## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 030-02/2004-01/40 od 2. veljače 2006. godine

### NN 14/2006 (8.2.2006.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 030-02/2004-01/40 od 2. veljače 2006. godine

# AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

**384**

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, na
temelju članka 34., članka 16., i članka 57. točka 3. Zakona o zaštiti tržišnog
natjecanja (»Narodne novine«, broj 122/03), u upravnom postupku utvrđivanja
sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom
vladajućeg položaja, po zahtjevu Marka Rašića, vlasnika
poduzetnika Prijevoz i građevinarstvo Rašić, sa
sjedištem u Klakaru, Ruščica,
Ruščićkih žrtava 91, zastupanog po Z. M., odvjetniku
iz Slavonskog Broda, podnesenom protiv poduzetnika Kamen-Ingrad
d.d. za proizvodnju, građenje, transport i trgovinu, sa sjedištem u Velikoj,
Trg bana Jelačića 9, zastupanog po Draženu Joziću,
predsjedniku uprave, i Đurđici Kristić, članici
uprave, temeljem odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja sa 54. sjednice,
održane 2. veljače 2006., donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Utvrđuje se da je poduzetnik Kamen-Ingrad d.d. za proizvod­nju, građenje, transport i
trgovinu, sa sjedištem u Velikoj, zlouporabio vladajući položaj na tržištu
primjenom nejednakih uvjeta prema poduzetniku Prijevoz i građevinarstvo Rašić, sa sjedištem u Klakaru, u
odnosu na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima, čime je tog poduzetnika
doveo u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju.

II. Utvrđuje se da je zlouporaba vladajućeg
položaja na tržištu iz točke I. izreke ovoga rješenja trajala od 5. lipnja 2004.
do 6. studenoga 2005.

III. Zabranjuje se poduzetniku Kamen-Ingrad d.d. svako daljnje postupanje ili ponašanje opisano
u točki I. izreke ovoga rješenja.

IV. Poduzetnik Kamen-Ingrad
d.d. dužan je nadoknaditi troškove upravnog postupka, kako slijedi:

a) nadoknaditi troškove upravne pristojbe u
iznosu od 5.050,00 kuna u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske.

b) nadoknaditi troškove postupka poduzetniku
Prijevoz i građevinarstvo Rašić, u ukupnom iznosu od
3.108,00 kuna.

c) nadoknaditi troškove dolaska i jedne dnevnice
svjedoku Edinu Ogreševiću u
ukupnom iznosu od 1.090,00 kuna.

Rok izvršenja: osam (8) dana od dana dostave
ovog rješenja.

V. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim
novinama«.

```
Obrazloženje
```

```

```

(1) Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (u
daljnjem tekstu: Agencija) zaprimila je 28. lipnja 2004., zahtjev za
pokretanjem postup­ka utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja
tržišnog natjecanja koji je podnio Marko Rašić,
vlasnik poduzetnika Prijevoz i građevinarstvo Rašić,
sa sjedištem u Klakaru, Ruščica,
Ruš­čićkih žrtava 91
(dalje: Marko Rašić; podnositelj zahtjeva). Zahtjev
je podnesen protiv poduzetnika Kamen-Ingrad d.d. za
proizvodnju, građenje, transport i trgovinu, sa sjedištem u Velikoj, Trg bana
Jelačića 9 (dalje: Kamen-Ingrad).

Marko Rašić u zahtjevu
navodi kako mu je poduzetnik Kamen-Ingrad, dana 5.
lipnja 2004., u kamenolomu Vetovo, bez opravdanog
razloga, odbio izvršiti utovar kamena u njegove kamione, kako za njegove osobne
potrebe, tako i za potrebe drugih poduzetnika za koje Marko Rašić
obavlja uslugu prijevoza, čime je stavljen u nepovoljniji položaj u odnosu na
druge poduzetnike autoprijevoznike, budući da su drugi poduzetnici imali
slobodan pristup kamenolomima i Kamen-Ingrad im nije
odbijao obavljati utovar kamena.

Prema navodima podnositelja zahtjeva, razlog
takvom postupanju Kamen-Ingrada je osveta zbog
uspjeha Marka Rašića u sudskom postupku protiv Kamen-Ingrada, kojim je od toga poduzetnika uspio naplatiti
potraživanja u iznosu od 876.000,00 kuna za usluge prijevoza izvršene u
razdoblju od 2000. do 2002. godine.

(2) Agencija je, sukladno članku 37. točka 9.
Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (dalje: ZZTN) provela prethodno
ispitivanje stanja na tržištu opskrbe tehničko-građevnim kamenom.

Agencija je utvrdila da je podnositelj zahtjeva,
poduzetnik Prijevoz i građevinarstvo Rašić, vlasnika
Marka Rašića, u Obrtnom registru registriran za
obavljanje djelatnosti prijevoza robe (tereta) cestom, podizanje zgrada
(visokogradnja) i izgradnju objekata niskogradnje.

Uslugu prijevoza uglavnom obavlja kamionima, te
raspolaže s ukupno tri kamiona s prikolicama. Prijevoz obavlja uglavnom za
potrebe poduzetnika, a u manjem dijelu i za potrebe fizičkih osoba.

Poduzetnik Kamen-Ingrad
d.d., sa sjedištem u Velikoj, registriran je za obavljanje velikog broja
djelatnosti, među ostalim i za vađenje ostalih ruda i kamena (NKD 14). Prema
podacima koji su bili na raspolaganju Agenciji, taj poduzetnik ima povezano
društvo Kamen-Ingrad d.d. Požega, sa sjedištem u
Lipiku. Tijekom 2003. godine imao je i povezano društvo Kamen-Ingrad d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu.

Kamen-Ingrad d.d. je
organizacijski ustrojen kroz nekoliko sektora i profitnih centara (proizvodnja,
niskogradnja, visokogradnja, transport i trgovina). Prema popisu koji je
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva (Uprava za energetiku i
rudarstvo) dostavilo Agenciji uz dopis, klasa: 310-01/05-03/120, urbroj: 526-04-05-02, od 2. rujna 2005., Kamen-Ingrad ima rudarsku koncesiju za izvođenje rudarskih radova
na nekoliko eksploatacijskih polja mineralnih sirovina na području
Požeško-slavonske županije:

– Vetovo,
eksploatacijsko polje tehničko-građevnog kamena na području Kutjeva (površina
68,5 hektara),

– Veličanka II (Pliš-Mališćak), eksploatacijsko polje tehničko-građevnog kamena
na području Velike (površina 48,46 hektara),

– Poljanska,
eksploatacijsko polje tufa na području Velike
(površina 15,98 hektara),

– Mirkovica, Sulkovci, Pleternica, istražni
prostor tehničko-građevnog kamena (površina 54,78 hektara).

Eksploataciju tehničko-građevnog kamena vrši na
eksploatacijskim poljima Veličanka II i Vetovo. Prema rečenom dopisu Ministarstva gospodarstva,
rada i poduzetništva, od 2. rujna 2005., Ured državne uprave u
Požeško-slavonskoj županiji (Služba za gospodarstvo) je Kamen-Ingradu 1996. godine dodijelio rudarsku koncesiju za
izvođenje rudarskih radova eksploatacije tehničko-građevnog kamena na
eksploatacijskim poljima tehničko-građevnog kamena Veličanka
II i Vetovo.

U kamenolomu Veličanka
II proizvode se dolomitni agregati frakcija 0-4; 4-8; 8-16; 16-30, tucanici
0-30; 0-60; 30-60 i dolomitni filter.

U kamenolomu Vetovo
proizvode se eruptilni agregati frakcija 0-2; 2-4;
4-8; 8-11; 11-16; 16-22, tucanici 0-30; 0-60; 30-60 i sipina od 0-10.

Prema podacima Hrvatske gospodarske komore,
poduzetnik Kamen-Ingrad, s ukupno ostvarenim prihodom
od 360.219.000,00 kuna, bio je četvrti najveći proizvođač industrije nemetala i
građev­nog materijala u
2002. godini.

Poduzetnik Kamen-Ingrad
ima sklopljene ugovore sa 91 kooperantom prijevoza.

(3) Agencija je u nastavku prethodnog
ispitivanja stanja na tržištu tehničko-građevnog kamena, dopisom od 9. srpnja
2004., od poduzetnika Kamen-Ingrada zatražila
očitovanje na navode Marka Rašića, kao i dostavu podataka
i isprava relevantnih za utvrđivanje činjeničnog stanja.

