## Osnovni Nacionalni Ugovor za gospodarstvo i javna poduzeća

### NN 16/1995 (8.3.1995.), Osnovni Nacionalni Ugovor za gospodarstvo i javna poduzeća

# KOLEKTIVNI I DRUGI UGOVORI

U duhu i prema slovu Konvencije br. 87 o slobodi i zaštiti slobode udruživanja,
Konvencije br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje, Konvencije
br.135 o radničkim predstavnicima kojih je Republika Hrvatska strankom,
Vlada Republike Hrvats

## Osnovni

### Nacionalni Ugovor za gospodarstvo i javna poduzeća

I OPĆE ODREDBE

Članak 1

Potpisnici ovog Ugovora suglasni su da je predmet ovog Ugovora nacionalni
konsenzus socijalnih partnera o slijedećem - o načelima promicanja kolektivnog
pregovaranja i poticanja tarifne autonomije - o temeljnim načelima suradnje
socijalnih partnera na području zapošljavanja, radnih odnosa i socijalnog
osiguranja - o lemeljnim načelima za rješavanje sporova između socijalnih
partnera - o temeljnim načelima za ostvarivanje prava na štrajk.

Članak 2.

Odredbe Osnovnog nacionalnog ugovora (u daljnjem tekstu: Ugovor) obvezuju
njegove potpisnike, asocijacije i članice za čije zastupanje u kolektivnom
pregovaranju su ovlašteni i ima sve učinke kolektivnog ugovora. Ovim Ugovorom
strane potpisnice izražavaju svoju suglasnost da se odnosi na tržištu rada
rješavaju zaključivanjem kolektivnih ugovora djelatnosti odnosno grana.

II. SLOBODA UDRUŽIVANJA I DJELOVANJA RADIVIKA I POSLODAVACA

Članak 3.

Potpisnici Ugovora zauzimaju se za ostvarivanje potpune slobode prava
udruživanja temeljem koje poslodavci i zaposleni imaju pravo bez bilo kakove
razlike, po svojern slobodnom izboru, utemeljiti svoje udruge te se u njih
dobrovoljno učlaniti uz uvjete ko Potpisnici Ugovora zauzimaju se za poštivanje
potpune slobode kolektivnog pregovaranja, te dužnosti pregovaranja u dobroj
vjeri i promicanja slobode kolektivnog pregovaranja na svim razinama između
poslodavaca i njihovih udruga s jedne strane i udruga za

lanak 4

Povredom prava na organiziranje smatrat će se pogodovanje od strane
poslodavca jednom sindikatu ili njegov pritisak na zaposlene da se učlane
u određeni sindikat ili iščlane iz sindikata. Povredom prava na organiziranje
smatrat će se i miješanje jedne udruge u organiziranje i djelovanje druge
udruge.

Članak 5.

Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku odnosno povjereniku omogućiti
pristup radnim mjestima i podacima potrebnim za obnašanje njegove dužnosti,
te mu omogućiti uvid u podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom
prava posloprimaca (radnik Poslodavac je obvezan omogućiti sindikalnom
predstavniku odnosno povjereniku uvid u dokumentaciju o uplati doprinosa
za mirovinsko-invalidsko i zdravstveno osiguranje Sindikalnom predstavniku
odnosno povjereniku dostavljaju se pozivi s materijalima za sje

Članak 6.

Nadležni organ odnosno poslodavac dužan je primiti i saslušati sindikalnog
predstavnika odnosno povjerenika i dati mu informacije koje se odnose na
ekonomski i socijalni položaj zaposlenih.

Članak 7.

Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku i povjereništvu omogućiti
da se sindikalne aktivnosti obavljaju u vremenu i opsegu koje ovise od
veličine i načina organiziranja poduzeća i broja zaposlenih sukladno odredbama
zakona i kolektivnog ugovora odno

Članak 8.

Članu nacionalnog organa sindikata odnosno tijela sindikalne središnjice
poslodavac će omogućiti izostanak s rada za potrebe sindikalne aktivnosti,
obrazovanja i osposobljavaja sukladno odredbama zakona i kolektivnog ugovora
djelatnosti odnosno grane.

Članak 9.

Poslodavac će osigurati sindikatu uvjete za sindikalno djelovanje ovisno
o broju zaposlenih i članova sindikata, a posebice: - prostor za rad i
održavanje sastanaka sindikata; - prava na uporabu raspoloživih telekomunikacijskih
sredstava; - slobodu sindikalnog izvješćivanja i podjele tiska. Uvjete
za rad sindikata iz stavka 1. ovog članka kao i normative troškova te način
plaćanja troškova potrebno je utvrditi kolektivnim ugovorom djelatnosti
odnosno grane. Članak 10. Sindikalnom povjereniku poslodavac ne može otkazati
ugovor o radu, uvrstiti ga u višak zaposlenih, te ga staviti u nepovoljniji
položaj u odnosu na druge zaposlene bez suglasnosti sindikata za vrijeme
obnašanja dužnosti, ukoliko kolektivnim ugovorom djela

III. KOLEKTIVNI UGOVORI DJELATNOSTI I GRANA

Članak 11.

