## Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata

### NN 86/1992 (12.12.1992.), Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO ZASTUPNIČKOG DOMA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 17. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti
vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 77/92.)
Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske, na
sjednici 24. studenoga 1992. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o zaštiti
vojnih i civilnih invalida rata.

Pročišćeni tekstZakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata obuhvaća
Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 33/92.) te njegove izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama",
br. 57/92. i 77/92. u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 562-01/92-01/05

Zagreb, 24. studenoga 1992.

Predsjednik Odbora za zakonodavstvo Zastupničkog doma Sabora
Republike Hrvatske

**Ante Klarić, dipl. iur., v. r.**

---

## ZAKON

### o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata

(pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuje se posebna zaštita ratnih vojnih invalida, mirnodopskih
vojnih invalida, civilnih invalida rata, sudionika rata i članova njihovih
obitelji.

Članak 2.

Zaštita po ovom Zakonu ostvaruje se po osnovi oštećenja organizma, gubitka
člana obitelji i po osnovi materijalnih potreba korisnika.

Članak 3.

Prava utvrđena ovim Zakonom mogu ostvarivati i koristiti državljani
Republike Hrvatske.

Strani državljani koji su oštećenje organizma dobili ili im je član
obitelji poginuo ili umro u sastavu oružanih snaga Republike Hrvatske od
17. kolovoza 1990., odnosno u obrambenom ratu u Republici Hrvatskoj, ostvaruju
prava po ovom Zakonu, ako po istom osnovu ne ostvaruju prava od države
čiji su državljani ili države na čijem teritoriju imaju prebivalište.

Državljani drugih država s teritorija bivše Socijalističke Federativne
Republike Jugoslavije koji nisu obuhvaćeni u stavku 2. ovoga članka, a
koji imaju prebivalište na teritoriju Republike Hrvatske mogu ostvarivati
i koristiti prava utvrđena ovim Zakonom u slučaju reciprociteta.

Članak 4.

Novčana sredstva za provođenje ovoga Zakona osigurava Republika Hrvatska

II. OSOBE OBUHVAĆENE ZAŠTITOM

1. Ratni vojni invalidi

Članak 5.

Ratni vojni invalid je osoba kojoj je organizam oštećen za najmanje
20% zbog rane, povrede ili ozljede koju je dobila:

1. u sastavu oružanih snaga Republike Hrvatske ili izvan njihova sastava
pri obavljanju vojnih ili drugih dužnosti po nalogu nadležnih državnih
tijela Republike Hrvatske u obrani suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne
cjelovitosti Republike Hrvatske od 17. kolovoza 1990. do prestanka neprijateljstava
ili kao ratni zarobljenik. Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je oštećenje
organizma nastalo zbog bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna posljedica okolnosti iz ove toćke;

2. u sastavu partizanskih odreda, odnosno Jugoslavenske armije ili izvan
njihova sastava pri obavljanju vojnih ili drugih dužnosti po naređenju
vojnih organa ili organa vlasti od 17. travnja 1941. do 15. svibnja 1945.;

3. u sastavu hrvatske domovinske vojske mobilizirane od 17. travnja
1941. do 15. svibnja 1945., odnosno do otpuštanja iz zarobljeništva, iako
je s tim u vezi bila pravomoćno osuđivana nakon 15. svibnja 1945.;

4. u sastavu jugoslavenske vojske za vrijeme rata od 6. do 17. travnja
1941. ili kasnije kao ratni zarobljenik u logorima;

5. pri obavljanju vojnih dužnosti u stranoj zemlji koja je u oružanom
sukobu, ako ju je na te dužnosti uputio nadležni vojni organ u okviru međunarodnih
obveza poslije 15. svibnja 1945.

Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je organizam oštećen za najmanje
20% zbog rane, povrede ili ozljede koju je dobila sudjelovanjem u oružanoj
akciji zaštite ustavnog poretka ili obrane Republike Hrvatske ili u povodu
te akcije od 30. svibnja 1990.

2. Mirnodopski vojni invalidi

Članak 6.

Mirnodopski vojni invalid je osoba koja je u miru, bez svoje krivnje,
ranjena, povrijeđena ili ozlijeđena, pa je zbog toga njezin organizam oštećen
za najmanje 20% i to:

1. kao djelatna vojna osoba u obavljanju specifičnih vojnih dužnosti
u oružanim snagama Republike Hrvatske (bojeve vježbe, bojevo gađanje, služba
straže, situacija bojeve gotovosti i sl.);

2. kao vojna osoba u obavljanju obvezne vojne službe u oružanim snagama
Republike Hrvatske ili u svezi s tom službom ili u obavljanju dužnosti
u vojnoj školi u svojstvu kadeta koji se osposobljava za oružane snage
Republike Hrvatske;

3. kao aktivna vojna osoba u obavljanju specifičnih vojnih dužnosti
u Jugoslavenskoj narodnoj armiji (bojeve vježbe, bojevo gađanje, služba
straže, situacija bojeve gotovosti i sl.) do 8. svibnja 1991.;

4. kao vojna osoba u obavljanju obvezne vojne službe u Jugoslavenskoj
narodnoj armiji u koju ju je uputio nadležni organ Republike Hrvatske ili
u svezi s tom službom, osim ako joj je organizam oštećen neposrednim aktivnim
sudjelovanjem u oružanim akcijama protiv Republike Hrvatske. Ne smatra
se da su neprijateljski djelovali protiv Republike Hrvatske oni hrvatski
državljani koji su kao vojni obveznici upućeni na bojište u sastavu bivše
JNA protiv vlastite volje i bez mogućnosti da budu otpušteni ili da pobjegnu
iz te vojske;

5. na vojnoj vježbi pričuvnog vojnog sastava Republike Hrvatske ili
drugih službi i jedinica organiziranih od strane Ministarstva obrane;

6. pri obavljanju ili u povodu obavljanja zadataka i poslova službe
javne sigurnosti legalnih tijela Republike Hrvatske kod kojih je došlo
do uporabe vatrenog ili hladnog oružja.

Odredbe stavka 1. točke 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i napripadnike
Ministarstva unutarnjih poslova i Zbora narodne garde u pogledu oštećenja
organizma nastalog u obavljanju stručne obuke u funkciji priprema za obranu
Republike Hrvatske.

Nehat se ne smatra krivnjom u smislu stavka 1. ovoga članka.

Odlazak na bojeve vježbe i bojevo gađanje i povratak s takove vježbe
i gađanja, odnosno odlazak na vojnu vježbu i povratak s vojne vježbe ne
smatra se obavljanjem specifičnih vojnih dužnosti, odnosno vojnom vježbom
pričuvnog vojnog sastava u smislu stavka 1. točke 1. i 3., odnosno točke
5. ovoga članka.

Članak 7.

Mirnodopski vojni invalid je i osoba koja je kao vojna osoba nakon 15.
svibnja 1945. oboljela ili joj se od ranije postojeća bolest pogoršala,
odnosno ispoljila, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti
neposredna posljedica obavljanja obvezne vojne službe ili dužnosti pod
okolnostima iz članka 6. stavka 1. točke 2. i 4. ovoga Zakona, pa je zbog
toga njezin organizam oštećen za najmanje 60%.

Mirnodopski vojni invalid koji je po osnovi bolesti stekne i koristi
prava po ovom Zakonu najmanje pet godina zadržava svojstvo mirnodopskog
vojnog invalida ako mu se oštećenje organizma smanji ispod 60%, ali ne
niže od 20%.

3. Civilni invalidi rata

Članak 8.

Civilni invalidi rata (u daljnjem tekstu: civilni invalid) je osoba
kojoj je organizam oštećen za najmanje 20% zbog rane, povrede ili ozljede
koju je dobila:

1. zlostavljanjem, odnosno lišenjem slobode od strane terorista ili
pripadnika Jugoslavenske narodne armije od 17. kolovoza 1990.;

2. u svezi s ratnim događanjima (bombardiranje, eksplozija ratnog materijala,
zalutali metak i sl.);

3. od eksplozije zaostalog ratnog materijala nakon završetka ratnih
operacija;

4. u svezi s diverzantskim, odnosno terorističkim akcijama kojima se
ugrožava sigurnost ili ustavni poredak Republike Hrvatske;

5. zlostavljanjem, odnosno lišenjem slobode od strane okupatora ili
njegovih pomagača za vrijeme drugog svjetskog rata.

Civilni invalid je i osoba kojoj je organizam oštećen za najmanje 60%
zbog bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna
posljedica zlostavljanja, odnosno lišenja slobode od strane terorista ili
pripadnika Jugoslavenske narodne armije od 17. kolovoza 1990.

Civilni invalid koji po osnovi bolesti stekne i koristi pravo po ovom
Zakonu najmanje pet godina zadržava svojstvo civilnog invalida ako mu se
oštećenje organizma smanji ispod 60%, ali ne niže od 20%.

Članak 9.

Prava utvrđena ovim Zakonom ne mogu ostvariti osobe koje su, u Domovinskom
ratu, oštećenje organizma dobile kao pripadnici, pomagači ili suradnici
neprijateljskih vojnih i paravojnih formacija, odnosno koje su osuđene
pravomoćnom sudskom presudom zbog sudjelovanja u neprijateljskim vojnim
i paravojnim formacijama ili zbog ugrožavanja ustavnog poretka i sigurnosti
Republike Hrvatske, kao i članovi njihovih obitelji.

Prava utvrđena ovim Zakonom ne mogu ostvariti niti osobe koje su se,
u Domovinskom ratu, same ranile radi izbjegavanja vojne obveze.

4. Sudionici rata

Članak 10.

Sudionik rata, prema ovom Zakonu, je osoba kojoj je na temelju propisa
o mirovinskom osiguranju svo vrijeme od prije 9. rujna 1943. do 15. svibnja
1945. uračunato u mirovinski staž u dvostrukom trajanju po osnovi sudjelovanja:

1. u narodnooslobodilačkoj borbi;

2. u sastavu oružanih formacija antifašističkog pokreta, odnosno u antifašističkoj
borbi u drugim zemljama i savezničkim vojskama.

Članak 11.

Sudionik rata prema ovom Zakonu je i osoba:

1. kojoj je na temelju propisa o mirovinskom osiguranju svo vrijeme
od prije 19. studenoga 1943. do 15. svibnja 1945. uračunato u mirovinski
staž u dvostrukom trajanju po osnovi sudjelovanja u narodnooslobodilačkoj
borbi, ako je jugoslavenski državljanin postala na temelju Ugovora o miru
s Italijom ili je kao jugoslavenski državljanin bila nastanjena na teritoriju
koji je tim ugovorom pripojen Jugoslaviji, odnosno koja je na temelju Memoranduma
o suglasnosti o slobodnom teritoriju Trsta od 5. listopada 1954. izjednačena
u pravima i dužnostima s jugoslavenskim državljanima;

2. kojoj je svojstvo sudionika narodnooslobodilačkog rata utvrđeno po
posebnim propisima radi stjecanja materijalne, odnosno zdravstvene zaštite.

