## Metodološke osnove za godišnji izvještaj industrije (ind-21)

### NN 80/1995 (9.10.1995.), Metodološke osnove za godišnji izvještaj industrije (ind-21)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

Na temelju članka 12. Zakona o državnoj statistici ("Narodne novine"broj
52/94) Državni zavod za statistiku određuje

## METODOLOŠKE

### OSNOVE ZA GODIŠNJI IZVJEŠTAJ INDUSTRIJE (IND-21)

I. OPĆI DIO (DEFINICIJE)

Pojam industrije.

Pojam "industrija"u statistici raznih zemalja nema isto značenje,
a najčešće označava; svaki ljudski rad, djelatnosti materijalne proizvodnje,
sve tećevinske djelatnosti ili tvorničku proizvodnju.

Do 1995. pojam "industrija"u Republici Hrvatskoj i u ovom
istraživanju označavao je rudarstvo i tvorničku proizvodnju i proizvodnju,
prijenos i distribuciju električne energije, a bio je definiran Jedinstvenom
klasifikacijom djelatnosti (JKD), područjem 01-Industrija i rudarstvo,
od 1. siječnja 199S. u Republici Hrvatskoj na snazi je Nacionalna klasifikacija
djelatnosti (NKD). Pod pojmom "industrija"u ovom statističkom
istraživanju podrazumijevat će se tri područja Nacionalne klasifikacije
djelatnosti, i to: C - Rudarstvo, D - Prerađivačka industrija i E - Opskrba
električnom energijom, plinom i vodom, odnosno djelatnosti od 10. do 41.
odjeljka te klasifikacije.

ClLJ I PREDMET ISTRAŽIVANJA

Godišnjim statističkim izvještajem industrije prikupljaju se temeljni
naturalni podaci o industriji Republike Hrvatske koji služe za utvrdivanje
promjena tijekom vremena kao i predvidanja. Osim navedenog, podaci iz IND-21
služe za izvršenje obveza Državnog zavoda za statistiku prema statističkim
službama OUN, EU i drugih asocijaeija.

Predmet su istraživanja svake godine: proizvodnja, interna potrošnja
vlastitih proizvoda, realizacija i zalihe proizvoda u naturalnim jedinicama
mjere i prema nomenklaturi proizvoda koja je sastavni dio ovog standarda;
djelatnici i sati rada; podaci o smjenama; pogonski strojevi i motori;
potrošnja električne energije prema tehnološkoj namjeni; iskorištenost
kapaciteta preko proizvoda (ostvarena i moguća proizvodnja); promjene u
programu proizvodnje; uvoz i izvoz; inovacijska djelatnost i transfer tehnologije.

Periodično se istražuju: fluktuacija zaposlenih djelatnika prema stupnju
stručnog obrazovanja; obilježja tehnološkog razvoja i druge aktualne informacije.

STATISTIČKA JEDINICA GODIŠNJEG IZVJEŠTAJA INDUSTRIJE (IND-21)

Statističke jedinice su trgovačka društva ili obrtnici koji su prema
Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti u RPS-a razvrstani u područja djelatnosti:
Rudarstvo, Prerađivačka industrija i Opskrba električnom energijom, plinom
i vodom. Statističke jedinice su i dijelovi svih pravnih osoba ili obrtnika,
kad pravna osoba ili obrtnik nije razvrstan u jedno od navedenih područja,
ali ima dijelove koji obavljaju djelatnosti iz tih područja (C, D ili E).

Ukoliko trgovačko društvo ili obrtnik obavlja djelatnost u različitim
županijama, takvo trgovačko društvo ili obrtmk obvezatno se dijeli na onoliko
statističkih jedinica u koliko županija obavljaju industrijsku djelatnost.
Statističke jedinice za koje se podnosi Godišnji izvještaj industrije,
neposredno određuje

Državni zavod za statistiku RH putem adresara statističkih jedinica
za navedeni izvještaj.

IZVJEŠTAJNE JEDINICE

Izvještajne jedinice su: trgovačka društva, druge pravne osobe i obrtnici
u cijelosti, ako su razvrstani u industrijsku djelatnost, a ako nisu, za
svoje dijelove koji se bave industrijskom djelatnosti bez obzira jesu li
ti dijelovi pravno konstituirani ili nisu.

OBUHVAT

Obuhvat svih trgovačkih društava, drugih pravnih osoba i obrtnika koji
se bave industrijskom djelatnošću nije potpun: Godišnjim izvještajem industrije
za svaki odjeljak Nacionalne klasifikacije djelatnosti (od 10 do 41) treba
osigurati dovoljan broj izvještajnih jedinica tako da te jedinice sudjeluju
s najmanje 90% u (bruto) društvenom proizvodu tog odjeljka.

VRIJEME I METODA ISTRAŽIVANJA

Godišnji izvještaj industrije izvještajne jedinice dostavljaju nadležnom
statističkom tijelu u roku koji im ono odredi, te na temelju Programa statističkih
istraživanja Republike Hrvatske.

U ovom istraživanju koristi se izvještajna metoda. Izvještajne jedinice
daju odgovarajuće podatke na obrascu IND-21 i to na temelju knjigovodstvenih
podloga, a samo za dio podataka kao npr. za potrošnju električne energije
po tehnološkoj namjeni na temelju strućne procjene.

ORGANIZACIJA PROVEDBE STATISTIČKOG ISTRAŽIVANJA

U provodenju istraživanja sudjeluju Državni zavod za statistiku Republike
Hrvatske, županijski ucedi za statistiku i njihove ispostave:

Državni zavod za statistiku izrađuje metodologiju, obavlja obradbu za
Republiku Hrvatsku i županije i kontinuirano osigurava stručnu pomoć područnoj
statistici. Sastavlja adcesar statističkih jedinica, tiska i distribuira
obrasce i druge materijale potrebne za provedbu istražlvanja županijskim
statističkim uredima. Koncentrira materijal, kontrolira potpunost podataka,
unosi podatke na magnetni medij, računski i logički kontrolira podatke,
analizira prve rezultate i objavljuje podatke.

Državni zavod za statistiku po potrebi održava instruktaže po pojedinim
županijskim središtima i zajedno s područnim statističarima neposredno
objlazi statističke jedinice, a o značajnijim metodološkim problemima direktno
razgovara sa statističkom jedinicom.

Županijski uredi za statistiku i njihove ispostave distribuiraju materijal
statističkiin jedinicama prema adresaru, brinu se da u roku dobiju ispunjene
izvještaje, kontroliraju potpunost i točnost podataka, iskontroliran materijal
šalju u Državni zavod za statistiku i tijekom kontrole u Državnom zavodu
za statistiku, na njegov zahtjev, provjeravaju iskazane podatke u izvještaju.

OBRADBA, ANALIZA I REZULTATI ISTRAŽIVANJA

Svi podaci iz Godišnjeg izvještaja obraduju se do razine odjeljka Nacionalne
klasifikacije djelatnosti za Republiku Hrvatsku, a najznačajniji i na razini
županije. Državni zavod za statistiku nastojat će izvcšiti obradbu svih
podataka do razine odjeljka i za županije. Rezultati obradbe Godišnjeg
izvještaja industrije objavljuju se u dokumentaciji INDUSTRIJA - Godišnji
izvještaj industrije, LJETOPISU i posebnim (specijalnim) publikacijama
Državnog zavoda za statistiku.

Osim navedenih izdanja Državnog zavoda za statistiku, podaci iz ovog
istraživanja objavljuju se u Ljetopisu Statističkog ureda OUN i drugim
publikacijama OUN, EU, OECD i drugih asocijacija. Primjenom Nacionalne
nomenklature industrijskih proizvoda i usluga koja je na devet šifarskih
mjesta sukladna europskoj nomenklaturi proizvoda stvoreni su uvjeti za
pohranjivanje podataka o pcoizvodnji u banku podatak Statističkog ureda
EU, a time i pristup Republike Hrvatske u tu banku podataka.

