## Plan praćenja kakvoće mora i školjkaša na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje živih školjkaša za 2009. godinu

### NN 31/2009 (11.3.2009.), Plan praćenja kakvoće mora i školjkaša na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje živih školjkaša za 2009. godinu

MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

680

Na temelju članka 85., podstavka drugog Zakona o hrani (»Narodne novine«, broj 46/07 i 155/08), ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

PLAN

PRAĆENJA KAKVOĆE MORA I ŠKOLJKAŠA NA PROIZVODNIM PODRUČJIMA I PODRUČJIMA ZA PONOVNO POLAGANJE ŽIVIH ŠKOLJKAŠA ZA 2009.GODINU

1. SVRHA PLANA

U skladu s odredbama Priloga II, Poglavlja II, Dijela B, točke 2. Pravilnika o službenim kontrolama hrane životinjskog podrijetla (»Narodne novine«, broj 99/07), svrha provedbe Plana praćenja kakvoće mora i školjkaša na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje (u daljnjem tekstu: Plan) je:

a) provjera mikrobiološke kakvoće živih školjkaša na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje;

b) provjera moguće prisutnosti toksičnog planktona i potencijalno toksičnog planktona u vodama na proizvodnim područjima i područjima za ponovno polaganje te biotoksina u živim školjkašima;

c) provjera moguće prisutnosti kemijskih zagađivača u živim školjkašima

d) izbjegavanje zlouporaba u odnosu na podrijetlo živih školjkaša.

d) obavljanje preliminarnih analiza novih proizvodnih područja.

2. PLAN PRAĆENJA KAKVOĆE PROIZVODNIH PODRUČJA ŠKOLJKAŠA

Plan se odnosi na proizvodna područja za uzgoj, izlov i ponovno polaganje živih školjkaša.

2.1. Proizvodna područja u kojima se uzgajaju živi školjkaši:

a) Savudrijska vala

b) Vabriga

c) Limski zaljev

d) Raški zaljev

e) Uvala Budava

f) Medulinski zaljev

g) Uvala Dinjiška na Pagu

h) Modrič – Seline

i) Novigradsko more

j) Pirovački zaljev

k) Ušće rijeke Krke

l) Marinski zaljev

m) Malostonski zaljev

n) Uvala Sobra na Mljetu

Proizvodna područja u kojima se izlovljavaju školjkaši:

a) Zapadna obala Istre

b) Kanal sv. Ante u Šibeniku

c) Malostonski zaljev

Preliminarna proizvodna područja:

a) Proizvodno područje za ponovno polaganje živih školjkaša – uvala Valun Premantura

b) Proizvodno područje za uzgoj živih školjkaša – uvala Stara Povljana – otok Pag

c) Proizvodno područje za izlov živih školjkaša – Kaštelanski zaljev.

2.1. PROIZVODNA PODRUČJA ZA UZGOJ ŽIVIH ŠKOLJKAŠA

2.1.a. SAVUDRIJSKA VALA

A. Opis područja

Savudrijska vala je akvatorij smješten između kopna i crte Rt Madona – Rt Gornja Savudrija. Dug je oko 3.5 NM i na ulazu širok 2.8 NM. Najveća dubina mu je 19 m.

Klimatske osobine Savudrijske vale odražavaju osobine sjevernojadranske klime koja se odlikuje više kontinentalnim karakteristikama s vrlo promjenljivom prostornom razdiobom oborina. Po oborinskoj karti Hrvatske (DHMZ) područje Savudrijske vale godišnje primi 900 – 1000 mm oborina.

Srednje mjesečne temperature površinskog sloja morske vode mijenjaju se od zimskog minimuma u siječnju (9 °C) do ljetnog maksimuma u kolovozu (25°). Izotermija traje od rujna do početka proljeća.

Površinski salinitet je dosta varijabilan, s izraženim proljetno-ljetnim i jesenskim minimumom. Na salinitet dodatno utječe i dotok slatke vode iz Dragonje. Zbog razmjerno male dubine i dotoka slatke vode s kopna područje je dosta produktivno.

U proizvodnom području nalaze se tri uzgajališta unutar sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Ф 45º 29,066' N λ 13º34,633' E

B Ф 45º 29,050' N λ 13º34,666 E

C Ф 45º 29,050' N λ 13º34,716' E

D Ф 45º 29,033' N λ 13º34,233' E

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice. Indikatorska vrsta na kojoj se prati mikrobiološka kakvoća i prisutnosti biotoksina u mesu školjkaša su dagnje.

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne koordinate su:

Savudrijska vala M1 Ф 45º29,080'N λ 13º34,468'E

Savudrijska vala M2 Ф 45º29,241'N λ 13º34,076'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Savudrijska vala B1 Ф 45º 29,127'N λ 13º34,318'E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 1.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren polugodišnje (III., XI. mjesec
 2009.)

metali (Ag,Cr,Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (III., XI. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog prvog
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) tjedno

2.1.b. VABRIGA

A. Opis područja uzgoja

Uzgojno područje Vabriga nalazi se 4 – 5 km južno od ušća rijeke Mirne između rta Saltarel i rta Maistro, te sa sjeverne strane omeđen pličinama Čivran i Mezo. Prosječna dubina u uzgojnom području iznosi 4 – 15 metara.

Prema postojećem prostornom planu to je područje namijenjeno za uzgoj školjkaša.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Proizvodno područje podijeljeno je u 2 zone: Čivran i Solina-Solaris.

Zona Čivran omeđena je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A Φ 45º16,530'N λ 13º33,870'E

B Φ 45º15,840'N λ 13º34,190'E

C Φ 45º16,030'N λ 13º 34,450'E

D Φ 45º16,750'N λ 13º34,850'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Čivran M1 Φ 45º16,320'N λ 13º34,720'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Zona Solina-Solaris omeđena je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A Φ 45º16,750'N λ 13º34,850'E

B Φ 45º16,613'N λ 13º35,270'E

C Φ 45º16,942'N λ 13º35,707'E

D Φ 45º16,613'N λ 13º35,270'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne koordinate su:

Solina-Solaris M1 Φ 45º16,933'N λ 13º35,690'E

Solina-Solaris M2 Φ 45º16,666'N λ 13º35,205'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava u zonama Čivran i Solina-Solaris te njezine zemljopisne koordinate su:

Čivran B1 Φ 45º16,320'N λ 13º34,720'E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 2.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (III., XI. mjesec
 2009.)

metali (Ag,Cr,Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (III., XI. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog prvog
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) tjedno

2.1.c. LIMSKI ZALJEV

A. Opis područja uzgoja

Limski zaljev nalazi se na zapadnoj obali poluotoka Istre (karta 1 i 1a). To je uski (600 m) i duboko u kopno usječeni zaljev duljine oko 11 km. Najveća dubina zaljeva je na ulazu i iznosi 33 m, dok je unutarnji dio znatno plići. Plići dio je pod snažnim utjecajem podzemnih voda bogatih organskom tvari, što ovaj dio zaljeva čini biološki najproduktivnijim. U ovom dijelu razvijen je intenzivan uzgoj kamenica i dagnji, dok je uzgoj riba organiziran u dubljem dijelu zaljeva. Ovisno o intenzitetu dotoka slatke vode slanost se mijenja između 9 i 38 psu, dok temperatura varira između 9 i 25°C. Limski zaljev je zbog svoje visoke produktivnosti i specifičnosti biocenoza zaštićen od 1979. godine kao poseban rezervat u moru.

Po Koppenovoj klasifikaciji područje Limskog kanala pripada tipu C klime (topla i umjereno kišna) u kojem je količina oborina jednoliko razdijeljena kroz cijelu godinu, ali najsušniji dio godine pada u toplo godišnje doba. Kišno razdoblje široko je podijeljeno na proljetni (travanj – lipanj) i jesensko-zimski (rujan-studeni, a donekle i prosinac) maksimum. Srednja godišnja količina oborina iznosi 873 mm.

