## Pravilnik o načinu i uvjetima za obavljanje sigurnog tijeka željezničkog prometa

### NN 32/1994 (22.4.1994.), Pravilnik o načinu i uvjetima za obavljanje sigurnog tijeka željezničkog prometa

# MINISTARSTVO POMORSTVA PROMETA I VEZA

Na temelju članka 32. stavka 2. Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu
("Narodne novine", broj 77/92 i 26/83), ministar pomorstva, prometa
i veza donosi

## PRAVILNIK

### O NAČINU I UVJETIMA ZA OBAVLJANJE SIGURNOG TIJEKA ŽELJEZNIČKOG PROMETA

Opće odredbe

Članak 1.

Ovim pravilnikom utvrđuju se način i uvjeti za obavIjanje sigurnog tijeka
željezničkog prometa.

Članak 2.

Odredbe ovog pravilnika odnose se na željeznički promet što ga obavljaju
"Hrvatske željeznice" ili treće osobe koje su pravo obavljanja
željezničkog prometa stekle sukladno zakonu (u daljnjem tekstu "željeznice").
Odredbe ovog pravilnika odgovarajuće se primjenjuju i na željeznički promet
što ga željeznice, ili industrijske željeznice, obavljaju na industrijskim
kolosijecima.

Članak 3.

Odredbe ovog pravilnika propisane za teretne vlakove odnose se i na
službene i pomoćne vlakove, ako pojedinim odredbama ovog pravilnika nije
drugačije određeno.

Članak 4.

Željeznice općim aktima odnosno uputama detaljnije razrađuju provedbu
ovog pravilnika, određuju postotke kočenja, duljinu zaustavnog puta i puta
proklizavanja, zaposjedanje vučnih vozila i vlakova, ovlaštene osobe koje
se mogu voziti u upravljačnici vučnog vozila, i propisuju mjere sigurnosti
prometa za primjenu pojedinih odredaba ovog pravilnika.

Članak 5.

Željeznički promet mora se obavljati sukladno ovom pravilniku, općim
aktima odnosno uputama kojima se detaljnije razrađuje njegova provedba
i prema drugim propisima koji se odnose na obavljanje željezničkog prometa.

Članak 6. Pojedini pojmovi u ovom pravilniku znače:

1. "Vlak" je na propisani način sastavljeni i spojeni niz
željezničkih vozila s jednim ili više vučnih vozila. ili samo vučno vozilo.
Vlak može biti i željezničko vozilo, s vlastitim pogonom, za posebne namjene:

2. "Gurani vlak" je vlak kod kojeg vučno vozilo nije na čelu
vlaka, ili se tim vozilom ne upravlja s čela vlaka;

3. "Potiskivani vlak" je vlak s vučnim vozilom na čelu vlaka
i kad neko drugo vučno vozilo, kojim se ne upravlja s čela vlaka, potiskuje
vlak na njegovu kraju;

4. "Propisana brzina vlaka" je brzina propisana voznim redom,
posebnim nalogom ili signalima na pruzi.

5. "Slijepi kolosijek" je kolosijek vezan skretnicom sa susjednim
kolosijekom samo s jedne strane, a koji završava grudobranom;

6. "Postotak kočenja" je postotni odnos kočne mase i ukupne
mase vlaka. kojim se mora osigurati sigurno zaustavljanje vlaka unutar
duljine propisanog zaustavnog puta;

7. "Zaustavni put" je dio pruge koji vlak prođe od trenutka
aktiviranja upravljačkog uređaja za kočenje do zaustavljanja;

8. "Vozni put" je dio pruge po kojem će se obaviti vožnja
vlaka. Za vlak koji se zaustavlja, vozni put obuhvaća i put proklizavanja,
osim kod ulaska na slijepi ili zauzeti kolosijek;

9. "Put proklizavanja" (put prelijetanja ili pretrčavanja)
je dio pruge iza signala odnosno međika kod kojeg se vlak mora najkasnije
zaustaviti, a na kojemu nisu istovremeno dopuštene druge vožnje i koji
mora biti slobodan;