II. UPUTE ZA ISPUNJAVANJE IZVJEŠTAJA IND-21 I OBRASCI IDENTIFIKACIJSKI
PODACI STATISTIČKE JEDINICE

U zaglavlju izvještaja IND-21 daju se podaci o jedinici za koju se podnosi
izvještaj.

Redni broj statistike jedinice prepisuje se iz adresara Godišnjeg izvještaja
industrije.

a) NAZIV (tvrtka). Trgovačka društva i obrtnik razvrstani u industrijsku
djelatnost upisuju tvrtku u potpunom obliku, onako kako je navedena u sudskom
registru. Trgovačka društva, obrtnici ili ostale jedinice razvcstane u
neindustrijsku djelatnost upisuju skraćeni naziv tvrtke iz sudskog registra
i naziv dijela poslovnog subjekta koji upućuje na industrijsku djelatnost
koju taj dio poslovnog subjekta obavlja kao npr. kamenolom, mješaonica
stočne hrane, pilana, radionica za popravak lokomotiva i vagona, itd.

b) MATIČNI BROJ IZ REGISTRA POSLOVNIH SUBJEKATA. Upisuje se matični
broj poslovnih subjekata, a za dijelove poslovnog subjekta i redni broj
dijela poslovnog subjekta iz Obavijesti o razvrstavanju Državnog zavoda
za statistiku odnosno ii adresara Godišnjeg izvještaja industrije.

c) ŽUPANJA, GRAD/OPĆINA, NASELJE, ULICA I BROJ. Upisuju se adresni podaci
statističke jedinice.

d) DJELATNOST (podrazred). Upisuje se brojana oznaka djelatnosti statistiđke
jedinice prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (NN br. 6/95), a iz
Obavijesti o razvrstavanju Državnog zavoda za statistiku odnosrio adresara
Godišnjeg izvještaja industrije.

Ostala identifikacijska obilježja ne snimamo izvještajem jer ih preuzimamo
iz Registra poslovnih subjekata, kao npr. vrstu trgovačkog društva, vrstu
kapitala, porijeklo kapitala itd. kao i šifre za županiju, grad, općinu
i naselje. Za ovo istraživanje traži se minimum identifikacijskih podataka
da bi se jednoznačno odredila statistička jedinica.

STALNI DIO IZVJEŠTAJA IND-21

Tabela 1. Zaposleni djelatnici i sati rada

1. Prosječan broj ukupno zaposlenih djelatnika obuhvaća djelatnike zaposlene
u svim djelatnostima stafističke jedinice za koju se podnosi izvještaj,
uključujući i djelatnike uprave kao i djelatnike neindustrijskih djelatnosti.
Statističke jedinice - dijelovi neindustrijskih poslovnih subjekata upisuju
podatke o zaposlenima i sve ostale pokazatelje samo za industrijski pogon
odnosno dio poslovnog subjekta koja se bavi industrijskom djelatnosti.

2.3. Prosječan broj zaposlenih u industrijskim djelatnostima i pomoćnim
djelatnostima ukoliko su vezane uz industrijsku djelatnost.

2. Djelatnici u proizvodnji su osobe čije je radno mjesto u osnovnim,
pomoćnim i sporednim pogonima i osobe koje rade na utovaru i istovaru gotovih
proizvoda i sirovina u unutrašnjem tvorničkom prijevozu, odnosno djelatnici
koji rade na sljedećim radnim mjestima na individualnom ručnom radu, lančano
povezanom ručnom radu, strojnom radu i rukovanju prijevoznim strojevima
i opremom u tvorničkom krugu.

3. Djelatnici na rukovodećim, stručnim, općim i srodnim poslovima: menadžeri
i drugi rukovoditelji, inženjeri i tehničari, komercijalisti, knjigovode,
evidentičari, administrativni djelatnici, skladištari, čuvari i drugi.

4. Prosječan broj zaposlenih u neindustrijskim djelatnostima obuhvaća
djelatnike trgovine na malo, djelatnike izvan tvorničkog prijevoza, eksploatacije
šuma, poljoprivrednih ekonomija, djelatnik,e zaposlene u tvorničkim restoranima
i drugim neindustrijskim djelatnostima. Često pomoćne službe industrijskih
poslovnih subjekata ne obavfjaju pomoćne poslove samo za industrijske djelatriosti
npr. elektronička obrada podataka ili računovodstverii poslovi i sl., već
i za neindustrijske djelatnosti ilipo ugovoru uz naplatu za treće osobe.
U navedenim i sličnim slučajevima dio djelatnika pomoćnih službi treba
svrstati u neindustrijske djelatnike razmjerno obujmu izvršenih poslova.

5. i 6. Sati efektivnog rada djelatnika u industriji obuhvaćaju samo
stvarno izvršene sate.

5. Efektivni sati rada odnose se na djelatnike iskazane u retku 2. i
3., odnosno na djelatnike zaposlene u industrijskim djelatnostima i pomoćnim
djelatnostima vezanim za industrijsku djelatnost.

6. Efektivni sati rada odnose se na djelatnike iz retka, 2., odnosno
na djelatnike koji neposredno sudjeluju u proizvodnji pcoizvoda.

Tabela 2. i 3. Rad statističke jedinice u smjenama

Za ispunjavanje tabela 2. i 3. potrebno je izabrati jedan karakterističan
dan u mjesecu najveće proizvodnje u godini za koju se podnosi izvještaj.
Izabrani dan treba naznačiti iznad tabela 2. i 3. Podaci iz tih tabela
služe sa ocjenu korištenja kapaciteta u vrijeme najveće aktivnosti statističke
jedinice za koju se podnosi izvještaj. Rad u smjenama iskazuje se u dvije
tabele: tabela 2. Raspored djelatnika prema smjenama i tabela 3. Snaga
pogonskih strojeva i motora prema korištenju u smjenama.

Tabela 2. Raspored djelatnika prema smjenama

Iskazuju se samo djelatnici u proizvodnji (tabela 1. redak 2). Obuhvaćaju
se svi djelatnici prema evidenciji iz područja rada, a broj djelatnika
po smjenama treba isazati prema radnim mjestima na kojima se radilo u jednoj,
dvije i tri smjene. Radno mjesto na kojbm se radilo u jednoj smjeni podrazumijeva
se da je samo jedari djelatnik radio na tom radnom mjestu, i to: u prvoj
ili drugoj ili trećoj smjeni odnosno u bilo kojoj ali samo u jednoj od
njih: Radno mjesto na kojem se radilo u dvije smjene podrazumijeva se da
je na tom radnom mjestu radio jedan djelatnik jednu smjenu i na istom radnom
mjestu drugi djelatnik jednu smjenu, ali ne istu kao prvi, pa su tog dana
na jednom dvosmjenskom radnom mjestu radila dva djelatnika. Na jednom radnom
mjestu u tri smjene rade tri djelatnika, u svakoj smjeni po jedan, u jednoj
smjeni na jednom radnom mjestu može raditi samo jedan djelatnik, odnosno
na jednom radnom mjestu u isto vrijeme ne mogu raditi dva ili više djelatnika.