5. Članovi obitelji

Članak 12.

Zaštita po ovom Zakonu osigurava se članovima obitelji:

1. osobe poginule, umrle ili nestale pod okolnostima iz članka 5. ovoga
Zakona;

2. osobe koja je od rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod
okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 1. ovog Zakona umrla u roku od
godinu dana od dana prestanka neprijateljstava;

3. osobe koja je od rane, povrede ili ozljede, dobivene do 15. svibnja
1945. pod okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 2. i 3. ovoga Zakona
umrla do 15. svibnja 1946;

4. osobe poginule, umrle ili nestale pod okolnostima iz članka 6., 7.
i 8. ovoga Zakona;

5. osobe koja je od rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod
okolnostima iz članka 6. stavka 1. toćke 2. i 4. i članka 7. stavka 1.
ovoga Zakona umrla u roku od godinu dana po otpuštanju iz oružanih snaga;

6. osobe koja je od rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod
okolnostima iz članka 8. stavka 1. točke 1., 2. i 3. i stavka 2. ovoga
Zakona umrla u roku od godinu dana od dana prestanka neprijateljstava;

7. osobe koja je od rane, povrede ili bolesti dobivene do 15. svibnja
1945. pod okolnostima iz članka 8. stavka 1. točke 2., 3. i 5. ovoga Zakona
umrla do 15. svibnja 1946.

Članak 13.

Članovima obitelji, po ovom Zakonu, smatraju se bračni drug, djeca rođena
u braku ili izvan braka, usvojena i pastorčad - članovi uže obitelji, te
roditelji, očuh, mačeha i usvojitelji.

Članom uže obitelji, prema ovom Zakonu, smatra se i izvanbračni drug
koji s vojnim invalidom, civilnim invalidom, odnosno sudionikom rata, ima
djece i s njim živi, odnosno do njegove je smrti živio u zajedničkom kućanstvu
najmanje godinu dana.

III. PRAVA PO OSNOVI OŠTEĆENJA ORGANIZMA

Članak 14.

Ratni i mirnodopski vojni invalidi i civilni invalidi imaju, po osnovi
oštećenja organizma, uz uvjete propisane ovim Zakonom, pravo na:

1. osobnu invalidninu;

2. dodatak za njegu i pomoć druge osobe;

3. ortopedski dodatak;

4. posebni dodatak;

5. kupališno i klimatsko liječenje;

6. pomoć u troškovima liječenja i nabavi ortopedskih pomagala.

Članak 15.

Radi ostvarivanja prava iz ovoga Zakona vojni i civilni invalidi razvrstavaju
se, prema utvrđenom postotku oštećenja organizma, u deset grupa:

I. grupa - invalidi sa 100% oštećenja organizma kojima je za redovan
život potrebna tuđa njega i pomoć druge osobe,

II. grupa - invalidi sa 100% oštećenja organizma,

III. grupa - invalidi sa 90% oštećenja organizma,

IV. grupa - invalidi sa 80% oštećenja organizma,

V. grupa - invalidi sa 70% oštećenja organizma,

VI. grupa - invalidi sa 60% oštećenja organizma,

VII. grupa - invalidi sa 50% oštećenja organizma,

VIII. grupa - invalidi sa 40% oštećenja organizma,

IX. grupa - invalidi sa 30% oštećenja organizma,

X. grupa - invalidi sa 20% oštećenja organizma.

Oštećenjem organizma, prema ovom članku, smatra se oštećenje nastalo
kao posljedica rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod okolnostima
iz članka 5., 6., 7. i 8. ovoga Zakona.

Invalidu koji je zadobio više oštećenja organizma pod različitim okolnostima
predviđenim ovim Zakonom, pri ocjenjivanju postotka oštećenja uzimaju se
u obzir sva takova oštećenja, a svojstvo se određuje prema oštećenju organizma
za koje se, pri ocjenjivanju ukupnoga postotka oštećenja, utvrdi najveći
postotak.

Pri utvrđivanju postotka oštećenja organizma osobama kojima je oštećenje
organizma nastalo kao posljedica pogoršanja, odnosno ispoljenja bolesti
uzima se odgovarajući postotak od cjelokupnog oštećenja organizma s tim
da po toj osnovi utvrđeni postotak oštećenja organizma ne može iznositi
više od 80%.

1. Osobna invalidnina

Članak 16.

Osobna invalidnina određuje se u mjesečnoj svoti prema grupi oštećenja
organizma invalida.

Mjesečna svota osobne invalidnine invalida I. grupe određuje se u visini
od 160% prosječne mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj
iz prethodne godine.

Mjesečna svota osobne invalidnine invalida II. - X. grupe određuje se
u postotku od osobne invalidnine invalida I. grupe i to:

Grupa Postotak

II. 73,00

III. 55,00

IV. 41,00

V. 29,00

VI. 18,00

VII. 12,00

VIII. 6,00

IX. 4,00

X. 3,00

2. Dodatak za njegu i pomoć druge osobe

Članak 17.

Pravo na dodatak za njegu i pomoć druge osobe imaju:

1. invalidi I. grupe;

2. invalidi II., III. i IV. grupe kojima je organizam oštećen i neovisno
o vojnom, odnosno civilnom invaliditetu koje je oštećenje, zajedno s vojnim,
odnosno civilnim invaliditetom, jednako oštećenju organizma invalida I.
grupe.

Invalidi iz stavka 1. ovoga članka radi ostvarivanja prava na dodatak
za njegu i pomoć druge osobe razvrstavaju se u dva stupnja:

1. u prvi stupanj - invalidi I. do IV. grupe, koji su potpuno nesposobni
za obavljanje svih životnih potreba i kojima je potrebna neprekidnanjega
i pomoć od druge osobe;

2. u drugi stupanj - ostali invalidi iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 18.

Osnovica za određivanje dodatka, za njegu i pomoć druge osobe je mjesečna
svota osobne invalidnine invalida I. grupe.

Dodatak za njegu i pomoć druge osobe iznosi mjesečno:

1) za prvi stupanj 100% od osnovice;

2) za drugi stupanj 66% od osnovice.

3. Ortopedski dodatak

Članak 19.

Pravo na ortopedski dodatak imaju vojni i civilni invalidi kojima je
tjelesno oštećenje utvrđeno zbog težih oštećenja organizma koja su neposredna
posljedica dobivene rane, povrede, ozljede ili bolesti koja je uzrokovala
amputaciju ekstremiteta ili teško oštećenjefunkcije ekstremiteta ili potpuni
gubitak vida na oba oka.

Oštećenja organizma iz stavka 1. ovoga članka razvrstavaju se u četiri
stupnja·prema težini, vrsti i uzroku oštećenja.

Članak 20.

Osnovica za određivanje ortopedskog dodatka je mjesečna svota osobne
invalidnine invalida I. grupe.

Ortopedski dodatak iznosi mjesečno:

1) za I. stupanj 29% od osnovice,

2) za II. stupanj 22% od osnovice,

3) za III. stupanj 14% od osnovice,

4) za IV. stupanj 7% od osnovice.

Ortopedski dodatak iz stavka 2. točke 1. ovoga članka povećava se za
25% invalidu kod kojega postoji kombinacija dva ili više oštećenja I. stupnja.

4. Posebni dodatak

Članak 21.

Ratni vojni invalid kojemu je organizam oštećen pod okolnostima iz članka
5. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona ima pravo na posebni dodatak u visini
od 50% od pripadajuće svote osobne invalidnine.

5. Kupališno i klimatskoliječenje

Članak 22.

Vojni i civilni invalidi I. do IV. grupe imaju pravo na kupališno i
klimatsko liječenje uz uvjete propisane ovim Zakonom i propisima donesenim
na temelju ovoga Zakona.

Članak 23.

Kupališno i klimatsko liječenje, prema ovom Zakonu, je liječenje koje
je nužno kao nastavak liječenja od bolesti koje su propisane kao indikacije
za to liječenje u svezi s oštećenjem organizma na osnovi kojeg je ostvario
svojstvo invalida.

Kupališno i klimatsko liječenje obavlja se u specijaliziranim zdravstvenim
ustanovama u kojima se u liječenju primjenjuje prirodni faktor i zdravstvenim
ustanovama u kojima se liječenje obavlja pretežno prirodnim faktorom.

6. Pomoć u troškovima liječenja i nabavi ortopedskih pomagala

Članak 24.

Vojni i civilni invalid ima pravo na naknadu troškova bolničkog i rehabilitacijskog
liječenja i troškova za proteze, ortopedska i druga pomagala, pomoćne i
sanitarne sprave u visini u kojoj po propisima o zdravstvenoj zaštiti sudjeluje
u tim troškovima, ako mu je liječenje odnosno pomagalo potrebno u ostvarivanju
zdravstvene zaštite u svezi s oštećenjem organizma na osnovi kojeg je ostvario
svojstvo invalida.

IV. PRAVA PO OSNOVI GUBITKA ČLANA OBITELJI

Članak 25.

Članovi obitelji osoba iz članka 12. ovoga Zakona imaju, uz uvjete propisane
ovim Zakonom, pravo na obiteljsku invalidninu.

Pravo na obiteljsku invalidninu, uz uvjete propisane ovim Zakonom, ima
i bračni drug i djeca vojnog, odnosno civilnog invalida I. do IV. grupe
koji je do smrti koristio dodatak za njegu i pomoć druge osobe.

Članovi obitelji osoba iz članka 12. točke 1. do 3. ovoga Zakona uz
uvjete propisane ovim Zakonom, imaju pravo i na uvećanu obiteljsku invalidninu.

1. Obiteljska invalidnina

Članak 26.

Pravo na obiteljsku invalidninu članovi uže obitelji mogu ostvariti
pod ovim uvjetima:

1. udovica - kad navrši 55 godina života ili udovac kad navrši 65 godina
života, a i prije navršenih 55, odnosno 65 godina života ako su nesposobni
za privređivanje;

2. djeca, usvojenici i pastorčad - do navršene 15. godine života, odnosno
ako su na školovanju do kraja propisanog trajanja redovnog školovanja,
ali najkasnije do navršene 26. godine života, a ako su nesposobni za privređivanje,
dok ta nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije
navršene 15. godine života, odnosno za vrijeme redovnog školovanja, prije
navršene 26. godine života. Ako je školovanjeprekinuto zbog služenja vojnog
roka ili bolesti, pravo na obiteljsku invalidninu ove se osobe mogu koristiti
i za vrijeme služenja vojnog roka, odnosno trajanja bolesti do navršene
26. godine života, a nakon toga najviše još za onoliko vremena koliko su
zbog služenja vojnog roka odnosno bolesti izgubile od redovnog školovanja,
ako je redovno školovanje nastavljeno prije navršene 26. godine život;

3. osoba iz točke2. ovoga stavkaza izvanrednog školovanja na prvoj godini
višeškole odnosno fakulteta ili druge visoke škole, uz uvjet da je na prvu
godinu studija upisana u godini u kojoj je završilasrednju školu i da je
nezaposlena.

