## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-3449/2009 od 29. lipnja 2010.

### NN 86/2010 (12.7.2010.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-3449/2009 od 29. lipnja 2010.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2450

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić, Aldo Radolović, Duška Šarin, Miroslav Šeparović i Nevenka Šernhorst, rješavajući o prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici održanoj 29. lipnja 2010. godine, donio je

RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom članaka 2. i 3. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« broj 33/06.).

II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Marijan Kolombo i Branka Lončarić, oboje iz Rijeke, zastupani po Smiljanu Kirinčiću, odvjetniku iz Rijeke, podnijeli su Ustavnom sudu prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom članaka 2. i 3. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« broj 33/06.).

2. Pravilnik o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (u daljnjem tekstu: Pravilnik) donio je predsjednik Hrvatskog fonda za privatizaciju i objavljen je u »Narodnim novinama« broj 107 od 18. listopada 1999. godine, a stupio je na snagu 26. listopada 1999. godine.

Pravilnik je dopunjen i izmijenjen Pravilnikom o dopuni Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« broj 76/00.), Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« broj 25/03.) i osporenim Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« broj 33/06.). Objavljen je i pročišćeni tekst Pravilnika u »Narodnim novinama« broj 36/03.

3. Osporeni članci 2. i 3. Pravilnika glase:

Članak 2.

Stavak 2. članak 6. Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« br. 36/03) mijenja se i glasi:

»Ukoliko Hrvatski fond za privatizaciju nema dionica ili udjela u društvima iz stavka 1. ovog članka, ovlašteniku će se prenijeti dionice ili udjeli društava s liste koju utvrđuje Kolegij Hrvatskoga fonda za privatizaciju.«

Članak 3.

Stavak 3. članak 6. Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« br. 36/03) mijenja se i glasi:

»Ako su predmet naknade nekretnine iz članka 5. ovog Pravilnika, ovlašteniku naknade će se prenijeti dionice ili udjeli društava s liste koju utvrđuje Kolegij Hrvatskog fonda za privatizaciju.«

Članak 6. Pravilnika, prije izmjene, glasio je:

Članak 6.

Prijašnji vlasnik oduzetoga poduzeća prvenstveno ostvaruje pravo na naknadu u dionicama ili udjelima društava u čijem kapitalu su u postupku pretvorbe, sukladno Zakonu o pretvorbi društvenog poduzeća procijenjene nekretnine, koje su činile dio imovine poduzeća u trenutku oduzimanja.

Ukoliko Hrvatski fond za privatizaciju nema dionica ili udjela u društvima iz stavka 1. ovog članka ovlašteniku će se prenijeti dionice ili udjeli u društvima koja su iste ili bitno iste gospodarske djelatnosti, i to ponajprije na području iste općine ili grada gdje je bilo sjedište tog društva, a ako to nije moguće onda na području iste županije, a tek ako niti to nije moguće ostvariti, onda na području druge županije.

Ako se radi o nekretninama iz članka 5. ovog Pravilnika, za kriterij djelatnosti i sjedišta uzet će u obzir djelatnost i sjedište oduzetog poduzeća.

4. Predlagatelji ističu da osporeni članci Pravilnika nisu u skladu s člancima 3., 5., 14. stavkom 2. i 48. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske, te da su suprotni člancima 47. stavku 2. i 63. stavku 4. Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine (»Narodne novine« broj 92/96., 39/99. i 42/99. – ispravak, 92/99., 43/00., 131/00., 27/01., 65/01., 118/01., 80/02., 81/02. – ispravak, u daljnjem tekstu: Zakon o naknadi).

Navode da je člankom 47. stavkom 2. Zakona o naknadi propisano da u slučaju nemogućnosti ostvarivanja naknade u dionicama ili udjelima u društvima u kojima se nalazila imovina poduzeća oduzetog prijašnjem vlasniku, prijašnji vlasnik ima pravo na naknadu u dionicama ili udjelima iz portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju. Dakle, Zakonom o naknadi se propisuje ostvarenje prava prijašnjeg vlasnika cjelovito iz portfelja, a ne u nekom njegovome dijelu, koji bi utvrdilo neko drugo tijelo bez zakonske ovlasti, smatraju predlagatelji.

