## Poslovnik zastupničkog doma sabora Republike Hrvatske

### NN 99/1995 (7.12.1995.), Poslovnik zastupničkog doma sabora Republike Hrvatske

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 79. Ustava Republike Hrvatske, Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske, na sjednici 29. studenoga 1995. donosi

## POSLOVNIK

### ZASTUPNIČKOG DOMA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Unutarnje ustrojstvo i način rada Zastupničkog doma Sabora Republike
Hrvatske (u daljnjem tekstu: Zastupnički dom) uređuje se ovim Poslovnikom.

Članak 2.

Ovim se Poslovnikom uređuje:

- konstituiranje Zastupničkog doma, početak obnašanja zastupničke dužnosti,
mirovanje i prestanak mandata zastupnika,

- ostvarivanje prava i dužnosti zastupnika u Zastupničkom domu,

- prava i dužnosti predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog doma,

- prava i dužnosti te način rada Predsjedništva Zastupničkog doma

- djelokrug, sastav i način rada radnih tijela Zastupničkog doma i njihovi
međusobni odnosi,

- odnosi Zastupničkog doma i Predsjednika Republike,

- odnosi Zastupničkog doma i Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Vlada),

- odnos Zastupničkog doma i Županijskog doma,

- postupak donošenja akata i rasprave o pojedinim pitanjima iz djelokruga
Zastupničkog doma,

- postupak izbora i imenovanja, odnosno razrješenja u Zastupničkom domu,

- poslovni red na sjednicama Zastupničkog doma,

- javnost u radu Zastupničkog doma,

- obavljanje stručnih, administrativnih, tehničkih i drugih poslova
za potrebe Zastupničkog doma i vođenje tih poslova,

- rad Zastupničkog doma u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike.

II. KONSTITUIRANJE ZASTUPNIČKOG DOMA, POČETAK OBNAŠANJA ZASTUPNIČKE
DUŽNOSTI, MIROVANJE I PRESTANAK MANDATA ZASTUPNIKA

Članak 3.

Zastupnički dom saziva na prvu sjednicu Predsjednik Republike Hrvatske.

Do izbora predsjednika Zastupničkog doma, u pravilu najstariji zastupnik
privremeno predsjeda sjednici Zastupničkog doma.

Privremeni predsjednik ima do izbora predsjednika Zastupničkog doma
sva prava i dužnosti predsjednika Zastupničkog doma u pogledu predsjedanja
sjednicom, a do izbora Mandatno-imunitetnog povjerenstva i Odbora za izbor,
imenovanja i upravne poslove ovlašten je predlagati donošenje odluka, a
to pravo pripada i najmanje desetorici zastupnika ako ovim Poslovnikom
nije određeno da pojedine odluke predlaže određeno tijelo ili veći broj
zastupnika.

Članak 4.

Zastupnički dom konstituiran je danom na koji ga je Predsjednik Republike
Hrvatske sazvao na prvo zasjedanje, time da je na sjednici Zastupničkog
doma utvrđena nazočnost najmanje dvije trećine svih zastupnika izabranih
u Zastupnički dom.

Nakon što je Zastupnički dom konstituiran izvodi se himna Republike
Hrvatske "Lijepa naša domovino".

Članak 5.

Zastupnički dom ima Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Mandatno-imunitetno
povjerenstvo bira se na prvoj sjednici Zastupničkog doma na prijedlog privremenog
predsjednika ili najmanje 10 zastupnika.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo ima predsjednika, potpredsjednika i
pet članova.

Članak 6.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo :

- na konstituirajućoj sjednici podnosi izvješće Zastupničkom domu o
provedenim izborima za Zastupnički dom i imenima izabranih zastupnika,
imenima zastupnika koji obnašaju dužnost nespojivu sa zastupničkom dužnošću
pa im zastupnički mandat miruje, te o zamjenicima zastupnika koji umjesto
njih počinju obnašati zastupničku dužnost,

- predlaže Zastupničkom domu odluku o prestanku mandata zastupniku,
odnosno odluku o mirovanju mandata zastupnika, kada se ispune zakonom predviđeni
uvjeti podnosi izvješće Zastupničkom domu da su ispunjeni zakonski uvjeti
za početak zastupničkog mandata zamjeniku zastupnika,

- predlaže Zastupničkom domu donošenje odluke o imunitetu zastupnika,
a kada Zastupnički dom ne zasjeda, odlučuje o imunitetu, time da odluku
mora naknadno potvrditi Zastupnički dom.

Zastupnički dom zaključkom prihvaća izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva.

Članak 7.

Nakon što Zastupnički dom prihvati izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva
o provedenim izborima, pred privremenim predsjednikom zastupnici daju prisegu.
Tekst prisege glasi:

"Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Zastupničkom
domu Sabora Republike Hrvatske obnašati savjesno i odgovorno i da ću se
u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću
se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske".

Privremeni predsjednik izgovara tekst prisege i nakon toga proziva pojedinačno
zastupnike, a zastupnik daje prisegu tako što ustaje i izgovara: "Prisežem".

Članak 8.

Zastupnik koji nije bio nazočan na konstituirajućoj sjednici Zastupničkog
doma, kao i zamjenik zastupnika, kada počinje obnašati zastupničku dužnost,
i zastupnik izabran na ponovljenim izborima, polažu prisegu na idućoj sjednici
Zastupničkog doma.

Članak 9.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma zastupnik počinje obnašati zastupničku
dužnost.

Zamjenik zastupnika počinje obnašati zastupničku dužnost danom kad Zastupnički
dom donese odluku o prestanku mandata zastupnika, odnosno od dana nastupa
mirovanja mandata zastupnika, koji odlukom utvrdi Zastupnički dom.

Odluke iz stavka 2. ovoga članka objavljuju se u "Narodnim novinama".

Članak 10.

Na konstituirajućoj sjednici Zastupničkog doma bira se Odbor za izbor,
imenovanja i upravne poslove.

Po izboru Odbora iz stavka 1. ovoga članka pristupa se izboru predsjednika
i potpredsjednika Zastupničkog doma, te predsjednika, potpredsjednika i
članova radnih tijela Zastupničkog doma.

Nakon izbora predsjednika Zastupničkog doma, izabrani predsjednik Zastupničkog
doma zauzima mjesto predsjednika.

Članak 11.

Zastupniku prestaje zastupnički mandat:

- ako podnese ostavku,

- ako mu je pravomoćnom sudskom odlukom oduzeta poslovna sposobnost,

- ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora
u trajanju dužem od 6 mjeseci,

- u ostalim slučajevima predviđenim zakonom.

Članak 12.

Kada se po odredbama zakona i ovoga Poslovnika ispune uvjeti za prestanak
zastupničkog mandata, zastupnički mandat prestaje zastupniku danom kada
je odluku o prestanku mandata donio Zastupnički dom.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma prestaju prava koja prema Zakonu
o pravima zastupnika u Saboru Republike Hrvatske imaju zastupnici prethodnog
saziva Zastupničkog doma. Istoga dana prestaje zastupnicima prethodnog
saziva Zastupničkog doma članstvo u tijelima i organizacijama izvan Sabora,
na koje ih je imenovao Zastupnički dom iz reda zastupnika, ako je imenovanje
uvjetovano obavljanjem dužnosti zastupnika, a toga dana prestaje i članstvo
u radnim tijelima Zastupničkog doma članovima imenovanim iz reda javnih,
znanstvenih i stručnih djelatnika.

Članak 13.

Zastupniku miruje zastupnički mandat za vrijeme dok zastupnik obnaša
dužnost za koju je zakonom određeno da ne može obnašati istodobno sa zastupničkom
dužnošću.

Članak 14.

Od dana konstituiranja Zastupničkog doma odnosno od dana utvrđenja i
objave rezultata ponovljenih izbora do dana prestanka mandata, zastupnik
ima prava i dužnosti zastupnika utvrđena Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom.

Za vrijeme mirovanja zastupničkog mandata zastupniku miruju sva prava
i dužnosti, ako zakonom ili ovim Poslovnikom nije drukčije određeno.

III. OPĆA PRAVA I DUŽNOSTl ZASTUPNIKA

OPĆE ODREDBE

Članak 15.

Zastupnik ima prava i dužnosti:

- sudjelovati na sjednicama Zastupničkog doma i na njima raspravljati
i glasovati,

- podnositi prijedloge i postavljati pitanja,

- postavljati pitanja predsjedniku Vlade i članovima Vlade,

- sudjelovati na sjednicama radnih tijela i na njima govoriti, a u radnim
tijelima čiji je član i glasovati,

- prihvatiti izbor koji mu svojim odlukama odredi Zastupnički dom.

Zastupnik ima i druga prava i dužnosti utvrđena odredbama Ustava, zakona
i ovoga Poslovnika.

Članak 16.

Zastupniku se dostavljaju:

- prijedlozi akata koje donosi Zastupnički dom,

- "Narodne novine", službeni list Republike Hrvatske,

- "Izvješća hrvatskoga Sabora", glasilo Sabora Republike Hrvatske
(u daljnjem tekstu: Sabor),

- izvješća, raščlambe i drugi materijali o kojima će se raspravljati
u Zastupničkom domu.

Članak 17.

Zastupniku su dostupni svi službeni materijali koji se pripremaju ili
prikupljaju u radnim tijelima Zastupničkog doma i Stručnoj službi Sabora,
Vladi, ministarstvima i drugim tijelima državne uprave, a koji se odnose
na teme o kojima se raspravlja u Zastupničkom domu.

Članak 18.

Zastupnik može tražiti obavijesti i objašnjenja od predsjednika Zastupničkog
doma i predsjednika radnih tijela kojima oni predsjedaju.

Zastupnik može tražiti obavijesti i objašnjenja o radu Stručne službe
Sabora od tajnika Zastupničkog doma.

Članak 19.

Zastupnici su dužni čuvati službenu i vojnu tajnu i druge povjerljive
podatke koje saznaju u obnašanju zastupničke dužnosti i za to su odgovorni
prema zakonu,

Članak 20.

Za vrijeme obnašanja zastupničke dužnosti zastupnik ne smije u obavljanju
gospodarske i druge djelatnosti, bilo za sebe ili svog poslodavca, koristiti
i isticati da je zastupnik.

Zastupnički dom donosi kodeks o etičkom ponašanju zastupnika kojim se
utvrđuju pravila ponašanja zastupnika u odnosu na gospodarsku ili drugu
djelatnost.

Članak 21.

Zastupnik može tražiti da mu Stručna služba Sabora pruži pomoć u obnašanju
njegove zastupničke dužnosti, a napose u izradi prijedloga koje on podnosi,
u obavljanju poslova i zadaća koje mu je povjerilo radno tijelo Zastupničkog
doma, odnosno da mu osigura dopunsku dokumentaciju za pojedine teme ili
predmete koji su na dnevnom redu sjednice Zastupničkog doma ili radnih
tijela, a može tražiti i stručne obavijesti i objašnjenja radi potpunijeg
rješavanja problema na koje nailazi u obnašanju dužnosti zastupnika.

U Stručnoj službi Sabora zastupnicima su dostupna tehnička i informatička
sredstva i materijali, koji su im potrebni za obnašanje njihove dužnosti,
te osiguravaju tehnički i drugi uvjeti za njihov rad.

Članak 22.

Zastupnicima se izdaje zastupnička iskaznica.

U zastupničkoj iskaznici navodi se imunitetno pravo zastupnika.

Po prestanku zastupničke dužnosti i za vrijeme mirovanja zastupničkog
mandata, zastupnik je dužan vratiti zastupničku iskaznicu.

Obrazac zastupničke iskaznice odlukom utvrđuje Zastupnički dom.

O izdavanju zastupničkih iskaznica i o evidenciji izdanih iskaznica
brine se tajnik Zastupničkog doma.

Članak 23.

Zastupnik od dana konstituiranja Zastupničkog doma, odnosno od stupanja
na zastupničku dužnost do dana konstituiranja Doma, ima pravo na novčana
primanja i druga prava sukladno zakonu.

Članak 24.

Nakon stupanja na zastupničku dužnost, zastupnici ispunjavaju zastupnički
upitnik, čiji sadržaj sastavlja Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove
Zastupničkog doma.

ZASTUPNIČKI IMUNITET

Članak 25.

Zastupnik ima imunitet od dana konstituiranja Zastupničkog doma do prestanka
zastupničkog mandata.

Kad se steknu uvjeti za pritvor zastupnika ili za pokretanje kaznenog
postupka protiv zastupnika, ovlašteno državno tijelo obvezno je prethodno
zatražiti za to odobrenje Zastupničkog doma.

Zahtjev za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka
protiv zastupnika, ovlašteno državno tijelo podnosi predsjedniku Zastupničkog
doma radi upućivanja Mandatno-imunitetnom povjerenstvu Zastupničkog doma.

Članak 26.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo Zastupničkog doma dužno je bez odgode
raspraviti zahtjev za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog
postupka protiv zastupnika, kao i izvješće o pritvoru zastupnika, zatečenog
u činjenju kazne onog djela za koje je propisana kazna zatvora u trajanju
dužem od pet godina, te podnijeti o tome izvješće Zastupničkom domu na
prvoj idućoj sjednici.

Članak 27.

Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za pokretanje
kaznenog postupka protiv zastupnika, Zastupnički dom odlučuje na osnovi
izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva hoće li dati odobrenje za pritvor,
odnosno odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, ili će se primijeniti
imunitet, ako je to potrebno radi obnašanja zastupničke dužnosti.

Prije donošenja odluke Zastupnički dom zatražit će izjašnjavanje zastupnika
o kojem se odluka donosi.

Članak 28.

O donesenoj odluci povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika,
odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, Zastupnički
dom izvijestit će ovlašteni sud i državnog odvjetnika.

Članak 29.

Između sjednica Zastupničkog doma, odobrenje za lišenje slobode, odnosno
za nastavljanje kaznenog postupka, daje i o primjeni imuniteta zastupnika
odlučuje Mandatno-imunitetno povjerenstvo Zastupničkog doma, uz potvrdu
Zastupničkog doma na prvoj idućoj sjednici.

Članak 30.

Kad Zastupnički dom, odnosno Mandatno-imunitetno povjerenstvo odobri
pritvor zastupnika, odnosno da odobrenje za pokretanje kaznenog postupka,
zastupnik može biti pritvoren, odnosno kazneni se postupak protiv njega
može voditi samo za kazneno djelo za koje je dano odobrenje.

KLUBOVI ZASTUPNIKA

Članak 31.

Klub zastupnika u Zastupničkom domu mogu osnovati:

- politička stranka koja ima najmanje četiri zastupnika i koja je sudjelovala
na izborima,

- najmanje tri nezavisna zastupnika,

- zastupnici iz reda etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina,

Zastupnik može biti član samo jednog kluba.

Klubovi zastupnika obvezni su o svom osnivanju izvijestiti tajnika Zastupničkog
doma, priložiti svoja pravila rada te podatke o članovima.

Tajnik Zastupničkog doma osigurat će klubovima zastupnika, prema mogućnostima,
prostorne i druge tehničke uvjete za rad (dvoranu za sjednice, prijepis,
umnožavanje, dostavu materijala i drugo).

Klub zastupnika osnovan prema ovom članku ima pravo zaposliti djelatnika
na poslovima tajnika kluba.

IV. PREDSJEDNIK, POTPREDSJEDNICI, PREDSJEDNIŠTVO I TAJNIK ZASTUPNIČKOG
DOMA

Članak 32.

Zastupnički dom ima predsjednika i dva do pet potpredsjednika.

Ukoliko se bira pet potpredsjednika, tri potpredsjednika biraju se na
prijedlog parlamentarne većine a dva na prijedlog parlamentarne manjine.

Predsjednik Zastupničkog doma predsjednik je i Sabora Republike Hrvatske.

Potpredsjednici Zastupničkog doma su i potpredsjednici Sabora Republike
Hrvatske.

Članak 33.

Predsjednik Zastupničkog doma

- predstavlja Zastupnički dom i Sabor Republike Hrvatske,

- saziva zajedničku sjednicu Zastupničkog i Županijskog doma Sabora
Republike Hrvatske kada Predsjednik Republike Hrvatske upućuje poslanicu
Saboru te Saboru podnosi izvješće o stanju u Republici, kao i u osobito
svečanim prigodama,

- saziva i predsjeda sjednicama Zastupničkog doma,

- upućuje prijedloge ovlaštenih predlagatelja u propisani postupak,

- predlaže dnevni red sjednice Zastupničkog doma,

- brine se o postupku donošenja zakona i drugih akata,

- usklađuje rad radnih tijela,

- objavljuje rezultate glasovanja Zastupničkog doma,

- potpisuje zakone i druge akte koje donosi Zastupnički dom,

- potpisuje akte Sabora Republike Hrvatske,

- upućuje donesene zakone Predsjedniku Republike radi proglašenja,

- prihvaća se pokroviteljstva u svojstvu predsjednika Sabora,

- daje suglasnost na putovanja zastupnika izvan države kad mu je u svojstvu
zastupnika poziv upućen od neke državne ili inozemne organizacije,

- određuje sastav privremenih izaslanstava Zastupničkog doma u posjeti
stranim predstavničkim tijelima i organizacijama,

- određuje predstavnike Zastupničkog doma i Sabora u svečanim i drugim
prigodama

- na prijedlog tajnika Zastupničkog doma podnosi zahtjev za osiguranje
sredstava za rad Zastupničkog doma i stručne službe Sabora,

- brine se o zaštiti prava zastupnika,

- prima prisege izabranih i imenovanih dužnosnika, kada je to određeno
zakonom ili ovim Poslovnikom,

- obavlja i druge poslove određene Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom.

