## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-615/2009 od 30. rujna 2009.

### NN 129/2009 (28.10.2009.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-615/2009 od 30. rujna 2009.

129 28.10.2009 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-615/2009 od 30. rujna 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

3190

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Snježana Bagić, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić i Duška Šarin, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio J. E. iz S., na sjednici održanoj 30. rujna 2009. godine, jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Vrhovni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod poslovnim brojem Revx-331/09 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe J. E. iz S. određuje se primjerena naknada zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 41/01. – pročišćeni tekst) u iznosu od 20.900,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca, od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu financija Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Podnositelj je 9. veljače 2009. godine, na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), podnio ustavnu tužbu smatrajući da mu je nerazumno dugim trajanjem parničnog postupka, koji se vodi pred Općinskim sudom u Šibeniku pod brojem P-2231/07 (P-470/95), povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku.

ČINJENICE VAŽNE ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

2. Ustavni sud je u postupku pokrenutom ustavnom tužbom, primjenom članka 63. Ustavnog zakona, na temelju navoda ustavne tužbe te uvida u presliku spisa Općinskog suda u Šibeniku broj: P-2231/07 (P-470/95), utvrdio sljedeće činjenice koje su pravno relevantne za odlučivanje o povredi ustavnog prava podnositelja, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

Podnositelj je 3. ožujka 1995. godine podnio tužbu Općinskom sudu u Šibeniku protiv tuženika, radi utvrđenja prava služnosti prolaza.

Do 5. studenoga 1997. godine održano je šest ročišta za glavnu raspravu (21. ožujka 1995., 28. ožujka 1995., 1. lipnja 1995., 16. listopada 1996., 19. studenoga 1996., 3. prosinca 1996.), izvršen je očevid na licu mjesta, te je provedeno saslušanje svjedoka pred Općinskim sudom u Splitu, na temelju zamolnice Općinskog suda u Šibeniku.

Nakon 5. studenoga 1997. godine, podnositelj je podneskom od 18. kolovoza 1998. godine predložio određivanje privremene mjere.

Rješenjem suda od 19. kolovoza 1998. godine sud je odredio privremenu mjeru zabrane otuđenja i opterećenja nekretnine.

Rješenjem Županijskog suda u Šibeniku od 1. ožujka 1999. godine, donesenim u povodu žalbe tuženika na rješenje o privremenoj mjeri, ukinuto je navedeno prvostupanjsko rješenje i predmet vraćen na ponovni postupak.

Sljedeće ročište održano je 21. prosinca 1999. godine, na kojem je zaključena glavna rasprava i donesena presuda broj: P-470/95-25.

Podnositelj je 14. veljače 2000. godine podnio žalbu Županijskom sudu u Šibeniku protiv prvostupanjske presude.

Dopisom od 3. rujna 2002. godine Županijski sud u Šibeniku vratio je spis prvostupanjskom sudu radi dostavljanja uredne punomoći punomoćnika tuženika u spis.

Općinski sud u Šibeniku dopisom od 27. travnja 2004. godine pozvao je odvjetnika da kao punomoćnik tuženika dostavi punomoć u spis u roku od deset dana. Sud je ponovio zahtjev odvjetniku novim dopisom od 18. travnja 2005. godine. Punomoćnik je dostavio traženu punomoć sudu 27. travnja 2005. godine.

Županijski sud u Šibeniku donio je 13. srpnja 2006. godine presudu broj: Gž-663/2005.

Podnositelj je 21. kolovoza 2006. podnio Vrhovnom sudu Republike Hrvatske podnesak nazvan »žalba« na presudu Županijskog suda u Šibeniku od 13. srpnja 2006. godine.

Vrhovni sud Republike Hrvatske, dopisom od 24. kolovoza 2006. godine, dostavio je Općinskom sudu u Šibeniku podnesak podnositelja nazvan žalbom protiv presude Županijskog suda u Šibeniku od 22. svibnja 2006. godine, zajedno s prilozima, kako bi taj sud s navedenim podneskom postupio kao sa zahtjevom za reviziju.

Podneskom od 9. siječnja 2007. godine, upućenom Općinskom sudu u Šibeniku, podnositelj je zatražio izuzeće raspravnog suca, na koji se podnesak sudac očitovao izjavom od 5. srpnja 2007. godine. Rješenjem od 26. srpnja 2007. godine sud je odbacio zahtjev podnositelja. Podnositelj je 30. kolovoza 2007. podnio prigovor na rješenje od 26. srpnja 2007. godine. Sud je 4. rujna 2007. godine donio novo rješenje kojim se ispravlja rješenje od 26. srpnja 2007., na način da se navodi točno ime podnositelja. Istog dana doneseno je i rješenje kojim se odbacuje kao nedopuštena žalba na rješenje o izuzeću suca od 26. srpnja 2007. godine.

Rješenjem od 13. siječnja 2009. godine Općinski sud u Šibeniku dopustio je pokretanje postupka za obnovu spisa broj: P-470/95 na prijedlog raspravnog suca, jer se predmet zagubio. Rješenjem od 23. siječnja 2009. godine stavljen je izvan snage dio rješenja od 13. siječnja 2009. godine, kojim se dopušta pokretanje postupka za obnovu spisa jer je spis pronađen.

Dopisom od 8. lipnja 2009. godine Općinski sud u Šibeniku dostavio je Vrhovnom sudu Republike Hrvatske i Županijskom sudu u Šibeniku primjerak revizije podnositelja protiv presude Županijskog suda u Šibeniku od 22. svibnja 2006. godine.