Neki poslovni subjekti pod radnim mjestom podrazumijevaju mjesto na
kojem grupa djelatnika za jednim strojem obavlja iste poslove. Takva je
definicija za ovo istraživanje i po ovoj metodologiji pogrešna. Navest
ćemo primjer koji pokazuje kako se pravilno unose ti podaci u tab 2 : ako
jedno trgovačko društvo ima 600 djelatnika koji rade u proizvodnji i sljedeći
raspored radnih mjesta: 100 radnih mjesta na kojima se radilo u jednoj
smjeni, 60 radnih mjesta na kojima se radilo u dvije smjene, iIi 11 radnih
mjesta na kojima se radilo u tri smjene, a 47 djelatnika je izabranog dana
imalo slobodan dan, tabelu 2. treba ispuniti na sljedeći način:

1. Ukupan broj djelatnika 600 2. Broj djelatnika na radnim mjestima
na kojima se radilo u jednoj smjeni 100

3. Broj djelatnika na radnim mjestima na kojima se radilo u dvije smjene
120

4. Broj djelatnika na radnim mjestima na kojima se radilo u tri smjene
333

5. Broj djelatnika koji su izabranog dana imali slobodan dan 47

Broj djelatnika koji su izabranog dana za koji se podnosi izvještaj
imali slobodan dan prema operativnom planu statističke jedinice za koju
se podnosi izvještaj iskazat će se u retku 5. U slučajevima odsutnosti
djelatnika izvan operativnog plana proizvodnje (bolovanje i dr.) njihov
će broj biti iskazan na onim radnim mjestima na kojima bi inaće radili
da su toga dana došli na posao.

Tabela 3. Snaga pogonskih strojeva i motora prema korištenju u smjenama

U ovoj tabeli iskazuje se snaga svakog pogonskog stroja i motora (primarni
pokretač koji ne pokreću generatori) i razvrstava se u skupine prema tome
je li izabranog dana korištena za rad u jednoj, dvije ili tri smjene (bez
bilo kakvog množenja) slično onom kao kod djelatnika. Kada se toj snazi
doda snaga strojeva i motora koji izabranog dana nisu radili dobiva se
podatak o ukupnoj instaliranoj snazi pogonskih strojeva i motora. Razlika
u usporedbi s podatkom iz tabele 4. može nastati samo kao posljedica različitog
kritičnog trenutka na koji se podatak odnosi. Korištenje snage pogonskih
strojeva i motora po smjenama prikazuje se prema stanju onog dana za koji
se daje i podatak. o rasporedu djelatnika u tabeli 2. Ako je izvorni podatak
o snazi pogonskih strojeva ili motora iskazan u konjskim snagama (KS),
treba ga pomnožiti s koeficijentom (k = 0,736) da bi se do bio podatak
u kilovatima (kW). Pogonski strojevi i motori u pričuvi nisu predmet ovog
istraživanja.

Navest ćemo primjer koji pokazuje kako se pravilno unose ti podaci u
tabeli 3 : neko trgovačko društvo ima 3 000 kW instalirane snage pogonskih
strojeva i motora, od čega se 300 kW snage koristilo samo u jednoj smjeni
(npr. noćnoj smjeni),1 000 kW snage koristilo se u dvije smjene (npr. prijepodnevnoj
i poslijepodnevnoj smjeni), a 1 500 kW snage koristilo se za rad u sve
tri smjene (pogonski stroj i motor ne moraju raditi neprekidno 24 sata
već mogu biti korišteni i 15 sati, ali moraju biti u radu u sve tri smjene
određeni broj sati) i 200 kW snage pogonskih strojeva i motora toga dana
nije korišteno (kvar ili tog dana nije bilo potrebe za radom tog stroja
i sl.) Tabelu 3 treba ispuniti na sljedeći način :

1. Ukupna snaga pogonskih strojeva i motora u kW 3 000

2. Korištena za rad u jednoj smjeni 300

3. Korištena za rad u dvije smjene 1 000

4. Korištena za rad u tri smjene 1 500

5. Nije korištena (izvan upotrebe izabranog dana) 200

Tabela 4. Pogonski strojevi, motori i uređaji

Primarni pokretači koji ne pokreću generatore obuhvaćaju strojeve i
motore koji se neposredno koriste za pokretanje strojeva radilica, transmisija
i dr. uključivo i motore ugradene u strojeve koji ne vrše prijevoz; buldožere,
bagere, žičare itd.

U ovoj tabeli ne smju se iskazati primarni pokretači koji pokreću kamione,
autobuse, automobile, brodove odnosno javna prijevozna sredstva.

Elektromotori obuhvaćaju sve samostalne motore i motore ugradene u strojeve
radilice, koji daju mehaničku energiju, a pokreće ih električna energija.
Ne obuhvaćaju se rotacijska usmjerivačka postrojenja, sinhroni kompenzatori
za popcavak faktora snage, motor - generatori i druga postrojenja na elektrini
pogon koja ne daju mehaničku snagu nego samo transformiraju ili namjenski
poboljšavaju električnu energiju.

Električne peči i drugi termički aparati su uređaji kojima je osnovna
namjena da električnu energiju pretvore u toplinu. U električne peči i
termičke aparate svrstavaju se električne peči, sušare, grijalice, bojleri
i drugi aparati za zagrijavanje.

Navedeni se aparati, ukoliko ne služe industrijskoj proizvodnji, ne
iskazuju u ovom izvještaju.

Uređaji za elektrolize i galvanizaciju su uređaji za proizvodnju metala
elektrolizom i za zaštitu materijala takozvanim galvanizacijskim postupkom.
Snaga navedenih uređaja je potrošnja električne energije pod maksimalnim
dozvoljenim opterećenjem za jedan sat rada, a uobičajeno je kao i za sve
električne uređaje otisnuta na takozvanoj tvorničkoj pločici uređaja.

Rashladni uređaji obuhvaćaju uređaje koji služe industrijskoj djelatnosti
statističke jedinice za koju se podnosi izvještaj. Obuhvaćaju se i rashladni
uređaji koji se nalaze u hladnjačama za zamrzavanje voća, povrća, mesa
i sl., a koji su u sastavu statističke jedinice za koju se podnosi izvještaj.
Kao priključna se snaga rashladnog uređaja, ako uređaj nema na tvorničkoj
pločici upisanu snagu, očitava sa tvorničke pločice elektromotora rashladnog
uređaja i upisuje kao snaga tcošila. Elektromotori koji su sastavni dio
rashladnog uređaja ne upisuju se u redak 2. ove tabele.

Broj strojeva, motora i uređaja kao i njihovu pripadajuću snagu treba
iskazati prema inventarskoj listi (listi osnovnih sredstava), tako da obuhvati
sve ispravne i neispravne strojeve, motore i uređaje koji nisu knjigovodstveno
rashodovani. Ukoliko se koriste neki strojevi, motori i uređaji za industrijsku
proizvodnju, a knjigovodstveno su rashodovani, treba ih iskazati u ovoj
tabeli. U ovoj i u drugim tabelama ne iskazuju se strojevi, motori i uređaji
koji su u pričuvi, neinstalirani strojevi, motori i uređaji te instalirani
strojevi, motori i uređaji u pogonu koji nije još pušten u redovitu proizvodnju.

Ukoliko je snaga motora, stroja ili uređaja na takozvanoj tvorničkoj
pločici iskazana u konjskim snagama (KS), podatak izražen u KS treba pomnožiti
s koeficijentom pretvorbe (k = 0,736) da bi se dobio podatak izražen u
kilovatima (kW).