Iako su najučestaliji vjetrovi šireg područja vjetrovi I. i II. kvadranta, odnosno sjeveroistočni i jugoistočni vjetrovi, područje Limskog kanala izloženo je i djelovanju zapadnih vjetrova. Srednja jačina ovih vjetrova kreće se od 1.8 Beauforta za vjetar iz NE smjera do 2.8 Beauforta za jugoistočni vjetar.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice. Indikatorska vrsta na kojoj se prati mikrobiološka kakvoća i prisutnosti biotoksina u mesu školjkaša su dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Φ 45º 08,200'N λ 13º 42,723'E

B Φ 45º 08,025'N λ 13º 42,609'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne kordinate su:

Limski zaljev M1 Φ 45º 08,015'N λ 13º 43,444'E

Limski zaljev M2 Φ 45º 08,212'N λ 13º 42,778'E

Limski zaljev M3 Φ 45º 07,835'N λ 13º 44,164'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Limski zaljev B1 Φ 45º 08,015'N λ 13º 43,444'E

Raspored točaka uzorkovanja prikazan je na karti 3.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

metali (Ag,Cr,Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog drugog
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) tjedno

2.1.d. RAŠKI ZALJEV

A. Opis područja

Zaljev je dug 6.5 i širok najviše 1.5 NM (prosjek 1 km). Dubina mu je od 46 m na ulazu do 5 m kod mjesta Bršica. Sjeverno se nastavlja plićina do 3 m. Obale su mu vrlo strme, građene uglavnom od vapnenca i obrasle oskudnom vegetacijom. U dnu zaljeva utječe rijeka Raša, koja donosi velike količine hranjivih tvari i materijala koji se vremenom taloži i zatrpava zaljev. To je izraženije na zapadnoj obali zbog strujanja koja su usmjerena ka njoj.

Klimatske osobine također odražavaju osobine sjevernojadranske klime. Maksimum oborina nastupa tijekom jeseni.

Područje karakterizira složeno strujanje zraka. Prevladavajući vjetrovi su NE i S – SE smjera. Zimi bura u zaljevu zna biti dosta žestoka s vrtlozima. Ljeti često puše kratkotrajan i vrlo jak vjetar SW smjera koji se pojavljuje u vezi s olujama i prolaskom hladne fronte. Srednje mjesečne temperature se tijekom godine kreću od 4,8°C zimi (siječanj) do 23.1°C ljeti (srpanj) uz znatna odstupanja u dnevnoj skali, osobito zimi kada nagli prodori hladnog zraka praćeni jakom burom znatno snižavaju temperaturu. Osim toga, temperaturu zimi snižavaju dugotrajne magle.

Termohaline osobine zaljeva odražavaju različitu strukturu, kao posljedica dotoka slatke vode iz Raše. Unutar zaljeva, osobito u plitkim (ispod 5 m) sjevernim dijelovima salinitet može poprimiti dosta niske vrijednosti te je čitav vodeni stupac tijekom cijele godine homogen i niskog saliniteta. Srednje mjesečne temperature površinskog sloja morske vode tijekom godine kreću se od najnižih tijekom veljače (9°C) do najviših tijekom kolovoza (24° C).

Amplituda morskih mijena zna doseći 1,8 m.

Unutarnji dio zaljeva je dosta produktivan, što je posljedica donosa rijeke Raše. Dublji dijelovi zaljeva su znatno niže produktivnosti, te ih se najčešće može okarakterizirati kao oligotrofne.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Ф 45º00,180'N λ 14º03,291'E

B Ф 44º59,833'N λ 14º04,850'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne koordinate su:

Raški zaljev M1 Ф 44º59,699'N λ 14º04,606'E

Raški zaljev M2 Ф 45º00,030'N λ 14º03,544'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Raški zaljev B1 Ф 44º59,699'N λ 14º04,606'E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 4.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (III., XI. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (III., XI. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno(svakog trećeg
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) tjedno

2.1.e. UVALA BUDAVA

A. Opis područja uzgoja

Proizvodno područje nalazi se u uvali Budava na jugoistoku Istarskog poluotoka. Klima je mediteranska, s najvišom prosječnom temperaturom zraka od 24°C u kolovozu i najnižom prosječnom temperaturom od 5°C u siječnju. Ljeta su suha i topla s više od 10 sati sunca dnevno. Temperature iznad 10°C su prisutne više od 240 dana u godini. Ekstremne vrućine (više od 30°C) traju najviše tri tjedna.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A Φ 44° 53,245 N, λ 13° 59,072 E

B Φ 44° 53,854 N, λ 13° 59,128 E

C Φ 44° 53,784 N, λ 13° 59,193 E

D Φ 44° 53,805 N, λ 13° 59,230 E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Budava M1 Φ 44° 53,797' N, λ 13° 59,198' E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Budava B1 Φ 44° 53,797' N, λ 13° 59,198' E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 5.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog trećeg
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) tjedno

2.1.f. MEDULINSKI ZALJEV

A. Opis područja uzgoja

Medulinski zaljev je razgranat zaljev na južnom dijelu poluotoka Istre, oko 7 km jugoistočno od Pule. Zaljev se sastoji od dva dijela, vanjskog, otvorenog u kojem se jugoistočna granica pruža od rta Kamenjak do rta Grkove, i unutrašnjeg, manjeg, na sjeverozapadu. Oba su dijela međusobno spojena oko 400 m širokim tjesnacem. U središnjem dijelu vanjskog zaljeva dubine dopiru do 21 m, a prema pučini se smanjuju. Ulaz u unutrašnji dio zaljeva dubok je do 9 m. U unutrašnjem dijelu dubine iznose do 12 m. U vanjskom dijelu zaljeva nalazi se 7 otočića, a u unutrašnjem 2.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.

Indikatorska vrsta na kojoj se prati mikrobiološka kakvoća i prisutnosti biotoksina u mesu školjkaša su dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Ф 44º49,400'N λ 13º54,336'E

B Ф 44º49,433'N λ 13º54,900'E

C Ф 44º49,350'N λ 13º54,866'E

D Ф 44º49,120'N λ 13º54,933'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Medulinski zaljev M1 Ф 44º49,407'N λ 13º54,955'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Medulinski zaljev B1 Ф 44º49,407N λ 13º54, 955'E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 6.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog trećeg
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) tjedno

2.1.g. PAG – UVALA DINJIŠKA

A. Opis područja uzgoja

Uvala Dinjiška na otoku Pagu ima mediteransku klimu koja je posebno ugodna tijekom proljetnih i jesenskih mjeseci. Tijekom zime temperatura zraka se vrlo rijetko spušta ispod ništice, a snježne padaline su rijetkost. Ljeta su vruća i uglavnom suha. Jedno od obilježja paških zima je bura, snažan vjetar sjeveroistočnog smjera koji donosi suh planinski zrak s Velebita. Nakon bure (koja puše dva do pet, rijetko više dana za redom) nastupa razdoblje mirnih i sunčanih dana.

Uvala Dinjiška nalazi se na južnom dijelu otoka Paga.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Proizvodno područje obilježeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A Φ 44° 19'583' N, λ 15° 14'916' E

B Φ 44° 19'550' N, λ 15° 14'966' E

C Φ 44° 19'516' N, λ 15° 14'933' E

D Φ 44° 19'566' N, λ 15° 14'883' E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Dinjiška M1 Φ 44° 19,512' N, λ 15° 14,951' E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Dinjiška B1 Φ 44° 19,512' N, λ 15° 14,951' E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 7.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E.Coli mjesečno (svakog trećeg
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.1.h. MODRIČ – SELINE

A. Opis područja uzgoja

Proizvodno područje nalazi se na samom kraju Velebitskog kanala.