Također smatraju da članak 63. stavak 4. Zakona o naknadi ovlašćuje predsjednika Hrvatskog fonda za privatizaciju za donošenje mjerila za naknadu za oduzeta poduzeća a ne i »na određivanje obima i vrste naknade određivanjem navodne liste dionica za tu namjenu«. Stoga smatraju da je time prekoračeno dano ovlaštenje kod donošenja tog podzakonskog akta.

Opširno obrazlažu i vlastiti slučaj u kojem je nakon 11 godina vođenja postupka doneseno pravomoćno upravno rješenje o pravu na naknadu u dionicama za oduzeto poduzeće »Tranzitno-prometno« d.d. Sušak, koje se vrlo teško izvršava kod Hrvatskog fonda za privatizaciju.

Predlažu ukidanje ili poništenje osporenih odredbi Pravilnika kao i poništenje odluke Kolegija Hrvatskog fonda za privatizaciju, klasa: 024-04/07-05/7, urbroj: 563-01-01/14-2007-6 od 9. ožujka 2007. i odluke Upravnog odbora Hrvatskog fonda za privatizaciju, klasa: 024-04/08-03/10, urbroj: 563-01-01/7-2008-30 od 27. studenoga 2008. godine, kojima je utvrđena Lista društava čije dionice/udjeli će se prenositi ovlaštenicima naknade.

Predlažu i privremenu obustavu izvršenja pojedinačnih akata i radnji na temelju osporenih odredbi Pravilnika i navedenih odluka na temelju članka 45. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon).

5. Prijedlog je dostavljen na očitovanje Hrvatskom fondu za privatizaciju, koji se u očitovanju usprotivio pokretanju postupka pred Ustavnim sudom.

Prijedlog nije osnovan.

6. O suglasnosti zakona s Ustavom, odnosno drugih propisa s Ustavom i zakonom, odlučuje Ustavni sud na temelju članka 128. alineja 1. i 2. Ustava, na način i u postupku koji su propisani Ustavom i Ustavnim zakonom.

Budući da je predmet ustavnosudske ocjene drugi propis, koji se u pravilu donosi radi provedbe zakona, on mora biti u skladu s Ustavom i zakonom.

7. Za ocjenu ustavnosti osporenih odredaba Pravilnika neposredno je mjerodavan članak 5. stavak 1. Ustava koji glasi:

Članak 5.

U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. (...)

8. Za ocjenu zakonitosti osporenih odredaba Pravilnika neposredno su mjerodavni:

Članak 47. Zakona o naknadi koji glasi:

Članak 47.

Prijašnji vlasnik ostvaruje pravo na naknadu u dionicama ili udjelima u društvima u kojima se nalazi imovina poduzeća oduzetoga prijašnjem vlasniku na temelju propisa iz članka 2. te akata i načina propisanih člankom 3. ovoga Zakona.

Ako ostvarenje prava iz stavka 1. ovoga članka nije moguće zbog već stečenih prava trećih osoba, prijašnji vlasnik ostvaruje pravo na naknadu u dionicama ili udjelima društva iz portfelja Hrvatskoga fonda za privatizaciju, na način propisan Zakonom o pretvorbi društvenih poduzeća.

Članak 63. stavak 4. Zakona o naknadi glasi:

Mjerila za utvrđivanje vrijednosti poduzeća utvrđuje predsjednik Hrvatskog fonda za privatizaciju.