Tabela 5. Utrošak električne energije po tehnološkoj namjeni

Ova tabela usko je povezana s tabelom 4. pa se kombinacijom u obradi
podataka iz ovih tabela može izračunati prosječno godišnje korištenje kapaciteta
elektromotora, termičkih aparata, uređaja za elektrolizu i galvanizaciju.
Ukoliko statističke jedinice ne raspolažu točnim podacima po traženoj podjeli,
traženu strukturu trebaju procijeniti stručnjaci u poslovnom subjektu iz
ovog područja. U tabeli se u megavatsatima iskazuje samo potrošena radna
električna energija, a u retku 6 pod vrijednošću utrošene električne energije
sva plaćanja u svezi s potrošnjom električne energije kao npr. troškovi
jalove snage električne energije, paušalni izdaci itd. Na temelju navedenog
izračunavaju se prosječni troškovi po jednom MWh korisno utrošene električne
energije po odjeljcima Nacionalne klasifikacije djelatnosti i za Republiku
Hrvatsku ukupno.

Tabela 6. Moguća i ostvarena proizvodnja, interna potrošnja vlastitih
proizvoda, zalihe i prodaja

Svaki poslovni subjekt koji se bavi industrijskom proizvodnjom i uvršten
je kao statistička jedinica u adresar Godišnjeg izvještaja industrije u
ovoj tabeli treba iskazati svoju cjelokupnu industrijsku proizvodnju. Pri
tom se mora pridržavati Nacionalne nomenkfature industrijskih proizvoda
i usluga koja je sastavni dio ovih metodoloških materijala. Poslovni subjekti
koji su dužni ispuniti Godišnji izvještaj industrije trebaju prije ispunjavanja
proučiti cjelokupnu Nacionalnu nomenklaturu industrijskih proizvoda i usluga
i u njoj pronaći sve svoje proizvode, odnosno navedena je nomenklatura
u cjelini obvezatna za sve poslovne subjekte. Poslovni subjekt će po njoj
iskazati osnovne industrijske proizvode, proizvode svojih sporednih industrijskih
djelatnosti kao i prateće (nusproizvode) određene nomenklaturom.

Budući da je Nacionalna nomenklatura proizvoda i usluga poput klasifikacije
industrijskih proizvoda, predviđamo da vrlo rijetko statistička jedinica
neće moći iskazati svu svoju proizvodnju prema traženoj nomenklaturi. Kad
sastavljač Godišnjeg izvještaja industrije naide na navedeni problem, prije
bilo kakvog upisivanja podataka treba potražiti pomoć nadležne statističke
službe (statistička služba koja je poslovnom subjektu poslala Godišnji
izvještaj industrije) i tek ako ni od nje ne dobije šifru proizvoda, prozvod
ili uslugu može iskazati pod stavkom koja se nalazi pri dnu tabele "vrijednost
prozvoda nespomenutih nomenklaturom" ili "vrijednost usluga nespomenutih
nomenklaturom".

Za svaki proizvod statistička jedinica treba upisati šifru proizvoda
i naziv proizvoda iz Nacionalne nomenklature industrijskih proizvoda i
usluga, šifra se ponavlja onoliko puta koliko ima jedinica mjere u nomenklaturi.
Osnovni razlog uvođenju više jedinica mjere su obveze Državnog zavoda za
sta(istiku prema Statističkim uredima EU i OUN, a manjim dijelom zbog izračunavanja
indeksa fizičkog obujma industrijske proizvodnje i tuzemnih korisnika podataka.
Za prvu jedinicu mjere obvezatno je ispuniti sva polja iz tabele do stupca
"količine utrošene u daljnjoj proizvodnji". Navedeni stupci i
ostali stupci do kraja tabele ispunjavaju se ukoliko je bilo pojave u promatranoj
godini.Za ostale jedinice mjere ne ispunjavaju se podaci o maksimalno mogućoj
proizvodnji ( stupac "e") i prodaji u vrijednosnom izrazu (stupac
"j") jer je isti za sve jedinice mjere. Jedinice mjere i šifre
upisuju se u stupac "d" za prvu navedenu jedinicu mjere "1",
drugu "2"i treću "3".

U stupcu "c" za redovnu proizvodnju tj. proizvodnju iz kupljenih
ili vlastitih sirovina upisuje se šifra "0", a za uslužnu proizvodnju
šifra "1".

U stupcu "f" iskazuje se ostvarena proizvodnja odnosno sve
proizvedene količine određenog proizvoda u promatranoj godini bez razlike
je li proizvod namijenjen prodaji ili daljoj preradbi u izvještajnoj jedinici
ili kombinirano u propisanim jedinicama mjere. Iskazuju se samo gotovi
proizvodi. Gotovim proizvodom smatra se svaki proizvod koji je u procesu
proizvodnje dostigao odgovarajući stupanj preradbe ili doradbe tako da
je u nomenklaturi naveden pod posebnom šifrom i nazivom. Pojam tako definiranog
gotovog proizvoda obuhvaća i sve radove dovršavanja proizvoda u koje spadaju
čišćenje, pakiranje, ispitivanje kvalitete, klasiranje i sl. Količine neispravnih
proizvoda ("škart") ne uračunavaju se u gotovu proizvodnju. Podaci
o proizvedenim količinama pojedinih proizvoda uzimaju se iz knjiga koje
vode skladišta gotove robe i poluproizvoda odnosno knjigovodstva. Izuzetno
ako'su poluproizvodi s gledišta statističke jedinice, a proizvodi po nomenklaturi
i ne "prolaze" ni kroz kakvo skladište, podatke treba uzeti iz
evidencija odjela ili pogona koji taj poluproizvod proizvode. Kad poslovni
subjekti ne evidentiraju svoju proizvodnju u nekoj propisanoj jedinici
mjere, dužne su izvršiti potrebno preračunavanje. Koeficijente za preračunavanje
treba utvrditi uz pomoć tehničkih ili tehnoloških stručnjaka u poslovnom
subjektu. Te koeficijente treba sačuvati i stalno koristiti prilikom sastavljanja
statističkih izvještaja. Kad nastupi promjena asortimana artikala unutar
proizvoda defniranog nomenklaturom kad tceba izračunati novi koeficijent
i naznačiti dokada je stari koeficijent vrijedio odnosno odkada vrijedi
novi koeficijent.

Ukoliko jedan proizvod iz nomenkalture sadrži više artikala koje proizvodi
poslovni subjekt ili ako su velike promjene u količini i asortimanu tih
proizvoda ili su im različiti koeficijenti pretvorbe tada treba odrediti
koeficijente pretvorbe za svaki artikf i svaki artikl zasebno preračunati,
pa preračunati zbroj upisati pod traženom jedinicom mjere.

U stupcu "g"iskazuju se količine utrošene za daljnju industrijsku
proizvodnju izvještajne jedinice. To su proizvodi koji su se dalje preraivali
ili obradivali i tim postupcima pretvorili u novi proizvod iz nomenklature
i iskazali se još jednom u potpunosti u tom novom proizvodu u izvještajima
te izvještajne jedinice.

U stupcu "h" iskazuju se količine zaliha, stanje 31. prosinca
izvještajne godine prema izvršenoj inventuri. Ovdje se iskazuju samo zalihe
gotovih industrijskih proizvoda definiranih nomenklaturom. Nedovršena proizvodnja,
odnosno proizvodi koji nisu dosegli određeni stupanj preradbe ili doradbe,
definiran nomenklaturom, ne smije se iskazati kao ni zalihe proizvoda ili
dijela proizvoda namijenjene trošenju za daljnju proizvodnju u izvještajnoj
jedinici. Ovdje će se iskazati samo zalihe vlastitih proizvoda izvještajne
jedinice namijenjene tržištu.

