## Uredba o uređenju i zaštiti zaštićenog obalnog područja mora

### NN 128/2004 (13.9.2004.), Uredba o uređenju i zaštiti zaštićenog obalnog područja mora

# Vlada Republike Hrvatske

2291

Na
temelju članka 45. stavka 1. Zakona o prostornom uređenju (»Narodne novine«,
br. 30/94, 68/98, 61/2000, 32/2002 i 100/2004), Vlada Republike Hrvatske je na
sjednici održanoj 9. rujna 2004. godine donijela

## UREDBU

### o ureĐenju i zaŠtiti zaŠtiĆenog obalnog podruČja mora

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovom se
Uredbom određuju uvjeti i mjere za uređenje zaštićenog obalnog područja mora u
svrhu njegove zaštite, svrhovitog, održivog i gospodarski učinkovitog korištenja.

Ova
Uredba primjenjuje se u postupku izrade i donošenja prostornih planova, te u
postupcima njihove provedbe.

Članak
2.

Zaštićeno
obalno područje (u daljnjem tekstu: ZOP) obu­hvaća sve otoke, pojas kopna u širini
od 1000 m od obalne crte i pojas mora u širini od 300 m od obalne crte i
ucrtava se na Hrvatskoj osnovnoj karti (zemljovidu) dopunjenoj ortofoto
(aerofotogrametrijskim) prikazom.

Obalna
crta u smislu ove Uredbe je crta plimnog vala na obali.

Članak
3.

U ZOP-u
će se planiranje i uređenje prostora temeljiti na osnovnim planskim
smjernicama:

– očuvati
prirodne, kulturne, povijesne i tradicijske vrijednosti obalnog i zaobalnog
krajolika,

– osigurati primjenu mjera zaštite okoliša na kopnu i
u moru, te osobito resursa pitke vode,

– planirati cjelovito uređenje i zaštitu na osnovi
kriterija oču­vanja prirodnih vrijednosti i cjelovitosti pojedinih morfo­loških
cjelina,

– sanirati vrijedna i ugrožena područja prirodne,
kulturne i povijesne baštine,

–
osigurati slobodan pristup obali i prolaz uz obalu te javni interes u korištenju,
osobitog pomorskog dobra,

– očuvati
nenaseljene otoke i otočiće s prirodnim i kultiviranim krajolikom prvenstveno u
funkciji poljoprivrednih djelatnosti, rekreacijskog korištenja, organiziranogposjećivanja i istra­ži­va­nja, bez planiranja građevinskih područja,

– očuvati
prirodne plaže i šume, te poticati prirodnu obnovu šuma i drugu autohtonu
vegetaciju,

– neplanirati nova građevinska područja naselja niti njihovo međusobno
povezivanje,

– ograničiti
gradnju u neizgrađenom dijelu postojećih građe­vin­skih područja naselja i
izdvojenih građevinskih područja (iz­van naselja) uz morsku obalu i ušća
vodotoka osim za funkcije neposredno povezane uz more, morsku obalu i vodotoke,

–
ograničiti gradnju proizvodnih i energetskih građevina radi zaštite i očuvanja
prostornih vrijednosti,

–
uvjetovati razvitak prometne i komunalne infrastrukture zaštitom i očuvanjem
vrijednosti krajolika,

–
planirati građevine stambene, poslovne i druge namjene tako da namjenom, položajem,
veličinom i oblikovanjem poštuju zatečene prostorne vrijednosti i obilježja,

–
sanirati postojeća napuštena eksploatacijska polja mineralnih sirovina i
industrijska područja prvenstveno pejsažnom rekultivacijom ili planiranjem
ugostiteljsko-turističkei sportsko-re­kre­a­cij­ske namjene.

II.
UVJETI I MJERE ZA IZRADU I PROVEDBU PROSTORNIH PLANOVA

Članak
4.

U ZOP-u
se ne mogu povećavati niti osnivati nova građevinska područja, osim izdvojenih
građevinskih područja (iz­van naselja) za ugostiteljsko-turističku namjenu površine
naj­više 15 ha.

Nova izdvojena građevinska područja (izvan naselja)
za hotelsko-turističku namjenu mogu se planirati samo ako su postojeća
ugostiteljsko-turistička područja (zone)izgrađena preko 80%.