Područje je pod snažnim utjecajem kraških površinskih i podzemnih voda, a duž obala izviru brojne vrulje.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A Φ 44° 15'732' N, λ 15°31'873' E

B Φ 44° 15'820' N, λ 15°31'781' E

C Φ 44° 15'743' N, λ 15°31'872' E

D Φ 44° 15'820' N, λ 15°31'799' E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Modrič – Seline M1 Φ 44° 15'813' N, λ 15°31'786' E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Modrič – Seline B1 Φ 44° 15'813' N, λ 15°31'786' E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 8.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E.Coli mjesečno (svakog trećeg
 ponedjeljka u mjesecu)

Biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.1.i. NOVIGRADSKO MORE

A. Opis područja uzgoja

Novigradsko more je zaljev usječen duboko u kopno. Predstavlja izolirani, izrazito razveden i složen hidrogeomorfoški sustav. U središnjem dijelu sjeveroistočnog ruba Novigradskog mora je zaljev ušća rijeke Zrmanje. Navedeni akvatorij po svojim značajkama predstavlja estaurij, vrlo dinamičan sustav nešto nižeg biodiverziteta u usporedbi s drugim graničnim morskim i slatkovodnim sustavima. Za njih su značajna izrazita prostorna i vremenska kolebanja hidrografskih čimbenika.

Nastala su u postpleistocenu, prodiranjem mora u ove kotline s neogenskim naslagama.

Novigradsko je more s prosječnom dubinom u središnjem dijelu od 28 m, svojoj površinom od 28,65 km2 (dužina 11 km, širina 5 km) i vodenom masom od 0,5 km3, veće od Karinskog mora, koje obasiže površinu od 5,4 km2 (dužina 3,8 km, širina 2,4 km) i volumen od 0,04 km3. Najveća mu je dubina 11 m, a izobata od 10 m se nalazi vrlo blizu ruba kopna. Oba su akvatorija povezana tjesnacem Karinsko tisno. Tjesnac je širok 110 – 250 m, dug je 2,5 km, dubina mu iznosi 12 m. S druge strane Novigradsko more spojeno je s Novskim ždrilom, kanjonom strmih obala, koje se obrušavaju ispod morske površine do dubine od 40 m. Dno je oba tjesnaca (Novsko ždrilo i Karinsko tisno) ravno i pjeskovito, uslijed snažnog protoka morske vode. Dno Novigradskog i Karinskog mora je pokriveno muljem. Značajna je činjenica da mulj s ušća Karinšćice ima ljekovita svojstva.

Područje je pod snažnim utjecajem kraških površinskih i podzemih voda, a duž obala izviru brojne vrulje. Raspon je godišnjeg protoka Zrmanje od 65 do 125 m³. Posebitost zemljopisnog položaja, prirodna zatvorenost i izoliranost te znatan priliv slatkovodnih dotoka rijekama Zrmanjom i Karinšćicom, potokom Slapača, vrelom Nozreti, jarugom Baščica i brojnim vruljama, utječe na bitno nižu slanost i temperaturu ovoga područja u svim sezonama osim ljeti.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Φ 44º11'466'N λ 15º 36'166'E

B Φ 44º11'483'N λ 15º 36'333'E

C Φ 44º11'450'N λ 15º 36'100'E

D Φ 44º11'416'N λ 15º 36'066'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine zemljopisne koordinate su:

Novigradsko more M1 Φ 44º11,666'N λ 15º 35,608'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Novigradsko more B1 Φ 44º11,666'N λ 15º 35,608'E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 9.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E.Coli mjesečno (svakog trećeg
 ponedjeljka u mjesecu)

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.1.j. PIROVAČKI ZALJEV

A. Opis područja

Zaljev je smješten između obale i otoka Murtera te otočića SZ od njega. Dug je 7, a širok najviše 2 NM. Dubina mu je do 24 m. Obalno područje je uglavnom nisko. Ima dosta uvala pogodnih za uzgoj školjkaša, osobito na istočnoj strani.

Klima ovog područja karakterizirana je prosječnom temperaturom zraka najtoplijeg mjeseca iznad 22 °C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim ljetom. Godišnja količina oborina je 800 – 900 mm. Bura u zaljevu je umjerena, a S i NW vjetar razvijaju jake valove. Srednje temperature površinskog sloja morske vode kreću se od 12,4 °C zimi do 22 °C ljeti.

U zaljev utječe slatka voda iz Vranskog jezera i izvora i vrulja na sjevernoj obali što utječe na njegova termohalina svojstva. Dotok slatke vode je intenzivniji zimi (osobito kanalom Prosika kojim je zaljev povezan s Vranskim jezerom), pa je i salinitet morske vode u tom razdoblju niži. Zbog obilja organskih tvari, povoljne temperature i slanosti, zaljev ima dobre uvjete za uzgoj školjkaša. Zaljev je i prirodno stanište školjkaša. Trenutačno je zakonom zaštićen od izlova.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je zamišljenim točkama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Ф 43°50,389'N λ 15°37,673'E

B Ф 43°50,396'N λ 15°37,558'E

C Ф 43°50,111'N λ 15°37,860'E

D Ф 43°50,133'N λ 15°37,905'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Pirovac M1 Ф 43º50,372'N λ 15º 37,572'E

Na točki M1 uzorkovati će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Pirovac B1 Ф 43º 50,372'N λ 15º 37,572'E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 10.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog prvog
 ponedjeljka u mjesecu)

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.1.k. UŠĆE RIJEKE KRKE

A. Opis područja uzgoja

Ušće rijeke Krke predstavlja duboki kanjon visine (oko 40 m) širine od 200 m do 1.8 km i dužine od oko 12 km koji uzvodno završava Prokljanskim jezerom, a na drugom kraju sa Šibenskim kanalom. Uzvodno od ovoga područja nalazi se nacionalni park Krka. U površinskom sloju cijeloga područja se nalazi slatka voda. Ušće je jedno od najproduktivnijih područja na istočnom dijelu Jadrana.

Značajka oborinskog režima ovoga područja je donekle izraženi godišnji hod s maksimumom oborina u razdoblju jesen – zima i minimumom ljeti. Godišnja količina oborina je 851 mm.

Razdioba smjera vjetra na godišnjoj skali ukazuje da su najučestaliji vjetrovi iz N i NE te SE smjera. Srednja jačina vjetra iz N i NE smjera prelazi 4.0 Beauforta, dok jugo puše srednjom jačinom od 3.5 Beauforta.

Prema postojećem prostornom planu područje ušća rijeke Krke je namijenjeno za uzgoj školjkaša.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.

Neovisno o dubini vodenog stupca na mjestu uzgoja, uzgojne konstrukcije moraju biti postavljene tako da se uzgoj školjkaša konzumnih veličina obavlja isključivo na dubinama ne manjim od 2 m. Prihvat mlađi može se obavljati i u površinskom sloju vodenog stupca.

Proizvodno područje podijeljeno je na 6 zona i to: Šibenik I, Šibenik II, Šibenik III, Šibenik IV, Zaton i Strmica.

Zona Šibenik I omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Φ 43º 44,812'N λ 15º 52,518'E

B Φ 43º 44,752'N λ 15º 52,359'E

C Φ 43º 45,067'N λ 15º 52,126'E

D Φ 43º 45,890'N λ 15º 52,216'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Šibenik I M1 Φ 43º 45,032'N λ 15º 52,188'E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren za zone Šibenik I, Šibenik II, Šibenik III i Šibenik IV.