Prodaja (realizacija) industrijskih proizvoda i usluga iskazuje se u
stupcima "i"i "j". U stupcu "i" treba iskazati
količine prodaje u naturalnim jedinicama mjere, i to u svim jedinicama
mjere definiranim nomenkfaturom. U stupcu "j"treba iskazati prodaju
u vrijednosnom izrazu i to samo kod prve jedinice mjere u tisućama kuna
odnosno kako se traži u izvještaju IND-21. U ovim stupcima iskazat će se
sve količine (u stupcu "i") i sve vrijednosti (u stupcu "j")
isporućene drugim poslovnim subjektima ili prodane u prodavaonicama vlastite
prodaje tj. količine za koje je izdana faktura. U stupac "j"
upisuje se vrijednost proizoda iIi usluge na temelju prodajnih cijena iz
faktura za iskazane količine u stupcu "i"s tim što te cijene
obvezatno moraju sadržavati troškove pakiranja, čak i ako se oni naplaćuju
odvojeno. U cijene (vrijednost) proizvoda ne smiju biti uključene sljedeće
stavke : naplaćeni porez na promet i potcošnju, troškovi prijevoza osim
do prvog željezničkog kolodvora odnosno otpremnog terminala, ako troškovi
otpreme nisu odvojeno naplaćeni, i popusti potrošačima. Drugim riječima,
vrijednost prodanih količina dobiva se na temelju cijena proizvodača -
franko utovarna stanica.

Pod prodanim količinama proizvoda treba iskazati i iznajmljene proizvode
iIi proizvode dane u zakup (npr. računalnu opremu, telefonske instalcije,
strojeve za pranje rublja i sl.), proizvedene strojeve, opremu ili hale
za vlastite potrebe odnosno proizvode za vlastitu investicijsku izgradnju,
davanja djelatnicima u naturi i proizvode koji služe repropotrošnji u izvještajnoj
jedinici, afi ne za industrijsku proizvodnju (npr. stočna hrana, svježi
beton koji se troši na gradilištu odnosno direktno se ugraduje u gradevinske
objekte i sl.). Vrijednost svih navedenih proizvoda treba odgovarati fer
vrijednosti odnosno treba ih obračunati po fer vrijednosti i unijeti u
stupac "j". Fer vrijednost je iznos za koji sredstvo (proizvod)
može biti zamijenjeno izmedu poznatog voljnog kupca i prodavača u transakciji
koja je vjerojatna.

Iz navedenog proizlazi da se u tabeli 6. iskazuju podaci o ostvarenoj
proizvodnji, internoj potrošnji, zalihama i prodaji industrijskih proizvoda.
Time su obuhvaćeni za konkretni proizvod: proizvodnja kao izvor raspoloživih
količina, potrošnja u izvještajnoj jedinici, prodaja i završne zalihe kao
rashodovna strana bilance raspoloživih količina. Prema tome, zbroj zaliha
na početku godine (iz izvještaja IND-21 za prethodnu godinu) i proizvedenih
količina izvještajne godine treba biti jednak zbroju količina utrošenih
za daljnju industrijsku proizvodnju izvještajne jedinice, prodanih (realiziranih)
količina i zaliha na kraju izvještajne godine. Nesklad može nastupiti zbog
kvara na robi ili naknadno otkrivenim neispravnim proizvodima ("škartu"),
ako postoje zalihe proizvoda namijenjene daljnjoj proizvodnji u izvještajnoj
jedinici jer se one ne iskazuju u ovom istraživanju, zatim zbog požara,
poplave, krađe, neke druge nesreće ili sličnih razloga zbog kojih se obavlja
i knjigovodstveni otpis robe (proizvoda). Za svako značajnije odstupaje
treba dati tekstualno objašnjenje u izvještaju ili u zasebnom dopisu koji
treba priložiti izvještaju IND-21.

Poslovni subjekti koji grade brodove dužni su ispuniti izvještaj IND-21/35.11.
Navedeni izvještaj odnosi se na tabelu 6. ovog istraživanja, a upute su
dane na tom izvještaju.

Uslužna proizvodnja

Prilikom ispunjavanja ovog izvještaja treba voditi računa da postoje
dvije vrste uslužne proizvodnje. Prva vrsta uslužne proizvodnje je kad
poslovni subjekt na temelju ugovora od sirovina kojma je vlasnik naručitelj,
izraduje određeni proizvod defkniran nomenklaturom; te usluge zvat ćemo
uslužna proizvodnja industrijskih proizvoda. Uslužnu proizvodnja industrijskih
proizvoda treba iskazati kod proizvođača kao i redovnu samo što u stupcu
"c"treba upisati šifru "l", a za prodaju u vrijednosnom
iznosu u stupcu "j"traba iskazati samo vrijednost učinjene usluge.
Naručitelj proizvodnje nije predmet promatranja ovog istraživanja. Bilo
u kojem slučaju preradbe na temelju ugovora, naručitelj i prerađivač ne
mogu pripadati istoj tvrtki. Općim industrijskim uslugama zvat ćemo doradbu
industrijskih proizvoda (bojenje, finiširanje, tiskanje tekstila, pozlaćivanje,
radiranje, lakiranje i sl.), popravke, održavanje i instaliranje strojeva
i opreme te montažu gradevinskih konstrukcija samo ako ju je i proizvela
izvještajna jedinica. Opće industrijske usluge neće se iskazivati ukoliko
se radi o dovršavanju vlastitih proizvoda, osim doradbe u tekstilnoj industriji
(odjeljak 17 NKD-a RH) koje treba iskazati kao što se iskazuje i vlastita
proizvodnja, a doradbu na temelju ugovora treba iskazati kao uslužnu proizvodnju
industrijskih proizvoda. Ostale doradbe na temelju ugovora, popravke, održavanja
i montažu treba iskazati prema nomenklaturi u efektivnim satima (tisućama
efektivnih sati), a u vrijednosnom izrazu samo vrijednost izvršene usluge.
Ne iskazuju se tekući popravci i održavanje koje poslovni subjekt vrši
na svojim strojevima i opremi.

Meksimalno moguća proizvodnja (kapacitet)

U stupcu "e" iskazuju se podaci o maksimalno mogućoj proizvodnji
(kapacitetu) poslovnog subjekta iskazujući maksimalno moguću proizvodnju
svakog proizvoda koji je statička jedinica proizvodila u tijeku promatrane
godine. Kapacitet se iskazuje samo za prvu jedinicu mjere. U ovom stupcu
ne smije se iskazati kapaciteti proizvoda ni za prvu jedinicu mjere ukoliko
je ona u satima ili tisućama efektivnih sati. Objašnjenje ovog stupca.nije
dano redosljedom iz izvještaja jer predstavlja zasebnu cjelinu, a pojam
"proizvod"definiran je u opisima drugih stupaca.

Maksimalno moguću proizvodnju (kapacitet) nekog proizvoda iz nomenklature
predstavlja maksimalno moguća količina tog proizvoda koju je bilo moguće
proizvesti pri punom korištenju instaliranih strojeva i uređaja i punom
zaposlenju (pokrivenošću svih radni mjesta adekvatnim djelatnicima), s
maksimalnim mogućim tehničkim i radnim učincima i normalnim intenzitetom
rada i to u okviru mogućeg vremena u tijeku godine definiranog maksimalnim
prinosom poslovnog subjekta, a ne maksimalnim prinosom po jedinici proizvodnje
određenog proizvoda.

Moguće vrijeme rada kapaciteta (elemenata proizvodnje) u godini određeno
je u okviru mogućeg broja smjena i mogućeg broja dana rada kapaciteta u
tijeku promatrane godine. Mogući broj smjena i dana rada kapaciteta određen
je projektom za dani kapacitet; a iz projekta treba uzeti te podatke kad
se kapacitet kocisti tako da ostvari maksimalni prinos kapaciteta. Izuzetno,
ukoliko po projektu nije poznat mogući broj smjena i dana rada ili se u
dužem razdoblju ostvaruje veći broj smjena (dana) rada, treba uzeti kao
mogući broj smjena (dana) broj koji je karakterističan (uobičajen) za rad
kapaciteta u dužem razdoblju za taj kapacitet u Republici Hrvatskoj (ako
taj podatak nije poznat poslovnom subjektu preko svog udruženja u Gospodarskoj
komori RH, treba se konzultirati s područnom statističkom službom).

