## Naredba o homologaciji vozila s obzirom na njihove vanjske izbočine

### NN 58/2000 (13.6.2000.), Naredba o homologaciji vozila s obzirom na njihove vanjske izbočine

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

**1306**

Temeljem članka 13. stavak 2., članka 17. stavak 2. i članka 23. stavak 4.
Zakona o normizaciji (»Narodne novine« broj 55/96) ravnatelj Državnog zavoda
za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## NAREDBU

### O HOMOLOGACIJI VOZILA S OBZIROM NA NJIHOVE VANJSKE IZBOČINE

I. PODRUČJE PRIMJENE

1. Vozila kategorije M1 moraju biti homologirana sukladno ovoj naredbi.

2. Odredbe ove naredbe primjenjuju se vanjske izbočine vozila kategorije M1.
Te odredbe ne primjenjuju se na vanjske retrovizore ili na kuglu vučnih
naprava. Namjena je ove naredbe smanjenje opasnosti ili stupnja tjelesne ozljede
osobe koju udari ili okrzne vozilo. To oboje odnosi se na vozilo koje stoji ili
koje se kreće.

II. ZAHTJEVI

3. Vozila u smislu ove naredbe moraju zadovoljavati zahtjeve iz točaka 5. i
6. Pravilnika broj 26 Ekonomskog povjerenstva Ujedinjenih naroda za Europu u
izvornome obliku koji je stupio na snagu 13. prosinca 1996. godine1, koji je
dodatak Ženevskome sporazumu iz 1958. godine o prihvaćanju jednakih tehničkih
propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili
upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjeti za uzajamno priznavanje
homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa  2 (u daljnjem tekstu: Pravilnik
ECE R 26.00).

4. Pravilnik ECE R 26.00 u izvorniku dostupan je u normoteci Državnog zavoda
za normizaciju i mjeriteljstvo. Pročišćeni tekst dijelova toga pravilnika dan
je u prijevodu na hrvatski jezik u prilogu 1. ove naredbe.

III. ISPITIVANJE VOZILA

5. Ispitivanje vozila u smislu ove naredbe može provoditi samo ovlašteni
laboratorij prema zahtjevima Pravilnika ECE R 26.02.

IV. HOMOLOGACIJA VOZILA

6. Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo provodi homologaciju vozila
u smislu ove naredbe prema Pravilniku ECE R 26.02.

V. PROVJERA SUKLADNOSTI

7. Provjera sukladnosti vozila sa zahtjevima ove naredbe provodi se prema
postupku koji je propisan Pravilnikom o homologaciji vozila (»Narodne novine«
broj 82/96, 107/96, 79/97, 132/97, 58/98, 59/99 i 64/99).

VI. PRIMJENA

8. Ova naredba stupa na snagu osmog dana nakon objave u »Narodnim novinama«.

9. Danom stupanja na snagu ove naredbe prestaje važiti Naredba o obaveznoj
homologaciji vozila što se tiče njihovih vanjskih ispusta (»Narodne novine«
br. 53/91).

Klasa: 011-02/00-02/12
Urbroj: 558-04/7-00-1
Zagreb, 24. svibnja 2000.

Ravnatelj
Državnog zavoda za
normizaciju i mjeriteljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

1
ECE dokumenti u kojima je objavljen tekst Pravilnika:

   E/ECE/324 - E/ECE/TRANS/505Rev.1/ Add.25 (Izvornik Pravilnika., stupio na
snagu 1. srpnja 1972.).
   E/ECE/324 - E/ECE/TRANS/505Rev.1/ Add.25/Amend.1 (Dopuna 1., stupila na
snagu 11. rujna 1986.).
   E/ECE/324 - E/ECE/TRANS/505Rev.1/Add.25/Amend.2 (Dopuna 2., stupila na
snagu 13. prosinca 1996.).

2
Prijašnji naslov Sporazuma glasi: Sporazum o prihvaćanju jednakih
uvjeta za homologaciju i uzajamno priznavanje homologacije opreme i dijelova
motornih vozila, donesen u Ženevi 20. ožujka 1958.

**PRILOG 1.**

»JEDNAKE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA HOMOLOGACIJU VOZILA S OBZIROM NA
NJIHOVE VANJSKE IZBOČINE\*« s izmjenama i dopunama koje su stupile na snagu do
13. prosinca 1996. u prijevodu na hrvatski jezik

**Pravilnik ECE R 26.02**

Prijevod sadrži ove dijelove Pravilnika:

Točka 1. Područje primjene

Točka 2. Definicije

Točka 3. Zahtjev za homologaciju

Točka 4. Homologacija

Točka 5. Opće specifikacije

Točka 6. Posebne specifikacije

Točka 7. Preinaka tipa vozila

Točka 8. Sukladnost proizvodnje

Točka 10. Potpuna obustava proizvodnje

*Dodaci:*

Dodatak 1: Izjava koja se odnosi na izdanu homologaciju (ili proširenu,
odbijenu ili povučenu homologaciju ili potpunu obustavu proizvodnje) tipa
vozila s obzirom na njegove vanjske izbočine prema Pravilniku br. 26

Dodatak 2: Izgled homologacijskih oznaka

Dodatak 3: Postupci određivanja mjera izbočina i razmaka

Dodatak 4: Izjava koja se odnosi na izdanu homologaciju (ili proširenu,
odbijenu ili povučenu homologaciju ili potpunu obustavu proizvodnje) tipa nosača
prtljage, nosača skija ili antene radioprijamnika ili radioodašiljača, kao
posebne tehničke naprave.
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
(\*)*Naslov izvornika na engleskome jeziku:*UNIFORM PROVISION
CONCERNING THE APPROVAL OF VEHICLES WITH REGARD TO THEIR EXTERNAL PROJECTIONS

1
Kako je određeno u dodatku 7. Zajedničke rezolucije o konstrukciji
vozila (R.E.3) (dokument: TRANS/SC1/WP29/78/Amend. 3.)