10. "Manevarsko kretanje" je svako pokretanje ili vožnja željezničkih
vozila koja nepredstavlja vožnju vlaka. Svako pokretanje zaustavljenog
vlaka, koje ne predstavlja nastavak vožnje smatra se manevarskim kretanjem;

11."Vodeće vozilo" je vučno vozilo odnosno upravljačko vozilo
(upravljački vagon) na čelu vlaka iz kojeg se upravlja pogonom i kočenjem
vlaka;

12. "Izravno upravljanje" je istovremeno upravljanje pogonom
i kočnicama vodećeg vozila i nezaposjednutog vučnog vozila putem upravljačkih
uređaja vodećeg vozila;

13. "Jednokolosiječni promet" je izmjenični promet vlakova
suprotnog smjera po istom kolosijeku:

Vrste i označavanje vlakova

Članak 7.

Vlakovi prema ovom pravilniku mogu biti vlakovi za prijevoz putnika,
vlakovi za prijevoz stvari (u daljnjem tektu "teretni vlakovi"),
vlakovi za željezničke potrebe (u daljnjem tekstu "službeni vlakovi")
i vlakovi za pružanje pomoći (u daljnjem tekstu "pomoćni vlakovi").
Vlakovi za potrebe oružanih snaga i vlakovi za prijevoz praznih putničkih
garnitura, prema ovom pravilniku smatraju se teretnim vlakovima.

Vlak u prometu mora biti označen na čelnoj strani noću, a na svojem
kraju danju i noću, propisanim signalima. Na čelnoj strani, ako je vidljivost
smanjena (magla, padanje snijega i sl.), vlak mora biti označen signalima
i danju.

Sastavljanje i duljina vlakova

Članak 8.

U vlak se smiju uvrstiti samo željeznička vozila (u daljnjem tekstu
"vozila") koja glede sigurnosti prometa udovoljavaju propisanim
tehničkim uvjetima i propisima o održavanju tih vozila i koja, prazna ili
s teretom. ne prekoračuju dopuštenu osovinsku masu, masu po duljinskm metru
i profil vozila za željezničku prugu (u daljnjem tekstu "pruga"),
osim ako se prevoze sukladno posebnim uvjetima prijevoza (izvanredne pošiljke).

Lokomotive i ostala pojedinačna vozila, koja prekoračuju dopuštenu osovinsku
masu ili masu po duljinskom metru pruge, ne smatraju se izvanrednim pošiljkama
ako to prekoračenje nije veće od dopuštenoga za ta vozila. Željeznice,
ovisno o svojstvima vozila i pruge, određuju vrstu, broj i raspored takvih
vozila u vlaku i dopušteno prekoračenje osovinske mase i mase po duljinskom
metru za ta vozila.

Članak 9.

Vozila natovarena opasnim tvarima, koja su kao takva obilježena, moraju
se uvršćivati u vlak sukladno propisima o prijevozu tih stvari. Vozila
medusobno spojena samo teretom moraju se uvršćivati u zadnji dio vlaka.

U vlakove za prijevoz putnika ne smiju se uvršćivati vozila natovarena
opasnim tvarima.

Vozila natovarena dugačkim teretom (cijevi, šipke, grede, tračnice i
sl.), koji po duljini ili visini prelazi čelne strane vozila, ne smiju
se u vlak uvršćivati do vozila s putnicimama.

Članak 10.

Vlakovi ne smiju biti dulji nego što dopušta sustav kočenja, uređaji
za kvačenje vozila i odbojnici na vozilima.

Vlakovi za prijevoz putnika smiju biti dulji od postojećih perona, odnosno
prikladno uređenih površina samo ako se sigurnost putnika osigura propisanim
mjerama. Nedostajuća duljina postojećih perona može biti nadoknađena uređenom
površinom.

Kočenje vlakova

Članak 11.

Vlak mora biti kočen kočnicama u neprekinutom (produžnom) sustavu kočenja,
tako da se kočnicama u svim vozilima istovremeno upravlja iz vodećeg vozila,
a koje se mogu staviti u djelovanje i s pojedinih vozila u vlak, odnosno
koje djeluje automatski kad se vlak raskine (u daljnjem tekstu "automatske
kočnice").

Članak 12.

