## Standardi za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj

### NN 58/1999 (9.6.1999.), Standardi za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj

# MINISTARSTVO KULTURE

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o knjižnicama
(»Narodne novine«, broj 105/97. i 5/98.), a na prijedlog
Hrvatskog knjižničnog vijeća, ministar kulture
donosi

## STANDARDE

### ZA NARODNE KNJIŽNICE U REPUBLICI HRVATSKOJ

Članak 1.

Ovim Standardima određuju se minimalni uvjeti za obavljanje
djelatnosti narodnih knjižnica, a na temelju Zakona o knjižnicama
te uvažavajući ciljeve i zadaće narodnih knjižnica
utvrđene UNESCO-vim Manifestom za narodne knjižnice iz
1994. godine.

Članak 2.

Narodne knjižnice dužne su pridržavati se odredbi
ovih Standarda, a njihovi osnivači dužni su osiguravati
za to potrebna sredstva.

Članak 3.

Radi poticanja razvoja narodnih knjižnica ovi će se
Standardi revidirati svakih deset godina.

Članak 4.

Narodne knjižnice mogu biti općinske, gradske ili županijske
i kulturna su i informacijska središta za stanovnike područja
na kojemu djeluju.

U obavljanju svojih zadaća narodne knjižnice surađuju
i koordiniraju svoj rad međusobno i s drugim knjižnicama
u sklopu hrvatskog knjižničnog sustava.

Članak 5.

Djelatnost narodne knjižnice obuhvaća osobito nabavu,
stručnu obradu, čuvanje i zaštitu knjižnične
građe, izradu biltena, kataloga, bibliografija i drugih informacijskih
pomagala, sudjelovanje u izradi skupnih kataloga i baza podataka,
omogućavanje pristupačnosti knjižnične
građe i informacija korisnicima, osiguravanje korištenja
i posudbe građe te protoka informacija, pomoć korisnicima
pri izboru i korištenju građe, informacijskih pomagala
i izvora, kao i vođenje dokumentacije i statistike o građi
i korisnicima, te o poslovanju.

Narodna knjižnica posebnim oblicima djelovanja potiče
kod svih kategorija pučanstva, počevši od
predškolaca, korištenje knjižnicom i knjižničnom
građom.

Članak 6.

Svaka narodna knjižnica vodi zavičajnu zbirku, te
stoga istražuje, skuplja, obrađuje, pohranjuje i daje
na korištenje knjižničnu građu o topografiji,
povijesnom, gospodarskom i kulturnom razvitku područja
na kojemu djeluje, a izrađuje i zavičajnu bibliografiju
i središnji katalog.

Ako općinska ili gradska narodna knjižnica nema uvjeta
za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka, ove poslove
ili njihov dio povjerava nadležnoj županijskoj matičnoj
knjižnici ili drugoj bolje osposobljenoj općinskoj
knjižnici.

Radi stvaranja županijske zavičajne zbirke županijske
matične knjižnice primaju obvezne primjerke izdane
na području županije sukladno Zakonu o knjižnicama.

Članak 7.

Općinska narodna knjižnica mora imati knjižnični
fond kojim može zadovoljavati oko 80% potreba svojih korisnika,
dok će ostale potrebe zadovoljavati građom i informacijama
na razini županije ili Republike u okviru nacionalnog informacijskog
sustava knjižnica Hrvatske (hrvatskog knjižničnog
sustava).

Članak 8.

Županijska narodna knjižnica razvija županijski
knjižnični sustav, potiče suradnju knjižnica
na svom području, usklađuje djelovanje prema smjernicama
razvoja nacionalnog informacijskog sustava knjižnica Hrvatske
(hrvatskog knjižničnog sustava), neposredno surađujući
s Nacionalnom i sveučilišnom knjižnicom i drugim
ustanovama kojima je cilj unapređenje knjižnične
djelatnosti u Hrvatskoj.

MREŽA NARODNIH KNJIŽNICA

Članak 9.

Prema broju stanovnika pojedinih općina odnosno gradova
u Republici Hrvatskoj narodne se knjižnice mogu svrstati
u sljedeće tipove prema veličini područja:

TABLICA 1.

```

VII. tip 		za područje do 5.000 stanovnika
VI. tip 		za područje od 5.000 do 10.000 stanovnika
V. tip 			za područje od 10.000 do 20.000 stanovnika
IV. tip 		za područje od 20.000 do 35.000 stanovnika
III. tip 		za područje od 35.000 do 60.000 stanovnika
II. tip 		za područje od 60.000 do 100.000 stanovnika
I. tip 			za područje preko 100.000 stanovnika
```

*Središnja narodna knjižnica*

Članak 10.

Središnja narodna knjižnica ustrojava mrežu knjižnica
na svom području, vodeći računa o demografskim,
socijalnim i geografskim čimbenicima i težeći
da knjižničnu i drugu građu približi stanovnicima
u mjestu stanovanja ili zaposlenicima u određenoj radnoj sredini.

Središnja narodna knjižnica brine o koordinaciji knjižnične
djelatnosti u općini, gradu ili županiji kako bi cijelo
područje bilo obuhvaćeno mrežom narodnih knjižnica,
te surađuje s tijelima lokalne uprave i samouprave, s ustanovama
kulture, trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama.

Središnja narodna knjižnica mora imati odjel za odrasle,
odjel za djecu i mladež, studijsku čitaonicu, čitaonicu
dnevnog tiska, službu nabave i obrade knjižnične
građe, informacijsku službu s korištenjem baze podataka
(Internet i sl.), zavičajnu zbirku, a ako je to posebnim
propisom predviđeno, i matičnu službu.

Središnja narodna knjižnica otvorena je za korisnike
najmanje šezdeset (60) sati tjedno.

Članak 11.

Središnja narodna knjižnica nekog područja može
imati ustrojbene jedinice i to ogranke, knjižnične
stanice, knjižnične stacionare i stajališta pokretne
knjižnice.

Ogranak se otvara na području koje ima više od 2.500
stanovnika, a udaljenost od središnje knjižnice ili
drugog ogranka iznosi više od dva kilometra.

U manjim naseljima, ustanovama (domovi i sl.) ili trgovačkim
društvima postavljaju se knjižnične stanice,
knjižnični stacionari ili stajališta pokretne
knjižnice.

*Ogranak*

Članak 12.

U ogranku narodne knjižnice djeluje odjel za djecu i mladež,
odjel za odrasle s čitaonicom i informacijska služba.

Ogranak mora imati prostor, knjižnični fond i stručno
osoblje u skladu s ovim Standardima.

Za korisnike je ogranak otvoren najmanje 30 sati tjedno.

Ogranak surađuje s tijelima lokalne samouprave, školama
i drugim ustanovama na svom području.

*Knjižnična stanica*

Članak 13.

Knjižnična stanica je zbirka od najmanje 250 knjiga
koje središnja narodna knjižnica ustupa na određeno
vrijeme nekoj pravnoj osobi, a korisnike opslužuje diplomirani
knjižničar u određene dane, i to najmanje 5 sati
tjedno.

Zbirka knjižnične stanice mijenja se iz fonda središnje
knjižnice prema potrebi, a najmanje dva puta godišnje.

*Knjižnični stacionar*

Članak 14.

Knjižnični stacionar je zbirka od najmanje 100 knjiga
koje središnja narodna knjižnica ustupa na određeno
vrijeme nekoj pravnoj osobi, a korisnike opslužuje volonter,
zaposlenik dotične pravne osobe koji je za taj rad osposobljen
u matičnoj knjižnici.

Knjižnični stacionar radi najmanje 2 sata tjedno.