U pisanom očitovanju od 11. kolovoza 2004.,
poduzetnik Kamen-Ingrad navodi da ima pravo
iskorištavanja (eksploatiranja) mineralnih sirovina na lokacijama Veličanka II i Vetovo, temeljem
rudarske koncesije za izvođenje rudarskih radova pri eksploataciji mineralnih
sirovina, donesene u smislu članka 42. Zakona o rudarstvu (»Narodne novine«,
broj 190/03).

Prema navodima Kamen-Ingrada,
kamenolomi Veličanka II i Vetovo
međusobno su udaljeni oko deset kilometara.

U krugu od 50 kilometara postoji samo jedan
kamenolom tehničko-građevnog kamena. Riječ je o kamenolomu Hercegovac na
području susjedne Virovitičko-podravske županije koji eksploatira poduzetnik
IGM Radlovac d.d., sa sjedištem u Orahovici.

Opisujući način prodaje i isporuke odnosno
preuzimanja kamena iz svojih kamenoloma, Kamen-Ingrad
navodi kako je poslovanje organizacijski ustrojio u nekoliko sektora i
profitnih centara. Prodaju tehničko-građevnog kamena obavlja tako da njegov
Komercijalni sektor, na temelju predračuna, sklopljenog ugovora za isporuku
i/ili narudžbenice kupca, izdaje pisani nalog za otpremu materijala
(tehničko-građevnog kamena). Taj pisani nalog dostavlja Proizvodnom sektoru,
odnosno kamenolomu. Ako nije izdan pisani nalog za otpremu, ili nema uvjeta za
njegovo izdavanje, radnici u kamenolomima ne mogu izvršiti utovar građevinskog
materijala niti u jedan kamion, pa tako niti u kamione podnositelja zahtjeva.

Poduzetnik Kamen-Ingrad
je potvrdio da je s Markom Rašićem vođen sudski spor
radi naplate potraživanja, ali je isti okončan i međusobna potraživanja su
namirena.

Kamen-Ingrad ne
osporava navode Marka Rašića da mu je odbio
isporučiti odnosno dopustiti utovar kamena. Navodi da je nepobitno došlo do
narušavanja poslovne suradnje između Kamen-Ingrada i
Marka Rašića, ali nikad do ponašanja kojim bi
poduzetnik Kamen-Ingrad zlouporabio vladajući
položaj.

(4) Agencija je radi utvrđivanja činjeničnog
stanja, odnosno utvrđivanja svih relevantnih činjenica, pozvala i podnositelja zahtjeva
da dostavi dodatne podatke kojima potkrjepljuje svoje navode.

U dopuni zahtjeva, koji je Agencija zaprimila
14. veljače 2005., Marko Rašić objašnjava da je u
posljednjih deset godina, temeljem ugovora o prijevozu obavljao usluge
prijevoza za različite poduzetnike-naručitelje tehničko-građevnog kamena iz
kamenoloma Kamen-Ingrada. Kao najznačajnije navodi
Osijek-Koteks d.d., sa sjedištem u Osijeku, Hrvatske
ceste d.o.o., sa sjedištem u Zagrebu, Cestar Brod d.o.o., sa sjedištem u
Slavonskom Brodu, Vodoprivreda-Požegu d.d. sa sjedištem u Požegi, te Hrvatske
šume, sa sjedištem u Zagrebu.

Marko Rašić je s tim
poduzetnicima sklapao ugovore o prijevozu tehničko-građevnog kamena koji je u
kamenolomima Kamen-Ingrada preuzimao temeljem naloga
i narudžbenica kupaca kamena.

Međutim, nakon što je svoja potraživanja od
Kamen-Ingrada naplatio u sudskom postupku, Kamen-Ingrad mu je zabranio pristup i isporuku kamena u
kamenolomima Veličanka II i Vetovo.
Ovo unatoč urednih naloga i narudžbenica njegovih nalogodavaca, tj. poduzetnika za koje je kamen trebao preuzeti i
prevesti. Istovremeno, Kamen-Ingrad je ostalim
autoprijevoznicima, čak i kad su prijevoz obavljali za iste nalogodavce kao i
Marko Rašić, omogućavao slobodan pristup tim
kamenolomima, isporuku, preuzimanje i utovar kamena.

Dakle, poduzetnik Marko Rašić
obavlja uslugu prijevoza tehničko-građevnog kamena iz kamenoloma Veličanka II i Vetovo putem
naloga i narudžbenica nalogodavatelja-kupaca kamena.
Prema nalozima kupaca kamena, a temeljem ugovora o prijevozu, obveza
poduzetnika Marka Rašića je da tehničko-građevni
kamen preuzme na mjestu isporuke u kamenolomima Kamen-Ingrada
(Veličanka II odnosno Vetovo),
utovari u vozilo i preveze do mjesta koje je ugovorio s nalogodavcem
(naručiteljem, odnosno kupcem kamena).

Slijedom toga, poduzetnik Marko Rašić kao prijevoznik nema pravo izbora kamenoloma u kojem
će vršiti utovar, već je vezan nalogom i narudžbom kupca kamena. Ako je njegov
nalogodavac naručio, odnosno kupio kamen koji isporučuje poduzetnik Kamen-Ingrad, Marko Rašić taj kamen
može preuzeti i utovariti isključivo na mjestu isporuke u kamenolomima Veličanka II i Vetovo.

(5) Na temelju činjenica utvrđenih u prethodnom
ispitivanju stanja na tržištu tehničko-građevnog kamena, Agencija je utvrdila
da u konkretnom slučaju postoje uvjeti za pokretanje postupka po zahtjevu Marka
Rašića. Stoga je, sukladno odredbama članka 46. ZZTN,
donijela zaključak o pokretanju postupka utvrđivanja sprječavanja,
ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg
položaja protiv poduzetnika Kamen-Ingrada, klasa:
UP/I 030-02/2004-01/40, urbroj: 580-02-05-27-23, od
5. svibnja 2005., kojim se, pored pokretanja postupka, nalaže poduzetniku Marku
Rašiću dostava preslika naloga i narudžbenica
temeljem kojih je poduzetnik Kamen-Ingrad d.d. trebao
izdati nalog za otpremu i izvršiti utovar građevinskog materijala, kao i nalog
poduzetniku Kamen-Ingrad d.d. za dostavu pisanog
očitovanja u svezi s podnescima Marka Rašića.

(6) Za potrebe ovoga upravnog postupka, u smislu
članka 7. ZZTN, te članka 5. i članka 6. Uredbe o načinu utvrđivanja
mjerodavnog tržišta (»Narodne novine«, broj 51/04; dalje: Uredba o mjerodavnom
tržištu), Agencija je utvrdila mjerodavno tržište.

Prema odredbi članka 7. ZZTN, mjerodavno tržište
određuje se kao tržište određene robe i/ili usluga koje su predmet obavljanja
djelatnosti poduzetnika na određenom zemljopisnom području. Mjerodavno tržište
se, sukladno odredbi članka 4. Uredbe o mjerodavnom tržištu, utvrđuje tako da
se utvrdi njegova proizvodna dimenzija (mjerodavno tržište u proizvodnom
smislu) i zemljopisna dimenzija (mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu).

Prema odredbi članka 7. stavka 1. Uredbe o
mjerodavnom tržištu, pri utvrđivanju mjerodavnog tržišta polazi se od kriterija
zamjenjivosti potražnje za određenim proizvodom odnosno od zamjenjivosti ponude
za određenim proizvodom, a po potrebi i od kriterija postojanja potencijalnih
tržišnih takmaca odnosno zapreka pristupa tržištu.

Prema odredbi članka 5. Uredbe, mjerodavno
tržište u proizvodnom smislu obuhvaća sve proizvode i/ili usluge za koje
potrošači smatraju da su međusobno zamjenjivi s obzirom na njihove bitne
značajke, cijenu ili način uporabe.

Stoga je mjerodavno tržište u proizvodnom smislu
utvrđeno kao tržište isporuke tehničko-građevnog kamena cestovnim
prijevoznicima koji prijevoz obavljaju temeljem ugovora o prijevozu s kupcima
kamena.