9. Člankom 45. stavkom 1. Zakona o naknadi propisano je da se poduzeća oduzeta prijašnjem vlasniku na temelju propisa iz članka 2. i načina propisanih člankom 3. tog Zakona ne vraćaju, a pod poduzećem se u smislu tog Zakona smatra vrijednost oduzetih nekretnina uključujući i poslovni prostor (stavak 2.). Za poduzeća se prijašnjem vlasniku isplaćuje naknada, a pravo na naknadu se utvrđuje rješenjem nadležnog tijela za imovinskopravne poslove. Stavkom 5. člankom 45. Zakona o naknadi propisano je da pravomoćno rješenje o naknadi za oduzeta poduzeća provodi Hrvatski fond za privatizaciju prijenosom dionica, odnosno udjela u društvima koja su provela pretvorbu sukladno Zakonu o pretvorbi društvenih poduzeća (»Narodne novine« broj 19/91., 83/92., 84/92., 94/93., 2/94., 9/95., 21/96., 118/99. – odluka Ustavnog suda i 99/03.).

9.1. Temeljne odrednice za određivanje visine naknade za oduzeta poduzeća sadržane su u članku 46. Zakona o naknadi. Prema navedenoj odredbi Zakona, Hrvatski fond za privatizaciju visinu naknade određuje ovisno o procijenjenoj vrijednosti poduzeća u trenutku oduzimanja i davanja suglasnosti na pretvorbu poduzeća, na način propisan Zakonom o pretvorbi društvenih poduzeća i Zakonom o naknadi. Ta je zakonska odredba detaljnije razrađena Pravilnikom (točka 2. ovog obrazloženja). Prema članku 1. Pravilnika, vrijednost poduzeća oduzetog prijašnjem vlasniku jest zbroj vrijednosti pojedinih nekretnina, uključujući i poslovni prostor, koje su činile imovinu poduzeća u vrijeme oduzimanja sukladno članku 45. stavku 2. Zakona o naknadi. Vrijednost pojedine nekretnine je vrijednost utvrđena u postupku davanja suglasnosti na namjeravanu pretvorbu društvenog poduzeća umanjena za vrijednost ulaganja u tu nekretninu u razdoblju od oduzimanja poduzeća do davanja suglasnosti na namjeravanu pretvorbu društvenog poduzeća.

Pri određivanju visine naknade Hrvatski fond za privatizaciju koristi se podacima iz elaborata o procjeni vrijednosti poduzeća koje su poduzeća, uz ostale podatke, bila dužna dostavljati Hrvatskom fondu za privatizaciju prilikom pretvorbe poduzeća društvenim kapitalom u poduzeće poznatog vlasnika.

Iz iznesenog proizlazi da je prilikom utvrđivanja visine naknade donositelj osporenog Pravilnika pošao od načela da su odrednice za utvrđivanje vrijednosti oduzetog poduzeća sadržane već u Zakonu o pretvorbi društvenih poduzeća i podzakonskim aktima donesenim za njegovu primjenu te da više nije moguće pri određivanju visine naknade za oduzeta poduzeća (to jest nekretnina koje su bile u vlasništvu tog poduzeća) mijenjati metode po kojima se utvrđivala vrijednost imovine (kapitala) poduzeća u pretvorbi (a ta vrijednost obuhvaćala je i vrijednost oduzetog poduzeća). Nakon što utvrdi visinu naknade, Hrvatski fond za privatizaciju naknadu je dužan i dati prijenosom dionica odnosno udjela.

9.2. Prijašnji vlasnik ostvaruje prvenstveno pravo na naknadu u dionicama ili udjelima u društvima u kojima se nalazi imovina poduzeća oduzetog prijašnjem vlasniku na temelju propisa iz članka 2. te akata i načina propisanih člankom 3. Zakona o naknadi. Ako ostvarenje toga prava nije moguće zbog već stečenih prava trećih osoba, prijašnji vlasnik ostvaruje pravo na naknadu u dionicama ili udjelima društva iz portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju, na način propisan Zakonom o pretvorbi društvenih poduzeća (članka 47. Zakona o naknadi).