Pravna osoba u kojoj je stacionar smješten osigurava odgovarajuću
opremu sukladno ovim Standardima.

Zbirka se mijenja više puta godišnje, u pravilu sredstvima
pravne osobe u kojoj je smještena, a vodi se kao vlasništvo
središnje narodne knjižnice koja je stručno i
tehnički obrađuje, što se sve uređuje ugovorom
središnje narodne knjižnice i pravne osobe.

*Pokretna knjižnica*

Članak 15.

Pokretna knjižnica je privremeni ili stalni oblik opsluživanja
korisnika u malim, razasutim naseljima ili u pravnim osobama gdje
nema uvjeta za druge oblike djelovanja narodne knjižnice.

Rad pokretnih knjižnica pobliže se uređuje Standardima
za pokretne knjižnice - bibliobuse, a sastavni su dio ovih
Standarda.

*Ostali oblici u mreži narodne knjižnice*

Članak 16.

Općinska ili gradska narodna knjižnica, u suradnji
sa školom, drugom ustanovom, ili tijelima lokalne samouprave,
može neke oblike djelovanja obavljati i u prostorima tih
pravnih osoba.

Svaka knjižnica može ustrojiti dostavnu službu
za potrebe nekih pojedinaca ili grupa korisnika, kao što
su starije osobe ili osobe sa zdravstvenim smetnjama.

KNJIŽNIČNA GRAÐA

Članak 17.

Knjižničnu građu narodne knjižnice, u skladu
s člankom 7. Zakona o knjižnicama, čini svaki
jezični, slikovni ili zvučni dokument na lako prenosivom
materijalu ili elektronički čitljivom obliku informacijskoga,
umjetničkog, znanstvenog ili stručnog sadržaja,
proizveden u više primjeraka i namijenjen javnosti, kao i
rukopisi, a što sve knjižnica drži u svojem knjižničnom
fondu i stavlja na raspolaganje korisnicima.

Knjižničnom građom narodne knjižnice smatraju
se i igre, igračke i sl. ako su dio knjižničnog
fonda.

Osim posebnih zbirki stare građe, cjelokupni fond knjižnične
građe mora biti aktualan, u njemu moraju biti zastupljena
sva područja ljudskog znanja i stvaralaštva kako bi
se zadovoljile potrebe korisnika svih dobi odnosno različitosti
njihovih obrazovnih i kulturnih razina.

Članak 18.

Knjižnični fond narodne knjižnice, u odnosu na
broj stanovnika, treba sadržavati broj knjiga prema sljedećoj
tablici:

TABLICA 2.

```

________________________________________________________________________________

Tip knjižnice 			Broj knjiga 		Početni fond
(prema broju stanovnika) 	po stanovniku
________________________________________________________________________________

VII. tip (do 5.000) 			  3 			 	  5.000

VI. tip (do 10.000) 			  3 				 10.000

V. tip (od 10 - 20.000) 		2,5 				 20.000

IV. tip (od 20 - 35.000) 		  2 				 30.000

III. tip (od 35 - 60.000) 		  2 				 50.000

II. tip (od 60 - 100.000) 		1,5 				 60.000

I. tip (preko 100.000) 			1,5 				100.000
```

Članak 19.

Fond knjiga i druge knjižnične građe u općini
ili gradu je zbir fondova svih narodnih knjižnica u toj općini
ili gradu i u jednoj se godini treba »obrnuti« najmanje
2 puta.

Knjižnice koje obavljaju poslove županijske matične
knjižnice moraju imati fond od najmanje 1 knjige po stanovniku
županije, kako bi međuknjižničnom posudbom
zadovoljile zahtjeve koje ne mogu zadovoljiti općinske ili
gradske knjižnice u županiji.

Knjižni fond općinske ili gradske narodne knjižnice
treba sadržavati (u broju svezaka): 45% beletristike, 25%
znanstvene i popularno-znanstvene literature, 27% literature za
djecu i 3% priručne literature.

Županijska narodna knjižnica treba imati 45% znanstvene
literature, 35% beletristike, 15% dječje i 5% priručne
literature.

Broj svezaka građe u zbirkama pribraja se temeljnom fondu
općinske, odnosno gradske narodne knjižnice.

Članak 20.

Multimedijska se građa organizira kao zasebna zbirka u svakoj
knjižnici. Početni broj jedinica mora biti najmanje
500 (CD, CD-rom, audiokaseta, videokaseta i sva ostala elektronička
građa). U knjižnicama I., II. i III. tipa formira se
mediateka.

Članak 21.

Narodna knjižnica može u svom knjižničnom
fondu imati i zbirku slikovnih i grafičkih dokumenata i
publikacija.

Članak 22.

Knjižnice I., II. i III. tipa imaju u svom knjižnom
fondu zbirku igračaka (igroteka) s početnim brojem
od 500 jedinica prilagođenih razvojnim potrebama predškolske
djece različite dobi.

Za knjižnice IV. i V. tipa u zbirci igračaka treba
biti najmanje 200 jedinica.

Članak 23.

Svaka narodna knjižnica i njezin ogranak mora imati određeni
broj naslova tekuće periodike: dnevne listove, tjedni tisak,
i izbor iz stručne i znanstvene periodike.

Ako u općini živi više od 1.500 stanovnika koji
su pripadnici nacionalnih manjina ili etničkih zajednica,
narodna knjižnica dužna je osigurati odgovarajući
broj naslova na jezicima manjina ili etničkih zajednica.

Članak 24.

Najmanji broj naslova periodike u odnosu na broj stanovnika određuje
se prema sljedećoj tablici:

TABLICA 3.

```

___________________________________________________________________________

Broj stanovnika 			Najmanji broj naslova periodike
___________________________________________________________________________

5.000 							5 naslova

10.000 							10 naslova

10-20.000 						20 naslova

20-35.000 						30 naslova

35-60.000 						40 naslova

60-100.000 						50 naslova i 2 naslova
							strane periodike

100.000 						70 naslova domaće i
 							5 naslova strane periodike
```

*Nabava knjiga i druge knjižnične građe*

Članak 25.

Narodna knjižnica mora imati pisani godišnji, srednjoročni
i dugoročni plan nabave na temelju kojega se određuje
vrsta i količina knjižnične građe koja
se nabavlja.

Plan nabave mora sadržavati opća načela, kriterije
odabira, kriterije za pročišćavanje i kriterije
za vrednovanje fonda.

Prosječni standard prinove knjiga u tekućoj godini
(kupnjom, obveznim primjerkom, darovima, zamjenom i otkupom) je
najmanje 200 knjiga na 1.000 stanovnika, za mediateku najmanje
10 jedinica na 1.000 stanovnika, a za igroteku najmanje dvije
igračke za svako upisano dijete.

Plan nabave knjižnične građe koordinira središnja
narodna knjižnica.

*Zaštita knjiga i druge knjižnične
građe*

Članak 26.

Narodne knjižnice dužne su voditi brigu o zaštiti
i čuvanju knjižnične građe sukladno pravilniku
o zaštiti knjižnične građe što ga donosi
ministar kulture.

*Obrada građe*

Članak 27.

Svaka se jedinica knjižnične građe pri ulasku
u knjižnicu na jedinstveni način inventarizira te
stručno i tehnički obrađuje.

Svaka se vrsta građe uvodi u zasebni inventar i inventarnu
datoteku.

Brojevi u inventarima počinju od 1 i slijede u neprekidnom
nizu, bez obzira na godinu ili popunjenje obrasca. Svaka knjižnična
jedinica (svezak) upisuje se pod zasebni broj inventara.

