## Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

### NN 94/2013 (22.7.2013.), Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske

HRVATSKI SABOR

2121

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O UPRAVLJANJU I RASPOLAGANJU IMOVINOM U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE

Proglašavam Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 15. srpnja 2013. godine.

Klasa: 011-01/13-01/192

Urbroj: 71-05-03/1-13-2

Zagreb, 18. srpnja 2013.

Predsjednik

Republike Hrvatske

Ivo Josipović, v. r.

ZAKON

O UPRAVLJANJU I RASPOLAGANJU IMOVINOM U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE

I. OPĆE ODREDBE

Predmet Zakona

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom uređuje upravljanje i raspolaganje imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: državna imovina), utvrđuju se pojavni oblici državne imovine, načela upravljanja državnom imovinom, dokumenti upravljanja državnom imovinom, način i uvjeti upravljanja i raspolaganja dionicama i poslovnim udjelima koji čine državnu imovinu u trgovačkim društvima, način i uvjeti upravljanja i raspolaganja nekretninama koje čine državnu imovinu, djelokrug i ovlasti Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom (u daljnjem tekstu: Državni ured) u upravljanju i raspolaganju državnom imovinom, razgraničenje ovlasti u upravljanju i raspolaganju državnom imovinom između Državnog ureda, ministarstava i trgovačkih društava kojima su te ovlasti dane posebnim zakonima, uspostava i vođenje Registra državne imovine, upravni i inspekcijski nadzor te druga pitanja s tim u vezi.

(2) Ovim se Zakonom uređuje i osnivanje te ustrojstvo Centra za restrukturiranje i prodaju, njegov djelokrug i javne ovlasti, prestanak rada Agencije za upravljanje državnom imovinom (u daljnjem tekstu: Agencija) te druga pitanja s tim u vezi.

Članak 2.

(1) Upravljanje državnom imovinom podrazumijeva sve sustavne i koordinirane aktivnosti i dobre prakse kojima država optimalno i održivo upravlja svojom imovinom u svrhu ostvarivanja svojega organizacijskog strateškog plana.

(2) Raspolaganje državnom imovinom podrazumijeva pravo na otuđenje, opterećenje, ograničenje i odricanje od prava.

Pojmovi

Članak 3.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:

1. Državna imovina su:

– dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima čiji je imatelj Republika Hrvatska

– nekretnine čiji je vlasnik Republika Hrvatska, a čije je upravljanje i raspolaganje uređeno ovim i posebnim zakonima

– dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima čiji je imatelj Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje

– dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima čiji je imatelj Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, a koje je stekla u postupku sanacije i privatizacije banaka

– dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima te nekretnine čiji su imatelji odnosno vlasnici zavodi i druge pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska

– dosadašnja imovina Agencije koja je stečena na temelju članka 49. stavka 3. Zakona o upravljanju državnom imovinom (»Narodne novine«, br. 145/10. i 70/12.), a u obliku pokretnina i potraživanja i

– druga imovina.

2. Upravljanje dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima podrazumijeva posjedovanje, stjecanje i raspolaganje dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima te ostvarivanje prava dioničara ili članova društva sukladno propisima koji uređuju prava i obveze članova trgovačkih društava.

3. Upravljanje nekretninama podrazumijeva stjecanje nekretnina, raspolaganje nekretninama i ostvarivanje svih drugih vlasničkih prava sukladno propisima koji uređuju vlasništvo i druga stvarna prava.

4. Korištenje podrazumijeva uporabu i ubiranje plodova ili koristi koje državna imovina daje, bez prava otuđenja ili opterećenja.

Oblici državne imovine

Članak 4.

U smislu ovog Zakona pojedini pojavni oblici državne imovine su:

1. poljoprivredno zemljište

2. turističko i ostalo građevinsko zemljište

3. šume, šumska zemljišta i objekti kojima u skladu s posebnim propisima upravljaju Hrvatske šume

4. stanovi u vlasništvu Republike Hrvatske

5. poslovni prostori u vlasništvu Republike Hrvatske

6. rudna blaga sukladno posebnom zakonu

7. ceste, autoceste, željezničke pruge i mostovi zajedno s pripadajućim zemljištem

8. imovina koja je imala vojnu namjenu

9. imovina koja ima vojnu namjenu

10. državna imovina u odnosu na koju sindikati zahtijevaju prijenos prava vlasništva

11. državna imovina sukladno Zakonu o potvrđivanju Ugovora o pitanjima sukcesije (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 2/04.)

12. nekretnine za koje je u tijeku postupak utvrđenja prava vlasništva sukladno članku 77. Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine (»Narodne novine«, br. 92/96., 39/99., 42/99., 92/99., 43/00., 131/00., 27/01., 34/01., 65/01., 118/01., 80/02. i 81/02.)

13. nekretnine koje se u zemljišnim knjigama vode kao društveno vlasništvo i općenarodna imovina

14. nekretnine koje nisu procijenjene u postupku pretvorbe

15. zgrade Hrvatskoga sabora, Hrvatske narodne banke, Ured predsjednika Republike Hrvatske, Vlade Republike Hrvatske, zgrade i dijelovi zgrada koje koriste ministarstva i uredi (koji su u vlasništvu Republike Hrvatske), sudovi (Ustavni, Vrhovni, Visoki trgovački, Visoki upravni, Visoki prekršajni, županijski, upravni, trgovački, prekršajni i općinski), državno odvjetništvo (Državno odvjetništvo Republike Hrvatske te županijska i općinska državna odvjetništva) policija, carina ako su vlasništvo Republike Hrvatske

16. rezidencijalne nekretnine, nekretnine koje koriste diplomatska i konzularna predstavništva, a koje su državno vlasništvo

17. nekretnine koje se nalaze pod zaštitom UNESCO-a, arheološka nalazišta, muzeji, kulturno dobro

18. prihodi državnog proračuna koji se ostvaruju na temelju naplaćivanja naknada za korištenje državne imovine (primjerice naknada za pravo građenja i pravo služnosti na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske, koncesijske naknade, prihodi od najma stanova, zakupa poslovnih prostora i poljoprivrednog zemljišta)

19. sportski objekti koji su vlasništvo Republike Hrvatske

20. vrijednosni papiri (dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima čiji je imatelj Republika Hrvatska, dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima čiji je imatelj Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima čiji je imatelj Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, a koje je stekla u postupku sanacije i privatizacije banaka, dionice i poslovni udjeli u trgovačkim društvima te nekretnine čiji su imatelji, odnosno vlasnici zavodi i druge pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska)

21. pokloni državnim dužnosnicima u vrijednosti većoj od 500,00 kuna

22. umjetnine

23. novac, novčani ekvivalenti, štedni ulozi, zlatne poluge, međunarodne devizne pričuve

24. oduzeta imovina ostvarena kaznenim djelima i prekršajem

25. elektronička komunikacijska infrastruktura i druga povezana oprema

26. patenti ustupljeni Republici Hrvatskoj i licencije

27. potraživanja Republike Hrvatske prema drugim državama, fizičkim i pravnim osobama

28. službena vozila, plovila i zrakoplovi u vlasništvu Republike Hrvatske

29. imovina dana na korištenje bivšim društveno-političkim organizacijama, a koja je na temelju Zakona o pretvorbi prava na društvenim sredstvima bivših političkih organizacija (»Narodne novine«, br. 70/97.) postala vlasništvo Republike Hrvatske

30. imovina u obliku dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima i potraživanja u istima, te u obliku poslovnih prostora i stanova, koja u cijelosti nije procijenjena, a vlasništvo je Republike Hrvatske

31. robne rezerve Republike Hrvatske

32. riblji fond i divljač

33. pojavni oblici imovine kojima su vlasnici ustanove kojima je osnivač Republika Hrvatska

34. epikontinentalni pojas i ribolovno zaštićeni pojas

35. vodne građevine

36. ostali pojavni oblici imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.

II. NAČELA UPRAVLJANJA DRŽAVNOM IMOVINOM

Članak 5.

Upravljanje državnom imovinom temelji se na načelima javnosti, predvidljivosti, učinkovitosti i odgovornosti.

Načelo javnosti

Članak 6.

Načelo javnosti upravljanja državnom imovinom osigurava se propisivanjem preglednih pravila i kriterija upravljanja i raspolaganja državnom imovinom u propisima i drugim aktima koji se donose na temelju ovoga Zakona te njihovom javnom objavom, određivanjem ciljeva upravljanja i raspolaganja državnom imovinom u Strategiji upravljanja i raspolaganja državnom imovinom i Planu upravljanja i raspolaganja državnom imovinom, redovitim upoznavanjem javnosti s aktivnostima tijela koja upravljaju i raspolažu državnom imovinom, javnom objavom najvažnijih odluka o upravljanju i raspolaganju državnom imovinom i vođenjem registra državne imovine.

Načelo predvidljivosti

Članak 7.

(1) Upravljanje i raspolaganje državnom imovinom mora biti predvidljivo za uprave, dioničare i članove trgovačkih društava u kojima dionicama i poslovnim udjelima upravlja tijelo kojemu je ta ovlast dana u nadležnost, odnosno za suvlasnike i nositelje drugih stvarnih prava na nekretninama i ostalim pojavnim oblicima državne imovine.

(2) Predvidljivost upravljanja i raspolaganja državnom imovinom se ostvaruje načelno jednakim postupanjem u istim ili sličnim slučajevima.

Načelo učinkovitosti

Članak 8.

Državnom imovinom upravlja se i raspolaže učinkovito radi ostvarivanja gospodarskih, infrastrukturnih i drugih ciljeva određenih Strategijom i Planom upravljanja kao javni interes.

Načelo odgovornosti

Članak 9.

Načelo odgovornosti se osigurava propisivanjem ovlasti i dužnosti pojedinih nositelja funkcija upravljanja i raspolaganja državnom imovinom, nadzorom nad upravljanjem državnom imovinom, izvješćivanjem o postignutim ciljevima i učincima upravljanja i raspolaganja državnom imovinom i poduzimanjem mjera protiv nositelja funkcija koji ne postupaju sukladno propisima.