Navedena odredba Zakona o naknadi detaljnije je razrađena člankom 6. Pravilnika. Ukoliko Hrvatski fond za privatizaciju nema dionica ili udjela u društvima u kapitalu kojih je u postupku pretvorbe procijenjena vrijednost oduzetih nekretnina, prijašnjem vlasniku prenijet će se dionice ili udjeli u društvima koja su iste ili bitno iste gospodarske djelatnosti kao i društva u kojima se nalazi imovina poduzeća oduzetog prijašnjem vlasniku, i to ponajprije na području iste općine ili grada gdje je bilo sjedište toga društva, a ako to nije moguće, onda na području iste županije, a tek ako ni to nije moguće ostvariti, onda na području druge županije.

Stavak 2. članka 6. Pravilnika izmijenjen je osporenim Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća (»Narodne novine« broj 33/06., koji je stupio na snagu 1. travnja 2006. godine). Njime je propisano da ukoliko Hrvatski fond za privatizaciju nema dionica ili udjela u društvima iz stavka 1. članka 6., ovlašteniku će se prenijeti dionice ili udjeli društava s liste koju utvrđuje Kolegij Hrvatskog fonda za privatizaciju. Tim Pravilnikom izmijenjena je i odredba stavka 3. članka 6. Pravilnika, na način da se za nekretnine iz članka 5. Pravilnika (to su one nekretnine koje nisu procijenjene u postupku pretvorbe) ovlašteniku naknade prenose dionice ili udjeli društava s liste koju utvrđuje Kolegij Hrvatskog fonda za privatizaciju. Pri tome se broj dionica odnosno postotni udjel društva kojim se daje naknada utvrđuje tako da se utvrđena vrijednost pojedine nekretnine (uključujući i poslovni prostor) koja je činila dio imovine oduzetog poduzeća prvo stavi u omjer s u postupku pretvorbe utvrđenom temeljnom glavnicom onog društva u čijem je kapitalu procijenjena predmetna nekretnina, a zatim se dobiveni postotak stavi u omjer s ukupnim današnjim brojem dionica. Ukoliko Hrvatski fond za privatizaciju nema dionica ili nema dovoljno dionica u društvu u čijem je kapitalu procijenjena predmetna nekretnina, prijašnji vlasnik dobiva dionice u nekom drugom društvu iz portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju izabrane po kriterijima utvrđenim Pravilnikom, a prijenos zamjenskih dionica vrši se prema nominalnom iznosu dionica.

9.3. Ustavni sud podsjeća da prijašnji vlasnik ostvaruje pravo na naknadu i u drugim dionicama odnosno udjelima iz portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju a ne samo u dionicama točno određenog društva.

Kako, međutim, nijedan zakon o pretvorbi društvenih poduzeća i nijedan drugi propis nije sadržavao odredbe o postupanju u pretvorbi s imovinom obuhvaćenom Zakonom o zabrani prijenosa prava raspolaganja i korištenja određenih nekretnina u društvenom vlasništvu na druge korisnike, odnosno u vlasništvo fizičkih i pravnih osoba (»Narodne novine« broj 53/90., 61/91., 25/93. i 70/93.), to se pitanje rješavalo tako da je Hrvatski fond za privatizaciju rezervirao dionice u korist prijašnjih vlasnika. Kada bi Hrvatski fond za privatizaciju, kao tijelo nadležno za provedbu pretvorbe, utvrdio da se u imovini poduzeća nalaze nekretnine obuhvaćene zabranom raspolaganja u smislu članka 1. Zakona o zabrani (a nije postojao ni jedan od razloga za izuzimanje od te zabrane utvrđen člankom 2. Zakona, npr. da je riječ o nekretninama koje su društvene pravne osobe stekle kupnjom odnosno drugim naplatnim pravnim poslom), iz ukupno procijenjene vrijednosti poduzeća izdvajala se vrijednost tih nekretnina, tako da se u korist prijašnjih vlasnika rezervirao onaj broj dionica koji je odgovarao protuvrijednosti oduzete nekretnine.