U moguće vrijeme rada ne obuhvaća se vrijeme u kojem je kapacitet stajao,
u tijeku promatrane godine, zbog državnih blagdana i neradnih dana, remonta
strojeva i uređaja, i to samo minimalno potrebno vrijeme za obavljanje
remonta. Priznaju se prekidi rada zbog dnevnih pauza za odmor i pripremno
i završno radno vrijeme, samo ako je projektom predviđeno. Mogućim vremenom
rada kapaciteta ne smatra se ni vrijeme u kojem kapacitet nije radio u
godini zbog toga što još nisu bili instalirani strojevi i uređaji ili su
bili izbačeni iz dalje upotrebe.

Za kapacitete koji prerađuju sirovine (npr. prehrambena industrija),
ili izrađuju proizvode (npr. prehrambena industrija ili proizvodnja ostalih
nemetalnih mineralnih proizvoda i sl.) ćiji je obujam preradbe, odnosno
proizvodnje uvjetovan sezonom, mogući fond vremena i time i moguća proizvodnja
ograničeni su trajanjem uobičajene sezone preradbe, odnosno proizvodnje.

Da bi se dobio kapacitet nekog proizvoda osim maksimalno mogućeg vremena
treba odrediti maksimalno moguće učinke odnosno maksimalnu količinu proizvoda
za jedinicu vremena. Smatramo da je za jedinicu vremena najpraktičnije
uzeti sat vremena. Kod određivanja maksimalno mogućeg učinka naroćito treba
paziti na slijedeće: tehničku i ekonomsku zastarjelost strojeva, vrstu
i kakvoću materijafa iz kojeg se izraduju proizvodi, organizaciju procesa
proizvodnje (uzima se pretpostavka dobre organizacaije) i specifičnost
tehničkog procesa.

Pošto su objašnjeni elementi dajemo formulu za izračunavanje maksimalno
moguće proizvodnje proizvoda (kapaciteta).

Maksimalno moguća proizvodnja - maksimalno mogući fond radnog vremena
(izražen u satima) x maksimalni mogući učinak u jednom satu.

Osim o navedenom treba voditi računa i o sljedećim uvjetima i okolnostima
prilikom odredivanja kapaciteta za pojedine industrijske proizvode.

Za kapacitete koji mogu proizvoditi više vrsta proizvoda definiranih
nomenklaturom, maksimalno moguću proizvodnju treba iskazati u koliinama
koje bi bilo moguće ostvariti kombinacijom proizvoda u promatranoj godini.
To znači da se maksimalno moguća proizvodnja takvih kapaciteta ne izražava
jednim proizvodom već na temelju više proizvoda tj. svi proizvodi terete
maksimalno mogući kapacitet u promatranom razdoblju pa ukupni maksimalno
mogući fond radnog vremena treba podijeliti prema strukturi ostvarene proizvodnje
na tom kapacitetu, odnosno mora se stalno imati u vidu odnos ostvarene
i moguće proizvodnje svih proizvoda koji se proizvode s danim kapacitetom
da ne bi došlo do dvostrukog ili višestrukog iskazivanja kapaciteta.

Isto tako, kapacitet ovisi o kvaliteti materijala i vrsti materijala
koji se upotrebljava za proizvodnju, npr. vunena ili pamučna preda ili
preda dobivena od mješavine. Za svaku od navedenih preda u pravilu će biti
različiti kapacitet proizvodnje platna iako će se proizvodnja obavljati
na istim strojevima. Kapacitet proizvodnje platna može biti različit i
kad se koristi samo jedna vrsta pređe npr. samo vunena preda iste numeracije,
ali različite kvalitete. Kapacitet će biti manji za nekvalitetnu predu
(često se prekida) nego za kvalitetnu predu (radi primjera, koja ne puca).
Ovaj problem ne javlja se samo u proizvodnji platna već i u cjelokupnoj
industrijskoj proizvodnji.

Po pravilu kapacitet nekog proizvoda određuju samo oni elementi koji
sudjeluju neposredno u procesu njegove proizvodnje, bilo da proces predstavlja
linija, pogon ili tvornica. U poslovnim subjektima koji, prema nomenklaturi
proizvoda, imaju proizvode s različitim stupnjevima odradbe (npr. proizvodnja
furnira, šperploča i namještaja, zatim celuloze i papira ili proizvodnja
čelika i valjanih proizvoda), kapacitet odnosno maksimalno moguća proizvodnja
svakog od navedenih proizvoda određuje se na temelju čimbenika koji pripadaju
ciklusu proizvodnje samo tog proizvoda. Tako se npr. maksimalno moguća
proizvodnja furnira određuje na temelju čimbenika pogona furnira a maksimalno
moguća proizvodnja šperploča određuje na temelju ćimbenika u pogonu za
proizvodnju šperploča, tj. nezavisno o veličini kapaciteta furnira koji
je poluproizvod u poslovnom subjektu i služi za proizvodnju šperploča.
I furnir i šperploče posebni su proizvodi u propisanoj nomenklaturi, pa
se zato za svaki od njih posebno određuje kapacitet.

U slučajevima postojanja uskih grla u nekoj od faza procesa proizvodnje
proizvoda, maksimalno moguću proizvodnju toga proizvoda treba odrediti
na temelju kapaciteta uskog grla samo onda ako su uska grla dijelovi kapaciteta
koji vrše najsloženije funkcije u pogledu veličine operacije i u pogledu
teškoće izvršenja i koji po svojoj vrijednosti predstavljaju najvrednije
dijelove kapaciteta.

Pričuve kapaciteta (postrojenja, djelatnici) namijenjene da se u određenom
momentu uključe u proces proizvodnje, u slučaju kada ispadne iz procesa
proizvodnje neki važan dio kapaciteta ili kada je projektom predviđena
zamjena određenog dijela kapaciteta, ne uzimaju se u obzir prilikom izračunavanja
maksimalno moguće proizvodnje.

Čimbenici kao što su nestašica električne energije, sirovina i reprodukcijskih
materijala i sl. iIi slaba prodaja proizvoda bilo da djeluju na obujam
proizvodnje u dužem ili kraćem razdoblju, ne smatraju se čimbenicima koji
određuju kapacitet. To su čimbenici koji utječu na stupanj korištenja kapaciteta,
tj. utječu na obujam ostvarene proizvodnje pa time i na njen odnos prema
maksimalno mogućoj proizvodnji (kapacitetu).

Maksimalno moguća proizvodnja u pravilu mora biti veća od ostvarene
proizvodnje, jer u slučaju povećavanja proizvodnje preko maksimalno moguće
ide na štetu poslovnog subjekta. Ako se ipak dogodi navedeni slučaj, treba
ga u popratnom dopisu obrazložiti.

Tabela 7. Izvoz i uvoz

Tabelu 7. ispunjavaju poslovni subjekti koji su u izvještajnoj godini
izvezli svoju industrijsku proizvodnju, uslužnu proizvodnju industrijskih
proizvoda i opću industrijsku uslugu ili uvezle repromaterijal za potrebe
proizvodnje. Ostale aktivnosti uvoza ili izvoza nisu predmet ovog istraživanja.
U pogledu izvoza treba iskazati vrijednost izvezene robe u kunama, preračunatu
na temelju tekućeg valutnog tečaja, bilo da je izvezena izravno ili preko
vanjskotrgovačkih organizacija. Vrijednosni izraz izvezene robe u kunama
predstavlja dio ukupne faktuarane prodaje (tabela 6.) što ga je izvozom
ostvarila jedinica za koju se podnosi izvještaj.

