### NN 73/2023 (5.7.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-129/2023 od 14. lipnja 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

1205

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Edita Stilin iz Rijeke, koju zastupaju odvjetnici u Odvjetničkom društvu Vukić, Jelušić, Šulina, Stanković, Jurcan & Jabuka sa sjedištem u Rijeci, na sjednici održanoj 14. lipnja 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Editi Stilin iz Rijeke, Šetalište Joakima Rakovca 7, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 1.260,00 eura.

III. Naknada iz točke II. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

IV. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Edita Stilin iz Rijeke (u daljnjem tekstu: podnositeljica) koju zastupaju odvjetnici u Odvjetničkom društvu Vukić, Jelušić, Šulina, Stanković, Jurcan & Jabuka sa sjedištem u Rijeci, podnijela je 4. siječnja 2023. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da joj je trajanjem postupka koji se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci pod brojem K-469/2017 povrijeđeno ustavno pravo na donošenje odluke u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.).

Podnositeljica u ustavnoj tužbi predlaže da Ustavni sud donese odluku kojom se ustavna tužba usvaja i da joj se zbog učinjene povrede prava na suđenje u razumnom roku odredi isplata primjerene novčane naknade od 1.500,00 eura.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona Ustavnom sudu dostavljen je spis Općinskog suda u Rijeci broj: K-469/2017.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Kazneni postupak koji se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci pod brojem K-469/2017 pokrenut je privatnom tužbom podnositeljice 28. lipnja 2017. protiv okrivljene Martine Juroš iz Rijeke, zbog počinjenja kaznenog djela protiv časti i ugleda – klevete iz članka 149. stavka 1. Kaznenog zakona (»Narodne novine« broj 125/11., 144/12., 56/15., 61/15. – ispravak, 101/17., 118/18., 126/19. i 84/21.; u daljnjem tekstu: KZ/11.).

U navedenom kaznenom postupku, od podnošenja privatne tužbe prvo ročište zakazano je i održano 23. studenoga 2020. U vremenu koje je proteklo prije održavanja prvog ročišta, podnositeljica je u spis uložila trinaest požurnica kojima je tražila zakazivanje glavne rasprave.

Prije prvog održanog ročišta podnositeljica se 6. srpnja 2020. obratila Uredu predsjednika Općinskog suda u Rijeci sa zahtjevom za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku. Rješenjem Ureda predsjednika Općinskog suda u Rijeci broj: Su Kzp I-5/2020-4 od 15. srpnja 2020. prihvaćen je zahtjev podnositeljice te je određeno da je uređujući sudac dužan okončati postupak koji se u povodu privatne tužbe podnositeljice vodi pod brojem K-469/17 u roku od 9 (devet) mjeseci od dana dostave rješenja.

Iduće ročište održano je 8. prosinca 2020. na kojem je pokušano provesti mirenje između stranaka, ali s obzirom na to da isto nije uspjelo podnositeljica kao privatna tužiteljica predložila je nastavak dokaznog postupka saslušanjem svjedoka.

Na sljedećem ročištu održanom 11. siječnja 2021. saslušana je podnositeljica i jedan od predloženih svjedoka, a braniteljica okrivljene predložila je saslušanje svjedoka obrane.

Novo ročište zakazano za 17. ožujka 2021. odgođeno je na zahtjev braniteljice okrivljene, iduće je zakazano za 2. travnja 2021. ali je i ono zbog zdravstvenih razloga okrivljene odgođeno za 14. travnja 2021.

Na ročištu održanom 14. travnja 2021. saslušana je predložena svjedokinja obrane, a dokazni postupak nastavljen je na ročištu održanom 23. travnja 2021. saslušanjem još jednog svjedoka, uslijedili su daljnji dokazni prijedlozi zbog kojih je novo ročište zakazano za 27. travnja 2021.

Zbog spriječenosti uređujućeg suca ročište je odgođeno, novo je određeno za 5. svibnja 2021. ali je i ono odgođeno zbog spriječenosti stranaka te je novo određeno za 12. svibnja 2021.

Na ročištu održanom 12. svibnja 2021. okončan je dokazni postupak, zaključena je glavna rasprava i objava presude određena za 17. svibnja 2021.

Na ročištu održanom 17. svibnja 2021. objavljena je presuda kojom je okrivljena proglašena krivom za terećenu inkriminaciju i izrečena joj je novčanu kaznu koja se neće izvršiti primjenom uvjetne osude u smislu odredbe članka 56. stavaka 1., 2. i 3. KZ-a/11.