Zona Šibenik II omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

C Φ 43º 45,067'N λ 15º 52,126'E

D Φ 43º 45,890'N λ 15º 52,216'E

E Φ 43º 45,741'N λ 15º 51,035'E

F Φ 43º 45,750'N λ 15º 50,359'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Šibenik II M2 Φ 43º 45,215'N λ 15º 51,853'E

Zona Šibenik III omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

F Φ 43º 45,750'N λ 15º 50,359'E

G Φ 43º 46,752'N λ 15º 50,869'E

H Φ 43º 44,784'N λ 15º 52,144'E

I Φ 43º 44,715'N λ 15º 52,315'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Šibenik III M3 Φ 43º 45,189'N λ 15º 51,582'E

Zona Šibenik IV omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

H Φ 43º 44,784'N λ 15º 52,144'E

I Φ 43º 44,715'N λ 15º 52,315'E

J Φ 43º 44,319'N λ 15º 52,583'E

B Φ 43º 44,752'N λ 15º 52,359'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Šibenik IV M4 Φ 43º 44,370'N λ 15º 52,541'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za zone Šibenik I, Šibenik II, Šibenik III i Šibenik IV te njezine zemljopisne koordinate su:

Šibenik B1 Φ 43º 44,910'N λ 15º52,541΄E

Zona Zaton omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

E Φ 43º 45,741'N λ 15º 51,035'E

F Φ 43º 45,750'N λ 15º 50,359'E

G Φ 43º 46,752'N λ 15º 50,869'E

K Φ 43º 46,433'N λ 15º 50,569'E

L Φ 43º 46,353'N λ 15º 50,388'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Zaton M5 Φ 43º 46,386'N λ 15º50,623'E

Na točki M5 uzorkovati će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Zona Strmica omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

K Φ 43º 46,433'N λ 15º 50,569'E

M Φ 43º 46,827'N λ 15º 50,868'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Strmica M6 Φ 43º 46,590'N λ 15º 50,887'E

Na točki M6 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate za zonu Strmica i Zaton su:

Strmica B2 Φ 43º45,664'N λ 15º 51,162'E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 11.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog prvog
 ponedjeljka u mjesecu)

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.1.l. MARINA – UVALA STIPAN JAZ

A. Opis područja

Uzgojno područje Stipan Jaz nalazi se u Marinskom zaljevu, smješteno je 1.8 NM istočno od mjesta Marina. Najveća dubina mu iznosi 33 m, dok mu je prosječna iznosi 23 m. Područje je pod stalnim cjelogodišnjim dotokom slatke vode iz velikog broja vrulja. U proizvodnom području uzgajaju se dagnje. Prema postojećem prostornom planu to je područje namijenjeno za marikulturu.

Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećim zemljopisnih koordinata:

A Φ 43° 30'916' N, λ 16° 09'483' E

B Φ 43° 30'933' N, λ 16° 09'683' E

C Φ 43° 30'800' N, λ 16° 09'783' E

D Φ 43° 30'800' N, λ 16° 09'633' E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove zemljopisne koordinate su:

Stipan Jaz M1 Φ 43° 30,792' N, λ 16° 09,345' E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Stipan Jaz B1 Φ 43° 30,792' N, λ 16° 09,345' E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 12.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E.Coli mjesečno (svakog četvrtog
 ponedjeljka u mjesecu)

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.1.m. MALOSTONSKI ZALJEV

A. Opis područja uzgoja i izlova

Malostonski zaljev se nalazi na završetku Neretvanskog kanala u koji utječe rijeka Neretva, dugačak je 28 km, a na najširem dijelu je 6.1 km (karta 3 i 3a.). Zbog velike razvedenosti vanjskog i unutrašnjeg dijela zaljeva ukupna dužina obalne linije iznosi oko 100 km. Najveća dubina zaljeva je 29 m, međutim na više od 80% zaljeva dubina je između 20 i 29 m. Ekološke prilike u zaljevu najviše ovise o utjecajima s kopna, a manjim dijelom s otvorenog mora. Vanjski i srednji dio zaljeva povremeno je pod jačim, a njegov unutarnji dio pod slabijim utjecajem slatke vode rijeke Neretve, osobito za vrijeme većeg riječnog vodostaja i jačih zapadnih vjetrova. Na hidrofizičke i ekološke odnose u zaljevu najviše utječu snažni podvodni izvodi slatke vode koji se nalaze u unutarnjem dijelu zaljeva. Prema koncentraciji hranjivih soli i količini fitoplanktona zaljev se može kvalificirati kao prirodno umjereno eutrofiziran sustav. Za ekološke i produkcijske odnose od velikog je značaja donos organske tvari s kopna (oborinske vode a osobite vrulje).

Zbog povoljne primarne produkcije i hidrografskih osobina u zaljevu se od antičkih vremena uzgajaju školjkaši. Uslijed veoma slabe naseljenosti u okolnom području, zaljev nije bio izložen snažnijoj antropogenoj eutrofikaciji.

Klima ovog područja obilježena je blagom zimom i suhim ljetom s barem tri puta toliko oborine u najkišnijem mjesecu zime kao u najsušnijem mjesecu ljeta. Količina oborina u najsušnijem mjesecu manja je od 40 mm. Ukupna godišnja količina oborina je 1316 mm.

Najučestaliji vjetar je iz N, SE i NW smjera.

Prema postojećem prostornom planu područje Malostonskog kanala namijenjeno je za uzgoj školjkaša.

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice, te sakupljaju prnjavice (Venus verrucosa) i kunjke (Arca noae)

Proizvodno područje podijeljeno je na 13 zona i to: Kuta, Mali Ston, Soca, Hodilje, Banje, Bistrina, Bjejevica, Usko-Kanal, Brijesta I, Brijesta II, Kabli, Blaževo i Sutvid.

Zona Kuta omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Φ 42º50,734'N λ 17º 43,376'E

B Φ 42º50,450'N λ 17º 43,193'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne koordinate su:

Kuta M1 Φ 42º50,062'N λ 17º 44,542'E

Kuta M2 Φ 42º50,073'N λ 17º 43,943'E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje.

Na točki M2 uzorkovat će se dagnje i kamenice.

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Zona Mali Ston omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Φ 42º 50,734'N λ 17º 43,376'E

B Φ 42º 50,450'N λ 17º 43,193'E

C Φ 42º 51,097'N λ 17º 42,330'E

D Φ 42º 51,204'N λ 17º 42,433'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne koordinate su:

Mali Ston M3 Φ 42º 50,691'N λ 17º 42,692'E

Mali Ston M4 Φ 42º 50,877'N λ 17º 42,387'E

Na točki M3 uzorkovat će se dagnje i kamenice.

Na točki M4 uzorkovat će se dagnje.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava u zonama Kuta, Mali Ston i izlovno područje Malostonskog zaljeva te njezine zemljopisne koordinate su:

Mali Ston B1 Φ 42º 50,819'N λ 17º 42,626'E

Zona Hodilje omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

C Φ 42º51,097'N λ 17º 42,330'E

D Φ 42º51,204'N λ 17º 42,433'E

E Φ 42º51,811'N λ 17º 41,012'E

F Φ 42º51,797'N λ 17º 41,627'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne koordinate su:

Hodilje M5 Φ 42º51,509'N λ 17º 41,507'E

Hodilje M6 Φ 42º51,781'N λ 17º 40,974'E

Na točkama M5 i M6 uzorkovat će se dagnje.

Zona Banje omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

E Φ 42º51,811'N λ 17º 41,012'E

F Φ 42º51,797'N λ 17º 41,627'E

G Φ 42º52,024'N λ 17º 41,745'E

H Φ 42º52,327'N λ 17º 40,627'E

I Φ 42º52,179'N λ 17º 40,838'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Banje M7 Φ 42º52,161'N λ 17º 40,984'E

Na točki M7 uzorkovat će se dagnje.