Rezervacija dionica predstavljala je određenu zaštitu prava prijašnjih vlasnika u pogledu naknade za oduzeta poduzeća. Stoga je člankom 47. Zakona o naknadi propisano da se naknada za oduzeta poduzeća isplaćuje u dionicama ili udjelima u društvima u kojima se nalazi imovina poduzeća oduzetog prijašnjem vlasniku. Ukoliko ostvarenje prava iz stavka 1. tog članka nije bilo moguće zbog stečenih prava trećih osoba, prijašnji vlasnik ostvarivao je pravo na naknadu u dionicama ili udjelima društva iz portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju, na način propisan Zakonom o pretvorbi društvenih poduzeća. Utoliko više što je stavkom 2. člankom 58. Zakona o naknadi bilo propisano da se odredba o najvećoj visini naknade ne primjenjuje na naknadu za imovinu koja je unesena u društveni kapital poduzeća sukladno Zakonu o pretvorbi društvenih poduzeća.

10. Temeljno pitanje u postupku pred Ustavnim sudom jest imaju li prema članku 47. stavku 2. Zakona o naknadi ovlaštenici prava na naknadu pravo na izbor dionica ili udjela u kojima će im se isplatiti naknada za oduzetu imovinu ili je tom odredbom određeno samo njihovo načelno pravo na naknadu u dionicama ili udjelima, ali nemaju i pravo na izbor konkretnih dionica odnosno udjela. Članak 47. stavak 2. Zakona o naknadi ne daje ovlaštenicima pravo izbora konkretnih dionica odnosno udjela. Dionice ili udjeli u kojima će im se isplatiti naknada mogu se utvrditi na način koji odredi predsjednik Hrvatskog fonda za privatizaciju. U konkretnom slučaju, to je ostvareno donošenjem Pravilnika o mjerilima za utvrđivanje vrijednosti oduzetih poduzeća. Imajući na umu portfelj Hrvatskog fonda za privatizaciju, način na koji je nastao (u pretvorbi društvenih poduzeća prema Zakonu o pretvorbi društvenih poduzeća) te okolnost da se on svakodnevno mijenja, ustavnopravno je opravdano da upravo Hrvatski fond za privatizaciju određuje dionice odnosno udjele iz kojih se ostvaruje pravo na naknadu za oduzetu imovinu.

11. Iz normativnog sadržaja članka 47. stavka 2. Zakona o naknadi ne proizlazi zaključak koji sugeriraju predlagatelji prema kojem se zakonodavac opredijelio da ovlaštenici naknade prema Zakonu o naknadi za oduzeta poduzeća ostvaruju pravo na naknadu u dionicama ili udjelima iz cijelog portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju, bez ikakvog ograničenja.

Stajalište je Ustavnog suda da prijašnji vlasnici nisu nikada imali pravo na izbor dionica ili udjela iz portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju te je stoga predsjednik Hrvatskog fonda za privatizaciju mogao člancima 2. i 3. osporenoga Pravilnika odrediti da će prijašnji vlasnici biti obeštećeni za oduzeta poduzeća iz posebne liste društava koju će odrediti Kolegij Fonda. Time nije ograničeno pravo prijašnjih vlasnika na naknadu za oduzeta poduzeća.

12. Slijedom navedenog, Ustavni sud utvrđuje da su članci 2. i 3. osporenog Pravilnika u suglasnosti s člankom 47. stavkom 2. i člankom 63. stavkom 4. Zakona o naknadi, te su ujedno suglasni i s člankom 5. stavkom 1. Ustava.

13. Zbog toga je na temelju članka 43. stavka 1. Ustavnog zakona odlučeno kao u točki I. izreke rješenja.

14. Točka II. izreke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-II-3449/2009

Zagreb, 29. lipnja 2010.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

Rješenje, NN 86/2010-2450