Na kraju svake godine inventari se zaključuju tako da se
utvrđuje stanje fonda, godišnji otpis, vrijednost fonda,
broj naslova i prosječne cijene stručne knjige,
beletristike, dječje knjige i druge građe.

Knjižnična građa klasificira se i prema sadržaju.

Za klasificiranje sadržaja koriste se:

- univerzalna decimalna klasifikacija (prema shemi za narodne
knjižnice),

- sustav za klasifikaciju knjižnične građe u dječjim
odjelima i knjižnicama osnovnih škola,

- klasifikacijski sustavi za klasifikaciju specijalnih fondova
i zbirki ili nekonvencionalne građe.

Članak 28.

Svaka narodna knjižnica, mora voditi abecedni i stručni
katalog, a po mogućnosti i mjesni i predmetni katalog (koji
može biti selektivan).

Općinske i gradske knjižnice I., II. i III. tipa obvezno
vode i predmetni katalog.

Građa se katalogizira na osnovi Pravilnika i priručnika
za izradbu abecednih kataloga, Prvi dio: Odrednice i redalice,
autora E. Verone, izdanje Društva bibliotekara Hrvatske 1970.,
1983. i 1986. i Drugi dio: Kataložni opis 1983.

Za specijalne vrste građe izrađuju se specijalni katalozi.

Članak 29.

Knjižnična građa se strojno obrađuje i čini
mrežno dostupnom na osnovi UNIMARC standarda i standarda
bar Z 39.50 za razmjenu podataka.

*Revizija i otpis građe*

Članak 30.

Postupak i rokovi revizije provode se prema pravilniku o reviziji
i otpisu knjižnične građe što ga donosi ministar
kulture.

KNJIŽNIČNO OSOBLJE

Članak 31.

U narodnim knjižnicama stručne poslove obavlja
stručno knjižnično osoblje sukladno Zakonu
o knjižnicama: pomoćni knjižničari, knjižničari,
diplomirani knjižničari, viši knjižničari
i knjižničarski savjetnici.

Broj stručnog knjižničnog osoblja ovisi o broju
stanovnika na području djelovanja knjižnice, broju
korisnika učlanjenih u knjižnicu, broju sati otvorenosti,
broju lokacija, broju odjela na pojedinoj lokaciji (za odrasle,
djecu, periodiku, multimedijsku građu itd.) te specijalnim
zadaćama koje obavlja općinska, gradska ili županijska
knjižnica (matična služba, zavičajna zbirka,
centralizirana obrada itd.), broju posuđenih svezaka, specijalnim
potrebama određenog područja i o oblicima organiziranosti
mreže (stacionara, knjižničnih stanica, stajališta
pokretnih knjižnica…).

Zbog promjene osobina, oblika i vrsta knjižnične građe,
te potreba korisnika i informacijsko komunikacijske tehnologije,
stručno knjižnično osoblje dužno je trajno
se stručno obrazovati i usavršavati.

Članak 32.

Opći standardi za stručno osoblje u narodnim knjižnicama
su:

- 1 diplomirani knjižničar i 1 pomoćni knjižničar
na 5.000 stanovnika ili

- 1 diplomirani knjižničar, odnosno knjižničar
na svakih 10.000 posuđenih jednica ili

- 1 diplomirani knjižničar, odnosno knjižničar
na svakih 6.000 jedinica u fondu ili

- 1 diplomirani knjižničar, odnosno knjižničar
na najmanje 300-500 članova.

Članak 33.

Posebni standardi za stručno osoblje u narodnim knjižnicama
su:

- 1 diplomirani knjižničar pedagoški osposobljen
za rad s djecom ako na području na kojemu knjižnica
djeluje ima najmanje 1.500 djece osnovnoškolske dobi;

- 1 diplomirani knjižničar pedagoški osposobljen
za rad s predškolskom djecom ako na području na kojemu
knjižnica djeluje ima najmanje 2.000 djece predškolske
dobi;

- 1 diplomirani knjižničar odgovarajuće struke
za rad u posebnoj zbirci, ako je frekvencija godišnjeg obrtaja
fonda zbirke bar 0,5;

- 1 diplomirani knjižničar za matičnu službu.

Članak 34.

Broj osoblja pokretne knjižnice (bibliobusa i sl.) ovisi
o broju članova - korisnika knjižnice, veličini
knjižničnog fonda, organiziranosti centralizirane
obrade knjiga izvan bibliobusne službe, vremenu zadržavanja
na stajalištima, broju ophoda, broju posuđenih svezaka
i vrsti pokretne knjižnice, a što je određeno posebnim
Standardima za pokretne knjižnice.

Članak 35.

Uredsko tehničko osoblje i pomoćno osoblje u knjižnici,
zapošljava se ovisno o potrebama, a najviše u omjeru
1:4 u odnosu na stručno knjižnično osoblje.

U knjižnicama I. i II. tipa potrebno je organizirati reprografsku
i knjigovešku službu.

Članak 36.

Sistematizacija poslova i zadaća u narodnim knjižnicama
treba po mogućnosti biti ujednačena na sljedeći
način:

Knjižničarski savjetnik, viši knjižničar
ili diplomirani knjižničar sa znanstvenim stupnjem
obavlja najsloženije poslove u struci, voditelj je odjela
ili posebne zbirke, voditelj je matične službe, te
informacijsko-dokumentacijskih poslova, predlaže nabavnu
politiku i razne oblike kulturnih, obrazovnih i informacijskih
aktivnosti, pridonosi unapređivanju struke objavljivanjem
stručnih i znanstvenih radova, predaje na stručnim
seminarima i tečajevima, objavljuje bibliografije i drugu
knjižnično-informacijsku građu, priprema izložbe,
inicira i sadržajno usmjerava aktivnosti knjižnice,
istražuje i prati potrebe korisnika i mogućnosti njihove
edukacije, predlaže mjere planiranja i razvoja knjižnične
djelatnosti, sudjeluje u radu domaćih i stranih stručnih
udruženja, sudjeluje u izobrazbi stručnih knjižničnih
djelatnika, te izrađuje programe za trajno obrazovanje i stručno
usavršavanje knjižničnih djelatnika.

Viši knjižničar i diplomirani knjižničar
obavlja složenije stručne poslove u knjižnici,
oblikuje kataloge i druga informacijska pomagala za rad i obavlja
njihovu redakciju, istražuje potrebne podatke i koordinira
nabavu, surađuje na uspostavljanju i razvoju mreže narodnih
knjižnica i njihove matične funkcije i sl., stručno
obrađuje građu, klasificira i katalogizira staru i stranu
građu, građu uključenu u centralni katalog, obavlja
predmetnu obradu građe, izrađuje pojmovnike (tezauruse)
i bibliografije, priprema informativne biltene, biltene prinova
i anotacije, radi kao informator za složeniju građu,
vodi međuknjižničnu posudbu, organizira kulturno-propagandne
aktivnosti za odrasle korisnike, priprema izložbe i susrete
sa književnicima i drugim umjetnicima, organizira, koordinira,
i vodi posebne programe za djecu, sudjeluje u izradi programa
za automatsku obradu podataka, sudjeluje u planiranju djelatnosti
knjižnice, teorijskim i praktičnim radom pridonosi
razvoju knjižnične struke.