Spis se u povodu revizije nalazi pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske gdje se vodi pod brojem Rev-x-331/09 te na dan donošenja ove ustavnosudske odluke još nije pravomoćno okončan.

PRAVO VAŽNO ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

3. Za odlučivanje Ustavnog suda o razumnoj duljini sudskog postupka mjerodavne su odredbe članka 29. stavka 1. Ustava i članka 63. Ustavnog zakona.

Ustavna tužba je osnovana.

4. Svoju odluku Ustavni sud obrazlaže sljedećim utvrđenjima:

4.1. DULJINA SUDSKOG POSTUPKA

Tužba Općinskom sudu u Šibeniku podnesena je 3. ožujka 1995. godine.

Duljina postupka uzima se u obzir od 5. studenoga 1997. godine, kad je Zakonom o potvrđivanju stupila na snagu, u odnosu na Republiku Hrvatsku, Konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Protokoli broj 1, 4, 6, 7 i 11 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst i 8/99. – ispravak, u daljnjem tekstu: Konvencija). Protokol broj 12 na snazi je u odnosu na Republiku Hrvatsku od 1. travnja 2005. godine (Zakon o potvrđivanju Protokola broj 12 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola broj 12 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 9/05.), a Protokol broj 13 od 1. srpnja 2003. (Zakon o potvrđivanju Protokola broj 13 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, o ukidanju smrtne kazne u svim okolnostima, »Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola broj 13 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 13/03.).

U članku 6. stavku 1. Konvencije jamči se svakome pravo da, radi utvrđivanja njegovih prava i obveza građanske naravi ili u slučaju podizanja optužnice za kazneno djelo protiv njega, zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u razumnom roku ispita njegov slučaj.

U konkretnom slučaju postupak je i dalje u tijeku pa Ustavni sud utvrđuje da je do dana donošenja ove ustavnosudske odluke postupak trajao ukupno četrnaest (14) godina, šest (6) mjeseci i dvadeset sedam (27) dana, a nakon stupanja na snagu Konvencije pa do dana donošenja ove ustavnosudske odluke, dakle u razmatranom, pravno relevantnom razdoblju, postupak je trajao jedanaest (11) godina, deset (10) mjeseci i dvadeset pet (25) dana.

4.2. POSTUPANJE NADLEŽNIH SUDOVA

Ustavni sud utvrdio je da se u razmatranom razdoblju postupak vodio pred Općinskim sudom u Šibeniku u trajanju od gotovo pet (5) godina do donošenja presude 21. prosinca 1999. godine. Zatim se predmet vodio pred Županijskim sudom u Šibeniku u trajanju od šest (6) godina do donošenja presude 13. srpnja 2006. godine. U tom razdoblju Županijski sud u Šibeniku nije postupao ni aktivno ni učinkovito, štoviše utvrđeno je razdoblje potpune neaktivnosti suda od 14. veljače 2000. do 3. rujna 2002. godine, kada je predmet ponovno vraćen prvostupanjskom sudu radi ispravljanja propusta da se priloži punomoć odvjetnika tuženika u spis. Tom zahtjevu prvostupanjski sud udovoljio je tek po proteku nešto više od tri (3) godine, 27. travnja 2005. godine. Podnositelj je podnio podnesak nazvan »žalba« Vrhovnom sudu Republike Hrvatske 21. kolovoza 2006. godine te je predmet upućen prvostupanjskom sudu da s podneskom postupi kao sa zahtjevom za reviziju. Tek 8. lipnja 2009. godine, dakle po proteku.gotovo tri (3) godine, Općinski sud je dostavio Vrhovnom sudu Republike Hrvatske i Županijskom sudu u Šibeniku primjerak revizije podnositelja. Postupak je i dalje u tijeku pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske i nije okončan.

4.3. PONAŠANJE PODNOSITELJA USTAVNE TUŽBE (TUŽITELJA U PARNIČNOM POSTUPKU)

Podnositelj ustavne tužbe, kao tužitelj u parničnom postupku, svojim postupanjem, prema ocjeni Ustavnog suda, nije pridonio duljini postupka.

4.4. SLOŽENOST SUDSKOG PREDMETA

Ustavni sud ocjenjuje da se ne radi o osobito složenom predmetu.

OCJENA USTAVNOG SUDA

5. Ustavni sud utvrđuje da je do donošenja ove ustavnosudske odluke postupak u predmetu podnositelja trajao više od četrnaest (14) godina, a u pravno relevantnom razdoblju jedanaest (11) godina, deset (10) mjeseci i dvadeset pet (25) dana. Sagledavajući postupak kao jedinstvenu cjelinu, imajući u vidu neaktivnost i neučinkovito postupanje sudova, a osobito okolnost da je postupak i dalje u tijeku, Ustavni sud nalazi da je povrijeđeno pravo podnositelja na suđenje u razumnom roku, zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Stoga, u smislu članka 63. stavka 2. Ustavnog zakona, odlučeno je kao pod točkama I. i 11. izreke ove odluke.

6. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u točkama III. i IV. izreke ove odluke.

Visinu naknade, zbog povrede ustavnog prava na donošenje odluke u razumnom roku, Ustavni sud utvrđuje uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

7. Odluka o objavi (točka V. izreke) temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

8. Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske dužan je dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njene otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke. Ovaj nalog temelji se na članku 31. stavcima 4. i 5. Ustavnog zakona.

Broj: U-IIIA-615/2009

Zagreb, 30. rujna 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
Snježana Bagić, v. r.

Odluka, NN 129/2009-3190