Ako užu obitelj čine bračni drug s jednim članom ili više članova obitelji
iz stavka 1. točke 2. ovoga članka, bračni drug ima pravo na obiteljsku
invalidninu kao sukorisnik s njima, bez obzira na uvjete iz stavka 1. točke
1. ovoga članka i to dok i jedno od te djece ima pravo na invalidninu.

Bračni drug vojnog odnosno civilnog invalida I. do IV. grupe koji je
do smrti bio korisnik dodatka za njegu i pomoć druge osobe po osnovi oštećenja
organizma ima, uz uvjete iz stavka 1. točke 1. ovoga članka, pravo na obiteljsku
invalidninu, ako je s invalidom živio u bračnoj zajednici i zajedničkom
kućanstvu posljednjih pet godina prije njegove smrti, ako nije zaposlen,
ne bavi se privrednom ili profesionalnom djelatnošću i nije korisnik mirovine.

Obiteljsku invalidninu pastorčad može ostvariti ako ih je osoba od koje
izvode pravo uzdržavala najmanje posljednju godinu dana prije smrti.

Članak 27.

Roditelji imaju pravo na obiteljsku invalidninu iako su članovi uže
obitelji ostvarili to pravo.

Očuh, mačeha i usvojitelji, koji su osobu od koje izvode pravo uzdržavali
ili ih je ta osoba uzdržavala najmanje pet godina prije smrti, imaju također
pravo na obiteljsku invalidninu iako su članovi uže obitelji ostvarili
to pravo.

Očuh, mačeha ili usvojitelj koji ispunjava uvjete za priznavanje prava
na obiteljsku invalidninu ima preče pravo od roditelja koji nije izvršavao
roditeljsku dužnost prema osobi od koje bi izvodio pravo.

Članak 28.

Osnovica za određivanje visine obiteljske invalidnine je mjesečna svota
osobne invalidnine invalida I. grupe.

Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iznosi 15% mjesečno od osnovice
iz stavka 1. ovoga članka.

Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iza osobe iz članka 12. točke
1. do 3. ovoga Zakona iznosi 40% mjesečno od osnovice iz stavka 1. ovoga
članka.

Ako pravo na obiteljsku invalidninu ostvaruje više članova obitelji
za svakog sukorisnika svota obiteljske invalidnine iz stavka 2., odnosno
stavka 3. ovoga članka povećava se za 50%.

Članak 29.

Ako obiteljsku invalidninu koriste dva ili više članova obitelji obiteljska
invalidnina pripada sukorisnicima u jednakim dijelovima.

Članak 30.

Roditelj čije je jedino dijete izgubilo život pod okolnostima iz članka
5. ovoga Zakona ima pravo na obiteljsku invalidninu iz članka 28. stavka
3. ovoga Zakona povećanu za 50%.

Ako se obiteljskom invalidninom po stavku 1. ovoga članka koriste oba
roditelja kao sukorisnici, svota obiteljske invalidnine određena po članku
28. stavku 3. ovoga Zakona uvećava se za 50%.

Članak 31.

Članovi obitelji koji ispunjavaju uvjete za priznavanje prava na obiteljsku
invalidninu po osnovi dvije ili više osoba imaju pravo na obiteljsku invalidninu,
u nesmanjenoj svoti, za svaku od tih osoba.

Pravo na obiteljsku invalidninu imaju, uz uvjete propisane ovim Zakonom,
i korisnici osobne invalidnine.

2. Uvećana obiteljska invalidnina

Članak 32.

Roditelj i bračni drug osobe poginule ili umrle pod okolnostima iz članka
5. ovoga Zakona koji nemaju djece, odnosno imaju jedno dijete ili više
djece koja su nesposobna za privređivanje, uz uvjet da je ta nesposobnost
nastala prije 15. godine života, odnosno prije navršene 26. godine života,
ako je dijete bilo na redovnom školovanju imaju, uz pravo na obiteljsku
invalidninu i pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu.

Pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu ima i dijete bez oba roditelja
koje obiteljsku invalidninu koristi iza osobe poginule ili umrle pod okolnostima
iz članka 5. ovoga Zakona.

Uvećana obiteljska invalidnina iz stavka 1. i 2. ovoga članka iznosi
34,50% od mjesečne svote osobne invalidnine invalida I. grupe.

Ako više osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka ispunjava uvjete za priznavanje
prava na uvećanu obiteljsku invalidninu, uvećana obiteljska invalidnina
u svoti iz stavka 3. ovoga članka pripada svakoj od njih.

Članak 33.

Korisnici koji ispunjavaju uvjete za priznavanje prava na uvećanu obiteljsku
invalidninu iz Članka 32. ovoga Zakona po osnovi dviju ili više osoba imaju
pravo na tu invalidninu samo iza jedne osobe.

V. PRAVA PO OSNOVI MATERIJALNIH I DRUGIH POTREBA KORISNIKA

1. Opskrbnina

Članak 34.

Pravo na opskrbninu imaju korisnici osobne invalidnine, korisnici obiteljske
invalidnine - osobe iz članka 25. stavka 1. i 2. ovoga Zakona i sudionici
rata, koji imaju prebivalište na teritoriju Republike Hrvatske, ako su
nesposobni za privređivanje i ispunjavaju ove uvjete:

1. da nisu zaposleni;

2. da samostalno ne obavljaju privrednu ili profesionalnu djelatnost;

3. da nisu korisnici mirovine;

4. da nisu korisnici novčanog primanja u svezi s prekvalifikacijom ili
dokvalifikacijom, odnosno zbog nezaposlenosti ili stalne mjesečne novčane
pomoći po propisima o socijalnoj zaštiti;

5. da oni i članovi njihova kućanstva nemaju ukupni prihod od poljoprivredne
djelatnosti mjesečno po članu kućanstva, veći od 500 hrvatskih dinara mjesečno
po članu kućanstva;

6. da oni i članovi njihove obitelji u kućanstvu nemaju ukupno druge
redovne novčane prihode mjesečno po članu kućanstva veće od 30% prosječne
mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodne godine.

Pravo na opskrbninu, pod uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, imaju i
slijepi članovi obitelji iza smrti invalida I. do VII. grupe i sudionika
rata.

Članak 35.

Sukorisnicima obiteljske invalidnine i korisnicima više invalidnina
pripada jedna opskrbnina.

Članak 36.

Nesposobnima za privređivanje, prema ovom Zakonu, smatraj u se:

1. vojni i civilni invalid I. do V. grupe koji nije zaposlen niti samostalno
obavlja privrednu ili profesionalnu djelatnost;

2. žena kad navrši 55 godina ili muškarac kad navrši 65 godina života,
odnosno za mlade osobe kad nastupi gubitak sposobnosti za rad prema propisima
o invalidskom osiguranju radnika;

3. dijete do navršenih 15 godina života, odnosno za vrijeme školovanja,
ali najkasnije do navršenih 26 godina života, a ako je nesposobno za samostalan
život i rad, prema propisima o invalidskom osiguranju za vrijeme, dok ta
nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije navršenih
15 godina života, odnosno za vrijeme školovanja prije nsvršenih 26 godine
života;

4. udovica ili udovac iza osobe od koje izvode pravo, ako je nakon smrti
te osobe ostalo jedno ili više djece prema kojima oni obavljaju roditeljske
dužnosti, dok su ta djeca nesposobna za samostalan život i rad, prema točki
3. ovoga stavka.

Dijete iz stavka 1. točke 3. ovoga članka, koje prekine školovanje zbog
bolesti što ju utvrdi nadležna zdravstvena ustanova, smatra se nesposobnim
za samostalan život i rad i za vrijeme trajanja bolesti do navršenih 26
godina života, kao i nakon te godine, ali najviše onoliko vremena koliko
je zbog bolesti izgubilo od školovanja, ako je školovanje nastavljeno prije
navršenih 26 godina.

Članak 37.

Osnovica za određivanje opskrbnine iznosi 55% prosječne mjesečne plaće
svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodne godine.

Korisnicima koji u kućanstvu nemaju prihode od utjecaja na opskrbninu,
opskrbnina se određuje u visini osnovice.

Korisnicima koji u kućanstvu imaju prihod od poljoprivredne djelatnosti
odnosno druge redovne prihode od utjecaja na opskrbninu, opskrbnina se
određuje u visini razlike između dijela prihoda koji mjesečno otpada na
korisnika i osnovice za određivanje opskrbnine.

Ako dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine ispunjavaju uvjete
za stjecanje prava na opskrbninu, opskrbnina određena prema stavku 2.,
odnosno 3. ovoga članka povećava se za 50% za svakog daljnjeg korisnika.

Ako oba bračna druga ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu,
po različitim osnovama, opskrbnina im se određuje kao jednom korisniku
i tako određena povećava za 50% za drugog bračnog druga.

Članak 38.

Sukorisnicima opskrbnine koji žive u zajedničkom kućanstvu, opskrbnina,
određena po članku 37. stavku 4. ovoga Zakona, pripada na jednake dijelove.

Ako obiteljsku invalidninu koristi više osoba koje iz opravdanih razloga
žive odvojeno (razvedeni roditelji, djeca rođena u braku i djeca rođena
izvan braka i dr.), a prihodi im ne potjeću iz zajedničkih izvora opskrbnina
pripada samo onim sukorisnicima koji ispunjavaju uvjete za stjecanje prava
na opskrbninu.

Ako dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine iz stavka 2. ovoga
članka ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu, svakome od
njih pripada svota koja bi mu pripadala kao samostalnom korisniku, s time
da zbroj tih svota ne možebiti veći od osnovice za određivanje opskrbnine
povećane po članku 37. stavku 4. ovoga Zakona. Ako je zbroj tih svota veći,
opskrbnina pripada svakom od sukorisnika u omjeru sa svotama koje bi im
pripadale, kao samostalnim korisnicima.

Članak 39.

Samohranim korisnicima opskrbnina, određena prema članku 37. ovoga Zakona,
povećava se za 50%.

Članak 40.

Samohranim, prema ovom Zakonu, smatra se korisnik opskrbnine koji nema
zemljište u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu za koje se prema zakonu
zadužuje porezom na prihod od poljoprivredne djelatnosti, te da u svome
kućanstvu nema srodnika sposobnih za privređivanje, niti ima članova obitelji
u kućanstvu ili izvan kućanstva, koji su zaposleni ili korisnici mirovine
ili samostalno obavljaju privrednu ili profesionalnu djelatnost ili da
imaju zemljište u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu za koje se prema
zakonu zadužuje porezom na prihod od poljoprivredne djelatnosti.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka pri utvrđivanju svojstva samohrane
osobe ne uzima se u obzir pastorčad, koja ne živi s njom u kućanstvu.