Zona Soca omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

F Φ 42º51,797'N λ 17º 41,627'E

G Φ 42º52,024'N λ 17º 41,745'E

J Φ 42º52,103'N λ 17º 41,870'E

K Φ 42º52,010'N λ 17º 42,113'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove zemljopisne koordinate su:

Soca M8 Φ 42º51,698'N λ 17º 41,860'E

Soca M9 Φ 42º52,033'N λ 17º 41,842'E

Na točkama M8 i M9 uzorkovat će se dagnje.

Na točki M8 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Zajednička stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava u zonama Soca, Banje i Hodilje i njezine zemljopisne koordinate su:

Banje B2 Φ 42º51,951'N λ 17º41,448'E

Zona Bistrina omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

J Φ 42º52,103'N λ 17º41,870'E

K Φ 42º52,010'N λ 17º 42,113'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove zemljopisne koordinate su:

Bistrina M10 Φ 42º52,387'N λ 17º 42,176'E

Bistrina M11 Φ 42º52,679'N λ 17º42,741'E

Na točki M11 uzorkovat će se dagnje.

Na točki M10 uzorkovat će se dagnje i kamenice.

Na točki M11 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i njezine zemljopisne koordinate su:

Bistrina B3 Φ 42º52,387'N λ 17º 42,176'E

Zona Bjejevica omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

L Φ 42º58,578'N λ 17º38,615'E

M Φ 42º52,844'N λ 17º38,969'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine zemljopisne koordinate su:

Bjejevica M12 Φ 42º52,421'N λ 17º 38,851'E

Na točki M12 uzorkovat će se dagnje.

Na točki M12 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Zona Usko-Kanal omeđena je kopnom, državnom granicom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

H Φ 42º52,327'N λ 17º 40,908'E

I Φ 42º52,179'N λ 17º40,838'E

L Φ 42º58,578'N λ 17º38,615'E

R Φ 42º55,466'N λ 17º31,290'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine zemljopisne koordinate su:

Usko – Kanal M13 Φ 42º52,945'N λ 17º38,270'E

Na točki M13 uzorkovat će se dagnje.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za zonu Kanal Usko i Bjevevica i njezine zemljopisne koordinate su:

Usko – Kanal B4 Φ 42º52,945'N λ 17º38,270'E

Zona Brijesta I omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

N Φ 42º 54,673'N λ 17º 31,614'E

O Φ 42º 54,348'N λ 17º31,219'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Brijesta I M14 Φ 42º54,354'N λ 17º31,012'E

Na točki M14 uzorkovat će se dagnje.

Zona Brijesta II omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

P Φ 42º54,593'N λ 17º31,472'E

R Φ 42º55,377'N λ 17º31,080'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Brijesta II M15 Φ 42º55,316'N λ 17º31,106'E

Na točki M15 uzorkovat će se dagnje i kamenice.

Zona Kabli omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

O Φ 42º54,348'N λ 17º31,219'E

P Φ 42º54,593'N λ 17º31,472'E

R Φ 42º55,377'N λ 17º31,080'E

S Φ 42º55,180'N λ 17º30,173'E

T Φ 42º54,651'N λ 17º30,094'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Kabli M16 Φ 42º54,709'N λ 17º30,944'E

Na točki M16 uzorkovat će se dagnje.

Na točki M16 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Zona Blaževo omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

S Φ 42º55,180'N λ 17º30,173'E

T Φ 42º54,651'N λ 17º30,094'E

U Φ 42º55,238'N λ 17º28,618'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Blaževo M17 Φ 42º 54,614'N λ 17º29,470'E

Na točki M17 uzorkovat će se dagnje.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za zone Brijesta I, Brijesta II, Kabli i Blaževo te njezine zemljopisne koordinate su:

Brijesta B5 Φ 42º54,439'N λ 17º31,570'E

Zona Sutvid omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih zemljopisnih koordinata:

U Φ 42º 55, 237'N λ 17º 28,164'E

V Φ 42º 55,238'N λ 17º 28,618'E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njihove zemljopisne koordinate su:

Sutvid M18 Φ 42º54,993'N λ 17º28,575'E

Sutvid M19 Φ 42º54,989'N λ 17º28,211'E

Na točki M18 uzorkovat će se dagnje.

Na točki M19 uzorkovat će se dagnje i kamenice.

Na točki M18 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Sutvid B6 Φ 42º 54,985'N λ 17º 28,322'E

Stalne točke uzorkovanja prikazane su na karti 13.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag,Cr,Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E.Coli mjesečno (svakog drugog
 ponedjeljka u mjesecu za
 zone:

Kuta, Mali Ston, Soca,
 Hodilje, Banje, Bistrina,
 Bjevevica, Usko – Kanal,
 Malostonski zaljev izlovno
 područje, a svakog četvrtog
 ponedjeljka za zone Brijesta I,
 Brijesta II, Kabli, Blaževo i
 Sutvid)

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.1.n. MLJET – UVALA SOBRA

A. Opis područja uzgoja

Uvala Sobra na otoku Mljetu nalazi se u mediteranskom klimatskom području sa suhim, vedrim i vrlo toplim ljetom, te kišovitim, ali blagim zimama, s najviše oborina potkraj jeseni i početkom zime. U ljetnim mjesecima najčešće puše burin, noću i ujutro, a popodne prelazi u osvježavajući maestral. Kiše u tom razdoblju rijetko padaju, osim povremenih kratkotrajnih nevera s vjetrom s pučine. Tijekom kasno jesenskih i zimskih mjeseci zapuše jaka bura i tada je vrlo svježe. No, ta razdoblja nisu duga jer ih smjenjuju toplija razdoblja s južnim vjetrovima. Tada temperatura zraka brzo raste i doseže i više od 15 °C.

Uvala je zaklonjena od NW vjetra u uvalici Klačna luka (W krak uvale). Od juga je zaklonjeno u uvalici Zaglav (E krak uvale).

Indikatorska vrsta na kojoj se prati mikrobiološka kakvoća i prisutnosti biotoksina u mesu školjkaša su dagnje.

Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A Φ 42° 44'683' N, λ 17° 36'166' E

B Φ 42° 44'683' N, λ 17° 36'316' E

C Φ 42° 44'616' N, λ 17° 36'116' E

D Φ 42° 44'616' N, λ 17° 36'316' E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Sobra M1 Φ 42° 44, 726' N, λ 17° 36, 801' E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava za zonu Sobra te njezine zemljopisne koordinate su:

Sobra B1 Φ 42º44,726'N λ 17º36,801'E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 14.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren. polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E.Coli mjesečno (svakog četvrtog
 ponedjeljka u mjesecu)

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

2.2 IZLOVNA PODRUČJA

2.2.a. ZAPADNA OBALA ISTRE

A. Opis područja izlova

Proizvodno područje prostire se od privremene granice na moru sa Republikom Slovenijom do Rta Barbariga u kursu 270º do granice teritorijalnog mora RH.

Proizvodno područje podjeljeno je na tri zone i to:

ZOI zona 1: Sjeverno (od granice sa R. Slovenijom i R. Italijom)

Južno (od rta Dajla pod 270° do R. Italije)

ZOI zona 2: Sjeverno (od rta Dajla pod 270° do R. Italije)

Južno (od rta Debeli pod 270° do R. Italije)

ZOI zona 3: Sjeverno (od rta Debeli pod 270° do R. Italije)

Južno (od rta Barbariga pod 270° do R. Italije)

U navedenom području ribari pretežno love pridnenim kočama i ramponima, i to: jakovljeve kapice (Pecten jacobaeus), prnjavice (Venus verrucosa) i kunjke (Arca noae), ali i ostale ekonomski manje značajne vrste školjkaša i to: glatka jakovljeva kapica (Flexopecten glaber), rumenka (Callista chione), bodljikavi volak (Bolinus brandaris) i »morsko jaje« (Microcosmus sulcatus).