Člankom 6. Uredbe o mjerodavnom tržištu
propisano je da mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu obuhvaća cjelokupan
ili dio teritorija Republike Hrvatske, na kojem se tržišni takmaci natječu u
prodaji i/ili nabavi proizvoda pod jednakim ili dovoljno ujednačenim uvjetima
koji to tržište bitno razlikuje od susjednih tržišta.

Stoga je mjerodavno tržište u zemljopisnom
smislu utvrđeno kao područje kamenoloma Veličanka II
(Pliš-Mališćak) i Vetovo.

(7) Nakon formalnog pokretanja postupka protiv
poduzetnika Kamen-Ingrad, Agencija je nastavila s
daljnjim utvrđivanjem relevantnih činjenica, pribavljanjem i izvođenjem dokaza
od obje stranke u postupku, kako je to utvrdila u točkama 2. i 3. izreke
zaključka o pokretanju postupka. Budući da niti jedna od stranaka nije
postupila po zaključku Agencije, Agencija ih je, dopisima od 7. lipnja 2005. i
12. srpnja 2005., dodatno pozvala da to učine.

Marko Rašić, uz
podnesak zaprimljen 22. srpnja 2005., dostavlja preslike ugovora o prijevozu s
poduzetnicima Cestar d.o.o., Santiva p.t.o., sa
sjedištem u Novim Jankovcima i Osijek-Koteks d.d. Navodi, međutim, da nije u mogućnosti dostaviti
preslike naloga i narudžbenica svojih nalogodavaca koji bi poduzetniku Kamen-Ingrad bili osnova za izdavanje naloga za otpremu i utovar
tehničko--građevnog kamena u kamenolomima Veličanka
II i Vetovo. Ovo iz razloga što te naloge i
narudžbenice Kamen-Ingradu nije predočavao Marko Rašić, kao izvršitelj usluge prijevoza, već su ih Kamen-Ingradu neposredno dostavljali navedeni poduzetnici –
naručitelji kamena.

Agencija je dopisima od 18. kolovoza 2005.
zatražila očitovanja od poduzetnika koje Marko Rašić
navodi kao naručitelje prijevoza kamena iz kamenoloma Kamen-Ingrada.

Dana 24. kolovoza 2005., Agencija je zaprimila
očitovanje poduzetnika Cestar d.o.o. kojim poduzetnik Cestar d.o.o. ističe da
nije koristio usluge prijevoza Marka Rašića iz
kamenoloma Kamen-Ingrada.

Dana 25. kolovoza 2005., Agencija je zaprimila
očitovanje poduzetnika Osijek-Koteksa d.d. u kojem se
navodi da zabrana isporuke proizvoda od strane poduzetnika Kamen-Ingrad podnositelju zahtjeva, nije utjecala na poslovanje
poduzetnika Osijek-Koteks d.d.

Do dana donošenja ovog rješenja poduzetnik
Kamen-Ingrad se nije očitovao na zahtjev Agencije
određen točkom 3. izreke zaključka o pokretanju postupka, kao niti na zahtjeve
od 7. lipnja 2005. i 12. srpnja 2005.

(8) Agencija je, sukladno članku 54. stavku 1.
ZZTN, u ovom upravnom postupku održala nekoliko ročišta za usmenu raspravu.

Prvo ročište za usmenu raspravu održano je 13.
rujna 2005. Pozivu za raspravu odazvao se samo podnositelj zahtjeva Marko Rašić, zastupan po punomoćniku Z. M., odvjetniku iz
Slavonskog Broda. Direktor poduzetnika Kamen-Ingrada
Vlado Zec, kao zakonski zastupnik toga poduzetnika u vrijeme podnošenja
zahtjeva, svoj izostanak sa usmene rasprave opravdao je ranije zakazanima
poslovnim obvezama.

Sukladno ovlastima iz članka 54. stavak 4. ZZTN,
Agencija nije odgodila usmenu raspravu, već je provela dokaz saslušanjem
stranke – podnositelja zahtjeva.

Podnositelj zahtjeva na usmenoj raspravi
iskazuje kako je posljednji puta pokušao utovariti proizvode u kamenolomima
Kamen-Ingrada tijekom svibnja ili lipnja 2005.
Preuzimanje (utovar) je trebao izvršiti po nalogu poduzetnika Osijek-Koteks d.d., Cestar d.o.o. i Santiva
prijevozničko-trgovački obrt, ali je Kamen-Ingrad
d.d. odbio obaviti utovar.

Podnositelj zahtjeva iskazuje kako nema pisanih
dokaza o odbijanju poslovanja, odnosno utovara kamena od strane poduzetnika
Kamen-Ingrada. Ovo stoga što podnositelj zahtjeva
kamen dolazi preuzeti na temelju usmenih naloga kupaca-nalogodavaca. Tek kad bi
mu bilo omogućeno da kamen preuzme, ovlaštena osoba poduzetnika Kamen-Ingrada izdala bi mu otpremnicu kao pisani dokaz o
preuzimanju kamena. Stoga predlaže da se te činjenice dokažu putem izjava
svjedoka.

Podnositelj zahtjeva nadalje iskazuje da bi
tehničko-građevni kamen iz kamenoloma drugih poduzetnika (različitih od Kamen-Ingrada), mogao preuzeti samo uz suglasnost, odnosno nalog
kupca za kojeg vrši uslugu prijevoza. Međutim, neki poduzetnici, kao što su
Osijek-Koteks d.d., Cestar Brod d.o.o. i Santiva p.t.o. kupuju isključivo tehničko-građevni kamen
poduzetnika Kamen-Ingrada. Stoga ne bi pristali na
kamen iz najbližeg kamenoloma Hercegovac ili kojeg drugog kamenoloma u bližoj
ili daljoj okolici.

Naime, kako to navodi podnositelj zahtjeva, u
kamenolomima koji se nalaze relativno blizu kamenoloma Kamen-Ingrada, nema kamena sličnih svojstava.

Punomoćnik poduzetnika Marka Rašića
je na usmenoj raspravi iskazao kako je u konkretnom slučaju riječ o
nemogućnosti izvršenja ugovorne obveze od strane podnositelja zahtjeva prema
njegovim nalogodavcima. Budući da podnositelj zahtjeva obavlja prijevoz robe na
temelju usmenih naloga kooperanata, nisu mu na raspolaganju ni otpremnice o
preuzimanju robe, niti je u mogućnosti naplatiti svoje usluge od kooperanata.
Sve to ima izravni štetni učinak na podnositelja zahtjeva. Iz tog razloga
postavlja zahtjev za donošenjem privremene mjere kojom bi se omogućilo redovno
poslovanje podnositelja zahtjeva.

(9) Agencija je prihvatila prijedlog
podnositelja zahtjeva za provođenje dokaza ispitivanjem svjedoka. Svjedoci
Milan Marić, Ivan Gotštajn, Marko Rašić
(mlađi) i Edin Ogrešević
ispitani su na ročištu za usmenu raspravu održanom 27. rujna 2005., na koju su
stranke uredno pozvane. Vlado Zec, u svojstvu direktora Kamen Ingrada, opravdao je svoj izostanak istovremeno zakazanim
ročištem na Trgovačkom sudu u Karlovcu, a Marko Rašić
nije se odazvao pozivu i nije opravdao svoj izostanak.

Svjedok Milan Marić, s prebivalištem u Vetovu, zaposlenik Kamen-Ingrada,
skladištar, izjavio je kako je 5. lipnja 2004. u kamenolomu Vetovo,
odbio izvršiti utovar tehničko-građevnog kamena u kamione poduzetnika Marka Rašića, jer je u knjizi naloga upisano da se kamioni
podnositelja zahtjeva ne smiju tovariti, odnosno da je tako i javljeno iz
uprave Kamen-Ingrada.

Svjedok Ivan Gotštajn,
s prebivalištem u Vetovu, miner, zaposlenik Kamen-Ingrada, upravitelj pogona u Vetovu,
izjavio je da se na sjeća događaja od 5. lipnja 2004., ali se sjeća da je u
knjizi naloga bilo upisano kako je zabranjeno da se podnositelju zahtjeva
utovaruju proizvodi iz kamenoloma Kamen-Ingrada.
Svjedok knjigu naloga opisuje kao običnu bilježnicu u koju se upisuju nalozi,
njihov broj, te adresa odredišta koju dobivaju prijevoznici. Svjedok iskazuje
kako se službena knjiga naloga nalazi u upravi Kamen-Ingrada
u Požegi od koje je kamenolom Vetovo udaljen 21
kilometar. Stoga naredbe i upute dolaze iz Požege radio stanicom.