Nesmatraju se sposobnim za privređivanje, u smislu stavka 1. ovoga članka,
članovi kućanstva koji su nesposobni za privređivanje prema članku 36.
ovoga Zakona ako nisu zaposleni, odnosno samostalno ne obavljaju privrednu
ili profesionalnu djelatnost.

Članak 41.

Pravo na opskrbninu i visina opskrbnine ovisi o ukupnom prihodu od poljoprivredne
djelatnosti korisnika opskrbnine i svih članova njegova kućanstva, kao
i o drugim redovnim novčanim prihodima korisnika opskrbnine i članova njegove
obitelji koji žive s njim u kućanstvu.

Kućanstvom, prema ovom Zakonu, smatra se zajednica života, privređivanja
i trošenja ostvarenih prihoda.

Članak 42.

Kao prihod od poljoprivredne djelatnosti, prema ovom Zakonu, smatra
se katastarski prihod prema vrijednosti ljestvica iz prethodne godine.

Iznimno, od odredbe iz stavka 1. ovoga članka, katastarski prihod uzima
se umanjen za 50%, ako su u pitanju korisnici dodatka za njegu i pomoć
druge osobe, korisnici dodataka za pripomoć u kući i korisnici koji u kućanstvu
nemaju članova sposobnih za privređivanje, u smislu članka 36. i članka
40. stavka 3. ovoga Zakona.

Ako je poljoprivredno zemljište dato u zakup, kao prihod od poljoprivredne
djelatnosti smatra se mjesečna svota zakupnine, ako je to za korisnika
povoljnije.

Ako se radi o korištenju tuđeg zemljišta, katastarski prihod uzima se
po odbitku ugovorene naknade za korištenje tuđeg zemljišta.

Katastarski prihod uzima se u obzir i kad se radi o prihodu od zemljišta
na kojemu korisnik ima pravo plodokorištenja.

Katastarski prihod ne uzima se u obzir kad se radi o prihodu za koji
se prema zakonu ne zadužuje porezom.

Članak 43.

Drugim redovnim novčanim prihodima, prema ovom Zakonu smatraju se:

1. prosječna mjesečna plaća, odnosno naknada s osnova zaposlenja ostvarena
u prethodnoj kalendarskoj godini, odnosno ostvarena za prvi cijeli mjesec
po zaposlenju u tekućoj godini;

2. mirovina u prosječnoj mjesečnoj svoti ostvarenoj u prethodnoj kalendarskoj
godini, odnosno u mjesečnoj svoti za prvi cijeli mjesec tekuće godine po
ostvarenju;

3. prihod od samostalnog obavljanja privredne ili profesionalne djelatnosti,
prihod ostvaren od iznajmljivanja soba i pružanja usluga i prehrane turistima,
prihod od imovine i drugi porezu podložni prihodi prema dobiti, odnosno
prihodu iz prethodne godine koji je služio za osnovicu pri određivanju
poreza.

Članak 44.

U druge redovne novčane prihode koji su od utjecaja na opskrbninu ne
ulaze: novčana primanja po ovom Zakonu, novčana primanja po općinskim propisima
o zaštiti vojnih invalida, sudionika i žrtava rata, novčana primanja po
propisima o socijalnoj zaštiti, novčana naknada za tjelesno oštećenje i
dodatak za njegu i pomoć druge osobe po propisima o invalidskom osiguranju,
doplatak za djecu, novčana pomoć obitelji vojnog obveznika, zatim stipendije,
nagrade i druga slićna primanja učenika i studenata, a niti druga stalna
mjesečna novčana primanja korisnika, odnosno članova njegove obitelji,
za koja je propisima o njihovu ustanovljenju određeno da se ne uzimaju
u obzir kao prihodi kod stjecanja i određivanja prava koje ovisi o prihodima.

Članak 45.

Dio prihoda koji otpada na člana kućanstva korisnika opskrbnine o kojemu
ovisi pravo na opskrbninu i visina opskrbnine izraćunava se tako, da se:

1. ukupni prihod od poljoprivredne djelatnosti podijeli na korisnika
opskrbnine i sve članove njegova kućanstva;

2. drugi redovni novčani prihodi podijele na korisnika opskrbnine, odnosno
člana obitelji o čijem se prihodu radi i članove njegove obitelji koji
s njim žive u kućanstvu, ako ih taj član, odnosno korisnik, uzdržava i
ako prema njima ima obvezu uzdržavanja. Ovi prihodi dijele se i na unućad
korisnika, odnosno ćlana obitelji o čijem se prihodu radi, ako ih taj član
obitelji, odnosno korisnik uzdržava kao ćlanove svoga kućanstva zato što
su nesposobni za privređivanje i nemaju roditelje niti prihode ili su im
roditelji nesposobni za privređivanje i bez prihoda.

Ako je bračni drug korisnika opskrbnine zaposlen u inozemstvu izvan
teritorija bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije kod inozemnog
poslodavca ili tamo samostalno obavlja privrednu ili profesionalnu djelatnost,
smatra se da mjesečni prihod po članu kućanstva korisnika opskrbnine prelazi
svotu iz članka 34. točke 6. ovoga Zakona.

Članak 46.

Promjene u visini prihoda i broju članova kućanstva, o kojima ovisi
pravo na opskrbninu i visina otkupnine, utječu na opskrbninu tako, da se
promjene koje uvjetuju gubitak ili smanjenje opskrbnine uzimaju u obzir
od prvog dana slijedećeg mjeseca poslije nastanka, a promjene koje uvjetuju
stjecanje ili povećanje opskrbnine uzimaju se u obzir od prvog dana slijedećeg
mjeseca nakon podnošenja odgovarajučeg zahtjeva.

2. Dodatak za pripomoć u kući

Članak 47.

Korisniku opskrbnine koji zbog trajnih promjena u zdravstvenom stanju
ne može sam ispunjavati osnovne životne zahtjeve, pripada dodatak za pripomoć
u kući, ako ne koristi dodatak za njegu i pomoć druge osobe po ovome Zakonu
ili po drugim propisima.

Dodatak za pripomoć u kući iznosi mjesečno 45% od prosječne mjesečne
plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodne godine.

3. Doplatak za djecu

Članak 48.

Korisnici osobne invalidnine, djeca - korisnici obiteljske invalidnine
i korisnici opskrbnine imaju pravo na doplatak za djecu pod uvjetima i
u visini što su utvrđeni propisima o tome doplatku, ako ne ispunjavaju
uvjete za ostvarivanje tog doplatka po drugim propisima.

Članak 49.

Djeca, usvojenici i pastorčad osoba poginulih ili umrlih pod okolnostima
iz članka 5., 6., 7. i 8. ovoga Zakona imaju pravo na besplatne obvezatne
udžbenike za potrebe redovnog školovanja u osnovnim, srednjim, višim ili
visokim školama, odnosno fakultetima.

Djeca, usvojenici i pastorčad vojnih i civilnih invalida rata čija je
invalidnost nastupila pod okolnostima iz članka 5., 6., 7. i 8. ovoga Zakona
pri kupnji obvezatnih udžbenika za potrebe redovnog školovanja u osnovnim,
srednjim, višim i visokim školama, odnosno fakultetima imaju pravo na popust
u cijeni udžbenika u visini utvrđenog postotka oštećenja organizma vojnog,
odnosno civilnog invalida rata, od kojeg izvode pravo.

4. Besplatna i povlaštena vožnja

Članak 50.

Korisnik obiteljske invalidnine iza osobe poginule pod okolnostima iz
članka 5. stavka 1. točke 1. do 3. i članka 8. stavka 1. točke 1., 2. i
5. ovoga Zakona ima pravo na jedno besplatno putovanje godišnje željeznicom,
brodom ili autobusom radi obilaska groba te osobe, a koja nije pokopana
u mjestu prebivališta korisnika obiteljske invalidnine.

Korisnik obiteljske invalidnine iz članka 25. ovoga Zakona, za vrijeme
dok ostvaruje pravo na obiteljsku invalidninu, ima pravo u unutarnjem prometu
na:

- dvanaest besplatnih putovanja godišnje željeznicom, autobusom ili
brodom,

- jedno putovanje godišnje avionom uz povlasticu od 50% redovne cijene
vozne karte.

Djeca, usvojenici i pastorčad osoba poginulih ili umrlih pod okolnostima
iz članka 5., 6., 7. i 8. ovoga Zakona imaju pravo na besplatne mjesečne
karte za prijevoz potreban za pohađanje škole do navršene 15. godine života,
odnosno ukoliko se nalaze na redovnom školovanju, do kraja trajanja redovnog
školovanja propisanog zakonom, odnosno statutom obrazovne ustanove.

Djeca, usvojenici i pastorčad vojnih i civilnih invalida čija je invalidnost
nastupila pod okolnostima iz članka 5., 6., 7. i 8. ovoga Zakona imaju
pravo na popust u cijeni mjesečne vozne karte, u visini postotka oštećenja
organizma utvrđenog prema članku 15. ovoga Zakona, za prijevoz potreban
za pohađanje škole do navršene 15. godine života, odnosno ukoliko se nalaze
na redovnom školovanju, do kraja trajanja redovnog školovanja propisanog
zakonom, odnosno statutom obrazovne ustanove.

Članak 51.

Vojni i civilni invalid koji po ovom Zakonu koristi dodatak za njegu
i pomoć druge osobe ima pravo na povlaštenu vožnju u unutarnjem prometu
i to:

- za dva putovanja godišnje željeznicom, brodom ili autobusom uz povlasticu
od 75% od redovne cijene vozne karte,

- za jedno putovanje godišnje avionom, uz povlasticu od 50% od redovne
cijene vozne karte.

Vojni i civilni invalidi čija je invalidnost nastupila pod okolnostima
iz članka 5., 6., 7. i 8. ovoga Zakona imaju pravo na povlaštenu vožnju
u unutarnjem prometu ovisno o grupi invalidnosti iz članka 15. ovoga Zakona
i to:

- za dvanaest putovanja godišnje željeznicom, autobusom ili brodom,
uz povlasticu, od redovne cijene vozne karte, u visini utvrđenog postotka
oštećenja organizma,

- za jedno putovanje godišnje avionom uz povlastice, od redovne cijene
vozne karte, u visini utvrđenog postotka oštećenja organizma.

Članak 52.

Korisnici osobne invalidnine koji po ovom Zakonu koriste pravo na dodatak
za njegu i pomoć druge osobe, korisnici dodatka za pripomoć u kući i djeca
do navršene 15. godine života, kada se po ovom Zakonu koriste pravom na
povlaštenu odnosno besplatnu vožnju, imaju pravo na besplatnu vožnju za
pratioca.

Članak 53.

Pod jednim putovanjem prema članku 50. i 51. ovoga Zakona podrazumijeva
se odlazak iz polaznog u uputno mjesto (vožnja u odlasku) i povratak iz
uputnog mjesta u polazno (vožnja u povratku).

VI. POSEBNE ODREDBE

Članak 54.