III. DOKUMENTI UPRAVLJANJA DRŽAVNOM IMOVINOM

Članak 10.

(1) Dokumenti upravljanja i raspolaganja državnom imovinom su Strategija upravljanja i raspolaganja državnom imovinom (u daljnjem tekstu: Strategija), Plan upravljanja i Izvješće o provedbi Plana upravljanja.

(2) Dokumenti upravljanja državnom imovinom objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Strategija upravljanja i raspolaganja državnom imovinom

Članak 11.

(1) Strategija određuje srednjoročne ciljeve i smjernice upravljanja i raspolaganja državnom imovinom uvažavajući gospodarske i razvojne interese Republike Hrvatske.

(2) Strategiju donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske za razdoblje od četiri godine.

(3) Nacrt prijedloga Strategije utvrđuje Državni ured kao stručni nositelj izrade Strategije u suradnji s nadležnim ministarstvima i drugim tijelima po potrebi.

Plan upravljanja

Članak 12.

(1) Plan upravljanja određuje kratkoročne ciljeve i smjernice upravljanja državnom imovinom, te provedbene mjere u svrhu provođenja Strategije.

(2) Plan upravljanja, na prijedlog Državnog ureda, donosi Vlada Republike Hrvatske za razdoblje od godine dana, najkasnije do 31. listopada tekuće godine za sljedeću godinu.

(3) Pobliži obvezni sadržaj Plana upravljanja, podatke koje mora sadržavati i druga pitanja s tim u vezi, propisuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

Izvješće o provedbi Plana upravljanja

Članak 13.

(1) Državni ured je dužan do 31. ožujka tekuće godine dostaviti Vladi Republike Hrvatske Izvješće o provedbi Plana upravljanja za prethodnu godinu.

(2) Izvješće iz stavka 1. ovoga članka Vlada Republike Hrvatske dostavlja Hrvatskome saboru na usvajanje.

IV. DRŽAVNI URED ZA UPRAVLJANJE DRŽAVNOM IMOVINOM

Državni ured kao središnje tijelo za upravljanje i raspolaganje državnom imovinom

Članak 14.

Državni ured je središnje tijelo za upravljanje i raspolaganje državnom imovinom i koordinaciju upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske u odnosu na središnja tijela državne uprave i druga tijela, odnosno pravne osobe osnovane posebnim zakonima, koji su imatelji, odnosno raspolažu imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske.

Vlasničke ovlasti

Članak 15.

Ovim Zakonom Vlada Republike Hrvatske u ime Republike Hrvatske povjerava Državnom uredu vršenje vlasničkih ovlasti u odnosu na državnu imovinu koja je predmet uređenja ovoga Zakona, osim one imovine za koju vlasnička prava vrši Centar u skladu s ovim Zakonom, te ako isto posebnim propisom nije povjereno drugom tijelu.

Koordinacija i harmonizacija kriterija za upravljanje državnom imovinom i izrada dokumenata upravljanja državnom imovinom

Članak 16.

Državni ured obavlja koordinaciju i harmonizaciju kriterija za upravljanje državnom imovinom; u svojstvu stručnog nositelja izrađuje Nacrt prijedloga strategije upravljanja i raspolaganja državnom imovinom, Prijedlog plana upravljanja državnom imovinom i Izvješća o provedbi Plana upravljanja državnom imovinom. Pri tome sudjeluje s nadležnim ministarstvima i drugim tijelima u utvrđivanju smjernica za ostvarivanje vlasničke politike u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama koje su od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, te u sustavnom praćenju i izvještavanju o radu, upravljanju, razvoju i ostvarivanju strateške politike u tim društvima.

Trgovačka društva i druge pravne osobe od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku

Članak 17.

(1) Državni ured predlaže Vladi Republike Hrvatske donošenje odluke o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(2) Državni ured u suradnji s resornim ministarstvima predlaže Vladi Republike Hrvatske imenovanje predstavnika vlasnika u skupštinama trgovačkih društava od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(3) Državni ured daje mišljenje Povjerenstvu Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima na inicijativu resornog ministarstva za imenovanje članova nadzornih odbora trgovačkih društava od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku i predlaganje kandidata za predsjednike nadzornih odbora trgovačkih društava od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(4) Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima predlaže Vladi Republike Hrvatske kandidate za članove i predsjednike uprava trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(5) Odabir kandidata za članove i predsjednike uprava trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku provodi se na prijedlog resornog ministarstva, uz suglasnost Državnog ureda, putem javnog natječaja ili posredstvom specijalizirane agencije, koja se, po potrebi, može odabrati u te svrhe na javnom natječaju.

(6) Ako se provodi javni natječaj, Državni ured nakon provedbe javnog natječaja predlaže Povjerenstvu Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima odabir kandidata za članove i predsjednike uprava trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(7) Pobliže kriterije za provedbu javnog natječaja za imenovanje članova i predsjednika uprava trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku te druga pitanja s tim u vezi, propisuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

(8) Resorno ministarstvo daje mišljenje na planove restrukturiranja trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

Fond stanova i poslovnih prostora i oduzeta imovina ostvarena kaznenim djelom i prekršajem

Članak 18.

(1) Državni ured upravlja i raspolaže fondom stanova i poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske, a u odnosu na koje upravljanje nije uređeno posebnim propisom, upravlja i raspolaže rezidencijalnim objektima, nekretninama koje je Ministarstvo obrane proglasilo neperspektivnim za vojnu namjenu te ostalim građevinskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske.

(2) Državni ured raspolaže imovinom koja je pravomoćnom sudskom presudom u kaznenom ili prekršajnom postupku trajno oduzeta pravomoćno osuđenim počiniteljima kaznenog djela ili prekršaja ili s njima povezanim osobama.

(3) Državni ured upravlja privremeno oduzetom imovinom u vlasništvu okrivljenika protiv kojih se vodi kazneni ili prekršajni postupak ili s njima povezanim osobama, u skladu s uredbom iz stavka 6. ovoga članka i posebnim propisima.

(4) Državni ured upravlja imovinom koja je u vlasništvu Republike Hrvatske ili nad kojom Republika Hrvatska obavlja vlasnička prava, a koja se odnosi na pravne osobe i predmet je sukcesije država proizišle uslijed raspada bivše SFRJ sukladno Zakonu o potvrđivanju Ugovora o pitanjima sukcesije, Anex G (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 2/04.), Uredbi o objavi Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o uređenju imovinskopravnih odnosa (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 9/99.) i Uredbi o objavi ugovora između Republike Hrvatske i Republike Slovenije o uređenju imovinskopravnih odnosa (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, br. 15/99.).

(5) Državni ured sudjeluje u postupku izrade dokumenata prostornoga uređenja podnošenjem zahtjeva i davanjem mišljenja, ako je istim obuhvaćeno i zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske.

(6) Pobliže uvjete za upravljanje privremeno oduzetom imovinom u vlasništvu okrivljenika protiv kojih se vodi kazneni ili prekršajni postupak ili s njima povezanim osobama propisuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

Oslobođenja od plaćanja poreza, komunalne naknade i drugih javnih davanja

Članak 19.

(1) Republika Hrvatska i Državni ured su oslobođeni plaćanja poreza na promet nekretnina, poreza na dobit i drugih poreza, komunalne naknade te drugih javnih davanja u odnosu na vlasništvo i upravljanje i raspolaganje državnom imovinom, osim ako posebnim propisom nije drugačije određeno.

(2) Ostala tijela državne uprave nakon predaje državne imovine u obliku nekretnina na upravljanje Uredu prestaju biti obveznici plaćanja poreza na promet nekretninama, poreza na dobit i drugih poreza, komunalnih naknada te drugih javnih davanja u odnosu na predmetnu imovinu.

Suradnja s institucijama Europske unije i drugim međunarodnim institucijama

Članak 20.

Državni ured sudjeluje u radu institucija Europske unije i surađuje s drugim međunarodnim institucijama sukladno njegovoj nadležnosti i djelokrugu.

Trgovačka društva posebne namjene

Članak 21.

Državni ured je ovlašten, uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske, osnivati trgovačka društva posebne namjene za upravljanje pojedinim pojavnim oblikom imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.

Drugi poslovi

Članak 22.

Državni ured obavlja i druge poslove koji su mu stavljeni u nadležnost posebnim zakonom.

Povjerenstva

Članak 23.

(1) Ovlašćuje se predstojnik Državnog ureda da za potrebe izrade nacrta provedbenih propisa ovoga Zakona osniva povjerenstva, imenuje članove povjerenstva i tajnika te uređuje način rada povjerenstva.

(2) Ovlašćuje se predstojnik Državnog ureda da određuje naknadu članovima i tajnicima za rad u povjerenstvima koja je prema ovome Zakonu ovlašten osnivati.

V. CENTAR ZA RESTRUKTURIRANJE I PRODAJU

Pravni položaj Centra

Članak 24.

(1) Ovim se Zakonom osniva Centar za restrukturiranje i prodaju (u daljnjem tekstu: Centar), kao pravna osoba s javnim ovlastima koja obavlja stručne poslove u okviru djelokruga propisanog ovim Zakonom i drugim propisima, za što odgovara Vladi Republike Hrvatske.

(2) Skraćeni naziv Centra je: CERP.

(3) Sjedište Centra je u Zagrebu, a adresu utvrđuje posebnom odlukom predstojnik Državnog ureda.

(4) Centar se upisuje u sudski registar.

(5) Centar se financira iz vlastitih sredstava i sredstava pribavljenih iz drugih izvora.

(6) Centar se financira i iz:

– naknada za prodaju dionica i udjela trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske

– na temelju sklopljenih ugovora o upravljanju, dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava, čiji su imatelj pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska, Centar ostvaruje pravo na naknadu čija će visina biti utvrđena uredbom Vlade Republike Hrvatske

– Centar se može financirati i sredstvima kao što su donacije, krediti, sredstva međunarodne pomoći, sredstva iz instrumenata programa i fondova Europske unije i drugim sredstvima u skladu sa zakonom.