Svjedok Marko Rašić
(mlađi), s prebivalištem u Ruščici, student, vozač
poduzetnika Marka Rašića, na usmenoj je raspravi
iskazao da mu je Milan Marić, kao zaposlenik poduzetnika Kamen-Ingrada, dana 5. lipnja 2005., zabranio pristup kamenolomu
u Vetovu i to nakon uvida u knjigu naloga (ranije
opisanu kao neformalnu bilježnicu) i nakon telefonskog razgovora putem kojeg je
dobio izričiti nalog nadređenih da ne smije tovariti kamione poduzetnika Marka Rašića. Nadalje, svjedok iskazuje da poduzetnik Marko Rašić nije pokušao tovariti kamione od 5. lipnja 2004. sve
do svibnja 2005., kada je Edin Ogrešević,
vozač poduzetnika Marka Rašića, pokušao pristupiti
kamenolomu u namjeri tovarenja kamiona, a isto mu je odbijeno.

Svjedok Edin Ogrešević, s prebivalištem u Slavonskom Brodu, zaposlen kao
vozač poduzetnika Marka Rašića, iskazuje da je s
Markom Rašićem (mlađim), dana 5. lipnja 2004. došao u
kamenolom u Vetovu radi utovara kamena, ali mu ulaz u
kamenolom nije dopušten, s obrazloženjem da kamioni poduzetnika Marka Rašića imaju zabranjen pristup u kamenolome poduzetnika
Kamen-Ingrada. Svjedok iskazuje da je kao zaposlenik
podnositelja zahtjeva neutvrđenoga dana u ljeto 2005. (lipanj), u Vetovu ponovo pokušao tovariti kamion temeljem naloga
poduzetnika Cestar Brod d.o.o., ali je zabrana i dalje vrijedila te mu nije
omogućen pristup i tovarenje.

Agencija je iskaze svjedoka ocijenila kao
vjerodostojne, međusobno suglasne i suglasne sa iskazom podnositelja zahtjeva,
danim na usmenoj raspravi održanoj 13. rujna 2005.

(10) Na temelju utvrđenih činjenica i dokaza
izvedenih u do tada provedenom postupku, Agencija je zaključila da postoje
dokazi koji u dovoljnoj mjeri potvrđuju da je poduzetnik Kamen-Ingrad onemogućavao poduzetniku Marku Rašiću
pristup kamenolomima Veličanka II i Vetovo koje eksploatira. Iz tog razloga Marko Rašić nije mogao ispuniti naloge o prijevozu
tehničko-građevnog kamena koje je dobio od svojih nalogodavaca, pa takvo
postupanje Kamen--Ingrada prijeti nastankom izravnog
značajnog štetnog učinka za podnositelja zahtjeva.

Stoga je Agencija prihvatila prijedlog
punomoćnika podnositelja zahtjeva, te temeljem članka 55. stavka 1. ZZTN,
donijela rješenje o privremenoj mjeri, klasa: UP/I 030-02/2004-01/40, urbroj: 580-02-05-27-63, od 4. listopada 2005. (»Narodne
novine«, broj 119/05). Rješenjem o privremenoj mjeri nalaže se Kamen-Ingradu da poduzetniku Marku Rašiću
dopusti pristup i tovarenje kamiona u kamenolomima Veličanka
II i Vetovo. Privremena mjera određena je do dana
donošenja konačnog rješenja u ovom postupku, ali najduže na rok od tri mjeseca
od dana dostave rješenja o privremenoj mjeri poduzetniku Kamen-Ingrad d.d. Privremena mjera prestala je važiti ex lege 7. siječnja 2006.

Podnositelj zahtjeva, poduzetnik Marko Rašić pisano je obavijestio Agenciju da mu Kamen-Ingrad nakon pravomoćnosti rješenja o privremenoj mjeri,
koja je nastupila 6. studenoga 2005., dopušta pristup kamenolomima Veličanka II i Vetovo.

(11) Nakon donošenja rješenja o privremenoj
mjeri, Agencija je nastavila s izvođenjem dokaza. Tako je 12. listopada 2005.
održano novo ročište za usmenu raspravu. Rasprava je zakazana budući da stranke
nisu prisustvovale usmenoj raspravi održanoj 27. rujna 2005. na kojoj su
svjedoci davali iskaze o činjenicama bitnim za utvrđivanje materijalne istine.
Stoga je Agencija na novoj usmenoj raspravi pozvala stranke da se izjasne o
činjenicama i okolnostima o kojima im do sada, nije bila dana mogućnost da se izjasne,
te da postavljaju pitanja jedni drugima.

Raspravi su prisustvovale obje stranke:
podnositelj zahtjeva Marko Rašić s punomoćnikom Z.
M., te Blaženko Gruić,
direktor Kadrovskog i pravnog sektora, kao punomoćnik poduzetnika Kamen-Ingrada.

Na usmenoj raspravi je izveden dokaz saslušanjem
novih svjedoka. Tako je saslušana svjedokinja Blanka Gambiraža, direktorica pravne i kadrovske opće službe
poduzetnika Osijek-Koteksa d.d. Svjedokinja iskazuje
kako poduzetnik Osijek-Koteks d.d. ima stalnu potrebu
za proizvodima poduzetnika Kamen-Ingrada. Te
proizvode prevozi vlastitim vozilima i vozilima poduzetnika s kojima ima
zaključene ugovore o prijevozu. Iskazuje da usluge Marka Rašića
nikada nisu koristili za prijevoz proizvoda Kamen-Ingrada.
Iskazuje i kako nema saznanja o tome da bi Kamen-Ingrad
odbijao poslovati s Markom Rašićem.

Punomoćnik Kamen-Ingrada
je iskazao kako se protivi postupku koji je pokrenut od strane Marka Rašića. Naveo je kako su odgovorne osobe u Kamen-Ingradu, u vrijeme dok se između Marka Rašića
i Kamen-Ingrada vodio sudski spor pri Trgovačkom sudu
u Slavonskom Brodu, eventualno mogle donijeti odluku o neizdavanju tzv. naloga za otpremu građevinskog materijala koje je
Marko Rašić preuzimao i prevozio za svoj račun.
Međutim, poriče da bi Kamen--Ingrad donio bilo kakvu
odluku o zabrani poslovanja s Markom Rašićem u
slučajevima kada je on utovar kamena zahtijevao kao nalogoprimatelj
drugih poduzetnika i prijevoz materijala obavljao za druge poduzetnike-kupce,
jer je uprava Kamen-Ingrada svjesna posljedica takve
zabrane.

Punomoćnik Kamen-Ingrada
nadalje iskazuje da je Kamen-Ingrad postupio u skladu
s rješenjem Agencije o privremenoj mjeri, te da od donošenja rješenja o
privremenoj mjeri, Marko Rašić ima pristup
kamenolomima poduzetnika Kamen-Ingrada d.d.

Odgovarajući na iskaz punomoćnika Kamen-Ingrada, punomoćnik Marka Rašića
iskazuje da je presuda Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske donesena 16.
prosinca 2003., dok je Marku Rašiću utovar kamena odbijen
5. lipnja 2004. godine. U dokaz tome, u spis prilaže preslike presude
Trgovačkog suda u Slavonskom Brodu, pod poslovnim brojem: P-132/03, od 5.
lipnja 2003., kojom se nalaže poduzetniku Kamen-Ingrad
da isplati iznos od 827.810,86 kn poduzetniku Marku Rašiću
i presude Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske pod poslovnim brojem: XVI Pž-6034/03, od 16. prosinca 2003., kojom se potvrđuje
presuda Trgovačkog suda u Slavonskom Brodu broj P-132/03.

(12) Agencija je provela pravnu i ekonomsku
analizu utvrđenog mjerodavnog tržišta.

Kako zbog prirodnih svojstava tehničko-građevnog
kamena troškovi transporta imaju znatan udjel u ukupnoj cijeni toga proizvoda,
taj udio značajno raste ovisno o udaljenosti na kojoj se prijevoz obavlja. Ovo
pogotovo kada je riječ o prijevozu cestom.

Slijedom toga, kupci će tehničko-građevni kamen
u pravilu nabavljati u najbližem kamenolomu i neće se odlučiti za kupnju tog
proizvoda od drugog proizvođača, ako to znači i povećane troškove transporta.

