## Pravilnik o postupku utvrđivanja štete i njezine visine

### NN 3/2008 (7.1.2008.), Pravilnik o postupku utvrđivanja štete i njezine visine

# MINISTARSTVO OBRANE

**63**

Na temelju članka 89. stavka 7. Zakona o službi u Oružanim snagama Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 33/02, 58/02, 175/03, 136/04 i 76/07) donosim

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU UTVRĐIVANJA ŠTETE I NJEZINE VISINE

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuje se postupak utvrđivanja odgovornosti za štetu i naknadu
štete koju pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Oružane snage) počine u svezi s obavljanjem službe na imovini Republike Hrvatske
dane na upravljanje Ministarstvu obrane, visine štete, način zaključivanja
sporazuma o naknadi štete i način likvidacije šteta.
Odredbe ovoga Pravilnika primjenjuju se na pripadnike Oružanih snaga odnosno na
djelatne vojne osobe, državne službenike i namješ­tenike (u daljnjem tekstu:
štetnik) na koje se primjenjuju odredbe Zakona o službi u Oružanim snagama
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Zakon).
Odredbe ovoga Pravilnika ne odnose se na regresne postupke koje Republika
Hrvatska, u skladu s odredbama Zakona o obveznim odnosima, pokreće i vodi protiv
pripadnika Oružanih snaga, radi povrata iznosa isplaćenog trećim osobama, na
temelju pravomoćne sudske odluke ili sporazuma odnosno nagodbe, a u skladu s
odredbom članka 86. Zakona.

Članak 2.

Štetnik je dužan nadoknaditi štetu koju je u svezi s obavljanjem službe nanio
Republici Hrvatskoj namjerno ili krajnjom nepažnjom.

Članak 3.

Štetnik odgovara samo za stvarnu štetu.
Pod stvarnom štetom u smislu ovoga Pravilnika podrazumijeva se nestanak,
oštećenje, uništenje ili umanjenje imovine (pokretne ili nepokretne), imovinskih
prava i novčanih sredstava te ostale imovine na uporabi u Ministarstvu obrane i
Oružanim snagama, nastale kao posljedica nepravilnog rukovanja, čuvanja ili
održavanja.
Visina štete utvrđuje se na temelju iznosa koji će dostaviti nadležne
ustrojstvene jedinice Ministarstva obrane.

II. POSTUPAK UTVRĐIVANJA ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU DO DONOŠENJA RJEŠENJA

*1. Općenito*
Članak 4.

Osoba koja sazna da je šteta nastala, dužna je zapovjedniku bojne odnosno
zapovjedniku njemu ravne i više razine, odnosno odgovornoj osobi ustrojstvene
jedinice na čijoj je imovini nastala (u daljnjem tekstu: nadležna osoba) odmah
prijaviti štetu i poduzeti sve potrebne mjere radi sprječavanja daljnje štete i
osiguranja dokaza o šteti i štetniku.
Ako je šteta nastala na imovini koja je dana na privremeno korištenje, nadležna
je osoba ustrojstvene jedinice kojoj je imovina dana na privremeno korištenje.
Ako je šteta nastala kao posljedica počinjenja kaznenog djela ili je štetnik
nepoznat, nadležna osoba dužna je obavijestiti Vojnu policiju.

Članak 5.

Nadležna osoba dužna je u roku od osam dana od dana saznanja da je šteta nastala
donijeti zaključak o pokretanju postupka o utvrđivanju odgovornosti za štetu
(Obrazac 1) te naložiti knjiženje počinjene štete u knjigu manjkova i šteta.
Protiv zaključka o pokretanju postupka nije dopuštena žalba.

Članak 6.