1. PODRUČJE PRIMJENE i NAMJENA

1.1 Ovaj se pravilnik primjenjuje na vanjske izbočine vozila kategorije M1 1.
Ne primjenjuje na vanjske retrovizore ili na kuglu vučnih naprava.

1.2 Namjena je ovoga pravilnika smanjenje opasnosti ili stupnja tjelesne
ozljede osobe koju udari ili okrzne vozilo. To oboje odnosi se na vozilo koje
stoji ili koje se kreće.

2. DEFINICIJE

Za potrebe ovoga pravilnika:

2.1. *»homologacija vozila«* znači homologaciju tipa vozila s obzirom
na njegove vanjske izbočine

2.2. *»tip vozila«* znači kategoriju motornih vozila koja se međusobno
ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su oblik ili gradiva vanjske površine

2.3 *»vanjska površina«* podrazumijeva vanjsku površinu vozila,
uključujući poklopac motora, poklopac prtljažnika, vrata, stabilizatore,
krov, uređaje za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i vidljive dijelove
za pojačanje

2.4 *»podna crta«* označuje krivulju određenu ovim postupkom:

Stožac s uspravnom osi neodređene visine čiji je polukut 300 postupno
pomicati oko opterećenog vozila tako da stalno i što niže dodiruje vanjsku
površinu vozila. Podna je crta krivulja koja spaja te dodirne točke. Kod određivanja
podne crte ne uzimaju se u obzir oslonci za dizalicu, ispušne cijevi ili kotači.
Kad postoje otvori u području kotača treba pretpostaviti da su ti otvori
nadomješteni zamišljenom površinom koja se uklapa u susjednu vanjsku površinu.
Kod određivanja podne crte treba uzeti u obzir branike na oba kraja vozila.
Ovisno o posebnosti vozila, podna crte može se nalaziti na rubu presjeka
branika ili na dijelu karoserije ispod branika. Kad se istodobno dodiruje dvije
ili više točaka, najniža točka dodira upotrebljava se za određivanje podne
crte

2.5 *»polumjer zakrivljenosti«* označuje polumjer luka kružnice koja
se najbliže uklapa u zakrivljeni oblik odgovarajuće sastavnice

2.6 *»opterećeno vozilo«* podrazumijeva vozilo opterećeno do najveće
dopuštene tehničke mase; vozila koja su opremljena hidro-pneumatskim, hidrauličkim
ili pneumatskim ovjesom ili uređajem za automatsko namještanje razine ovisno o
opterećenju moraju se ispitati u najnepovoljnijim uobičajenim uvjetima vožnje
koji je odredio proizvođač

2.7 *»krajnji vanjski rub«* vozila označuje, s obzirom na bočne
strane vozila, ravninu usporednu sa središnjom uzdužnom ravninom vozila koja
dodiruje vanjski bočni rub i, s obzirom na prednje i stražnje krajeve, okomitu
poprečnu ravninu vozila koja dodiruje njegove prednje i stražnje krajeve, ne
uzimajući u obzir izbočine:

2.7.1 na gumama blizu njihova dodira s tlom i priključaka za mjerila tlaka

2.7.2 na uređajima protiv blokiranja kočnica koji se mogu ugraditi na kotače

2.7.3 na retrovizorima;

2.7.4 bočnih pokazivača smjera, gabaritnih svjetala, prednjih i stražnjih
bočnih svjetala i parkirnih svjetala;

2.7.5 dijelova ugrađenih na branike, vučnih naprava i ispušnih cijevi, kod
prednjega i stražnjega kraja vozila;

2.8 *»mjere izbočine«* na sastavnici koja je ugrađena na panel označuje
mjere koje se odrede postupkom opisanim u točki 2. dodatka 3. ovoga pravilnika

2.9 *»osnovna crta panela«* označuje crtu koja prolazi kroz dvije točke
koje su određene položajem središta kugle kad kugla svojom površinom dodirne
prvi i posljednji put sastavnicu u postupku mjerenja opisanom u točki 2.2
dodatka 3. ovoga pravilnika.

3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na njegove vanjske izbočine

3.1.1 Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na njegove vanjske izbočine
mora podnijeti proizvođač vozila ili njegov pravovaljano ovlašten
predstavnik.

3.1.2 Zahtjev mora biti popraćen niže navedenim dokumentima u tri
primjerka:

3.1.2.1 fotografijama prednje, stražnje i bočnih strana vozila koje su
snimljene pod kutom između 300 i 450 u odnosu na uspravnu uzdužnu središnju
ravninu vozila

3.1.2.2 crtežima s mjerama branika i po potrebi,

3.1.2.3 crtežima određenih vanjskih izbočina i, ako je potrebno, crtežima
određenih dijelova vanjske površine koja se navodi u točki 6.9.1.