Imajući na umu relativno visoke troškove
transporta koje uvjetuju nabavu kamena na što bližim lokacijama, Agencija je u
konkretnom slučaju analizirala podatke za tržište tehničko-građevnog kamena na
području Požeško-slavonske županije i pet županija koje je okružuju
(Sisačko-moslavačku, Virovitičko-podravsku, Bjelovarsko-bilogorsku,
Brodsko-posavsku i Osječko-baranjsku županiju), te je temeljem članka 13.
Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, utvrdila i tržišne udjele
poduzetnika Kamen-Ingrad na mjerodavnom tržištu.

Iz podataka koje je Agencija pribavila od
nadležnog ministarstva, prikazanim u tablici 1., može se zaključiti da su na
području Požeško--sla­vonske
županije i pet susjednih županija, eksploatacijska polja na kojima se
iskorištava tehničko-građevni kamen relativno malobrojna u odnosu na ostale
dijelove Republike Hrvatske. K tome ta su polja relativno male površine u
odnosu na ukupni broj i površinu eksploatacijskih polja za tu mineralnu
sirovinu u Republici Hrvatskoj.

*Tablica 1*.:EKSPLOATACIJSKA POLJA
I ISTRAŽNI PROSTORI TEHNIČKO-GRAĐEVINSKOG KAMENA U REPUBLICI HRVATSKOJ (PO
ŽUPANIJAMA)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Županija | Broj eksploatacijskih polja | Površina (ha) | Broj istražnih prostora | Površina (ha) | Ukupno |
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 (2 + 4) |
| 1. | Istarska | 39 | 543,33 | 15 | 190,97 | 54 |
| 2. | Karlovačka | 27 | 425,41 | 1 | 30,00 | 28 |
| 3. | Splitsko-dalmatinska | 27 | 550,68 | 6 | 111,21 | 33 |
| 4. | Ličko-senjska | 23 | 272,97 | 24 | 858,60 | 47 |
| 5. | Primorsko-goranska | 23 | 252,18 | 0 | 0,00 | 23 |
| 6. | Zadarska | 19 | 402,15 | 10 | 484,15 | 29 |
| 7. | Zagrebačka | 13 | 149,51 | 0 | 0,00 | 13 |
| 8. | Dubrovačko-neretvanska | 10 | 234,06 | 3 | 83,61 | 13 |
| 9. | Požeško-slavonska | 10 | 172,98 | 1 | 54,78 | 11 |
| 10. | Krapinsko-zagorska | 9 | 185,62 | 4 | 115,70 | 13 |
| 11. | Sisačko-moslavačka | 8 | 154,44 | 3 | 43,58 | 11 |
| 12. | Šibensko-kninska | 8 | 178,23 | 4 | 232,50 | 12 |
| 13. | Varaždinska | 8 | 55,83 | 1 | 7,50 | 9 |
| 14. | Virovitičko-podravska | 8 | 135,32 | 0 | 0,00 | 8 |
| 15. | Bjelovarsko-bilogorska | 6 | 164,32 | 3 | 286,65 | 9 |
| 16. | Brodsko-posavska | 4 | 59,64 | 1 | 6,16 | 5 |
| 17. | Grad Zagreb | 2 | 18,58 | 0 | 0,00 | 2 |
| 18. | Koprivničko-križevačka | 1 | 40,70 | 0 | 0,00 | 1 |
| 19. | Osječko-baranjska | 1 | 37,90 | 1 | 9,80 | 2 |
| 20. | Međimurska | 0 | 0,00 | 0 | 0,00 | 0 |
| 21. | Vukovarsko-srijemska | 0 | 0,00 | 0 | 0,00 | 0 |
|  | Ukupno | 246 | 4.033,84 | 77 | 2.515,21 | 323 |

Izvor:
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva (klasa: 310-01/05-03/120, 2.
rujna 2005.).

Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja.

Tako iz podataka u tablici 1. proizlazi da se na
području navedenih šest županija nalazi svega 37 eksploatacijskih polja,
odnosno 15,04 posto u odnosu na ukupan broj eksploatacijskih polja u Republici
Hrvatskoj. Istovremeno, eksploatacijska polja na području navedenih županija
pokrivaju samo 17,96 posto od ukupne površine eksploatacijskih polja na
području Republike Hrvatske. Stoga, imajući na umu potrebu što nižih troškova
transporta, kupcima teh­ničko-građevnog
kamena na tome području je dodatno smanjena mogućnost izbora dobavljača toga
proizvoda.

Agencija je zatim usporedila broj i površinu
eksploatacijskih polja tehničko-građevnog kamena za područje Požeško-slavonske
i svake od spomenutih pet susjednih županija, kako je to prikazano u tablici 2.

*Tablica
2.:*
STRUKTURA TRŽIŠTA EKSPLOATACIJE TEHNIČKO-GRA­ĐEV­NOG KAMENA ZA
POŽEŠKO-SLAVONSKU I SUSJEDNE ŽU­PANIJE

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Županija | Broj  eksploatacijskih polja | Površina (ha) | Udio prema broju (%) | Udio prema površini (%) |
| Požeško-slavonska | 10 | 172,98 | 27,03 | 23,87 |
| Sisačko-moslavačka | 8 | 154,44 | 21,62 | 21,31 |
| Virovitičko-podravska | 8 | 135,32 | 21,62 | 18,68 |
| Bjelovarsko-bilogorska | 6 | 164,32 | 16,22 | 22,68 |
| Brodsko-posavska | 4 | 59,64 | 10,81 | 8,23 |
| Osječko-baranjska | 1 | 37,90 | 2,70 | 5,23 |
| Ukupno | 37 | 724,60 | 100,00 | 100,00 |

Izvor:
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva (klasa: 310-01/05-03/120, 2.
rujna 2005.).

Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja.

Iz podataka u tablici 2. proizlazi da se na
području promatranih šest susjednih županija nalazi ukupno 37 eksploatacijskih
polja tehničko-građevnog kamena. Po županijama taj se broj kreće od jedne do
najviše deset polja. Međutim, najveći broj eksploatacijskih polja nalazi se
upravo na području Požeško-slavonske županije. Konkretno, na području te
županije nalazi se deset eksploatacijskih polja ili 27 posto od ukupnog broja
eksploatacijskih polja na promatranom području.

Istovremeno, ukupna površina svih eksploatacijskih
polja u promatranih šest županija iznosi otprilike 725 hektara. Pritom najveću
ukupnu površinu (172,98 hektara) opet imaju eksploatacijska polja na području
Požeško-slavonske županije, što predstavlja otprilike 27 posto ukupne površine
eksploatacijskih polja na promatranom području.

Agencija je zatim napravila analizu strukture
tržišta tehnič­ko-građevnog kamena na području
Požeško-slavonske županije. U tablici 3. prikazana je struktura toga tržišta po
poduzetnicima i njihovim tržišnim udjelima mjerenim površinom eksploatacijskih
polja koja pojedini poduzetnik iskorištava.

*Tablica3*.: STRUKTURA TRŽIŠTA
TEHNIČKO-GRAĐEVNOGKAMENA U POŽEŠKO-SLAVONSKOJ ŽUPANIJI (PO POVRŠINI
EKSPLOATACIJSKIH POLJA)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Poduzetnik | Eksploatacijsko polje | Površina (ha) | Tržišni udjel (%) |
| Kamen-Ingrad d.d., Požega | Pliš-Mališćak | 48,46 | 28,01 |
| Vetovo | 68,50 | 39,60 |
|  | 116,96 | 67,61 |
| Slavonija d.d., Pakrac | Šumetlica | 28,43 | 16,44 |
| Hrvatske šume d.o.o. | Čukur | 5,31 | 3,07 |
| Klašnica | 4,73 | 2,73 |
| II Rašaška | 4,68 | 2,71 |
| Jovac | 1,60 | 0,92 |
| Šamanovica | 3,37 | 1,95 |
|  | 19,69 | 11,38 |
| Jul-com d.o.o.,  Pleternica | Mladi Gaj | 5,00 | 2,89 |
| Scat-ing d.o.o., Našice | Stari Gradac | 2,90 | 1,68 |
| Ukupno |  | 172,98 | 100,00 |

Izvor:
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva (klasa: 310-01/05-03/120, 2.
rujna 2005.).

Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja.

Iz podataka prikazanih u tablici 3. proizlazi da
na tržištu teh­ničko-građevnog
kamena na području Požeško-slavonske županije djeluje pet poduzetnika.