Članak 34.

Potpredsjednici Zastupničkog doma pomažu u radu pred sjedniku Zastupničkog
doma te obavljaju poslove iz njegova djelokruga na koje ih on ovlasti.

U slučaju odsutnosti predsjednika Zastupničkog doma ili kad je spriječen
da obavlja predsjedničku dužnost, njega zamjenjuje jedan od potpredsjednika
kojeg odredi predsjednik Zastupničkog doma.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ne odredi ili ne može odrediti potpredsjednika,
dužnost predsjednika obavlja potpredsjednik biran iz reda zastupnika parlamentarne
većine u Zastupničkom domu.

Članak 35.

Predsjednik i potpredsjednici Zastupničkog doma tvore Predsjedništvo
Zastupničkog doma.

Članak 36.

Na poziv predsjednika Zastupničkog doma u radu Predsjedništva Zastupničkog
doma sudjeluje tajnik Zastupničkog doma.

Predsjednik Zastupničkog doma na sjednicu Predsjedništva Zastupničkog
doma može pozvati predsjednike odbora te predsjednike klubova zastupnika
Zastupničkog doma.

Članak 37.

Predsjedništvo Zastupničkog doma:

- raspravlja o pitanjima važnim za rad Zastupničkog doma,

- potiče stavljanje određenih tema na dnevni red sjednice Zastupničkog
doma,

- usklađuje rad radnih tijela te rješava sporove o djelokrugu radnih
tijela Zastupničkog doma,

- brine se o suradnji Zastupničkog doma i Vlade,

- usklađuje rad stalnih izaslanstava Sabora u međunarodnim parlamentarnim
i drugim institucijama,

- prihvaća pokroviteljstva u ime Zastupničkog doma,

- donosi Pravilnik o unutarnjem radu Stručne službe Sabora,

- utvrđuje Prijedlog pravilnika o javnosti rada sjednica Zastupničkog
doma i njegovih radnih tijela, koji donosi Zastupnički dom,

- u skladu sa zakonom i u suradnji s tajnikom Sabora, odlučuje o raspodjeli
raspoloživog radnog prostora u Saboru Republike Hrvatske i stanova za službene
potrebe u Zagrebu,

- obavlja i druge poslove određene tim Poslovnikom.

Predsjedništvo Zastupničkog doma donosi Pravilnik o unutarnjem redu
Stručne službe Sabora iz stavka 1. ovoga članka i odluku iz članka 186.
stavka 6. ovog Poslovnika većinom nazočnih članova, ukoliko je na sjednici
nazočna većina članova.

Članak 38.

Predsjednik Zastupničkog doma, prema potrebi, a najmanje jedanput mjesečno,
saziva međustranački kolegij koji se sastoji od predsjednika klubova zastupnika.

Članak 39.

Zastupnički dom ima tajnika Zastupničkog doma.

Tajnik Zastupničkog doma ujedno je i tajnik Sabora Republike Hrvatske.

Tajnik Zastupničkog doma pomaže predsjedniku Zastupničkog doma u pripremanju
i organiziranju sjednica Zastupničkog doma, a obavlja i druge poslove utvrđene
ovim Poslovnikom ili koje mu povjeri predsjednik ili Predsjedništvo Zastupničkog
doma.

Tajnik Zastupničkog doma odgovoran je za obavljanje poslova Zastupničkom
domu te predsjedniku Zastupničkog doma.

Članak 40.

Tajnik Sabora vodi Stručnu službu Sabora i upravlja njezinim radom,
te predlaže Predsjedništvu Zastupničkog doma Pravilnik o unutarnjem redu
Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora priprema prijedlog za osiguravanje sredstava za rad Sabora
i Stručne službe Sabora i nalogodavac je za financijsko i materijalno poslovanje
Sabora i Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora zaključuje ugovore i obavlja druge pravne poslove Sabora.

Za svoj rad i za rad stručne službe Sabora tajnik Sabora odgovoran je
Zastupničkom domu.

Članak 41.

Tajnik Zastupničkog doma ima zamjenika.

Zamjenik tajnika Zastupničkog doma obavlja poslove iz djelokruga tajnika
Zastupničkog doma koje mu povjeri predsjednik Zastupničkog doma, Predsjedništvo
Zastupničkog doma, ili tajnik Zastupničkog doma i zamjenjuje tajnika u
slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti.

Za svoj rad zamjenik tajnika Zastupničkog doma odgovoran je Zastupničkom
domu, a za poslove koje mu je povjerio tajnik Zastupničkog doma odgovoran
je i njemu.

Članak 42.

Tajnika Zastupničkog doma i zamjenika tajnika imenuje, odnosno razrješuje
dužnosti Zastupnički dom, na prijedlog Predsjedništva Zastupničkog doma.

Tajnik Zastupničkog doma i zamjenik tajnika Zastupničkog doma imenuju
se na vrijeme od četiri godine i mogu se ponovno imenovati na tu dužnost.

V. RADNA TIJELA ZASTUPNIČKOG DOMA

OPĆE ODREDBE

Članak 43.

U radnom tijelu Zastupničkog doma raspravlja se o prijedlozima i poticajima
za donošenje zakona i drugih akata te o drugim pitanjima iz djelokruga
Zastupničkog doma.

Radno tijelo prati, u okviru svog djelokruga, rad Vlade i drugih tijela
čiji rad nadzire Zastupnički dom sukladno Ustavu i zakonu.

Radno tijelo raspravlja o izvješćima tijela i ustanova, koja ona na
temelju zakona podnose Zastupničkom domu.

Radno tijelo Zastupničkog doma, nakon provedene rasprave zauzima stajalište,
odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Zastupnički dom.

U radnom tijelu raspravlja se o predstavkama i prijedlozima koje građani
podnose Zastupničkom domu.

Članak 44.

Radi razmatranja i drugih pitanja Zastupnički dom može, uz radna tijela
osnovana ovim Poslovnikom, osnovati i druga radna tijela.

Odlukom o osnivanju drugih radnih tijela uređuje se njihov naziv, sastav,
djelokrug i način rada.

Članak 45.

Radno tijelo Zastupničkog doma ima predsjednika, potpredsjednika i određeni
broj članova.

Zastupnički dom bira i razrješuje predsjednika, potpredsjednika i članove
radnog tijela iz reda zastupnika u Zastupničkom domu, ako ovim Poslovnikom
nije drukčije određeno.

Sastav radnog tijela u pravilu odgovara stranačkom sastavu Zastupničkog
doma.

Mandat predsjednika, potpredsjednika i članova radnog tijela traje od
dana izbora do dana prestanka ili nastupa mirovanja zastupničkog mandata,
odnosno do dana razrješenja dužnosti na koju je izabran.

Članak 46.

Predsjednik radnog tijela Zastupničkog doma usklađuje rad radnog tijela
s radom Zastupničkog doma i drugih radnih tijela, predlaže dnevni red i
predsjeda sjednicama radnog tijela.

Predsjednik surađuje s predsjednikom Zastupničkog doma, Predsjedništvom
Zastupničkog doma, predsjednicima drugih radnih tijela Zastupničkog doma,
te s ministrima u svezi s pitanjima iz djelokruga radnog tijela.

Predsjednik se brine o provođenju zaključaka radnog tijela Zastupničkog
doma i obavlja druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Potpredsjednik radnog tijela Zastupničkog doma, u slučaju spriječenosti
ili odsutnosti predsjednika, ima njegova prava, obveze i odgovornosti određene
ovim Poslovnikom.

U slučaju spriječenosti ili odsutnosti predsjednika i potpredsjednika,
sjednicom radnog tijela predsjeda član radnog tijela kojeg na to ranije
ovlasti predsjednik radnog tijela.

Ukoliko nije određen član radnog tijela iz prethodnog stavka koji će
predsjedati radnim tijelom njega će odrediti predsjednik Zastupničkog doma.

Članak 47.

Sjednicu radnog tijela Zastupničkog doma saziva predsjednik, a dužan
ju je sazvati najkasnije u roku od osam dana na osnovi zaključka Zastupničkog
doma, ili ako to zatraži predsjednik Zastupničkog doma, ili trećina članova
radnog tijela Zastupničkog doma, uz navođenje pitanja koja treba razmotriti
na sjednici.

Ako predsjednik ne sazove sjednicu kada je to obvezno učiniti sjednicu
radnog tijela Zastupničkog doma sazvat će predsjednik Zastupničkog doma,
odnosno osoba koju predsjednik odredi.

Članak 48.

Radno tijelo Zastupničkog doma može zauzimati stajališta o pitanjima
iz svog djelokruga ako je sjednici nazočna većina članova radnog tijela,
a odluke se donose većinom glasova nazočnih članova.

O radu na sjednici radnog tijela vodi se zapisnik kojeg potpisuje predsjednik
i tajnik radnog tijela Zastupničkog doma, odnosno osobe koje ih zamjenjuju.

Zapisnik s materijalima sjednice čuva tajnik radnog tijela Zastupničkog
doma i istekom vremena saziva Zastupničkog doma pohranjuje ih u pismohranu
Sabora.

Članak 49.

Radna tijela Zastupničkog doma pokreću razmatranje teme iz svog djelokruga,
a obvezatna su razmotriti svako pitanje iz svog djelokruga koje im uputi
na razmatranje ili za koje to traži predsjednik ili Predsjedništvo Zastupničkog
doma.

Članak 50.

Radno tijelo Zastupničkog doma može uključiti znanstvene i druge organizacije
i pojedine stručnjake u pripremanje akata ili proučavanje pojedinog pitanja
iz njegova djelokruga, ako su za to osigurana financijska sredstva, a može
predložiti Vladi da se ti poslovi povjere ministarstvima ili drugim tijelima
državne uprave.

Kada poslove iz stavka 1. ovoga članka valja, prema zaključku radnog
tijela, obaviti na temelju ugovora, ugovor u ime Sabora zaključuje tajnik
Sabora.

Članak 51.

Radi proučavanja pojedinih pitanja iz svog djelokruga i pripreme prijedloga
o tim pitanjima, kao i radi sastavljanja izvješća i nacrta akata koje priprema
za Zastupnički dom, radno tijelo može osnovati pododbore, a njegov predsjednik
može osnovati posebnu radnu skupinu. Članovi te radne skupine imenuju se
izmedu članova radnog tijela, a prema potrebi i znanstvenih, stručnih i
javnih djelatnika te predstavnika zainteresiranih tijela i organizacija.

Pododbori i radne skupine iz prethodnog stavka djeluju isključivo u
okviru radnog tijela i njegov su sastavni dio i ne mogu samostalno istupati
i biti nositelji prava i obveza.

Članak 52.

Radno tijelo Zastupničkog doma obvezno je o svojim primjedbama, mišljenjima,
stajalištima i prijedlozima izvijestiti Zastupnički dom. Radno tijelo može
izvijestiti o stajalištu manjine svojih članova, a mora kad mišljenja ostanu
podijeljena u pogledu prijedloga za rješenje pojedinog pitanja ili kada
pojedini član radnog tijela traži da se posebno izdvoji njegovo mišljenje.

Kad podnosi izvješće ili prijedlog Zastupničkom domu, radno tijelo određuje
izvjestitelja koji će, prema zaključku radnog tijela, na vlastiti poticaj
ili na zahtjev Zastupničkog doma, na sjednici obrazložiti stajalište ili
prijedlog radnog tijela.

Članak 53.

Radna tijela Zastupničkog doma surađuju međusobno, a mogu održati zajedničku
sjednicu te Zastupničkom domu podnijeti i zajedničko izvješće o temi rasprave.

Članak 54.

Sjednici radnog tijela Zastupničkog doma treba biti nazočan predstavnik
Vlade kad se na sjednici razmatra prijedlog Vlade, a predstavnik ministarstva
ili drugog tijela državne uprave kad se na sjednici razmatra pitanje iz
njihova djelokruga.

Predsjednik radnog tijela Zastupničkog doma obvezan je pravovremeno
predstavnike tijela iz stavka 1. ovoga članka izvijestiti o mjestu i vremenu
održavanja sjednice.

Predstavnik Vlade ima pravo na sjednici radnog tijela sudjelovati u
raspravi, a to pravo pripada predstavnicima, odnosno povjerenicima i drugih
predlagatelja zakona i drugih akata Zastupničkog doma. Povjerenik Vlade
ili drugog predlagatelja je stručna osoba koja na sjednicama radnog tijela
daje stručna objašnjenja. Povjerenika određuje predstavnik predlagatelja.

Članak 55.

Radno tijelo Zastupničkog doma može na sjednice pozivati znanstvene,
stručne i javne djelatnike i druge osobe radi iznošenja mišljenja o pitanjima
o kojima se raspravlja na sjednici.

Znanstveni, stručni i javni djelatnici imenovani u odbor za Ustav, Poslovnik
i politički sustav, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe imaju sva
prava člana radnog tijela, osim prava odlučivanja.

Radno tijelo Zastupničkog doma može, u skladu s ovim Poslovnikom, donijeti
poslovnik o svom radu.

Članak 56.

Na rad sjednica radnog tijela Zastupničkog doma odgovarajuće se primjenjuju
odredbe članka 190., članka 192. stavka 1. i 4., članka 194. stavka 1.
i 2., članka 195. stavka 2., članka 196. stavka 1., članka 197., članka
198., članka 203. osim točke 4. stavka 2. toga članka, te članka 212.,
214., 216., 2 40. i 241. ovoga Poslovnika.

POSEBNE ODREDBE

Članak 57.

Radna tijela Zastupničkog doma su:

1. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav,

2. Odbor za zakonodavstvo,

3. Odbor za vanjsku politiku,

4. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost,

5. Odbor za financije i državni proračun,

6. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu,

7. Odbor za turizam,

8. Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina,

9. Odbor za pravosuđe,

10. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo,

11. Odbor za obitelj, mladež i šport,

12. Odbor za useljeništvo,

13. Odbor za ratne veterane,

14. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša,

15. Odbor za naobrazbu, znanost i kulturu,

16. Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo,

17. Odbor za pomorstvo, promet i veze,

18. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove,

19. Odbor za predstavke i pritužbe,

20. Mandatno-imunitetno povjerenstvo.

ODBOR ZA USTAV, POSLOVNIK I POLITIČKI SUSTAV

Članak 58.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav :

- prati i razmatra provedbu Ustava,

- razmatra načelna pitanja u vezi s usuglašavanjem zakonodavstva s Ustavom,

- razmatra mišljenja i prijedloge ustavne naravi upućene Zastupničkom
domu,

- u postupku promjene Ustava Republike Hrvatske priprema prijedloge
odgovarajućih akata,

- predlaže donošenje i promjene Poslovnika Zastupničkog doma,

- prati provedbu Poslovnika Zastupničkog doma.

U djelokrugu Odbora su poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike,
a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga
radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- udruživanja, okupljanja i javne prosvjede građana,

- biračko pravo, izbor za domove Sabora i za tijela lokalne samouprave
i uprave, izbor predsjednika Republike i referendum,

- pravni položaj vjerskih zajednica,

- uporabu i zaštitu grba, zastave i himne Republike Hrvatske i drugih
državnih simbola, državne blagdane, nagrade i druga priznanja,

- opća pitanja ustavnosti i zakonitosti,

- javno informiranje,

- opća pitanja ustrojstva državne vlasti i rada državnih tijela, funkcioniranja
političkog sustava te druga pitanja političkog sustava,

- ustrojstvo, djelokrug i način rada pučkog pravobranitelja,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 59.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova iz reda zastupnika a još 6 članova imenuje se iz reda javnih,
znanstvenih i stručnih djelatnika.

ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO

Članak 60.

Odbor za zakonodavstvo:

- razmatra prijedloge zakona i drugih akata koje donosi Zastupnički
dom u pogledu njihove usklađenosti s Ustavom i pravnim sustavom te u pogledu
njihove pravne obrade i o tome daje mišljenje i prijedloge Zastupničkom
domu,

- razmatra pitanja jedinstvene zakonodavne metodologije i druga pitanja
bitna za jedinstvenu pravnu tehniku i terminološku usklađenost akata koje
donosi Zastupnički dom,

- daje mišljenje i prijedloge da pojedine odredbe zakona imaju povratno
djelovanje,

- brine se o jedinstvu pravnog sustava i daje mišljenje o načelnim pitanjima
izgradnje pravnog sustava ili jedinstvenu primjenu zakona,

- razmatra akte koje potvrđuje ili na koje daje suglasnost Zastupnički
dom i o tome daje mišljenje,

- utvrđuje i izdaje pročišćene tekstove zakona i drugih akata Zastupničkog
doma, kada je tim aktima za to ovlašten ili kada to ocijeni potrebnim,

- razmatra prijedloge za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona ili
drugog akta Zastupničkog doma.

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 61.

Odbor za zakonodavstvo ima predsjednika potpredsjednika i 11 članova
iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora imenuje se iz reda znanstvenih
i stručnih djelatnika.

ODBOR ZA VANJSKU POLITIKU

Članak 62.

Odbor za vanjsku politiku:

- razmatra pitanja vanjske politike i međunarodnih odnosa o kojima raspravlja
i odlučuje Zastupnički dom te priprema prijedloge akata iz nadležnosti
Zastupničkog doma koji se odnose na to područje,

- surađuje s odgovarajućim odborima parlamenata drugih zemalja,

- razmatra izvješća stalnih ili privremenih izaslanstava Sabora u međuparlamentarnim
institucijama,

- razmatra međunarodne ugovore koje Zastupnički dom potvrđuje i iznosi
svoje prijedloge i mišljenja Zastupničkom domu,

- surađuje s tijelima u Republici koja djeluju na području vanjske politike
i međunarodnih odnosa.