Diplomirani knjižničar i iznimno knjižničar
sudjeluje u organiziranju raznih oblika rada s korisnicima: posuđuje
građu u slobodnom pristupu i informator je za tu građu,
sudjeluje u nabavi građe i njenom uključivanju u knjižnični
fond, uređuje kataloge i druge kartoteke za evidenciju, vodi
i provodi rad s mladim korisnicima (kutić slikovnica, pričaonica,
igroteka, igraonica, radionice i aktivnosti za osnovnoškolsku
djecu, prigodne i povremene akcije), katalogizira knjižničnu
građu samostalno ili uz pomoć centralizirane obrade,
sudjeluje u izradi informativnih biltena i bibliografija, vodi
statistike o radu knjižnice, provjerava dotok naručene
građe, planira i izvodi edukaciju korisnika za korištenje
svih izvora informacija.

Pomoćni knjižničar obavlja inventarizaciju i
tekuću inventarnu kontrolu knjižnične građe,
posuđuje i razdužuje građu, upisuje članove
tj. korisnike knjižnice i vodi blagajnu s upisninama, zakasninama
i drugim naknadama, vodi evidenciju rezervacija i prepisku s korisnicima,
pruža informacije o smještaju građe na policama
i u prostoru knjižnice, pronalazi građu u zatvorenom
i slobodnom pristupu po signaturi, priprema građu za uvez,
tehnički oprema knjige, ulaže građu na police,
a listiće u abecedni katalog, nadzire rad u čitaonicama
i druge poslove prema naputku Stručni poslovi u knjižničarstvu,
objavljenom u Vjesniku bibliotekara Hrvatske, 36 (1993) 1-4.

*Preporučene norme za najčešće
poslove u narodnoj knjižnici*

Članak 37.

Najčešći poslovi u narodnim knjižnicama
normiraju se po satu, na osnovi dugogodišnjeg iskustva, očitovanog
rada u određenom vremenskom razdoblju i provjeravanja rezultata
rada na određenim radnim mjestima, i to:

- inventarizacija građe (bez akcesijske pripreme) - 15 naslova

- samostalno katalogiziranje složenije građe - 2 naslova

- samostalno katalogiziranje jednostavnije građe - 5 naslova

- katalogiziranje uz korištenje centralizirane obrade - 10
naslova

- katalogiziranje sa skraćenim opisom - 10 naslova

- klasifikacija prema Univerzalnoj decimalnoj klasifikaciji (dalje:
UDK) za složenija stručna i znanstvena djela - 2 naslova

- klasifikacija beletristike prema UDK i klasifikacija dječje
literature prema UDK - 8 naslova

- klasifikacija uz korištenje centralizirane obrade prema
UDK - 10 naslova

- indeksiranje predmetnicama - 2 naslova

- anotiranje knjiga - 3 knjige

- razvrstavanje kataložnih listića - 150 kom

- slaganje kataložnih listića abecednim redom - 100
kom

- slaganje kataložnih listića prema UDK - 90 kom

- ulaganje kataložnih listića - 80 kom

- vođenje dnevne evidencije periodičnog tiska - 20
jedinica

- tehnička obrada knjiga s umetanjem u foliju - 15 jedinica

- ulaganje knjiga u police - 40 jedinica

- strojno prepisivanje kataložnih listića - 15 kom

- posuđivanje i vraćanje građe - 20 korisnika

- tehnička obrada igračaka - 2 jedinice

Od preporučenih normi za najčešće
poslove u narodnoj knjižnici u raznim se tipovima knjižnica
i u konkretnim primjerima, ovisno o potrebnoj preciznosti što
je iziskuje vrsta literature i opseg radnih pomagala, može
odstupiti do 20% u oba smjera.

Preporučene norme najčešćih poslova mijenjat
će se ovisno o automatizaciji poslovanja.

Priprema za odvijanje grupnih oblika rada s mladim korisnicima,
te priprema raznih animacijskih aktivnosti, ne mogu se vremenski
odrediti.

Za jedan sat rada s djecom treba predvidjeti 2 sata pripreme.

PROSTOR I OPREMA NARODNE KNJIŽNICE

*Prostori knjižnice*

Članak 38.

Narodne knjižnice trebaju biti smještene u dijelovima
grada ili naselja koji su najgušće napućeni,
a imaju dobre prometne veze s drugim dijelovima grada ili naselja.

Vanjskim izgledom i uočljivim natpisom narodna knjižnica
mora ukazivati na svoju namjenu.

Ukoliko je knjižnica u zgradi koja ima i druge namjene, potrebno
je osigurati smještaj knjižnice u prizemlju zgrade,
odvojiti prostorije od onih za druge namjene i osigurati zaseban
ulaz.

Pri planiranju izgradnje novih zgrada za knjižnice treba
predvidjeti i parkiralište, kao i pristup za hendikepirane
osobe.

Programom izgradnje ili prilagodbe postojećih prostora
za knjižnice, treba predvidjeti potrebe korisnika za sljedećih
20 godina, s tim da prostori moraju biti funkcionalni, pregledni
i prilagodljivi, s minimumom zadanih pregrada.

Pri projektiranju knjižnica potrebno je, uz ostalo, planirati
instalacijske kanale i fiksne električne instalacije za
optimalan broj tehničkih pomagala, priključak za
kućnu antenu, te vertikalnu i horizontalnu komunikaciju
(malo teretno i osobno dizalo).

Prostore knjižnice potrebno je zaštititi od vlage, visokih
temperatura, jakog svjetla. Posebno valja voditi računa
o zaštiti prostora i građe od krađe, požara,
poplava i drugih elementarnih nepogoda.

Sve prostorije za korisnike i za rad osoblja moraju biti dobro
osvijetljene ublaženim dnevnim svjetlom ili umjetnim osvjetljenjem
od 100-500 luxa.

Podovi moraju biti prekriveni materijalom koji eliminira šumove,
izolira od hladnoće, štiti od požara i otporan
je na habanje. Tzv. hladne podove treba koristiti isključivo
u prolaznim ili vanjskim dijelovima knjižnice.

Članak 39.

Prostor za narodne knjižnice treba u načelu planirati
prema sljedećim mjerilima:

*A) prema broju stanovnika*

```

_____________________________________________________________________

Broj stanovnika 		Minimalna površina na 1.000 stanovnika
_____________________________________________________________________

do 10.000 					45 m2

10.000-20.000 					42 m2

20.000-35.000 					39 m2

35.000-60.000 					35 m2

60.000-100.000 					31 m2

preko 100.000 					28 m2
```

*B) prema jedinicama knjižnične građe*

Površina knjižnice na svakih 1.000 jedinica građe

```

15 m2			za posudbeni odjel

10 m2			za studijski odjel

7 m2			za lako dostupna spremišta

5,5 m2			za zatvorena spremišta
```

*C) prema broju sjedala u čitaonicama*

Broj sjedala u čitaonicama:

1 sjedalo na svakih 1.000 stanovnika u općinskim i gradskim
knjižnicama od IV.-VII. tipa

1 sjedalo na svakih 2.000 stanovnika u općinskim i gradskim
knjižnicama od I.-III. tipa

Za svako sjedalo treba predvidjeti:

- u čitaonici dnevnog i tjednog tiska, čitaonici
za djecu i mladež, te za upotrebu multimedijske građe
3 m2;

- u studijskoj čitaonici 2,4 m2

- za svakog stručnog djelatnika u posudbenom odjelu 4m 2;

- za svakog stručnog djelatnika u višenamjenskim prostorima
1,5 m2, te

- u igraonici za predškolce najmanje 20 m2.

Članak 40.

Površine dvorana za izložbe i druge kulturne i obrazovne
aktivnosti ne ubrajaju se u prosječne površine koje
se određuju prema broju stanovnika.