Mjesečne svote osobne invalidnine, dodatak za njegu i pomoć druge osobe,
ortopedskog dodatka, posebnog dodatka, obiteljske invalidnine, uvećane
obiteljske invalidnine, dodatka za pripomoć u kući i svota osnovice za
određivanje opskrbnine uskladuju se početkom svake kalendarske godine uzimajući
u obzir kretanje prosječne mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj
u prethodnoj godini i materijalne mogućnosti Republike.

Mjesečne svote osobne invalidnine, dodatka za njegu i pomoć druge osobe,
ortopedskog dodatka, posebnog dodatka, obiteljske invalidnine, uvećane
obiteljske invalidnine, dodatka za pripomoć u kući i svota osnovice za
određivanje opskrbnine, usklađene po odredbi stavka 1. ovoga članka, mogu
se uskladiti i početkom drugog polugodišta prema prosječnoj mjesečnoj plaći
svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodnog polugodišta ako se
za to osiguraju sredstva.

Članak 55.

Svota cenzusa redovnih novčanih prihoda iz članka 34. stavka 1. točke
6. ovoga Zakona usklađuje se početkom svake kalendarske godine s kretanjem
prosječne mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u prethodnoj
godini.

Članak 56.

Svota cenzusa katastarskog prihoda iz članka 34. stavka 1. točke 5.
ovoga Zakona usklađuje se s koeficijentom povećanja vrijednosti ljestvica
toga prihoda u Republici Hrvatskoj.

Članak 57.

Svote mjesečnih novčanih pimanja, svotu osnovice za određivanje opskrbnine
i svotu cenzusa novčanih prihoda utvrđuju zajedno, prema odredbama članka
54. i 55. ovoga Zakona, ministar obrane i ministar rada i socijalne skrbi,
na temelju odgovarajućih službenih podataka.

Ministar obrane i ministar rada i socijalne skrbi zajedno utvrđuju i
svotu cenzusa katastarskog prihoda prema odredbi članka 56. ovoga Zakona,
na temelju akta o izmjeni vrijednosti ljestvica katastarskog prihoda.

Članak 58.

Ministar obrane i ministar rada i socijalne skrbi donose zajedno propise:
o utvrđivanju postotka oštećenja organizma prema stupnju oštećenja i drugim
uvjetima i kriterijima za utvrđivanje invaliditeta; o medicinskim indikacijama
za razvrstavanje invalida od I. do IV. grupe prema stupnju potrebe za njegom
i pomoći druge osobe; o oštećenju organizma po osnovi kojih invalid ima
pravo na ortopedski dodatak i razvrstavanju tih oštećenja u stupnjeve;
o indikacijama i kontraindikacijama za kupališno i klimatsko liječenje,
trajanju liječenja, uvjete, postupak i način ostvarivanja toga liječenja;
o načinu ostvarivanja i korištenja prava na besplatnu i povlaštenu vožnju
i na naknadu troškova prijevoza; o načinu isplate novčanih primanja i drugih
troškova po ovom Zakonu, načinu vođenja evidencije o obavljenim isplatama
i dostavi izvješća o potrošenim sredstvima prema ovom Zakonu i kontroli
namjenskog trošenja sredstava; te o radu liječničkih komisija u postupku
za ostvarivanje prava po ovome Zakonu.

Ministar obrane i ministar rada i socijalne skrbi zajedno mogu propisati
pravo na specijalna pomagala za invalide koji su izgubili vid na oba oka.

Članak 59.

Pri stjecanju ili određivanju prava po drugim propisima ovisno o prihodima,
dodatak za njegu i pomoć druge osobe i dodatak za pripomoć u kući iz ovoga
Zakona ne uzimaju se kao prihod prilikom odlučivanja o takvom pravu.

VII. KORIŠTENJE PRAVOM I PRESTANAK PRAVA

Članak 60.

Osobna invalidnina, dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski
dodatak, posebni dodatak, obiteljska invalidnina i uvećana obiteljska invalidnina,
pripadaju od prvog dana idućeg mjeseca od dana ispunjenja uvjeta ako je
zahtjev za priznavanje tih prava podnijet u roku od tri mjesece od dana
ispunjenja uvjeta.

Ako je zahtjev za priznavanje prava na osobnu invalidninu, dodatak za
njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak, posebni dodatak, obiteljsku
invalidninu I uvećanu obiteljsku invalidninu, podnijet po isteku roka od
tri mjeseca od dana ispunjenja uvjeta, ta prava pripadaju od prvog dana
idućeg mjeseca nakon podnošenja zahtjeva.

Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava po osnovi bolesti dobivene
pod okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 1. i članka 7. stavka 1. ovoga
Zakona smatra se dan otpuštanja iz oružanih snaga.

Opskrbnina i dodatak za pripomoć u kući pripadaju od prvog dana idućeg
mjeseca nakon podnošenja zahtjeva.

Ako je zahtjev za priznavanje prava na opskrbninu podnijet prije donošenja
rješenja o priznavanju prava na invalidninu, opskrbnina pripada od prvog
dana idućeg mjeseca nakon što je na rješenje o pravu na invalidninu data
suglasnost u revizionom postupku.

Ako je zahtjev za priznavanje prava na dodatak za pripomoć u kući podnijet
prije donošenja rješenja o priznanju prava na opskrbninu, dodatak za pripomoć
u kući pripada od prvog dana idućeg mjeseca nakon donošenja rješenja o
priznanju, prava na opskrbninu.

Iznimno, od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, pravo na osobnu invalidninu,
dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak, posebni dodatak,
obiteljsku invalidninu i uvećanu obiteljsku invalidninu - za oštećenje
organizma nastalo, odnosno smrt osobe, od koje se izvodi pravo nastupila
pod okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 1. i stavka 2. ovoga Zakona,
pripada od prvog dana idućeg mjeseca po ispunjenju uvjeta.

Doplatak za djecu pripada od dana određenog propisima o tome doplatku.

Članak 61.

Vojni, odnosno civilni invalid, koji za isto oštećenje organizma koristi
pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje po propisima o mirovinskom
i invalidskom osiguranju ne može koristiti pravo na invalidninu po ovom
Zakonu.

Član obitelji osobe iz članka 12. točke 4. do 7. ovoga Zakona koji je
zaposlen, bavi se privrednom ili profesionalnom djelatnošću ili je korisnik
mirovine, ne može koristiti pravo na obiteljsku invalidninu po ovom Zakonu.

Članak 62.

Korisnik dodatka za njegu i pomoć druge osobe koji ispunjava uvjete
za ostvarivanje toga prava po drugim propisima ima pravo na razliku svote
dodatka za njegu i pomoć druge osobe po ovom Zakonu, ako takva razlika
postoji.

Članak 63.

Osobna invalidnina, dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski
dodatak, posebni dodatak, obiteljska invalidnina, uvećana obiteljska invalidnina,
opskrbnina, dodatak za pripomoć u kući i doplatak za djecu isplaćuje se
u mjesečnim svotama i to unazad.

Članak 64.

Dospjele, a neisplaćene svote novčanih primanja iz ovoga Zakona isplaćuju
se članovima obitelji koji su s korisnikom do njegove smrti živjeli u zajedničkom
kućanstvu.

Članak 65.

Dodatak za njegu i pomoć druge osobe i dodatak za pripomoć u kući ne
isplaćuje se za mjesec u kojem je korisnik svo vrijeme proveo u zdravstvenoj
ustanovi ili drugoj organizaciji ili ustanovi u kojoj mu je osigurana njega
i pomoć druge osobe.

Dodatak za njegu i pomoć druge osobe i dodatak za pripomoć u kući ne
isplaćuje se ni za vrijeme korištenja kupališnoga i klimatskog liječenja
po ovom Zakonu.

Članak 66.

Korisniku opskrbnine koji boravi u inozemstvu prestaje pravo na opskrbninu,
pravo na dodatak za pripomoć u kući i pravo na doplatak za djecu nakon
tri mjeseca neprekidnog boravka u inozemstvu.

Članak 67.

Ako se korisnik mjesečnih novčanih primanja iz ovoga Zakona nalazi u
pritvoru, članovima obitelji koje korisnik uzdržava isplaćuje se polovica
tih primanja. Zadržana polovica primanja isplatit će se korisniku, ako
krivični postupak bude pravomoćnom odlukomobustavljen, ili ako korisnik
pravomoćnom presudom bude oslobođen optužbe, odnosno ako optužba protiv
njega bude odbijena, ali ne zbog nenadležnosti suda.

Ako se korisnik opskrbnine i dodatka za pripomoć u kući nalazi na izdržavanju
kazne zatvora preko jednog do šest mjeseci, pripada mu za to vrijeme polovica
tih primanja ako uzdržava članove obitelji u kućanstvu, a ako ne uzdržava
takove članove obitelji ne pripadaju mu za to vrijeme ta primanja. Ako
opskrbninu koriste dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine, ostalim
sukorisnicima isplaćuje se dio opskrbnine koji njima pripada.

Članak 68.

Korisniku prava iz ovog Zakona, osuđenom pravomoćnom sudskom presudom
na kaznu zatvora dužu od šest mjeseci, ne pripadaju ta prava za vrijeme
dok se nalazi na izdržavanju kazne.

Članak 69.

Prava ostvarena po ovom Zakonu gube korisnici koji su osuđeni pravomoćnom
sudskom presudom zbog toga što su od 17. kolovoza 1990. bili pripadnici,
pomagači ili suradnici neprijateljskih vojnih ili paravojnih formacija,
odnosno zbog ugrožavanja ustavnog poretka i sigurnosti Republike Hrvatske
kao i članovi obitelji takvih osoba.

Osobama protiv kojih je pokrenut krivični postupak zbog djela iz stavka
1. ovoga članka ne isplaćuju se novčana primanja za vrijeme do okončanja
tog postupka.

Članak 70.

Bračni drug stupanjem u brak gubi prava iz ovoga Zakona koja je ostvario
kao član obitelji.

Bračni drug gubi prava iz ovoga Zakona i ako je napustio djecu s kojom
koristi prava i zanemario njihovo uzdražvanje, podizanje i odgoj. Ta prava
mogu se ponovno uspostaviti ako bračni drug nastavi obavljati roditeljske
dužnosti za vrijeme dok se djeca koriste pravima iz ovoga Zakona.

Članak 71.

Prava po ovom Zakonu mogu se koristiti dok postoje ovim Zakonom propisani
uvjeti za korištenje tim pravima.

Korisnici prava iz ovoga Zakona dužni su u roku od 15 dana prijaviti
nadležnom organu uprave svaku promjenu činjenica, koje utječu na gubitak
pojedinog prava ili na smanjenje opsega korištenja tim pravom.

Članak 72.