Članak 63.

Odbor za vanjsku politiku ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

ODBOR ZA UNUTARNJU POLITIKU I NACIONALNU SIGURNOST

Članak 64.

U djelokrugu Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost su
poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja
zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u
područjima koja se odnose na:

- ustrojstvo i djelokrug državnih tijela i tijela jedinica lokalne samouprave,

- državljanstvo i osobni status gradana,

- obranu i zaštitu, državnu i javnu sigurnost, sigurnost promela, zaštitu
od požara i elementarnih nepogoda,

- nadzor nad zakonitošću rada Ureda za nacionalnu sigurnost i Službe
za zaštitu ustavnog poretka naročito u pogledu ostvarivanja Ustavom Republike
Hrvatske i zakonom utvrđenih prava i sloboda čovjeka i građanina, pravnih
osoba, državnih i drugih tijela, te prava i sloboda utvrđenih normama međunarodnog
prava,

- pitanja ustrojstva, djelokruga i načina rada državne revizije,

- pitanja osnivanja, ustrojstva, djeokruga i načina rada tijela državne
uprave,

- pitanja i odnose iz djelokruga državne uprave te pitanja ostvarivanja
zakonitosti u radu tijela državne uprave,

- izvješća državnih tijela državne uprave o primjeni zakona i o općim
problemima državne uprave,

- osnivanje, ukidanje, spajanje jedinica lokalne samouprave te funkcioniranje
predstavničkih i drugih tijela jedinica lokalne samouprave,

- druga pitanja unutarnje politike, nacionalne sigurnosti i obrane.

Članak 65.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

ODBOR ZA FINANCIJE I DRŽAVNI PRORAČUN

Članak 66.

U djelokrugu Odbora za financije i državni proračun su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- sustav financiranja javnih potreba u Republici Hrvatskoj,

- državni proračun, završni račun državnog proračuna i fondove,

- porezni sustav i poreznu politiku,

- financijske odnose s inozemstvom,

- devizni sustav,

- kreditne odnose s inozemstvom,

- carinski sustav,

- kreditni i bankarski sustav,

- državni trezor,

- vrijednosne papire,

- novčani i monetarni sustav,

- Narodnu banku Hrvatske,

- sustav osiguranja imovine i osoba te druga pitanja proračuna i financija.

Predsjednik Odbora podnosi izvješće Zastupničkom domu nakon provedene
rasprave u Odboru o izvršenju proračuna Republike Hrvatske za svako tromjesečje
tijekom fiskalne godine.

Članak 67.

Odbor za financije i državni proračun ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

ODBOR ZA GOSPODARSTVO, RAZVOJ I OBNOVU

Članak 68.

U djelokrugu Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- obnovu ratom razrušenih gospodarskih objekata,

- koncepciju i strategiju gospodarskog razvitka Republike Hrvatske,

- osnove gospodarskog sustava i osiguranje uvjeta za djelovanje tržišta,
robne zalihe, tekuća gospodarska kretanja, gospodarski razvitak svih krajeva
Republike Hrvatske, a posebice onih koji zaostaju u gospodarskom razvitku,

- usklađivanje i unapređivanje gospodarskog života, obnove i razvoja
područja i života na njima na kojim su se odvijale ratne operacije ili
koja su neposredno pogođena ratnim razaranjima i pustošenjima,

- elektroprivredu, brodogradnju i druge industrijske grane,

- restrukturiranje i vlasničku pretvorbu,

- gospodarske čimbenike, razvoj poduzetništva, investicijska ulaganja
od osobitog značenja za Republiku Hrvatsku,

- osiguranje uvjeta za ulaganja stranih partnera i gospodarske odnose
s inozemstvom,

- pitanja pojedinih gospodarskih djelatnosti te druga pitanja gospodarske
politike, obnove i razvoja.

Članak 69.

Odbor za gospodarslvo, razvoj i obnovu ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

ODBOR ZA TURIZAM

Članak 70.

U djelokrugu Odbora za turizam su poslovi vezani uz proučavanje pitanja
iz područja turizma i pripremu prijedloga o tim pitanjima, te poslovi koji
se osobito odnose na:

- koncepciju i strategiju hrvatskog turizma,

- utvrđivanje, razmatranje i praćenje politike turističkog razvoja i
njenu provedbu,

- utvrđivanje mogućeg štetnog utjecaja zakonskih prijedloga drugih područja
na razvoj hrvatskog turizma,

- pripremu i proučavanje prijedloga zakona i drugih akata u području
ugostiteljstva i turističkog posredovanja,

- utvrđivanje i praćenje koncesija u turizmu,

- investicijska ulaganja u razvojne programe u turizmu od osobite važnosti
za Republiku,

- vlasničku pretvorbu i privatizaciju u turizmu,

- usklađivanje aktivnosti i predlaganje mjera radi zaštite i očuvanja
kakvoće turističkih prostora,

- suradnju sa radnim tijelima za turizam u Europskom parlamentu i parlamentima
drugih zemalja,

- ocjenjivanje ugovora i sporazuma naše države s drugim državama u odnosu
na turizam.

Članak 71.

Odbor za turizam ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

ODBOR ZA LJUDSKA PRAVA I PRAVA ETNIČKIH I NACIONALNIH ZAJEDNICA ILI
MANJINA

Članak 72.

U djelokrugu Odbora za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina su poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike,
a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga
radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- provedbu potvrđenih međunarodnih pravnih akata koji uređuju zaštitu
ljudskih prava,

- načelna pitanja, prijedloge i mišljenja u vezi s ostvarivanjem odredbi
Ustava o slobodama, pravima i obvezama čovjeka i građanina,

- ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava i sloboda,

- ostvarivanje prava etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina i
drugih njihovih prava utvrđenih Ustavom i zakonima, i predlaganje mjera
za ostvarivanje tih prava,

- pravni i stvarni položaj hrvatskih manjina u susjednim zemljama i
predlaganje mjera za unapređivanje svekolike suradnje radi očuvanja njihovoga
nacionalnog identiteta,

- međudržavne ugovore i programe međunarodne kulturne, prosvjetne i
druge suradnje kada je to od interesa za pojedine etničke i nacionalne
zajednice ili manjine,

- financiranje određenih potreba etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina,

- druge poslove utvrđene ovim Poslovnikom.

Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina surađuje sa znanstvenim i stručnim, te Vladinim i nevladinim organizacijama
koje djeluju na području zaštite ljudskih i etničkih prava, s odgovarajućim
radnim tijelima parlamenata drugih država te s inozemnim i međunarodnim
tijelima koja djeluju na području zaštite ljudskih i etničkih prava.

Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina suraduje sa radnim tijelima nadležnim za predstavke i pritužbe
i s drugim radnim tijelima Zastupničkog doma te može razmatrati i pitanja
iz djelokruga tih radnih tijela, ako ocijeni da su značajna za zaštitu
ljudskih ili etničkih prava.

Članak 73.

Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina ima predsjednika, potpredsjednika i 13 članova.

U Odboru mora biti najmanje jedan zastupnik izabran iz reda svake etničke
i nacionalne zajednice ili manjine, koja ima zastupnika u Zastupničkom
domu.

ODBOR ZA PRAVOSUĐE

Članak 74.

Odbor za pravosuđe razmatra:

- osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada sudova,

- osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnog odvjetništva,

- osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnog pravobraniteljstva,

- osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada prekršajnih sudova i
drugih tijela ovlaštenih za vođenje prekršajnog postupka,

- ustrojstvo, djelokrug i način rada državnoga sudbenog vijeća,

- ustrojstvo, djelokrug i način rada javnog bilježništva,

- ustrojstvo i način rada odvjetništva,

- pitanja vlasničkih, obveznih i drugih imovinsko-pravnih odnosa,

- utvrdivanje kaznenih djela i izvršavanje kaznenih sankeija,

- pitanja amnestije i pomilovan.ja,

- druga pitanja pravosuđa.

Članak 75.

Odbor za pravosuđe ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz
reda zastupnika, a još 6 članova Odbora imenuje se iz reda javnih, znanstvenih
i stručnih djelatnika.

ODBOR ZA RAD, SOCIJALNU POLITIKU I ZDRAVSTVO

Članak 76.

U djelokrugu Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo su poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona
i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima
koja se odnose na:

- rad i radno-pravni status zaposlenih u javnom i privatnom sektoru
te zapošljavanje i stambenu politiku,

- socijalnu skrb,

- zdravstvenu zaštitu i organizaciju zdravstvene službe,

- mirovinsko i invalidsko osiguranje,

- zaštitu vojnih invalida domovinskog rata, civilnih žrtava četničkog
terora, prognanih i raseljenih osoba, te svih sudionika domovinskog rata
i njihovih obitelji,

- zaštitu prava bivših političkih zatvorenika,

- zaštitu žrtava fašističkog terora, žrtava komunističkog terora, žrtava
četničkog terora,

- zaštitu starih i imovinsko nezbrinutih osoba te druga pitanja socijalne
politike i zdravstva.

Članak 77.

Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

ODBOR ZA OBITELJ, MLADEŽ I ŠPORT

Članak 78.

U djelokrugu Odbora za obitelj, mladež i šport su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- brak, obitelj i skrbništvo, posebnu zaštitu djece i materinstva i
mladeži,

- zaštitu žena na radu,

- planiranje obitelji i demografsku obnovu,

- šport.

Članak 79.

Odbor za obitelj, mladež i šport ima predsjednika, potpredsjednika i
11 članova.

ODBOR ZA USELJENIŠTVO

Članak 80.

U djelokrugu Odbora za useljeništvo su poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima
prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na
ostvarivanje programa povratka i stvaranje uvjeta za uključivanje useljeništva
u gospodarski, kulturni i svekoliki razvitak Republike Hrvatske.

Članak 81.

Odbor za useljeništvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

ODBOR ZA RATNE VETERANE

Članak 82.

U djelokrugu Odbora za ratne veterane su poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima
prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na
posebnu zaštitu prava Hrvatskih branitelja iz domovinskog rata i njihovih
obitelji te zaštitu vojnih i civilnih invalida iz razdoblja II. svjetskog
rata.

Članak 83.

Odbor za ratne veterane ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

ODBOR ZA PROSTORNO UREĐENJE I ZAŠTITU OKOLIŠA

Članak 84.

U djelokrugu Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša su poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona
i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima
koja se odnose na:

- prostorno uređenje i zaštitu graditeljske baštine,

- usklađivanje djelatnosti rada zaštite prostornih resursa i usklađivanja
regionalnog prostornog razvoja,

- promicanje uređenja prostora u svrhu učinkovitijeg gospodarenja prostorom,
graditeljstva i usklađivanja izgradnje javnih objekata od posebnog interesa
za Republiku Hrvatsku,

- uređivanje građevinskog zemljišta i druga pitanja prostornog uređenja,

- temeljna rješenja zaštite i promicanje sveukupnih djelatnosti zaštite
okoliša, sukladno svjetskim kriterijima,

- mjere praćenja, očuvanja i unapređivanja biološke i ekološke ravnoteže
prirodnih dobara (more, voda, zrak, tlo, rudno blago, biljni i životinjski
svijet) u odnosu na gospodarski razvitak,

- mjere korištenja i upravljanja pojedinim dijelovima okoliša, a posebice
glede posebno zaštićenih objekata prirode,

- poticanje mjera za saniranje postojećeg stanja devastacije okoliša
i daljnje sprečavanje onečišćenja radi promicanja kvalitete življenja i
zdravlja ljudi,

- pritužbe upućene Zastupničkom domu kojim se ukazuju na štetne radnje
glede devastacije okoliša te ispitivanje njihove utemeljenosti.

Članak 85.

Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

ODBOR ZA NAOBRAZBU, ZNANOST I KULTURU

Članak 86.

U djelokrugu Odbora za naobrazbu, znanost i kulturu su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- predškolski odgoj, osnovnu, srednju, višu i visoku naobrazbu,

- znanost, kulturu i tehničku kulturu,

- međunarodnu znanstvenu i tehničku suradnju,

- zaštitu i korištenje spomenika kulture, povijesne građe i nasljeđa,
arhiva i arhivske građe, spomen-obilježavanja povijesnih događaja i osoba,

- suradnju s vjerskim zajednicama,

- informatiku te druga pitanja naobrazbe, znanosti i kulture.

Članak 87.

Odbor za naobrazbu, znanost i kulturu ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

ODBOR ZA POLJODJELSTVO, SELO I SELJAŠTVO

Članak 88.

U djelokrugu Odbora za poljodjelstvo, selo i seljaštvo su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela na području poljodjelstva,
šumarstva, vodoprivrede, morskog i slatkovodnog ribarstva, marikulture,
sela i seljaštva.

Članak 89.

Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

ODBOR ZA POMORSTVO, PROMET I VEZE

Članak 90.

U djelokrugu Odbora za pomorstvo, promet i veze su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u području pomorstva,
prometa i veza te zaštite mora od onečišćenja s brodova, obalne straže
i gospodarskog i socijalnog razvoja otoka.

Članak 91.

Odbor za pomorstvo, promet i veze ima predsjednika, pet predsjednika
i 11 članova.

ODBOR ZA IZBOR, IMENOVANJA I UPRAVNE POSLOVE

Članak 92.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove

- predlaže izbor i razrješenje predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog
doma,

- priprema i podnosi Zastupničkom domu prijedlog za izbor i razrješenje
predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Zastupničkog doma,

- predlaže imenovanje i razrješenje predstavnika Sabora u određena državna
i druga tijela i udruge,

- predlaže izbor, imenovanja i razrješenja drugih dužnosnika koje bira,
odnosno imenuje Zastupnički dom, ako zakonom nije drukčije određeno,

- imenuje, na prijedlog tajnika Sabora, pomoćnika tajnika Zastupničkog
doma,

- imenuje, na prijedlog predsjednika, odnosno potpredsjednika Sabora,
tajnike kabineta predsjednika, odnosno potpredsjednika Sabora te savjetnike
predsjednika i potpredsjednika Sabora,

- imenuje, na prijedlog tajnika Sabora, nadređene državne službenike
koji upravljaju unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Stručne službe Sabora
osim onih koji obavljaju poslove za potrebe Županijskog doma Sabora,

- utvrđuje i Zastupničkom domu podnosi prijedloge propisa o materijalnim
pravima zastupnika u Saboru, te u okviru ovlaštenja donosi pobliže propise
za njihovo provođenje,

- u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u području koje se odnosi na radne odnose, plaće
i druga primanja dužnosnika, državnih i javnih službenika i namještenika
u Republici Hrvatskoj,

- donosi pojedinačna rješenja o stalnoj novčanoj naknadi i drugim primanjima
zastupnika te plaćama dužnosnika i državnih službenika koje imenuje i razrješuje
Sabor i njegova radna tijela, ako zakonom nije drukčije određeno,

- donosi odluke o mjerilima za utvrđivanje primanja i naknadama troškova
znanstvenim, stručnim i javnim djelatnicima koji su članovi radnih tijela
domova Sabora ili su uključeni u njihov rad,

- donosi pojedinačna rješenja o mjesečnoj novčanoj naknadi znanstvenim,
stručnim i javnim djelatnicima, koji su članovi radnih tijela domova Sabora,

- u okviru zakonskih i drugih ovlaštenja donosi akte kojima se uređuju
plaće i druga primanja državnih službenika i namještenika u Stručnoj službi
Sabora,

- utvrđuje iznos sredstava za dodatke za uspješnost u radu državnih
službenika i namještenika u Stručnoj službi Sabora kada o tome nije postignuta
suglasnost tajnika Sabora i ministra financija,

- provodi nadzor zakonitosti akata kojima se odlučuje o imenovanju i
postavljanju državnih službenika i raspoređivanju namještenika u Stručnoj
službi Sabora, te o njihovim pravima, obvezama i odgovornostima,

- surađuje sa tajnikom Sabora u pripremanju prijedloga za osiguranje
sredstava u državnom proračunu za rad Sabora i Stručne službe Sabora,

- obavlja i druge poslove određene zakonom, Odlukom o Stručnoj službi
Sabora i ovim Poslovnikom.

Članak 93.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ima predsjednika, potpredsjednika
i 9 članova.

ODBOR ZA PREDSTAVKE I PRITUŽBE

Članak 94.

Odbor za predstavke i pritužbe

- razmatra predstavke, pritužbe i prijedloge upućene Zastupničkom domu
te ukazuje nadležnim tijelima na kršenje ustavnosti i zakonitosti i prava
građana u postupku pred državnom upravom i tijelima koja imaju javne ovlasti,

- ukazuje Zastupničkom domu na kršenje ustavnosti i zakonitosti i druge
štetne pojave od šireg značenja i predlaže poduzimanje potrebnih mjera
za njihovo otklanjanje,

- ispituje, putem ovlaštenih tijela, osnovanost predstavki, pritužbi
i prijedloga te ukazuje ovlaštenim tijelima na potrebu poduzimanja na zakonu
osnovanih mjera te o tome obavještava podnositelje predstavki i pritužbi,
odnosno prijedloga.

Članak 95.

Odbor za predstavke i pritužbe ima predsjednika, potpredsjednika i 11
članova.

VI. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I PREDSJEDNIKA REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 96.

Prijedlog za pokretanje postupka utvrđivanja posebne odgovornosti Predsjednika
Republike može Zastupničkom domu uputiti jedna petina svih zastupnika Zastupničkog
doma.