Najveći tržišni udjel prema kriteriju površine
eksploatacijskih polja koja iskorištava ima poduzetnik Kamen-Ingrad. Taj poduzetnik eksploatira otprilike 68 posto
ukupno raspoložive površine eksploatacijskih polja u toj županiji. Prvi
sljedeći poduzetnik, Slavonija d.d. ima tržišni udjel od tek nešto više od 16
posto ukupno raspoložive površine. Sva tri preostala poduzetnika na tom tržištu
zajedno drže tek 16 posto tržišta.

Kamen-Ingrad
eksploatira samo dva eksploatacijska polja: Veličanku
II i Vetovo. Međutim, ta su dva polja po površini
ujedno i neusporedivo najveća polja na području Požeško-slavonske županije.
Štoviše, ta su polja neusporedivo najveća i u odnosu na eksploatacijska polja u
naprijed navedenim susjednim županijama. Spomenimo samo da po površini prvo
sljedeće eksploatacijsko polje na području Požeško-slavonske županije (Šumetlica koju iskorištava poduzetnik Slavonija d.d.) ima
dvostruko manju površinu od Vetova II, odnosno od
najmanjeg polja koje iskorištava Kamen-Ingrad.

Kako bi utvrdila tržišnu snagu poduzetnika koji
djeluju na tržištu građevno-tehničkog kamena na području Požeško-slavonske
županije, Agencija je analizirala ukupne prihode koje su ostvarili poduzetnici
koji djeluju na tom tržištu. Agencija je temeljem članka 42. stavka 2. točke 5.
ZZTN, koristila podatke za 2003. godinu, kao financijsku godinu koja je
prethodila godini u kojoj je Marko Rašić podnio
zahtjev za pokretanje postupka utvrđivanja narušavanja tržišnog natjecanja. Ti
su podaci prikazani u tablici 4.

*Tablica 4*.:UKUPNI PRIHOD
PODUZETNIKA KOJI DJELUJU NA TRŽIŠTU TEHNIČKO-GRAĐEVNOG KAMENA U
POŽEŠKO-SLAVONSKOJ ŽUPANIJI (U 2003. GODINI)

|  |  |
| --- | --- |
| Poduzetnik | Ukupan prihod (2003.) |
| Hrvatske šume d.o.o., Zagreb | .............\* |
| Kamen-ingrad d.d., Velika | .............\* |
| Scat-ing d.o.o., Našice | .............\* |
| Jul-com d.o.o., Pleternica | .............\* |
| Slavonija d.d., Pakrac | .............\* |

Izvor:
Podaci Financijske agencije za 2003. godinu

Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja.

\_\_\_\_
\* Izuzeto kao poslovna tajna.

Iz prikazanih podataka proizlazi da je
poduzetnik Kamen-Ingrad u 2003. godini zauzimao drugo
mjesto među poduzetnicima koji djeluju na tržištu eksploatacije
tehničko-građevnog kamena na području Požeško-slavonske županije. Veći je
ukupni prihod ostvario samo poduzetnik Hrvatske šume. Međutim, ukupni prihod
toga poduzetnika ne može se uzeti kao relevantan u konkretnom slučaju. Ovo iz
razloga što je riječ o jednom od najvećih gospodarskih sustava u Republici
Hrvatskoj. Osnovna djelatnost toga poduzetnika nije eksploatacija kamena, već
eksploatacija drvnog bogatstva na što otpada pretežiti dio njegovoga ukupnog
prihoda. Pritom, kao svojevrsni korektiv valja uzeti u obzir podatke iz tablice
3. Ti podaci pokazuju da je, prema kriteriju površine eksploatacijskih polja,
tržišni udjel Hrvatskih šuma na području Požeško-slavonske županije, čak pet
puta manji od tržišnog udjela Kamen-Ingrada.

Stoga, ako iz naprijed opisanih razloga izuzmemo
podatke za Hrvatske šume, uspoređujući ukupni prihod Kamen-Ingrada
s ukupnim prihodom preostala tri poduzetnika koji djeluju na tom tržištu,
možemo zaključiti da je riječ o poduzetniku neusporedive financijske, a time i
ukupne tržišne snage u odnosu na druge poduzetnike koji djeluju na promatranom
tržištu.

(13) Imajući na umu ukupnost svih utvrđenih
činjenica i izvedenih dokaza, i svih pravnih, činjeničnih i ekonomskih okolnosti
konkretnog slučaja, Agencija je donijela sljedeće zaključke.

Poduzetnik Kamen-Ingrad
ima koncesiju za iskorištavanje kamenoloma tehničko-građevnog kamena Veličanka II i Vetovo na području
Požeško-slavonske županije.

Sukladno pravnoj prirodi i svrsi instituta
koncesije, Kamen--Ingrad ima pravni i stvarni monopol
na eksploataciju i isporuku tehničko-građevnog kamena s navedene dvije
lokacije.

Zbog prirodnih svojstava tehničko-građevnog
kamena, troškovi transporta imaju znatan udjel u ukupnoj cijeni toga proizvoda.
Taj udjel značajno raste ovisno o udaljenosti na kojoj se prijevoz obavlja. Ovo
pogotovo kada je riječ o prijevozu cestom. Kupci će taj proizvod u pravilu
nabavljati u najbližem kamenolomu i teško će se odlučiti za kupnju tog
proizvoda od drugog proizvođača, ako to znači i povećane troškove transporta.

Stoga su analize koje je provela Agencija, uz
Požeško-slavonsku županiju u kojoj djeluje poduzetnik Kamen-Ingrad,
obuhvatile i pet susjednih, dakle, zemljopisno najbližih županija. Riječ je o
Sisačko--moslavačkoj, Virovitičko-podravskoj, Bjelovarsko-bilogorskoj, Brod­sko-posavskoj i Osječko-baranjskoj županiji.

Provedene analize pokazuju da su eksploatacijska
polja za tehničko-građevni kamen na promatranom području relativno rijetka i
relativno male površine. Površina eksploatacijskih polja izravno uvjetuje
maksimalni kapacitet proizvodnje poduzetnika koji to polje iskorištava, a time
i mogući obujam isporuke tehničko-građevnog kamena.

Poduzetnik Kamen-Ingrad,
mjereno površinom eksploatacijskih polja, ima na području Požeško-slavonske
županije tržišni udjel od gotovo 68 posto.

Najbliži kamenolom tehničko-građevnog kamena
udaljen je oko 50 kilometara. Riječ je o kamenolomu Hercegovac na području
Virovitičko-podravske županije koji eksploatira IGM Radlovac
d.d., sa sjedištem u Orahovici. Međutim, prema
izjavama podnositelja zahtjeva i obavijestima iz medija (primjerice podaci koje
su iznosili predstavnici Nexe grupe u svezi s
mogućnošću stjecanja dionica Kamen-Ingrada),
tehničko-građevni kamen iz kamenoloma koje iskorištava Kamen-Ingrad (Veličanka II i Vetovo) ima posebna svojstva i kvalitete. Kamen-Ingrad takve tvrdnje nije demantirao. Zbog svojih posebnih
svojstava taj je proizvod posebno tražen. Pojedini kupci kupuju isključivo taj
kamen, dok slične proizvode koje isporučuju drugi kamenolomi ne smatraju
potpunim supstitutima kamenu koji isporučuje Kamen-Ingrad.

Mali broj i mala površina na kojima se na
području Požeško--slavonske i susjednih županija iskorištava tehničko-građevni
kamen, uvjetuje količinski ograničenu ponudu toga proizvoda.

Relativno visoki transportni troškovi upućuju
kupce na mali broj proizvođača tehničko-građevnog kamena.

Najveće kapacitete, najveći tržišni udjel i
najveću tržišnu snagu među proizvođačima toga kamena na području
Požeško-slavonske županije ima poduzetnik Kamen-Ingrad.

Najbliži tržišni takmac udaljen je od njegovih
mjesta isporuke gotovo pedeset kilometara.

K tome, poduzetnik Kamen–Ingrad
isporučuje kamen poseb­nih svojstava,
što ga za određene potrebe i kategorije kupaca čini nezamjenjivim.