Na prirast školjkaša zasigurno utječu jake morske struje, te blizina (6 – 7 km) ušća rijeke Mirne.

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove zemljopisne koordinate su:

ZOI M1 Φ 45º31,500' N λ 13º 27,300' E

ZOI M2 Φ 45º13,255' N λ 13º30,000' E

ZOI M3 Φ 45º 03,100' N λ 13º32, 400' E

Na svim točkama uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalne točke uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njihove zemljopisne koordinate su:

B1 Φ 45º 31,500'N λ 13º 27,300'E

B2 Φ 45º13,255'N λ 13º 30,000'E

B3 Φ 45º03,100'N λ 13 32,400'E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 15.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (III., IX. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog drugog
 ponedjeljka u mjesecu)

PSP, DSP, ASP tjedno

Uzorci izlovljenih školjkaša (Jakovljevih kapica, kamenica, prnjavica, kunjki, kanestrela, morskih jaja) se sakupljaju ribolovnim alatima uobičajenim za sakupljanje školjkaša na tom području (pridnenim kočama i ramponima).

2.2.b. KANAL SVETOG ANTE U ŠIBENIKU

A. Opis područja

Kanal Sv. Ante predstavlja duboki kanjon (po sredini do 44 m) najmanje širine od 140. Na ulazu je širok 220 m. Dug je oko 1.4 NM i prirodna je veza između Šibenskog kanala i Šibenske luke. Kanal je također i plovni put s posebno reguliranim režimom plovidbe.

Klima ovog područja također je karakterizirana prosječnom temperaturom zraka najtoplijeg mjeseca iznad 22 °C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim ljetom. Godišnja količina oborina je 800 – 900 mm. Najučestaliji vjetrovi su N, NE i SE smjera Zbog stalnog dotoka slatke vode iz rijeke Krke, vertikalna i horizontalna razdioba termohalinih svojstava ovog područja je dosta kompleksna. Srednja temperatura vodenog stupca kreće se od 12 °C zimi do 20 °C ljeti. Morska voda je u površinskom sloju dosta zaslađena, osobito u zimskom razdoblju kad je povećan dotok slatke vode iz rijeke Krke i Prokljanskog jezera, no znatno manje nego područje uzvodno. Minimalna zabilježena vrijednost saliniteta ovog područja je 5,3 ‰ a maksimalna 38,6 ‰.

Morske struje su SW smjera (prema izlazu), a brzina im ovisi o vodostaju rijeke Krke i snazi bure (oko 0,7 čv ljeti i do 2,7 čv zimi). Zbog nepostojanja sustava za pročišćavanje urbanih i industrijskih voda grada Šibenika i zbog gore spomenutog dotoka slatke vode, kao i zbog direktnog utjecaja luke i otpadnih voda, područje je visoko eutrofizirano, podložno ljetnim monospecifičnim i »red tide« cvatnjama, zbog čega postoji stalna opasnost od iznenadnog onečišćenja.

U proizvodnom području izlovljavaju se dagnje.

Proizvodno područje je omeđeno kopnom i spojnicama zamišljenih točaka sa zemljopisnim koordinatama

A Φ 43° 43,747' N, λ 15° 52' 816' E

B Φ 43° 43,702' N, λ 15° 52' 830' E

C Φ 43° 43,469' N, λ 15° 51' 329' E

D Φ 43° 43,464' N, λ 15° 51' 495' E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove zemljopisne koordinate su:

Sv. Ante M1 Φ 43° 43,764' N, λ 15° 52' 340' E

Sv. Ante M2 Φ 43° 43,602' N, λ 15° 51' 726' E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i benzo(a)piren.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i njezine zemljopisne koordinate su:

Sv. Ante B1 Φ 43° 43,764' N, λ 15° 52' 340' E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 16.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav mjesečno

b) meso školjkaša

Bezo(a)piren polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E.Coli mjesečno(svakog prvog
 ponedjeljka u mjesecu)

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 1. – 31. 3. svaka
 dva tjedna

od 1. 4. – 31. 12. tjedno

Uzorci se sakupljaju na način uobičajen za sakupljanje školjkaša na tom području (ronjenjem).

2.2.c. MALOSTONSKI ZALJEV

Opis proizvodnog područja naveden je pod 2.1.m.

Izlovno područje Malostonski zaljev obuhvaća uzgojne proizvodne zone: Kuta, Mali Ston, Hodilje, Soca, Banje, Bristrina, Bjejevica, Usko – Kanal.

Referentne vrste na kojima se prati mikrobiološka kakvoća i prisutnosti biotoksina u mesu školjkaša su prnjavice – Venus verrucosa i kunjke – Arca noae.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće izlovljenih školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Malostonski zaljev M1 Φ 42º51,698'N λ 17º41,860'E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

Mali Ston B1 Φ 42º50,819'N λ 17º42,626'E

B. Parametri i plan uzorkovanja opisani su pod 2.1.m.B

2.3 PRELIMINARNA PODRUČJA

2.3.a Proizvodno područje za ponovno polaganje živih školjkaša – uvala Valun – Premantura

A. Opis područja

Uvala Valun je mjesto na jugozapadnoj strani poluotoka Premanture, na 44°47'50« sjeverne geografske širine i 13°53'11« istočne geografske dužine. Udaljena od Pule oko 10 km. Prekriven je uglavnom niskim raslinjem i makijom uz nešto borove šume. Klima – umjerena mediteranska, blagih zima i toplih ljeta s prosječnom insolacijom 2316 sati godišnje ili 6,3 sata dnevno, uz prosječnu godišnju temperaturu zraka od 13,2 °C (od prosječnih 6,1°C u veljači do 26,4°C u srpnju i kolovozu) i temperaturnom oscilacijom mora od 7 do 26°C. Najčešće oborine su kiše koje su neravnomjerno raspoređene tijekom godine. Snijeg je rijetkost. Vjetrovi su česta pojava. Najpoznatiji su jugo, bura i maestral, a od ostalih vjetrova pušu tramontana, burin, nevera i levant. Podmorje obiluje raznim vrstama spužvi, školjkaša, ježinaca, rakova, riba i drugim.

Preliminarno područje za ponovno polaganje je omeđeno kopnom i spojnicama zamišljenih točaka s zemljopisnim koordinatama

A Φ 44° 48,41' N, λ 13° 54' 19' E

B Φ 44° 48,43' N, λ 13° 34' 19' E

C Φ 44° 48,41' N, λ 13° 54' 42' E

D Φ 44° 48,43' N, λ 13° 54' 24' E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njezine zemljopisne koordinate su:

M1 Φ 44° 48,41' N, λ 13° 54' 19' E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i površina

Na točki M1 uzorkovat će se i za ostale niže navedene parametre sukladno planu uzorkovanja.

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 17.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

pH kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

boja kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

suspendirana tvar kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

naftni ugljikovodici kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

b) meso školjkaša

fekalni koliformi mjesečno

Benzo(a)piren polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog prvog
 ponedjeljka u mjesecu)

Saxitoxin mjesečno

2.3.b. Proizvodno područje za uzgoj živih školjkaši: uvala Stara Povljana – otok Pag

A. Opis područja

Uvala Stara Povljana smještena je na otoku Pagu, na 44°19'0« sjeverne geografske širine i 15°10'0« istočne geografske dužine. Nalazi se na 27 metara nadmorske visine. U uvali nema površinskih vodenih tokova; mjestimično se pojavljuju izvori pod morem. Najveći je dio uvale kamenjar u kojemu raste tanka trava i nisko aromatično bilje; manje površine zauzima mediteranska šikara. Klima je sredozemna (jadranska) sa srednjom temperaturom zraka u siječnju između 4 i 6 °C, a u srpnju od 24 °C na više, sa srednjim godišnjim količinama padalina od 1 000 do 1 500 milimetara.

