### NN 13/2026 (6.2.2026.), Zakon o otocima

Hrvatski sabor

112

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O OTOCIMA

Proglašavam Zakon o otocima, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 29. siječnja 2026.

Klasa: 011-02/26-02/01
 Urbroj: 71-10-01/1-26-2
 Zagreb, 2. veljače 2026.

Predsjednik
 Republike Hrvatske
 Zoran Milanović, v. r.

ZAKON O OTOCIMA

DIO PRVI
 OPĆE ODREDBE

Predmet Zakona

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju način upravljanja razvojem i zaštitom hrvatskih otoka, institucionalni okvir za upravljanje razvojem otoka, mjere za poticanje razvoja otoka, razvrstavanje otoka i vrednovanje njihove razvijenosti te praćenje i izvješćivanje o provedbi politike razvoja otoka radi učinkovitoga korištenja sredstava državnoga proračuna, fondova Europske unije i drugih izvora financiranja.

Cilj Zakona

Članak 2.

Cilj je ovoga Zakona otočnom razvojnom politikom usmjeravati aktivnosti prema društveno-gospodarskom razvoju otoka i demografskoj održivosti stvaranjem uvjeta koji će svim otocima omogućavati realizaciju vlastitih razvojnih potencijala, poboljšanje kvalitete života i stvaranje jednakih prilika kao na kopnu, s osobitim naglaskom na ključne odrednice razvoja otoka.

Interes Republike Hrvatske za osobitu zaštitu otoka

Članak 3.

S obzirom na interes Republike Hrvatske za osobitu zaštitu otoka, ovim se Zakonom uređuje način provedbe razvojne politike radi održivoga korištenja otočnih dobara i prevladavanja ograničenja s kojima se otoci i otočani suočavaju.

Otoci kao područje s razvojnim posebnostima

Članak 4.

Otoci Republike Hrvatske područje su s razvojnim posebnostima određeno zakonom kojim se uređuje upravljanje regionalnim razvojem Republike Hrvatske te im se određuje poseban planski i programski pristup nositelja politike regionalnoga i otočnog razvoja.

Značenje pojmova

Članak 5.

(1) Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona te propisa i akata koji se donose na temelju ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:

1. otok je prirodno nastali dio kopna okružen morem čija je površina jednaka ili veća od 4000 m²

2. hrid je prirodno nastali dio kopna okružen morem čija je površina manja od 4000 m²

3. ministar je ministar nadležan za regionalni razvoj

4. Ministarstvo je ministarstvo nadležno za regionalni razvoj

5. obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave su jedinice područne (regionalne) samouprave na čijem se području nalaze otoci

6. održivi razvoj otoka predstavlja dugoročni proces unaprjeđenja otočnoga gospodarstva i otočne zajednice, koji se ostvaruje prepoznavanjem, poticanjem i upravljanjem otočnim razvojnim potencijalom i korištenjem raspoloživih resursa uz najmanje moguće ugrožavanje okoliša

7. otočani su hrvatski državljani koji imaju prebivalište na otoku i državljani drugih zemalja koji imaju odobren dugotrajni boravak ili stalni boravak u Republici Hrvatskoj i prijavljeno prebivalište na otoku

8. otočna razvojna politika obuhvaća skup propisa, akata, mjera i programa koji višesektorski zadiru u sve sfere otočnoga života i razvoja te se svojim odredbama odnosi na djelokruge više tijela državne uprave, jedinica područne (regionalne) samouprave i jedinica lokalne samouprave na otocima, kao i onih na kopnu koje u svom sastavu imaju otoke

9. otočni poslodavci jesu fizičke osobe koje se bave djelatnošću slobodnih zanimanja na otocima, obrtnici i pravne osobe koje svoju registriranu gospodarsku djelatnost obavljaju na otocima, neovisno o svom sjedištu

10. otočno vijeće višeresorno je koordinacijsko tijelo za provedbu otočne razvojne politike

11. otočnost obuhvaća skup geografskih, društvenih, povijesnih, gospodarskih i ekoloških posebnosti proizašlih iz potpune okruženosti morem

12. registar otoka temeljni je registar otoka i hridi u Republici Hrvatskoj s podatcima i pokazateljima svakoga pojedinog otoka

13. voda je voda namijenjena za ljudsku potrošnju u skladu sa zakonom kojim se uređuje voda namijenjena za ljudsku potrošnju

14. otočni koordinator funkcija je uspostavljena pri regionalnim koordinatorima radi obavljanja poslova organiziranja, pokretanja i koordiniranja planova i projekata važnih za održivi razvoj otoka.

(2) Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu, a imaju rodno značenje, odnose se jednako na muški i ženski rod.

DIO DRUGI
 HRVATSKO OTOČJE

Otočno područje

Članak 6.

(1) Hrvatsko otočje jedinstvena je geografska cjelina koja se sastoji od 1244 otoka i hridi (u daljnjem tekstu: otoci) koji su sastavni dio državnoga područja Republike Hrvatske.

(2) Poluotok Pelješac u smislu ovoga Zakona ima status otoka.

(3) Odredbe koje se odnose na otoke sukladno se odnose i na poluotok Pelješac.

Razvrstavanje otoka

Članak 7.

(1) Radi planiranja i provedbe programa, projekata, mjera i aktivnosti propisanih ovim Zakonom otoci se razvrstavaju prema:

a) nastanjenosti

b) udaljenosti od kopna

c) specifičnom položaju.

(2) Tijela državne uprave i druga javnopravna tijela dužna su prilikom izrade propisa i drugih akata iz svoje nadležnosti voditi računa o razvrstavanju iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Popis otoka iz stavka 1. ovoga članka prikazan je u Registru otoka iz članka 12. ovoga Zakona.

Razvrstavanje otoka prema nastanjenosti

Članak 8.

(1) Otoci se prema nastanjenosti dijele u sljedeće kategorije:

a) nastanjeni otoci

b) nenastanjeni otoci.

(2) Nastanjene otoke čine otoci koji imaju evidentiranu nastanjenost i otoci sa svjetioničarskom posadom.

(3) Nenastanjene otoke čine otoci koji nemaju evidentiranu nastanjenost niti svjetioničarsku posadu.

(4) Ministarstvo nastanjenost otoka evidentira putem podataka iz popisa stanovništva, podataka o prebivalištu iz javnoga registra te podataka o svjetionicima sa svjetioničarskom posadom iz javnoga registra.

(5) Posebnu skupinu nenastanjenih otoka čine povremeno nastanjeni otoci na kojima se boravi u dužim i kraćim razdobljima tijekom godine zbog obavljanja poljoprivredne, ribarske, turističke, ugostiteljske, hotelijerske, znanstveno-obrazovne i drugih djelatnosti.

Razvrstavanje otoka prema udaljenosti od kopna

Članak 9.