Počinjena šteta knjiži se u knjigu manjkova i šteta ustrojstvene jedinice na
čijoj je imovini šteta nastala.
Ako je šteta nastala na imovini koja je dana na privremeno korištenje drugoj
ustrojstvenoj jedinici, knjiži se u knjigu manjkova i šteta ustrojstvene
jedinice kojoj je imovina dana na privremeno korištenje.
O nastaloj šteti i pokretanju postupku obvezno se izvješćuje nadležna osoba koja
je imovinu dala na privremeno korištenje.
Na temelju zaključka o pokretanju postupka, u slučaju nestanka, otuđenja ili
potpunog uništenja imovine materijalno zaduženje imovine obvezno će se prenijeti
na ustrojstvenu jedinicu kojoj je dana na privremeno korištenje ili čuvanje.
Pri prijenosu materijalnog zaduženja imovine zapisnički se mora utvrditi stvarno
stanje imovine.

Članak 7.

Nakon donošenja zaključka o pokretanju postupka nadležna osoba dužna je:
– prikupiti sve dokaze i raspoloživu dokumentaciju o nastaloj šteti,
– utvrditi točan iznos štete,
– saslušati osobu koju se tereti za počinjenu štetu ili pribaviti od nje pisanu
izjavu (Obrazac 2),
– saslušati svjedoke, računopolagatelje, rukovatelje i dr. ili od njih pribaviti
pisane izjave (Obrazac 3).
Zaključak i cjelokupna dokumentacija dostavlja se odmah nadležnom
prvostupanjskom vojnostegovnom sudu.

Članak 8.

Ako štetnik prizna štetu i odmah je nadoknadi, nadležna osoba će spis predmeta
proslijediti na daljnji postupak nadležnom vojnostegovnom sudu.

*2. Postupak pred vojnostegovnim sudom*
Članak 9.

Postupak utvrđivanja odgovornosti za štetu i naknadu štete, utvrđivanje visine
štete, način zaključivanja sporazuma o naknadi štete i način likvidacije šteta
koje nisu prouzročene namjerno ili krajnjom nepažnjom provodi se na sjednici
vijeća vojnostegovnog suda.
Sjednicu vijeća vodi predsjednik vijeća.

Članak 10.

Vojnostegovni sud provodi postupak u kojem utvrđuje sve činjenice važne za
donošenje zakonitog i pravilnog rješenja, vodeći računa o načelu ekonomičnosti.
Postupak kojim se utvrđuju postojanje štete, njezin iznos i okolnosti u kojima
je šteta nastala, u pravilu se provodi na temelju dostavljene dokumentacije.
Vojnostegovni sud samostalno odlučuje koje će dokaze izvoditi, hoće li ponovno
saslušati svjedoke, računopolagatelje i druge te koje će činjenice smatrati
dokazanim.
Kada je za utvrđivanje ili ocjenu neke činjenice važne za rješavanje stvari
potrebno stručno znanje, vojnostegovni sud može zatražiti mišljenje nadležne
ustrojstvene jedinice Ministarstva obrane i Oružanih snaga te druge fizičke ili
pravne osobe.

Članak 11.

Prije donošenja rješenja vojnostegovni sud obvezan je saslušati štetnika odnosno
pribaviti njegovu pisanu izjavu.
Predsjednik vijeća može ovlastiti određenu osobu u ustrojstvenoj jedinici u
kojoj se štetnik ili svjedok nalazi da od njega uzme pismenu izjavu.

Članak 12.

Predsjednik vijeća ima prava i obveze da:
– zahtijeva nadopunu dokumentacije,
– saziva sjednicu vijeća i njome predsjedava,
– poziva suce porotnike, štetnika, svjedoke i druge osobe koje mogu dati podatke
važne za utvrđivanje ili ocjenu činjenica vezanih za nastalu štetu,
– se brine o predmetima i radnom materijalu,
– izrađuje i potpisuje odluke vijeća,
– se brine o otpremi odluka,
– obavlja i druge poslove vezane uz rad vijeća.

Članak 13.

Sjednice vijeća mogu se održati samo ako su nazočni predsjednik vijeća i
suci-porotnici.
Predsjednik vijeća iznosi sadržaj predmeta, raspravlja se o predmetu te se
donosi odluka javnim glasovanjem.
Vijeće donosi odluke većinom glasova.
O tijeku sjednice vodi se zapisnik koji potpisuju predsjednik vijeća,
suci-porotnici, stranka ako je na sjednici te zapisničar.