3.1.3 Vozilo koje predstavlja tip vozila za koje je zatražena homologacija
mora se dostaviti tehničkomu servisu (ovlašteni laboratorij) koji je odgovoran
za provedbu homologacijskih ispitivanja. Na zahtjev toga tehničkog servisa određene
sastavnice i određeni uzorci upotrijebljenoga gradiva moraju se također
dostaviti.

3.2 Zahtjev za homologaciju tipa s obzirom na nosač prtljage, nosače skija
ili antene radioprijamnika ili radioodašiljača koje se smatraju posebnim tehničkim
napravama.

3.2.1 Zahtjev za homologaciju tipa s obzirom na nosač prtljage, nosače
skija ili antene radioprijamnika ili radioodašiljača koje se smatraju posebnim
tehničkim napravama mora podnijeti proizvođač vozila ili proizvođač takve
posebne tehničke naprave ili njihov pravovaljano ovlašten predstavnik.

3.2.2 Za svaki tip svake naprave koji je naveden u točki 3.2.1 zahtjev mora
biti popraćen:

3.2.2.1 s tri kopije dokumenata sa specifikacijom tehničkih značajka
posebne tehničke naprave i s uputama za ugradbu koje se daju uz svaku prodanu
posebnu tehničku napravu

3.2.2.2 uzorkom tipa posebne tehničke naprave; mjerodavna ustanova može
zahtijevati dodatni uzorak ako to smatra potrebnim,.

4. HOMOLOGACIJA

4.1. Homologacija tipa vozila s obzirom na njegove vanjske izbočine

4.1.1 Ako vozilo za koje je zatražena homologacija prema ovomu pravilniku
zadovoljava sve zahtjeve iz točaka 5. i 6., mora se izdati homologacija toga
tipa vozila.

4.1.2 Svaki homologirani tip vozila dobiva svoj homologacijski broj. Prve
dvije znamenke (sada 02 koji odgovara 02 nizu izmjena ili dopuna koje su stupile
na snagu 13. prosinca 1996. godine) moraju označivati broj niza izmjena ili
dopuna koji sadrži najnovije veće tehničke izmjene ili dopune ovoga
pravilnika objavljene do vremena izdavanja homologacije. Ista ugovorna strana ne
smije označiti istim brojem drugi tip vozila.

4.1.3 Obavijest o homologaciji, proširenju, odbijanju ili povlačenju
homologacije ili o potpunome prestanku proizvodnje određenoga tipa vozila prema
ovomu pravilniku mora biti dostavljena stranama u Sporazumu iz 1958. godine koje
primjenjuju ovaj pravilnik s pomoću formulara koji je u skladu s modelom danim
u dodatku 1. ovoga pravilnika.

4.1.4. Na svako vozilo koje odgovara tipu vozila koji je homologiran prema
ovomu pravilniku na vidljivu i lako pristupačnu mjestu naznačenu u obavijesti
o homologaciji mora se postaviti međunarodna homologacijska oznaka koja se
sastoji od:

4.1.4.1 kružnice oko slova »E«, iza kojeg se nalazi razlikovni broj države
koja je odobrila homologaciju  2

4.1.4.2 broja ovoga pravilnika iza kojeg se nalazi »R«, crtica i
homologacijski broj desno od kruga koji je propisan u točki 4.1.4.1.

4.1.5 Ako je vozilo sukladno tipu vozila homologiranu prema jednomu ili više
drugih pravilnika koje su dodaci Sporazuma u istoj zemlji koja je izdala
homologaciju prema ovomu pravilniku, nije potrebno ponavljati simbol propisan u
točki 4.1.4.1; u takvome slučaju dodatni brojevi i dodatni simboli za
pravilnike za koje je homologaciju izdala zemlja koja je izdala homologaciju
prema ovomu pravilniku upisani su jedan ispod drugoga desno od simbola
propisanog u točki 4.1.4.1.

4.1.6 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.1.7 Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu pločice za
identifikaciju vozila ili na njoj.

4.1.8 U dodatku 2. ovoga pravilnika prikazani su primjeri izgleda
homologacijskih oznaka.

4.1.9 Mjerodavna ustanova mora provjeriti postojanje odgovarajućih dogovora
za osiguranje djelotvorna nadzora nad sukladnošću prije izdavanja
homologacije.

4.2 Homologacija s obzirom na nosač prtljage, nosače skija ili antene
radioprijamnika ili radioodašiljača koje se smatraju posebnim tehničkim
napravama

4.2.1 Ako tip posebne tehničke naprave za koji je zatražena homologacija
prema ovomu pravilniku zadovoljava sve zahtjeve iz točaka 6.16, 6.17 i 6.18,
mora se izdati homologacija toga tipa posebne tehničke naprave.

4.2.2 Svaki homologirani tip posebne tehničke naprave dobiva svoj
homologacijski broj. Prve dvije znamenke (sada 02 koji odgovara 02 nizu izmjena
ili dopuna koje su stupile na snagu 13. prosinca 1996. godine) moraju označivati
broj niza izmjena ili dopuna koji sadrži najnovije veće tehničke izmjene ili
dopune ovoga pravilnika objavljene do vremena izdavanja homologacije. Ista
ugovorna strana ne smije označiti istim brojem drugi tip vozila.

4.2.3 Obavijest o homologaciji, proširenju, odbijanju ili povlačenju
homologacije ili o potpunome prestanku proizvodnje određenog tipa posebne tehničke
naprave prema ovomu pravilniku mora biti dostavljena stranama u Sporazumu iz
1958. godine koje primjenjuju ovaj pravilnik s pomoću formulara koji je u
skladu s modelom danim u dodatku 4. ovoga pravilnika.