Prijedlog za pokretanje postupka iz stavka 1. ovoga članka zajedno sa
činjeničnim opisom, pravnom naznakom i dokazima o povredi Ustava koja se
Predsjedniku Republike stavlja na teret, dostavlja se u pisanom obliku
predsjedniku Zastupničkog doma, uz vlastoručne potpise zastupnika, najkasnije
30 dana prije zakazane sjednice Zastupničkog doma na kojoj će se o tome
raspravljati.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka dostavit će predsjednik Zastupničkog
doma Predsjedniku Republike.

Predsjednik Republike ima se pravo očitovati u pisanom obliku o prijedlogu
iz stavka 1. ovoga članka.

Prije odlučivanja o pokretanju postupka za utvrđivanje posebne odgovornosti
predsjednika Republike, predsjednik Zastupničkog doma uputit će Odboru
za Ustav, Poslovnik i politički sustav akte iz stavka 2. ovoga članka radi
davanja mišljenja Zastupničkom domu o utemeljenosti prijedloga.

Odluku o pokretanju postupka utvrđivanja posebne odgovornosti Predsjednika
Republike donosi Zastupnički dom dvotrećinskom većinom svih zastupnika.

Članak 97.

Predsjednik Republike može Saboru Republike Hrvatske upućivati poslanice,
a jednom godišnje podnosi mu izvješće o stanju u Republici. Predsjednik
Republike može poslanicu izložiti pred zastupnicima.

O godišnjem izvješću o stanju u Republici i o izloženim poslanicama
ne vodi se rasprava.

VII. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I VLADE PREDSTAVLJANJE VLADE ZASTUPNIČKOM
DOMU

Članak 98.

Predsjednik Vlade, najkasnije 15 dana pošto je imenovan, predstavlja
Vladu Zastupničkom domu i traži glasovanje o povjerenju Vladi.

Predsjednik Vlade udovoljio je obvezi iz stavka 1. ovoga članka, ako
u roku od 15 dana od dana pošto je imenovan uputi Zastupničkom domu prijedlog
kojim traži glasovanje o povjerenju Vladi.

Povjerenje je iskazano ako je za prijedlog glasovala većina svih zastupnika
u Zastupničkom domu, a glasuje se za prijedlog u cjelini.

Ako se naknadno imenuje pojedini član Vlade, predsjednik Vlade na prvoj
idućoj sjednici Zastupničkog doma predstavlja ga Zastupničkom domu i traži
glasovanje o povjerenju tom članu Vlade.

Uz predstavljanje Vlade predsjednik Vlade je dužan izložiti program
njezina rada.

O programu Vlade vodi se rasprava.

O razrješenju pojedinog člana Vlade predsjednik Vlade izvješćuje Zastupnički
dom u roku od 15 dana.

Članak 99.

Nakon glasovanja o iskazivanju povjerenja predsjedniku i članovima Vlade,
predsjednik i članovi Vlade daju svečanu prisegu.

Tekst svečane prisege glasi:

"Prisežem svojom čašću da ću dužnost člana Vlade savjesno obnašati
i držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zalagati
za svekoliki napredak Republike Hrvatske".

Predsjednik izgovara tekst prisege i nakon toga proziva pojedinačno
članove Vlade, a članovi Vlade daju prisegu tako što ustaju i izgovaraju
"Prisežem".

Član Vlade koji nije bio nazočan na davanju svečane prisege, odnosno
koji je naknadno imenovan, daje svečanu prisegu na prvoj idućoj sjednici
Zastupničkog doma.

Članak 100.

Vlada određuje predsjednika, potpredsjednika, ministra, njegovog zamjenika
ili pomoćnika ili u pravnim pitanjima predstojnika Ureda za zakonodavstvo
za svog predstavnika u Zastupničkom domu povodom rasprave o prijedlogu
zakona i drugih akata.

Predstavnik Vlade, nazočan na sjednicama Zastupničkog doma i radnih
tijela Zastupničkog doma, sudjeluje u njihovu radu, iznosi stajališta Vlade,
daje obavijesti i stručna objašnjenja, izjašnjava se o podnesenim amandmanima
ako je za to ovlašten, te obavještava Vladu o stajalištima i mišljenjima
Zastupničkog doma, odnosno radnih tijela.

Ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade, Zastupnički dom ili
radno tijelo može smatrati da je nazočnost predstavnika Vlade nužna, raspravu
o toj temi prekinuti ili odgoditi. O tome će Zastupnički dom odlučiti bez
rasprave.

U raspravi u Zastupničkom domu i odborima, osim predstavnika Vlade,
mogu sudjelovati i drugi njezini članovi.

Članak 101.

O sazvanim sjednicama predsjednik Zastupničkog doma i predsjednici radnih
tijela Zastupničkog doma izvješćuju predsjednika Vlade. O zakazanim sjednicama
Zastupničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma, na kojima će se razmatrati
prijedlog akta ili drugi prijedlog što ga je podnijela Vlada, obavješćuju
se i ovlašteni predstavnici Vlade.

Zatražena mišljenja, stajališta i prijedloge Vlade, u slučajevima kada
ona nije predlagatelj, Vlada je obvezna dostaviti Zastupničkom domu do
početka rasprave u radnim tijelima Zastupničkog doma te odrediti svog predstavnika.

ODGOVORNOST VLADE ZASTUPNIČKOM DOMU

Članak 102.

Vlada je obvezna, na zahtjev Zastupničkog doma izvijestiti Zastupnički
dom o svom radu, o politici koju provodi, u cjelini ili u pojedinom području,
o izvršavanju zakona i drugih propisa te o drugim pitanjima iz svog djelokruga.

Vlada može i na vlastiti poticaj podnijeti Zastupničkom domu izvješće
o svom radu i o stanju u pojedinim područjima.

Članak 103.

Vlada je odgovorna Zastupničkom domu za svoj rad i odluke koje donosi.

Vlada je odgovorna Zastupničkom domu za rad ministarstava i drugih tijela
državne uprave.

Ministar je odgovoran Zastupničkom domu za svoj rad i rad ministarstva
na čijem je čelu.

Članak 104.

Svaki zastupnik može postaviti Vladi pitanje o ostvarivanju njezinih
ustavnih prava i dužnosti, a posebice o stanju u pojedinim područjima društvenog
života, te o izvršavanju zakona i

drugih akata Zastupničkog doma, odnosno o radu ministarstava i drugih
tijela državne uprave te organizacija koje imaju javne ovlasti.

Zastupnik može postaviti pitanje Vladi ili pojedinom ministru.

Članak 105.

Na prijedlog najmanje jedne desetine ukupnog broja zastupnika u Zastupničkom
domu može se pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom
njezinom članu ili Vladi u cjelini.

Glasovanje o povjerenju Vladi može zahtijevati i njezin predsjednik.

Ne može se glasovati o povjerenju Vladi prije nego proteknu tri dana
od dana dostave prijedloga Zastupničkom domu.

Članak 106.

Ako Zastupnički dom odbije prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Vladi,
odnosno pojedinom njenom članu, zastupnici koji su ga postavili ne mogu
ponovno podnijeti isti prijedlog prije proteka roka od tri mjeseca.

Ako se izglasa nepovjerenje predsjedniku Vlade ili Vladi u cjelini,
predsjednik Vlade podnijet će ostavku Predsjedniku Republike, a on će raspustiti
Vladu.

Ako se izglasa nepovjerenje pojedinom članu Vlade, predsjednik Vlade
može podnijeti ostavku ili predložiti Predsjedniku Republike da razriješi
dužnosti člana Vlade kojemu je izglasano nepovjerenje.

Članak 107.

Zastupnički dom, odnosno njegova radna tijela mogu tražiti izvješće
i podatke od ministara i dužnosnika koji rukovode radom drugih tijela državne
uprave, a oni su na postavljeni zahtjev obvezni:

- izvijestiti o pitanjima i pojavama u djelokrugu ministarstva, odnosno
drugog tijela državne uprave,

- podnijeti izvješće o izvršavanju i provođenju zakona i drugih akata,
odnosno zadaća za čije su izvršavanje ddgovorni,

- dostaviti podatke kojima raspolažu, ili koje su u svom djelokrugu
obvezni prikupljati i evidentirati te spise i drugo potrebno za rad Zastupničkog
doma ili radnog tijela,

- odgovoriti na upućena pitanja.

VIII. ODNOS ZASTUPNIČKOG I ŽUPANIJSKOG DOMA

Članak 108.

Predsjednik Zastupničkog doma izvještava Zastupnički dom o mišljenju
odnosno prethodnom mišljenju Županijskog doma iz članka 81. Ustava.

Nakon rasprave Zastupnički dom glasovanjem odlučuje o prihvaćanju mišljenja,
odnosno prethodnog mišljenja Županijskog doma.

Ako mišljenje odnosno prethodno mišljenje Županijskog doma sadrži prijedlog
za izmjenu i dopunu konačnog prijedloga zakona u obliku amandmana postupa
se sukladno odredbama članka 154. do 162. ovoga Poslovnika.

Članak 109.

Kada Županijski dom u roku 15 dana od izglasavanja zakona u Zastupničkom
domu, uz obrazloženo mišljenje vrati zakon na ponovno odlučivanje Zastupničkom
domu, predsjednik Zastupničkog doma uputit će zahtjev Županijskog doma
svim zastupnicima, Odboru za zakonodavstvo, matičnom radnom tijelu i predlagatelju
zakona, te Vladi ukoliko ona nije predlagatelj.

Predlagatelj i navedena radna tijela dužna su najkasnije u roku od osam
dana o zahtjevu Županijskog doma podnijeti izvješće Zastupničkom domu.

U postupku ponovnog odlučivanja o zakonu iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju
se odredbe ovog Poslovnika o hitnom postupku.

Članak 110.

Predstavnik Odbora za zakonodavstvo, matičnog radnog tijela i predlagatelja
zakona, iznijet će stajališta radnih tijela, odnosno predlagatelja, na
sjednici Zastupničkog doma prije ponovnog odlučivanja o zakonu.

Ako tijekom rasprave i prije ponovnog odlučivanja o zakonu Zastupnički
dom odluči da bi u zakonu trebalo izvršiti izmjene ili dopune zakona, odlučit
će da se sa zahtjevom Županijskog doma postupi na način određen za drugo
čitanje zakona.

Ukoliko Zastupnički dom odluči da ne postupi po odredbi stavka 2. ovoga
članka, o zakonu se ponovno odlučuje. Ako je za zakon glasovala natpolovična
većina svih zastupnika, zakon ostaje na snazi.

Članak 111.

Na temelju dogovora predsjednika Zastupničkog doma i predsjednika Županijskog
doma, a zbog rješavanja pojedinih pitanja, utemeljuje se Zajednički odbor
Zastupničkog i Županijskog doma.

Zajednički odbor čine predsjednici i potpredsjednici Zastupničkog i
Županijskog doma i po pet zastupnika iz jednog i drugog doma.

Zajedničkom odboru predsjeda predsjednik Zastupničkog doma, a u slučaju
njegove odsutnosti ili spriječenosti zamjenjuje ga predsjednik Županijskog
doma.

Članak 112.

Zajednički odbor razmatra ostvarivanje Ustavom i poslovnicima domova
uređenog odnosa Zastupničkog i Županijskog doma.

Zajednički odbor, u skladu s Ustavom i poslovnicima, predlaže domovima
mjere i daje poticaje za unapređivanje njihova međusobnog odnosa.

IX. AKTI ZASTUPNIČKOG DOMA

OPĆE ODREDBE

Članak 113.

Zastupnički dom, na temelju prava i ovlaštenja utvrđenih Ustavom i ovim
Poslovnikom, donosi Ustav, zakone, državni proračun, završni račun državnog
proračuna, odluke, deklaracije, rezolucije, povelje, preporuke i zaključke,
te daje vjerodostojna tumačenja zakona.

Zastupnički dom može odlukom, poveljom, zahvalnicom ili drugim aktom
domaćem ili stranom državljaninu ili organizaciji

odati priznanje za njihov rad koji je od osobitog državnog interesa
za Republiku Hrvatsku. Prijedlog priznanja Zastupničkog doma podnosi predsjednik
Zastupničkog doma.

Članak 114.

Odluka se donosi kao akt uređivanja unutarnjeg ustrojstva, načina rada
i odnosa u Zastupničkom domu.

Odlukom, kao aktom ostvarivanja prava Zastupničkog doma, odlučuje se
o izboru, odnosno imenovanju i razrješenju, o imenovanju u određena tijela,
o potvrdi akata organizacija i zajednica ili o davanju suglasnosti na takve
akte kad je to određeno zakonom te obavljaju druga Ustavom i zakonom utvrđena
prava.

Članak 115.

Akti, kojima se uređuje unutarnje ustrojstvo, način rada i odnosi u
Zastupničkom domu ili obavljaju druga opća ovlaštenja donose se u obliku
odluke, poslovnika ili pravilnika.

Članak 116.

Deklaracijom se izražava opće stajalište Zastupničkog doma o pitanjima
unutarnje ili vanjske politike te o drugim bitnim pitanjima važnim za državu.

Članak 117.

Rezolucijom Zastupnički dom ukazuje na stanje i probleme u određenom
području i na mjere koje bi trebalo provoditi u tom području.

Preporukom se ukazuje na podnesene predstavke i pritužbe, o nepravilnostima
u radu tijela koja imaju javne ovlasti s prijedlogom za njihovo razrješenje.

Članak 118.

Zaključcima Zastupnički dom utvrđuje stajališta o određenim događajima
i pojavama.

Članak 119.

Radna tijela Zastupničkog doma mogu, u okviru svojega djelokruga, donositi
zaključke o svojem radu i o radu Stručne službe Sabora, kojima zauzimaju
stajališta, izražavaju mišljenja i podnose prijedloge o temama koje su
raspravljala.

Radna tijela Zastupničkog doma donose i druge akte u okviru ovlaštenja
utvrđenih zakonom i drugim propisom.

Članak 120.

Tekst zakona potpisuje predsjednik Zastupničkog doma.

Akte Sabora potpisuje predsjednik Zastupničkog doma.

Zaključke i druge akte koje donose radna tijela Zastupničkog doma potpisuje
predsjednik tijela koje je donijelo zaključke i druge akte.

Članak 121.

Na izvornike zakona i drugih propisa i općih akata Zastupničkog doma
stavlja se pečat Sabora.

Pod izvornikom zakona, odnosno drugog propisa i općeg akta Zastupničkog
doma, razumijeva se onaj tekst zakona odnosno drugog propisa i općeg akta,
koji je donesen na sjednici Zastupničkog doma.

lzvornici akata Zastupničkog doma čuvaju se u Saboru.

O izradi izvornika akata Zastupničkog doma, o stavljanju pečata na izvornike
tih akata, o čuvanju izvornika i o njihovoj evidenciji brine se tajnik
Zastupničkog doma.

Članak 122.

Ustav, zakoni i drugi propisi te akti Zastupničkog doma, vjerodostojno
tumačenje zakona, odluke o izboru, odnosno imenovanju i razrješenju dužnosnika
koje bira ili imenuje Zastupnički dom, odluka o obrascu zastupničke iskaznice,
deklaracije, rezolucije i zaključci objavljuju se u "Narodnim novinama".

Akt o potvrđivanju međunarodnog ugovora s tekstom ugovora objavljuje
se u "Narodnim novinama". Ostali zaključci dostavljaju se tijelima
i organizacijama na koje se odnose.

O objavljivanju akata Zastupničkog doma brine se tajnik Zastupničkog
doma.

Tajnik Zastupničkog doma daje, na osnovi izvornika akta Zastupničkog
doma, ispravke pogrešaka u objavljenom tekstu toga akta.

Članak 123.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ustanovi da podnesen prijedlog akta
Zastupničkom domu, odnosno raščlamba, izvješće ili drugi akt nije sastavljen
u skladu s odredbama ovoga Poslovnika, zatražit će od predlagatelja da
u određenom roku postupi i uskladi prijedlog akta s odredbama ovoga Poslovnika.

Za vrijeme dok predlagatelj, odnosno podnositelj akta, ne otkloni nedostatke
akta, smatrat će se da ne teku rokovi za razmatrarije akata utvrđeni ovim
Poslovnikom, a ako nedostaci akta ne budu otklonjeni u roku 15 dana od
poziva da se prijedlog akta uskladi, smatrat će se da akt i nije upućen
Zastupničkom domu.

POSTUPAK DONOŠENJA AKATA ZASTUPNIČKOG DOMA

A. POSTUPAK DONOŠENJA ZAKONA

a) Pokretanje postupka

Članak 124.

Postupak donošenja zakona pokreće se prijedlogom zakona.

Članak 125.

Pravo da predlaže zakone ima svaki zastupnik u Zastupničkom domu, radna
tijela Zastupničkog doma, Županijski dom i Vlada.

Pravo predlaganja drugih akata imaju svi navedeni u stavku 1. ovoga
članka, osim ako je Ustavom ili ovim Poslovnikom propisano da pojedini
prijedlog mogu podnijeti samo određena tijela ili određeni broj zastupnika.

Članak 126.

Zastupnik i ostali predlagatelji zakona mogu se, prilikom ukazivanja
na potrebu donošenja određenog zakona, pozivati i na predstavke ili prijedloge
koje, u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, imaju pravo podnositi građani,
a u svom sadržaju ukazuju na potrebu donošenja ili izmjene pojedinog zakona.
Ako je predstavka ili prijedlog građana za donošenje zakona ili drugih
akata upućena Zastupničkom domu, predsjednik Zastupničkog doma će je proslijediti
predsjedniku matičnoga radnog tijela koje je dužno najkasnije u roku od
tri mjeseca izvijestiti podnositelja predstavke ili prijedloga o ishodu
predstavke odnosno prijedloga.

b) Prijedlog zakona

SADRŽAJ PRIJEDLOGA

Članak 127.