Pri gradnji i poboljšanju prostornih uvjeta narodnih knjižnica
potrebno je urediti i prostore za stručni rad, tehničke
poslove, garderobe, sanitarne čvorove za korisnike i osoblje
te stoga, uz hodnike i stubište, treba pribrojiti još
najmanje 20% površine.

Svaka narodna knjižnica mora imati prostor za posudbu i prostor
za studijski rad korisnika te (ovisno o njenoj funkciji) i prostor
za tehničku i sadržajnu obradu knjižnične
građe.

Minimalni prostor knjižničnog ogranka koji opslužuje
2.500 stanovnika mora iznositi najmanje 150 m2i imati najmanje
8 stolica u čitaonici.

Članak 41.

Središnja općinska ili gradska narodna knjižnica
mora u pravilu imati prostore za sljedeće sadržaje
i namjene:

- ulaz i garderoba

- izložbeni prostor

- prostor za informativnu službu

- prostor za kataloge

- prostor za posudbu što uključuje: slobodni pristup
korisnika, čitaonicu dnevnog i tjednog tiska, prostor za
studijski rad korisnika (priručnici i periodika)

- odjel za odrasle

- odjel za djecu predškolskog uzrasta s igrotekom

- odjel za djecu i mladež što uključuje slobodan
pristup sa čitaonicom i slušaonicom

- prostor za posebne fondove (multimedia, fonoteka, artoteka,
zavičajna zbirka)

- spremišni prostor

- prostor za rad stručnog, upravnog i administrativnog
osoblja i prostor za tehničku obradu knjiga

- dvoranu za predavanja, projekcije i sl.

- pomoćne prostorije

O veličini knjižnice ovisi hoće li navedeni
prostori biti odvojeni ili jedinstveni.

*Oprema narodne knjižnice*

Članak 42.

Opremu čine namještaj i tehnička oprema knjižnice.

Oprema mora biti nova i funkcionalna, redovito servisirana i održavana
da radi na optimalnoj razini.

Osnovni namještaj u knjižnici jesu: jednostrane i dvostrane
police za knjige, te police za časopise za djecu i odrasle,
kataložni ormarići, radni stolovi i stolice, kolica
za knjige, ljestve, korita za slikovnice, ormari za igračke.
Dio opreme čine i držači i nosači za
knjige, natpisi za police i vizualnu komunikaciju u prostoru,
izložbeni panoi i dr.

Namještaj treba biti funkcionalan, jednostavan za održavanje
i privlačnih boja i oblika sa sljedećim karakteristikama:

- police za odjel za odrasle dužine 80-100 cm, širine
25 cm, maksimalne visine 185 cm, s mogućnošću
promjene unutarnjeg razmaka pojedinih polica. Za dvostruke se
police širina udvostručuje pregradom u sredini. U
spremištima se može upotrebljavati jednostavniji namještaj,
a police mogu biti i više od dva metra. U većim spremištima
preporučuju se pokretne police tzv. kompaktusi,

- police za odjel za djecu razlikuju se samo u visini koja je
maksimalno 165 cm,

- police za časopise i novine također mogu biti namijenjene
odraslima i djeci,

- kataložni ormarići za odrasle i djecu imaju kataložne
kutije sljedećih unutrašnjih dimenzija: dužina
40-45 cm, dubina 10 cm i širina 13 cm, a svaka kutija mora
imati šipku vodilicu, po mogućnosti mjedenu,

- broj kataložnih ormarića odnosno kataložnih
kutija ovisi o veličini fonda, vrstama kataloga, uzimajući
u obzir rast knjižničnog fonda za sljedećih
20 godina,

- radni stolovi i stolice za osoblje mogu biti standardni, a u
čitaonicama za odrasle i djecu prilagođeni korisnicima,

- pult za posudbu građe, specijalni ormari za audio-vizualnu
tehniku i multimedijsku građu prilagođavaju se konkretnim
prostorima i opremi.

Članak 43.

Osnovnu tehničku opremu knjižnice čine: telefon,
telefaks, reprografska oprema (pisaći stroj, fotokopirni
stroj), oprema za čitanje nekonvencionalnih publikacija
(čitači za mikrofiš, mikrofilm…), audio-vizualna
oprema (Hi-Fi linija, TV prijemnik, foto-aparat, skener, videorekorder,
kamera i videoekran, kino i dijaprojektori, grafoskop i slično),
računalna oprema i oprema za brzi prijenos podataka, PC
za edukaciju i igre, pisači, modemi.

Sva radna mjesta knjižničara moraju biti ujedno i
računalni čvorovi povezani u lokalnu mrežu
knjižnice.

Članak 44.

Za zadovoljavanje potreba korisnika, u narodnim knjižnicama
treba osigurati minimalni broj mjesta za rad korisnika prema sljedećoj
tablici:

```

__________________________________________________________________________

Broj aktivnih korisnika knjižnice 	Broj mjesta za rad korisnika
__________________________________________________________________________

do 500 								1

500-2000 							3

2000-5000 							5

5000-8000 							8

Više od 8000 					1 na svakih 1000 korisnika
```

KORIŠTENJE

Članak 45.

Korištenje knjižnice uređuje se pravilima o radu
knjižnice što ih uz suglasnost matične službe
donosi upravno vijeće, odnosno ravnatelj knjižnice.

Pravilima se osobito uređuju pitanja radnog vremena knjižnice,
posudbe knjižnične građe, korištenja građe
u prostoru knjižnice, informacijske službe i međuknjižnične
posudbe, izdavanja biltena, bibliografija i drugih edicija, te
postupk u slučaju oštećenja, uništenja
ili gubitka posuđene knjižnične građe.

Članak 46.

Pravo korištenja usluga narodne knjižnice imaju svi
stalni i privremeni stanovnici područja pod istim uvjetima.
Broj učlanjenih korisnika trebao bi biti najmanje 15% od
ukupnog broja stanovnika.

Posebne se službe i građa moraju osigurati za one korisnike
koji se iz bilo kojih razloga ne mogu služiti redovitim uslugama
i građom, kao što su osobe s tjelesnim oštećenjima,
slijepe osobe, bolesnici u bolnicama, umirovljenici u domovima
umirovljenika, zatvorenici i sl.

Članak 47.

Narodna knjižnica i njeni ogranci moraju svoje radno vrijeme
prilagoditi korisnicima koje opslužuju, te biti otvorene
za javnost:

- gradska knjižnica najmanje 60 sati tjedno,

- općinska knjižnica od 40 do 60 sati tjedno, ovisno
o tipu knjižnice, te

- knjižnični ogranak najmanje 30 sati tjedno.

Knjižnica mora biti otvorena za javnost radnim danom u vrijeme
kada je najveći dio korisnika može posjetiti.

Ako knjižnica ne radi cjelodnevno, onda se radno vrijeme
za javnost mora rasporediti u prijepodnevnim i u poslijepodnevnim
satima.

Knjižnica mora obvezno biti otvorena subotom.

Ukoliko se knjižnica iz nekog razloga mora zatvoriti, o tome
treba na vrijeme obavijestiti javnost.

Članak 48.

Najveći dio fonda knjižnične građe posuđuje
se korisnicima.

Knjižnična građa može se koristiti i u čitaonici.

Uvjeti i rokovi posudbe građe uređuju se pravilima o radu
pojedinih knjižnica.

Građa kojom knjižnica ne raspolaže, osigurava se
korisnicima putem međuknjižnične suradnje sukladno
dogovorima i uvjetima koji se ugovaraju među knjižnicama.

Knjižnica treba posredovati u prikupljanju informacija i
izvan knjižnične mreže, uključujući
se u informacijske sustave.

Članak 49.