(7) Visine naknada iz stavka 6. ovoga članka i druga pitanja s tim u vezi uređuje Vlada uredbom.

(8) Centar odgovara za obveze cijelom svojom imovinom.

(9) Za obveze Centra jamči Republika Hrvatska.

Centar kao pravni sljednik Agencije

Članak 25.

(1) Centar je pravni sljednik u odnosu na sva prava i obveze Agencije, sklopljene ugovore i pokrenute sudske i druge postupke u kojima je Agencija jedna od stranaka.

(2) Centar temeljem prijašnjih potraživanja Agencije te kroz postupke predstečajne nagodbe, stečaja i likvidacije trgovačkih društva stječe u vlasništvo dionice, udjele, prava, nekretnine i pokretnine.

(3) Imovinom stečenom na način iz stavka 2. ovoga članka Centar će raspolagati sukladno odredbama ovoga Zakona kojima se uređuje raspolaganje tom imovinom.

Oslobođenje od plaćanja poreza, komunalne naknade i drugih javnih davanja

Članak 26.

Centar je oslobođen plaćanja poreza na promet nekretnina, poreza na dobit i drugih poreza, komunalne naknade te drugih javnih davanja u odnosu na vlasništvo i upravljanje državnom imovinom te ima za potrebe obavljanja poslova prema ovom Zakonu pravo uvida i pribavljanja podataka bez naknade.

Pravni status i plaće radnika Centra

Članak 27.

(1) Na pravni status radnika Centra primjenjuju se opći propisi o radu.

(2) Na plaće radnika Centra primjenjuju se propisi koji uređuju plaće u javnim službama.

Djelatnost i poslovi Centra

Članak 28.

(1) Centar upravlja, kao zakonski zastupnik na temelju ovoga Zakona, dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima čiji je imatelj Republika Hrvatska, a koja nisu utvrđena kao društva od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku te dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima čiji su imatelji Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za dionice i poslovne udjele u trgovačkim društvima koje je stekla u postupku sanacije i privatizacije banaka, osim onih trgovačkih društava čije je upravljanje i raspolaganje uređeno posebnim zakonom, te je zadužena za restrukturiranje trgovačkih društava i drugih pravnih osoba koje nisu od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(2) Centar je ovlašten stjecati dionice i poslovne udjele u svoje ime i za svoj račun.

(3) Centar upravlja, na temelju sklopljenih ugovora o upravljanju, dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava, čiji su imatelj pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska.

(4) Centar prenosi dionice i poslovne udjele trgovačkih društva prijašnjim vlasnicima na ime naknade prema posebnim propisima.

(5) Centar sudjeluje u postupcima predstečajne nagodbe sukladno odredbama Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi (»Narodne novine«, br. 108/12., 144/12. i 81/13.), u kojima isti ima pravni položaj zakonskog zastupnika državnog portfelja dionica i poslovnih udjela, neovisno o njegovu položaju vjerovnika.

(6) Na prijedlog resornog ministarstva imenuje članove nadzornih odbora u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama koje nisu proglašene od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(7) Centar može obavljati i druge poslove propisane statutom Centra i posebnim propisom.

(8) Centar izrađuje izvješće o stanju neprocijenjene i procijenjene imovine, potraživanjima i ukupnom stanju imovine kojom upravlja i raspolaže.

(9) Centar kao javne ovlasti obavlja i sljedeće poslove:

– u upravnom postupku utvrđuje procijenjenu i neprocijenjenu imovinu u postupku pretvorbe i privatizacije društvenih poduzeća

– dodjeljuje dionice bez naknade hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradaloga, odnosno zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata

– obavlja i druge poslove određene posebnim zakonom.

Tijela Centra i Statut

Članak 29.

(1) Tijela Centra su Upravno vijeće i ravnatelj.

(2) Ustrojstvo i način rada Centra, uvjeti za imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja, način zastupanja Centra i druga pitanja važna za obavljanje djelatnosti i poslova Centra, pobliže se uređuju Statutom Centra.

Upravno vijeće

Članak 30.

(1) Centar ima Upravno vijeće od devet članova koje čine: predstojnik Državnog ureda, zamjenik ministra nadležnog za gospodarstvo, zamjenik ministra nadležnog za financije, zamjenik ministra nadležnog za turizam, zamjenik ministra nadležnog za pomorstvo, promet i infrastrukturu, zamjenik ministra nadležnog za poljoprivredu i zamjenik ministra nadležnog za branitelje koje imenuje Vlada Republike Hrvatske te predstavnik sindikata i predstavnik poslodavaca.

(2) Predstojnik Državnog ureda je ujedno i predsjednik Upravnog vijeća Centra.

(3) Upravno vijeće provodi nadzor nad poslovanjem Centra, daje suglasnost ravnatelju na godišnji program rada Centra, financijski plan i godišnji obračun, daje ravnatelju Centra prijedloge i mišljenja o pojedinim pitanjima te obavlja druge poslove određene statutom Centra i ovim Zakonom.

Članak 31.

Predsjednik i članovi Upravnog vijeća imenuju se na razdoblje od četiri godine. Nakon isteka mandata mogu biti ponovo imenovani.

Nadležnost Upravnog vijeća

Članak 32.

Upravno vijeće:

– donosi Statut Centra i druge akte određene Statutom Centra

– donosi Poslovnik o radu Upravnog vijeća

– donosi Financijski plan Centra

– predlaže Plan upravljanja imovinom koja je povjerena Centru i nadzire njegovo provođenje

– sklapa ugovore o radu s ravnateljem Centra i zamjenikom ravnatelja Centra u ime Centra

– obavlja nadzor nad poslovanjem Centra

– donosi odluke o upravljanju državnom imovinom u slučajevima propisanim ovim Zakonom i Statutom Centra

– donosi odluke o restrukturiranju i troškovima restrukturiranja trgovačkih društava u poteškoćama koja su u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske, a nisu od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku

– na inicijativu resornog ministarstva predlaže skupštinama trgovačkih društava članove nadzornih odbora i uprava u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama koje nisu proglašene od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku

– obavlja druge poslove propisane ovim Zakonom i Statutom Centra.

Donošenje odluka Upravnog vijeća

Članak 33.

(1) Upravno vijeće donosi odluke na sjednicama ako je na sjednici nazočna većina članova Upravnog vijeća.

(2) Upravno vijeće Centra donosi odluke većinom svih glasova.

(3) Na sjednicama Upravnog vijeća sudjeluju ravnatelj Centra i zamjenik ravnatelja Centra bez prava glasa.

(4) Način rada i donošenje odluka Upravnog vijeća pobliže se uređuje poslovnikom o radu Upravnog vijeća.

(5) Ustrojstvo i način rada Centra, te druga pitanja važna za obavljanje djelatnosti i poslova Centra pobliže se uređuju Statutom Centra koji donosi Upravno vijeće Centra uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske.

Ravnatelj Centra

Članak 34.

(1) Centrom upravlja ravnatelj koji ima jednog zamjenika.

(2) Ravnatelja i zamjenika ravnatelja Centra imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog Upravnog vijeća.

(3) Ravnatelja i zamjenik ravnatelja Centra imenuju se za razdoblje od četiri godine i mogu biti ponovno imenovani.

(4) Ravnatelj i zamjenik ravnatelja za vrijeme obavljanja dužnosti imaju pravo na plaću i ostala materijalna prava utvrđena aktima Centra i općim propisima o radu.

(5) Ravnatelja i zamjenika ravnatelja razriješit će se prije isteka njegova mandata ako:

– sam zatraži razrješenje

– ako je pravomoćno osuđen za:

a) kaznena djela protiv života i tijela (glava X.), kaznena djela protiv slobode i prava čovjeka i građanina (glava XI.), kaznena djela protiv Republike Hrvatske (glava XII.) kaznena djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom (glava XIII.), kaznena djela protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa (glava XIV.), kaznena djela protiv braka, obitelji i mladeži (glava XVI.), kaznena djela protiv imovine (glava XVII.), kaznena djela protiv sigurnosti platnog prometa i poslovanja (glava XXI.), kaznena djela protiv pravosuđa (glava XXI.), kaznena djela protiv vjerodostojnosti isprava (glava XXIII.), kaznena djela protiv javnog reda (glava XXIV.), kaznena djela protiv službene dužnosti (glava XXV.) iz Kaznenog zakona (»Narodne novine«, br. 110/97., 27/98., 50/00., 129/00., 51/01., 111/03., 190/03., 105/04., 84/05., 71/06., 110/07., 152/08. i 57/11.),

b) kaznena djela protiv čovječnosti i ljudskog dostojanstva (glava IX.), kazneno djelo protiv života i tijela (glava X.), kaznena djela protiv ljudskih prava i temeljnih sloboda (glava XI.), kaznena djela protiv osobne slobode (glava XIII.), kaznena djela protiv spolne slobode (glava XVI.), kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta (glava XVII.), kaznena djela protiv braka, obitelji i djece (glava XVIII.), kaznena djela protiv imovine (glava XXIII.), kaznena djela protiv gospodarstva (glava XXIV.), kaznena djela krivotvorenja (glava XXVI.), kaznena djela protiv službene dužnosti (glava XXVIII.) kaznena djela protiv pravosuđa (glava XXIX.), kaznena djela protiv javnog reda (glava XXX.), kaznena djela protiv Republike Hrvatske (glava XXXII.) i kaznena djela protiv strane države ili međunarodne organizacije (glava XXXIII.) iz Kaznenog zakona (»Narodne novine«, br. 125/11. i 144/12.)

– ne izvršava svoje poslove propisane ovim Zakonom i aktima Centra ili ako ih izvršava nesavjesno ili nestručno, što utvrđuje Upravno vijeće.

(6) Ravnatelj ili zamjenik ravnatelja, kojem je istekao mandat, osim u slučaju razrješenja prije isteka mandata, dužan je obavljati svoju dužnost do imenovanja novog ravnatelja, odnosno zamjenika ravnatelja, a najduže za razdoblje od šest mjeseci od dana isteka mandata.

Uvjeti za imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja

Članak 35.