Prava po ovom Zakonu, koja se stječu po osnovi rane, povrede ili ozljede
dobivene pod okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 1., 3. i 5. i stavka
2., članka 6. stavka 1. točke 1., 2., 4., 5. i 6. i stavka 2. i članka
8. stavka 1. ovoga Zakona, odnosno po osnovi smrti osobe pod tim okolnostima,
ne zastarijevaju.

U pogledu zastare isplate novčanih primanja po ovo Zakonu primjenjuju
se odredbe zakona kojim se uređuje zastara potraživanja.

VIlI. POSTUPAK ZA OSTVARIVANJE PRAVA

Članak 73.

O pravima po ovom Zakonu rješava u prvom stupnju nadležni općinski organ
uprave, a u drugom stupnju nadležni republički organ uprave.

O pravima osoba koje nemaju prebivalište na teritoriju Republike Hrvatske
rješava u prvom stupnju, nadležni organ uprave za grad Zagreb.

Članak 74.

Činjenica da je rana, povreda ili ozljeda dobivena pod okolnostima iz
članka 5. i 6. i članka 8. stavka 1. ovoga Zakona utvrđuje se samo pisanim
dokaznim sredstvima.

Pisanim dokaznim sredstvima u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se
potvrda o uzroku i okolnostima pod kojima se slučaj dogodio izdana od nadležne
vojne jedinice ili ustanove, odnosno od nadležnog organa uprave.

Pisanim dokaznim sredstvom u smislu stavka 1. ovoga članka za utvrđivanje
činjenice da je rana, povreda ili ozljeda dobivena pod okolnostima iz članka
5. stavka 1. točke 3. i članka 8. stavka 1. ovoga Zakona smatra se i medicinska
dokumentacija o liječenju tijekom drugog svjetskog rata i neposredno nakon
tog rata, a najkasnije do 15. svibnja 1946. za oštećenje organizma nastalo
do 15. svibnja 1945, a za oštećenje organizma nastalo pod okolnostima iz
članka 8. stavka 1. do 4. ovoga Zakona u vremenu od 30. svibnja 1990. do
dana prestanka neprijateljstava, medicinske dokumentacije o liječenju neposredno
nakon ranjavanja, povređivanja ili ozljeđivanja, a najkasnije tri mjeseca
od dana prestanka neprijateljstava.

Pisanim dokaznim sredstvom o činjenici da je rana, povreda ili ozljeda
dobivena pod okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona,
iznimno se može smatrati i odgovarajuća potvrda izdana od Društva ratnih
veterana "Hrvatski domobran".

Članak 75.

Činjenica da je bolest nastala, pogoršala se odnosno pojavila pod okolnostima
iz članka 5. stavka 1. točke 1., članka 7. stavka 1. i članka 8. stavka
2. ovoga Zakona utvrđuje se na temelju medicinske dokumentacije koja potječe
iz vremena sudjelovanja u obrani Republike Hrvatske, službe u oružanim
snagama odnosno trajanju neprijateljstava ili iz razdoblja 30 dana nakon
prestanka sudjelovanja u obrani Republike Hrvatske, otpuštanja iz oružanih
snaga, odnosno prestanka neprijateljstava.

Članak 76.

Činjenica da je osoba od koje članovi obitelji izvode prava po odredbama
ovoga Zakona poginula, umrla ili nestala pod okolnostima iz članka 5. i
6., članka 7. stavka 1. i članka 8. stavka 1. i 2. ovoga Zakona utvrđuje
se pisanim dokaznim sredstvima.

Pisanim dokaznim sredstvima u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se
potvrda o uzroku i okolnostima pod kojima se slućaj dogodio izdana od nadležne
vojne jedinice ili ustanove, odnosno od nadležnog organa uprave.

Pisanim dokaznim sredstvom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se
i medicinska dokumentacija o liječenju, odnosno uzroku smrti osobe od koje
se izvodi pravo.

Pisanim dokaznim sredstvom o činjenici da je osoba od koje članovi obitelji
izvode pravo po odredbama ovoga Zakona poginula, umrla ili nestala pod
okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona, iznimno se može
smatrati i ododgovarajuća potvrda izdana od Društva ratnih veterana "Hrvatski
domobran".

Članak 77.

Zahtjev za priznavanje svojstva ratnog vojnog invalida, mirnodopskog
vojnog invalida, odnosno civilnog invalida po osnovi oštećenja organizma
nastaloga zbog bolesti dobivene, odnosno pogoršane ili ispoljene pod okolnostima
iz članka 5. stavka 1. točke 1., članka 7. stavka 1. i članka 8. stavka
2. ovoga Zakona može se podnijeti nakon prestanka sudjelovanja u obrani
Republike Hrvatske, otpuštanja iz oružanih snaga, odnosno prestanka neprijateljstava,
a najkasnije u roku od pet godina od dana prestanka sudjelovanja u obrani
Republike Hrvatske, otpuštanja iz oružanih snaga, odnosno prestanka neprijateljstava.

Zahtjev za priznavanje prava na obiteljsku invalidninu po osnovi osobe
koja je od bolesti dobivene, odnosno pogoršane ili ispoljene pod okolnostima
iz članka 5. stavka 1., točke 1., članka 7. stavka 1. i članka 8. stavka
2. ovoga Zakona umrla u roku od godinu dana po prestanku sudjelovanja u
obrani Republike Hrvatske, po otpuštanju iz oružanih snaga, odnosno po
prestanku neprijateljstava, može se podnijeti u roku od pet godina od dana
smrti te osobe, a najkasnije u roku od pet godina od dana kad je ta osoba
prestala sudjelovati u obrani Republike Hrvatske, ili otpuštena iz oružanih
snaga, odnosno od dana prestanka neprijateljstava.

Pod prestankom sudjelovanja u obrani Republike Hrvatske podrazumijeva
se prestanak neprijateljstava, odnosno otpuštanje iz oružanih snaga Republike
Hrvatske, ako je oboljela osoba otpuštena iz oružanih snaga prije prestanka
neprijateljstava.

Pod otpuštanjem iz oružanih snaga podrazumijeva se prekidanje obveze
služenja vojnog roka, otpuštanje vojnika nakon odsluženja vojnog roka ili
zbog nesposobnosti za vojnu službu i otpuštanje vojnih obveznika s vojnih
vježbi u jedinicama ili ustanovama oružanih snaga u smislu propisa o vojnoj
obvezi, te otpuštanje sa školovanja kadeta vojnih škola.

Članak 78.

Oštećenje organizma invalida, pravo na dodatak za njegu i pomoć druge
osobe, pravo na ortopedski dodatak, pravo na pripomoć u kući, te nesposobnost
za privređivanje, kao uvjet za ostvarivanje prava po ovom Zakonu, utvrđuje
se na temelju nalaza i mišljenja nadležne liječničke komisije.

Kupališno i klimatsko liječenje koristi se na osnovi mišljenja nadležnih
liječničkih komisija.

Članak 79.

Nalaz i mišljenje u prvostupanjskom postuku daje liječnička komisija
sastavljena od tri liječnika specijalista.

Nalaz i mišljenje u drugostepenom postupku daje liječnička komisija
sastavljena od pet liječnika specijalista.

Liječničke komisije iz članka 78., stavka 2. ovoga Zakona sastavljene
su od po tri liječnika specijalista.

Ministar obrane, odnosno ministar rada i socijalne skrbi imenuje članove
komisije iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka i određuje sjedište i područje
rada komisije.

Članak 80.

Liječničke komisije iz članka 78. stavka 2. i članka 79. stavka 1. i
2. ovoga Zakona daju nalaz i mišljenje u roku od dva mjeseca od dana primitka
predmeta.

Članak 81.

Rješenje, donijeto u prvom stupnju, kojim se utvrđuje, vojni i civilni
invaliditet, pravo na osobnu invalidninu, dodatak za njegu i pomoć druge
osobe, ortopedski dodatak, posebni dodatak, obiteljsku invalidninu, uvećanu
obiteljsku invalidninu, opskrbninu, dodatak za pripomoć u kući i doplatak
za djecu podliježe reviziji.

Reviziju obavlja, po službenoj dužnosti, nadležni drugostupanjski organ
uprave.

Ako je protiv rješenja prvostupanjskog organa uprave izjavljena žalba,
o reviziji i žalbi rješava se istim rješenjem.

Ako protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka nije izjavljena žalba,
organ koji je donio to rješenje dostavit će ga, zajedno sa spisima predmeta,
organu nadležnom za reviziju u roku od 8 dana od dana isteka roka za žalbu.

Revizija odgađa izvršenje rješenja.

Članak 82.

U postupku revizije nadležni drugostupanjski organ uprave može se s
prvostupanjskim rješenjem suglasiti ili ga može izmijeniti, poništiti ili
ukinuti.

Drugostupanjski organ će u postupku revizije poništiti ili ukinuti prvostupanjsko
rješenje i predmet vratiti na ponovni postupak ili sam riješiti stvar,
ako utvrdi da su u prvostupanjskom postupku nepotrebno ili pogrešno utvrđene
činjenice ili da se u postupku nije vodiloračuna o pravilima postupka,
koja bi bila od utjecaja na rješenje stvari, ili ako utvrdi da su pogrešno
ocijenjeni dokazi, ili da je iz utvrđenih činjenica izveden pogrešan zaključak
o činjeničnom stanju, ili da je pogrešno primijenjen propis na temelju
kojeg je stvar riješena.

Prvostupanjski organ čije je rješenje u postupku revizije poništeno
ili ukinuto i predmet vraćen na ponovni postupak, donosi novo rješenje.
Novo prvostupanjsko rješenje podliježe reviziji u kojoj se ispituje je
li novo rješenje u skladu s razlozima zbog kojih je prethodno rješenje
poništeno ili ukinuto.

U postupku revizije drugostupanjski je organ dužan pribaviti nalaz i
mišljenje liječničke komisije iz članka 79. stavka 2. ovoga Zakona o oštećenju
organizma invalida o pravu na dodatak za njegu i pomoć druge osobe, pravu
na ortopedski dodatak, pravu na pripomoć u kući, o nesposobnosti za privređivanje
i u slućaju iz stavka 3. ovoga članka.

Članak 83.

Ako protiv rješenja prvostupanjskog organa koje podliježe reviziji nije
izjavljena žalba, a revizija ne bude obavljena u roku od tri mjeseca od
dana kad je drugostupanjski organ primio predmet, smatra se da je revizija
obavljena i da je data suglasnost na rješenje.

Ako se u postupku revizije pribavlja nalaz i mišlienje liječničke komisije,
rok za izvršenje revizije počinje teći od dana kad je drugostupanjski organ
primio nalaz i mišljenje liječničke komisije, ako je nalaz i mišljenje
zatraženo u roku od 15 dana od dana primitka predmeta na reviziju.

Članak 84.

Nadležni prvostupanjski organ, po službenoj dužnosti vodi postupak za
donošenje novog rješenja o pravu koje je prethodnim rješenjem utvrđeno
privremeno.