Preliminarno proizvodno područje je omeđeno kopnom i spojnicama zamišljenih točaka sa zemljopisnim koordinatama

A Φ 44° 18,958' N, λ 15° 10' 995' E

B Φ 44° 18,071' N, λ 15° 10' 205' E

U preliminarnom proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njezine zemljopisne koordinate su:

M1 Φ 44° 19,456' N, λ 15° 09' 537' E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje i kamenice.

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i površina

Na točki M1 uzorkovat će se i za ostale niže navedene parametre, sukladno planu uzorkovanja.

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te njezine zemljopisne koordinate su:

B1 Φ 44º 19, 456' N λ 15º 09, 537' E

Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 18.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

pH kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

boja kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

suspendirana tvar kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

naftni ugljikovodici kvartalno (I., IV. mjesec 2009.)

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

fitoplanktonski sastav od 1. 5. – 31. 12. 2009.
 mjesečno

b) meso školjkaša

Benzo(a)piren polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

fekalni koliformi od 1. 1. 2009 – 1. 5. 2009.
 mjesečno

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu,Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E. Coli 2 x mjesečno(svakog prvog i
 trećeg ponedjeljka u mjesecu)

od 1. 1. 2009. – 1. 5. 2009.
 1 x mjesečno (svakog prvog
 ponedjeljka u mjesecu)

od 1. 5. 2009. – 31. 12. 2009.

Saxitoxin od 1. 1. 2009. – 1. 5. 2009.
 mjesečno

biotoksini (PSP, DSP, ASP) od 1. 5. – 31. 12. 2009.
 tjedno

2.3.c. Proizvodno područje za izlov živih školjkaša – Kaštelanski zaljev

A. Opis područja

Kaštelanski zaljev najveći je zaljev u Dalmaciji. S južne strane je zatvoren otokom Čiovom i rtom poluotoka Marjan. Na sjevernoj strani Kaštelanskog zaljeva smjestilo se sedam Kaštela, na istočnoj Split i Solin, a na zapadnoj Trogir.

Kaštelanski zaljev je poznat po pješčanim i šljunčanim plažama i to posebno na svom zapadnom dijelu. Duljina najveće uzdužne osi iznosi 14,8 km, a poprečne (na meridijanu Kaštel Lukšić) 6,6 km.

Kaštelanski zaljev se nalazi u području mediteranske klime.Glavna obilježja ove klime su topla suha ljeta i blage kišovite zime sa srednjom mjesečnom temperaturom zraka najtoplijeg mjeseca u godini većom od 22°C.

Zimi su promjene vremena veće, odnosno češće su izmjene zračnih masa, smjera vjetra, temperature, vlage i naoblake. Osim vjetrova iz smjera jugoistoka (jugo) i sjeveroistoka (bura), pojavljuju se blaga etezijska strujanja tijekom ljetnih mjeseci (maestral). Procjenjuje se na temelju dostupnih podataka da je ukupno godišnje 10% vremena bez vjetra – tišina.

Statistički podaci o strujama izmjerenim u Kaštelanskom zaljevu ukazuju na veliki značaj juga na strujanje u Kaštelanskom zaljevu. Jugo okreće tipičnu estuarijsku cirkulaciju u vratima zaljeva. Za vrijeme jakih epizoda juga uočena je polarizacija struja u vratima zaljeva u smjeru istok-zapad, sa strujom niz vjetar u površinskom sloju i kompenzacijskom strujom na većim dubinama.

U proizvodnom području sakupljaju se prnjavice (Venus verrucosa), kunjke (Arca noae) i kućice (Ruditapes decussatus)

Izlovno područje je omeđeno spojnicama zamišljenih točaka sa zemljopisnim koordinatama:

A Φ 43° 30,984' N, λ 16° 24' 860' E

B Φ 43° 31,002' N, λ 16° 24' 137' E

C Φ 43° 30,517' N, λ 16° 23' 246' E

D Φ 43° 29,397' N, λ 16° 22' 650' E

E Φ 43° 30,072' N, λ 16° 20' 445' E

F Φ 43° 30,494' N, λ 16° 19' 603' E

G Φ 43° 30,893' N, λ 16° 18' 042' E

H Φ 43° 31,038' N, λ 16° 16' 237' E

I Φ 43° 31,285' N, λ 16° 16' 155' E

J Φ 43° 31,433' N, λ 16° 17' 645' E

K Φ 43°32,225' N, λ 16° 18' 783' E

L Φ 43°32,382' N, λ 16° 19' 155' E

M Φ 43°32,903' N, λ 16° 21' 748' E

N Φ 43°32,812' N, λ 16° 23' 083' E

O Φ 43°32,818' N, λ 16° 23' 515' E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša i njihove zemljopisne koordinate su:

Bene M1 Φ 43° 30,964' N, λ 16° 24' 810' E

Slatine M2 Φ 43° 30,072' N, λ 16° 20' 445' E

Trogirski kanal M3 Φ 43° 31,038' N, λ 16° 16' 237' E

Mlinice M4 Φ 43° 31,311' N, λ 16° 16' 181' E

Nehaj M5 Φ 43° 32,225' N, λ 16° 18' 783' E

Kaštel Lukšić M6 Φ 43° 32,903' N, λ 16° 21' 748' E

Kaštel Gomilica M7 Φ 43° 32,818' N, λ 16° 23' 515' E

Na točki M1 uzorkovat će se prnjavice

Na točki M2 uzorkovat će se prnjavice i kunjke

Na točki M3 uzorkovat će se prnjavice

Na točki M4 uzorkovat će se prnjavice

Na točki M5 uzorkovat će se prnjavice i kunjke

Na točki M6 uzorkovat će se prnjavice i kunjke

Na točki M7 uzorkovat će se prnjavice

Na točkama M3 i M7 uzorkovat će se za pretrage na teške metale, benzo(a)piren, te fizikalno kemijske parametre morske vode.

Uzorci za pretragu na fekalne koliforme uzimat će se mjesečno sa svih točaka za praćenje mikrobiološke kakvoće školjkaša (M1 do M7) u količini od 10 komada školjaka po točki.

Stalne točke uzorkovanja prikazane su na karti 20.

B. Parametri i plan uzorkovanja

a) morska voda učestalost

pH kvartalno (II., V. mjesec 2009.)

boja kvartalno (II., V. mjesec 2009.)

suspendirana tvar kvartalno (II., V. mjesec 2009.)

naftni ugljikovodici kvartalno (II., V. mjesec 2009.)

temperatura morske vode mjesečno

salinitet mjesečno

otopljeni kisik mjesečno

a) meso školjkaša

Benzo(a)piren polugodišnje (IV, X mjesec
 2009)

fekalni koliformi mjesečno

metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb,

Zn, As, Cu, Ni) polugodišnje (IV., X. mjesec
 2009.)

E. Coli mjesečno (svakog trećeg
 ponedjeljka u mjesecu)

Saxitoxin mjesečno

Uzorci se sakupljaju na način uobičajen za sakupljanje školjkaša na tom području (ronjenjem).