4.2.4. Na svaku posebnu tehničku napravu koja odgovara tipu koji je
homologiran prema ovomu pravilniku na vidljivu i lako pristupačnu mjestu naznačenu
u obavijesti o homologaciji mora se postaviti međunarodna homologacijska oznaka
koja se sastoji od:

4.2.4.1 kružnice oko slova »E«, iza kojeg se nalazi razlikovni broj države
koja je odobrila homologaciju2

4.2.4.2 broja ovoga pravilnika iza kojeg se nalazi slovo »R«, crtica i
homologacijski broj desno od kruga koji je propisan u točki 4.2.4.1.

4.2.5 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva

4.2.6 Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu pločice za
identifikaciju posebne tehničke naprave koju postavlja proizvođač ili na
njoj.

4.2.7 U dodatku 2. ovoga pravilnika prikazani su primjeri izgleda
homologacijskih oznaka.

4.2.8 Mjerodavna ustanova mora provjeriti postojanje odgovarajućih dogovora
za osiguranje djelotvorna nadzora nad sukladnošću proizvodnje prije izdavanja
homologacije.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1
1 za Njemačku, 2 za Francusku, 3 za Italiju, 4 za Nizozemsku, 5 za Šved­sku,
6 za Belgiju, 7 za Mađarsku, 8 za Češku Republiku, 9 za Španjolsku, 10 za
Jugoslaviju, 11 za Ujedinjeno Kraljevstvo, 12 za Austriju, 13 za Luksemburg, 14
za Švicarsku, 15 (prazno), 16 za Norvešku, 17, za Finsku, 18 za Dansku, 19 za
Rumunjsku, 20 za Poljsku, 21 za Portugal. 22 za Rusku Federaciju, 23 za Grčku,
24 za Irsku, 25 za Hrvatsku, 26 za Sloveniju, 27 za Slovačku, 28 za
Bjelorusiju, 29 za Estoniju, 30 (prazno), 31 za Bosnu i Hercegovinu, 32 – 36
(prazno), 37 za Tursku. Iduće brojeve po redu treba dodjeljivati ostalim državama
po kronološkome redu po kojemu one potvrđuju Sporazum o prihvaćanju jednakih
uvjeta za homologaciju i međusobno priznavanje homologacije opreme i dijelova
motornih vozila ili po kojemu se one slažu s tim sporazumom, a o tako određenim
brojevima glavni tajnik Ujedinjenih naroda obavijestit će ugovorne strane u
tome sporazumu.

5. OPĆE SPECIFIKACIJE

5.1 Odredbe ovoga pravilnika ne primjenjuju se na one dijelove vanjske površine
koji se, kad je vozilo opterećeno i sva vrata, prozori i poklopci itd. su
zatvoreni, nalaze:

5.1.1 na visina koja ne prelazi 2,00 m

5.1.2 ispod podne crte

5.1.3 smješteni tako da se u stanju mirovanja ili radnome položaju ne mogu
dodirnuti kuglom promjera 100 mm.

5.2 Vanjska površina vozila ne smije imati šiljastih ili oštrih dijelova
koji strše prema vani ni izbočina koje bi svojim oblikom, mjerama, usmjerenjem
ili tvrdoćom lako mogle povećati opasnost od ili težinu tjelesne ozljede
osobe udarene ili ogrebane vanjskom površinom u slučaju sudara.

5.3 Vanjska površina vozila ne smije imati dijelova koji strše prema vani i
koji bi mogli okrznuti pješake, bicikliste ili motocikliste.

5.4 Ni jedan dio vanjske površine koji strši ne smije imati polumjer
zakrivljenosti manji od 2,5 mm. Taj se zahtjev ne primjenjuje na dijelove
vanjske površine koji strše manje od 5 mm, ali kutovi vanjskih ploha takvih
dijelova moraju biti zatupljeni, osiguravajući tako da takvi dijelovi strše
manje od 1,5 mm.

5.5 Dijelovi vanjske površine koji strše napravljeni od gradiva tvrdoće
manje od 60 shore A mogu imati polumjer zakrivljenosti manji od 2,5 mm. Mjerenje
tvrdoće treba provesti na dijelu koji se ugrađuje na vozilo. Kad nije moguće
provesti mjerenje tvrdoće metodom shore A, za procjenu tvrdoće treba provesti
usporedivo mjerenje.

5.6 Odredbe u točkama od 5.1 do 5.5 moraju se primijeniti kao dodatak
posebnim specifikacijama iz točke 6., osim kad te posebne specifikacije izričito
određuju drukčije.

6. POSEBNE SPECIFIKACIJE

6.1 Ukrasi

6.1.1 Dodani ukrasi koji strše više od 10 mm iznad njihova oslonca moraju
se uvući, odvojiti ili saviti kad sila od 10 daN djeluje na njihovu
najistaknutiju točku u bilo kojemu smjeru, u ravnini koja je približno
usporedna s površinom na koju su ugrađeni. Taj se zahtjev ne primjenjuje na
ukrase na rešetki hladnjaka na koje se primjenjuju samo zahtjevi iz točke 5.
Za primjenu sile od 10 daN treba upotrijebiti čekić s ravnim čelom, promjera
koji nije veći od 50 mm. Kad to nije moguće, treba upotrijebiti drugi
istovrijedan postupak. Kad se ukrasi uvuku, odvoje ili saviju, preostale izbočine
ne smiju stršiti više od 10 mm. Te izbočine moraju u svakome slučaju
zadovoljavati odredbe iz točke 5.2. Ako je ukras ugrađen na postolje, to
postolje treba smatrati dijelom ukrasa, a ne površinom oslanjanja.