Kod svakog vlaka mora se osigurati toliko ispravnih djelatnih automatshih
kočnica, da od ukupne mase vlaka bude kočen najmanje onaj dio koji je potreban
da se vlak može zaustaviti na duljini propisanog zaustavnog puta koji odgovara
propisanom postotku kočenja ( potrebna kočna masa).

Postoci kočenja određuju se ovisno o duljini zaustavnog puta, nagibu
kolosijeka, vrsti automatskih kočnica ipropisanoj brzini vlaka. Postoci
kočenja moraju bit ispisani u tablicama.

Zaustavni putevi, ovisno o mjestu ugradnje signala u organizaciji prometa,
određuju se za svaku prugu odnosno dionicu, i ne smiju biti dulji od 1500
m, osim za vlakove koji su brzinski vođeni.

Članak 13.

Vučna vozila u pogonu i zadnje vozilo u vlaku guranih vlakova i prvo
vozilo u smjeru guranja, moraju imati ispravnu i djelatnu automatsku kočnicu.

U teretnom vlaku, iza zadnjeg vozila s ispravnom i djelatnom automatskom
kočnicom, može biti samo jedno vozilo bez takve kočnice, osim vučnih vozila,
vozila natovarenih opasnim tvarima ili zaposjednutih osobama, a sigurnost
prometa mora se osigurati propisanim mjerama.

Članak 14.

Prije polaska vlaka iz polaznog kolodvora odnosno polaznog mjesta mora
se obaviti pokus svih automatskih kočnica u vlaku. Pokus automatskih kočnica
mora se obaviti i:

1. kod svake promjene upravljačkog mjesta s kojeg se upravlja kočenjem
vlaka,

2. kod svakog dodavanja vozila u vlak,

3. kod svakog razdvajanja vlaka, osim kada se vozila na kraju vlaka
samo otkvačuju,

4. kod svake promjene strojovođe koji upravlja kočenjem vlaka, osim
ako se međusobna primopredaja obavlja izravno na vodećem vozilu. Pokus
automatskih kočnica iz stavka 2. ovog članka mora se obaviti na vozilima
gdje se može utvrditi da su sve ispravne automatske kočnice u vlaku i djelatne.
Ako se vozila dodaju u vlak, pokus automatskih kočnica mora se obaviti
i na tim vozilima.

Pokusom automatskih kočnica provjerava se i utvrđuje da li su automatske
kočnice u vlaku ispravne i djelatne. Obavljeni pokus kočnica mora se evidentirati.

Polazak vlaka smije se dopustiti samo kada je pokusom automatskih kočnica,
kojima se osigurava potrebna kočna masa vlaka, utvrđeno da su ispravne
i djelatne.

Smjer vožnje

Članak 15.

Na dvokolosiječnim prugama vlakovi moraju u pravilu voziti desnim kolosijekom
u smjeru vožnje.

Vožnja vlakova lijevim kolosijekom u smjeru vožnje na dvokolosiječnim
prugama smatra se, prema ovom pravilniku, jednokolosiječnim prometom.

Reguliranje prometa

Članak 16.

Uzastopni vlakovi smiju po istom kolosijeku slijediti samo u razmaku
prostornih odsjeka (kolodvorski, odjavni ili blokovni). U istom prostornom
odsjeku i na istom kolosijeku smije se istovremeno nalaziti samo jedan
vlak.

Članak 17.

Ulazak vlaka u kolodvor, izlazak iz kolodvora ili ulazak u prostorni
odsjek smije se dopustiti samo kad se utvrdi da je za taj vlak osiguran
slobodni vozni put za sigurnu vožnju (u daljnjem tekstu "osiguran
vozni put"), a izlazak iz kolodvora pri jednokolosiječnom prometu
i kada se utvrdi da po istom kolosijeku već nije otpremljen drugi vlak
ili vozilo iz suprotnog smjera.

Vozni put mora biti osiguran od mogućih opasnih vožnji s čela, bočno
i od sustizanja.

U kolodvoru vlakovi smiju voziti samo po glavnim kolosijecima. Po ostalim
kolosijecima u kolodvoru vlakovi smiju voziti samo iznimno, a sigurnost
prometa mora se osigurati propisanim mjerama.

