljene u javnome glasilu (članak
14. stavak 3.),

3. nakladnik koji promiče tiskovinu s naslovnicom
pornografskoga sadržaja, te fizička ili pravna osoba koja javno izloži
tiskovinu s naslovnicom pornografskoga sadržaja (članak 17. stavak 1.),

4. nakladnik koji prije početka izdavanja novina ili
drugoga javnog glasila ne prijavi te novine ili drugo javno glasilo državnome
tijelu koje obavlja upravne poslove iz područja javnoga priopćavanja (članak
18.),

5. novinski nakladnik, odnosno nakladnik druge
tiskovine, koji na svakome primjerku novina ili druge tiskovine ne otisne
impresum (članak 20.),

6.
nakladnik koji u prvome sljedećem broju novina ili drugoga povremenog izdanja,
odnosno u prvoj sljedećoj emisiji radija ili televizije ne objavi bez komentara
cijelu pravomoćnu presudu kojom je osuđen na naknadu štete (članak 28.),

7.
nakladnik koji na zahtjev tijela javne vlasti ne objavi bez naknade priopćenje
o izvanrednim okolnostima (članak 29.),

8.
odgovorna osoba u radijskoj ili televizijskoj postaji koja ne sačuva tonski ili
videozapis u roku propisanom posebnim zakonom (članak 31.),

9. glavni urednik koji na temelju pravomoćne presude
ne objavi ispravak informacije (članak 36. stavak 5. i članak 37. stavak 5.),

(2) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od 3.000,00 do
8.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak
42.

(1)
Novčanom kaznom od 8.000,00 do 30.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj:

1. nakladnik koji uz informaciju prenesenu iz drugih
domaćih i inozemnih javnih glasila ne naznači izvor (članak 16.),

2. novinski nakladnik koji državnome tijelu koje
obavlja upravne poslove iz područja javnoga priopćavanja ne prijavi promjenu
podataka navedenih u prijavi novina ili drugoga javnog glasila u roku od osam
dana od dana nastanka promjene (članak 18. stavak 7.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 2.000,00 do 6.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 43.

(1) Pravna osoba koja ni nakon 15 dana od dana
primitka upozorenja iz članka 19. stavka 2. ovoga Zakona, nadležnom državnom
tijelu ne dostavi podatke iz stavka 1. istoga članka kaznit će se novčanom
kaznom od 80.000,00 do 300.000,00 kuna.

(2) Protiv odgovorne osobe u pravnoj osobi iz stavka
1. ovoga članka pokrenut će se postupak za utvrđivanje odgovornosti za kazneno
djelo utvrđeno člankom 336. Kaznenog zakona.

(3) Protiv odgovorne osobe u pravnoj osobi koja u
svezi sa člankom 19. ovoga Zakona nadležnom državnom tijelu dostavi neistinite
podatke pokrenut će se postupak za utvrđivanje odgovornosti za kazneno djelo
utvrđeno člankom 312. Kaznenog zakona.

VIII.
PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Supsidijarna
primjena ovoga Zakona na određena javna glasila

Članak
44.

Odredbe
ovoga Zakona odnose se i na radio, televiziju i programe stranih novinskih
agencija ako posebnim zakonom za ova javna glasila nije drukčije propisano.

Upis
inozemnih predstavništava

Članak
45.

Ministarstvo
vanjskih poslova vodi upisnik i obavlja sve poslove u svezi s upisom, odnosno
brisanjem upisa inozemnih dopisništava, stalnih inozemnih dopisnika i stalnih
službenika inozemnih dopisništava, propisanih posebnim zakonom.

Primjena
ovoga Zakona u parnicama koje su u tijeku

Članak
46.

Odredbe ovoga Zakona o odgovornosti nakladnika za štetu i o objavljivanju ispravka informacije primjenjuju se i na slučajeve u kojima do dana stupanja na snagu Zakona o javnom priopćavanju (»Narodne novine«, br. 83/96.) nije donesena pravomoćna presuda.

Pročišćeni tekst, NN 69/2003-818