6.1.2 Zahtjevi iz točke 6.1.1 ne primjenjuju se na zaštitne vrpce ili zaštitu
na vanjskoj površini; međutim, ta zaštita mora biti čvrsto pričvršćena na
vozilo.

6.2 Glavna svjetla

6.2.1 Izbočeni rubovi i obruči dopušteni su na glavnim svjetlima pod
uvjetom da njihove izbočine, mjerene u odnosu na vanjsku površinu stakla
glavnog svjetla, ne budu veće od 30 mm te da im polumjer zakrivljenosti u
svakoj točki ne bude manji od 2,5 mm.

6.2.2 Uvlačna glavna svjetla moraju zadovoljavati odredbe iz točke 6.2.1 u
izvučenu i uvučenu položaju.

6.3 Rešetke i razmaci

6.3.1 Zahtjevi iz točke 5.4 ne primjenjuju se na razmake između nepomičnih
i pomičnih elemenata, uključujući tu elemente rešetaka za ulazni i izlazni
zrak i rešetke hladnjaka, pod uvjetom da razmak između dva susjedna elementa
nije veći od 40 mm i pod uvjetom da rešetke i razmaci imaju svoju funkciju. Za
razmake između 40 i 25 mm polumjer zakrivljenosti mora biti najmanje 1 mm. Međutim,
ako je razmak između dva susjedna elementa jednak ili manji od 25 mm, polumjer
zakrivljenosti vanjskih površina elemenata ne može biti manji od 0,5 mm.
Rastojanje između dvaju susjednih elemenata rešetaka i razmaka mora se
odrediti sukladno postupku opisanom u točki 4. dodatka 3. ovoga pravilnika.

6.3.2 Spoj prednje plohe s bočnim plohama svakog elementa koji čini rešetku
ili razmak mora biti zaobljen.

6.4 Brisači vjetrobranskog stakla

6.4.1 Držači brisača vjetrobranskog stakla moraju biti postavljeni tako da
osovina brisača bude u zaštitnome kućištu s polumjerom zakrivljenosti koji
zadovoljava zahtjeve iz točke 5.4 i čija površina nije manja od 250 mm2. U
slučaju zaobljenih poklopaca ti poklopci moraju imati projiciranu površinu
najmanje 150 mm2 kad se mjeri na razmaku od najviše 6,5 mm od točke koja strši
najdalje. Ti zahtjevi moraju također biti zadovoljeni kod brisača stražnjeg
stakla i brisača glavnog svjetla.

6.4.2 Točka 5.4 ne primjenjuje se na metlice brisača ili na bilo koji
nosivi dio. Međutim, ti dijelovi moraju biti izrađeni tako da nemaju oštrih
kutova ili šiljastih ili oštrih dijelova.

6.5 Branici

6.5.1 Završetci branika moraju biti okrenuti prema vanjskoj površini radi
smanjenja opasnosti od udara. Smatra se da je taj zahtjev zadovoljen ako je
branik uvučen ili čini cjelinu s karoserijom ili je završetak branika okrenut
tako da ne može biti dodirnut kuglom promjera 100 mm te da razmak između
branika i susjednoga dijela karoserije nije veći od 20 mm.

6.5.2 Sastavnice branika moraju biti konstruirane tako da sve vanjske površine
imaju polumjer zakrivljenosti najmanje 5 mm.

6.5.3 Zahtjevi iz točke 6.5.2 ne primjenjuju se na dijelove branika ili na
braniku ili na umetke na braniku s izbočinama manjim od 5 mm, posebno na
brtvene poklopce i sapnice brisača glavnih svjetala; međutim, kutovi ploha
okrenutih prema vani moraju biti zatupljeni, osim kad takvi dijelovi strše
manje od 1,5 mm.

6.6 Kvake, okovi i tipkala na vratima, prostori za prtljagu i poklopci
motora; čepovi i poklopci na otvoru za punjenje spremnika za gorivo

6.6.1 Izbočine ne smiju prijeći 40 mm u slučaju vrata ili kvaka prostora
za prtljagu i 30 mm u svim drugim slučajevima.

6.6.2 Ako se kvake na stražnjim vratima zakreću pri otvaranju ili
zatvaranju, moraju zadovoljavati jedan od ova dva zahtjeva:

6.6.2.1 U slučaju kvaka koje se zakreću usporedno s ravninom vrata završetak
kvake u položaju otvaranja vrata mora biti usmjeren prema natrag. Završetak
takvih kvaka mora biti zakrenut prema ravnini vrata i mora biti ugrađen u zaštitnu
oblogu ili uvučen.

6.6.2.2 Kvake koje se mogu pomicati u svakome smjeru koji nije usporedan s
ravninom vrata, kad su u položaju zatvorenih vrata, moraju biti zatvorene u zaštitnu
oblogu ili uvučene. Završetak kvake treba biti okrenut prema naprijed ili
unatrag.

Ipak, kvake koje ne zadovoljavaju taj posljednji zahtjev mogu biti prihvaćene
ako:

(a) imaju nezavisan povratni mehanizam

(b) ne strše više od 15 mm kad se pokvari povratni mehanizam

(c) zadovoljavaju odredbe točke iz 5.4 kad su u takvome otvorenom položaju

(d) im površina nije manja od 150 mm2 kad se mjeri na razmaku od najdalje točke
koja strši ne većem od 6,5 mm.