Potpisnici ovog Ugovora dogovorili su obuhvat tarifnih područja za koje
će se zaključivati kolektivni ugovor. Razgraničenje ugovora djelatnosti
odnosno grana je lista grana i djelatnosti koja prileži ovom Ugovoru i
čini njegov sastavni dio. Lista iz stavka 2. ovog članka ne može ni na
koji način ograničiti tarifnu autonomiju partnera.

Članak 12.

Pravo na kolektivne pregovore i sklapanje kolektivnih ugovora stječe
sindikat koji je slobodno organiziran i u kojem je učlanjivanje dobrovoljno,
koji je nezavisan od utjecaja države i poslodavaca i njihovih udruga. Ukoliko
više sindikata ima članice u djelatnosti odnosno grani za koju se sklapa
kolektivni ugovor, tada se smatra da je svaki od tih sindikata ovlašten
za sklapanje kolektivnog ugovora. Sindikati iz stavka 2. obavezni su na
suradan nastup u sklapanju kolektivnog ugovora, a što potvrđuju pisanim
sporazumom. Ukoliko sindikati organizirani na razini za koju se sklapa
kolektivni ugovor ne mogu postići sporazum, reprezentativan je onaj sindikat
za koji se sindikalnim referendumom izjasni većina zaposlenih u toj djelatnosti
odnosno grani. Ugovor zaključen po proceduri iz stavka 3. i 4. primjenjuje
se tada na sve zaposlene. Troškove referenduma snose u jednakim dijelovima
svi zainteresirani sindikati. Odredbe stavka 1. i 2. ovog članka analogno
se primjenjuju i na udruge poslodavaca.

Članak 13.

Pravo na kolektivno pregovaranje i sklapanje kolektivnih ugovora na
strani poslodavca imaju slobodne udruge poslodavaca. Vlada Republike Hrvatske
može za tvrtke u pretežnom državnom vlasništvu i javna poduzeća, svoje
ovlasti u pregovaranju i zaključenju ugovora prenijeti na dobrovoljnu udrugu
poslodavaca ili se priključiti pojedinom, već zaključenom granskom kolektivnom
ugo

Članak 14.

Strane kolektivnog ugovora obvezne su prihvatiti pregovore najkasnije
u roku 30 dana od dana primitka inicijative.

Članak 15.

Ugovori djelatnosti odnosno grana, pored dijela kojim se određuju uvjeti
rada i zaposlenja, obvezno sadrže odredbe o: - subjektima kolektivnog ugovora,
- području važenja, - trajanja, - otkazu i postupku otkazivanja, - izmjeni
i obnovi, - stupanju na snagu, - tumačenju i primjeni.

Članak 16.

U slučaju nepostizanja suglasnosti o određenim pitanjima u fazi općih
pregovora za kolektivne ugovore djelatnosti odnosno grane ili koja nisu
bila rješavana općim pregovorima, može se sklopiti zaseban ugovor ukoliko
je u kolektivni ugovor ugrađena otvoren

Članak 17.

U slučaju obavljanja više djelatnosti poslodavac je obvezan primijeniti
ugovor one djelatnosti u kojoj je radno angažirana većina uposlenih. U
slučaju statusne promjene poslodavca ili promjene djelatnosti, poslodavac
je obvezan narednih godinu dana primijeniti ugovor koji se na zaposlene
odnosi prije izvršene promjene, ukoliko poslodavac u međuvremenu ne pristupi
ugovoru ili udruzi koja je pot Za sva radna mjesta koja nisu obuhvačena
kolektivnim ugovorom djelatnosti odnosno grane, poslodavac će utvrditi
tarifne stavove u dogovoru sa sindikatom

Članak 18.

Kolektivni ugovori djelatnosti odnosno grana mogu imati otvorenu klauzulu
kojom se dopuštaju dopunjujuće odredbe putem ugovora u poduzeću ili dodatnog
ugovora Odstupajući sporazumi od odredbi kolektivnog ugovora djelatnosti
odnosno grane dopušteni su samo u slučajevima kad je to tim ugovorima izrijekom
predviđeno i kad postoji obostrana suglasnost poslodavca i sindikata.

IV. ZAŠTITA NA RADU

Članak 19.