Otoci se prema udaljenosti od kopna dijele u sljedeće kategorije:

a) pučinski otoci – skupina otoka udaljenijih od kopna

b) priobalni otoci – skupina otoka bližih kopnu

c) premošteni otoci – skupina otoka mostom povezanih s kopnom.

Razvrstavanje otoka prema specifičnom položaju

Članak 10.

Otoci sa specifičnim položajem predstavljaju nastanjene otoke u skladu s člankom 8. stavkom 2. ovoga Zakona, čije se sjedište jedinice lokalne samouprave nalazi na kopnu ili na drugom otoku.

Vrednovanje otoka prema otočnim razvojnim pokazateljima

Članak 11.

(1) Uvažavajući otočnost, razvijenost nastanjenih otoka vrednuje se prema otočnim razvojnim pokazateljima.

(2) Otočni razvojni pokazatelji predstavljaju skup podataka kojima se utvrđuje, prati i vrednuje razvijenost pojedinoga otoka i tako oblikuje osnova za vođenje otočne razvojne politike.

(3) Svrha vrednovanja iz stavka 1. ovoga članka jest utvrđivanje stanja i smjera razvoja te razvojnih potreba svakoga pojedinog otoka sukladno vrijednostima njihovih otočnih razvojnih pokazatelja.

(4) Ministarstvo kontinuirano prati razvoj otoka i vrednuje njihovu razvijenost najmanje jednom u tri godine.

(5) Postupak vrednovanja iz stavka 1. ovoga članka provodi Ministarstvo.

(6) Tijela državne uprave i druga javnopravna tijela dužna su na zahtjev Ministarstva dostaviti podatke iz svojih očevidnika i drugih evidencija potrebne za vrednovanje razvijenosti otoka.

(7) Ministarstvo podatke o vrednovanju razvijenosti otoka objavljuje na svojim mrežnim stranicama.

(8) Otočne razvojne pokazatelje i postupak vrednovanja razvijenosti otoka propisuje ministar pravilnikom.

Registar otoka

Članak 12.

(1) Svrha Registra otoka jest stvaranje jedinstvenoga šifrarnika otoka u Republici Hrvatskoj, izgradnja podatkovnih i kartografskih evidencija za područje otoka koje služe kao alat za učinkovito upravljanje, strateško planiranje i usmjeravanje politike razvoja otoka te za povezivanje s drugim službenim evidencijama tijela državne uprave i drugih javnopravnih tijela.

(2) Ministarstvo ustrojava i vodi Registar otoka iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Ministar pravilnikom propisuje način vođenja i podatke koji se vode u Registru otoka iz stavka 1. ovoga članka, kao i postupak, metodologiju ustrojavanja i povezivanja Registra otoka s drugim službenim evidencijama.

DIO TREĆI
 INSTITUCIONALNI OKVIR

Otočna razvojna politika

Članak 13.

(1) Ministarstvo je nositelj politike otočnoga razvoja.

(2) Tijela državne uprave i druga javnopravna tijela dužna su prilikom izrade programa koji obuhvaćaju otoke, a usmjereni su na unaprjeđenje javne infrastrukture, provesti analizu o njihovu utjecaju na otoke te rezultate analize dostaviti Ministarstvu.

(3) Svrha analize iz stavka 2. ovoga članka jest jačanje koordinacijske uloge Ministarstva u provedbi politike otočnoga razvoja te poticanje tijela državne uprave i drugih javnopravnih tijela na odgovaranje na otočne potrebe u skladu s ciljem otočne razvojne politike iz članka 2. ovoga Zakona.

(4) Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužne su voditi posebnu brigu o otocima koji su obuhvaćeni područjem njihova ustrojstva pri provođenju postupaka dodjeljivanja sredstava za projekte, mjere i aktivnosti iz svoje nadležnosti.

(5) Sadržaj i način izrade analize iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar pravilnikom.

Otočno vijeće

Članak 14.

(1) Otočno vijeće jest savjetodavno tijelo u postupcima izrade i provođenja programa, planova, projekata, mjera i aktivnosti za održivi razvoj otoka.

(2) Članovi Otočnoga vijeća jesu:

a) predstavnici Hrvatskoga sabora

b) predstavnici Vlade Republike Hrvatske

c) predstavnici tijela državne uprave i/ili drugih nadležnih javnopravnih tijela

d) predstavnici jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u čijoj su nadležnosti otoci ili dijelovi otoka

e) predstavnici regionalnih koordinatora iz obalno-otočnih jedinica područne (regionalne) samouprave

f) dionici koji djeluju na otocima ili se bave razvojem otoka.

(3) Vlada odlukom imenuje članove Otočnoga vijeća i uređuje druga pitanja u vezi njegova djelovanja.

(4) Predsjednik Vlade Republike Hrvatske predsjeda radom Otočnoga vijeća, a funkciju zamjenika obnaša ministar.

(5) Otočno vijeće sastaje se prema potrebi, a najmanje jednom godišnje.

(6) U rad Otočnoga vijeća iz stavka 1. ovoga članka mogu se prema potrebi uključiti i predstavnici drugih nadležnih tijela i institucija te stručnjaci iz drugih relevantnih područja.

(7) Administrativne i stručne poslove za potrebe rada Otočnoga vijeća obavlja Ministarstvo.

Otočni koordinatori

Članak 15.

(1) Otočni koordinatori uspostavljaju se u regionalnim koordinatorima radi obavljanja poslova organiziranja, pokretanja i koordiniranja planova i projekata važnih za održivi razvoj otoka.

(2) Otočni koordinatori obavljaju poslove iz stavka 1. ovoga članka u okviru propisanih poslova regionalnoga koordinatora, sukladno propisu kojim se uređuje upravljanje regionalnim razvojem Republike Hrvatske, isključivo za otočno područje koje obuhvaća otok ili skupinu otoka unutar obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave za koju je nadležan regionalni koordinator.

(3) Osim poslova iz stavka 1. ovoga članka, otočni koordinatori za otočno područje obavljaju sljedeće poslove:

– surađuju s Ministarstvom na poslovima strateškoga planiranja i upravljanja razvojem otoka

– sudjeluju u pripremi, odabiru i provedbi projekata, programa i mjera za razvoj otoka

– na zahtjev Ministarstva prikupljaju i dostavljaju podatke o otocima s regionalne i lokalne razine

– obavljaju i druge poslove sukladno ovom Zakonu.

(4) Međusobne odnose te prava i obveze u vezi s osiguravanjem financiranja i drugih uvjeta potrebnih za rad otočnih koordinatora iz ovoga članka Ministarstvo i regionalni koordinatori uredit će sporazumom.

(5) Broj otočnih koordinatora za svaku obalno-otočnu jedinicu područne (regionalne) samouprave i obuhvat otočnoga područja iz stavka 2. ovoga članka za svakoga otočnog koordinatora utvrđuje se odlukom koju donosi ministar.

DIO ČETVRTI
 PLANIRANJE I PROGRAMIRANJE

Nacionalni plan razvoja otoka

Članak 16.