Iznimno, od stavka 1. ovog članka, ako je izgrađeni
dio građevinskog područja veći od 80% površine ukupnog građe­vinskog područja,
u ZOP-u se građevinsko područje može povećati najviše do 20% površine izgrađenog
dijela građevinskog područja.

Ako je izgrađeni dio građevinskog područja manji od
50% od ukupnog građevinskog područja, građevinsko područje mora se smanjiti na
70% postojeće površine.

Ako se građevinsko područje nalazi izvan granica
ZOP-a s više od polovice površine, za planiranje i uređenje tog dijela
primjenjuju se smjernice određene prostornim planom županije.

U smislu ove Uredbe izgrađenim dijelom građevinskog
područja smatraju se izgrađene građevne čestice i druge površine privedene
različitoj namjeni, a neizgrađeni dio građevinskog područja je jedna ili više
neposredno povezanihneuređenih i neizgrađenih građevnih čestica ukupne
površine veće od 5.000 m2
kao i sve rubne neizgrađene čestice.

Postojećim građevinskim područjima podrazumijevaju se
građevinska područja naselja i izdvojena građevinska područja (izvan naselja),
utvrđena odgovarajućim dokumentom prostornog uređenja usklađena s namjenom površina
i kriterijima određenim prostornim planom županije.

Članak
5.

U ZOP-u
se ne može planirati gradnja, niti se može graditi pojedinačna ili više građevina
namijenjenih za:

– istraživanje i iskorištavanje mineralnih sirovina,
osim morske soli,

– iskorištavanje snage vjetra za električnu energiju,

– skladištenje, obradu i odlaganje otpada, osim ako
to zahti­je­vaju prirodni uvjeti i konfiguracija terena,

– vlastite gospodarske potrebe (spremište za alat,
strojeve, poljoprivrednu opremu i sl.) izvan građevinskog područja, osim za
prijavljeno obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo i pružanje ugostiteljskih i
turističkih usluga u seljačkom domaćinstvu s veli­činom parcele najmanje 3 ha
(kao prizemne građevine ukupne površine do 200 m2 i udaljene najmanje 300 m od
obalne crte, a na otocima udaljene najmanje 100 m od obalne crte),

– privez izvan građevinskog područja,

– sidrenje, ako smještaj sidrišta nije objavljen u
službenim pomorskim publikacijama,

– uzgoj plave ribe.

U ZOP-u izvan građevinskog područja nije dopušteno
planirati luke nautičkog turizma niti planirati ili izvoditi radove nasipavanja
obale.

U smislu ove Uredbe sidrište je posebno obilježen
morski akvatorij s mogućom odgovarajućom opremom za sigurno sidrenje plovila.

Članak 6.

U ZOP-u u građevinskom području naselja, u pojasu do
70 m od obalne crte, ne može se planirati gradnja, niti se može graditi
pojedinačna ili više građevina namijenjenih za:

– proizvodnju, koja nije funkcionalno povezana s
morem i morskom obalom,

– trgovinu neto trgovačke površine veće od 1.500 m2, osim ako to zahtijevaju
prirodni uvjeti i konfiguracija terena.

U neizgrađenom dijelu građevinskog područja naselja u
pojasu najmanje 70 m od obalne crte može se planirati samo izgradnja hotela,
građevina javne namjene i uređenje javnih površina, infrastrukturnih građevina
i drugih građevina koje po svojoj prirodi zahtijevaju smještajna obali
(brodogradilišta, luke i sl.).

Odredbe stavaka 1. i 2. ovog članka ne odnose se na
naselja za koja je temeljem članka 26. Zakona o prostornom uređenju određena
obveza donošenja generalnog urbanističkog plana (GUP) i na naselja u kojima više
od 50% postojećih građevina koriste za stalno stanovanje osobe koje imaju
prebivalište u tom naselju.

Članak 7.

U ZOP-u u izdvojenom građevinskom području (izvan
naselja) ne može se planirati gradnja, niti se može graditi pojedinačna ili više
građevina namijenjenih za:

– proizvodnju i trgovinu u pojasu najmanje 70 m od
obalne crte,

–
usluge ugostiteljskog smještaja u pojasu najmanje 70 m od obalne crte,

–
stalno ili povremenostanovanje (apartmanske građevine za tržište),

– odmor
i rekreaciju (kuće za odmor).