Pravilan i ispravan položaj skretnica u voznom putu, ako nisu u tehničkoj
ovisnosti s glavnim signalirna ili je ta ovisnost privremeno isključena,
mora za vožnju vlaka preko skretnice uz jezičak biti tehnički osiguran.

Da je vozni put osiguran utvrđuje se signalno-sigurnosnim uređajem ili
vizuelno. Ako se zbog neispravnosti signalno-sigurnosnih uredaja ne može
utvrditi da je vozni put osiguran, a i kad završava na slijepom ili zauzetom
kolosijeku, vlakovi smiju voziti samo ako se sigurnost prometa osigura
propisanim mjerama ili signalima. Ako nije osiguran put proklizavanja,
mora se postupiti kao da vozni put završava na zauzetom kolosijeku.

Vozni putovi ne smiju se medusobno sjeći, dodirivati ili preklapati,
osim putova proklizavanja.

Duljina puta proklizavanja određuje se ovisno o najvećoj dopuštenoj
brzini na mjestu početka puta proklizavanja i ne smije biti kraća od 50
m.

Članak 18.

Ulaznim, izlaznim i prostornim signalima mora se zabraniti vožnja kad
se ne očekuje vlak, osim prostornih signala automatskog pružnog bloka.

Članak 19.

Vožnja svakog vlaka ili vozila mora biti najavljena čuvarima cestovnih
ili pješačkih prijelaza. Čuvari prijelaza, koji ne upravljaju glavnim signalima
kojima je prijelaz zaštićen, moraju primljenu najavu potvrditi.

Članak 20.

Ako putnici u kolodvorima. ili stajalištima dvokolosiječnih odnosno
zajedničkim stajalištima usporednih pruga, moraju radi ulaska u vlak odnosno
izlaska iz vlaka prelaziti preko kolosijeka, po tim kolosijecima se prilikom
dolaska, zadržavanja i odlaska vlaka za prijevoz putnika ne smiju obavljati
nikakve vožnje, osim ako se sigurnost putnika osigura propisanim mjerama.

Članak 21.

O svim iznimnim prilikama i postupcima, o kojima ovisi sigurnost prometa
(smanjivanje brzine, iznimno zaustavljanje, ulazak na zauzeti kolosijek,
neispravnost odnosno neuporabivost signala ili uredaja za osiguravanje
prometa na prijelazima preko pruge i sl.), strojovođa mora biti obaviješten
posebnim nalogom ili signalima.

Posebni nalozi moraju se u pravilu davati u pisanom obliku. Posebni
nalozi mogu se davati i telekomunikacijskim uredajima sa memoriranjem (registriranjem)
ili u prisutnosti svjedoka. Sadržaj posebnih naloga datih telekomunikacijskim
uređajima mora se prilikom predaje i prijema evidentirati.

Članak 22.

Ako je od predsignala dopuštena brzina veća od 50 km/h, a vožnja ograničenom
brzinom preko skretnica nije predsignalizirana, ili nije propisana voznim
redom odnosno posebnim nalogom, glavnim signalom smije se dopustiti vožnja
ograničenom brzinom samo kad se vlak ispred toga signala zaustavio. Ako
se vlak u kolodvoru mora zaustaviti, a zaustavljanje nije odredeno voznim
redom ili posebnim nalogom, vlak se prethodno mora zaustaviti ulaznim signalom,
osim kada se vlak zaustavlja izlaznim signalom koji je predsignaliziran.

Članak 23.

Vozila koja ne voze kao vlak (pružna vozila), smiju izmedu kolodvora
voziti samo ako u tom kolodvorskom prostornom odsjeku na istom kolosijeku
nema vlaka. Vožnjom tih vozila ne smije se ugrožavati sigurnost prometa
i ometati vožnja vlakova.

Sigurnost prometa prigodom vožnji pružnih vozila mora se osigurati propisanim
mjerama.

Članak 24.

Na kolosijeku koji je isključen iz uporabe smiju voziti samo službeni
vlakovi odnosno vozila za potrebe izvođenja radova, a sigurnost prometa
mora se osigurati propisanim mjerama.

Čtanak 25.