Prijedlog zakona sadrži

- ustavnu osnovu donošenja zakona,

- ocjenu stanja i osnovna pitanja koja se trebaju urediti zakonom te
posljedice koje će donošenjem zakona proisteći,

- ocjenu potrebnih sredstava za provođenje zakona,

- tekst prijedloga zakona, s obrazloženjem,

- tekst odredbi važećeg zakona koje se mijenjaju, odnosno dopunjuju,
ako se predlaže izmjena ili dopuna zakona,

- potvrdu ovlaštenog tijela da je prijedlog zakona jezično pregledan,
odnosno ispravljen.

Kad su predlagatelji zakona i drugih akata zastupnici njihov prijedlog
ne mora sadržavati potvrdu iz prethodnog stavka. Njihov prijedlog jezično
će pregledati odnosno ispraviti ovlašteno tijelo u Stručnoj službi Sabora
za vrijeme trajanja postupka donošenja zakona, odnosno drugog akta.

Uz prijedlog zakona može se podnijeti i odgovarajuća dokumentacija.

Članak 128.

Tekst prijedloga zakona sadrži rješenja u obliku pravnih odredbi.

Pojedina rješenja mogu se predložiti alternativno, s potrebnim obrazloženjima
svake od predloženih alternativa,

U obrazloženju prijedloga zakona daje se objašnjenje pojedinih odredbi
koje sadrži prijedlog zakona.

Članak 129.

Kad se prijedlogom zakona određuje da pojedine njegove odredbe imaju
povratno djelovanje, predlagatelj zakona dužan je obrazložiti osobito opravdane
razloge koji to nalažu.

Na temelju mišljenja matičnoga radnog tijela i Odbora za zakonodavstvo,
Zastupnički dom posebno utvrđuje postojanje osobito opravdanog razloga
koji zahtijeva da pojedine odredbe zakona imaju povratno djelovanje.

c) Podnošenje i upućivanje prijedloga

Članak 130.

Postupak donošenja zakona pokreće se u obliku prijedloga zakona s tekstom
prijedloga zakona, a mora sadržavati sve sastojke iz članka 127. ovoga
Poslovnika.

Prijedlog zakona podnosi se predsjedniku Zastupničkog doma.

Predlagatelj zakona obvezan je obavijestiti predsjednika Zastupničkog
doma tko će u radnim tijelima i Zastupničkom domu davati obavještenja i
objašnjenja, odnosno potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu zakona.

Članak 131.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje primljeni prijedlog zakona predsjednicima
svih radnih tijela, svim zastupnicima i predsjedniku Vlade, kada Vlada
nije predlagatelj.

Ako dva ili više predlagatelja podnesu posebne prijedloge zakona kojima
se uređuje isto područje, predsjednik Zastupničkog doma će te prijedloge
uputiti u postupak u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, a nakon izvješća
matičnog radnog tijela pozvat će predlagatelje da eventualno objedine prijedloge
zakona u jedan prijedlog zakona. U slučaju da se ne postigne dogovor, predsjednik
Zastupničkog doma će u rokovima određenim ovim Poslovnikom, unijeti posebne
prijedloge u prijedlog dnevnog reda sjednice Zastupničkog doma.

Članak 132.

Prijedlog zakona u gornjem desnom uglu naslovne stranice obvezatno sadrži
oznaku: "PRIJEDLOG ZAKONA BR."

Svaki prijedlog zakona dobiva idući redni broj na kraju oznake iz stavka
1. ovoga danka, a tu oznaku mora sadržavati svaki drugi pismeni materijal
(izvješća, mišljenja, amandmani, konačni prijedlog zakona i dr.) koji se
odnosi na prijedlog određenog zakona, sve do usvajanja zakona.

Redni brojevi iz prethodnog stavka počinju od broja jedan i nastavljaju
se u nizu za jedan saziv Zastupničkog doma.

d) Razmatranje prijedloga u radnim tijelima

Članak 133.

Prije rasprave o prijedlogu zakona na sjednici Zastupničkog doma, prijedlog
razmatraju radna tijela u čijem djelokrugu rada su pitanja koja se zakonom
uređuju.

Radna tijela izjašnjavaju se o svim elementima prijedloga zakona, a
Odbor za zakonodavstvo posebno i o ustavnim osnovama zakona.

Članak 134.

Ako su u prijedlogu zakona obuhvaćena pojedina pitanja koja su u djelokrugu
drugih radnih tijela, prijedlog u pogledu tih pitanja mogu razmotriti i
ova radna tijela.

Radna tijela koja su, uz matično, razmatrala prijedlog zakona dostavljaju
svoja mišljenja, primjedbe i prijedloge matičnom radnom tijelu, vodeći
računa kako bi matično radno tijelo moglo raspraviti njihova mišljenja
i stajališta.

Članak 135.

Kad razmotri prijedlog zakona, matično radno tijelo podnosi svoje izvješće
Zastupničkom domu s mišljenjem, primjedbama i prijedlozima iznesenim u
tijeku njegovog razmatranja.

Matično radno tijelo dužno je razmotriti mišljenja, primjedbe i prijedloge
koje su mu dostavila druga radna tijela koja su prijedlog razmatrala. U
izvješću, koje podnosi Zastupničkom domu, matično radno tijelo izražava
i svoje stajalište o mišljenju, primjedbama i prijedlozima tih radnih tijela.

Članak 136.

Izvješća radnih tijela upućuju se predsjedniku Zastupničkog doma, koji
ih dostavlja predlagatelju zakona, predsjednicima radnih tijela i svim
zastupnicima.

Članak 137.

Radno tijelo, kad razmotri prijedlog zakona, određuje izvjestitelja
koji će na sjednici Zastupničkog doma izlagati stajališta, mišljenja i
primjedbe te obrazlagati prijedloge tog tijela, odnosno u njegovo ime izjašnjavati
se o prijedlozima drugih, ukoliko su bili razmotreni na sjednici radnog
tijela.

PRVO ČITANJE ZAKONA

Rasprava o prijedlogu zakona na sjednici Zastupničkog doma

Članak 138.

Prvo čitanje zakona je prvi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Zastupničkog doma.

Prvo čitanje zakona obuhvaća usmeno izlaganje predlagatelja, opću raspravu
o prijedlogu zakona, raspravu o pojedinostima koja uključuje i raspravu
o tekstu prijedloga zakona, raspravu o stajalištima radnih tijela koja
su razmatrala prijedlog te usvajanje zaključka o potrebi donošenja zakona.

Članak 139.

Predlagatelj zakona, odnosno predstavnik kojeg on odredi osim usmenog
izlaganja na početku rasprave ima prava davati objašnjenja, iznositi svoja
mišljenja i izjašnjavati se o iznesenim mišljenjima, primjedbama i prijedlozima
tijekom cijele rasprave kadgod zatraži riječ.

Članak 140.

Izvjestitelj radnog tijela koje je razmotrilo prijedlog zakona može
iznositi mišljenja, primjedbe i prijedloge koje je zauzelo radno tijelo,
a izvjestitelj matičnog radnog tijela može se očitovati i na stajališta
drugih radnih tijela koja su razmatrala prijedlog zakona i podnijela svoja
izvješća matičnom radnom tijelu.

Članak 141.

Predstavnik Vlade i drugi njezin ovlašteni dan mogu zatražiti riječ
tijekom cijele rasprave u Zastupničkom domu i kada prijedlog zakona nije
podnijela Vlada.

Članak 142.

Na sjednici Zastupničkog doma vodi se o prijedlogu zakona, u pravilu
objedinjeno, opća rasprava i rasprava o pojedinostima.

Članak 143.

Opća rasprava o prijedlogu zakona vodi se na način da zastupnici iznose
svoja mišljenja o tome da li je potrebno donijeti zakon, o osnovnim pitanjima
koja treba urediti zakonom, o ustavnom ovlaštenju da se predloženi odnosi
urede zakonom i o opsegu i načinu zakonskog uređivanja tih odnosa.

Rasprava o pojedinostima vodi se na taj način što se raspravlja i o
tekstu prijedloga zakona.

Ako zastupnici ocijene da nije potrebno donijeti zakon, prijedlog zakona
odbit će se zaključkom koji mora biti obrazložen i dostavljen predlagatelju.

Po završenoj raspravi zaključkom kojim se prihvaća donošenje zakona
utvrđuju se stajališta, prijedlozi i mišljenja u vezi s prijedlogom zakona
i upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona.

Zaključkom o prihvaćanju prijedloga zakona, može se odrediti da je predlagatelj
zakona obvezan prije podnošenja konačnog prijedloga zakona pribaviti mišljenje
pojedinih tijela, organizacija ili zajednica o pitanjima na koja se odnosi
predloženi zakon.

Zaključci iz prethodnih stavaka donose se većinom glasova nazočnih zastupnika.

Članak 144.

Na osnovi zaključka Zastupničkog doma o prihvaćanju prijedloga zakona,
predlagatelj će sačiniti konačni prijedlog zakona, odnosno konačni prijedlog
zakona sačinit će drugo tijelo ako je to odredio Zastupnički dom i sa tim
se suglasio predlagatelj.

U suglasnosti s predlagateljem zakona, može se odrediti da konačni prijedlog
zakona izradi radno tijelo Zastupničkog doma ili Vlada i tada se oni smatraju
predlagateljem zakona, a raniji predlagatelj gubi to svojstvo.

KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA

Članak 145.

Konačni prijedlog zakona predlagatelj je dužan podnijeti u roku šest
mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga zakona.

Ako predlagatelj zakona ne podnese konačni prijedlog zakona u propisanom
roku, smatrat će se da je postupak donošenja zakona obustavljen.

Članak 146.

Konačni prijedlog zakona podnosi se u obliku u kojem se donosi zakon.

Obrazloženje konačnog prijedloga zakona obuhvaća razloge zbog kojih
se zakon donosi, pitanja koja se njime rješavaju, objašnjenje odredbi predloženog
zakona, podatke o financijskim sredstvima potrebnim za provođenje zakona
i o načinu osiguranja tih sredstava te druge važne okolnosti u vezi s pitanjima
koja se zakonom uređuju.

Predlagatelj zakona dužan je u obrazloženju konačnog prijedloga zakona
navesti razlike izmedu rješenja koja predlaže u odnosu na rješenja iz prijedloga
zakona, razloge zbog kojih su te razlike nastale te prijedloge i mišljenja
koji su bili dani na prijedlog zakona, a koje predlagatelj nije prihvatio,
uz navođenje razloga zbog kojih ih nije prihvatio.

Članak 147.

Kod podnošenja konačnog prijedloga zakona odgovarajuće se primjenjuju
odredbe ovoga Poslovnika koje se odnose na prijedlog zakona.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje konačni prijedlog zakona predsjednicima
radnih tijela i svim zastupnicima te Vladi kad nije predlagatelj.

Predsjednik matičnog radnog tijela i Odbora za zakonodavstvo dužni su
konačni prijedlog zakona uvrstiti u dnevni red sjednice radnog tijela i
provesti raspravu te podnijeti pisano izvješće Zastupničkom domu.

Članak 148.

Ako se konačnim prijedlogom zakona stvaraju materijaln obveze za državu
i jedinice lokalne samouprave Zastupnički dom ne može odlučivati o konačnom
prijedlogu zakona prije nego utvrdi da se za ispunjenje tih obveza mogu
osigurati financijska sredstva.

Članak 149.

Ako se konačnim prijedlogom zakona predviđa da će pojedine njegove odredbe
imati povratno djelovanje, na osnovi posebnog obrazloženja predlagatelja
zakona i izvješća matičnog radnog tijela i Odbora za zakonodavstvo posebno
će se ocijeniti i zaključkom utvrditi da za povratno djelovanje predloženih
odredbi zakona postoje osobito opravdani razlozi. Bez toga se ne može pristupiti
odlučivanju o povratnom djelovanju zakonskih odredbi.

DRUGO ČITANJE ZAKONA

Rasprava o konačnom prijedlogu zakona na sjednici Zastupničkog doma

Članak 150.

Drugo čitanje zakona je drugi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Zastupničkog doma.

Drugo čitanje zakona obuhvaća uvodno izlaganje predlagatelja, raspravu
o stajalištima radnih tijela, raspravu o mišljenju odnosno prethodnom mišljenju
Županijskog doma, raspravu o podnesenim amandmanima, odlučivanje o amandmanima
i donošenje zakona.

Članak 151.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik može na početku rasprave
podnijeti uvodno usmeno izlaganje i kratko dopunsko obrazloženje prijedloga,
a kad konačni prijedlog zakona sadrži odredbe s povratnim djelovanjem dužan
je posebno obrazložiti zašto se predlaže povratno djelovanje tih odredbi.

Predlagatelj zakona ima pravo uzimati riječ u tijeku cijele rasprave;
davati objašnjenje, iznositi svoja mišljenja i izjašnjavati se o podnesenim
amandmanima i o izraženim mišljenjima i primjedbama. Predsjednik ili predsjedatelj
Zastupničkog doma dužan je predlagatelju dati riječ kadgod on to zatraži.

Predstavnik Vlade može tražiti riječ u tijeku rasprave o zakonu i kad
Vlada nije predlagatelj. Ista prava ima i izvjestitelj matičnog radnog
tijela i Odbora za zakonodavstvo.

Članak 152.

U tijeku rasprave o tekstu konačnog prijedloga zakona raspravlja se
o prijedlogu po dijelovima, glavama, odnosno odjeljcima, a ako se na sjednici
tako odluči i po člancima. U tijeku te rasprave odlučuje se i o podnesenim
amandmanima.

Rasprava o podnesenim amandmanima u pravilu se odvija cjelovito i odvojeno
od usvajanja pojedinih amandmana, osim ako se ne odluči da se nakon rasprave
o pojedinom amandmanu prijeđe na odlučivanje.

Nakon provedene rasprave i odlučivanja o amandmanima, odlučuje se o
donošenju zakona.

TREĆE ČITANJE ZAKONA

Članak 153.

Treće Čitanje zakona je poseban dio u postupku donošenja zakona koji
se provodi na sjednici Zastupničkog doma, a provodi se iznimno po odluci
Zastupničkog doma. Treće čitanje zakona provodi se uz uvjete i po postupku
propisanom ovim Poslovnikom za drugo čitanje.

AMANDMANI

Članak 154.

Prijedlog za izmjenu ili dopunu konačnog prijedloga zakona podnosi se
pisano u obliku amandmana uz obrazloženje.

Pravo podnošenja amandmana ima svaki zastupnik u Zastupničkom domu,
radno tijelo toga doma, Vlada i Županijski dom u obliku mišljenja, odnosno
prethodnog mišljenja datog o zakonu o kojem se raspravlja i odlučuje u
Zastupničkom domu.

Članak 155.

Amandman se upućuje predsjedniku Zastupničkog doma, a predsjednik Zastupničkog
doma ga prije odlučivanja dostavlja zastupnicima.

Članak 156.

Predsjednik Zastupničkog doma dostavlja podnesene amandmane predlagatelju
zakona i Vladi kad ona nije predlagatelj zakona.

Podnesene amandmane predsjednik Zastupničkog doma upućuje i matičnom
radnom tijelu te Odboru za zakonodavstvo da dostave svoja izvješća s mišljenjima
i prijedlozima o njima.

Članak 157.

Iznimno, ako se većina nazočnih zastupnika s tim složi, zastupnik može
podnijeti amandman na konačni prijedlog zakona i na sjednici, u tijeku
rasprave. I takav amandman podnosi se u pisanom obliku uz potrebno obrazloženje.

Predlagatelj zakona može podnositi amandmane sve do zaključenja rasprave.

Vlada može, do zaključenja rasprave, podnositi amandmane na konačni
prijedlog zakona i kada ona nije predlagatelj.

Podneseni amandmani, prema odredbama ovoga članka, moraju se umnožiti
i, prije rasprave i odlučivanja o njima, podijeliti zastupnicima.

Članak 158.

Ako su podneseni amandmani takve naravi da bitno mijenjaju ili odstupaju
od prihvaćenog prijedloga zakona, Zastupnički dom može odlučiti da se rasprava
odgodi kako bi se zastupnicima ostavilo dovoljno vremena za pripremu prije
odlučivanja.

Glasovanje o amandmanima će se odgoditi ako to zatraži Vlada, neovisno
da li je ona predlagatelj zakona, ili ako to zatraži matično radno tijelo
ili Odbor za zakonodavstvo, nakon što su na sjednici na kojoj su trebali
usvojiti izvješće s mišljenjem i prijedlozima o amandmanima, zaključili
da treba odgoditi glasovanje o amandmanima iz razloga navedenih u stavku
1. ovoga članka.

Članak 159.

O amandmanima izjašnjava se predlagatelj i Vlada neovisno je li predlagatelj
zakona ili ne.

Izjašnjavanje prema stavku 1. ovoga članka je u pravilu usmeno i iznosi
se tijekom rasprave u neposredno prije glasovanja o pojedinim ili svim
amandmanima.

Članak 160.

Prije glasovanja o amandmanu može se odlučiti da se rasprava prekine
i amandman dostavi Odboru za zakonodavstvo radi utvrđivanja konačnog teksta
odredbi koje se mijenjaju amandmanom ili amandmanima te radi usuglašavanja
drugih odredbi prijedloga zakona koje su u vezi s tim odredbama:

Članak 161.