(1) Ravnateljem ili zamjenikom ravnatelja može se imenovati osoba koja:

– je državljanin Republike Hrvatske

– je završila preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij, da je završila i stekla odgovarajuće zvanje u skladu s propisima koji uređuju sustav visokog obrazovanja

– ima najmanje pet godina radnog iskustva nakon završetka sveučilišnog studija.

(2) Ravnateljem ili zamjenikom ravnatelja ne može se imenovati osoba koja je pravomoćno osuđena za kaznena djela propisana člankom 34. stavkom 5. podstavkom 2. ovoga Zakona.

Plaća ravnatelja i zamjenika ravnatelja

Članak 36.

Plaću ravnatelja Centra i zamjenika ravnatelja Centra utvrđuje Vlada Republike Hrvatske posebnom odlukom, sukladno propisima koji uređuju plaće u javnim službama.

Ovlasti ravnatelja

Članak 37.

Ravnatelj zastupa i predstavlja Centar, vodi poslovanje i organizira rad Centra, odlučuje o upravljanju državnom imovinom u slučajevima propisanim ovim Zakonom i Statutom Centra, donosi akte o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta te obavlja i druge poslove propisane ovim Zakonom i Statutom Centra.

Ovlasti za raspolaganje imovinom u vlasništvu Centra

Članak 38.

(1) Odluku o raspolaganju dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava, stvarima i pravima te nekretninama i pokretninama u vlasništvu Centra čija je nominalna vrijednost odnosno tržišna vrijednost do uključujući 1.000.000,00 kuna donosi ravnatelj Centra.

(2) Odluku o raspolaganju dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava, stvarima i pravima te nekretninama i pokretninama u vlasništvu Centra čija je nominalna vrijednost odnosno tržišna vrijednost veća od 1.000.000,00 kuna donosi Upravno vijeće Centra na prijedlog ravnatelja Centra.

Ovlasti za zastupanje

Članak 39.

(1) Centar temeljem Zakona zastupa Republiku Hrvatsku i pravne osobe u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske odnosno čiji je osnivač Republika Hrvatska u svim sudskim i upravnim postupcima koji su vezani ili su proizašli iz obavljanja djelatnosti Centra propisanih člankom 28. ovoga Zakona.

(2) Centar može temeljem punomoći za obavljanje poslova zastupanja iz stavka 1. ovog članka ovlastiti Državno odvjetništvo ili drugu ovlaštenu osobu.

VI. UPRAVLJANJE I RASPOLAGANJE DRŽAVNOM IMOVINOM U OBLIKU DIONICA I POSLOVNIH UDJELA U TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA

Načini prodaja dionica

Članak 40.

(1) Prodaja dionica može se provesti na sljedeće načine:

– javnom ponudom

– javnim nadmetanjem

– javnim prikupljanjem ponuda

– ponudom dionica na uređenom tržištu kapitala

– prihvatom ponude u postupku preuzimanja dioničkih društava

– istiskivanjem manjinskih dioničara

– neposrednom prodajom.

(2) Javna ponuda dionica provodi se kao javni poziv na kupnju, upućen neodređenom ili određenom krugu osoba, prema unaprijed objavljenim uvjetima, u skladu s odredbama Zakona o tržištu kapitala (»Narodne novine«, br. 88/08., 146/08. i 74/09.), a koje se odnose na ponudu vrijednosnih papira javnosti.

(3) Javnim nadmetanjem prodaju se dionice trgovačkih društava koje u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio manji od 50% i kojima se nije trgovalo na uređenom tržištu kapitala u posljednja 24 mjeseca prije donošenja odluke o prodaji.

(4) Javnim nadmetanjem mogu se prodavati i dionice trgovačkih društava koje u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio iznad 50%, a imaju temeljni kapital manji od 750.000,00 kuna i čijim dionicama se nije trgovalo na uređenom tržištu kapitala u posljednja 24 mjeseca prije donošenja odluke o prodaji.

(5) Javno nadmetanje organizira i provodi Centar u dva kruga sukladno odluci o prodaji dionica javnim nadmetanjem.

(6) Javnim prikupljanjem ponuda prodaju se dionice trgovačkih društava koje u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio veći od 50%, odnosno manji od 50% ako se radi o društvu od posebnog i strateškog interesa za Republiku Hrvatsku.

(7) Javno prikupljanje ponuda organizira i provodi Centar u dva kruga sukladno odluci o prodaji dionica javnim prikupljanjem ponuda.

(8) Na uređenom tržištu kapitala prodaju se dionice trgovačkih društava koje u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio manji od 50%, a čijim dionicama se trgovalo na uređenom tržištu u posljednja 24 mjeseca prije donošenja odluke o prodaji.

(9) Na uređenom tržištu kapitala mogu se prodavati i dionice trgovačkih društava koje u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio iznad 50%, a kojim dionicama se trgovalo na uređenom tržištu u posljednja tri mjeseca prije donošenja odluke o prodaji, uz uvjet da se tom prodajom udio Republike Hrvatske u temeljnom kapitalu društva ne smanji ispod praga od 50%, odnosno 75%.

(10) Centar putem ovlaštenog investicijskog društva izlaže dionice društva na uređeno tržište kapitala.

(11) Centar će putem javnog natječaja izabrati ovlašteno investicijsko društvo. Ovlašteno investicijsko društvo dužno je nakon realizacije prodaje dionica na uređenom tržištu kapitala do kraja trgovinskog dana dostaviti Centru izvješće o prodaji.

(12) Ovlašteno investicijsko društvo prodaje dionice na uređenom tržištu kapitala sukladno uvjetima i nalozima Centra.

(13) Prihvat ponude u postupku preuzimanja dioničkih društava koristi se kao način prodaje dionica u slučajevima predviđenima Zakonom o preuzimanju dioničkih društava (»Narodne novine«, br. 109/07., 36/09. i 108/12.).

(14) Prijenos dionica manjinskih dioničara koristi se u slučajevima predviđenim Zakonom o trgovačkim društvima.

(15) Nadležno tijelo Centra može donijeti odluku o sudjelovanju u dokapitalizaciji trgovačkog društva na temelju objavljenog javnog poziva za dokapitalizaciju.

(16) Neposredna prodaja može se organizirati samo u slučaju kada u postupku javnog nadmetanja i postupku javnog prikupljanja ponuda Centar nije zaprimio niti jedno pismo interesa na tri uzastopno objavljena javna poziva za iskazivanje interesa za kupnju dionica nekog trgovačkog društva.

(17) Prodaja dionica može se provesti i kombinacijom više načina prodaje propisanih u stavku 1. ovoga članka.

Načini prodaje poslovnih udjela

Članak 41.

(1) Prodaja poslovnih udjela može se provesti na sljedeće načine:

– javnim nadmetanjem (javna dražba)

– javnim prikupljanjem ponuda

– javnim pozivom za dokapitalizaciju

– neposrednom prodajom.

(2) Javnim nadmetanjem prodaju se poslovni udjeli trgovačkih društava koji u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio manji od 50% ili veći od 50%, u slučaju da temeljni kapital društva iznosi do 750.000,00 kuna.

(3) Javno nadmetanje organizira i provodi Centar u dva kruga, sukladno odluci o prodaji poslovnih udjela javnim nadmetanjem.

(4) Javnim prikupljanjem ponuda prodaju se poslovni udjeli trgovačkih društava koji u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio veći od 50%, a čiji temeljni kapital prelazi iznos od 750.000,00 kuna, odnosno manji od 50% ako se radi o društvima od posebnog i strateškog interesa za Republiku Hrvatsku.

(5) Javno prikupljanje ponuda organizira i provodi Centar u dva kruga sukladno odluci o prodaji poslovnih udjela javnim prikupljanjem ponuda.

(6) Nadležno tijelo Centra, uz prethodnu suglasnost Državnog ureda, može donijeti odluku o sudjelovanju u dokapitalizaciji trgovačkog društva na temelju objavljenog javnog poziva za dokapitalizaciju.

(7) Neposredna prodaja može se organizirati samo u slučaju kada u postupku javnog nadmetanja i postupku javnog prikupljanja ponuda Centar nije zaprimio niti jedno pismo interesa na tri uzastopno objavljena javna poziva za iskazivanje interesa za kupnju poslovnih udjela nekog trgovačkog društva.

(8) Prodaja poslovnih udjela može se provesti i kombinacijom više načina prodaje propisanih u stavku 1. ovoga članka.

Procjena vrijednosti trgovačkih društava

Članak 42.

(1) Prije raspolaganja dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima, Centar je dužan izvršiti procjenu vrijednosti trgovačkog društva.

(2) Procjenu vrijednosti trgovačkog društva iz stavka 1. ovog članka, ovisno o udjelu u temeljnom kapitalu društva, izvršit će:

– osoba koja ima odobrenje za obavljanje poslova savjetovanja o strukturi kapitala, poslovnim strategijama i srodnim pitanjima, kao i za savjetovanje i usluge vezane uz spajanja i stjecanja udjela u društvima, sukladno propisima koji uređuju tržište kapitala, kada dionice ili poslovni udjeli u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio veći od 25%;

– osoba koja ima odobrenje za obavljanje poslova savjetovanja o strukturi kapitala, poslovnim strategijama i srodnim pitanjima, kao i za savjetovanje i usluge vezane uz spajanja i stjecanja udjela u društvima sukladno propisima koji uređuju tržište kapitala, kada dionice ili poslovni udjeli u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio veći od 50%, pri čemu mora, osim procjene iz podstavka 1. ovoga stavka, napraviti i analizu financijskog, pravnog i organizacijskog položaja društva te izraditi opis društva (infomemorandum) odnosno prospekt, sukladno Zakonu o tržištu kapitala, a koji odobrava Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga (u daljnjem tekstu: HANFA)

– Centar kada dionice ili poslovni udjeli u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio do 25%

– Centar ako su troškovi procjene u nerazmjeru s vrijednošću raspoložive imovine društva ili ako troškovi procjene premašuju polovinu knjigovodstvene vrijednosti društva.