Protiv presude Općinskog suda u Rijeci broj: 12 K-469/2017-67 od 17. svibnja 2021. okrivljena je 18. veljače 2022. podnijela žalbu, žalba okrivljene podnositeljici je dostavljena 3. ožujka 2022. ali se podnositeljica na žalbu nije očitovala.

Županijskom sudu u Zagrebu predmet je proslijeđen na provođenje žalbenog postupka 26. travnja 2022. Presudom broj: 6 Kž-469/2022-8 od 13. rujna 2022. Županijski sud u Zagrebu odbio je žalbu i potvrdio prvostupanjsku presudu, a drugostupanjsku presudu podnositeljica je primila 14. prosinca 2022. čime je okončan predmetni kazneni postupak.

III. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

4. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.), jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da su podnositeljica prethodno koristila dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

5. U konkretnom slučaju podnositeljica je koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju na temelju Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 82/16. – Uredba, 67/18. i 126/19. – rješenje USRH broj: U-I-4658/2019 i dr.; u daljnjem tekstu: ZoSud:28/13-126/19). Njezin zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku prihvatio je rješenjem predsjednik Općinskog suda u Rijeci.

6. S obzirom na to da je podnositeljica prije podnošenja ustavne tužbe koristila dopuštena pravna sredstva u svrhu ubrzanja sudskog postupka, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u odnosu na nerazumnu duljinu trajanja kaznenog postupka dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

IV. MJERODAVNO PRAVO

7. U odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.), u točkama 4. – 11. Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.) sve do 14. ožujka 2013., kada je stupio na snagu ZoSud:28/13-126/19).

V. KORIŠTENJE SREDSTAVA ZA ZAŠTITU PRAVA NA SUĐENJE U RAZUMNOM ROKU

8. Podnositeljica je podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku zbog nerazumno dugog trajanja kaznenog postupka kojeg je pokrenula po privatnoj tužbi.

Rješenjem predsjednika Općinskog suda u Rijeci broj: Su Kzp I-5/2020-4 od 15. srpnja 2020. prihvaćen je zahtjev podnositeljice za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku te je dan nalog da se predmetni kazneni postupak okonča u roku od devet (9) mjeseci računajući od dana dostave tog rješenja.

VI. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

9. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i nadležnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositeljice od dana podnošenja privatne tužbe 28. lipnja 2017. do 14. prosinca 2022. kada je podnositeljici dostavljena presuda Županijskog suda u Zagrebu broj: 6 Kž-469/2022-8 od 13. rujna 2022., čime je okončan predmetni kazneni postupak (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

10. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi predmetni kazneni postupak je okončan i trajao je (od dana podnošenja privatne tužbe 28. lipnja 2017. do 14. prosinca 2022. kada je podnositeljica zaprimila drugostupanjsku presudu) u pravno relevantnom razdoblju ukupno pet (5) godina, pet (5) mjeseci i šesnaest (16) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

11. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

12. Postupak pred prvostupanjskim sudom trajao je od podnošenja privatne tužbe podnositeljice 28. lipnja 2017. do upućivanja predmeta drugostupanjskom sudu na provođenje žalbenog postupka 26. travnja 2022., dakle gotovo pet (5) godina. Dok je žalbeni postupak pred drugostupanjskim sudom trajao do 14. prosinca 2022. kada je drugostupanjska presuda dostavljena podnositeljici, dakle još nešto više od sedam (7) mjeseci.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

13. Ustavni sud ocjenjuje da podnositeljica nije pridonijela duljini trajanja postupka. Dapače, više puta je požurnicama požurivala zakazivanje glavne rasprave. To osobito od podnošenja privatne tužbe 28. lipnja 2017. pa do održavanja prvog ročišta 23. studenoga 2020., koje je trajalo tri (3) godine i četiri (4) mjeseca i u kojem nije utvrđen sudski aktivizam.

5) Važnost predmeta spora za podnositelja

14. Imajući u vidu sve okolnosti konkretnog slučaja, Ustavni sud ocjenjuje da je dovršetak kaznenog postupka bio od osobite važnosti za podnositeljicu.

VII. OCJENA USTAVNOG SUDA

15. Ustavni sud utvrđuje da se u razmatranom razdoblju kazneni postupak u povodu privatne tužbe podnositeljice radi kaznenog djela počinjenog na njezinu štetu vodio dulje od pet godina.

Imajući u vidu ukupno trajanje navedenog postupka, postupanje suda u tom postupku, važnost donošenja odluke za podnositeljicu, činjenicu da podnositeljica svojim ponašanjem nije pridonijela duljini postupka, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljici povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke

16. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točki I. izreke.

17. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama II. i III. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

18. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka IV. izreke).

Broj: U-III-129/2023

Zagreb, 14. lipnja 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.