6.7 Kotači, matice kotača, poklopac glavčine i ukrasni poklopci

6.7.1 Moraju se primijeniti zahtjevi iz točke 5.4.

6.7.2 Kotači, matice kotača, poklopac glavčine i ukrasni poklopci ne smiju
imati kakvih oštrih izbočina u obliku krilaca. Kotači, matice kotača,
poklopac glavčine i ukrasni poklopci ne smiju imati kakve oštre izbočine koje
strše iznad vanjske ravnine naplatka. Leptiraste matice nisu dopuštene.

6.7.3 Kad se vozilo kreće pravocrtno, dio kotača, osim gume, smješten
iznad vodoravne ravnine koja prolazi kroz njegovu os vrtnje ne smije stršiti
iznad uspravne projekcije, u vodoravnoj ravnini, vanjske površine ili
strukture. Međutim, ako funkcionalni zahtjevi to opravdavaju, ukrasni poklopci
koji pokrivaju kotač i matice kotača mogu stršiti iznad uspravne projekcije
vanjske površine ili strukture pod uvjetom da polumjer zakrivljenosti površine
dijela koji strši ne bude manji od 30 mm te da izbočina iznad uspravne
projekcije vanjske površine ili struktre ni u kojem slučaju ne prelazi 30 mm.

6.8 Rubovi limova

6.8.1 Rubovi limova, kao što su rubovi žljebova i vodilica posmičnih
vrata, dopušteni su samo ako su presavijeni prema unutra ili obloženi zaštitom
koja zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika koji se na nju primjenjuju. Nezaštićeni
rub smatra se presavijenim prema unutra ako je presavijen približno 1800 ili
ako je presavijen prema karoseriji tako da ne može biti dodirnut loptom
promjera 100 mm.

6.9 Oplata karoserije

6.9.1 Pregibi na oplatama karoserije moraju biti zaobljeni polumjerom manjim
od 2,5 mm, uz uvjet da nije manji od jedne desetine visine »H« izbočine,
mjereno postupkom koji je opisan u točki 1. dodatka 3.

6.10 Bočni skretači za zrak i kišu

6.10.1 Bočni skretači moraju biti zaobljeni polumjerom od najmanje 1 mm na
rubovima koji mogu biti neposredno usmjereni prema vani.

6.11 Oslonci za dizalicu i ispušne cijevi

6.11.1 Oslonci za dizalicu i ispušne cijevi ne smiju stršiti više od 10 mm
iznad uspravne projekcije podne crte koja leži uspravno iznad njih. Kao iznimka
od tog zahtjeva, jedna ispušna cijev može stršiti više od 10 mm iznad
uspravne projekcije podne crte ako završava zaobljenim rubom, s polumjerom
zakrivljenosti od najmanje 2,5 mm.

6.12 Poklopci ulaznih i izlaznih otvora za zrak

6.12.1 Poklopci ulaznih i izlaznih otvora za zrak moraju u svim položajima
zadovoljavati zahtjeve iz točaka 5.2, 5.3 i 5.4.

6.13 Krov

6.13.1 Krovni otvor mora se promatrati samo u zatvorenome položaju.

6.13.2 Kabrioleti moraju biti ispitani s krovom u zatvorenome i uvučenome
položaju.

6.13.2.1 Kad je krov uvučen, ne treba provjeravati vozilo unutar zamišljene
površine koji formira krov u zatvorenome položaju.

6.13.2.2 Kad je predviđen poklopac za smještaj uvučenoga krova kao uobičajena
oprema, provjeru treba provesti sa zatvorenim krovom.

6.14 Prozori

6.14.1 Prozori koji se otvaraju prema vani u odnosu na vanjsku površinu
vozila moraju zadovoljavati sljedeće odredbe u svim radnim položajima:

6.14.1.1 istaknuti rub ne smije biti okrenut prema naprijed

6.14.1.2 ni jedan dio prozora ne smije stršiti iznad krajnjega vanjskog ruba
vozila.

6.15 Nosači registarske pločice

6.15.1 Nosači koje osigurava proizvođač vozila za registarske pločice
moraju zadovoljavati zahtjeve iz točke 5.4 ovoga pravilnika ako mogu biti
dodirnuti kuglom promjera 100 mm kad je registarska pločica ugrađena sukladno
preporuci proizvođača vozila.

6.16 Nosači prtljage i nosači skija

6.16.1 Nosači prtljage i nosači skija moraju biti ugrađeni na vozilo tako
da postoji sigurno zapiranje barem u jednome smjeru te da su vodoravne, uzdužne
i poprečne sile koje mogu biti prenesene barem jednake uspravnoj nosivosti nosača
prtljage ili nosača skija koji su postavljeni na vozilo prema specifikaciji
proizvođača. Za ispitivanje nosača prtljage ili nosača skija koji su
postavljeni na vozilo prema uputama proizvođača ispitna opterećenja treba
primijeniti samo u jednoj točki.

6.16.2 Površine koje nakon ugradbe nosača mogu biti dodirnute kuglom
promjera 165 mm ne smiju imati dijelova s polumjerom zakrivljenosti manjim od
2,5 mm, osim kad se mogu primijeniti odredbe iz točke 6.3.