Svi navedeni gospodarski i stvarni razlozi,
sužuju kupcima (potrošačima) mogućnost izbora i upućuju ih da tehničko-građevni
kamen nabavljaju od poduzetnika Kamen-Ingrada. Time dodatno
jača njegov tržišni položaj i njegova tržišna snaga, što rezultira i najvećim
ostvarenim ukupnim prihodom u odnosu na tržišne takmace s područja
Požeško-slavonske županije.

Tome treba pridodati i određene pravne
okolnosti. Naime, kao koncesionar poduzetnik Kamen-Ingrad
ima isključivo pravo na iskorištavanje kamena na koncesijom određenom području.
Taj poduzetnik, s obzirom na pravnu prirodu i svrhu instituta koncesije, ima
monopol u eksploataciji kamena u svojim kamenolomima. Po prirodi stvari to znači
i monopol u prodaji, pa prema tome i u isporuci tehničko-građevnog kamena sa
svojih eksploatacijskih polja, a kontrolira i isporuku svojeg proizvoda. Dakle,
otvara se mogućnost da poduzetnik učinke vladajućeg položaja na tržištu
proizvodnje prelijeva na silazna tržišta prodaje i isporuke toga proizvoda, te
da u ekstremnom slučaju takav svoj položaj zlouporabljuje.

Zbog relativno velike udaljenosti najbližega
sljedećeg kamenoloma i s tim povezanim povećanim troškovima prijevoza, kao i
zbog specifičnih svojstava kamena s eksploatacijskih polja koja eksploatira
Kamen-Ingrad što taj proizvod za određene kategorije
kupaca čini nezamjenljivim nekim supstitutom, kamenolomi Veličanka
II i Vetovo koje kontrolira Kamen-Ingrad
predstavljaju posebno mjerodavno tržište.

Na tom mjerodavnom tržištu poduzetnik Kamen-Ingrad ne­sumnjivo ima vladajući položaj u smislu odredaba
članka 15. stavka 1. točke 1. i točke 2. ZZTN. Prema tim odredbama, smatra se
da je poduzetnik u vladajućem položaju ako se zbog svoje tržišne snage može na
mjerodavnom tržištu ponašati u značajnoj mjeri neovisno od svojih stvarnih ili
mogućih konkurenata, potrošača, kupaca ili dobavljača, te ako nema konkurenata
na mjerodavnom tržištu, i/ili ima značajnu tržišnu snagu na mjerodavnom tržištu
u odnosu na stvarne ili moguće konkurente, a naročito s obzirom na tržišni
udjel i položaj, te pristup izvorima nabave ili tržištu. Kako isporuku teh­ničko-građevnog kamena na
mjestima isporuke u kamenolomima Veličanka II i Vetovo obavlja isključivo poduzetnik Kamen-Ingrad, on na tom mjerodavnom tržištu nema konkurenata, te
je nedvojbeno da se nalazi u vladajućem položaju.

Kako je preuzimanje kupljene robe jedna od
obveza kupca, prodavatelj ne smije odbiti isporučiti robu osobi koju kupac
ovlasti ili označi prodavatelju. Prijevoz kupljene robe do odredišta koje
prijevozniku odredi kupac sastavnica je i logični dio tehnološkog procesa koji
započinje kupnjom, a završava raspolaganjem kupljenim proizvodom od strane
kupca.

Na temelju prikupljenih činjenica i provedenih dokaza
proizlazi da je poduzetnik Kamen-Ingrad u određenom
razdoblju, bez oprav­danog razloga odbijao izvršiti
isporuku tehničko-građevnog kamena u kamenolomima Veličanka
II i Vetovo. Istovremeno, isporučivao je kamen drugim
prijevoznicima, čak i u slučajevima kad su ga oni preuzimali za iste
naručitelje (kupce) po čijem je nalogu djelovao prijevoznik Marko Rašić. Takvo ponašanje Kamen-Ingrada
dopunski je dokaz da se taj poduzetnik nalazi u vladajućem položaju na tržištu.
Naime, ničim opravdana selektivna isporuka robe ukazuje na to da se poduzetnik
zbog svoje velike tržišne snage i jakoga vladajućeg položaja može ponašati u
značajnoj mjeri neovisno od potrošača odnosno kupaca svojih proizvoda.

Kako je dokazano da se poduzetnik Kamen-Ingrad nalazi u vladajućem položaju na mjerodavnom tržištu,
takvo postupanje ima obilježja zlouporabe vladajućeg položaja iz članka 16.
stavka 1. i stavka 2. točke 3. ZZTN, koja se sastoji u primjeni nejednakih
uvjeta na istovrsne poslove s različitim poduzetnicima, čime ih se dovodi u
nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju. Pritom je sa stanovišta propisa o
tržišnom natjecanju bez značaja činjenica je li kupac kamena bio poduzetnik
Marko Rašić ili je kamen trebao preuzeti i prevesti
po nalogu i prema ugovoru s trećom osobom.

Prema iskazima svjedoka koje je Agencija
ocijenila kao vjerodostojne, međusobno suglasne i suglasne sa iskazom
podnositelja zahtjeva, te prema iskazima i očitovanjima opunomoćenika Kamen-Ingrada, poduzetnik Kamen-Ingrad
svoj je vladajući položaj zlouporabio kroz određeno duže vrijeme.

Iskazi svjedoka podudaraju se da je poduzetnik
Kamen–Ingrad odbio isporučiti tehničko-građevni kamen
poduzetniku Marku Rašiću, odnosno njegovim
zaposlenicima, u dva navrata. Prvi puta je poduzetnik Kamen Ingrad
odbio isporučiti kamen poduzetniku Marku Rašiću,
odnosno osobama koje je on odredio, dana 5. lipnja 2004., a drugi puta 5.
lipnja 2005.

Iskazi svjedoka dokazuju da je zabrana isporuke
tehničko--građevnog kamena poduzetniku Marku Rašiću
bila trajna i da se stvarno provodila. To potvrđuje i iskaz punomoćnika
poduzetnika Kamen-Ingrada na usmenoj raspravi
održanoj 12. listopada 2005. Naime, punomoćnik Kamen-Ingrada
na usmenoj raspravi uopće ne osporava navode Marka Rašića
da mu je Kamen-Ingrad odbio isporuku i utovar kamena.
Ne osporava niti mogućnost da su odgovorne osobe Kamen-Ingrada
za vrijeme trajanja parnice između Marka Rašića i
Kamen-Ingrada, mogle donijeti odluku o zabrani
isporuke građevinskog materijala koje je Marko Rašić
preuzimao i prevozio za svoj račun, iako je sa stanovišta propisa o tržišnom
natjecanju bez značaja činjenica tko je naručitelj prijevoza. K tome,
punomoćnik Kamen-Ingrada implicite potvrđuje da je
Kamen-Ingrad počeo isporučivati građevinski materijal
poduzetniku Marku Rašiću tek od trenutka kad je
zaprimio rješenje Agencije o privremenoj mjeri.

Iskazi svjedoka i punomoćnika poduzetnika Kamen-Ingrada dokazuju da je zabrana isporuke tehničko-građevnog
kamena poduzetniku Marku Rašiću vrijedila za oba
kamenoloma koja kontrolira Kamen-Ingrad (Vetovo i Veličanka II).

Dakle, punomoćnik Kamen-Ingrada
d.d. uopće ne osporava da je odbijao isporuku kamena Marku Rašiću,
kao niti datume koje navodi Marko Rašić i ispitani
svjedoci, te izričito navodi da je s isporukom Marku Rašiću
ponovo počeo nakon donošenja rješenja Agencije o privremenoj mjeri, klasa: UP/I
030-02/2004-01/40, urbroj: 580-02-05-27-63, od 4.
listopada 2005. Podnositelj zahtjeva, poduzetnik Marko Rašić,
obavijestio je Agenciju da je Kamen-Ingrad dopustio
pristup kamenolomima Veličanka II i Vetovo nakon pravomoćnosti rješenja o privremenoj mjeri,
koja je nastupila 6. studenoga 2005.

Stoga se smatra dokazanim da je Kamen-Ingrad d.d. odbijao isporuku kamena Marku Rašiću kroz cijelo razdoblje od 5. lipnja 2004. do 6.
studenoga 2005.

Rješenje o privremenoj mjeri kojim Agencija
nalaže Kamen-Ingradu da poduzetniku Marku Rašiću dopusti pristup i tovarenje kamiona u kamenolomima Veličanka II i Vetovo prestalo je
ex lege važiti 7. siječnja 2006., odnosno istekom
zakonskog roka od tri mjeseca od dana dostave rješenja o privremenoj mjeri
poduzetniku Kamen-Ingrad d.d.