(1) Vlada Republike Hrvatske odlukom donosi Nacionalni plan razvoja otoka (u daljnjem tekstu: Nacionalni plan) kao temeljni akt strateškoga planiranja za područje otoka.

(2) Nacionalni plan predstavlja srednjoročni akt strateškoga planiranja razvoja otoka od nacionalnoga značaja koji se donosi u skladu sa zakonom kojim se uređuje sustav strateškoga planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske.

(3) Nacionalni plan pridonosi provedbi ciljeva iz Nacionalne razvojne strategije u području razvoja otoka.

(4) Analiza razvojnih potreba i potencijala otočnoga prostora u okviru Nacionalnoga plana slijedi ključne odrednice razvoja otoka iz članka 18. stavka 1. ovoga Zakona.

(5) Nacionalni plan predstavlja okvir za oblikovanje programa, projekata, mjera i aktivnosti koje se odnose na otoke u provedbenim programima tijela državne uprave i drugih javnopravnih tijela.

Županijski plan razvoja otoka

Članak 17.

(1) Županijski plan razvoja otoka donosi obalno-otočna jedinica područne (regionalne) samouprave kao dodatak svom planu razvoja.

(2) Županijski plan razvoja otoka predstavlja viziju razvoja, razvojne potrebe i razvojne potencijale otoka te posebne ciljeve i prioritete javne politike prema otocima, uvažavajući društvene, gospodarske, klimatske i okolišne ciljeve.

(3) Županijski plan razvoja otoka odnosi se na sve otoke ili dijelove otoka na području iste obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave.

(4) Obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave dužne su tijekom izrade županijskih planova razvoja otoka zatražiti mišljenje Ministarstva.

Ključne odrednice razvoja otoka

Članak 18.

(1) Ključne odrednice razvoja otoka jesu:

1. ravnomjeran prostorni razvoj otoka i morskoga područja radi ostvarivanja prostornih, ekoloških, gospodarskih i socijalnih ciljeva primjenom načela prostornoga uređenja u izradi, donošenju i provedbi prostornih planova

2. aktivno sudjelovanje u prilagodbi te ublažavanju klimatskih promjena na otocima

3. zamjena fosilnih goriva energijom iz obnovljivih izvora i povećanje energetske učinkovitosti radi smanjenja emisija ugljičnih plinova te jačanja energetske neovisnosti otoka, uključujući izgradnju pametne digitalno upravljive energetske infrastrukture

4. osnivanje otočnih energetskih zajednica radi omogućavanja povećanja proizvodnje, akumuliranja te podizanja samodostatnosti i razmjene energije na otocima

5. unaprjeđenje dostupnosti širokopojasne infrastrukture i elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velikoga kapaciteta

6. promicanje dostupne, pouzdane i održive mobilnosti na otocima i učinkovite prometne povezanosti

7. prilagodba mogućem smanjenju kapaciteta izvorišta na otocima i ublažavanje nedostatka i oskudice vode primjenom alternativnih i pametnih načina upravljanja vodnim resursima i sustavima javne vodoopskrbe

8. stvaranje područja bez odlaganja otpada promicanjem kružnoga i resursno učinkovitoga gospodarstva

9. jačanje zaštite i očuvanja prirode, otočnih ekosustava na kopnu i moru, bioraznolikosti, prirodnoga kapitala i zelene infrastrukture te smanjenje svih oblika onečišćenja

10. osiguravanje potrebne infrastrukture radi zadržavanja ribarstva na otocima i poticanja održivoga razvoja marikulture

11. prepoznavanje te promicanje vrijednosti i očuvanje materijalne i nematerijalne kulturne baštine otoka kao razvojnoga resursa

12. diverzifikacija otočnoga gospodarstva održivim iskorištavanjem otočnih resursa i posebnosti otoka te poticanjem zadružnoga poduzetništva u stvaranju novih, inovativnih i održivih lokalnih djelatnosti

13. jačanje i promoviranje pristupa kvalitetnom predškolskom odgoju, obrazovanju, cjeloživotnom učenju i zapošljavanju, jačanje socioekonomske uključenosti, jačanje funkcionalnih otočnih zajednica, civilnoga društva i participacije građana na otocima

14. osiguravanje jednakoga pristupa zdravstvenoj i socijalnoj skrbi i jačanje otpornosti zdravstvenoga sustava na otocima

15. prelazak na alternativne, dugoročne, održive i odgovorne oblike turizma na otocima

16. unaprjeđenje infrastrukture i tehnologije za upravljanje u kriznim situacijama

17. dostupno i priuštivo stambeno zbrinjavanje te osiguravanje priuštivoga stanovanja radno aktivnom stanovništvu, posebice u deficitarnim zanimanjima

18. promicanje demografske revitalizacije

19. poticanje ostanka te povratka iseljenoga i doseljavanja novoga stanovništva

20. unaprjeđenje obiteljske politike i socijalnih usluga.

(2) U radnim skupinama za izradu zakonskih i podzakonskih akata te akata strateškoga planiranja koji podupiru ključne odrednice razvoja otoka iz stavka 1. ovoga članka sudjeluju predstavnici Ministarstva.

DIO PETI
 MJERE ZA RAZVOJ OTOKA

Mjere za poboljšanje kvalitete života na otocima

Članak 19.

(1) Radi poboljšanja kvalitete života na otocima ovim Zakonom razrađuju se sljedeće mjere:

– vodoopskrba i odvodnja na otocima

– povlašteni javni pomorski prijevoz

– povlašteni besplatni javni otočni cestovni prijevoz

– infrastrukturni razvoj otoka

– Hrvatski otočni proizvod

– poticanje razvoja civilnoga društva na otocima

– poticanje konkurentnosti i rasta poduzetništva na otocima

– razvoj zdravstvene zaštite na otocima

– gospodarenje otpadom na otocima.

(2) Otočna iskaznica javna je isprava koja se koristi kao sredstvo elektroničke autentifikacije za pristup sustavu otočnih mjera koje se provode na temelju ovoga Zakona ili drugih propisa.

Vodoopskrba na otocima

Članak 20.

(1) Radi zadržavanja stanovništva i poboljšanja uvjeta života i poslovanja na otocima opskrba vodom u otočnim naseljima ili dijelovima otočnih naselja koji nisu priključeni na sustav javne vodoopskrbe osigurava se u skladu s ovim Zakonom.

(2) Popis naselja iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvu dostavljaju jedinice lokalne samouprave, a nadležni javni isporučitelj vodnih usluga dužan je u naseljima iz stavka 1. ovoga članka isporučivati vodu plovilima vodonoscima i/ili autocisternama.

(3) Uvjeti isporuke vode plovilom vodonoscem i/ili autocisternom određuju se u skladu s propisima kojima se uređuju vodne usluge i voda namijenjena za ljudsku potrošnju.