6.16.3 Vezni elementi kao što su vijci koji se pritežu ili odvijaju bez
alata ne smiju stršiti više od 40 mm iznad površina na koje se poziva u točki
6.16.2; izbočine se određuju prema postupku koji je propisan u točki 2.
dodatka 3., ali uporabom kugle promjera 165 mm u slučajevima kad se primjenjuje
postupak propisan u točki 2. toga dodatka.

6.17 Antene radioprijamnika i radioodašiljača

6.17.1 Antene radioprijamnika i radioodašiljača moraju biti ugrađene na
vozilo tako da njihov slobodni kraj kad je udaljen od površine ceste manje od 2
m u svakome radnom položaju koji je naveo proizvođač antene bude unutar područja
koje je ograničeno uspravnim ravninama koje su uvučene 10 cm od krajnjega
vanjskog ruba vozila prema definiciji u točki 2.7.

6.17.2 Također, antene moraju biti tako ugrađene na vozilo i, po potrebi,
njihovi slobodni krajevi tako ograničeni da ni jedan njihov dio ne strši izvan
krajnjega vanjskog ruba vozila prema definiciji u točki 2.7.

6.17.3 Šipke antena moraju imati polumjer zakrivljenosti manji od 2,5 mm. Međutim,
slobodni krajevi moraju biti opremljeni nepomičnim kapicama čiji je i polumjer
zakrivljenosti manji od 2,5 mm.

6.17.4 Postolja antena ne smiju stršiti više od 30 mm kad se to određuje
prema postupku iz točke 2. dodatka 3. Međutim, u slučaju antena s pojačalima
ugrađenim u postolje antena ta postolja mogu stršiti do 40 mm.

6.18 Upute za ugradbu

6.18.1 Nosači prtljage, držači skija i antene radioprijamnika ili radioodašiljača
koji su homologirani kao posebna tehnička naprava mogu se ponuditi za prodaju,
prodavati ili kupovati samo ako su popraćeni uputama za ugradbu. Upute za
ugradbu moraju sadržavati dostatno podataka za ugradbu homologiranih naprava na
vozilo tako da zadovolje odgovarajuće odredbe u točkama 5. i 6. Posebno, radni
položaj mora biti prikazan kod sklopivih antena.

7. PREINAKA TIPA VOZILA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

7.1. Svaka preinaka tipa vozila mora biti prijavljena mjerodavnoj ustanovi
koja je homologirala taj tip vozila. Ta ustanova može tada:

7.1.1. ili smatrati da nije vjerojatno da će učinjene preinake imati znatne
nepovoljne učinke

7.1.2. ili zahtijevati daljnji izvještaj o ispitivanju od tehničke ustanove
odgovorne za provedbu ispitivanja.

7.2. O potvrdi ili o odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, moraju
postupkom navedenim u točki 4.3 biti obaviještene strane Sporazuma iz 1958.
godine koje primjenjuju ovaj pravilnik.

7.3 Mjerodavna ustanova koja je izdala proširenje homologacije mora
dodijeliti serijski broj svakoj obavijesti o tome proširenju i o tome
obavijestiti strane Sporazuma iz 1958. godine koje primjenjuju ovaj pravilnik s
pomoću obavijesnog formulara sukladnog modelu u dodatku 1. ovoga pravilnika.

8. SUKLADNOST PROIZVODNJE

8.1. Svako vozilo (posebna tehnička naprava) homologirano prema ovomu
pravilniku mora biti proizvedeno tako da bude u skladu s homologiranim tipom
zadovoljavanjem zahtjeva iz točaka 5. i 6.

8.2. U cilju provjere zadovoljavanja zahtjeva iz točke 8.1. moraju se
provesti odgovarajuće provjere proizvodnje.

8.3 Posjednik homologacije mora posebice:

8.3.1. osigurati postojanje postupaka za učinkovitu provjeru kakvoće
proizvoda

8.3.2 imati pristup nadzornoj opremi potrebnoj za provjeru usklađenosti
svakoga homologiranog tipa

8.3.3 osigurati da se rezultati ispitivanja zapisuju te da priloženi
dokumenti ostaju dostupni u vremenu koje treba biti određeno u sporazumu s
mjerodavnom ustanovom

8.3.4 analizirati rezultate svakoga tipa ispitivanja u cilju provjere i
osiguranja nepromjenljivosti značajka proizvoda s obzirom na dopuštene
promjene industrijske proizvodnje.

8.3.5 osigurati da se za svaki tip vozila provedu barem ispitivanja navedena
u dodatku 3. ovoga pravilnika

8.3.6 osigurati da uzorci ili ispitivani dijelovi koji se pokažu
nesukladnima s razmatranim tipom ispitivanja moraju imati za posljedicu uzimanje
drugog uzorka i provedbu drugog ispitivanja. Moraju biti poduzeti svi potrebni
koraci za ponovno uspostavljanje sukladnosti odgovarajuće proizvodnje.

8.4 Mjerodavna ustanova koja je izdala homologaciju tipa može u bilo koje
vrijeme provjeriti usklađenost metoda provjere primjenljivih na svaku
proizvodnu jedinicu.

8.4.1 Prilikom svakoga pregleda knjige ispitivanja i zapisi izvještaja o
proizvodnji moraju biti pokazani nadzornom inspektoru.

8.4.2 Inspektor može uzeti slučajne uzorke za ispitivanje u laboratoriju
proizvođača. Najmanji broj uzoraka može biti određen prema rezultatima
proizvođačeve vlastite provjere.