Poslodavac je dužan primjenjivati propise s područja zaštite na radu
i stalno raditi na unapređenju zaštite na radu. Poslodavac je obvezan poduzimati
mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika, uključujući mjere za spriječavanje
rizika na radu, pružanju informacija i osposobljavanje radnika za rad na
siguran način, te brigu za potrebnu organizaciju i sredstva. U cilju prilagođavanja
tehničkom napretku, poslodavci su obvezni planirati tehnološki razvoj proizvodnog
ili radnog procesa zamjenjujući ih neopasnim ili manje opasnim. Poslodavci
su obvezni kod uvođenja novih tehnologija informirati zaposlene odnosno
nji

Članak 20.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu povjerenik za sigurnost
i zaštitu zdravlja ima pravo i dužnosti:

- sudjelovati u planiranju i unapređivanju uvjeta rada, uvođenja nove
tehnologije, uvođenja novih supstanci u radni i proizvodni proces;

- biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
zaposlenih;

- primati primjedbe zaposlenih na primjenu propisa i provođenja mjera
zaštite na radu;

- prisustvo inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o svojim
zapažanjima i zapažanjima zaposlenih čiji je povjerenik;

- pozivati inspektora kada ocijeni da su ugroženi život i zdravlje zaposlenih,
a organizacija odnosno poslodavac to propušta ili odbija učiniti;

- obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unaprijeđivati
znanje, pratiti i prikupljati informacije od značenja za njihov rad;

- staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje;

- svojom aktivnošču poticati ostale zaposlene na rad na siguran način;

- pristup mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta rada

Članak 21.

Kolektivnim ugovorima djelatnosti odnosno grana i općim aktima poslodavaca,
utvrđuju se otežani uvjeti rada, koji se ne mogu otkloniti primjenom pravila
i mjera zaštite na radu prema slijedećim kriterijima: - utjecaj okoline
(mikroklimatski uvjeti, zračenje, buka, vibracije, kemijske i biološke
štetnosti, rad u povećanoj vlazi), - opterećenja (fizički napor, prisilni
položaj tijela pri radu, psihofizički napor - opterećenje osjetila, znatniji
poremećaj prirodnog biološkog ritma (rad u smjenama), rad uz obavezno korištenje
osobnih zaštitnih sredstava, koja povečavaju napor ili ote - povećani rizik
od nastanka ozljeda na radu, profesionalnih bolesti i drugih bolesti u
svezi s radom kao i tehnoloških akcidenata, - rad sa zagađujučim i prljavim
tvarima.

Članak 22.

Nije dopušteno ugovaranje i isplata novčanih nadoknada zaposlenima koji
rade u štetnim i opasnim radnim uvjetima, a kao nadomjestak za primjenu
pravila zaštite na radu. Zaposleni može za određeno vrijeme izgubiti pravo
na dodatak na plaću s osnova navedenih elemenata težine i štetnosti ako
se ne ponaša sukladno pravilima o zaštiti na radu.

Članak 23

Zaposleni koji u slučaju ozbiljne prijeteće i neizbježne opasnosti po
život i zdravlje napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije
biti doveden u lošiji položaj, zbog svog postupka i uživa zaštitu od bilo
kakvih posljedica, osim ako je posebn U slučaju iz stavka 1. radnik je
dužan obavijestiti odgovornu osobu ili povjerenika za sigurnost i zaštitu
zdravlja.

Članak 24.

Ukoliko kod poslodavca nije izabran povjerenik za sigurnost i zaštitu
zdravlja, sva prava i obveze utvrđene odredbama ovog Ugovora u odnosu na
zaštitu zdravlja i sigurnost na radu ima sindikalni povjerenik.

V. SURADNJA SOCIJALNIH PARTNERA NA PODRUČJU RADA, ZAPOŠLJAVANJA
I SOCIJALNOG OSIGURANJA

Članak 25.

Potpisnici Ugovora suglasni su da će svoju suradnju na području rada,
zapošljavanja i socijalnog osiguranja temeIjiti na principima socijalnog
dijaloga i tripartitne suradnje radi utvrđivanja i ostvarenja usklađenih
djelatnosti s ciIjem zaštite i promican

Članak 26.

Potpisnici Ugovora suglasni su da će se zauzeti da se načela socijalnog
dijaloga i tripartitne suradnje dosljedno provedu kroz upravljanje institucijama
sustava rada, zapošljavanja, zdravstvenog i mirovinskog osiguranja i sustavima
socijalne skrbi na svim

VI. GOSPODARSKO-SOCIJALNO VIJEĆE

Članak 27.