Vožnja pomoćnog vlaka odnosno pomoćnog vučnog vozila, u kolodvorskom
prostornom odsjeku u kojem se zaustavljenom vlaku pruža pomoć, smije se
dopustiti samo ako se sigurnost prometa osigura propisanim mjerama.

Promet na prijelazima

Članak 26.

Na cestovnim i pješačkim prijelazima sa uređajima za osiguravanje prijelaza,
sigurnost prometa mora se tim uređajima osigurati za vrijeme vožnje svakog
vlaka ili vozila preko tih prijelaza.

Članak 27.

Vlak odnosno vozilo mora se zaustaviti ispred prijelaza:·

1. ako uređaji za osiguravanje prijelaza nisu ispravni, a prijelaz nije
zaposjednut čuvarom prijelaza.

2. ako prijelazi sa uređajima kojima upravljaju čuvari prijelaza nisu
zaposjednuti,

3. ako vožnja nije mogla biti najavljena čuvarima prijelaza, ili ako
najava vožnje nije potvrđena.

Vožnja preko prijelaza iz stavka 1. ovog članka smije se nastaviti samo
kad su sudionici u cestovnom prometu zvučnim signalom upozoreni na nailazak
vlaka odnosno vozila i kad ne prelaze preko kolosijeka. Brzina vlaka odnosno
vozila, sve dok čelo prvog vozila ne prijeđe preko prijelaza, ne smije
biti veća od 10 km/h.

Članak 28.

Čuvari koji zaposjedaju prijelaze na kojima uređaji za osiguravanje
prijelaza nisu ispravni, moraju prije nailaska vlaka ili vozila zaustavljati
sudionike u cestovnom prometu sve dok čelo prvog vozila ne prijeđe preko
prijelaza.

Brzine vlakova

Članak 29.

Za svaki vlak mora biti određena brzina kojom smije voziti.

Članak 30.

Brzina kojom vlak smije najbrže voziti (u daljnjem tekstu "najveća
dopuštena brzina") utvrđuje se ovisno o:

1. svojstvima željezničke pruge,

2. vrsti pojedinih vozila u vlaku,

3. vrsti i duljini vlaka,

4. kočnoj masi vlaka,

5. prometno-transportnim prilikama,

Najveća dopuštena brzina ne smije biti veća od:

1. za vlakove za prijevoz putnika, ako su željeznička pruga i vodeće
vozilo opremljeni djelatnim autostop urđajima, uređajima za brzinsko vođenje
vlaka i radio-dispečerskim uredajima - 250 km/h,

2. za vlakove za prijevoz putnika, ako su željeznička pruga i vodeće
vozilo opremljeni djelatnim autostop uređajima - 160 km/h, a bez autostop
uređaja - 100 km/h.

3. za teretne vlakove, ako su željeznička pruga i vodeće vozilo opremljeni
djelatnim autostop uređajima - 120 km/h, a bez autostop uređaja - 100 km/h,

4. za vlakove s parnom lokomotivom na čelu vlaka s tenderom naprijed,
ako tender ima okretna postolja - 60 km/h, a bez okretnih postolja - 50
km/h,

5. za vlakove kod kojih se pogonskim uredajima vučnog vozila upravlja
iz zadnje upravljačnice, a prednja upravljačnica je zaposjednuta strojovođom
koji može upravljati kočenjem vlaka - 50 km/h, a ako izmedu upravljačnica
postoji i stalna govorna veza - 100 km/h,

6. za vlakove koji se potiskuju, ako je potiskivalica zakvačena za vlak
- 80 km/h, a ako nije zakvaćena - 60 km/h,

7. za gurane vlakove - 30 km/h, a na cestovnim ili pješaćkim prijelazima
koji nisu osigurani uređajima za osiguravanje prijelaza - 10 km/h.

Najveća dopuštena brzina na kolosijeku u vodoranom luku određuje se
ovisno o polumjeru luka, izvedenog u nadvišenju vanjske tračnice, vrsti
prometa, konstrukciji svojstvima vozila, te teretu i njegovu osiguravanju
na vozilu.

Članak 31.