(4) Otočaninu, stanovniku naselja iz stavka 1. ovoga članka, osigurava se opskrba vodom u količini do najviše 85 m³ godišnje po cijeni koja je jednaka cijeni vode koju plaća ista kategorija korisnika u mjestu iz kojega se voda isporučuje. Naknada troškova prijevoza vode isplaćuje se nadležnom javnom isporučitelju vodnih usluga iz stavka 2. ovoga članka na temelju ugovora sklopljenoga s Ministarstvom.

(5) Ministarstvu podatke o osobama koje imaju status otočana unutar područja iz stavka 1. ovoga članka (ime i prezime, mjesto i adresa na kojoj je osoba prijavljena, osobni identifikacijski broj, datum podnošenja prijave prebivališta) elektroničkim putem dostavlja ministarstvo nadležno za unutarnje poslove iz zbirke podataka o prebivalištu i boravištu iz središnjega informacijskog sustava, sukladno propisima o zaštiti osobnih podataka.

(6) Naknadu troškova prijevoza iz stavka 4. ovoga članka nadležni javni isporučitelj vodnih usluga potražuje od Ministarstva, u skladu s isporučenim količinama vode, na temelju zahtjeva ovjerenoga od jedinice lokalne samouprave.

(7) Ministarstvo će subvencionirati troškove prijevoza vode na otocima i izvan područja iz stavka 1. ovoga članka kada nastane potreba za količinom vode većom od mogućnosti opskrbe putem sustava javne vodoopskrbe. Odluku o subvenciji zbog akcidentnih situacija, kriznih situacija ili dugih sušnih razdoblja, na zahtjev nadležnoga javnog isporučitelja vodnih usluga, uz suglasnost izvršnoga tijela jedinice lokalne samouprave, donosi ministar.

(8) Ministarstvo će subvencionirati troškove prijevoza vode plovilom vodonoscem i/ili autocisternom iz stavaka 4. i 7. ovoga članka sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva.

Opskrba otočnih gospodarskih subjekata vodom

Članak 21.

(1) Fizičke i pravne osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost u otočnom naselju ili dijelu otočnoga naselja koji nije priključen na sustav javne vodoopskrbe (otočni gospodarski subjekti) mogu ostvariti bespovratna financijska sredstva za mjeru financiranja 100 % troškova prijevoza vode plovilom vodonoscem i/ili autocisternom, koja im se isplaćuju izravno.

(2) Sredstva za provedbu mjere iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno sredstvima za tu namjenu osiguranim u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva i dodjeljuju se jednom godišnje putem javnoga poziva koji objavljuje Ministarstvo u skladu s programom kojim se definira financiranje troškova prijevoza vode plovilom vodonoscem i/ili autocisternom za otočne gospodarske subjekte, koji donosi ministar odlukom.

Poticanje vodoopskrbnih sustava na otocima

Članak 22.

(1) U skladu s ključnim odrednicama razvoja otoka iz članka 18. ovoga Zakona, Ministarstvo potiče razvoj vodno-komunalne infrastrukture u smislu rekonstrukcije postojeće mreže javne vodoopskrbe, izgradnje novih vodoopskrbnih sustava radi proširenja mreže te izgradnje uređaja za desalinizaciju bočate i morske vode na otocima, s posebnim naglaskom na pučinske otoke i otoke sa specifičnim položajem.

(2) Jedinici lokalne samouprave koja sudjeluje u financiranju građevine iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo dodjeljuje sredstva u okviru javnoga poziva i programa iz članka 26. ovoga Zakona.

(3) Nositelj provedbe investicije iz stavka 2. ovoga članka jedinstveni je javni isporučitelj vodnih usluga na uslužnom području na kojem se nalazi jedinica lokalne samouprave iz stavka 2. ovoga članka u skladu s propisima koji uređuju vodne usluge.

(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, Ministarstvo bespovratnim sredstvima sufinancira alternativne i individualne sustave vodoopskrbe fizičkim osobama nositeljima kućanstava u otočnim naseljima u kojima ne postoji sustav javne vodoopskrbe niti je njegova izgradnja planirana višegodišnjim planom gradnje nadležnoga javnog isporučitelja vodnih usluga tijekom najmanje četiriju sljedećih godina.

(5) O činjenicama iz stavka 4. ovoga članka nadležni javni isporučitelj vodnih usluga izdaje potvrdu na pisani zahtjev fizičke osobe nositelja kućanstva.

(6) Sredstva iz stavka 4. ovoga članka dodjeljuju se u okviru javnoga poziva koji objavljuje Ministarstvo na temelju programa kojim se definira poticanje alternativnih i individualnih sustava vodoopskrbe, koji donosi ministar odlukom.

(7) Sredstva iz stavaka 2. i 4. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva.

Ekološko zbrinjavanje otpadnih voda iz kućanstava

Članak 23.

(1) U otočnim naseljima ili dijelovima otočnih naselja koji nisu priključeni na sustav javne odvodnje niti je njegova izgradnja planirana višegodišnjim planom gradnje nadležnoga javnog isporučitelja vodnih usluga tijekom najmanje sljedećih četiriju godina, Ministarstvo potiče ekološko zbrinjavanje sanitarnih otpadnih voda iz kućanstava u skladu s aktom o odvodnji otpadnih voda definiranim zakonom kojim se uređuju vode, s posebnim naglaskom na pučinske otoke i otoke sa specifičnim položajem.

(2) Ministarstvo potiče aktivnosti iz stavka 1. ovoga članka tako da dodjeljuje bespovratna financijska sredstva ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva.

(3) Prijavitelji za dodjelu sredstava iz stavka 2. ovoga članka fizičke su osobe nositelji kućanstava iz stavka 1. ovoga članka.

(4) O činjenicama iz stavka 1. ovoga članka i tehničkim uvjetima i pretpostavkama koje su dužni zadovoljiti individualni sustavi odvodnje nadležni javni isporučitelj vodnih usluga dostavlja potvrdu na zahtjev prijavitelja iz stavka 3. ovoga članka.

(5) Sredstva iz stavka 2. ovoga članka dodjeljuju se u okviru javnoga poziva koji objavljuje Ministarstvo na temelju programa kojim se definira poticanje ekološkoga zbrinjavanja otpadnih voda iz kućanstava iz stavka 1. ovoga članka, koji donosi ministar odlukom.

Povlašteni javni pomorski prijevoz

Članak 24.

(1) Otočani imaju pravo na povlašteni javni pomorski prijevoz na svim linijama s obvezom javne usluge koje povezuju otoke s kopnom i međusobno i na povlašteni javni pomorski prijevoz svojih vozila u skladu s propisima kojim se uređuje povlašteni javni pomorski prijevoz.

(2) Cilj mjere iz stavka 1. ovoga članka jest omogućiti pouzdano i adekvatno povezivanje svakoga naseljenog otoka sa sjedištem jedinice lokalne samouprave i obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave tijekom cijele kalendarske godine.