Narodne knjižnice, pored obavljanja svojih osnovnih zadaća,
trebaju omogućavati svojim korisnicima i:

- pristup bazama podataka knjižnice i mreže knjižnica
(katalozi i dr.)

- pristup svim izvorima podataka dostupnim preko globalnih elektronskih
mreža

Postupak posredničkog opsluživanja korisnika informacijama
uređuje se pravilima iz članka 45. ovih Standarda.

Članak 50.

Narodne knjižnice čuvaju dnevni tisak u pravilu mjesec
dana, a nakon toga ga selekcioniraju.

Knjižnice od I. - III. tipa trajno čuvaju jedan primjerak
dnevnih novina po svom odabiru, te jedan primjerak županijskog,
odnosno gradskog ili općinskog lista.

Knjižnice od IV. - VII. tipa trajno čuvaju jedan primjerak
općinskog ili gradskog lista, a jedan primjerak dnevnih
novina po svom odabiru godinu dana.

Članak 51.

Narodna knjižnica, dužna je upoznavati javnost sa svojim
radom redovitom promidžbom putem tiskanih i elektroničkih
medija (lokalni tisak, radio i TV postaje).

Promidžbene aktivnosti narodne knjižnice provode i pripremanjem
tribina, promocijama knjiga, predavanjima, izložbama, koncertima,
te promidžbenim publikacijama kao što su katalozi, letci,
vodiči, kalendari i sl.

Članak 52.

Narodna knjižnica je dužna statistički pratiti
posudbu knjižnične građe i korištenje svojih
usluga, tražiti povrat informacija od korisnika, redovito
provoditi istraživanja potreba stanovnika područja
na kojemu djeluje, kao i razinu kvalitete svojih usluga.

STANDARDI ZA POKRETNE KNJIŽNICE - BIBLIOBUSE

Članak 53.

Ovim Standardima utvrđuju se oblici rada i uređenja bibliobusa
kao vrste pokretne knjižnice za privremeno ili stalno opsluživanje
korisnika u malim, razasutim naseljima ili u pravnim osobama gdje
nema uvjeta za druge oblike djelovanja narodne knjižnice.

Članak 54.

Bibliobus je pokretna knjižnica koja ima osoblje i opremu
što omogućuje pružanje knjižničke
usluge na razini odgovarajućeg knjižničnog stacionara,
prema članku 14. Standarda za narodne knjižnice u
Republici Hrvatskoj, a smještena je u vozilu - kombi, autobus,
tegljač s prikolicom i sl., te svojom pokretljivošću
omogućuje da se istim fondom i osobljem služi više
međusobno udaljenih područja u istom danu.

Članak 55.

Bibliobus je ustrojbena jedinica narodne knjižnice i sastavni
je dio knjižnične mreže grada ili općine.

Bibliobus opskrbljuje knjigama, časopisima i drugim izvorima
informacija i najmanje zajednice (gradske četvrti, prigradska
i seoska naselja) gdje nema uvjeta za druge oblike djelovanja
narodne knjižnice i time znatno pridonosi informiranju i
naobrazbi stanovništva.

Članak 56.

S obzirom na prednosti i ograničenja bibliobusa, njegovo
mjesto u knjižničnoj mreži nekog područja
utvrđuje se kako slijedi:

A. U gradovima s više od 15.000 stanovnika bibliobus može
biti racionalna zamjena za stacioniranu knjižnicu i to:

- u gradskim i prigradskim područjima koja imaju do 10.000
stanovnika,

- u ustanovama - školama, đačkim, studentskim
ili umirovljeničkim domovima, bolnicama, zatvorima i u
drugim zatvorenim sredinama gdje su okupljene određene grupacije
stanovništva,

- u novim naseljima koja još nemaju stacioniranu knjižnicu,
kao privremena zamjena za stacioniranu knjižnicu s proširenom
zadaćom ispitivanja uvjeta za osnivanje stacionirane knjižnice.

U gradskim područjima koja imaju 10.000 i više stanovnika
bibliobus ima prednost samo ako postojeća narodna knjižnica
nema uvjete za obavljanje knjižnične djelatnosti prema
Standardima za narodne knjižnice ili je nesvrsishodna jer
u odnosu na postojeći, odnosno planirani knjižnični
fond, osoblje i prostor ostvaruje premalu godišnju posudbu,
te u područjima sa slabom i neravnomjernom naseljenošću
ili s nepovoljnom dobnom, odnosno obrazovnom strukturom stanovništva.

B. U gradovima i općinama do 15.000 stanovnika bibliobus
može imati prednost pred izgradnjom stacioniranih ogranaka
gradske ili općinske narodne knjižnice.

C. U manjim gradovima ili općinama s manje od 5.000 stanovnika
bibliobus može zamijeniti stacionirani ogranak narodne knjižnice
samo ako ogranci ne mogu biti dostupni svim stanovnicima toga
područja.

D. U naseljima do 1.000 stanovnika, odnosno u razasutim područjima
sa manje od 2.000 stanovnika, bibliobus u pravilu ima prednost
pred stacioniranom knjižnicom.

Članak 57.

Narodna knjižnica, u skladu s potrebama i mogućnostima
razvoja knjižnične mreže svoga područja,
utvrđuje potrebu uvođenja bibliobusa, njegove zadaće,
prostor na kojemu djeluje, broj stajališta, knjižnični
fond i sustav posudbe.

Korisnici bibliobusa ujedno su i članovi središnje
narodne knjižnice.

Bibliobusna služba mora imati organizirani sustav rezervacije
knjiga.

Osim posudbe, u okviru rada bibliobusa mogu se organizirati i
predavanja, književni susreti, izložbe, lutkarske priredbe,
pričanje priča i sl.

Članak 58.

Sredstva za nabavu, uređenje i rad bibliobusa osigurava osnivač
narodne knjižnice u sastavu koje bibliobus djeluje, a mogu
se osiguravati i kao sredstva za posebne programe od općina,
gradova, županija, odnosno Grada Zagreba i Ministarstva kulture,
sukladno Zakonu o knjižnicama.

*Konstrukcija i unutarnje uređenje bibliobusa*

Članak 59.

Da bi bibliobus mogao obavljati funkciju pokretne narodne knjižnice,
treba biti posebno projektiran i konstruiran, opremljen odgovarajućim
namještajem, policama sa slobodnim pristupom cjelokupnom
putujućem fondu, kataložnim ormarićima dostupnim
korisnicima, radnim mjestima za razduživanje i zaduživanje
knjiga, koritom za slikovnice, okvirom za časopise, te
garderobnim ormarom i umivaonikom s tekućom vodom za osoblje.

Posebno je važno dobro osvjetljenje bibliobusa, mogućnost
prozračivanja i zagrijavanja te funkcionalna prohodnost
od ulaza s mjestom za razduživanje, do izlaza s mjestom za
zaduživanje.

Članak 60.

Ovisno o zadaćama bibliobusa, terenu koji obilazi, klimatskim
uvjetima, te cestovnoj mreži modeli bibliobusa su sljedeći:

```

TIP I
_________________________________________________

dužina  			oko 12 m

širina 				2,5 m

visina 				3,30-3,60 m

unutarnja visina 		2,20-2,30 m

nosivost 			4,5-5,5 t

snaga motora 			180-250 kw

kapacitet oko 			5 000 sv

brzina 				100 km/h

TIP II
_________________________________________________

dužina 				do 9 m

širina 				2,5 m

visina 				2,80-3,30 m

unutarnja visina 		2,30 m

nosivost 			oko 3 t

snaga motora 			oko 150 kw

kapacitet do 			4 000 sv

brzina 				100 km/h

TIP III
_________________________________________________

dužina 				oko 5 m

širina 				2 m

visina 				2,50 m

unutarnja visina 		2,30 m

nosivost 			1,5 t

snaga motora 			oko 100 kw

kapacitet 			do 2 000 sv

brzina 				100 km/h
```

Članak 61.