Na prugama opremljenim autostop ili radio-dispečerskim uređajima, neovisno
o najvećoj dopuštenoj brzini vlaka, autostop odnosno radiodispečerski uređaj
vodećeg vozila, ako je tim uređajem opremljeno, mora biti djelatan.

Ministar pomorstva, prometa i veza može, ovisno o gustini prometa, vrsti
vlakova i drugim sigurnosnim razlozima, propisati da na pojedinim prugama
odnosno dionicama opremljenim autostop uređajem, neovisno o najvećoj dopuštenoj
brzini, smiju voziti samo vodeća vozila sa djlatnim autostop uređajem.

Članak 32.

Kod pokusnih vožnji može se odstupiti od najvećih dopuštenih brzina
propisanih ovim pravilnikom, a sigurnost prometa mora se osigurati propisanim
mjerama. Vlakovima kojima se obavljaju pokusne vožnje ne smiju se prevoziti
putnici i opasne tvari.

Potiskivanje vlakova

Članak 33.

Vlak se može potiskivati zakvaćenim ili nezakvaćenim vozilom (u daljnjem
tekstu "potiskivalica"). Automatska kočnica zakvačene potiskivalice
mora biti spojena s automatskim kočnicama vlaka.

Vlak se smije potiskivati s najviše dvije potiskivalice. Potiskivalice
moraju biti međusobno zakvačene.

Na kolosijeku u padu, a i kad se vlak potiskuje do susjednog kolodvora
i dalje, potiskivalica mora biti zakvačena za vlak. Nezakvačena potiskivalica
se za vrijeme potiskivanja smatra sastavnim dijelom vlaka.

Vlakovi sa vozilima medusobno spojenim samo tom ne smiju se potiskivati.

Zaposjedanje vučnih vozila i vlakova

Članak 34.

Zaposjedanje vučnih vozila i vlakova određuje se ovisno o svojstvima
željezničke pruge, konstrukcijskim i i eksploatacijskim svojstvima vučnog
vozila i prometno-transportnim potrebama kod vlaka.

Članak 35.

Vučna vozila u pogonu moraju za vrijeme vožnje biti zaposjednuta strojovođom,
osim kojima se izravno upravlja. Manevarska vučna vozila u kolodvorima
i na industrijskim kolosijecima mogu biti zaposjednuta strojovođom manevre.
Strojovođa se kod vučnih vozila s dvije upravljačnice mora za vrijeme vožnje
nalaziti u prednjoj upravljačnici, osim kod manevarskih kretanja.

U zaposjednutoj upravljačnici vučnog vozila upravljačkog vagona, osim
općim aktom željeznice ovlaštenih osoba, ne smiju se bez posebne dozvole
željeznice voziti druge osobe.

Članak 36.

Vlak mora biti zaposjednut s najmanje jednim vlakopratiteljem. Bez vlakopratitelja,
ako je vodeće vozilo zaposjednuto strojovođom i pomoćnikom strojovođe,
a samo sa strojovođom ako su željeznička pruga i vodeće vozilo opremljeni
djelatnim radio-dispečerskim uredajima, mogu voziti :

1. vlakovi za prijevoz putnika, ako je otvaranje i zatvaranje vrata
uskladeno s izmjenom putnika, i ako strojovođa vodećeg vozila može prije
polaska vlaka putem odgovarajućih pokazivača utvrditi da su vrata za ulazak
odnosno izlazak putnika zatvorena,

2. teretni vlakovi, osim vlakova za potrebe oružanih snaga.

Kod vlakova bez vlakopratitelja, poslove vlakopratitelja koji se odnose
na sigurnost prometa obavlja pomoćnik strojovođe odnosno strojovoda.

Prvo vozilo guranog vlaka mora biti zaposjednuto vlakopratiteljem koji
mora imati signalna ili druga sredstva za sporazumijevanje sa strojovođom
i za upozoravanje sudionika u cestovnom prometu o nailasku vlaka na prijelaze
koji nisu osigurani uredajima.

Upravljanje vožnjom

Članak 37.

Vožnlom vlaka mora se upravljati iz vodećeg vozila, osim kod guranih
vlakova.

Članak 38.

Vožnja vlaka mora se obavljati prema voznom redu, signalima, signalnim
oznakama i posebnim nalozima.