(3) Povlašteni prijevoz putnika i vozila otočana iz stavka 1. ovoga članka propisan je zakonom kojim se uređuje sustav javnoga linijskog pomorskog prijevoza.

Povlašteni i besplatni javni otočni cestovni prijevoz

Članak 25.

(1) Otočani imaju pravo na pouzdan, dostupan, adekvatan i povlašten javni cestovni prijevoz na linijama koje prometuju na istom otoku, povezuju otok s kopnom i otoke međusobno.

(2) Cijene javnoga cestovnog prijevoza na linijama koje povezuju otok s kopnom i otoke međusobno te cijene javnoga otočnog cestovnog prijevoza za otočane ne smiju biti veće od cijene prijevoza na linijama iste udaljenosti u javnom cestovnom prijevozu matične obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave.

(3) Besplatan javni otočni cestovni prijevoz imaju sljedeće kategorije otočana:

– djeca do navršene osme godine života

– učenici i studenti

– umirovljenici

– osobe starije od 65 godina

– djeca s teškoćama u razvoju

– osobe s invaliditetom

– osoba u pratnji djeteta s teškoćama u razvoju ili osobe s invaliditetom, osim kada osoba u pratnji ostvaruje pravo na besplatni prijevoz u skladu s propisom kojim se uređuje ostvarivanje prava na besplatni javni otočni cestovni prijevoz.

(4) Osim kategorija otočana iz stavka 3. ovoga članka, besplatan javni otočni cestovni prijevoz ima:

– dijete s teškoćama u razvoju kojem je utvrđen III. ili IV. stupanj težine invaliditeta (oštećenja funkcionalnih sposobnosti) bez obzira na mjesto prebivališta

– učenik i student koji se školuje odnosno studira na otoku

– osoba s invaliditetom kojoj je utvrđeno tjelesno oštećenje donjih ekstremiteta 80 % ili više, hrvatski ratni vojni invalid sa 100 % tjelesnoga oštećenja te osoba s invaliditetom kojoj je utvrđen III. ili IV. stupanj težine invaliditeta (oštećenja funkcionalnih sposobnosti) bez obzira na mjesto prebivališta

– osoba u pratnji djeteta s teškoćama u razvoju iz podstavka 1. ovoga stavka ili osobe s invaliditetom iz podstavka 3. ovoga stavka, osim kada osoba u pratnji ostvaruje pravo na besplatni prijevoz u skladu s propisom kojim se uređuje ostvarivanje prava na besplatni javni otočni cestovni prijevoz

– korisnik doma za odrasle ili doma za starije osobe na otocima sukladno propisima kojima se uređuje socijalna skrb.

(5) Dijete s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom iz stavka 3. ovoga članka, koja se zbog invaliditeta ne može koristiti javnim otočnim cestovnim prijevozom za ostvarivanje svojih potreba, ima pravo na novčanu naknadu za troškove vlastitoga prijevoza, najviše do punoga iznosa cijene vozne karte za javni cestovni prijevoz na relaciji na kojoj ostvaruje svoje osnovne potrebe.

(6) Zahtjev za ostvarivanje prava na novčanu naknadu iz stavka 5. ovoga članka podnosi se nadležnom upravnom tijelu obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave prema mjestu prebivališta.

(7) Uz zahtjev iz stavka 6. ovoga članka prilaže se izjava o troškovima vlastitoga prijevoza i relaciji putovanja te liječnička potvrda u kojoj je obrazložen opravdan razlog zbog kojega se nije moguće koristiti javnim otočnim cestovnim prijevozom, kao i podatak radi li se o trajnom ili vremenski ograničenom razlogu.

(8) Na sva pitanja koja nisu uređena ovim Zakonom, a odnose se na provedbu mjere iz ovoga članka, primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje prijevoz u cestovnom prometu.

(9) Sredstva za ostvarivanje prava iz ovoga članka osiguravaju se u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi ministarstva nadležnoga za pomorstvo i promet i dodjeljuju se obalno-otočnim jedinicama područne (regionalne) samouprave.

Infrastrukturni razvoj otoka

Članak 26.

(1) Program kojim se potiče infrastrukturni razvoj otoka, koji donosi ministar odlukom, odnosi se na sve nastanjene otoke Republike Hrvatske, s posebnim naglaskom na pučinske otoke i otoke sa specifičnim položajem te je usmjeren na infrastrukturne projekte kojima se izvršavaju zahvati u prostoru prema ključnim odrednicama razvoja otoka iz članka 18. ovoga Zakona.

(2) Ministarstvo jednom godišnje, na temelju programa iz stavka 1. ovoga članka, na svojim mrežnim stranicama raspisuje javni poziv za dostavu prijedloga infrastrukturnih projekata iz stavka 1. ovoga članka za odobravanje financijskih sredstava.

(3) Predlagatelji projekata iz stavka 1. ovoga članka jesu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave kojima nastanjeni otoci teritorijalno i administrativno pripadaju.

(4) Nositelj provedbe investicije iz stavka 1. ovoga članka, koja se odnosi na vodno-komunalnu infrastrukturu, jedinstveni je javni isporučitelj vodnih usluga na uslužnom području na kojem se nalazi jedinica lokalne samouprave iz stavka 3. ovoga članka, u skladu s propisima koji uređuju vodne usluge.

(5) Sredstva iz stavka 2. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva i dodjeljuju se na temelju sklopljenoga ugovora s Ministarstvom nakon provedenoga javnoga poziva iz stavka 2. ovoga članka.

Hrvatski otočni proizvod

Članak 27.

(1) Program »Hrvatski otočni proizvod« (u daljnjem tekstu: Program HOP), koji donosi ministar odlukom, odnosi se na poticanje proizvodnje i plasmana te promociju izvornih ili inovativnih otočnih proizvoda, tradicije i baštine.

(2) Na temelju Programa HOP Ministarstvo jednom godišnje, putem javnoga poziva, dodjeljuje oznaku »Hrvatski otočni proizvod« (u daljnjem tekstu: oznaka HOP) otočnim proizvodima i nematerijalnom dobru radi očuvanja otočne tradicije i identiteta.

(3) Zahtjev za dodjelu oznake HOP mogu podnijeti otočni subjekti – fizičke i pravne osobe koje svoju djelatnost obavljaju na otoku.

(4) O zahtjevu iz stavka 3. ovoga članka, na prijedlog stručnoga povjerenstva za dodjelu oznake HOP, Ministarstvo donosi rješenje u upravnom postupku.

(5) Otočni subjekt kojem je izdano rješenje o dodjeli oznake HOP može ostvariti pravo na dodjelu bespovratnih financijskih sredstva radi sufinanciranja troškova analitičkih ispitivanja za otočni proizvod za koji je dodijeljena oznaka HOP, sukladno odredbama Programa HOP ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva.