Novo rješenje iz stavka 1. ovoga članka ima pravni učinak od prvog dana
idućeg mjeseca nakon proteka važnosti rješenja kojim je pravo utvrđeno
privremeno.

Ako korisnik prava u postupku iz stavka 1. ovoga članka ne pristupi
pregledu ili na drugi način onemogući da liječnička komisija izčlanka 79.
stavka 1. ovoga Zakona dade nalaz i mišljenje, postupak će se obustaviti.

Ako osoba, kojoj je postupak za donošenje novog rješenja obustavljen
u smislu stavka 3. ovoga članka, podnese ponovni zahtjev za priznavanje
prava po ovom Zakonu, prava utvrđena novim rješenjem pripadaju od prvog
dana idućeg mjeseca od dana podnošenja tog zahtjeva.

Članak 85.

Ako nakon donošenja konačnog rješenja o pravima iz ovoga Zakona kod
vojnog, odnosno civilnog invalida nastupe promjene, koje su od utjecaja
na postotak oštećenja organizma utvrđenog konačnim rješenjem, vojni odnosno
civilni invalid može, po isteku dvije godine od dana donošenja konačnog
rješenja, podnijeti zahtjev za utvrđivanje novog postotka oštećenja organizma.

Propisom iz članka 58., stavka 1. ovoga Zakona kojim se uređuje utvrđivanje
postotka oštećenja organizma utvrdit će se oštećenja na osnovi kojih se
može podnijeti zhtjev za utvrđivanje novogpostotka oštećenja organizma
i prije isteka roka od dvijegodine.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i na osobu kojoj
nije priznato svojstvo vojnog, odnosno civilnog invalida zbog neudovoljavanja
uvjeta što je ovim Zakonom propisan za stjecanje tog svojstva u pogledu
postotka oštećenja organizma.

Članak 86.

Postupak za rješavanje o svojstvu vojnog ili civilnog invalida odnosno
svojstvu korisnika obiteljske invalidnine, završen rješenjem protiv kojega
nema redovnog pravnog sredstva u upravnom postupku, može se obnoviti i
nakon proteka rokova predviđenih za obnovu postupka u zakonu kojim se uređuje
opći upravni postupak, osim u slućajevima priznavanja svojstva vojnog odnosno
civilnog invalida po osnovi bolesti i priznavanja svojstva korisnika obiteljske
invalidnine iza osobe koja je umrla od bolesti.

Ako se u obnovljenom postupku ranije rješenje zamijeni novim, pravne
posljedice na temelju novog rješenja djeluju od prvog dana idućeg mjeseca
od dana podnošenja prijedloga za obnovu postupka, odnosno od prvog dana
idućeg mjeseca od dana donošenja novog rješenja, ako je postupak za obnovu
pokrenut po službenoj dužnosti.

Činjenice na temelju kojih se donosi rješenje u obnovi postupka pokrenutog
po službenoj dužnosti utvrđuju se svim dokaznim sredstvima prikladnim za
utvrđivanje činjeničnog stanja.

Članak 87.

Rješenje o pravima po ovom Zakonu koje je postalo konačno u upravnom
postupku može se ukinuti po pravu nadzora u roku od pet godina od dana
kada je rješenje postalo konačno u upravnom postupku, ako je njime očigledno
povrijeđen materijalni zakon u korist stranke, a na štetu države.

Članak 88.

U postupku za ostvarivanje prava, po ovom Zakonu, primjenjuju se odredbe
zakona kojim se uređuje opći upravni postupak, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 89.

Rješenja kojima je, prema odredbama ovoga Zakona, priznato pravo na
osobnu invalidninu, dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak,
posebni dodatak, obiteljsku invalidninu, uvećanu obiteljsku invalidninu,
opskrbninu, dodatak za pripomoć u kući, doplatak za djecu i pravo na naknadu
troškova prijevoza izvršava nadležni općinski organ uprave po službenoj
dužnosti, ukoliko ministar obrane, odnosno ministar rada i socijalne skrbi
drukčije ne odredi.

Iznimno, od odredbe iz stavka 1. ovoga članka, novčana primanja po ovom
Zakonu korisnicima s prebivalištem inozemstvu isplaćuje Služba za računovodstvene
poslove Ministarstva rada i socijalne skrbi, odnosno odgovorna služba Ministarstva
obrane.

Članak 90.

Isplatni organ iz članka 89. ovoga Zakona vodi evidenciju o izvršenim
isplatama i o broju i strukturi korisnika.

Članak 91.

Nove svote novčanih primanja na temelju akata iz članka 57. stavka 1.
ovoga Zakona zatečenim korisnicima tih primanja, određuje se i isplaćuje
po službenoj dužnosti.

Članak 92.

Korisnicima prava po ovom Zakonu pripada naknada troškova za prijevoz
u drugo mjesto, ako su od nadležnog organa upućeni, odnosno pozvani u drugo
mjesto radi pregleda pred liječničkom komisijom ili u svezi s korištenjem
kupališnog i klimatskog liječenja po ovom Zakonu.

Korisnik prava po ovom Zakonu kojemu je određen pratilac za putovanje
radi pregleda pred liječničkom komisijom, odnosno radi korištenja kupališnim
i klimatskim liječenjem ima pravo na naknadu troškova prijevoza i za pratioca.

Pravo na naknadu troškova prijevoza iz stavka 1. i 2. ovoga članka ima
i osoba koja je podnijela zahtjev za priznavanje prava po ovom Zakonu,
ako joj je konačnim rješenjem traženo pravo, odnosno povećanje grupe oštećenja
organizma priznato.

Troškovi prijevoza naknađuju se prema cijeni vozne karte za prijevoz
autobusom, odnosno drugim razredom željeznicom ili brodom.

Članak 93.

Troškove postupka za ostvarivanje prava po ovom Zakonu snosi organ koji
vodi postupak.

Članak 94.

Troškovi u svezi s radom liječničkih komisija, troškovi usluga Službe
društvenog knjigovodstva Hrvatske, organizacija poštansko telegrafskog
i telefonskog saobraćaja i banaka za isplatu novčanih primanja te troškovi
tiskanja tiskanica za izvršavanje rješenja po ovom Zakonu isplaćuju se
iz sredstava osiguranih prema članku 4. ovoga Zakona.

Članak 95.

U postupku ostvarivanja prava po ovom Zakonu ne plaća se taksa.

Članak 96.

Osoba kojoj su isplaćena novčana primanja po ovom Zakonu na koja nije
imala pravo, dužna je vratiti primljene svote.

Potraživanje iz stavka 1. ovoga članka zastarijeva kad protekne rok
određen zakonom kojim se uređuje zastara potraživanja za tu vrstu potraživanja.
Taj rok počinje teći od dana kad je u upravnom postupku postalo konačno
rješenje kojim je utvrđeno da isplaćivano primanje ne pripada ili da pripada
u manjoj svoti.

Osoba iz stavka 1. ovoga članka dužna je vratiti nepravilno isplaćeno
novčano primanje u svoti primljenoj najviše za posljednje tri godine računajući
od posljednje isplate na koju nije imala pravo. Ako to ne učini u roku
što ga odredi nadležni isplatni organ, povrat nepravilno primljenih svota
ostvarit će se tužbom pri nadležnom sudu.

Obveza povrata nepravilno isplaćenih svota primanja postoji neovisno
o tome je li rješenje na temelju kojega je primanje isplaćeno poništeno,
ukinuto ili izmijenjeno.

IX. PRIMJENA ODREDBA OVOGA ZAKONA ZA VRIJEME RATNOG STANJA

Članak 97.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se i za vrijeme ratnog stanja, osim
odredaba kojima je uređeno pravo na kupališno i klimatsko liječenje i pravo
na besplatnu i povlaštenu vožnju.

Članak 98.

Za vrijeme ratnog stanja ministar rada, socijalne skrbi i obitelji može,
po potrebi, svojom posebnom uputom odrediti organ koji će u prvom stupnju
rješavati o pravima po ovom Zakonu i isplaćivati novčana primanja za korisnike
s područja općine u kojima se, u vrijeme ratnog stanja, te poslove ne može
obavljati.

Članak 99.

Novčana sredstva za ostvarivanje prava predviđenih ovim Zakonom, za
vrijeme ratnog stanja, osiguravaju se po propisima kojima je uređeno financiranje
Republike za vrijeme ratnog stanja.

Članak 100.

U vrijeme ratnog stanja, svote mjesečnih novčanih primanja iz ovoga
Zakona utvrđuju se u skladu s visinom sredstava osiguranih prema odredbi
članka 99. ovoga Zakona.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 101.

Ratni vojni invalid kojemu je to svojstvo priznato, do stupanja na snagu
Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 33/92.), po Zakonu o osnovnim pravima vojnih invalida i obitelji palih
boraca ("Službeni list", br. 68/81.,41/83.,75/85.,44/89.,87/89.,20/90.
i 42/90.), po propisima koji su prethodili tome zakonu, odnosno po Uredbi
o zaštiti žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji
("Narodne novine", br. 52/91.), zadržava svojstvo ratnog vojnog
invalida i koristi se pravima u opsegu i uz uvjete što su propisani Zakonom
o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 33/92.). i u slućaju kad osnova za stjecanje tog svojstva nije predviđena
tim Zakonom, ako ispunjava uvjete iz članka 3. Zakonao zaštiti vojnih i
civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 32/92.).

Članak 102.

Mirnodopski vojni invalid kojemu je to svojstvo priznato, do stupanja
na snagu Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 33/92.), po Zakonu o osnovnim pravima vojnih invalida
i obitelji palih boraca ("Službeni list", br. 68/81.,41/83.,75/85.,44/89.,87/89.,
20/90. i 42/90.), odnosno po propisima koji su prethodili tome zakonu,
zadržava svojstvo mirnodopskog vojnog invalida i koristi se pravima u opsegu
i uz uvjete što su propisani Zakonom o zaštiti vojnih i civilnih invalida
rata ("Narodne novine", br. 33/92.), i u slućaju kada osnova
za stjecanje tog svojstva nije predviđena tim Zakonom, ako ispunjava uvjete
iz članka 3. Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 33/92.).

Članak 103.

Žrtve fašističkog terora, građanska žrtva rata, odnosno žrtva neprijateljskog
djelovanja kojoj je to svojstvo priznato, do stupanja na snagu Zakona o
zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br.
33/92.), po Zakonu o zaštiti žrtava fašističkog terora i građanskih žrtava
rata ("Narodne novine", br. 57/85.,55/86.,27/88. i 57/89.), odnosno
po propisima koji su prethodili tome zakonu, smatra se civilnim invalidom
rata i koristi se pravima u opsegu uz uvjete što su Zakonom o zaštiti vojnih
i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 33/92.), propisani
za civilne invalide rata i u slućaju kada osnova za stjecanje tog svojstva
nije predviđena ovim Zakonom, ako ispunjava uvjete iz članka 3. Zakona
o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 39/92.).

Članak 104.