U pogledu vrijednosti nabavljenog reprodukcijskog materijala (redak
3 i 4) iskazuje se nabavljeni repromaterijal iz uvoza izravno kupljen u
inozemstvu ili nabavljen preko vanjskotrgovačkih organizacija. Do vrijednosti
lzražene u kunama dolazi se na isti način kao za proizvodnju, a obračunavaju
se samo troškovi franko hrvatska granica. Ne obračunavaju se troškovi carine
i carinskih pristojbi i drugi troškovi koji se plaćaju u kunama. Uvezenim
se repromaterijalom smatra materijal do prve faze obradbe. Trupci egzota
su sigurno uvijek uvezeni, ali ako neki poslovni subjekt iz Hrvatske ispili
trupce a drugi poslovni subjekt kupi tu gradu za proizvodnju namještaja
nećemo je smatrati uvezenom. Ako polovni subjekt nabavlja i dio grade koja
je ispiljena u inozemstvu, smatrat će se uvezenom pa čak ako je to piljenje
izvršio pogon spomenutog poslovnog subjekta u inozemstvu.

U retku 5 iskazuju se ukupni troškovi nabave reprodukcijskih materijala
tj. na troškove iz kol. 3 treba dodati još troškove carine i carinske pristojbe
kao i troškove dopreme repromaterijala u skladište statističke jedinice
i druge slične troškove (franko skladište statističke jedinice).

Tabela 8. Promjene u programu proizvodnje

Pod brojem proizvoda koji će se navoditi kao odgovor kod pitanja "Promjene
u programu proizvodnje" razumijeva se potanja lista artikala po kojoj
statistička jedinica za koju se podnosi izvještaj vodi evidenciju u svojoj
skladišnoj ili komercijalnoj službi. To znači da se u ovoj tabeli proizvod
ne definira Nacionalnom nomenklaturom industrijskih proizvoda i usluga,
pa se broj proizvoda ne smije uzeti iz tabele 6. ovog izvještaja.

Pod novim proizvodima razumijevaju se proizvodi koji se, u usporedbi
s prijašnjom proizvodnjom glede statističke jedinice za koju se podnosi
izvještaj nisu proizvodili. Novim proizvodima smatrat će se i proizvodi
koji se, u usporedbi s prijašnjom proizvodnjom srodnih proizvoda odlikuju
izradbom od drugih reprodukcijskih materijala, izradbom na tehnološki nov
način ili se odlikuju značajnim novim svojstvima proizvoda. t! nove proizvode
ne spadaju: novi modeli (tipovi, oblici, fazone), nove dimenzije (veličine
brojevi, numeracije, gramature, mase, formati, snaga itd) nova kvaliteta
(klase, gradacije), novo pakiranje (po veličini formatu i vrsti ambalaže),
a ni proizvodi izradeni po narudžbi (prema nacrtu, skici ili popisu). Smatrat
će se da je proizvod uveden u proizvodnju ako je poćela redovita proizvodnja
za koju je osigurana tehnička dokumentacija, osposobljen kadar i nabavljena
potrebna oprema.

Novi proizvodi s gledišta statističke jedinice za koju se podnosi izvještaj
jesu proizvodi koje neki poslovni subjekt već proizvodi u Republici Hrvatskoj,
ali se u statističkoj jedinici za koju se podnosi izvještaj prvi puta proizvodi.

Ako statistička jedinica za koju se podnosi izvještaj proizvodi proizvod
koji se ne proizvodi u Republici Hrvatskoj taj proizvod treba upisati u
redak "novi proizvod s gledišta Republike Hrvatske."Redak "ukupno"dobiva
se zbrajanjem redaka "novi proizvod glede statističke jedinicei"i
"novi proizvod glede Republike Hrvatske".

Tabela 9. Kooperacija

Podatke o kooperaciji, bilo da je riječ o isporuci ili primanju proizvoda,
trebaju prikazati samo poslovni subjekti koji imaju sklopljene ugovore
o kooperaciji kojima reguliraju odnose suradnje sa svojim partnerima u
zemlji i inozemstvu. Tabela 10. Inovacijska djelatnost i transler tehnologije

Izumom se smatra novo rješenje definiranog tehničkog problema, koje
je rezultat stvaralačkog rada, koje je industrijski i tehnički izvodljivo
i koje se može koristiti u industrijskoj proizvodnji ili drugoj proftabilnoj
ili neprofitabilnoj djelatnosti. Tehničkim unaprijeđenjem smatra se svaka
racionalizacija rada koja nastaje primjenom poznatih tehničkih sredstava
i tehnoloških postupaka u svim fazama radnog procesa, kojom se postiže
: povećanje dohotka poslovnog subjekta, povećanje proizvodnosti rada, uštede
energije, bolje iskorištavanje strojeva ili instalacija, poboljšanje tehničke
kontrole proizvoda, poboljšanje zaštite na radu i unaprijedenje zaštite
čovjekovog okoliša.

Korisni prijedlozi jesu svi prijedlozi koji predstavljaju racionalnije
rješenje ili obavljanje bilo koje funkcije u trgovačkom društvu ili drugom
poslovnom subjektu i koji se, u smislu propisa, ne smatraju izumom ili
tehničkim unaprijedenjem. U korisne prijedloge, među ostalim, spadaju i
prijedlozi za poboljšanje organizacije poslovanja; intemog prometa i sl.
U praksi organiziranog inventivnog rada obično se obuhvaćaju prijedlozi
koji su u svezi s tehnološkim procesima i proizvodnjom. Prema tome, treba
obuhvatiti sve one prijedloge što ih trgovačko društvo ili drugi poslovni
subjekti u svojim internim spisima navodi kao korisne prijedloge. Modelom
se štiti novi vanjski oblik određenog industrijskog proizvoda odnosno njegovog
dijela. Uzorkom se štiti nova slika ili crtež koji se može prenijeti na
određeni industrijski proizvod odnosno njegov dio.

Žigom se štiti robni ili uslužni znak koji je u gospodarstvenom prometu
namijenjen za razlikovanje robe odnosno usluge iste ili slične vrste.

Pod pojmom know-how smatra se znanje i iskustvo kao skup suvremenih
tehničkih i tehnoloških znanja, iskustava i vještina, uključujući i ona
koja se odnose na specifikaciju sirovina, standarde proizvodnje i obradbe,
procesnu tehniku i tajne vlastitih postupaka, kontrolu kvalitete i druge
podatke koji se mogu primijeniti u industrijskoj ili drugoj proizvodnji.
Znanje i iskustvo sadrže i obavijest i upute koje se odnose na programiranje,
proizvodnju, upotrebu i održavanje proizvoda, a mogu sadržavati i metodologiju
ispitivanja taišta.

Licencijom se smatra ustupanje, u cijelosti ili djelomino, pravo iskorištavanja
izuma, tehničkog znanja i iskustva, žiga, uzorka, ili modela drugoj pravnoj
ili fizičkoj osobi. Ugovor o licenciji pravovaljan je samo ako je sastavljen
u pismenom obliku.

Ovo je područje, što se tiče financijske problematike, obradeno u Međunarodnim
računovodstvenim standardima MRS9, (NN, 36/93).