U
neizgrađenom dijelu izdvojenog od građevinskog područja (izvan naselja) u
pojasu najmanje 70 m od obalne crte može se planirati samo izgradnja
infrastrukturnih građevina i drugih građevina koje po svojojprirodizahtijevaju
smještaj na obali, (brodogradilišta, luke i sl.).

Članak
8.

Odredbe
članaka 5., 6. i 7. ove Uredbe ne odnose se na područje otoka koje je udaljeno
od obalne crte više od 1000 m i rekonstrukciju građevina izgrađenih na temelju
građevinske dozvole ili drugog odgovarajućeg akta nadležnog tijela državne
vlasti.

Istraživanje
i iskorištavanje mineralnih sirovina na području otoka koje je udaljeno od
obalne crte više od 1000 m dozvoljeno je samo u svrhu građenja na otoku.

Planiranje
i građenje građevine za iskorištavanje snage vjetra za električnu energiju na
otocima nije dopušteno.

Članak
9.

U ZOP-u
u smislu članka 45a. Zakona o prostornom uređenju (»Narodne novine«, 30/94,
68/98, 61/2000, 32/2002 i 100/2004) ako nije donesen urbanistički plan uređenja,
ne može se graditi nova, rekonstruirati, odnosno zamijeniti postojeća poje­dinačna
ili više građevina na građevnoj čestici ili prostornoj cjelini izgrađenog
dijela građevinskog područja naselja površine veće od 5 000 m2.

U smislu ove Uredbe pod urbanističkim planom uređenja
podrazumijeva se i GUP ako nije u protivnosti s odredbama ove Uredbe.

U ZOP-u se može donijeti detaljni plan uređenja za
obuhvat određen prostornim planom šireg područja (UPU, GUP, PPUO/G) ako je
prethodno donesen prostorni plan iz stavaka 1. i 2. ovog članka.

Urbanistički plan uređenja u ZOP-u mora se izraditi
najmanje u mjerilu 1:1000 ili 1:2000 na topografskom planu, a obuhvaća cijeli
neizgrađeni dio građevinskog područja.

Članak
10.

U ZOP-u
građevina se može graditi samo na uređenoj građevnoj čestici (pristup na građevnu
česticu, odvodnja otpadnih voda i propisani broj parkirališnih mjesta) ili čije
je uređenje započeto na temelju Programa izgradnje objekata i uređaja komunalne
infrastrukture prema posebnom propisu, na način da su izvedeni barem zemljani
radovi u skladu s urbanističkim planom uređenja za neizgrađeni dio građevinskog
područja, odnosno s prostornim planom na temelju kojeg se provodi zahvat u
prostoru za izgrađeni dio građevinskog područja.

Članak 11.

U prostornom planu županije mora se odrediti položaj,
veličina, te vrsta i kapacitet izdvojenih građevinskih područja (izvan naselja)
ugostiteljsko-turističke namjene.

Područja
iz stavka 1. ovog članka određuju se u prostornom planu županije kao:

–
hoteli s pratećim sadržajima, trgovačke, uslužne, ugostiteljske, športske,
rekreativne i zabavne te slične namjene (T1),

–
turističko naselje (T2),

– kamp
– autokamp (T3),

–
pojedinačne ugostiteljsko-turistička građevine (konačište i sl.) koje mogu
formirati i zasebne cjeline,

– golf
igralište.

Golf
igralište planira se u ZOP-u tako da je pojas najmanje 25 m od obalne crte uređen
kao javno zelenilo.

Ugostiteljsko-turističke
građevine (hoteli, vile, klubovi i ostali prateći sadržaji) u sklopu golf
igrališta ne mogu se planirati u pojasu najmanje 70 m od obalne crte.

Članak
12.