(14) Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (u
daljnjem tekstu: Vijeće) je na 54. sjednici, održanoj 2. veljače 2006., u
skladu s ovlastima iz članka 34. i članka 35. stavka 1. točke 2. i točke 5.
ZZTN, razmatralo predmetnu upravnu stvar.

Vijeće je pri donošenju odluke uzelo u obzir sve
utvrđene činjenične, pravne i ekonomske okolnosti konkretnog slučaja u njihovoj
ukupnosti, sve utvrđene činjenice, izvedene dokaze i rezultate provedenih
ekonomskih i pravnih analiza.

Vijeće je odlučilo da je dokazano kako je
poduzetnik Kamen--Ingrad d.d. zlouporabio vladajući
položaj na tržištu isporuke tehničko-građevnim kamenom u kamenolomima Veličanka II (Pliš-Mališćak) i Vetovo, poduzetniku – cestovnom prijevozniku Marku Rašiću, vlasniku.

Vijeće je odlučilo da je poduzetnik Kamen-Ingrad vladajući položaj na tržištu zlouporabio primjenom
nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s različitim poduzetnicima, budući da je
u isto vrijeme drugim poduzetnicima isporučivao istovrsne proizvode, čak i u
slučajevima kad su proizvode preuzimali za iste nalogodavce kao i poduzetnik
Marko Rašić. Vijeće je zaključilo kako je dokazano je
u konkretnom slučaju ispunjeno biće djela iz članka 16. stavka 1. i stavka 2.
točke 3. ZZTN. Stoga je odlučeno kao u točki I. izreke ovoga rješenja.

Vijeće je odlučilo da je poduzetnik Kamen-Ingrad d.d. vladajući položaj na tržištu na opisani način
zloupotrebljavao tijekom cijelog razdoblja koje započinje 5. lipnja 2004. a
završava 6. studenoga 2005., kako je to odlučeno u točki II. izreke ovoga
rješenja.

Vijeće je poduzetniku Kamen-Ingrad
zabranilo svako daljnje postupanje ili ponašanje koje bi imalo značaj
zlouporabe vladajućeg položaja u smislu odredbi članka 16. stavka 1. i stavka
2. točke 3. ZZTN, kako je to odlučeno u točki III. Izreke ovoga rješenja.

Poduzetnik Kamen-Ingrad
d.d. dužan je nadoknaditi troškove upravnog postupka, kako je to odlučeno u
točki IV. izreke ovoga rješenja.

Sukladno članku 3. stavcima 2. i 3. Zakona o
upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 8/96, 77/96, 95/97, 131/97, 68/98,
145/99, 116/00 163/03 i 110/04) te tarifnom broju 2, Tarife upravnih pristojbi,
plaća se upravna pristojba u iznosu od 50,00 kuna.

Upravna pristojba u iznosu od 5.000,00 kuna za
zahtjev za pokretanjem postupka u kojem sudjeluju stranke sa suprotnim
interesima u smislu članka 42. ZZTN, pa tako i zahtjev za utvrđivanjem
zlouporabe vladajućeg položaja na tržištu, naplaćuje se sukladno članku 2.,
tarifnom broju 106., točka 1d, Uredbe o izmjeni tarife upravnih pristojbi iz
Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 141/04).

Budući da je punomoćnik podnositelja zahtjeva,
podneskom zaprimljenim u Agenciji 26. listopada 2005., zatražio naknadu
troškova postupka koji se odnose na plaćanje navedenih upravnih pristojbi, i s
obzirom da je podnositelj zahtjeva u cijelosti uspio u svojem zahtjevu,
poduzetnik Kamen-Ingrad obveznik je plaćanja upravne
pristojbe.

Navedeni iznos uplaćuje se u roku od osam (8)
dana od dana dostave ovog rješenja posebnom uplatnicom, u korist Državnog
proračuna Republike Hrvatske na račun broj: 1001005-1863000160, u »poziv na
broj odobrenja« upisati u predpolje model »24«, a u
polje podatak: 5002-(navesti matični broj).

Poziva se poduzetnik Kamen-Ingrad,
sukladno odredbi članka 16. stavka 4. Zakona o upravnim pristojbama, da nakon
izvršene uplate, presliku posebne uplatnice, kao dokaz o obavljenoj uplati
upravne pristojbe, žurno, a najkasnije u roku od osam (8) dana, dostavi
Agenciji s pozivom na klasu.

Ukoliko Kamen-Ingrad
ne izvrši uplatu upravne pristojbe Agencija će, protekom roka, od nadležne
Porezne uprave, sukladno članku 10. stavak 2. Zakona o upravnim pristojbama,
zatražiti prisilnu naplatu.

Poduzetnik Marko Rašić
pravovremeno je podnio zahtjev za naknadu troškova postupka podneskom
zaprimljenim u Agenciji 26. listopada 2005., klasa: UP/I 030-02/2004-01/ 40, urbroj: 15-02-05-25-73, i to nagradu za zastupanje 7 sati
po 50 bodova na ročištima održanima 13. rujna 2005., 12. listopada 2005. i 25.
listopada 2005., i to 3.500,00 kuna po pojedinom ročištu. Nadalje, punomoćnik
Z. M. zatražio je nagradu za sastav očitovanja od 20. srpnja 2005. u iznosu od
1.000,00 kuna, trošak izbivanja iz pisarnice dana 13. rujna 2005., 12.
listopada 2005. i 25. listopada 2005. u iznosu od 1.500,00 kuna, kao i naknadu
putnih troškova za putovanje na relaciji Slavonski Brod – Zagreb za 13. rujna
2005., 12. listopada 2005. i 25. listopada 2005. u iznosu od 536,00 kuna za
svako putovanje.

Agencija je punomoćniku priznala pravo na
nagradu za zastupanje na ročištima 13. rujna 2005., 12. listopada 2005. i 25.
listopada 2005., ali samo za jedan sat, budući da su rečena ročišta trajala
manje od sat vremena, te nagrada iznosi 500 kuna po ročištu, što čini ukupno
1.500 kuna.

Agencija, sukladno odredbi članka 114. stavak 3
ZUP-a nije punomoćniku priznala trošak za sastav očitovanja od 20. srpnja 2005.
budući da je predmetnim podneskom samo odgovoreno na zahtjev Agencije i pravno
zastupanje nije bilo nužno i opravdano.

Agencija nije priznala trošak izbivanja iz
pisarnice za 13. rujna 2005., 12. listopada 2005. i 25. listopada 2005. u
iznosu od 1.500,00 kuna, budući je isti obuhvaćen zastupanjem stranke, dok se
putni tro­škovi za 13. rujna 2005., 12. listopada
2005. i 25. listopada 2005. u iz­nosu od 536,00 kuna po danu, punomoćniku
priznaju u potpunosti.

Također, na zahtjev svjedoka Edina
Ogreševića, u podnesku zaprimljenim u Agenciji 26.
listopada 2005., istome je priznat putni trošak u iznosu 920,00 kuna, zajedno s
jednom dnevnicom u iznosu od 170,00 kuna.

Poziva se poduzetnik Kamen-Ingrad
da u roku od osam (8) dana od dana dostave ovog rješenja, izvrši uplatu
troškova postupka protivnoj stranci i svjedoku. Dokaz o izvršenoj uplati
poduzetnik Kamen-Ingrad dužan je dostaviti Agenciji
bez odgode, a najkasnije u roku od osam (8) dana.

Sukladno odredbi članka 59. stavka 1. ZZTN, a u
svezi s člankom 57. točkom 3. ZZTN, ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim
novinama«, kako je to odlučeno u točki V. Izreke ovoga rješenja.

Agencija će, sukladno odredbi članka 60. ZZTN,
nadležnom prekršajnom sudu podnijeti zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka
protiv poduzetnika Kamen-Ingrad d.d., te odgovorne
osobe toga poduzetnika.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku.
Protiv ovoga rješenja nije dopuštena žalba, ali nezadovoljna stranka može
pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od
trideset (30) dana od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/I 030-02/2004-01/40

Urbroj: 580-02-05-27-77

Zagreb, 2. veljače 2006.

Predsjednica Vijeća

za zaštitu tržišnog natjecanja

**Olgica Spevec**, v. r.

Rješenje, NN 14/2006-384