Amandman koji je podnesen u roku postaje sastavnim dijelom konačnog
prijedloga zakona i o njemu se odvojeno ne glasuje:

- ako ga je podnio predlagatelj zakona,

- ako ga je podnijelo matično radno tijelo ili Odbor za zakonodavstvo
a suglasio se predlagatelj zakona,

- ako ga je podnio zastupnik ili radno tijelo i s njime se suglasio
predlagatelj zakona.

Ako zastupnik ili matično radno tijelo, odnosno Odbor za zakonodavstvo
zatraži da se o pojedinom amandmanu iz stavka 1. ovoga članka posebno izjašnjava,
o tom se amandmanu glasuje odvojeno.

Ako konačni prijedlog zakona nije podnijela Vlada, o amandmanu na prijedlog
s kojim se nije suglasila Vlada glasuje se odvojeno.

O amandmanima se glasuje prema redoslijedu članaka konačnog prijedloga
zakona na koje se odnose.

Ako je na jedan članak konačnog prijedloga zakona podneseno više amandmana,
glasovanje o amandmanima vrši se po redoslijedu koji svojom odlukom utvrdi
predsjednik odnosno predsjedatelj Zastupničkog doma, bez rasprave.

Članak 162.

Amandman, prihvaćen na sjednici Zastupničkog doma, postaje sastavni
dio konačnog prijedloga zakona o kome se odlučuje.

Donošenje zakona po hitnom postupku

Članak 163.

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo kada to zahtijevaju
interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno kada
je to nužno radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu.

Uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se konačni
prijedlog zakona, koji sadrži sve što i prijedlog zakona, osim što se umjesto
teksta prijedloga zakona prilaže tekst konačnog prijedloga zakona, a kada
prijedlog podnosi zastupnik, tada mora imati pismenu podršku još 20 zastupnika.

U hitnom postupku objedinjuje se prvo i drugo čitanje zakona.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku
Zastupničkog doma najkasnije jedan dan prije utvrđivanja dnevnog reda na
sjednici. Predsjednik Zastupničkog doma bez odgađanja upućuje prijedlog
da se zakon donese po hitnom postupku predsjednicima radnih tijela i svim
zastupnicima, te Vladi ako nije predlagatelj.

Članak 164.

O prijedlogu iz članka 163. ovoga Poslovnika odlučuje se prilikom utvrđivanja
dnevnog reda na početku sjednice, a može se odlučivati i tijekom utvrđivania
dopune dnevnog reda.

Ako predsjednik Zastupničkog doma nije unio u prijedlog dnevnog reda
sjednice prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, a prijedlog je
podnesen u rokovima i na način određen ovim Poslovnikom, na zahtjev predlagatelja
zakona najprije se odlučuje, bez rasprave, o uvrštavanju u dnevni red,
a ako prijedlog bude prihvaćen, odlučuje se o prijedlogu za hitni postupak.

Ako ne bude prihvaćen prijedlog za hitni postupak, predsjednik Zastupničkog
doma može predložiti provođenje prvog čitanja na istoj sjednici, odnosno
postupiti sukladno članku 192. stavku 3. Poslovnika.

Članak 165.

Ako se prihvati prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, prije
rasprave u Zastupničkom domu predloženi zakon razmotrit će ovlaštena radna
tijela i Odbor za zakonodavstvo i u roku 3 dana od dana prihvaćanja prijedloga.
Zastupnicima se iz vješća ovih radnih tijela moraju dostaviti u pisanom
obliku je dan dan prije početka rasprave o tom predmetu na sjednici Zastupničkog
doma.

Članak 166.

Na predloženi zakon koji se donosi po hitnom postupku mogu se podnositi
amandmani do zaključenja rasprave.

U postupku s amandmanima iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe
ovoga Poslovnika koje se odnose na amandmane na prijedloge zakona koji
se donose po redovitom postupku.

B. VJERODOSTOJNO TUMAČENJE ZAKONA

Članak 167.

Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona može zatražiti
ovlašteni predlagatelj zakona.

Članak 168.

Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona podnosi se predsjedniku
Zastupničkog doma, a mora sadržavati naziv zakona, naznaku odredbe za koju
se traži tumačenje i razloge za to.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje prijedlog za daljnjeg vjerodostojnog
tumačenja zakona Odboru za zakonodavstvo, matičnom radnom tijelu i Vladi,
ako ona nije podnosiiz prijedloga, radi ocjene njegove osnovanosti.

Članak 169.

Odbor za zakonodavstvo, nakon što pribavi mišljenja matičnih ili drugih
radnih tijela te Vlade, ocjenjuje je li prijedlog za davanje vjerodostojnog
tumačenja zakona osnovan.

Ako utvrdi da je prijedlog osnovan, Odbor za zakonodavstvo utvrdit će
prijedlog teksta vjerodostojnog tumačenja koji svojim izvješćem podnosi
Zastupničkom domu.

Ako Odbor za zakonodavstvo ocijeni da prijedlog za davanje vjerodostojnog
tumačenja nije osnovan, on će o tome izvijestiti Zastupnički dom koji povodom
toga izvješća donosi odluku.

C. DONOŠENJE DRŽAVNOG PRORAČUNA I ZAVRŠNOG RAČUNA DRŽAVNOG PRORAČUNA

Članak 170.

Prijedlog državnog proračuna i završnog računa državnog proračuna s
obrazloženjem predsjedniku Zastupničkog doma podnosi Vlada.

Zajedno s prijedlogom državnog proračuna podnosi se i načini prijedloga
zakona o izvršavanju državnog proračuna.

Članak 171.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje prijedlog državnog proračuna i
završnog računa državnog proračuna predstavnicima svih radnih tijela i
svim zastupnicima.

Članak 172.

Prijedlog državnog proračuna i završnog računa državnog proračuna raspravlja
se najprije u načelu, a zatim po razdjeli a o amandmanima se glasuje nakon
zaključivanja rasprave o razdjelu proračuna na koji se amandman odnosi.

Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja
može se osvrnuti samo podnositelj amandmana.

Zastupnički dom može posebnim zaključkom odlučiti da se rasprava u načelu
i po razdjelima provedena jedinstveno, a o amandmanima se glasuje nakon
provedene rasprave.

Članak 173.

U raspravi o završnom računu državnog proračuna, a na osnovi raščlambe
ostvarenih programa radova, mogu se utvrđivati osnove politike za iduće
razdoblje ili pravci za izradu proračuna, a mogu se utvrđivati i uvjeti
i mjerila za financiranje zadaća državnih tijela i organizacija i za financiranje
drugih potreba u državi.

Članak 174.

Pri donošenju državnog proračuna i završnog računa državnog proračuna
primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika koje se odnose na postupak donošenja
zakona, ako odredbama ovoga odjeljka nije drukčije određeno.

D. DONOŠENJE OSTALIH AKATA ZASTUPNIČKOG DOMA

Članak 175.

U pogledu postupka za donošenje odluka, deklaracija, rezolucija, preporuka
i drugih akata Zastupničkog doma primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika
o postupku za raspravu o konačnom prijedlogu zakona; ako Zastupnički dom
ne odluči drukčije, s tim da je rasprava o tim aktima jedinstvena, ako
se ne odluči da se o prijedlogu raspravlja najprije u načelu, a zatim o
pojedinostima.

Postupak donošenja ostalih akata, neovisno o tome donose li se po postupku
za prijedlog zakona ili konačni prijedlog zakona, uvijek se pokreće prijedlogom
akta.

Predlagatelj akata iz stavka 1. ovoga članka dužan je podnijeti prijedlog
akta predsjedniku Zastupničkog doma, a prema naravi akta isti mora sadržavati
obrazloženje, odnosno uvodno izlaganje kao temelj za provedbu rasprave
i usvajanje odgovarajuće odluke, te potvrdu ovlaštenog tijela da je prijedlog
akta jezično pregledan odnosno ispravljen.

Izvješća, raščlambe i ostale informacije, koje Zastupničkom domu nije
dostavila Vlada, predsjednik Zastupničkog doma upućuje Vladi na mišljenje.

Članak 176.

Ako su izvješća, raščlambe te ostale informacije duže od 15 stranica,
zastupnicima se dostavlja sažetak, a osnovni materijal stoji im na raspolaganju
u stručnoj službi Sabora. Sažetak mora sadržavati sve bitne postavke osnovnog
materijala i predlagatelj ga je obvezan dostaviti Zastupničkom domu istodobno
s osnovnim materijalom.

Podnositelj izvješća, raščlambe ili informacije dužan je navesti izvore
i dokumentaciju na kojoj se zasniva osnovni materijal.

X. ZASTUPNIČKA PITANJA

Članak 177.

Zastupnici mogu postavljati zastupnička pitanja Vladi i pojedinim ministrima
i to o pitanjima navedenim u članku 104. stavku 1. ovoga Poslovnika.

Zastupnička pitanja mogu se postavljati usmeno i u pisanom obliku, a
zastupnik je dužan navesti kome ga upućuje.

Članak 178.

Pitanja Vladi, odnosno pojedinom ministru zastupnici mogu postavljati
na sjednicama usmeno i u pisanom obliku. Zastupnik je dužan usmeno postavljeno
pitanje predati predsjedniku Zastupničkog doma i pisano formulirano.

Predsjednik Vlade, odnosno potpredsjednik ili ministar kome je pitanje
upućeno, dužan je odgovoriti na postavljeno pitanje na istoj sjednici na
kojoj je zastupničko pitanje postavljeno. U protivnom, dužan je navesti
razloge zbog kojih ne može odgovoriti.

U razdoblju izmedu sjednica Zastupničkog doma zastupnici mogu, u pisanom
obliku posredstvom predsjednika Zastupničkog doma, postavljati zastupnička
pitanja.

Pisani odgovor na pisano postavljeno pitanje daje se u roku 30 dana
od dana kada je pitanje dostavljeno Vladi odnosno pojedinom ministru kome
je upućeno. U istom roku Vlada, odnosno ministar dužni su odgovoriti na
usmeno postavljeno pitanje, ako zastupnik nije dobio odgovor na sjednici
Zastupničkog doma ili je zatražio pisani odgovor.

Ako Vlada, odnosno ministar ne može dati odgovor u roku iz stavka 4.
ovoga članka dužni su, preko predsjednika Zastupničkog doma obavijestiti
zastupnika i navesti razloge zbog kojih nisu u mogućnosti odgovoriti u
predviđenom roku na zastupničko pitanje.

Članak 179.

Pitanja koja zastupnici postavljaju Vladi, odnosno ministru, kao i odgovori
na ta pitanja, moraju biti jasni, precizni i kratki, a mogu ukazati na
prijedlog mogućih mjera koje se odnose na postavljeno pitanje.

Članak 180.

Zastupničko pitanje mora biti postavljeno u skladu s odredbama ovoga
Pravilnika.

Ako smatra da postavljeno pitanje nije u skladu s odredbama Poslovnika,
predsjednik Zastupničkog doma će uputiti zastupnika na to i pozvati ga
da svoje pitanje uskladi s tim odredbama.

Ako zastupnik ne uskladi svoje pitanje s odredbama ovoga Poslovnika,
predsjednik Zastupničkog doma neće to pitanje uputiti Vladi, odnosno ministru
i o tome će obavijestiti zastupnika.

Članak 181.

Vlada, odnosno ministar dostavlja pisani odgovor zastupniku na zastupničko
pitanje putem predsjednika Zastupničkog doma.

Članak 182.

Na zahtjev predsjednika Vlade, odnosno potpredsjednika ili ministra,
komu je postavljeno zastupničko pitanje, Zastupnički dom može produljiti
rokove za davanje odgovora na zastupničko pitanje.

Ako Vlada ili ministar ne odgovore na zastupničko pitanje prema članku
178. ovoga Poslovnika, a rok za odgovor nije produžen, predsjednik Zastupničkog
doma će o tome obavijestiti predsjednika Vlade i zahtijevati da se u roku
od osam dana dostavi odgovor.

Članak 183.

Na pitanje postavljeno Vladi odgovara predsjednik Vlade, a na pitanje
postavljeno ministru, osim ministra, može odgovoriti njegov zamjenik ili
pomoćnik.

Predsjednik Vlade i potpredsjednik, odnosno ministar komu je postavljeno
zastupničko pitanje, može odbiti odgovor na postavljeno pitanje, ako se
to pitanje ne odnosi na njihov rad ili na poslove iz njihova djelokruga.

Članak 184.

Ako bi se odgovor odnosio na pitanje koje predstavlja službenu ili vojnu
tajnu ili je povjerljive naravi, predsjednik Vlade, odnosno potpredsjednik
ili ministar može predložiti da se odgovori neposredno zastupniku, ili
na zatvorenoj sjednici radnog tijela u čiji djelokrug spada to pitanje.
O tom prijedlogu odlučuje Zastupnički dom.

Članak 185.

Nakon primljenog odgovora, zastupnik može na sjednici doma iznijeti
mišljenje o odgovoru i postaviti dopunsko pitanje.

Zastupnik koji nije bio nazočan sjednici na kojoj je predsjednik Zastupničkog
doma obavijestio Zastupnički dom o pitanju koje je postavio i dobivenom
odgovoru, može pisano dostaviti svoje mišljenje ili postaviti dopunsko
pitanje.

XI. RED NA SJEDNICI

Sazivanje sjednice

Članak 186.

Zastupnički dom zasjeda redovito dva puta godišnje: prvi puta između
15. siječnja i 30. lipnja, a drugi put između 15. rujna i 15. prosinca.

Izvan rokova iz stavka 1. ovoga danka, Zastupnički dom može zasjedati
i izvanredno na zahtjev Predsjednika Republike, Vlade ili većine zastupnika
u Zastupničkom domu.

Kada ovlašteni predlagatelj iz stavka 2. ovoga članka podnese zahtjev
za izvanredno zasjedanje Zastupničkog doma, dužan je predsjedniku Zastupničkog
doma navesti razloge zbog kojih traži izvanredno zasjedanje.

Na zahtjev ovlaštenog predlagatelja iz stavka 2. ovoga članka, predsjednik
Zastupničkog doma dužan je sazvati sjednicu Zastupničkog doma u roku od
osam dana od dana kad primi zahtjev.

Predsjednik Zastupničkog doma dužan je, kad to u pisanom obliku zatraži
većina ukupnog broja zastupnika, sazvati sjednicu Zastupničkog doma u roku
od 8 dana od dana kad mu je dostavljen zahtjev.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ne sazove valjano zatraženo izvanredno
zasjedanje ili sjednicu u vrijeme redovitog zasjedanja, zasjedanje, odnosno
sjednicu će sazvati Predsjedništvo Zastupničkog doma.

Članak 187.

Sjednicu Zastupničkog doma saziva predsjednik Zastupničkog doma.

Na početku svakog redovitog zasjedanja Zastupničkog doma izvodi se himna
Republike Hrvatske: "Lijepa naša domovino".

Članak 188.

Kada Zastupnički dom redovito zasjeda, sjednice Zastupničkog doma održavaju
se jednom mjesečno a ako je to potrebno i češće. Za redovite sjednice dostavlja
se zastupnicima prijedlog dnevnog reda s dokumentima o kojima će se voditi
rasprava (zakoni i drugi akti) osam dana prije održavanja sjednice.

Iznimno, predsjednik Zastupničkog doma može u slučajevima kada je neophodno
donijeti pojedini akt po hitnom postupku ili kada to zahtijevaju drugi
osobito opravdani razlozi, sazvati sjednicu Zastupničkog doma i izvan zasjedanja
predviđenog u stavku 1. ovoga danka, a dnevni red za tu sjednicu može predložiti
i na samoj sjednici.

Članak 189.

U slučaju sazivanja izvanredne sjednice Zastupničkog doma, predsjednik
Zastupničkog doma postupit će na način predviđen člankom 188. stavkom 2.
ovoga Poslovnika.

Članak 190.

Ukoliko Dom ne odluči drukčije sjednice Zastupničkog doma traju dok
se ne iscrpi utvrđeni dnevni red, a redni broj sjednice određuje se zajednički
za sjednice koje se održavaju u redovitom i izvanrednom zasjedanju, tijekom
jednog saziva Zastupničkog doma, bez obzira koliko dana one traju.

Članak 191.

Kada se ovim Poslovnikom određuje da se pojedina radnja u postupku donošenja
zakona ili drugog akta provodi u određenom roku, a rok je vezan za dostavu
materijala zastupnicima (prijedlog zakona, poziv za sjednicu, izvješća
radnih tijela itd.) dan ulaganja u pretinac zastupnika, smatra se danom
dostave

DNEVNI RED

Članak 192.

Dnevni red sjednice Zastupničkog doma predlaže predsjednik Zastupničkog
doma. Ako je dnevni red sjednice predložen u pisanom obliku uz poziv za
sjednicu, predsjednik Zastupničkog doma može na samoj sjednici mijenjati
prijedlog dnevnog reda na način što će iz pisanoga predloženoga dnevnog
reda izostaviti pojedine predmete, ili dopuniti dnevni red novim predmetima.

U prijedlog dnevnog reda predsjednik Zastupničkog doma unosi sve predmete,
koji su na način predviđen ovim Poslovnikom upućeni u postupak najkasnije
u roku od 30 dana kada radi o prijedlogu zakona, odnosno 15 dana kada se
radi o konačnom prijedlogu zakona ili drugom prijedlogu iz djelokruga Zastupničkog
doma.

Ako nitko od zastupnika ili drugih predlagatelja zakona i podnese u
pisanom obliku prigovor na predloženi dnevni red najkasnije jedan dan prije
zakazane sjednice, predloženi dnevni red smatra se usvojenim. O podnijetim
pisanim prigovorima predloženi dnevni red, nakon usmenog izjašnjenja podnositelja
prigovora i, ako to traži, predlagatelja zakona, odlučuje se sjednici bez
rasprave.