Temeljne značajke vozila bibliobusa trebaju biti:

- motor, po mogućnosti na diesel gorivo zbog manjih troškova,

- kostur od pravokutnih čeličnih cijevi debljine
stijenke 2-3 mm, zaštićen od korozije kao i šasija,

- oplata, tj. bočne strane i krov od čeličnog
lima debljine 1 mm, moguća je kombinacija s poliesterom,
sve toplinski izolirano,

- stepenice, po mogućnosti 3-4, visine do 28 cm, izrađene
najčešće od aluminijskog profiliranog lima,
osigurane protiv klizanja, sa rukohvatima sa strane,

- vrata u prostoru za vozača i osoblje, te jedna ili dvoja
vrata s desne strane s automatskim otvaranjem na nekoliko mjesta
(kod vozača, uz vrata, kod pulta) za ulaz i izlaz korisnika,

- prozori na vjetrobranu od laminiranog sigurnosnog stakla sa
sjenilom, duž krova izdignuti prozori sa zasjenčanim
staklom,

- pod od podolita (3 mm) koji se ne kliže i lako se održava,
a postavlja se na drvenu podlogu,

- vanjski izgled bibliobusa mora biti privlačan i prepoznatljiv,
po mogućnosti s logotipom, a mogu se postaviti i svjetleći
natpisi i izlog sa strane,

- grijanje može biti vodeno ili zračno; ako se ugrađuju
radijatori, na prednjem dijelu kod vozača potreban je dodatni
vodni grijač (WEBASTO) radi bržeg zagrijavanja vozila.
Kod vozila TIP I. kao i onih koja rade cijeli dan, preporučuje
se klima uređaj koji ljeti hladi, a zimi grije,

- ventilacijski sustav - ako nema klima uređaja za ventilaciju
služe krovni prozori koji se otvaraju, te vrata,

- električne instalacije spajaju se na glavnu ploču
koja je kod vozača, a svi prekidači se označavaju,

- osvjetljenje - fluorescentne cijevi postavljaju se duž
obje strane polica, a manje svjetiljke iznad pultova i kod vrata,
pogon preko agregata na benzin ili diesel gorivo, akumulatora
ili priključka na električnu mrežu ako uređenje
stajališta to omogućuje,

- električni brisači s vanjske strane s ugrađenim
peračima stakla,

- 2 bočna ogledala (retrovizora) s ugrađenim grijačima
protiv zamagljivanja,

- spremišta za rezervne dijelove, alat i sl. mogu biti s
obje bočne strane vozila.

Bibliobus mora imati aparat za gašenje požara i kutiju
za prvu pomoć.

*Unutarnje uređenje vozila*

Članak 62.

A) Police

Police mogu biti drvene ili metalne, smještene duž bočnih
strana vozila, konstruirane i pričvršćene uz
pod i konstrukciju da se zbog vibracije ili nesreće ne razdvoje
i tako ozlijede posadu.

Dimenzije polica:

```

- dužina 			80 - 100 cm

- dubina 			22 cm

- visina (unutarnji razmak) 	26 cm

- nagib 			5 - 10%
```

Donja polica treba biti visine 30 cm za smještaj knjiga velikog
formata.

B) Držači mogu biti izvedeni kao:

- držači na šini - na policu se ugrađuje
vodilica za držač, a zatvaraju se na određenom
mjestu pomoću ručice

- viseći držači u obliku slova »V«
- užlijebljeni su u šine na gornjoj polici.

C) Pano za časopise može biti izrađen od drveta,
metala ili pleksiglasa. Panoi se učvršćuju na
rubnike polica. Kapacitet panoa ovisi o veličini vozila
(do 20 časopisa.)

D) Kutija za slikovnice

E) Pultovi za vraćanje i izdavanje knjiga obično
su smješteni na kućištu kotača. Ovisno
o veličini i konstrukciji, vozilo može imati samo
jedan pult kod vozača ili dva, jedan kod vozača
za vraćanje knjiga, a drugi za posudbu u stražnjem
ili središnjem dijelu vozila. Pultovi trebaju imati ladice
za pisaći pribor i blagajnu, te mjesto i priključak
za računalo.

F) Za sjedaća mjesta mogu se iskoristiti ostala kućišta.

G) Garderobni ormar za odlaganje osobnih stvari najčešće
je smješten u zadnjoj stijenki vozila.

H) Umivaonik s tekućom vodom iz posebnog spremnika.

Bibliobus po mogućnosti treba imati i dodatnu opremu:

- prenosivo računalo,

- mobitel ili sl. za vezu između vozila i središnje knjižnice,
odnosno spremišta i garaže,

- oglasni pano,

- police ili korita za dječje igračke i drugu građu,

- dodatne hidraulične ili mehaničke stepenice ili
rampu za invalide,

- radio s kasetofonom,

- kemijski WC.

*Garaže, spremište za knjige i radne prostorije*

Članak 63.

Bibliobus mora raspolagati spremištem za knjige i radnim
prostorom za osoblje. Ti prostori, kao i garaža, trebaju
biti vezani uz središnju narodnu knjižnicu ili veći
ogranak, ili izgrađeni kao posebna jedinica.

Garaža bi trebala biti u istoj razini sa spremištem
za knjige, s prostranim prilazom i dobro osvijetljena. Poželjno
je da je spremište za knjige na istoj razini. Ako je spremište
na katu potrebno je dizalo.

Veličina garaže određuje se prema veličini
vozila (50 - 80 m²) tj. treba dodati 3 m na dužinu,
1 m na visinu i 2 m na širinu vozila.

Garažna vrata trebaju biti dovoljno prostrana, pa uz širinu
vozila treba dodati još 1 m sa svake strane i 0,5 m u visinu.

Posebnu pozornost treba obratiti na dobru ventilaciju garaže
(prozori, ventilacijske cijevi, klima uređaji), osvjetljenje
svih prostora prirodnom i fluorescentnom rasvjetom, te grijanje
- radne prostorije oko 20oC,
spremište oko 16oC i garaža oko 10oC.

Članak 64.

Dodatna oprema i pribor u garaži su:

- jama za podmazivanje vozila,

- odvod za vodu radi pranja vozila,

- aparat za gašenje požara,

- uređaj za punjenje akumulatora,

- umivaonik i WC.

Članak 65.

Veličina spremišta za knjige određuje se prema
veličini područja koje bibliobus obuhvaća,
a minimum je 28 m² po bibliobusu.

U spremištu je potrebno osigurati dovoljno dnevnog svjetla,
a zbog čestih izmjena fonda više prostora nego u običnom
spremištu. Također je potrebno osigurati i kolica za
prijevoz knjiga.

Police u spremištu trebaju biti tri puta većeg kapaciteta
od kapaciteta bibliobusa.

Članak 66.

Radni prostor treba biti opremljen radnim stolovima, stolicama,
policama, ormarima za smještaj pribora za popravak knjiga,
kataložnim ormarima i dr. te računalima i pisaćim
strojevima.

Minimalna površina radnog prostora treba iznositi 16 m²
plus 8 m² za svakog diplomiranog knjižničara.

Uz radni prostor treba osigurati toalet i čajnu kuhinju.

*Fond knjižnične građe*

Članak 67.