(6) Ministarstvo će ukinuti rješenje kojim je dodijeljena oznaka HOP ako se kontrolom koju provodi utvrdi da otočni subjekt više ne ispunjava uvjete na osnovi kojih je oznaka dodijeljena.

(7) Protiv rješenja iz stavaka 4. i 6. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

(8) Pravilnikom o dodjeli oznake HOP, koji donosi ministar, uređuju se pitanja u vezi s djelokrugom, brojem članova i sastavom stručnih povjerenstava za dodjelu oznake HOP, kategorijama proizvoda za koje se dodjeljuje, izgledom oznake HOP, vođenjem evidencije subjekata kojima je dodijeljena oznaka HOP te provođenjem kontrole korištenja oznake HOP.

Promocija Hrvatskoga otočnog proizvoda

Članak 28.

(1) Radi promocije i jačanja vidljivosti Programa HOP Ministarstvo dodjeljuje bespovratna financijska sredstva za sufinanciranje promotivnih aktivnosti Programa HOP putem javnoga poziva koji se jednom godišnje objavljuje na mrežnim stranicama Ministarstva, u skladu s Programom HOP.

(2) Zahtjev za dodjelu bespovratnih financijskih sredstava iz stavka 1. ovoga članka mogu podnijeti jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, javne ustanove, neprofitne organizacije i turističke zajednice.

(3) Sredstva za provedbu mjere iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva i dodjeljuju se korisnicima iz stavka 2. ovoga članka na temelju sklopljenoga ugovora s Ministarstvom.

Poticanje razvoja civilnoga društva na otocima

Članak 29.

(1) U skladu s ključnim odrednicama razvoja otoka iz članka 18. ovoga Zakona, Ministarstvo potiče stvaranje povoljnoga okružja za razvoj civilnoga društva na otocima jačajući ulogu i kapacitete organizacija civilnoga društva te podržavajući njihovo umrežavanje, međusektorsku suradnju i uključivanje lokalnoga stanovništva u aktivnosti, programe i projekte koje te organizacije provode na otocima.

(2) Ministar odlukom donosi program na temelju kojega se jednom godišnje raspisuje javni poziv za dodjelu financijske podrške organizacijama civilnoga društva koje imaju sjedište i djeluju na području otoka.

(3) Prilikom dodjele financijske podrške iz stavka 2. ovoga članka prednost imaju organizacije civilnoga društva s pučinskih otoka i otoka sa specifičnim položajem, kao i one koje potiču i provode programe međusektorske suradnje i umrežavanja organizacija civilnoga društva.

(4) Sredstva za ostvarivanje financijske podrške iz stavka 2. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva, a dodjeljuju se korisnicima iz stavka 2. ovoga članka na temelju sklopljenoga ugovora s Ministarstvom.

Poticanje konkurentnosti i rasta poduzetništva na otocima

Članak 30.

(1) Radi poticanja konkurentnosti i rasta poduzetništva na otocima otočni poslodavci mogu ostvariti potporu male vrijednosti za mjeru očuvanja radnih mjesta za svakoga radnika koji ima prebivalište na otoku i koji kod istoga otočnog poslodavca radi najmanje šest mjeseci bez prekida u razdoblju za koje se potpora dodjeljuje, sukladno pravilima o potporama male vrijednosti.

(2) Prilikom dodjele potpore iz stavka 1. ovoga članka prednost imaju poslodavci koji svoju djelatnost obavljaju na pučinskim otocima i otocima sa specifičnim položajem.

(3) Sredstva za ostvarivanje potpore iz stavka 1. ovoga članka dodjeljuju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva i dodjeljuju se jednom godišnje putem javnoga poziva, u skladu s programom kojim se definira potpora male vrijednosti za otočne poslodavce sukladno važećim pravilima o potporama, koji donosi ministar odlukom.

Poticanje zelene i energetske tranzicije otočnih poduzetnika

Članak 31.

(1) Radi jačanja konkurentnosti Ministarstvo će poticati otočne poduzetnike koji svoju djelatnost obavljaju na otocima potporama male vrijednosti namijenjenima uvođenju pametnih i održivih tehnoloških rješenja i inovativnoga pristupa tradicionalnim otočnim djelatnostima te ulaganjima u energetski učinkovitije i ekološki prihvatljivije proizvodne procese, kao i primjenu novih tehnoloških rješenja u proizvodnim procesima kojima se podupire digitalizacija poslovanja.

(2) Prilikom dodjele potpora iz stavka 1. ovoga članka prednost imaju otočni poduzetnici koji svoju djelatnost obavljaju na pučinskim otocima i otocima sa specifičnim položajem.

(3) Sredstva za ostvarivanje potpore iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva i dodjeljuju se jednom godišnje putem javnoga poziva, u skladu s programom kojim se definira potpora male vrijednosti za poticanje zelene i energetske tranzicije otočnih poduzetnika, sukladno važećim pravilima o potporama, koji donosi ministar odlukom.

Razvoj zdravstvene zaštite na otocima

Članak 32.

(1) Radi unaprjeđenja zdravstvene zaštite na otocima, uz prethodnu suglasnost ministra nadležnoga za zdravstvo, ministar odlukom donosi program kojim se definira način podrške jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave radi osiguravanja uvjeta za popunjavanje mreže javne zdravstvene službe na otocima.

(2) Ministarstvo jednom godišnje, na temelju programa iz stavka 1. ovoga članka, raspisuje javni poziv za dodjelu financijskih sredstava jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(3) Financijska sredstva iz stavka 2. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva i dodjeljuju se korisnicima iz stavka 1. ovoga članka na temelju sklopljenoga ugovora s Ministarstvom.

Gospodarenje otpadom na otocima

Članak 33.

(1) Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (u daljnjem tekstu: Fond) sufinancira prihvatljive troškove prijevoza otpada s otoka na kopno morskim putem, kako je utvrđeno općim aktima Fonda i sukladno raspoloživim financijskim sredstvima Fonda.

(2) Fond sufinancira i prihvatljive troškove izgradnje i opremanja građevina za gospodarenje otpadom na otocima koje su u sustavu centara za gospodarenje otpadom (pretovarne stanice) te građevina i lokacija koje su od lokalnoga interesa, poput sanacije službenih odlagališta, lokacija odbačenoga otpada u okoliš, reciklažnih dvorišta i mini pretovarnih stanica na otocima kako je utvrđeno općim aktima Fonda i sukladno raspoloživim sredstvima Fonda.

(3) Fond, u suradnji s jedinicama lokalne samouprave na otocima, provodi akcije organiziranoga prikupljanja otpada radi edukacije i poticanja stanovništva na pravilno zbrinjavanje, u skladu s propisima kojima se uređuje gospodarenje otpadom.

(4) Program kojim se definira sufinanciranje troškova gospodarenja otpadom na otocima donosi ministar odlukom.

(5) Ministarstvo korisnicima koji imaju sklopljen ugovor s Fondom o neposrednom sufinanciranju prihvatljivih troškova iz stavaka 1. i 2. ovoga članka sufinancira preostale prihvatljive troškove iz ugovora koje Fond ne sufinancira.