Članak 14.

Predsjednik vojnostegovnog suda odlučuje koje će vijeće voditi postupak
utvrđivanja štete i njezine visine.

III. ODLUČIVANJE O ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU

*1. Općenito o donošenju rješenja*
Članak 15.

Nakon što utvrdi činjenično stanje i raspravi o odgovornosti štetnika,
vojnostegovni sud donosi rješenje kojim se utvrđuje postojanje štete,
odgovornost štetnika, iznos naknade, način naknade štete i način likvidacije
šteta koje nisu prouzročene namjerno ili krajnjom nepažnjom.
Rješenje potpisuje predsjednik vijeća.
Ako se tijekom postupka utvrđivanja odgovornosti štetnika za štetu utvrdi da je
šteta počinjena namjerno ili iz krajnje nepažnje, a stegovni postupak nije
pokrenut, predsjednik vijeća će o tome obavijestiti nadređenu osobu iz članka
70. stavka 2. Zakona radi pokretanja stegovnog postupka.

Članak 16.

Postupak će se obustaviti rješenjem:
– ako se tijekom postupka pronađe neoštećena imovina,
– ako se utvrdi da šteta nije nastala,
– ako štetnik tijekom postupka prizna i nadoknadi u cijelosti štetu,
– ako je štetnik ostao nepoznat,
– ako štetnik umre.
Kada je postupak obustavljen u smislu stavka 1. ovoga članka knjiga manjkova i
šteta se razdužuje.

Članak 17.

Ako je šteta počinjena običnom nepažnjom, slučajem ili vi­šom silom,
vojnostegovni će sud donijeti rješenje kojim se štetnik oslo­bađa od
odgovornosti i obveze naknade štete, a knjiga manjkova i šteta se razdužuje.
Ako se u postupku utvrdi da za počinjenu štetu nije odgovorna osoba protiv koje
je postupak pokrenut nego neka druga osoba, vojnostegovni sud će osobu protiv
koje je postupak pokrenut osloboditi od odgovornosti i obveze naknade štete, ali
se knjiga manjkova i šteta neće razdužiti, već će naložiti nadležnoj osobi da u
roku od osam dana pokrene postupak protiv osobe koja je počinila štetu
(štetnika).
Ako štetu nije počinio pripadnik Oružanih snaga, postupak će se rješenjem
obustaviti, knjiga manjkova i šteta razdužit će se, a predmet će se dostaviti
Pravnoj službi Ministarstva obrane koja će protiv štetnika pokrenuti parnični
postupak pred redovnim sudom.

*2. Odlučivanje o naknadi štete u stegovnom postupku za stegovni prijestup*
Članak 18.

Ako je pokrenut stegovni postupak za stegovni prijestup kojim je počinjena šteta
na imovini Republike Hrvatske dane na upravljanje Ministarstvu obrane, neće se
pred vojnostegovnim sudom pokretati poseban postupak utvrđivanja odgovornosti za
štetu, nego će se o naknadi štete počinjene tim kršenjem vojne stege odlučiti u
stegovnom postupku.
Ako je pred vojnostegovnim sudom uz stegovni postupak za stegovni prijestup
kojim je počinjena šteta na vojnoj imovini pokrenut i postupak za naknadu štete,
vojnostegovni sud će zastati s provođenjem radnji u postupku utvrđivanja
odgovornosti za štetu do odluke o stegovnom prijestupu.

Članak 19.

Ako iznos štete ne može utvrditi do okončanja stegovnog postupka, vojnostegovni
će sud u stegovnom postupku odlučiti samo o stegovnoj odgovornosti, a o naknadi
štete odlučit će u postupku za naknadu štete.

IV. PODMIRENJE ŠTETE I RAZDUŽENJE KNJIGE MANJKOVA I ŠTETA

Članak 20.