Iznimno, posebno se odlučuje o izmjenama dnevnog reda koje predsjednik
Zastupničkog doma predloži u konačnom prijedlogu dnevnog reda na samoj
sjednici ako to zatraži najmanje jedan zastupnik ili drugi ovlašteni predlagatelj
zakona, time se o podnijetim prigovorima na izmjene dnevnog teda odlučuje
na sjednici bez rasprave.

Članak 193.

Na prijedlog najmanje deset zastupnika Zastupnički dom može odlučiti
da se kod donošenja pojedinih akata skrate rokovi predviđeni ovim Poslovnikom.

Članak 194.

Dnevni red sjednice Zastupničkog doma utvrđuje se, u pravilu, na početku
sjednice.

Ako sjednica Zastupničkog doma traje dulje od jednog dana, predsjednik
Zastupničkog doma može naknadno predložiti da se dnevni red dopuni novim
predmetima. Dopuna dnevnog reda utvrđuje se na način predviđen člankom
192. stavkom 4. ovoga Poslovnika.

Predsjednik Zastupničkog doma dužan je unijeti u prijedlog dnevnog reda
svaki predmet kad to traži, tijekom sjednice, u pisanom obliku većina ukupnog
broja zastupnika Doma.

Osim u slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka, na sjednici Doma
ne može se predlagati dopuna dnevnog reda.

Predmet koji je Zastupnički dom odbio uvrstiti u dnevni red ne može
biti ponovno predložen prije proteka roka od tri mjeseca od dana kada ga
je Zastupnički dom odbio uvrstiti u dnevni red sjednice.

Prijedlog zakona koji je odbijen na sjednici ne može biti ponovno uvršten
u dnevni red sjednice u roku iz prethodnog stavka.

Članak 195.

Prije nego što se na sjednici Zastupničkog doma odluči o uvrštavanju
ili izostavljanju pojedinih predmeta iz predloženog dnevnog reda, predsjednik
Zastupničkog doma će staviti na glasovanje prijedlog da se pojedini zakon
donese po hitnom postupku, time da se odluka donosi bez rasprave, a u slučaju
prijedloga da se zakon ne donese po hitnom postupku prije glasovanja predsjednik
Zastupničkog doma će dati riječ samo zastupniku koji se protivio donošenju
zakona po hitnom postupku i predlagatelju zakona.

Nakon što je dnevni red utvrđen prema odredbama ovoga Poslovnika o utvrđivanju
dnevnog reda, predsjednik Zastupničkog doma objavljuje usvojeni dnevni
red, time da tijekom sjednice može promijeniti redoslijed rasprave ili
odlučivanja o pojedinom predmetu utvrđenog dnevnog reda.

PREDSJEDANJE I SUDJELOVANJE

Članak 196.

Sjednici Zastupničkog doma predsjeda predsjednik Zastupničkog doma,
a kad je on odsutan ili spriječen na dan kad je sjednica sazvana ili u
tijeku sjednice, sjednici predsjeda jedan od potpredsjednika Zastupničkog
doma.

U radu sjednice, kao gosti mogu prisustvovati svi oni koje je pozvao
predsjednik Zastupničkog doma.

Na sjednici može održati govor i strani državnik kao gost; na poziv
predsjednika Zastupničkog doma.

Članak 197.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjedatelja sjednice Zastupničkog doma (u daljnjem tekstu: predsjedatelj).

Prijave za govor primaju se čim se otvori rasprava i mogu se primati
najkasnije do jedan sat nakon početka rasprave. Govornika može opomenuti
na red ili prekinuti u govoru samo predsjedatelj.

Predsjedatelj se brine da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom
govoru.

Članak 198.

Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se prijavili.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika ili o povredi utvrđenog
dnevnog reda predsjedatelj daje riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga zastupnika
ne može trajati dulje od tri minute. Predsjedatelj je dužan poslije iznesenog
prigovora dati objašnjenje o povredi Poslovnika, odnosno utvrđenog dnevnog
reda. Ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem, o tom se odlučuje
na sjednici bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio navod za koji drži da je
netočno izložen, predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor onoga
koji je to izazvao. Zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na ispravak,
a u protivnom će mu predsjedatelj nakon opomene oduzeti riječ, a zastupnikov
govor ne može trajati dulje od dvije minute.

Članak 199.

Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od predmeta dnevnog reda, predsjedatelj će ga
opomenuti da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži teme dnevnog reda, predsjedatelj
će mu oduzeti riječ.

Članak 200.

Na sjednici se može odlučiti da govornik o istoj temi može govoriti
samo jedanput a može se i odrediti vrijeme trajanja govora.

Zastupnik u raspravi, u pravilu, može govoriti najdulje 10 minuta, a
predstavnici klubova do 15 minuta. Iznimno zbog važnosti teme, Zastupnički
dom može odlučiti da pojedini zastupnik može govoriti i dulje.

Nakon što završe svoj govor svi zastupnici koji su se prijavili za govor
u skladu s člankom 197. stavkom 2. ovoga Poslovnika, zastupnici mogu ponovno
zatražiti riječ i tada mogu govoriti još najviše 3 minute, neovisno o tome
da li su ranije govorili o toj temi.

Članak 201.

Iznimno, Predsjedništvo Zastupničkog doma, uz suglasnost svih predsjednika
klubova zastupnika, može odlučiti da rasprava o pojedinoj točki dnevnog
reda može trajati točno određeno vrijeme, u okviru kojega predlagatelj
može govoriti najdulje 20 minuta, a predstavnici klubova zastupnika, predstavnik
matičnog radnog tijela i predstavnik Odbora za zakonodavstvo najdulje po
15 minuta, te predstavnici ostalih radnih tijela najdulje po 10 minuta.
Ostalo vrijeme raspoređuje se političkim strankama razmjerno postojećemu
stranačkom sastavu Zastupničkog doma, s tim da nezavisni zastupnik i zastupnik
iz reda nacionalnih zajednica ili manjina, koji se prvi jave za riječ,
mogu govoriti najdulje po pet minuta.

Vrijeme iz stavka 1. ovoga članka, predlagatelj, klubovi zastupnika,
radna tijela, političke stranke nezavisni zastupnik i zastupnik iz reda
nacionalnih zajednica ili manjina, mogu iskoristiti na način koji sami
odrede.

ODRŽAVANJE REDA I STEGOVNE MJERE

Članak 202.

Red na sjednici osigurava predsjedatelj.

Za remećenje reda na sjednici predsjedatelj može zastupniku izreći mjere
iz članka 203. ovoga Poslovnika.

Članak 203.

Za remećenje reda na sjednici zastupniku se izriču stegovne mjere.

Stegovne mjere su:

1. opomena,

2. opomena s oduzimanjem riječi,

3. opomena s oduzimanjem riječi i isključenjem sa sjednice za vrijeme
rasprave i odlučivanja o pojedinoj točki dnevnog reda,

4. udaljenje sa sjednice.

Stegovne mjere navedene u stavku 2. ovoga članka izriče predsjedatelj.

Stegovne mjere iz stavka 2. točke 2. i 3. ovoga članka su konačne nakon
što ih je izrekao predsjedatelj.

Članak 204.

Opomena se izriče zastupniku koji na sjednici svojim vladanjem ili govorom
remeti red ili na drugi način krši odredbe ovoga Poslovnika.

Zastupnik je počinio stegovni istup iz stavka 1. ovoga članka ako:

- se u svom govoru ne drži predmeta o kojem se raspravIja,

- govori, a nije dobio odobrenje predsjedatelja,

- svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika,

- se javi za ispravak netočnog navoda ili zbog ukazivanja na povredu
Poslovnika, a započne govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ,

- omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike,

- svojim vladanjem odstupa od općih pravila vladanja u Zastupničkom
domu,

- na drugi način remeti red na sjednici.

Članak 205.

Opomena s oduzimanjem riječi izriče se zastupniku koji se u svom govoru
i nakon što mu je izrečena opomena, ne drži predmeta o kojem se raspravlja.

Opomena s oduzimanjem riječi izreći će se zastupniku i kada svojim govorom
na grublji način vrijeđa predsjedatelja i zastupnike, odnosno ako svojim
govorom teže narušava ugled Zastupničkog doma i zastupnika.

Članak 206.

Iznimno, zastupniku koji je svojim ponašanjem teško narušio red na sjednici,
može se uz mjeru oduzimanja riječi izreći i mjera isključenja sa sjednice
za vrijeme rasprave i odlučivanja o točki dnevnog reda tijekom koje je
počinio stegovni istup.

Članak 207.

Zastupniku se izriče stegovna mjera udaljenja sa sjednice Zastupničkog
doma kada je svojim vladanjem toliko narušio red i prekršio odredbe ovoga
Poslovnika o redu na sjednici da je daljnje održavanje sjednice dovedeno
u pitanje.

Stegovna mjera udaljenja sa sjednice može se izreći od jednog do deset
dana i stupa na snagu odmah nakon njezinog izricanja na sjednici Zastupničkog
doma.

Za vrijeme dok traje mjera udaljenja sa sjednice zastupnik ne može sudjelovati
niti u radu radnih tijela.

Članak 208.

Kada je zastupniku izrečena stegovna rnjera udaljenja sa sjednice Zastupničkog
doma, zastupnik je dužan odmah raspustiti sjednicu, a ako to ne učini,
predsjedatelj mu može izreći stegovnu mjeru u dvostrukom trajanju.

Ako se zastupnik niti nakon izricanja mjere iz stavka 1. ovoga članka,
ne udalji sa sjednice, predsjedatelj će prekinuti sjednicu i naložiti da
se zastupnik udalji iz dvorane za sjednice.

Članak 209.

Protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice Zastupničkog doma zastupnik
ima pravo prigovora.

Prigovor se podnosi Zastupničkom domu u roku od 48 sati od izricanja
stegovne mjere, a predsjedatelj upućuje prigovor svim zastupnicima.

Predsjedatelj unosi prigovor u dnevni red prvoga narednog dana, ako
je sjednica u tijeku, odnosno za prvu narednu sjednicu.

Odluku o prigovoru Zastupnički dom donosi većinom glasova nazočnih zastupnika,
bez rasprave, time da pravo govora ima samo zastupnik koji je podnio prigovor.

Članak 210.

Zastupnički dom može po prigovoru:

- potvrditi izrečenu stegovnu mjeru,

- smanjiti vrijeme na koje je zastupnik isključen sa sjednice Zastupničkog
doma ili

- ukinuti stegovnu mjeru.

Odluka Zastupničkog doma je konačna.

Članak 211.

Opomene s oduzimanjem riječi, opomene s oduzimanjem riječi i isključenjem
sa sjednice za vrijeme raspravljanja i odlučivanja o pojedinoj točki dnevnog
reda, kao i konačne stegovne mjere udaljenja sa sjednice Zastupničkog doma,
unose se u zapisnik sjednice, a tajnik Zastupničkog doma o njima vodi i
posebni očevidnik za razdoblje jednog saziva Zastupničkog doma.

Članak 212.

Predsjedatelj može naložiti da se iz dvorane udalji svaki slušatelj
koji narušava red.

Ako je red narušen, predsjedatelj može naložiti da se udalje svi slušatelji
iz dvorane u kojoj se održava sjednica.

TIJEK SJEDNICE

Članak 213.

Prije početka sjednice zastupnici ispunjavaju i predaju evidencijski
listić o svojoj nazočnosti na sjednici Zastupničkog doma.

Članak 214.

Nakon otvaranja sjednice, predsjedatelj daje potrebna objašnjenja u
vezi s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Predsjedatelj obavještava zastupnike o broju nazočnih zastupnika na
sjednici te o imenima zastupnika koji su opravdali i imenima zastupnika
koji nisu opravdali izostanak sa sjednice Zastupničkog doma.

Članak 215.

Poslije utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu o pojedinim
temama, i to redom koji je utvrđen u prihvaćenom dnevnom redu.

Rasprava o pojedinim temama iz utvrđenog dnevnog reda vodi se bez obzira
na broj nazočnih zastupnika.

U raspravi o temama utvrđenim dnevnim redom, svoja stajališta mogu iznijeti
i predstavnici klubova zastupnika s tim da u redoslijedu govornika imaju
prednost.

Zastupnik koji se prijavio za govor i nije bio nazočan u dvorani kad
je pozvan gubi pravo govoriti o predmetu iz dnevnog reda za koji se prijavio.

Bez obzira je li nazočan dovoljan broj zastupnika za pravovaljano odlučivanje,
predsjedatelj može odlučiti da se najprije provede rasprava o dijelu ili
svim predmetima utvrđenoga dnevnog reda, te da se nakon provedene rasprave
pristupi odlučivanju. U ovom slučaju obvezatno se utvrđuje dan i sat kada
će se odlučivati.

U slučajevima iz prethodnog stavka zastupnici prije glasovanja o pojedinom
zakonu mogu zatražiti riječ i govoriti najdulje do jednu minutu.

Članak 216.

Na sjednici se o svakom predmetu iz utvrđenoga dnevnog reda najprije
raspravlja, a zatim odlučuje, osim ako je ovim Poslovnikom određeno da
se odlučuje bez rasprave.

Članak 217.

Predsjedatelj zaključuje raspravu kada utvrdi da nema više prijavljenih
govornika.

Kada se iscrpi utvrđeni dnevni red sjednice, predsjedatelj zaključuje
sjednicu.

Vrijeme za postavljanje pitanja Vladi ("aktualni sat")

Članak 218.

Na svakoj sjednici Zastupničkog doma, u pravilu prije prelaska na prvu
točku dnevnog reda određuje se vrijeme u kojemu zastupnici imaju pravo
postavljati usmena pitanja, neovisno o dnevnom redu, Vladi ili pojedinome
ministru.

Pitanja moraju blti kratka i jasno formulirana i u pravilu takva da
se na njih može odgovoriti odmah i bez pripreme. Zastupnik ima pravo postaviti
najviše dva pitanja odjednom. Redoslijed za postavljanje pitanja određuje
se prema redoslijedu predaje evidencijskog listića o nazočnosti na sjednici
i zaokruživanjem na istom napomene da želi postaviti zastupničko pitanje.

Na pitanja upućena Vladi odgovara predsjednik Vlade, potpredsjednik,
odnosno ministar. Na pitanja upućena pojedinom ministru odgovara sam ministar.

Vrijeme određeno za postavljanje pitanja Vladi naziva se "aktualni
sat" i traje u pravilu jedan sat, ako Zastupnički dom ne odluči drukčije.

Predsjednik Vlade dužan je osigurati nazočnost najmanje polovine članova
Vlade na sjednici Zastupničkog doma u vrijeme određeno prethodnim stavkom.

ODLUČIVANJE

Članak 219.

Za donošenje odluka na sjednici Zastupničkog doma potrebna je nazočnost
većine zastupnika, osim u slučajevima kada je Ustavom ili ovom Poslovnikom
drukčije određeno.

Prigodom svakog odlučivanja predsjedatelj utvrđuje broj nazočnih te
imena opravdano i neopravdano odsutnih zastupnika.

Članak 220.

Zakone, odluke, rezolucije, zaključke i druge akte Zastupnički dom donosi
većinom glasova, ukoliko je na sjednici Zastupničkog doma nazočna većina
zastupnika, osim ako Ustavom i ovim Poslovnikom nije drukčije određeno.

Većinom glasova svih zastupnika, Zastupnički dom donosi:

- odluke da se pristupi promjeni Ustava, kao i utvrđivanje nacrta promjene
Ustava,

- zakone kojima se razrađuju Ustavom utvrđene slobode i prava čovjeka
i građanina, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih
tijela i ustrojstvo lokalne samouprave i uprave,

- odluke o davanju povjerenja predsjedniku i članovima Vlade, odnosno
o iskazivanju nepovjerenja predsjedniku, Vladi u cjelini ili pojedinom
članu Vlade,

- odluku o raspuštanju Zastupničkog doma, i

- Poslovnik Zastupničkog doma.

Članak 221.

Natpolovičnom većinom svih zastupnika Zastupnički dom donosi zakone
u slučaju kada Županijski dom vrati zakon na ponovno odlučivanje, osim
kada Zastupnički dom donosi zakone dvotrećinskom većinom.

Članak 222.

Dvotrećinskom većinom svih zastupnika Zastupnički dom

- donosi Ustav i promjenu Ustava,

- potvrđuje međunarodne ugovore kojima se međunarodnoj organizaciji
ili savezu daju ovlasti izvedene iz Ustava Republike Hrvatske,

- donosi Ustavni zakon o Ustavnom sudu Republike

Hrvatske,

- donosi zakone kojima se utvrđuju nacionalna prava.

Članak 223.

Kada se u postupku donošenja zakona na sjednici Zastupničkog doma na
temelju odredbi ovoga Poslovnika donose odluke koje prethode donošenju
zakona i drugih akata u smislu članka 220., 221. i 222. ovoga Poslovnika,
za njihovo donošenje dovoljna je većina glasova nazočnih zastupnika, neovisno
o tome što se pojedini zakon ili akt donosi većinom glasova svih zastupnika,
odnosno s dvije trećine glasova svih zastupnika, osim ako

je Ustavom i ovim Poslovnikom određeno da se i te odluke donose kvalificiranom
većinom.

GLASOVANJE

Članak 224.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim Poslovnikom nije određeno
da se glasuje tajno.

Javno glasovanje provodi se u pravilu dizanjem ruke ili kad tako odluči
predsjedatelj, poimeničnim izjašnjavanjem.