Korisnik obiteljske invalidnine kojem je to pravo priznato, do dana
stupanja na snagu Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 33/92.), po Zakonu o osnovnim pravima vojnih invalida
i obitelji palih boraca ("Službeni list", br. 68/81.,41/83.,75/85.,
44/89., 87/89.,20/90. i 42/90.), po propisima koji su prethodili tome zakonu,
odnosno po Uredbi o zaštiti žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i
njihovih obitelji ("Narodne novine", br. 52/91.), a koji ispunjava
uvjete za stjecanje i korištenje tog prava propisane Zakonom o zaštiti
vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 33/92.),
koristi se i nakon tog dana pravom na obiteljsku invalidninu i drugim pravima
u opsegu i uz uvjete što su propisani tim Zakonom, ako ispunjava uvjete
iz članka 3. Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 33/92.).

Korisnik obiteljske invalidnine kojemu je to pravo priznato, do dana
stupanja na snagu Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 33/92.), po zakonu, odnosno po propisima iz stavka 1.
ovoga članka, a koji ne ispunjava uvjete za stjecanje i korištenje tog
prava propisane Zakonom o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 33/92.), koristi se i nakon tog dana pravom na obiteljsku
irivalidninu ako ispunjava uvjete iz članka 3. i 9., članka 26. stavka
1. točke 2. i 3. i stavka 2. i članka 68. Zakona o zaštiti vojnih i civilnih
invalida rata ("Narodne novine", br. 33/92.).

Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iz stavka 2. ovoga članka
pripada u postupku od mjesečne svote osobne invalidnine invalida I. grupe
po Zakonu o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 33/92.), u kojem postotku je bila određena do stupanja na snagu toga
Zakona.

Članak 105.

Nadležni općinski organ uprave donijet će po službenoj dužnosti rješenja
o prestanku prava na:

- invalidski dodatak, novčanu naknadu, novčanu pomoć, dodatak za njegu
i pomoć druge osobe u punom opsegu i obiteljski dodatak za sve dosadašnje
korisnike tih prava,

- dodatak za njegu i pomoć druge osobe u smanjenom opsegu i dodatak
na samohranost za sve dosadašnje korisnike tih prava i

- doplatak za djecu za sve dosadašnje korisnike toga doplatka za koje
se utvrdi da ne ispunjavaju statusne uvjete iz članka 48. Zakona o zaštiti
vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 33/92.).

Rješenja iz stavka 1. ovoga članka treba donijeti u roku od tri mjeseca
od dana stupanja na snagu Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata
("Narodne novine", br. 33/92.).

Članak 106.

Zahtjevi za priznavanje svojstva odnosno prava po Uredbi o zaštiti žrtava
rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji ("Narodne novine",
br. 52/91.) u povodu kojih, do stupanja na snagu Zakona o zaštiti vojnih
i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 33/92.), nije
donijeto konačno rješenje, riješit će se prema propisima koji su bili na
snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva ako je to za njih povoljnije.

Zahtjevi za priznavanje svojstva vojnog invalida po osnovi rane, povrede
ili ozljede dobivene pod okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 2. i
4. i članka 6. stavka 1. točke 3. Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida
rata ("Narodne novine", br. 33/92.), odnosno zahtjevi za priznavanje
prava po osnovi smrti osobe pod tim okolnostima koji budu podnijeti nakon
stupanja na snagu toga Zakona neće se uzimati u postupak.

Postupak po zahtjevima za priznavanje prava na posebnu novčanu naknadu
po Zakonu o posebnoj novčanoj naknadi borcima narodnooslobodilačkog rata
i predratnim revolucionarima ("Narodne novine", br. 52/78.,48/80.,20/86.
i 27/88.), u povodu kojih nije donijeto rješenje, do stupanja na snagu
Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 33/92.), obustavit će se, a konačna i pravomoćna rješenja o priznatom
pravu neće se izvršavati.

Članak 107.

Strani državljani, osim državljana drugih republika s teritorija bivše
Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, koji su u stvojstvu stranog
državljana ostvarili svojstvo vojnog invalida po Zakonu o osnovnim pravima
vojnih invalida i obitelji palih boraca ("Službeni list", br.
68/81, 41/83.,75/85.,44/89.,87/89.,20/90. i 42/90.), odnosno po propisima
koji su prethodili tome zakonu, a koji imaju prebivalište na teritoriju
Republike Hrvatske zadržavaju svojstvo vojnog invalida i koriste se pravima
uz uvjete i u opsegu što su propisani Zakonom o zaštiti vojnih i civilnih
invalida rata ("Narodne novine", br. 33/92.).

Članak 106.

Nadležni općinski organ uprave provest će postupak i donijet će po službenoj
dužnosti odgovarajuća rješenja o pripadajućem pravu na osobnu invalidninu,
dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak obiteljsku invalidninu,
odnosno uvećanu obiteljsku invalidninu prema odredbama ovoga Zakona za
korisnike tih prava iz članka 101. do 104. ovoga Zakona, do 31. prosinca
1993. godine.

Rješenja donijeta na temelju stavka 1. ovoga članka podliježu reviziji.Rok
za izvršenje revizije ovih rješenja je šest mjeseci.

Ako vojni, odnosno civilni invalid, u postupku iz stavka 1. i 2. ovoga
članka, onemogući da liječnička komisija iz članka 79. stavka 1. odnosno
stavka 2. ovoga Zakona dade nalaz i mišljenje, donijet će se rješenje o
prestanku prava.

Prava po rješenjima donijetim na temelju ovoga članka pripadaju od 1.
srpnja 1992. godine.

Ako se po rješenju iz stavka 1. i 2. ovoga članka utvrdi da pojedino
pravo pripada u manjem opsegu, odnosno ako se utvrdi da ranije priznato
pravo ne pripada neće se tražiti povrat isplaćenih svota.

Odredbe stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka ne odnose se na korisnike
koji su ostvarili prava prije 1. srpnja 1992. godine po Uredbi o zaštiti
žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji ("Narodne
novine", br. 52/91.).

Članak 109.

Iznimno od odredbi članka 60., stavka 1. i 2. ovoga Zakona ako je oštećenje
organizma nastalo odnosno smrt osobe od koje se izvodi pravo nastupila
pod okolnostima iz članka 5. stavka 1. točke 1. i stavka 2. ovoga Zakona,
prije stupanje na snagu Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata
("Narodne novine", br. 33/92.), osobna invalidnina dodatak za
njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak, obiteljska invalidnina i
uvećana obiteljska invalidnina pripadaju od prvog dana idućeg mjeseca od
dana ispunjenja uvjeta ako je zahtjev podnijet do stupanja na snagu Zakona
o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 33/92.).

Pravo na invalidninu i dodatak za njegu i pomoć druge osobe, osobama
kojima je organizam oštećen za najmanje 60% pod okolnostima iz članka 8.,
stavka 1., točke 1. do 4. ovoga Zakona o vremenu od 17. kolovoza 1990.
do dana stupanja na snagu ovoga Zakona pripada od prvog dana idućeg mjeseca
od dana ispunjenja uvjeta, ako je zahtjev za priznavanje svojstva osobne
žrtve, odnosno civilnog invalida rata podnijet do stupanja na snagu ovoga
Zakona ili u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 110.

Na dan stupanja na snagu Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida
rata ("Narodne novine", br. 33/92.), prestaje važiti Zakon o
invalidskom dodatku i drugim pravima vojnih invalida ("Narodne novine",
br. 57/85., 55/86. i 57/89.), Zakon o zaštiti boraca narodnooslobodilačkog
rata ("Narodne novine", br. 57/85.,55/86. i 57/89.), Zakon o
zaštiti žrtava fašističkog terora i građanskih žrtava rata ("Narodne
novine", br. 57/85., 55/86.,27/88. i 57/89.), Zakon o posebnoj novčanoj
naknadi borcima narodnooslobodilačkog rata i predratnim revolucionarima
("Narodne novine", br. 52/78.,48/80.,20/86. i 27/88.), Zakon
o preuzimanju Zakona o osnovnim pravima vojnih invalida i obitelji palih
boraca, koji se u Republici Hrvatskoj primjenjuju kao republički zakon
("Narodne novine", br. 53/91.), Zakon o preuzimanju zakona iz
oblasti boračke zaštite koji se u Republici Hrvatskoj primjenjuje kao republički
zakon ("Narodne novine", br. 53/91.), Uredba o zaštiti žrtava
rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji ("Narodne novine",
br. 52/91.) i Uredba o određenim pravima vojnih invalida i članova njihovih
obitelji ("Narodne novine", br. 57/91.).

Članak 111.

Propisi donijeti za izvršavanje zakona iz članka 110. ovoga Zakona primjenjuju
se do donošenja propisa iz članka 57. i 58. ovoga Zakona, ako nisu u suprotnosti
s Ustavom Republike Hrvatske i ovim Zakonom, ali najdulje tri mjeseca od
dana stupanja na snagu Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata
("Narodne novine", br. 33/92.).

Članak 112.

Djeca, usvojenici, odnosno pastorci koji i po drugim propisima imaju
pravo na besplatne udžbenike, odnosno osiguran besplatan prijevoz za pohadanje
školovanja, ne mogu to pravo koristiti po ovom Zakonu.

Članak 113.

Poslove vezane za ostvarivanje prava utvrđenih Uredbom o dopunama Zakona
o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne novine",
br. 57/92.), za ratne, mirnodopske i civilne invalide domovinskog rata
te članove njihovih obitelji obavlja Ministarstvo obrane, a za ostale osobe
Ministarstvo rada i socijalne skrbi.

Članak 114.

Propise o načinu ostvarivanja i korištenja prava previđenih Uredbom
o dopunama Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 57/92.), donosi ministar rada i socijalne skrbi uz suglasnost
s ministrom obrane.

Članak 115.

Korisnicima iz članka 99. do 102. Zakona o zaštiti vojnih i civilnih
invalida rata ("Narodne novine", br. 33/92.) koji su podnijeli
zahtjev na temelju odredaba članka 106. toga Zakona do dana stupanja na
snagu Zakona o ižmjenama i dopunama Zakona o zaštiti vojnih i civilnih
invalida rata ("Narodne novine", br. 77/92.), riješit će se o
njihovim invalidskim pravima prema odredbama članka 14. Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata ("Narodne
novine", br. 77/92.).

Nadležni općinski organ uprave donijet će odgovarajuća rješenja o pravu
na obiteljsku invalidninu i članovima obitelji vojnih invalida I. do VII.
grupe, umrlih do 31. svibnja 1992. ako je zahtjev za priznavanje prava
na obiteljsku invalidninu podnijet do 30. lipnja 1992. uz shodno primjenu
odredaba članka 14. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti vojnih
i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 77/92.).

Članak 116.

Odredbe članka 2. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti vojnih
i civilnih invalida rata ("Narodne novine", br. 77/92.) primjenjuju
se od 1. srpnja 1992.

Zakon, NN 86/1992-2229
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)