Za
planiranje izdvojenog građevinskog područja (izvan naselja) i površina unutar
naselja ugostiteljsko-turističke namjene određuju se sljedeći uvjeti:

– nova
gradnja planira se u neizgrađenim dijelovima pos­tojećih građevinskih područja
samo kao kvalitativna i kvantitativ­na dopuna postojeće turističke ponude s višom
kategorijom smještajnih građevina i pratećih sadržaja (športsko - rekreacijski,
ugostiteljski, uslužni, zabavni i slični) uz osobito izražene planske mjere
poboljšanja infrastrukture i zaštite okoliša,

– nove
smještajne građevine planiraju se na predjelima ma­nje prirodne i krajobrazne
vrijednosti,

– smještajne
građevine te građevine pratećih sadržaja, pot­rebno je smještajem i veličinom,
a osobito visinom uklopiti u mjerilo prirodnog okoliša,

– nove smještajne građevine, organizirane kao turističko
naselje, planiraju se na načelusukladnosti arhitektonskog izraza s
elementimaautohtonog urbaniteta i tradicijske arhitekture,

– smještajna građevina s pripadajućim zemljištem u
građe­vinskom području naselja unutar površine određene za ugostiteljsko-turističku
namjenu planira se izvan postojećih javnih površina uz obalu,

– smještajna građevina u izdvojenom građevinskom pod­ručju
ugostiteljsko-turističke namjene (izvan naselja) planira se izvan pojasa
najmanje 100 m od obalne crte,

– vrsta i kapacitet pratećih sadržaja i javnih površina
odre­đuje se proporcionalno u odnosu na svaku fazu izgradnje smještajnih građevina,

– ukupna površina područja određena za
ugostiteljsko-turis­tičke namjene unutar naselja može biti do 20% građevinskog
područja tog naselja,

– jedna prostorna cjelina unutar izdvojenog građevinskog
područja (izvan naselja) ugostiteljsko turističke namjene ne može biti veća od
15 ha, a prostornim planom županije može se planirati i veće područje s više
pojedinačnih cjelina ugostiteljsko-turističke namjene jedinstvenog urbanističkog
koncepta,

– prostorna cjelina ugostiteljsko-turističke namjene širine
veće od 500 m uz obalu, mora imati najmanje jedan javni cestovno-pješački
pristup do obale,

– gustoća korištenja za nova ugostiteljsko-turistička
pod­ručja može biti od 50-120 kreveta/ha,

– izgrađenost
građevne čestice ne može biti veća od 30%,

–
koeficijent iskoristivosti građevne čestice ne može biti veći od 0,8,

– najmanje 40% površine svake građevne čestice
ugostiteljsko-turističke namjene mora se urediti kao parkovni nasadi i prirodno
zelenilo,

– prostorna cjelina ugostiteljsko-turističke namjene
mora imati odgovarajući pristup na javno-prometnu površinu i unutar nje smješten
pripadajući broj parkirališnih mjesta,

– broj vezova jednog ili više priveza u prostornoj
cjelini ugostiteljsko-turističke namjene može biti najviše 20% ukupnog smještajnog
kapaciteta te cjeline, ali ne više od 400 vezova,

– odvodnja otpadnih voda mora se riješiti zatvorenim
kanalizacijskim sustavom s pročišćavanjem.

U građevinskom području naselja unutar površine određene
za mješovitu namjenu može se planirati pojedinačna građevina za smještaj
(hotel, pansion, prenoćište i sl.) kapaciteta do 80 kreveta.

U smislu ove Uredbe za određene skupine
ugostiteljskih smještajnih jedinica (SJ) proračunski broj kreveta je: za hotele
i dr. pojedinačne smještajne građevine (2 kreveta/1SJ), turističko naselje (3
kreveta/1SJ), kamp (3 kreveta/1SJ).

U smislu ove Uredbe vezom se, u luci nautičkog
turizma, smatra vez za plovilo standardne duljine 12 m, a plovilo je ekvivalent
jedne smještajne jedinice od 3 kreveta.

Članak 13.

Broj vezova postojeće luke nautičkog turizma ne može
se povećati ako to nije predviđeno u prostornom planu županije.

Luka nautičkog turizma planira se u naseljima i
izdvojenim građevinskim područjima ugostiteljsko-turističke namjene s naj­vi­še
400 vezova.