Tabela 11. Fluktulacija djelatnika prema stupnju stručnog obrazovanja

Pod stručnim obrazovanjem - formalnopravnom kvalifikacijom razumijeva
se stručno obrazovanje stečeno:

a) završavanjem odgovarajuće škole;

b) završavanjem škole ili tečaja kojima je rješenjem o rangu škole,
tečajeva i ispita utvrđen njihov rang;

c) priznavanjem stupnja stručnog obrazovanja priučenog (polukvalificiranog)
djelatnika nakon provjere njegoae stručnosti u poslovnom subjektu;

d) polaganjem stručnog ispita za stjecanje obrazovanja kvalificiranog
ili visokokvalificiranog djelatnika;

e) polaganjem posebnog ispita za priznavanje stručne spreme prema propisima
o javnim djelatnicima;

g) priznavanjem stručne spreme (zvanja) javnim djelatnicima prema propisima
o javnim djelatnicima.

Visoko stručno obrazovanje ima osoba koja je završila drugi stupanj
fakulteta ili njemu ravne škole odnosno školu ili tečaj kojima je rješenjem
o rangu škole, tečajeva i ispita utvrđenog fakulteta. Visoko stručno obrazovanje
ima i osoba koja je pružila poseban ispit za priznavanje visoke stručne
spreme za javne djelatnike ili kojoj je, prema propisima o javnim djelatnicima
priznata visoka sprema.

Više stručno obrazovanje ima osoba koja je završila je stupanj fakulteta
ili višu ili njoj ravnu školu te sve ostale uvjete i navedene u uvodu i
kod visokog stručnog obrazovanja:

Srednje stručno obrazovanje ima osoba koja je završila stručnu školu,
gimnaziju ili njoj ravnu školu i ima sve ostale uvjete navedene u uvodu
odnosno pod visokom spremom.

Niže stručno obrazovanje ima osoba koja je završila najmanje osmogodišnju
ili njoj ravnu školu ili nepotpunu stručnu školu za opće obrazovanje ili
koja je završila škola ili tečaj koji je rješenjem o rangu škola i tečajeva
utvrđen rang osmogodišnje škole ili nepotpune srednje škole. Niže stručno
obrazovanje i osoba koja prema propisima o javnim djelatnicima ima priznatu
nižu stručnu spremu.

Visokokvalicirani stupanj stručnog obrazovanja ima osoba koja je završila
školu za visokokvalificiranog djelatnika njoj ravnu školu odnosno koja
je položila ispit za stjecanje zvanja stručnog obrazovanja visokokvalificiranog
djelatnika.

Kvaliticirani stupanj stručnog obrazovanja ima osoba i je završila školu
za kvalificiranog djelatnika odnosno osoba koja je položila ispit za stjecanje
stupnja stručnog obrazovanja kvalificiranog djelatnika.

Polukvalificirani (priučeni) stupanj stručnog obrazovanja ima osoba
kojoj je u trgovačkom društvu odnosno poslovnom subjektu priznat stupanj
stručnog obrazovanja polukvalificiranog (priučenog) djelatnika.

Nekvalificirani djelatnik jest osoba koja nije stekla niti jedan stupanj
stručnog obrazovanja, na jedan od navedenih načina.

Za svaku navedenu skupinu stupnja stručnog obrazovanja djelatnika iskazuje
se brojčano stanje 31. prosinca prethodne godine, broj onih koji su došli
u tijeku godine, broj onih koji su otišli u tijeku godine i stanje 31.
prosinca izvještajne godine među tih podataka postoji računska usklađenost:
stanje 31. prosinca prethodne godine + došli u tijeku godine - otišli u
tijeku godine = stanje 31. prosinca izvještajne godine. Ta se bilanca može
narušiti jedino u slučaju kad neki djelatnik stekne kvalifkaciju u tijeku
izvještajne godine. takve slučajeve treba pojasniti (naznačiti) napomenom
ispod tabele ili na drugom djelu izvještaja gdje ima dovoljno prostora
da se naznači postojanje nesklada. U broj zaposlenih 31. prosinca prethodne
godine treba uključiti djelatnike koji su otišli iz statističke jedinice
1. siječnja izvještajne godine, zatim te djelatnike treba iskazati djelatnike
koji su otišli u tijeku godine.

IV. Ove Metodološke osnove primjenjuju se danom objave u "Narodnim
novinama"

Klasa: 950-01/95-01-45

Urbroj: 55-01-01-95-45

Zagreb,18. rujna 1995.

Ravnatelj

dr. sc. Jakov Gelo, v. r.

![](dodaci/1995/1345-01a.gif)
![](dodaci/1995/1345-02a.gif)
![](dodaci/1995/1345-03a.gif)
![](dodaci/1995/1345-04a.gif)

UPUTE ZA ISPUNJAVANJ OBRASCA IND - 21/35.11
Svi poslovni subjekti koji obavljaju djelatnost brodogradnje, ispunjavaju
obrazac IND-21 prema uputama za godišnji izvještaj industrije i upisuju
u obrazac IND-21 još i podatke o os- i tvarenoj i mogućoj proizvodnji u
uvjetno-naturalnom izrazu iz pomoćnog obrasca IND-21/35.11.

Naime, u obrascu IND-21 prikazuju se podaci u naturalnom izrazu o završenim
objektima brodogradnje u 1994. bez obzira na to je li njihova izradba počela
u tijeku 1994. ili u nekoj ranijoj godini. Medutim, za obračune stupnja
korištenja kapaciteta na bazi ostvarene i moguće proizvodnje potrebno je
da se raspolaže podacima o rezultatima i mogućnostima proizvodnje samo
u tijeku 1994. godir.e. U tu svrhu sastavljen je ovaj pomoćni obrazac,
kao i za osivarenu proizvodnju mjesečnog izvještaja industrije, u kojem
treba prikazati samo onaj obujam ostvarene i moguće proizvodnje koji je
rezultat (mogućnost) postojećih faktora proizvodnje (djelatnika i strojeva),
tijekom 1994.

E OBRASCA IND - 21/35.11

Podatke o ostvarenoj i mogućoj proizvodnji brodogradnje, koja se u obrascu
IND-21 prikazuje u naturalnom izrazu treba u pomoćnom obrascu prikazati
prema Nacionalnoj nomenklaturi proizvoda i usluga po kojoj se daju podaci
u tabeli 6. osnovnog obrasca IND-21.

Ostvarena proizvodnja preračunava se na uvjetno-naturalno mjerilo prema
postupku danom u objašnjenju za ispunjavanje podatka mjesečnog izvještaja
industrije IND-1/35.11. Maksimalno moguća proizvodnja (kapacitet) utvrduje
se prema upu. tama danima za osnovni obrazac IND-21.

S obzirom na to da se za obračun korištenja kapaciteta koriste samo
podaci o ostvarenoj i mogućoj proizvodnji u uvjetno-naturalnom izrazu,
koji su dobiveni na bazi pomoćnog obrasca, nije ni potrebno da se u osnovnom
obrascu IND-2l za gotovu proizvodnju u naturalnom izrazu daje podatak o
mogućoj proizvodnji.
![](dodaci/1995/1345-05a.gif)

|  |
| --- |
| III Nacionalna nomenklatura industrijskih proizvoda i usluga (podijeljena na 11 dijelova radi lakšeg učitavanja) |
| **[I. dio](dodatni/382710.htm)** |
| **[II. dio](dodatni/382711.htm)** |
| **[III. dio](dodatni/382712.htm)** |
| **[IV. dio](dodatni/382713.htm)** |
| **[V. dio](dodatni/382714.htm)** |
| **[VI. dio](dodatni/382715.htm)** |
| **[VII. dio](dodatni/382716.htm)** |
| **[VIII. dio](dodatni/382717.htm)** |
| **[IX. dio](dodatni/382718.htm)** |
| **[X. dio](dodatni/382719.htm)** |
| **[XI. dio](dodatni/382720.htm)** |

Ostalo, NN 80/1995-1345
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)