Knjižnični fond bibliobusa sastoji se od centralnog
i pokretnog fonda. Minimalna količina centralnog fonda
je 10.000 svezaka, a maksimalna 20.000 svezaka za svaki bibliobus.

Ukupni fond knjiga pokretne knjižnice treba biti tri puta
veći od kapaciteta bibliobusa.

Godišnje se, zbog većeg obrtaja fonda i smještaja
u vozilu gdje se knjige više oštećuju, obnavlja
najmanje 15% knjižničnog fonda što uključuje
zamjenu dotrajalih knjiga i popunu nakladničkim novitetima.

Knjižni fond bibliobusa treba sadržavati 50% svezaka
beletristike, 30% literature za djecu i 20% popularno-znanstvene
i znanstvene literature, a može se i prilagoditi i strukturi
korisnika.

Osim knjiga bibliobus u svom fondu ima i periodiku, te po potrebi
i mogućnostima, i drugu vrstu knjižnične građe.
Audiovizualnu građu nije preporučljivo držati
u vozilu zbog temperaturnih razlika.

O odabiru fonda posebno se mora voditi računa kod posjeta
specifičnim stajalištima kao što su seoske sredine,
umirovljenički ili đački domovi i sl.

Fond bibliobusa mora biti aktualan i mora se svakodnevno popunjavati.
Broj knjiga koje se mogu posuditi određuje se prema broju
korisnika i ukupnom stanju fonda, a u skladu s pravilima o radu
knjižnice iz čl. 45. Standarda za narodne knjižnice.

Za reviziju fonda pokretne knjižnice primjenjuju se pravila
koja vrijede za stacioniranu knjižnicu odgovarajuće
veličine.

*Informativna pomagala*

Članak 68.

Svako vozilo mora imati potpune kataloge središnjeg bibliobusnog
fonda (abecedni i naslovni katalog), dok se u spremištu nalaze
matični i stručni katalog.

Katalozi mogu biti i na elektroničkim medijima.

U bibliobusu treba biti odabrani fond najvažnije priručne
literature. Kao informativna pomagala služe popisi prinova
središnje narodne knjižnice, u sastavu koje bibliobus
djeluje, te razni selektivni, tematski i preporučeni popisi
literature, knjižarski katalozi i sl.

*Osoblje*

Članak 69.

Stručno osoblje bibliobusa mora ispunjavati iste uvjete
za stručna knjižničarska zvanja kao i drugo
stručno osoblje u narodnim knjižnicama.

Pri odabiru osoblja za bibliobus, pored stručnosti, treba
voditi računa i o zdravstvenom stanju osoba, zbog posebnih
uvjeta rada.

Broj stručnih i drugih djelatnika bibliobusa ovisi o broju
korisnika, brojnosti knjižničnog fonda, broju posuđenih
knjiga, turnusu, vremenu zadržavanja na stajalištima,
tipu bibliobusa i postojanju centralizirane obrade knjiga izvan
bibliobusne službe.

Članak 70.

Broj stručnih i drugih djelatnika bibliobusa, ovisno o
broju korisnika i broju posuđenih knjiga, određuje se:

- za posudbu 30.000 svezaka godišnje (uz CO) za TIP I. i
TIP II. bibliobusa jedan diplomirani knjižničar,
jedan pomoćni knjižničar i jedan vozač-manipulant,
a za bibliobus TIP III. jedan diplomirani knjižničar
i jedan vozač - pomoćni knjižničar ili
manipulant,

- za posudbu 80.000 svezaka godišnje i više, potrebno
je uvesti drugu smjenu bibliobusa s istom strukturom zaposlenih.

Članak 71.

Satnicu osoblja bibliobusa treba planirati tako da se predvidi
jedan dan za interni rad, tj. za obavljanje stručnih knjižničarskih
poslova, za servisiranje i uređenje vozila i sl., i jedan
do dva sata svakodnevno prije polaska na teren za pripremne poslove
kao što je popuna fonda i sl.

*Stajališta*

Članak 72.

Broj stajališta bibliobusa, vrijeme posjeta jednom stajalištu,
broj sati rada s korisnicima tjedno, te zadržavanje na stajalištima
moraju se razraditi vodeći računa o ekonomičnosti
dnevne rute.

Broj stajališta ovisi o vremenu (turnusu) posjeta istom stajalištu,
kapacitetu bibliobusa, te gustoći naseljenosti, odnosno
veličini ustanove ili druge pravne osobe u koju bibliobus
dolazi.

Donju granicu opravdanosti čini 8, a gornju 20 stajališta
u dvotjednom ciklusu.

Turnus posjeta istom stajalištu može biti tjedni, dvotjedni
ili mjesečni. Bibliobus mora posjećivati određeno
stajalište uvijek istoga dana u tjednu, u isto vrijeme.

Vrijeme zadržavanja bibliobusa na pojedinom stajalištu
ovisi o veličini naselja i gustoći naseljenosti,
ali ne može biti kraće od 30 minuta, ni duže od
5 sati.

Ako se na pojedinom stajalištu posuđuje 100 knjiga po
satu, treba produžiti vrijeme zadržavanja na tom stajalištu,
ili povećati broj stajališta na tom području.

S korisnicima treba raditi najmanje 15, a najviše 30 sati
tjedno.

Članak 73.

Udaljenost između dva stajališta, odnosno stacionirane
knjižnice i bibliobusnog stajališta treba biti 1,5 do
2 km, tj. najviše 20 minuta hoda.

Pri izboru stajališta u naseljima obavezno se treba konzultirati
s tijelima lokalne samouprave i voditi računa da ona budu
u blizini škola, tržnica, trgovačkih centara
i sličnih mjesta, a pri posjeti ustanovama i drugim pravnim
osobama vrijeme posudbe knjiga mora se podudarati s vremenom odmora
i izmjenom smjena.

Ako bibliobus ne može doći na stajališta zbog
vremenskih nepogoda, kvarova i sl., potrebno je o tome na vrijeme
obavijestiti korisnike, ako je to moguće, a u slučaju
većega zastoja u radu, korisnike treba obavijestiti putem
sredstava javnog priopćavanja.

*Promidžbena djelatnost*

Članak 74.

Središnja narodna knjižnica upoznaje stanovnike s djelatnošću
bibliobusa putem sredstava javnog priopćavanja, izravnim
obavješćivanjem budućih korisnika bibliobusa
putem letaka, plakata, informativnih tekstova, organiziranim posjetama
učenika s kraćim predavanjima o ulozi knjižnice
i bibliobusa, te putem internih informativnih biltena i glasila,
oglasnih ploča, razglasa i sl. u ustanovama i drugim pravnim
osobama.

Bibliobusna služba treba stalno surađivati s jednicama
lokalne samouprave, odgojno-obrazovnim ustanovama i s drugim pravnim
osobama na području svoga djelovanja, u cilju pridobijanja
novih članova i kulturne animacije.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 75.

Stupanjem na snagu ovih Standarda prestaju važiti:

- Standardi za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj objavljeni u Vjesniku
bibliotekara Hrvatske, broj 33 (1990), 1/4. i

- Standardi za pokretne knjižnice - bibliobuse u Republici
Hrvatskoj objavljeni u Glasniku Ministarstva prosvjete i kulture
Republike Hrvatske, broj 3 - 4 (1991.)

Članak 76.

Ovi Standardi objavljuju se u »Narodnim novinama«, a
stupaju na snagu osam dana nakon objave.

Klasa: 612-04/99-01-43
Urbroj: 532-03-3/3-99-01
Zagreb, 28. svibnja 1999.

Ministar kulture
**mr. sc. Božo Biškupić,** v. r.

Ostalo, NN 58/1999-1071