(3) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka, ako dionice trgovačkog društva kotiraju na uređenom tržištu kapitala u posljednjih 12 mjeseci od dana donošenja odluke o prodaji, Centar nema obvezu izrade procjene vrijednosti trgovačkog društva sukladno odredbama ovog članka.

Članak 43.

(1) Centar će na temelju Zakona o javnoj nabavi, za poslove procjene vrijednosti jednog ili više trgovačkih društava, odabrati osobu koja ima odobrenje za obavljanje poslova savjetovanja iz stavka 2. ovoga članka, a koja mora ispunjavati sljedeće uvjete:

– da ima najmanje dva stalno zaposlena investicijska savjetnika koji na temelju odobrenja Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga mogu obavljati poslove investicijskog savjetnika

– da investicijski savjetnici iz podstavka 1. ovoga stavka imaju najmanje dvije godine iskustva na poslovima investicijskog savjetnika nakon stjecanja ovlaštenja HANFA-e

– da ima referencije u obavljanju istih i/ili srodnih poslova.

(2) Centar može, u slučaju kada je potrebno napraviti analizu financijskog, pravnog i organizacijskog položaja društva, angažirati i pravnog savjetnika i revizorsko društvo, i to putem zasebnih natječaja, ili u sklopu natječaja za osobu definiranu stavkom 1. ovoga članka kojim traži da ona nastupa zajedno u konzorciju s pravnim savjetnikom i po potrebi revizorskim društvom.

Uredba o načinu prodaje dionica i poslovnih udjela

Članak 44.

Način prodaje dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima, način određivanja početne cijene dionice i poslovnih udjela u trgovačkim društvima prilikom prodaje, postupak prodaje i uvjete odabira ponuda u postupcima prodaje dionica i poslovnih udjela trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske propisat će uredbom Vlada Republike Hrvatske.

Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima

Članak 45.

(1) Radi učinkovitog upravljanja trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, Vlada Republike Hrvatske odlukom imenuje Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima koji čine:

– potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske zadužen za gospodarstvo

– ministar financija

– ministar gospodarstva

– ministar pomorstva, prometa i infrastrukture

– ministar poljoprivrede

– ministar poduzetništva i obrta

– ministar rada i mirovinskog sustava.

(2) Povjerenstvo iz stavka 1. ovoga članka ovlašteno je:

– razmatrati planove i izvještaje o poslovanju trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku

– predlagati Vladi Republike Hrvatske kodeks upravljanja trgovačkim društvima i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku

– predlagati Vladi Republike Hrvatske članove nadzornih odbora i uprava trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku

– razmatrati planove restrukturiranja trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(3) Način rada i odlučivanja uređuje se poslovnikom o radu koji donosi Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za upravljanje strateškim trgovačkim društvima.

(4) Stručne poslove za potrebe rada Povjerenstva obavlja Državni ured.

Poseban način raspolaganja dionicama i poslovnim udjelima

Članak 46.

(1) Na prijedlog nadležnog ministarstva u odnosu na osnovnu djelatnost trgovačkog društva, Vlada Republike Hrvatske može odlučiti da se dionice ili poslovni udjeli u određenom trgovačkom društvu izuzmu od prodaje te da se njima raspolaže na način drugačiji od prodaje radi ostvarivanja određenih gospodarskih interesa ili izvršavanja obveza Republike Hrvatske.

(2) Nadležno ministarstvo u odnosu na osnovnu djelatnost trgovačkog društva podnosi prijedlog iz stavka 1. ovoga članka Vladi Republike Hrvatske, uz prethodno pribavljenu suglasnost ministarstva nadležnog za financije, ministarstva nadležnog za gospodarstvo i Državnog ureda.

Prodaja dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima putem radničkog dioničarstva

Članak 47.

(1) Iznimno od odredaba članaka 40. i 41. ovoga Zakona, Vlada Republike Hrvatske može odlučiti, na prijedlog nadležnog ministarstva u odnosu na osnovnu djelatnost trgovačkog društva, a uz prethodno pribavljeno mišljenje Državnog ureda, da se dionice ili poslovni udjeli u određenom trgovačkom društvu prodaju radnicima društva u okviru radničkog dioničarstva.

(2) Prodaja dionica i poslovnih udjela radnicima društva može se provoditi u društvima u vlasništvu Republike Hrvatske koja nisu proglašena od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku te se može donijeti odluka o prodaji dionica ili poslovnih udjela do 25% udjela temeljnog kapitala.

(3) U slučaju raspolaganja na način iz stavka 1. ovog Zakona, operativna provedba istih bit će u nadležnosti Centra.

(4) Raspolaganje sukladno ovom članku pobliže propisuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

VII. UPRAVLJANJE I RASPOLAGANJE DRŽAVNOM IMOVINOM U OBLIKU NEKRETNINA

Članak 48.

(1) Upravljanje nekretninama, osim ostalih, sastoji se i od sljedećih aktivnosti:

– provedbe postupaka potrebnih za upravljanje nekretninama

– sudjelovanja u oblikovanju prijedloga prostornih rješenja za nekretnine

– tekućeg i investicijskog održavanja nekretnina

– reguliranja vlasničkopravnog statusa nekretnine

– ustupanja na korištenje tijelima državne uprave ili drugim tijelima korisnicima državnog proračuna nekretnina, koje su im potrebne za obavljanje njihove djelatnosti, te

– obavljanja i drugih aktivnosti i poslova sukladno propisima koji uređuju vlasništvo i druga stvarna prava.

(2) Raspolaganje nekretninama u smislu ovoga Zakona i zakona koji uređuje vlasništvo i druga stvarna prava, predstavlja:

– prodaju

– davanje u zakup ili najam

– osnivanje prava građenja

– dokapitalizaciju trgovačkih društava unošenjem nekretnina u temeljni kapital trgovačkih društava

– darovanje

– zamjenu

– osnivanje založnog prava na nekretnini

– osnivanje prava služnosti na nekretnini

– razvrgnuće suvlasničke zajednice nekretnina

– zajedničku izgradnju ili financiranje izgradnje i

– druge načine raspolaganja.

(3) Republiku Hrvatsku u svim sporovima koji se vode radi zaštite njezinih imovinskih prava i interesa pred sudovima, upravnim i drugim tijelima zastupa državno odvjetništvo.

(4) Predstojnik Državnog ureda ima pravo angažirati stručne osobe za obavljanje pojedinih stručnih radnji u obavljanju poslova propisanih ovim člankom.

Raspolaganje nekretninama

Članak 49.

(1) Nadležna tijela raspolažu nekretninama u skladu sa Strategijom, Planom upravljanja, ovim Zakonom te posebnim propisima.

(2) Nadležna tijela mogu raspolagati nekretninama i povodom prijedloga zainteresirane osobe u slučajevima razvrgnuća suvlasničke zajednice i osnivanja prava služnosti, osim ako je drukčije raspolaganje propisano posebnim propisima.

(3) Vlada Republike Hrvatske može iznimno raspolagati nekretninama i kada to nije predviđeno Planom upravljanja, ako su one potrebne za neposredno ostvarivanje prava ili ispunjavanje obveza Republike Hrvatske, njezinih tijela ili pravnih osoba kojima je Republika Hrvatska osnivač.

Prethodne radnje u vezi s upravljanjem nekretninama

Članak 50.

(1) Državni ured će prije prodaje, zamjene ili razvrgnuća suvlasničke zajednice prodajom nekretnine utvrditi tržišnu vrijednost nekretnine.

(2) Tržišnu vrijednost utvrđuju stalni sudski vještaci s liste koja će biti uspostavljena pri Državnom uredu temeljem provedenog javnog natječaja, a u skladu s metodama procjene koje propisuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

(3) Državni ured će temeljem odredbi stavka 2. ovoga članka, a prije osnivanja prava građenja utvrditi iznos naknade za pravo građenja u odnosu na tržišnu vrijednost nekretnine, osim u odnosu na nekretnine za koje je to propisano posebnim propisima.

(4) Tržišna vrijednost nekretnine iz stavaka 1. i 2. ovoga članka je vrijednost izražena u novcu koja se za određenu nekretninu može postići na tržištu i koja ovisi o odnosu ponude i potražnje u vrijeme njezina utvrđivanja na području na kojem se nekretnina nalazi.

(5) Državni ured, prije osnivanja prava služnosti, utvrđuje naknadu za umanjenje tržišne vrijednosti nekretnine uslijed osnivanja služnosti, osim u odnosu na nekretnine za koje je to propisano posebnim propisima.

Načini raspolaganja nekretninama

Članak 51.

(1) Raspolaganje nekretninama provodi se na sljedeće načine:

– javnim nadmetanjem, koje se provodi kao javno raspolaganje prema unaprijed objavljenim uvjetima, pri čemu se ugovor sklapa s ponuditeljem koji ispunjava uvjete i ponudi najvišu cijenu iznad početne cijene

– javnim prikupljanjem ponuda, koje se provodi kao poziv na predaju ponuda, koji je upućen neodređenom ili određenom krugu osoba, i to prema unaprijed određenim uvjetima

– kombinacijom načina iz podstavaka 1. i 2. ovoga stavka.

(2) Razvrgnuće suvlasničke zajednice i osnivanje prava služnosti u skladu s prostornim planom provodi se izravnim pregovorima, povodom prijedloga zainteresirane osobe ili nadležnog tijela Republike Hrvatske.

(3) Raspolaganje nekretninama se provodi i na načine propisane posebnim propisima.

Članak 52.

(1) Iznimno od odredbe članka 51. stavka 1. ovoga Zakona, može se raspolagati nekretninama bez javnog nadmetanja ili bez javnog prikupljanja ponuda, po tržišnoj vrijednosti, kad pravo vlasništva na nekretninama kojima upravlja Državni ured stječu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravne osobe u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu Republike Hrvatske odnosno pravne osobe u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, ako je to u interesu i cilju općega gospodarskog i socijalnog napretka njezinih građana.