Glasovanje dizanjem ruke provodi se na način da predsjedatelj prvo poziva
zastupnike da se izjasne tko je "za" prijedlog zatim tko je "protiv"
prijedloga, odnosno je li se tko uzdržao od glasovanja. Kod utvrđivanja
dnevnog reda glasuje se "za" ili "protiv".

Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, ako se prilikom glasovanja
o amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika,
predsjedatelj može odmah konstatirati da je amandman odbijen.

Poimenično glasovanje provodi se tako da svaki prozvani zastupnik ustane
i izgovara - "za" ili "protiv" prijedloga, odnosno
"uzdržan". Poimenično glasovanje provodi se i kada to zahtijeva
20 zastupnika u Zastupničkom domu.

Kad je prozivanje završeno, ponovno se prozivaju oni zastupnici za koje
u popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasovali.

Zastupnike proziva i glasove prebrojava tajnik Zastupničkog doma.

Članak 225.

Kada se na sjednici Zastupničkog doma pojedine odluke donose većinom
glasova nazočnih zastupnika ili većinom glasova svih zastupnika, predsjedatelj
utvrđuje je li pojedina odluka dobila potrebnu većinu i objavljuje rezultat
glasovanja.

Na zahtjev jednog zastupnika koji zatraži provjeru glasovanja, predsjedatelj
nalaže brojenje i ponovno objavljuje rezultat glasovanja.

Članak 226.

Tajno glasovanje provodi se u pravilu kod izbora, odnosno imenovanja
u slučaju kada je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira,
odnosno imenuje.

Na prijedlog najmanje 10 zastupnika Zastupnički dom može odlučiti da
se javno glasuje i u slučajevima iz prethodnog stavka, time da se najprije
glasuje o prijedlogu koji je podnio Odbor za izbor, imenovanja i upravne
poslove, a nakon toga o drugim prijedlozima prema abecednom redu prezimena
kandidata.

Članak 227.

Tajno glasovanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su
iste veličine, boje i oblika i ovjereni su pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću prezimena kanđidata navedena su abecednim redom.

Glasačke listiće priprema tajnik Zastupničkog doma.

Članak 228.

Predsjedatelju kod tajnog glasovanja uz tajnika Zastupničkog doma pomaže
i određeni broj zastupnika.

Zastupnici koji pomažu predsjedatelju u provođenju tajnog glasovanja
predaju zastupnicima glasačke listiće. Predaju glasačkog lističa bilježi
na popisu zastupnika tajnik Zastupničkog doma zaokruživanjem rednog broja
ispred imena zastupnika kojemu je glasački listić predan.

Članak 229.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti odreduje tajnik
Zastupničkog doma.

Glasovanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika
izabranih da pomažu predsjedatelju.

Članak 230.

U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića.

Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i prvo glasovanje.

Članak 231.

Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem, i to osobno.

Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj
ispred imena kandidata za koga glasuje.

Glasački listić na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg
broja kandidata od broja koji se bira smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni glasački listić, kao i listić na kojem su
dopisana nova imena, odnosno glasački listić koji je tako popunjen da se
ne može sa sigurnošću utvrditi za koje je kandidate zastupnik glasovao.

Članak 232.

Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasačke listiće i nakon
što je predsjedatelj objavio da je glasovanje završeno, prelazi se na utvrđivanje
rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica.

Rezultat glasovanja utvrđuje se na osnovi glasačkih listića. Rezultat
glasovanja utvrđuje predsjedatelj u nazočnosti zastupnika koji su mu pomagali
kod samog glasovanja.

Članak 233.

Predsjedatelj objavljuje rezultat izbora i imenovanje na istoj sjednici
na kojoj je provedeno tajno glasovanje.

Predsjedatelj objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog broja zastupnika
primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo, koliko
je bilo nevažećih glasačkih listića, te koliko je zastupnika glasovalo
za izbor, odnosno imenovanje pojedinog kandidata.

Iza toga predsjedatelj proglašava koji su kandidati izabrani ili imenovani.

XII. IZBOR I IMENOVANJA

Članak 234.

Zastupnički dom bira, odnosno imenuje dužnosnike u Zastupnički dom i
u državna tijela i organizacije, te ostale institucije na temelju prijedloga
ovlaštenih predlagatelja.

Članak 235.

Prije početka glasovanja, predsjedatelj obavještava zastupnike o načinu
glasovanja i o načinu utvrđivanja rezultata izbora i imenovanja, odnosno
razrješenja.

Članak 236.

Ako se ne može utvrditi koji su kandidati izabrani, odnosno imenovani
zbog toga što su dva ili više kandidata dobili jednak broj glasova, glasovanje
se ponavlja samo za te kandidate.

Članak 237.

Ako prilikom glasovanja potrebnu većinu ne dobije broj kandidata koji
se bira, glasovanje se ponavlja za kandidate koji nisu dobili potrebnu
većinu.

U prvom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od petine glasova nazočnih zastupnika.

U drugom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od trećine glasova nazočnih zastupnika.

Ako ni u drugom ponovljenom glasovanju pojedini kandidat ne dobije potrebnu
većinu, prijedlog za izbor tog kandidata skida se sa popisa predloženih
kandidata.

Članak 238.

Prijedlog kandidature za izbor predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog
doma podnosi Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ili najmanje
20 zastupnika u Zastupničkom domu.

Predsjednik i potpredsjednici Zastupničkog doma, te predsjednici, potpredsjednici
i članovi radnih tijela Zastupničkog doma, biraju se na vrijeme do isteka
zastupničkog mandata, odnosno do dana razrješenja.

Razrješenje predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog doma može predložiti
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ili najmanje 30 zastupnika.

Izbor, imenovanje i razrješenje predsjednika, potpredsjednika i članova
radnih tijela Zastupničkog doma obavlja se na prijedlog Odbora za izbor,
imenovanja i upravne poslove ili na prijedlog najmanje 10 zastupnika.

Članak 239.

Prijedlog kandidata za izbore i imenovanja, odnosno razrješenja Zastupničkom
domu podnosi Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ako Ustavom,
zakonom ili ovim Poslovnikom nije propisano da prijedlog kandidature za
izbor ili imenovanja, odnosno prijedlog za razrješenje podnosi drugo tijelo
ili određeni broj zastupnika.

XIII. ZAPISNICI

Članak 240.

O radu na sjednici vodi se zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne podatke o radu sjednice, o prijedlozima iznijetim
na sjednici, sudjelovanju u raspravi te o donesenim odlukama.

U zapisnik se unosi i rezultat glasovanja o pojedinom predmetu.

Članak 241.

Svaki zastupnik ima pravo na početku sjednice iznijeti primjedbe na
zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na zapisnik odlučuje se na sjednici bez rasprave.
Ako se primjedba prihvati, obavit će se u zapisniku odgovarajuća izmjena.

Zapisnik na koji nisu iznesene primjedbe, odnosno zapisnik u kojem su
suglasno s prihvaćenim primjedbama obavljene izmjene, smatra se usvojenim.

Članak 242.

Usvojeni zapisnik potpisuju predsjedatelj Zastupničkog doma i tajnik
Zastupničkog doma.

Članak 243.

Izvornike zapisnika sjednica Zastupničkog doma čuva tajnik Zastupničkog
doma i istekom vremena saziva Zastupničkog doma pohranjuje ih u pismohranu
Sabora.

Članak 244.

Sjednice Zastupničkog doma tonski se snimaju.

Tajnik Zastupničkog doma dužan je omogućiti zastupnicima na njihov zahtjev
uvid u prijepis tonske snimke sjednice.

Zastupnici i ostali koji su govorili na sjednici Zastupničkog doma mogu
redigirati svoje izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst govora.

U dvojbi o osnovanosti zahtjeva za ispravkom u zapisniku, odlučuje se
na sjednici bez rasprave.

XIV. JAVNOST RADA

Članak 245.

Zastupnički dom izvještava javnost o radu Zastupničkog doma i odlukama
koje je donio, kao i o temama o kojima se raspravljalo.

Prijedlozi akata Zastupničkog doma, odnosno akti Zastupničkog doma mogu
se u cijelosti objaviti u sredstvima javnog priopćavanja ili kao posebne
publikacije.

Članak 246.

Radi izvješćivanja zastupnika i javnosti o svom radu Sabor izdaje svoje
glasilo i druge publikacije.

Glasilo Sabora "Izvješća hrvatskoga Sabora" objavljuje:

- prikaz osnovnih tema koje su predmet rasprave na sjednicama Zastupničkog
doma,

- prijedloge, odnosno konačne prijedloge zakona i drugih akata Zastupničkog
doma,

- usvojene tekstove pojedinih zakona i drugih akata,

- zaključke Zastupničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma,

- poticaje, stajališta i mišljenja iznesene u vezi s temama o kojima
se raspravlja i odlučuje u Zastupničkom domu,

- akte Predsjednika Republike,

- sažete govore održane na sjednicama Zastupničkog doma,

- zastupnička pitanja i odgovore Vlade,

- prikaz rada Vlade,

- kroniku značajnijih dogadanja u Saboru, Uredu Predsjednika Republike
i Vladi,

- kroniku međuparlamentarne suradnje Zastupničkog doma,

- životopise dužnosnika koje je izabrao, odnosno imenovao Zastupnički
dom.

Članak 247.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju se oni dokumenti i materijali Zastupničkog
doma koji su, u skladu s posebnim propisima, označeni kao sudbena, vojna,
odnosno državna tajna.

Zastupnik ne smije iznositi podatke koje je saznao na sjednicama; a
imaju karakter povjerljivosti naveden u stavku 1. ovoga članka.

Članak 248.

Način rukovanja dokumentima koji se smatraju službenom, vojnom, odnosno
državnom tajnom, uređuje se uputom tajnika Zastupničkog doma.

Članak 249.

Pravilnikom o javnosti rada sjednica Zastupničkog doma i radnih tijela
Zastupničkog doma uređuje se:

- način akceditiranja u Saboru domaćih i stranih novinara.

- način na koji građani mogu biti nazočni na sjednicama Zastupničkog
doma i radnih tijela Zastupničkog doma,

- način tonskog i slikopisnog snimanja sjednica Zastupničkog doma i
radnih tijela Zastupničkog doma,

- izravni radijski i televizijski prijenos tijeka sjednica Zastupničkog
doma i radnih tijela Zastupničkog doma,

- ostala pitanja vezana za javnost rada sjednica Zastupničkog đoma i
radnih tijela Zastupničkog doma.

Pravilnik iz stavka 1. ovoga članka objavljuje se u "Narodnim novinama".

Članak 250.

Sjednice ili pojedini dio sjednice radnih tijela Zastupničkog doma mogu
se na temelju odluke radnog tijela održati bez nazočnosti javnosti.

Članak 251.

Izvjestitelji sredstava javnog priopćavanja imaju pravo pratiti rad
Zastupničkog doma i njegovih radnih tijela i izvješćivati javnost o njihovom
radu.

Na sjednicama radnih tijela Zastupničkog doma može se odlučiti da izvjestitelji
tiska drugih sredstava javnog priopćavanja mogu prisustvovati sjednici
ako se na njoj raspravlja o nekom pitanju bez prisustva javnosti. O takvom
pitanju mogu izvjestitelji tiska i drugih sredstava priopćavanja davati
za javnost samo one obavijesti za koje se to na sjednici odluči. Na sjednici
se može odlučiti da se obavijesti o takvom pitanju mogu davati tek nakon
isteka određenog roka.

Članak 252.

Dužnost je izvjestitelja tiska i drugih sredstava javnog priopćavanja
da iznose točne podatke o temama koje se razmatraju u Zastupničkom domu.

Radi pružanja pomoći i stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika
tiska i drugih oblika priopćavanja u Zastupničkom domu, osigurava im se
pravovremena dostava materijala i uvjeti

za praćenje rada na sjednicama Zastupničkog doma i radnih tijela, razgovori
s predstavnicima predlagatelja ili s dužnosnicima u Zastupničkom domu i
drugi kontakti s izvjestiteljima.

Članak 253.

Zastupnički dom izdaje prijepise tonskih snimki o tijeku rada na sjednicama
Zastupničkog doma, uz koje se obavljaju i radni materijali dostavljeni
zastupnicima za svaku točku dnevnog reda sjednice, o čemu se brine tajnik
Zastupničkog doma.

Članak 254.

Radi što potpunijeg i točnijeg obavješćivanja javnosti o rezultatima
rada Zastupničkog doma i radnih tijela može se dati službeno priopćenje
za tisak i za druga sredstva priopćavanja. Konferencija za tisak održava
se na temelju odluke predsjednika Zastupničkog doma ili Predsjedništva
Zastupničkog doma ili na temelju odluke Zastupničkog doma.

Tiskovnu konferenciju može održati i radno tijelo na temelju odluke
radnog tijela ili predsjednika radnog tijela; odnosno predsjedatelja radnog
tijela.

XV. SURADNJA SABORA S PREDSTAVNIČKIM TIJELIMA DRUGIH DRŽAVA

Članak 255.

Zastupnički dom surađuje s predstavničkim tijelima drugih država i međunarodnih
organizacija u poslovima od zajedničkog interesa, osnivanjem zajedničkih
tijela, poduzimanjem zajedničkih akcija, usuglašavanjem stajališta o pitanjima
od zajedničkog interesa, razmjenom iskustava, međusobnim razmjenama programa
rada te dokumentacijskog i informativnog materijala i glasila, zajedničkim
sastancima zastupnika i razmjenom izaslanstava.

U Zastupničkom domu osniva se radi ispunjenja zadaća navedenih u prethodnom
stavku Odbor za međuparlamentarnu suradnju. Predsjednika Odbora bira Zastupnički
dom iz redova zastupnika koji su izabrani u stalna izaslanstva Sabora Republike
Hrvatske u međunarodnim parlamentarnim institucijama, a članovi Odbora
su svi članovi navedenih izaslanstava. Zastupnički dom bira u Odbor još
5 članova iz reda ostalih zastupnika.

Predsjednik i članovi Odbora za međuparlamentarnu suradnju imaju sva
prava predsjednika i članova radnih tijela Zastupničkog doma prema zakonu
o pravima zastupnika u Saboru Republike Hrvatske.

XVI. RAD SABORA U DOBA RATNOG STANJA ILI NEPOSREDNE UGROŽENOSTI NEOVISNOSTI
I JEDINSTVENOSTI REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 256.

Zastupnički dom u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske nastavlja s radom u skladu s odredbama
Ustava.

Na rad i organizaciju Zastupničkog doma u doba ratnog slanja i u slučaju
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske
primjenjuje se ovaj Poslovnik, ako njegovim odredbama ili drugim aktom
Zastupničkog doma nije drukčije određeno.

Članak 257.

Zastupnici u Zastupničkom domu, u situaciji iz članka 256. ovoga Poslovnika,
dužni su najhitnije, osobno ili preko nadležnih tijela; obavješćivati Zastupnički
dom o adresi stanovanja; rada ili jedinice; odnosno ustanove oružanih snaga
Republike Hrvatske na koju im treba dostavljati pozive za sjednice i druge
obavijesti u vezi s obavljanjem zastupničkih dužnosti.

Članak 258.

Zapovjedništvo oružanih snaga Republike Hrvatske, državna i druga tijela
obvezni su u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske omogućiti zastupnicima u Zastupničkom
domu da prisustvuju sjednicama radnih tijela ili Zastupničkog doma i u
tome im pružiti potrebnu pomoć.

Članak 259.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav :

- utvrđuje da ne postoji mogućnost da se sastane Zastupnički dom i o
tome izvješćuje Predsjednika Republike i Vladu Republike Hrvatske,

- utvrđuje da su prestale okolnosti koje su onomogućavale sazivanje
Zastupničkog doma i o tome izvješćuje Predsjednika Republike i Vladu.

Članak 260.

Ustrojstvo, način rada i sistematizaciju radnih mjesta u Stručnoj službi
Sabora u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske utvrđuje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav
pravilnikom, na prijedlog tajnika Zastupničkog doma.

XVII. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Članak 261.

Zastupnlčki dom osniva Stručnu službu za obavljanje stručnih administrativnih,
tehničkih i drugih poslova. Stručna služba je zajednička i za Županijski
dom i naziva se Stručna služba Sabora.

Za obavljanje određenih poslova iz stavka 1. ovoga članka Sabor može
imati i zajedničke stručne službe s Uredom Predsjednika Republike i Vladom,
a i drugim tijelima u Republici.

Članak 262.

Voditelj stručne službe Zastupničkog doma je tajnik Zastupničkog doma.

Tajnik Zastupničkog doma usmjerava i usklađuje rad Stručne službe i
odgovoran je za njen rad.

Tajnik Zastupničkog doma ima u odnosu na Stručnu službu Sabora položaj
dužnosnika koji je voditelj tijela državne uprave.

XVIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 263.

Dok se ne utvrdi koje će ovlašteno tijelo iz članka 127. odnosno 175.
stavka 3. ovoga Poslovnika izdavati potvrđu da je prijedlog akta jezično
pregledan; odnosno ispravljen takvu potvrdu izdat će tajnik Zastupničkog
doma.

Članak 264.

Na dan stupanja na snagu ovoga Poslovnika prestaje važiti Poslovnik
Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske ("Narodne novine",
br. 55/92. 89/92. i 43/94.)

Članak 265.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu danom donošenja a objavit će se u "Narodnim
novinama".

Klasa:021-03/95-01/06

Zagreb, 29. studenoga 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**akademik Vlatko Pavleti**ć, v. r.

Ostalo, NN 99/1995-1649