(6) Ministarstvo financijska sredstva iz stavka 5. ovoga članka dodjeljuje na temelju programa iz stavka 4. ovoga članka, u okviru javnoga poziva koji objavljuje Ministarstvo.

(7) Financijska sredstva iz stavka 5. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva i dodjeljuju se korisnicima iz stavka 5. ovoga članka na temelju sklopljenoga ugovora s Ministarstvom.

DIO ŠESTI
 GOSPODARENJE NEKRETNINAMA NA OTOCIMA

Katastar i zemljišne knjige na otocima

Članak 34.

(1) Radi održivoga razvoja otoka sređivanje i usklađivanje katastra i zemljišnih knjiga na otocima smatra se prioritetnim i strateški značajnim.

(2) Sređivanje i usklađenje katastra i zemljišnih knjiga za područje otoka izvršavaju nadležna tijela u skladu s propisima kojima se uređuju državna izmjera, katastar i zemljišne knjige.

(3) Vlada Republike Hrvatske odlukom donosi Državni program sređivanja i usklađenja katastra i zemljišnih knjiga na otocima, a izrađuju ga ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa i Državna geodetska uprava.

Pravo prvokupa Republike Hrvatske

Članak 35.

(1) Radi zaštite povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka od neplanskoga gospodarenja Vlada Republike Hrvatske odlukom donosi Državni program zaštite i korištenja povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i okolnoga mora, kojim se definiraju otoci na kojima se primjenjuje pravo prvokupa Republike Hrvatske.

(2) Vlasnik nekretnine koja se nalazi na otocima iz stavka 1. ovoga članka, koji namjerava takvu nekretninu prodati, dužan je dostaviti pisanu ponudu za prodaju nekretnine nadležnom tijelu za upravljanje imovinom Republike Hrvatske.

(3) Pravo prvokupa nekretnine iz stavka 2. ovoga članka odnosi se i na njezino otuđenje na temelju sporazuma o razvrgnuću ili pravomoćne odluke suda o razvrgnuću, unošenjem nekretnine kao uloga u trgovačko društvo, u postupcima podjele društva kapitala, u ovršnim i stečajnim postupcima, kao i u postupcima stjecanja fiducijarnoga vlasništva te na zamjenu nekretnine.

(4) Pravo prvokupa nekretnine iz stavka 2. ovoga članka odnosi se i na njezino otuđenje na temelju darovnih ugovora, osim ako su darovatelj i obdarenik svrstani u prvi nasljedni red.

(5) Ako vlasnik nekretnine namjerava darovati nekretninu iz stavka 2. ovoga članka osobi koja nije svrstana u prvi nasljedni red, dužan je dostaviti pisanu ponudu za prodaju te nekretnine po cijeni koju je utvrdio ovlašteni sudski vještak, sukladno propisima iz područja procjene vrijednosti nekretnina, nadležnom tijelu za upravljanje imovinom Republike Hrvatske.

(6) Vlasnik nekretnine dužan je u ponudi iz stavaka 2. i 5. ovoga članka navesti naziv otoka na kojem se nekretnina nalazi, uvjete prodaje i cijenu, uz ponudu priložiti izvod iz zemljišnih i drugih javnih knjiga, izvadak iz katastra zemljišta i kopiju katastarskoga plana te izjavu ovjerenu kod javnoga bilježnika, kojom pod kaznenom i materijalnom odgovornošću jamči zaštitu od evikcije.

(7) Nadležno tijelo za upravljanje imovinom Republike Hrvatske dužno je pisanim putem obavijestiti vlasnika nekretnine o prihvaćanju ili neprihvaćanju ponude u roku od tri mjeseca od dana primitka ponude.

(8) Ako istekom roka iz stavka 7. ovoga članka vlasnik nekretnine ne primi pisanu obavijest o prihvaćanju ponude, smatra se da ponuda nije prihvaćena.

(9) Nadležno tijelo za upravljanje imovinom Republike Hrvatske odluku o prihvaćanju ili neprihvaćanju ponude iz stavaka 2. i 5. ovoga članka donosi na temelju mišljenja Ministarstva, ministarstva nadležnoga za poslove financija, ministarstva nadležnoga za poslove kulture i ministarstva nadležnoga za poslove pomorstva i prometa, a donesenu odluku dužno je dostaviti vlasniku nekretnine i Ministarstvu u roku od 15 dana od dana donošenja.

(10) Ministarstvo daje mišljenje iz stavka 9. ovoga članka na temelju Državnoga programa iz stavka 1. ovoga članka.

(11) Financijska sredstva za izradu Državnoga programa iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se ovisno o mogućnostima i sukladno za tu namjenu osiguranim sredstvima u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskoj glavi Ministarstva.

(12) Ako ponuda iz stavaka 2. i 5. ovoga članka ne bude prihvaćena u roku iz stavka 7. ovoga članka, vlasnik nekretnine dužan je dostaviti ponudu pod istim uvjetima nadležnoj obalno-otočnoj jedinici područne (regionalne) samouprave koja je dužna donijeti odluku o prihvaćanju ili neprihvaćanju ponude u roku od 30 dana.

(13) Ako istekom roka iz stavka 12. ovoga članka vlasnik nekretnine ne primi pisanu obavijest o prihvaćanju ponude, smatra se da nadležna obalno-otočna jedinica područne (regionalne) samouprave nije prihvatila ponudu.

(14) U slučaju neprihvaćanja ponude iz stavaka 12. i 13. ovoga članka vlasnik nekretnine dužan je dostaviti ponudu nadležnoj jedinici lokalne samouprave koja je dužna donijeti odluku o prihvaćanju ili neprihvaćanju ponude u roku od 30 dana.

(15) Ako istekom roka iz stavka 14. ovoga članka vlasnik nekretnine ne primi pisanu obavijest o prihvaćanju ponude, smatra se da nadležna jedinica lokalne samouprave nije prihvatila ponudu.

(16) U slučaju neprihvaćanja ponude iz stavaka 14. i 15. ovoga članka vlasnik može nekretninu prodati drugoj osobi po cijeni koja nije niža od cijene navedene u ponudi i po uvjetima koji nisu povoljniji od uvjeta koje sadrži ponuda iz stavaka 2. i 5. ovoga članka odnosno može nekretninu darovati osobi koja nije svrstana u prvi nasljedni red.

(17) Ništetan je ugovor o kupoprodaji ili druga raspoložba sklopljena protivno odredbama ovoga članka.

Nedopuštenost prodaje

Članak 36.

(1) Nekretnina iz članka 35. stavka 2. ovoga Zakona, koja je prva čestica do mora ili prva čestica do obalne čestice, ne smije biti predmetom prodaje dok se ne odredi granica pomorskoga dobra sukladno zakonu kojim se uređuje upravljanje pomorskim dobrom.