(2) Iznimno od odredbe članka 51. stavka 1. ovoga Zakona, mogu se prodati nekretnine bez javnog nadmetanja ili bez javnog prikupljanja ponuda, po tržišnoj vrijednosti:

– ako je riječ o nekretnini na kojoj se realizira investicijski projekt proglašen od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku

– osobi kojoj je dio tog zemljišta potreban za formiranje neizgrađene građevne čestice u skladu s lokacijskom dozvolom ili detaljnim planom uređenja, ako taj dio ne prelazi 20% površine planirane građevne čestice

– osobi koja je na zemljištu u svom vlasništvu, bez građevinske dozvole ili drugog odgovarajućeg akta nadležnog tijela državne uprave, izgradila građevinu u skladu s detaljnim planom uređenja ili lokacijskom dozvolom, a nedostaje joj do 20% površine planirane građevne čestice, uz uvjet da se obveže da će u roku od jedne godine od dana sklapanja kupoprodajnog ugovora ishoditi građevinsku dozvolu ili drugi odgovarajući akt, pri čemu Republika Hrvatska upisuje pridržaj prava vlasništva do isteka roka od jedne godine

– osobi koja je u postupku ozakonjenja nezakonito izgrađenog objekta od nadležnog tijela ishodila rješenje o izvedenom stanju, a objekt je izgradila na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske te je na predmetnoj nekretnini utvrđen obuhvat građevinske čestice

– osobi koja se nalazi u neprekidnom zakonitom posjedu nekretnine u vlasništvu Republike Hrvatske duže od pet godina, a koja s Republikom Hrvatskom ima važeći ugovor o najmu ili zakupu i koja redovito podmiruje dospjele najamnine, odnosno zakupnine i protiv koje se ne vodi postupak radi iseljenja, osim ako je takvo raspolaganje isključeno posebnim propisom.

(3) Raspolaganje nekretninama, osim načinima propisanim stavkom 1. ovoga članka, provodi se i na načine propisane posebnim propisima.

Izgradnja objekata za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske

Članak 53.

(1) Izgradnja objekata za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske provodi se temeljem osnivanja prava građenja za koji ugovor o osnivanju prava građenja će biti sklopljen neposrednom pogodbom s investitorom koji da najpovoljniju ponudu i bude izabran na natječaju koji je za tu svrhu raspisalo nadležno tijelo.

(2) Kriterije za ocjenjivanje ponude kao najpovoljnije uređuje Vlada Republike Hrvatske uredbom koja se donosi temeljem zakona kojim se uređuju obnovljivi izvori energije.

(3) U slučajevima kad je za određenu etapu izgradnje potrebno osnivanje prava služnosti, isto će se sklopiti neposrednom pogodbom s investitorom.

Ovlasti za raspolaganje nekretninama

Članak 54.

(1) Odluku o raspolaganju nekretninom ili skupom nekretnina koje čine cjelinu čija je tržišna vrijednost do uključujući 1.000.000,00 kuna donosi predstojnik Državnog ureda.

(2) Odluku o raspolaganju nekretninom ili skupom nekretnina koje čine cjelinu čija je tržišna vrijednost veća od 1.000.000,00 do uključujući 100.000.000,00 kuna donosi Povjerenstvo za raspolaganje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske na prijedlog Državnog ureda, koji odlukom imenuje Vlada Republike Hrvatske.

(3) Povjerenstvo za raspolaganje nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske čine:

– potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske kojeg odredi Vlada Republike Hrvatske

– ministar pravosuđa

– ministar financija

– ministar graditeljstva i prostornoga uređenja

– ministar poljoprivrede

– ministar turizma

– ministar obrane.

(4) Način rada i odlučivanja bit će uređen poslovnikom o radu koji donosi Povjerenstvo za raspolaganje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske.

(5) Stručne poslove za potrebe rada Povjerenstva za raspolaganje nekretninama obavlja Državni ured.

(6) Odluku o raspolaganju nekretninom ili skupom nekretnina koje čine cjelinu čija je tržišna vrijednost veća od 100.000.000,00 kuna donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Državnog ureda.

Uredba o načinima raspolaganja nekretninama

Članak 55.

Načine raspolaganja nekretninama, način određivanja početne i tržišne vrijednosti nekretnina i prava građenja, način utvrđivanja i određivanja umanjene tržišne vrijednosti zemljišta zbog osnivanja služnosti, uvjete za osnivanje prava građenja i druga pitanja važna za raspolaganje nekretninama, osim načina i uvjeta koji su već propisani posebnim propisima, uređuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

Poseban način raspolaganja nekretninama

Članak 56.

(1) Nekretnine u državnom vlasništvu mogu se darovati jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, trgovačkim društvima čiji je Republika Hrvatska jedini osnivač i vlasnik te ustanovama čiji je jedan od osnivača Republika Hrvatska.

(2) Nekretnine se mogu darovati i drugim fizičkim ili pravnim osobama ako Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Povjerenstva za raspolaganje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske posebnom odlukom utvrdi da je to u interesu Republike Hrvatske, a osobito ako se predmetnim darovanjem potiče gospodarski napredak, socijalno blagostanje građana i briga za gospodarski razvitak svih krajeva Republike Hrvatske.

(3) Nekretnine iz stavka 1. ovoga članka mogu se darovati u svrhu:

– ostvarenja projekata koji su od osobitog značenja za gospodarski razvoj, poput izgradnje poduzetničkih zona i drugih sličnih projekata

– ostvarenja projekata koji su od općeg javnog ili socijalnog interesa, poput izgradnje škola, dječjih vrtića, bolnica, domova zdravlja, ustanova socijalne skrbi, provođenja programa deinstitucionalizacije osoba s invaliditetom, groblja, za izgradnju sportskih objekata i drugih sličnih projekata, i

– izvršenja obveza Republike Hrvatske.

(4) Svaki zahtjev za darovanje mora biti potkrijepljen potpunom dokumentacijom koja uključuje jasan projekt sa svim potrebnim dozvolama i suglasnostima nadležnih tijela, osiguranim financiranjem projekta te mišljenjem o usklađenosti projekta s dokumentom prostornog uređenja.

(5) Pobliže postupanje u vezi s posebnim načinima raspolaganja nekretninama u smislu ovoga članka uređuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

Stjecanje nekretnine

Članak 57.

(1) Republika Hrvatska može stjecati nekretnine prihvatom dara od jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te drugih fizičkih i pravnih osoba uz prethodnu suglasnost Državnog ureda.

(2) Odredbe iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se na sve pojavne oblike imovine koju bi stjecala Republika Hrvatska darovanjem od jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, te drugih fizičkih i pravnih osoba.

Dodjela na korištenje nekretnina bez naknade

Članak 58.

(1) Dodjela na korištenje nekretnina bez naknade moguća je ako je to propisano ovim ili posebnim zakonom.

(2) Dodjela na korištenje nekretnina bez naknade moguća je i kada je nekretnina sukladno namjeni određena od nadležnog tijela kao nekretnina koja je javno dobro u općoj uporabi.

(3) Nekretnine bez provedbe javnog natječaja Državni ured može dati na korištenje jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, trgovačkim društvima čiji je Republika Hrvatska jedini osnivač i vlasnik, obrazovnim, kulturnim i socijalnim institucijama kojih je Republika Hrvatska odnosno Vlada Republike Hrvatske jedan od osnivača ili suosnivač zajedno s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave te ustanovama kojih je Republika Hrvatska odnosno Vlada Republike Hrvatske jedan od osnivača ili suosnivač zajedno s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, ako je svrha korištenja od posebnog značenja za kulturni, socijalni i obrazovni razvoj Republike Hrvatske.

(4) Temeljem provedenog javnog natječaja nekretnine Državni ured može dodijeliti na korištenje bez naknade i drugim fizičkim i pravnim osobama.

Dodjela na korištenje nekretnina za potrebe tijela državne uprave

Članak 59.

(1) Državni ured daje na korištenje nekretnine tijelima državne uprave ili drugim tijelima korisnicima državnog proračuna na njihov obrazloženi zahtjev, o čemu sklapa ugovor o korištenju.

(2) Državni ured daje na korištenje nekretnine i drugim osobama na njihov obrazložen zahtjev i to ako je to njihovo pravo propisano posebnim zakonima.

(3) Ako Državni ured nema na upravljanju nekretnine za ostvarivanje potreba korisnika iz stavka 1. ovoga članka, Državni ured će kupiti, uzeti u najam ili zakup nekretnine u skladu s potrebama podnositelja zahtjeva.

(4) Državni ured upravlja nekretninama koje tijela državne uprave koriste povremeno (objekti posebne namjene – rezidencijalni objekti), a sredstva za troškove tekućeg i investicijskog održavanja, potrebne opreme, kao i drugih troškova, osiguravaju se u državnom proračunu na poziciji tijela državne uprave koje koristi predmetnu nekretninu.

(5) Mjerila i kriterije te podmirivanje troškova tekućeg i investicijskog održavanja nekretnina koje se daju na korištenje tijelima državne uprave i drugim osobama, kao i objekte posebne namjene, propisat će se uredbom Vlada Republike Hrvatske.

VIII. REGISTAR DRŽAVNE IMOVINE

Pravna narav, sadržaj, nadležno tijelo i javnost

Članak 60.

(1) Registar državne imovine je središnji registar državne imovine (u daljnjem tekstu: Središnji registar) u skladu sa smjernicama iz Strategije koji objedinjuje sve pojavne oblike imovine u vlasništvu Republike Hrvatske.

(2) Središnji registar sadrži popis državne imovine u obliku:

– dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima

– nekretnina, uključujući i nekretnine čije je upravljanje i raspolaganje uređeno posebnim zakonom, a čiji je imatelj odnosno vlasnik Republika Hrvatska, zavodi i druge pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska

– koncesija

– kulturnih dobara

– poljoprivrednog i šumskog zemljišta

– evidencije postupaka koji se vode temeljem Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine (»Narodne novine«, br. 92/96., 39/99., 42/99., 92/99., 43/00., 131/00., 27/01., 34/01., 65/01., 118/01., 80/02. i 81/02.).

(3) Državni ured uspostavlja i vodi Središnji registar.

(4) Središnji registar se objavljuje na mrežnim stranicama Državnog ureda.