8.4.3 Kad razina kakvoće izgleda nezadovoljavajućom ili kad izgleda da je
potrebno provjeriti valjanost ispitivanja provedenih u primjeni točke 8.4.2.,
inspektor mora izabrati uzorke koji će biti poslani tehničkoj ustanovi koja je
provodila ispitivanja homologacije tipa.

8.4.4 Mjerodavna vlast može provesti bilo koje ispitivanje propisano ovim
pravilnikom.

8.4.5 Uobičajena učestalost provjera koje je propisala mjerodavna ustanova
mora biti jednom u dvije godine. U slučaju zabilježenih negativnih rezultata
za vrijeme jednog od tih pregleda mjerodavna ustanova mora osigurati poduzimanje
svih potrebnih koraka za ponovno uspostavljanje usklađenosti proizvodnje što
je brže moguće.

10. POTPUNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako posjednik homologacije potpuno prestane proizvoditi tip homologiran u
skladu s ovim pravilnikom, mora o tome obavijestiti mjerodavnu ustanovu koja je
izdala homologaciju. Po primitku odgovarajuće obavijesti ta mjerodavna ustanova
mora o tome obavijestiti ostale strane Sporazuma iz 1958. godine koje
primjenjuju ovaj pravilnik s pomoću obavijesnog formulara sukladnog modelu u
dodatku 1. ovoga pravilnika

![](dodatni/374938.gif)

![](dodatni/374939.gif)

**DODATAK 2.**

**![](dodatni/374940.gif)**

Gornja homologacijska oznaka postavljena na vozilo pokazuje da
je taj tip vozila biohomologiran u Nizozemskoj (E 4) prema Pravilniku
br. 26 pod homologacijskim brojem 022439. Prve dvije znamenke homologacijskoga
broja pokazuju da je na dan izdavanja homologacije Pravilnik br. 26 uključivao
02 niz izmjena i dopuna.

![](dodatni/374941.gif)

Gornja homologacijska onaka postavljena na vozilo pokazuje da je odgovarajući
tip vozila bio homologiran u Nizozemskoj (E 4) prema Pravilniku br. 26 i
Pravilniku br. 24. Prve dvije znamenke homologacijskoga broja pokazuju da je na
dan izdavanja odgovarajućih homologacija Pravilnik br. 26 uključivao 02 niz
izmjena i dopuna, dok je Pravilnik br. 24 već uključivao 03 niz izmjena i
dopuna.1

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1
Drugi broj pravilnika dan je samo kao primjer; koeficijent apsorpcije s
popravkom je 1.30 m-1.

**DODATAK 3.**

1. POSTUPAK ODREĐIVNJA MJERA IZBOČINA I RAZMAKA

1.1 Visina H izbočine određuje se grafički s pomoću opsega kruga promjera
165 mm koja potpuno dodiruje obris vanjske površine koju treba provjeriti.

1.2 H je najveća vrijednost razmaka, koji se izmjeri u smjeru pravca koji
prolazi kroz središte kruga promjera 165 mm, između kružnice spomenutoga
kruga i vanjske konture izbočine (vidi sliku 1.).

1.3 U slučaju kad nije moguće dodirivati vanjski dio vanjskog obrisa
vanjske površine promatranoga presjeka krugom promjera 100 mm, treba
pretpostaviti da vanjski obris na tome području oblikuje kružnica kruga
promjera 100 mm između točaka njezina dodira s vanjskim obrisom (vidi sliku
2).

1.4 Proizvođač mora osigurati crteže potrebnih presjeka kroz vanjsku površinu
kako bi bilo moguće izmjeriti visinu gore navedenih izbočina.

2. POSTUPAK ODREĐIVNJA MJERA IZBOČINA NA SASTAVNICI KOJA JE UGRAĐENA NA
VANJSKOJ POVRŠINI

2.1 Mjera izbočine sastavnice koja je ugrađena na ispupčenu površinu može
se odrediti izravnim mjerenjem ili s pomoću crteža odgovarajućega presjeka te
sastavnice u ugrađenu položaju.

2.2 Kad se mjera izbočine sastavnice koja je ugrađena na površinu koja
nije ispupčena ne može odrediti jednostavnim mjerenjem, tu mjeru treba
odrediti iz najveće promjene razmaka središta kugle promjera 100 mm u odnosu
na osnovnu crtu plohe kad se kugla pomiče preko te sastavnicu, stalno je
dodirujući. Slika 3. pokazuje jedan primjer primjene toga postupka.

3. POSTUPAK ODREĐIVNJA IZBOČINA NA RUBOVIMA I OBRUČIMA GLAVNIH SVJETALA

3.1 Izbočina na vanjskoj površini glavnog svjetla mora se mjeriti vodoravno
od točke dodira kugle promjera 100 mm, kao što je prikazano na slici 4.

4. POSTUPAK ODREĐIVNJA MJERA RAZMAKA ILI PROSTORA IZMEĐU DIJELOVA REŠETKE

Mjera razmaka ili prostora između dijelova rešetke mora se odrediti s pomoću
razmaka između dviju ravnina koje prolaze kroz točke dodira kugle i okomito na
pravac koji spaja te točke dodira. Slike 5. i 6. pokazuju primjere primjene
toga postupka.

![](dodatni/374942.gif)

![](dodatni/374943.gif)

![](dodatni/374944.gif)

![](dodatni/374945.gif)

![](dodatni/374946.gif)

![](dodatni/374947.gif)

Naredba, NN 58/2000-1306
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)