(2) Ništetan je ugovor o kupoprodaji sklopljen protivno odredbi stavka 1. ovoga članka.

Gospodarenje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske

Članak 37.

(1) Nije dopušteno otuđenje nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske ili jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave koje se nalaze na povremeno nastanjenim i nenastanjenim otocima.

(2) Gospodarenje nekretninama iz stavka 1. ovoga članka provodi se raspolaganjem putem sklapanja odgovarajućega pravnog posla davanjem u zakup ili koncesiju, osnivanjem prava građenja ili prava služnosti sukladno odredbama zakona kojim se uređuje pitanje vlasništva i drugih stvarnih prava.

Upis zabilježbe

Članak 38.

(1) Zemljišnoknjižni odjel nadležnoga općinskog suda, na prijedlog nadležnoga državnog odvjetništva, na temelju članka 35. stavka 1. i članka 37. stavka 1. ovoga Zakona, provest će postupak upisa uknjižbe ili predbilježbe prava prvokupa odnosno zabilježbe zabrane otuđenja u ime i za korist Republike Hrvatske.

(2) Na traženje nadležnoga državnog odvjetništva Državna geodetska uprava dostavit će dokumentaciju potrebnu za podnošenje prijedloga iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Radi provedbe upisa zabilježbe odnosno uknjižbe ili predbilježbe iz stavka 1. ovoga članka Državna geodetska uprava prema potrebi provest će katastarsku izmjeru na otocima iz članka 35. stavka 1. ovoga Zakona.

(4) Sredstva potrebna za izvršavanje obveza propisanih ovim člankom osiguravaju se u državnom proračunu Republike Hrvatske.

DIO SEDMI
 PROVEDBA ZAKONA

Izvješćivanje

Članak 39.

Vlada Republike Hrvatske jednom godišnje izvješćuje Hrvatski sabor o provedbi ovoga Zakona.

Nadzor

Članak 40.

Nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega obavlja Ministarstvo.

DIO OSMI
 PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Postupci u tijeku

Članak 41.

Postupci započeti do dana stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se prema odredbama Zakona o otocima (»Narodne novine«, br. 116/18., 73/20. i 70/21.).

Primjenjivost zabilježbe

Članak 42.

Zabilježbe zabrane otuđenja na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske i prava prvokupa u korist Republike Hrvatske, županije, grada i općine na nekretninama u vlasništvu drugih osoba koje su upisane na temelju članka 35.b stavka 3. Zakona o otocima (»Narodne novine«, br. 34/99., 149/99., 32/02. i 33/06.) primjenjuju se do upisa uknjižbe ili predbilježbe prava prvokupa odnosno zabilježbe zabrane otuđenja za korist Republike Hrvatske iz članka 38. stavka 1. ovoga Zakona.

Donošenje provedbenih propisa, planova i programa

Članak 43.

(1) Pravilnike iz članka 11. stavka 8., članka 12. stavka 3., članka 13. stavka 5. i članka 27. stavka 8. ovoga Zakona donosi ministar u roku od 180 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Odluku iz članka 15. stavka 5. ovoga Zakona donosi ministar u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Odluke iz članka 21. stavka 2., članka 22. stavka 6., članka 23. stavka 5., članka 26. stavka 1., članka 27. stavka 1., članka 29. stavka 2., članka 30. stavka 3., članka 31. stavka 3., članka 32. stavka 1. i članka 33. stavka 4. ovoga Zakona donosi ministar u roku od 180 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(4) Županijski plan razvoja otoka iz članka 17. stavka 1. ovoga Zakona obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave donose istodobno s planom razvoja obalno-otočne jedinice područne (regionalne) samouprave.

Provedbeni propisi i programi koji ostaju na snazi

Članak 44.

(1) Nacionalni plan razvoja otoka 2021. – 2027. primjenjuje se do isteka razdoblja na koje je donesen.

(2) Državni program zaštite i korištenja malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i okolnoga mora primjenjuje se do donošenja Državnoga programa iz članka 35. stavka 1. ovoga Zakona.

(3) Državni program sređivanja i usklađenja katastra i zemljišnih knjiga na otocima 2023. – 2027. od 22. veljače 2024. primjenjuje se do isteka razdoblja na koje je donesen.

(4) Do stupanja na snagu pravilnika iz članka 27. stavka 8. ovoga Zakona ostaje na snazi Pravilnik o provedbi Programa »Hrvatski otočni proizvod« u vezi s djelokrugom, brojem članova i sastavom stručnih povjerenstava za dodjelu oznake »Hrvatski otočni proizvod«, načinu vođenja evidencije subjekata kojima je dodijeljena oznaka »Hrvatski otočni proizvod« i načinu provođenja kontrole nad korištenjem oznake »Hrvatski otočni proizvod« (»Narodne novine«, br. 139/21.).

(5) Pravilnik o načinu vrednovanja zahtjeva za dodjelu bespovratnih financijskih sredstava, načinu rada te sastavu i broju članova Povjerenstva za provedbu javnog poziva za promociju programa »Hrvatski otočni proizvod« (»Narodne novine«, br. 127/21.) ostaje na snazi do donošenja programa iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona.

(6) Pravilnik o provedbi programa poticanja razvoja civilnog društva na otocima (»Narodne novine«, br. 88/21.) ostaje na snazi do donošenja programa iz članka 29. stavka 2. ovoga Zakona.

(7) Do donošenja programa iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona primjenjuje se Program »Hrvatski otočni proizvod«, klasa: 304-01/22-04/16, urbroj: 538-08-1-1-2/258-22-1, od 25. kolovoza 2022.

(8) Do donošenja programa iz članka 29. stavka 2. ovoga Zakona primjenjuje se Program poticanja razvoja civilnog društva na otocima 2021. – 2027., klasa: 302-03/19-01/6, urbroj: 538-07-1-1/415-21-8, od 28. srpnja 2024.

(9) Do donošenja programa iz članka 30. stavka 3. ovoga Zakona primjenjuje se Program dodjele potpore male vrijednosti otočnim poslodavcima za pokretanje gospodarskih aktivnosti i očuvanje radnih mjesta, klasa: 304-01/24-02/2, urbroj: 538-08-2-1/250-24-1, od 28. ožujka 2024.

(10) Do donošenja programa iz članka 21. stavka 2. ovoga Zakona primjenjuje se Program dodjele potpora male vrijednosti otočnim gospodarskim subjektima za troškove prijevoza vode plovilom vodonoscem i/ili autocisternom, klasa: 304-01/24-04/1, urbroj: 538-08-2-2/572-24-1, od 30. ožujka 2024.

Prestanak važenja propisa

Članak 45.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o otocima (»Narodne novine«, br. 116/18., 73/20. i 70/21.).

Stupanje na snagu

Članak 46.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-02/25-01/76
 Zagreb, 29. siječnja 2026.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
 Hrvatskoga sabora
 Gordan Jandroković, v. r.