Obveze tijela državne uprave, trgovačkih društava i pravnih osoba s javnim ovlastima

Članak 61.

Sva državna tijela, trgovačka društva i pravne osobe s javnim ovlastima, a koja na bilo koji način upravljaju i raspolažu imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske te ustanove kojima je jedan od osnivača Republika Hrvatska ili Vlada Republike Hrvatske imaju obvezu dostaviti u Središnji registar sve podatke vezane uz promjene u vlasništvu i drugim stvarnim pravima, kao i vlasničkim pravima na dionicama i poslovnim udjelima, bez odgode, a najkasnije u roku od 15 dana od izvršene promjene.

Iznimka od objave

Članak 62.

Iznimno od odredbi članka 60. stavka 4. ovoga Zakona, podaci iz Središnjeg registra o državnoj imovini koji su zakonom ili na osnovi kriterija utvrđenih zakonom proglašeni klasificiranim podacima neće se objaviti.

Pristup podacima

Članak 63.

(1) Državni ured je ovlašten bez naknade pristupati i koristiti podatke o državnoj imovini iz članka 60. stavka 2. ovoga Zakona iz evidencija sudova, tijela državne uprave, zavoda i pravnih osoba čiji je osnivač Republika Hrvatska, kao i drugih javnih evidencija. Pristup svim podacima iz evidencija uspostavit će se izravno elektroničkim putem ako tehničke mogućnosti to dopuštaju.

(2) Državni ured je dužan na zahtjev ministarstva nadležnog za financije dostaviti podatke o državnoj imovini u svrhu izrade financijskih izvještaja u smislu propisa koji uređuju državni proračun.

Uredba o uspostavi i načinu vođenja Središnjeg registra

Članak 64.

Način uspostave, sadržaj, oblik, način vođenja Središnjeg registra te podatke koji se neće javno objavljivati uređuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

IX. NEPROCIJENJENA IMOVINA U POSTUPKU PRETVORBE I PRIVATIZACIJE

Pojam

Članak 65.

(1) Neprocijenjena imovina, u smislu ovoga Zakona, su dionice u trgovačkim društvima, poslovni udjeli u trgovačkim društvima, građevinska zemljišta, poslovni prostori, stanovi, potraživanja i pokretnine koje nisu, u cijelosti ili u dijelu, procijenjene u vrijednost društvenog kapitala društvenog poduzeća ili su ista uključena po knjigovodstvenoj vrijednosti, u postupku pretvorbe na temelju Zakona o pretvorbi društvenih poduzeća (»Narodne novine«, br. 19/91., 83/92., 94/93., 2/94., 9/95. i 118/99.), odnosno koje nisu unesene u temeljni kapital trgovačkog društva u postupku privatizacije na temelju Zakona o privatizaciji (»Narodne novine«, br. 21/96., 71/97., 16/98. i 73/00.), a na kojoj su pravo korištenja, upravljanja i raspolaganja imala društvena poduzeća te u pogledu kojih imovinskopravni odnosi nisu uređeni posebnim propisom.

(2) Neprocijenjenom imovinom, u smislu ovoga Zakona, smatraju se i stanovi koje su društvena poduzeća u postupku pretvorbe prenijela fondovima u stambenom i komunalnom gospodarstvu, a koji nisu prodani nositeljima stanarskog prava na temelju Zakona o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo (»Narodne novine«, br. 43/92., 69/92., 25/93., 48/93., 2/94., 4/94., 44/94., 47/94., 58/95., 11/96., 11/97., 68/98., 96/99., 120/00. i 78/02.).

(3) Imovina u obliku dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima, te u obliku poslovnih prostora i stanova, te imovina u obliku pokretnina i potraživanja koja u cijelosti nije procijenjena, vlasništvo je Republike Hrvatske.

(4) Imovina koja u dijelu nije procijenjena suvlasništvo je Republike Hrvatske i trgovačkog društva koje je pravni sljednik društvenog poduzeća koje je na toj imovini imalo pravo korištenja, upravljanja i raspolaganja u idealnim dijelovima razmjerno veličini procijenjenog i neprocijenjenog dijela.

(5) Ako je trgovačko društvo koje je pravni sljednik društvenog poduzeća raspolagalo ili opteretilo neprocijenjenu imovinu u korist trećih osoba, a uz uvjet uvjetom da je treća osoba u dobroj vjeri stekla pravo vlasništva, odnosno založno pravo na neprocijenjenoj imovini, Republika Hrvatska, može umjesto stvarnopravnog zahtjeva protiv trgovačkog društva prihvatiti isplatu tržišne vrijednosti neprocijenjene imovine. Zahtjev za naknadom smatra se stvarnopravnim zahtjevom.

(6) Uprava, stečajni upravitelj ili likvidator društva iz stavaka 1. i 5. ovoga članka ili njihovih pravnih sljednika, dužna je u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, dostaviti Centru popis neprocijenjene imovine iz stavaka 1. i 5. ovoga članka, s dokazima o stjecanju, odnosno postojanju prava na toj imovini, kao i s dokazima eventualnog raspolaganja tom imovinom od strane društva ili njegova pravnog sljednika.

(7) Centar može uz prethodnu suglasnost Državnog ureda ukinuti rezervaciju dionica koje su u prije provedenom postupku bile izuzete od raspolaganja.

X. POSTUPAK UTVRĐIVANJA PROCIJENJENIH I NEPROCIJENJENIH NEKRETNINA

Pokretanje postupka

Članak 66.

(1) Centar postupke radi utvrđivanja procijenjenih odnosno neprocijenjenih nekretnina pokreće po službenoj dužnosti ili na prijedlog zainteresirane osobe.

(2) U postupku iz stavka 1. ovog članka državno odvjetništvo ima status stranke.

(3) Rješenje Centra doneseno u ovom postupku je izvršno i protiv njega nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

XI. USTUPANJE DIONICA HRVATSKIM RATNIM VOJNIM INVALIDIMA IZ DOMOVINSKOG RATA I ČLANOVIMA OBITELJI SMRTNO STRADALOGA, ODNOSNO ZATOČENOG ILI NESTALOG HRVATSKOG BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA

Pravo na ustupanje dionica

Članak 67.

(1) Centar je dužan bez naplate ustupiti dio dionica čiji je imatelj Republika Hrvatska hrvatskim ratnim vojnim invalidima Domovinskog rata (u daljnjem tekstu: HRVI iz Domovinskog rata) ovisno o stupnju oštećenja organizma i članovima obitelji smrtno stradaloga, odnosno zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata koji pravo na dionice bez naplate nisu ostvarili na temelju Zakona o privatizaciji, i to:

– HRVI iz Domovinskog rata s 20% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 18.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata s 30% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 25.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata s 40% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 32.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata s 50% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 39.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata sa 60% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 46.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata sa 70% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 53.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata s 80% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 60.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata s 90% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 67.400,00 kuna

– HRVI iz Domovinskog rata sa 100% oštećenja organizma dionice u nominalnoj vrijednosti od 74.000,00 kuna

– obitelji smrtno stradaloga, odnosno zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata u nominalnoj vrijednosti od 74.000,00 kuna.

(2) Dionice koje sukladno stavku 1. ovoga članka pripadaju obitelji smrtno stradaloga, odnosno zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata raspoređuju se na njegove zakonske nasljednike prvog i drugog nasljednog reda prema zakonu koji uređuje nasljeđivanje.

(3) HRVI iz Domovinskog rata pravo na dionice ostvaruju na temelju pravomoćnog rješenja kojim je postotak oštećenja organizma utvrđen trajno.

(4) Pravo na dionice iz stavaka 1. i 2. ovoga članka utvrđuje se rješenjem koje na zahtjev stranke donosi Centar, protiv kojeg nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

XII. PREKRŠAJNE ODREDBE

Članak 68.

(1) Prekršaj čini trgovačko društvo i pravna osoba s javnim ovlastima te odgovorna osoba u tijelu državne uprave, trgovačkom društvu i pravnoj osobi s javnim ovlastima ako bez odgađanja, a najkasnije u roku od 15 dana od izvršene promjene ne dostavi u Središnji registar sve podatke vezane uz promjenu vlasništva nad imovinom kojom upravljaju odnosno raspolažu.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se trgovačko društvo i pravna osoba s javnim ovlastima u iznosu od 10.000,00 do 100.000,00 kuna.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se odgovorna osoba u tijelu državne uprave, trgovačkom društvu i pravnoj osobi s javnim ovlastima, a koja na bilo koji način upravljaju i raspolažu imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske te ustanovi kojima je jedan od osnivača Republika Hrvatska ili Vlada Republike Hrvatske, u iznosu od 1000,00 do 10.000,00 kuna.

(4) U slučaju prekršaja iz stavka 1. ovog članka ovlašteni tužitelj za podnošenje prekršajnog naloga protiv prekršitelja je Državni ured u smislu odredbi članaka 109. i 111. Prekršajnog zakona (»Narodne novine«, br. 107/07. i 39/13.).

XIII. UPRAVNI I INSPEKCIJSKI NADZOR

Članak 69.

Upravni nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega te zakonitost rada i postupanja tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravnih osoba koje imaju javne ovlasti nad upravljanjem i raspolaganjem državnom imovinom obavlja Državni ured.

Članak 70.

Inspekcijski nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona provodi Državni inspektorat na temelju ovoga Zakona, njegovih provedbenih propisa i posebnih zakona i njihovih provedbenih propisa.

XIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Donošenje provedbenih propisa

Članak 71.

(1) Vlada Republike Hrvatske donijet će uredbe iz članka 12. stavka 3., članka 17. stavka 7., članka 18. stavka 6., članka 24. stavka 7., članka 44., članka 47. stavka 4., članka 50. stavka 2., članka 53. stavka 2., članka 56. stavka 5., članka 59. stavka 5. i članka 64. ovoga Zakona, najkasnije u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Vlada Republike Hrvatske imenovat će povjerenstva iz članka 45. i članka 54. ovoga Zakona najkasnije u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Vlada Republike Hrvatske donijet će odluku iz članka 36. ovoga Zakona o visini plaće ravnatelja i zamjenika ravnatelja Centra u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Strategija

Članak 72.