Temeljno na ideji tripartitne suradnje na nacionalnoj razini posebnim
sporazumom osniva se i djeluje Gospodarsko-socijalno vijeće. Gospodarsko-socijalno
vijeće glavni je nositelj razvoja tripartitnih odnosa socijalnih partnera
u cilju unapređenja i provedbe gospodarske, socijalne i razvojne politike,
zaštite i promicanja gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava i interesa
zaposleni

VII. RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 28.

Potpisnici Ugovora suglasni su da će se, slučaj eventualnih sporova,
poglavito sporova o sklapanju, izmjeni i obnovi kolektivnih ili drugih
sporova koji mogu dovesti do štrajka ili drugog oblika industrijske akcije
(kolektivni radni spor), pridržavati sli - obvezatnost postupka mirenja
koje provodi mirovno vijeće sastavljeno na paritetnim principima, - dovršenje
postupka mirenja u roku od najmanje 5 dana od dana dostave prijedloga za
mirenje, odnosno pisane najave štrajka, - davanja pravne snage i učinka
odredbe kolektivnog ugovora prihvaćenom prijedlogu mirovnog vijeća, - mogućnosti
iznošenja spora pred arbitražu koju osnivaju stranke u sporu s neutralnim
arbitrom kao predsjedavajućim arbitraže s liste arbitra čiji sastav i način
rada se utvrđuje granskim kolektivnim ugovorom, - poštivanje principa konačnosti
i izvršnosti arbitražne odluke. Potpisnici ugovora suglasni su da je rješavanje
kolektivnih radnih sporova potrebno cjelovito obaviti u okviru granskih
kolektivnih ugovora.

VIII. ŠTRAJK

Članak 29.

Potpisnici Ugovora suglasni su da se štrajk ne može započeti prije dovršenja
postupka mirenja.

Članak 30.

Štrajkom rukovodi štrajkački odbor sastavljen od prestavnika organizatora
štrajka i na odgovarajući način legitimira se strani protiv koje je štrajk
organiziran kako bi nastavili pregovore u svrhu mirnog rješenja spora.

Članak 31.

Pri organiziranju i poduzimanju štrajka organizatori i sudionici štrajka
moraju voditi računa o ostvarivanju Ustavom zajamčenih prava i sloboda
drugih.

Članak 32.

Na zahtjev poslodavca sindikati i poslodavac zajednički izrađuju i donose
popis poslova koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka. Pravila iz
stavka 1. sadrže naročito odredbe o radnim mjestima i broju zaposlenih
koji na njima moraju raditi za vrijeme štrajka, a s ciljem omogućavanja
obnavljanja rada nakon završetka štrajka (proizvodno održavajuči poslovi),
odnosno s ciljem obavljanj

Članak 33.

Ukoliko o pravilima o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme
štrajka nema suglasnosti pravila će utvrditi arbitraža s predsjedavajućim
neutralnim arbitrom s liste arbitra čiji sastav i način rada se utvrđuje
u granskim kolektivnim ugovorima. Odluku iz stavka 1. ovog članka arbitraža
je dužna donijeti u roku od 24 sata.

Članak 34.

Sudioniku štrajka poslodavac može smanjiti plaću i dodatke na plaću
razmjerno vremenu sudjelovanja u štrajku.

Članak 35.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno odredbama
ovog Ugovora ne predstavlja povredu ugovora o radu.

Članak 36.

Zaposleni ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od drugih posloprimaca
(radnika, namještenika, službenika i drugih zaposlenih) zbog organiziranja
ili sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno odredbama ovog ugovora,
a niti ne smije biti, ni na

IX. ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE

Članak 37.

Ovaj Ugovor sklopljen je na rok od godinu dana. Svaka ugovorna strana
može otkazati ugovor. Otkaz Ugovora podnosi se u pismenom obliku. Rok za
otkaz Ugovora iznosi 3 mjeseca.

Članak 38.

Za tumačenje odredbi i praćenje primjene ovog Ugovora potpisnici imenuju
Zajedničku komisiju u sastavu od 6 članova od kojih tri člana imenuju Udruge
poslodavaca, a tri člana Udruge sindikata.

Članak 39.

Umjesto predlaganih pojmova posloprimac i radnik, kao privremeno rješenje
prihvaća se pojam zaposleni. Terminološko usklađivanje provest će se nakon
usvajanja Zakona o radu.

Članak 40.

Smatra se da je ovaj Ugovor sklopljen kad ga potpišu ovlašleni predstavnici
potpisnica, kojim danom stupa na snagu.

Ovaj Ugovor registrira se u Ministarstvu rada i socijalne skrbi i objavljuje
u "Narodnim novinama".

Zagreb, 22. prosinca 1994.

POTPISNICE ZA VLADU REPUBLIKE HRVATSKE

**Ivan Parač** - ministar rada i socijalne skrbi, v. r.

HRVATSKA UDRUGA POSLODAVACA

**Željko Ivančević,** v. r.

SAVEZ SAMOSTALNIH SINDIKATA HRVATSKE

**Dragutin Lesar,** v. r.

HRVATSKA UDRUGA SINDIKATA

**Niko Gunjina,** v. r.

KONFEDERACIJA NEZAVISNIH SINDIKATA HRVATSKE

**Mladen Mesić,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 16/1995-299