3. UZORKOVANJE

3.1. Uzorkovanje morske vode za određivanje kvalitativno-kvantitativnog sastava fitoplanktonske zajednice

Uzorkovanje fitoplanktona za određivanje kvalitativnog sastava fitoplanktonske zajednice obavljat će se mrežom (promjera oka 20 mikrona) povlačenjem vertikalno od dna do površine vodenog stupca. Količina profiltrirane vode izračunat će se uzimajući u obzir veličinu otvora mreže i visine stupca vode kroz koji je mreža provučena. U slučaju kada je dubina mora manja od 1 m uzorkovati će se 1 litra morske vode na pola dubine. Pored toga, na svakoj postaji crijevom za uzorkovanje (sampling tube) uzimat će se i uzorak vode za određivanja kvantitativnog sastava fitoplanktonske zajednice.

Kvalitativno-kvantitativni sastav fitoplanktonske zajednice i utvrđivanje prisutnosti potencijalno toksičnih i toksičnih fitoplanktonskih vrsta obavljat će se Utermöhl metodom (1958) na inverznom mikroskopu.

3.2. Uzorkovanje školjkaša za određivanje biotoksina

Uzorkovanje školjkaša obaviti će se na način uobičajen za komercijalno izlovljavanje. Školjkaši uzgojeni na vertikalnim linijama (pergolarima) i košarama, prvenstveno dagnje i kamenice, uzorkovati će se na tri razine (vrh, sredina i dno). Uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan uzorak od 4 kg.

Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju specifičnim ribolovnim alatima smještenim na ribarskim brodovima (ramponi, mušulari, dredže) obavit će se horizontalnim povlačenjem alata po izlovnom području. Povlačenje se mora obaviti na način da kontrolna točka bude u sredini površine obuhvaćene povlačenjem.

Od ukupnog ulova školjkaša za uzorak će se uzeti 4 kg. U slučaju izlova različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzet će se uzorak svih vrsta.

Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju ronjenjem, obavit će se ronjenjem i skupljanjem po morskom dnu u radijusu do 50 m od kontrolne točke. Uzorak se mora sastojati od 4 kg školjkaša. U slučaju izlova različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzet će se uzorak svih vrsta.

Školjkaši će se upakirati u mrežice sitnog oka, a potom u plastične vrećice. Način pakiranja mora biti takav da osigura uzorak od izvanjske kontaminacije i spriječi ispuštanje međuljušturne tekućine u okolinu kako ne bi došlo do međukontaminacije. Uzorak treba označiti jednoznačnom oznakom (nebrisivim flomasterom ili naljepnicom), smjestiti u prijenosni hladnjak i u najkraćem mogućem roku dopremiti do laboratorija.

Kamenice i Jakovljeve kapice trebaju se upakirati na način da im je konkavni dio ljušture okrenut prema dolje, kako bi se spriječilo ispuštanje međuljušturne tekućine.

Prisutnost biotoksina u školjkama utvrdit će se sljedećim standardnim referentim matodama:

Biotoksin Referentna metoda

PSP Test na miševima – Mouse bioassay, AOAC (1990)

DSP Test na miševima – Mouse bioassay, Yasumoto et.al (1985)

ASP HPLC, Quilliam et.al. (1995).

Prisutnost fitoplanktonskih vrsta određivati će se metodom EN 15204 (Utermöhl).

Uzorke morske vode i školjkaša za pretrage na biotoksine i fitoplankton uzima ovlašteni veterinar ili službena osoba iz laboratorija uz prisustvo ovlaštenog veterinara.

3.3. Uzorkovanje morske vode za određivanje fizikalno-
-kemijskih parametara

Morska voda za određivanje suspendirane tvari i sadržaja otopljenog kisika uzorkovat će se minimalno na 2 –3 razine.

Mjerenje temperature, saliniteta i pH morske vode obavljat će se na mjestu uzorkovanja, minimalno na 2-3 razine.

Broj razina na kojima će se obavljati uzorkovanje i in situ mjerenje ovisit će o prirodi područja, dubini na mjestu uzorkovanja i načinu uzgoja školjkaša.

3.4. Uzorkovanje školjkaša za određivanje mikrobiološke kakvoće živih školjkaša

Uzorkovanje školjkaša obavit će se na način uobičajen za komercijalno izlovljavanje. Školjkaši uzgojeni na vertikalnim linijama (pergolarima) i košarama, dagnje i kamenice, uzorkovat će se na tri razine (vrh, sredina i dno), a uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan uzorak od 2 kg, osim na točkama uzorkovanja na kojima je određeno posebno uzorkovanje na način da se uzorci uzimaju na tri razine (vrh, sredina i dno) i ne miješaju već se posebno pakiraju (na način opisan u daljnjem tekstu) i označavaju tako da je razvidno s koje su razine uzorci.

Za sve uzorke uzimaju se školjkaši komercijalne veličine.

Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju specifičnim ribolovnim alatima smještenim na ribarskim brodovima (ramponi, kunjkare) obavit će se horizontalnim povlačenjem alata po izlovnom području. Povlačenje se mora obaviti na način da kontrolna točka bude u sredini površine obuhvaćene povlačenjem.

Od ukupnog ulova školjkaša za uzorak će se uzeti 2 kg. U slučaju izlova različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzeti će se uzorak od svih vrsta u količini od 2 kg.

Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju ronjenjem, obaviti će se ronjenjem i skupljanjem po morskom dnu u radijusu najdalje 50 m od kontrolne točke. Uzorak se mora sastojati od 2 kg školjkaša. U slučaju izlova različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzeti će se uzorak od svake vrste u količini od 2 kg.

Školjkaši će se upakirati u mrežice sitnog oka, a potom u plastične vrećice. Način pakiranja mora biti takav da osigura uzorak od vanjske kontaminacije i spriječi ispuštanje međuljušturne tekućine u okolinu kako ne bi došlo do međukontaminacije. Uzorak treba označiti jednoznačnom oznakom (vodootpornim flomasterom ili naljepnicom), smjestiti u prijenosni hladnjak s rashladnim ulošcima i u najkraćem mogućem roku dopremiti do laboratorija. Temperatura unutar prenosivog hladnjaka sa uzorkom mora se sniziti na manje od 10°C u roku od 4 sata. Najduže dopušteno vrijeme između uzorkovanja i početka pretrage uzorka u laboratoriju je 24 sata.

Nadležno tijelo može na osnovu svoje procjene produljiti najduže vrijeme između uzorkovanja i početka pretrage do 48 sati u slučajevima kada se pokaže da je zbog zemljopisne lokacije i organizacije prijevoza otežano obaviti dostavu uzoraka u roku od 24 sata.

Uzorak se ne smije smrznuti.

Kamenice i Jakovljeve kape moraju se upakirati na način da im je konkavni dio ljušture okrenut na dolje, kako bi se spriječilo ispuštanje međuljušturne tekućine. U slučaju vremenskih nepogoda i drugih nepredviđenih okolnosti uzorkovanje se mora obaviti u roku od 3 dana od predviđenog dana uzorkovanja uz obavijest laboratoriju i nadležnom veterinarskom uredu.

Broj E.coli određivat će se MPN metodom ISO TS 16649-3.

Uzorke školjkaša za pretragu uzima ovlašteni veterinar.

Uzorke koji se sakupljaju ronjenjem ili alatima ovlašteni veterinar uzima nakon sakupljanja.

3.5. Dostava uzoraka u laboratorije

1) Uzorci školjkaša na sve pretrage propisane ovim Planom dostavljaju se Hrvatskom veterinarskom institutu.

2) Pri slanju uzoraka na laboratorijsko pretraživanje potrebno je popuniti Obrazac Zapisnika o uzorkovanju živih školjkaša.

4. OBJAVA PLANA

Karte proizvodnih područja nalaze se u Prilogu ovoga Plana i čine njegov sastavni dio.

Ovaj Plan objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/09-01/41

Urbroj: 525-6-09-1

Zagreb, 25. veljače 2009.

Ministar
mr. sc. Božidar Pankretić, v. r.

Ostalo, NN 31/2009-680
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)