Strategija upravljanja i raspolaganja državnom imovinom za razdoblje od 2013. do 2017. godine (»Narodne novine«, br. 76/13.) ostaje na snazi do isteka razdoblja za koje je donesena.

Prijelazni režim do donošenja provedbenih propisa

Članak 73.

Do stupanja na snagu provedbenih propisa iz članka 71. stavka 1. ovoga Zakona, ostaju na snazi provedbeni propisi doneseni na temelju Zakona o upravljanju državnom imovinom (»Narodne novine«, br. 145/10. i 70/12.), u dijelu u kojem nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona i to:

– Uredba o registru državne imovine (»Narodne novine«, br. 55/11.)

– Uredba o raspolaganju nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 55/11.)

– Uredba o darovanju nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 123/11. i 129/11.)

– Uredba o osnivanju prava građenja i prava služnosti na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 78/11.)

– Uredba o raspolaganju nekretninama koje se daju na korištenje tijelima državne uprave ili drugim tijelima državne uprave ili drugim tijelima korisnicima državnog proračuna, te drugim osobama (»Narodne novine«, br. 80/11.)

– Uredba o načinu raspolaganja prilikom zamjene, darovanja i osnivanja založnog prava na dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 109/11.)

– Uredba o prodaji dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske, zavoda i drugih pravnih osoba čiji je osnivač Republika Hrvatska (»Narodne novine«, br. 64/11.).

Dovršetak započetih postupaka

Članak 74.

Postupci započeti po odredbama Zakona o upravljanju državnom imovinom (»Narodne novine«, br. 145/10. i 70/12.) dovršit će se po odredbama toga Zakona.

Zahtjevi imatelja prava

Članak 75.

U odnosu na obvezu Republike Hrvatske prema imateljima prava koja se odnose na trgovačka društva koja su sudjelovala u obnovi u Domovinskom ratu razrušenih objekata Vlada Republike Hrvatske će, na prijedlog Centra, na koji je prethodnu suglasnost dao Državni ured, sastaviti listu dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske, te će sukladno tome u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovog Zakona donijeti odluku o provedbi posljednje javne dražbe na kojima će za predmetna prava biti prodane dionice/udjeli, nakon čega imatelji prava više neće moći ostvarivati predmetni zahtjev.

Obročna otplata i prijenos dionica

Članak 76.

(1) Neotplaćene dionice kupljene na obročnu otplatu na temelju članka 5. stavka 1. točke 1., 2. i 2.a, članka 19., članka 21.a i 21.b Zakona o pretvorbi društvenih poduzeća (»Narodne novine«, br. 19/91., 83/92., 94/93., 2/94., 9/95. i 118/99.), te članka 5. Zakona o privatizaciji (»Narodne novine«, br. 21/96., 71/97., 16/98. i 73/00.) mogu se prenijeti na drugu osobu, ako se ta osoba obveže preostali dug platiti jednokratno u roku od šest mjeseci od dana sklapanja ugovora.

(2) Obveza jednokratne otplate duga u roku od šest mjeseci iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na zakonskog nasljednika.

Ostvarivanje prava na naknadu za oduzetu imovinu

Članak 77.

Ako prijašnji vlasnik, sukladno sa Zakonom o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine (»Narodne novine«, br. 92/96., 39/99., 42/99., 92/99., 43/00., 131/00., 27/01., 34/01., 65/01., 118/01., 80/02. i 81/02.), ostvaruje pravo na naknadu za oduzetu imovinu u dionicama ili poslovnim udjelima trgovačkog društva, Centar će tu obvezu izvršiti samo dionicama ili poslovnim udjelima trgovačkog društva čiji je imatelj Republika Hrvatska, a koje je Republika Hrvatska stekla od Hrvatskog fonda za privatizaciju na temelju Zakona o upravljanju državnom imovinom (»Narodne novine«, br. 145/10. i 70/12.).

Stjecanje prava vlasništva trećih u dobroj vjeri

Članak 78.

(1) Ako su treće fizičke ili pravne osobe u dobroj vjeri stekle pravo vlasništva na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske, a nekretnine su stečene temeljem raspolaganja od strane jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, putem javnog natječaja, smatra se da su treće osobe te nekretnine stekle neposredno od Republike Hrvatske, a Republika Hrvatska je ovlaštena ostvarivati svoja prava obveznopravnim zahtjevom protiv jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(2) Državni ured će u slučaju iz stavka 1. ovoga članka, na zahtjev treće osobe, istoj izdati tabularnu izjavu podobnu za uknjižbu prava vlasništva na njezino ime.

(3) Zastarni rok za obveznopravni zahtjev iz stavka 1. ovoga članka počinje teći prvog dana od dana izdavanja tabularne izjave iz stavka 2. ovoga članka.

Početak rada Središnjeg registra

Članak 79.

(1) Središnji registar počinje s radom 1. siječnja 2014.

(2) Do početka rada Središnjeg registra sva tijela državne uprave, trgovačka društva i pravne osobe s javnim ovlastima, a koja na bilo koji način upravljaju i raspolažu imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, te ustanove kojima je jedan od osnivača Republika Hrvatska ili Vlada Republike Hrvatske dužna su dostaviti u Središnji registar sve podatke iz svojih registara i službenih evidencija.

(3) Uredi državne uprave u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave dužni su do 31. prosinca 2013. dostaviti podatke o svim nedovršenim postupcima koji se vode temeljem Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine (»Narodne novine«, br. 92/96., 39/99., 42/99., 92/99., 43/00., 131/00., 27/01., 34/01., 65/01., 118/01., 80/02. i 81/02.).

Prestanak rada Agencije

Članak 80.

(1) Agencija prestaje s radom 30. rujna 2013.

(2) Ravnatelj Agencije, odnosno osoba koju ovlasti Vlada Republike Hrvatske, dužan je u skladu sa stavkom 1. ovoga članka podnijeti zahtjev za brisanje Agencije iz sudskog registra.

Preuzimanje opreme, sredstava za rad i radnika

Članak 81.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Državni ured od Agencije preuzima svu uredsku i drugu opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju te sredstva za rad.

(2) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Državni ured preuzima radnike zatečene u radnom odnosu u Agenciji, koji s danom preuzimanja postaju državni službenici.

(3) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona radnici zatečeni na radu u Agenciji temeljem sklopljenih ugovora o djelu odnosno ugovora o radu na određeno vrijeme, svoja prava ostvaruju u skladu s propisima o radu i drugim propisima.

(4) Preuzeti radnici iz stavka 2. ovoga članka do donošenja Pravilnika o unutarnjem redu Državnog ureda zadržavaju sva prava iz radnog odnosa koja su stekli do dana preuzimanja i nastavljaju obavljati poslove po nalogu predstojnika Državnog ureda.

(5) Plaće i druga materijalna prava preuzetim radnicima iz stavka 2. ovoga članka isplaćuju se na teret sredstava Agencije do prestanka njezina rada.

(6) Nakon donošenja Pravilnika o unutarnjem redu Državnog ureda preuzeti radnici iz stavka 2. ovoga članka će se rasporediti na odgovarajuća radna mjesta sukladno propisima o državnim službenicima, a oni preuzeti radnici koji neće moći biti raspoređeni, stavljaju se na raspolaganje Vladi Republike Hrvatske sukladno propisima o državnim službenicima.

Početak rada Centra

Članak 82.

(1) Centar započinje s radom danom upisa u sudski registar, a najkasnije 30. rujna 2013.

(2) Centar na dan 30. rujna 2013. od Državnog ureda preuzima odgovarajući dio opreme, pismohranu, drugu dokumentaciju i sredstva za rad iz članka 81. stavka 1. ovoga Zakona, a koji se odnose na poslove Centra uređene ovim Zakonom, u skladu sa Sporazumom koji sklapaju čelnici Državnog ureda i Centra.

(3) Centar najkasnije do 30. rujna 2013. od Agencije preuzima sva prava i obveze Agencije u smislu članka 25. ovoga Zakona.

(4) Vlada Republike Hrvatske će u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona imenovati vršitelja dužnosti ravnatelja Centra.

(5) Na vršitelja dužnosti ravnatelja Centra odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona o ravnatelju Centra.

(6) Vršitelj dužnosti ravnatelja Centra obavlja sve pripremne radnje za početak rada Centra, a posebno obavlja poslove u vezi s upisom Centra u sudski registar i organizira početak rada Centra.

Imenovanje Upravnog vijeća, ravnatelja i zamjenika ravnatelja Centra

Članak 83.

(1) Vlada Republike Hrvatske će imenovati predsjednika i članove Upravnog vijeća Centra u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Upravno vijeće Centra donijet će Statut Centra i druge opće akte Centra u roku od 15 dana od dana imenovanja Upravnog vijeća.

(3) Vlada Republike Hrvatske će na prijedlog Upravnog vijeća Centra imenovati ravnatelja Centra i zamjenika ravnatelja Centra, u roku od 15 dana od dana imenovanja Upravnoga vijeća Centra.

Stručni i administrativni poslovi za osnivanje i početak rada Centra

Članak 84.

Stručne i administrativne poslove, kao i sredstva potrebna za osnivanje i početak rada Centra osigurava Državni ured.

Usklađivanje Uredbe o unutarnjem ustrojstvu i Pravilnika o unutarnjem redu Državnog ureda

Članak 85.

(1) Vlada Republike Hrvatske će u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, uredbom uskladiti unutarnje ustrojstvo Državnog ureda s odredbama ovoga Zakona.

(2) Predstojnik Državnog ureda uskladit će Pravilnik o unutarnjem redu prema uredbi iz stavka 1. ovoga članka u roku od 15 dana od dana njezina stupanja na snagu.

Prestanak važenja propisa

Članak 86.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o upravljanju državnom imovinom (»Narodne novine«, br. 145/10. i 70/12.).

Stupanje na snagu

Članak 87.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/13-01/180

Zagreb, 15. srpnja 2013.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

Josip Leko, v. r.

Zakon, NN 94/2013-2121