U luci nautičkog turizma mogu se planirati sadržaji
ugostiteljske, trgovačke, uslužne i športsko-rekreacijske namjene.

Članak 14.

U ZOP-u se površina za plaže određuje kao uređena i
prirodna morska plaža.

Uređena morska plaža unutar ili izvan naselja je
nadzirana i pristupačna svima pod jednakim uvjetima s kopnene i morske strane
uključivo i osobama s poteškoćama u kretanju, većim dijelom uređenog i
izmijenjenog prirodnog obilježja, te infrastrukturno i sadržajno (tuševi,
kabine i sanitarni uređaji) uređen kopneni prostor neposredno povezan s morem,
označen i zaštićen s morske strane.

Prirodna morska plaža unutar ili izvan naselja je nadzirana
i pristupačna s kopnene i/ili morske strane infrastrukturno neopremljena,
potpuno očuvanog zatečenog prirodnog obilježja.

Članak 15.

Kamp (auto-kamp) planira se u izdvojenom građevinskom
području (izvan naselja) i u građevinskom području naselja unutar površine
ugostiteljsko-turističke namjene veličine do 15 ha uz poštivanje zatečene
prirodne vegetacije, prirodnih dijelova obale i drugih vrijednosti prostora.

U kampovima (auto-kampovima) smještene jedinice ne
mogu se planirati u pojasu najmanje 25 m od obalne crte.

Smještajne jedinice ne mogu se povezivati s tlom, na čvrsti
način, a prateći sanitarni i drugi sadržaji moraju biti izgrađeni najmanje 70 m
od obalne crte.

III.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
16.

Obvezuje
se Državna geodetska uprava da u roku 30 dana od dana stupanja na snagu ove
Uredbe ucrta granicu ZOP-a na Hr­vat­sku osnovnu kartu (zemljovid) dopunjenu
ortofoto (aerofoto) prikazom.

Do završetka
radova iz stavka 1. ovog članka, u izradi i provedbi prostornih planova granice
ZOP-a ucrtavaju se u odgovarajućem grafičkom prikazu prostornog plana.

Članak
17.

Obvezuju
se županije u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ove Uredbe u prostornom
planu županije odrediti položaj, veličinu, te vrstu i kapacitet
ugostiteljsko-turističke namjene u skladu s člankom 11. ove Uredbe.

U
izradi i donošenju izmjena i dopuna prostornog plana, donesenog do dana
stupanja na snagu ove Uredbe, u svrhu njegova usklađenja s ovom Uredbom, a radi
dobivanja suglasnosti Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva ne provodi se javna rasprava, osim u slučaju ako se takvim
izmjenama i dopunama mijenja granica građevinskog područja.

Članak
18.

Ako se
u ZOP-u jedna ili više građevina druge namjene izgrađene bez građevinske
dozvole nalaze unutar prostornim planom županije planiranog izdvojenog građevinskog
područja (izvan naselja) odnosno na površini ugostiteljsko-turističke namjene u
naselju, namjena tih područja, odnosno površina ne može se mijenjati.

U ZOP-u se ne može planirati novo ili proširivati
postojeće građevinsko područje za građevine izgrađene bez građevinske dozvole
na područjima koja prostornim planom županije nisu predviđena za gradnju, a za
koje je nadležno tijelo državne vlasti izdalo rješenje o zadržavanju u prostoru
na temelju Zakona o postupanju s objektima građenim protivno prostornim
planovima i bez odobrenja za građenje (»Narodne novine«, broj 33/92) i koje je
postalo pravomoćno.

Članak 19.

Ova se
Uredba ne primjenjuje u provedbi zahvata u prostoru na građevnoj čestici s više
od jedne polovine površine izvan ZOP-a.

Ova se
Uredba ne primjenjuje na postupke po žalbi i druge postupke koji se vode
povodom lokacijskih i građevinskih dozvola izdanih do dana stupanja na snagu
ove Uredbe.

Članak
20.

Ova
Uredba stupa na snagu danom objave u »Narodnim no­vinama«.

Klasa:
342-01/04-01/04
Urbroj: 5030115-04-2
Zagreb, 9. rujna 2004.

Predsjednik
**dr. sc.** **Ivo Sanader**, v. r.

Uredba, NN 128/2004-2291