Štetnik može štetu utvrđenu rješenjem nadoknaditi uskratom od plaće na temelju
pisane izjave (Obrazac 4).
Ministarstvo obrane može sa štetnikom zaključiti pisani sporazum koji
predstavlja ovršnu ispravu.

Članak 21.

Ako štetnik ne podmiri štetu ili ne pristane nadoknaditi štetu utvrđenu
rješenjem uskratom od plaće, vojnostegovni sud proslijedit će spis predmeta
Pravnoj službi Ministarstva obrane radi utuženja.

Članak 22.

Razduženja knjige manjkova i šteta obavlja ustrojstvena jedinica pri kojoj se
vodi knjiga manjkova i šteta i to na temelju:
– rješenja o obustavi postupka,
– rješenja o oslobađanju od odgovornosti i obveze naknade štete, osim u slučaju
iz članka 17. stavka 2. ovoga Pravilnika,
– po okončanju cjelokupne naplate duga,
– na temelju odluke ministra obrane ili osobe koju on ovlasti u slučaju kad
Pravna služba protiv štetnika pokrene parnični ili ovršni postupak.
Ako je o naknadi štete vojnostegovni sud odlučio u stegovnom postupku za
stegovni prijestup, razduženje knjiga manjkova i šteta obavlja se na temelju
konačnog rješenja, osim ako je u tom postupku doneseno rješenje kojim je osoba
protiv koje se vodi postupak obvezana na naknadu štete, u kojem slučaju se
razduženja knjige manjkova i šteta obavlja po okončanju cjelokupne naplate duga
po tom rješenju.
Knjiga manjkova razdužit će se u potpunosti bez obzira na iznos štete utvrđen
rješenjem.

V. IZVJEŠĆIVANJE

Članak 23.

Vojnostegovni sud dužan je na kraju svake kalendarske godine sačiniti pisano
izvješće o broju pokrenutih postupaka za utvr­đivanje odgovornosti za štetu i
naknadi štete u tekućoj godini, o iznosu ukupne štete te o broju riješenih
predmeta u tekućoj godini.
Vojnostegovni sud izvješće iz stavka 1. ovoga članka najkasnije do 15. siječnja
tekuće godine za proteklu godinu dostavlja načelniku Glavnog stožera Oružanih
snaga koji izvješćuje Tajništvo Ministarstva najkasnije do 31. siječnja tekuće
godine.
Financijska služba Ministarstva obrane sačinit će izvješće o ukupnom iznosu
štete naplaćene po rješenjima vojnostegovnog suda o utvrđivanju odgovornosti za
štetu i dostaviti ga Tajništvu Ministarstva i vojnostegovnom sudu najkasnije do
31. siječnja tekuće godine.
Pravna služba Ministarstva obrane sačinit će izvješće o postupanju po predmetima
naknade štete zaprimljenima od vojnostegovnog suda tekuće godine i dostaviti ga
Tajništvu Ministarstva do 31. siječnja tekuće godine.
Tajništvo Ministarstva objedinjuje izvješća iz stavka 2., 3., i 4. ovoga članka
i objedinjeno izvješće dostavlja ministru obrane najkasnije do 15. veljače
tekuće godine.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 24.

Postupci za naknadu štete koji nisu pravomoćno okončani do dana stupanja na
snagu ovoga Pravilnika dovršit će se prema odredbama ovoga Pravilnika.

Članak 25.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o postupku
utvrđivanja odgovornosti za štetu i naknadi štete (»Narodne novine«, broj 28/04
i 57/05).

Članak 26.

Obrasci 1, 2, 3 i 4 nalaze se u prilogu ovoga Pravilnika i njegov su sastavni
dio.

Članak 27.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-03/07-04/11Urbroj: 512-01-07-2
Zagreb, 21. prosinca 2007.

Ministar
**Berislav Rončević**, v. r.

![](dodatni/348690.gif)

![](dodatni/348691.gif)

![](dodatni/348692.gif)
![](dodatni/348693.gif)

Pravilnik, NN 3/2008-63
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)