Brzina vlaka ne smije se prekoračiti, a kad je vidljivost u daljinu
smanjena (magla, padanje snijega i sl.), mora se uskladivati s mogućnostima
zapažanja signala.

Od signala kojim je vožnja zabranjena smije se voziti samo po posebnom
nalogu odnosno ako se sigurnost prometa osigura propisanim mjerama.

Članak 39.

Vlak se mora zaustaviti ako se na pruzi ili na vlaku uoči nešto što
može ugroziti vožnju toga ili drugoga vlaka, a sigurnost prometa u takvim
prilikama mora se osigurati propisanim mjerama. Ako za vrijeme vožnje čelo
ili kraj vlaka nisu propisno označeni, ili ako na vodećem vozilu dođe do
neispravnosti uredaja za davanje zvučnih signala, brzinomjera ili uređaja
za kontrolu budnosti strojovođe (budnik), takav vlak smije voziti samo
do prvog kolodvora, a sigurnost prometa mora se osigurati propisanim mjerama.

Manevarska kretanja

Članak 40.

Manevarskim kretanjem ne smije se ugroziti vožnja vlaka ili drugo manevarsko
kretanje. Sigurnost prometa prigodom manevarskih kretanja mora se osigurati
propisanim mjerama. . Manevarska kretanja na pružnom kolosijeku, po kojemu
ulaze vlakovi, dopuštena su samo do signala koji označava granicu manevarskih
kretanja, a u kolodvorima bez ulaznih signala samo do ulazne skretnice.
Dalje od signala granice manevarskih kretanja odnosno ulazne skretnice
manevarska kretanja smiju se obavljati samo po posebnom nalogu. Manevarska
kretanja na cestovnim i pješačkim prijelazima mogu se obavljati samo kad
se na tiin prijelazima osigura sigurnost prometa.

Osiguravanje od namjernog pokretanja

Članak 41.

Vlak i vozila u mirovanju, ako postoji opasnost od njihova nenamjernog
pokretanja, moraju biti osigurani od takvog pokretanja. Vlak se od nenamjernog
pokretanja osigurava automatskim kočnicama. Na kolosijeku u nagibu, ovisno
o veličini nagiba, vremenu stajanja i stanju kočnica, vlak se mora osigurati
i ručnim odnosno pritvrdnim kočnicama, a po potrebi i drugim odgovarajućim
sredstvima. Kod svakog vlaka se mora osigurati toliko ispravnih i djelatnih
ručnih ili pritvrdnih kočnica odnosno drugih odgovarajućih sredstava, da
se vlak osigura od nenamjernog pokretanja na najvećem nagibu kolosijeka.

Vučna vozila koja se mogu pokrenuti vlastitom pogonskom snagom, a nisu
posebno osigurana protiv takvog pokretanja, moraju biti pod nadzorom.

Lagane vožnje, isključivanje kolosijeka iz uporabe

Članak 42.

Mjesta na pruzi na kojima se dopuštena brzina zbog stanja pruge privremeno
mora smanjiti, moraju biti označena propisanim signalima (lagana vožnja).

Članak 43.

Za vrijeme kad se na kolosijeku obavljaju radovi koji ne dopuštaju njegovu
uporabu za promet, ili kad iz drugih razloga postane neuporabiv, takav
kolosijek mora bit isključen iz uporabe. Kolosijek koji je isključen iz
uporabe mora biti zaštićen signalima koji zabranjuju vožnju na taj kolosijek.

Prijelazne i završne odredbe

Članak 44.

Opći akti Hrvatskih željeznica, kojima se detaljnije razrađuje provedba
ovog pravilnika, moraju se uskladiti ovim pravilnikom u roku 60 dana od
dana stupanja na snagu ovog pravilnika.

Članak 45.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a odredbe članka 10. stavka 2. primjenjivat će se od 1.
lipnja 1995. godine.

Klasa: 011-01/94-02/10

Urbroj : 530-01-94-6

Zagreb. 23. ožujka 1994.

Ministar pomorstva, prometa i veza

**Ivica Mudrinić, dipl ing., v.r.**

Pravilnik, NN 32/1994-593