## Pravilnik o dodacima prehrani

### NN 148/2008 (19.12.2008.), Pravilnik o dodacima prehrani

MINISTARSTVO ZDRAVSTVA I SOCIJALNE SKRBI

4079

Na temelju članka 15. stavka 2. podstavka 8. Zakona o hrani (»Narodne novine« broj 46/07) ministar zdravstva i socijalne skrbi uz suglasnost ministra poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

PRAVILNIK

O DODACIMA PREHRANI[[1]](#footnote-13251-1)

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuju se uvjeti koje moraju ispunjavati dodaci prehrani glede sastava, označavanja i stavljanje na tržište.

Ovaj Pravilnik ne odnosi se na lijekove koji su propisani Pravilnikom o postupku i načinu davanja odobrenja za stavljanje gotovog lijeka u promet («Narodne novine« broj 113/08)[[2]](#footnote-13251-2).

Članak 2.

U smislu ovoga Pravilnika dodacima prehrani smatraju se pripravci proizvedeni iz:

a) koncentriranih izvora hranjivih tvari ili drugih tvari s hranjivim ili fiziološkim učinkom,

b) sirovina biljnog podrijetla.

Dodaci prehrani iz stavka 1. ovoga članka imaju svrhu dodatno obogatiti uobičajenu prehranu u cilju održavanja zdravlja.

Članak 3.

Tvari iz članka 2. stavka 1. točke a) ovoga Pravilnika smatraju se: vitamini, minerali, aminokiseline, esencijalne masne kiseline, vlakna, biljne vrste, ekstrakti biljnih vrsta i ostalo.

Sirovinama iz članka 2. stavka 1. točke b. smatraju se svježe ili osušene biljke odnosno njihovi dijelovi (list, korijen, plod, cvijet i drugi dijelovi biljke), pojedinačno ili u smjesi, biljni sekundarni proizvodi biljnih vrsta koje se nalaze u Prilogu III. ovoga Pravilnika.

Članak 4.

Dodaci prehrani mogu se stavljati na tržište krajnjem potrošaču isključivo zapakirani i to pojedinačno ili u kombinaciji.

Oblici dodataka prehrani su:

1. dozirani oblici: kapsule, pastile, tablete i slično,

2. prah, granule, tekućine, te ostali oblici koji se uzimaju odmjerenim količinama,

3. i ostali oblici.

SASTAV I OZNAČAVANJE

Članak 5.

Tvari i sirovine koje su dopuštene kao sastojci pri proizvodnji dodataka prehrani navedene su u Prilogu I. do III. koji su otisnuti uz ovaj Pravilnik i čine njegov sastavni dio.

U proizvodnji dodataka prehrani mogu se koristiti i drugi sastojci ukoliko se koriste u skladu s posebnim propisima o hrani.

U proizvodnji dodatak prehrani mogu se koristiti vitamini i minerali isključivo u skladu s kemijskim oblicima navedenim u Prilogu I. ovoga Pravilnika.

Ako su za pojedine tvari iz Priloga I. ovoga Pravilnika posebnim propisom[[3]](#footnote-13251-3) propisani kriteriji čistoće isti se primjenjuju u svrhu ovoga Pravilnika.

Za tvari za koje još nisu određeni kriteriji čistoće, do donošenja usvajanja takvih propisa[[4]](#footnote-13251-4) upotrebljavaju se opće prihvatljivi kriteriji čistoće, koje preporučuju međunarodna tijela.

Članak 6.

U Tablici 1. Priloga IV. koji je otisnut uz ovaj Pravilnik i čini njegov sastavni dio naveden je najmanji, najviši i preporučeni dnevni unos vitamina i minerala za zdrave odrasle osobe.

Članak 7.

Pri označavanju dodataka prehrani osim podataka propisanih Pravilnikom o označavanju, reklamiranju i prezentiranju hrane (»Narodne novine« broj 41/08)[[5]](#footnote-13251-5) obvezno je navođenje sljedećih podataka:

1. uz naziv proizvoda istaknuti navod: »dodatak prehrani«.

2. napomene:

– »preporučene dnevne doze ne smiju se prekoračiti«,

– »dodatak prehrani nije nadomjestak ili zamjena uravnoteženoj prehrani«,

– »čuvati od dohvata male djece«.

3. dodatna upozorenja ako ih ima.

4. količinu hranjivih tvari ili drugih tvari s fiziološkim učinkom prisutnim u proizvodu ili udio sirovine po količini proizvoda koji se preporučuje za dnevnu uporabu.

5. pri označavanju dodataka prehrani kojima je dodijeljen notifikacijski broj sukladno članku 9. ovoga Pravilnika, uz podatke iz stavka 1. točke 1. – 4. ovoga članka može se navesti namjena proizvoda.

Označavanje, reklamiranje i prezentiranje dodataka prehrani ne smije proizvodu pripisivati svojstva prevencije, liječenja bolesti ljudi ili upućivati na takva svojstva, niti sadržavati navode koji upućuju da uravnotežena i raznolika prehrana ne može općenito pružiti primjerene količine hranjivih tvari.

Članak 8.

Količina hranjivih tvari ili drugih tvari s fiziološkim učinkom prisutnim u dodatku prehrani izražava se na temelju vrijednosti dobivenih analizom koju je proveo proizvođač.

Količina vitamina ili minerala prisutnih u proizvodu izražava se brojčanom vrijednošću u mjernim jedinicama navedenim u Prilogu IV. ovoga Pravilnika uz koje se izražava postotak preporučenog dnevnog unosa (%RDA). Preporučeni dnevni unos vitamina naveden u Prilogu IV ovoga Pravilnika usklađen je s Pravilnikom o navođenju hranjivih vrijednosti (»Narodne novine« 60/08 i 74/08)[[6]](#footnote-13251-6).

Postotak preporučenog dnevnog unosa za vitamine i minerale tvari može se prikazati i u grafičkom obliku.

Kod dodataka prehrani s biljnim tvarima obvezno je uz hrvatski naziv navesti i latinski naziv biljke sukladno Prilogu III. ovoga Pravilnika, naziv biljnog organa i količina po njihovom udjelu u proizvodu.

STAVLJANJE NA TRŽIŠTE

Članak 9.

Prilikom prvog stavljanja dodataka prehrani na tržište Republike Hrvatske subjekt u poslovanju s hranom (u daljnjem tekstu: podnositelj zahtjeva) mora podnijeti zahtjev Ministarstvu za izdavanje notifikacijskog broja, o čemu Ministarstvo donosi rješenje.

Ministarstvo vodi Registar dodataka prehrani stavljenih na tržište Republike Hrvatske u elektroničkom obliku. Registar dodataka prehrani nalazi se na web-stanici Ministarstva.

Notifikacijski broj može se navesti na tekstu koji označava proizvod, ali ne u svrhu oglašavanja, reklamiranja i prezentiranja dodatka prehrani.

Članak 10.

Iznimno od stavka 1. članka 9. ovoga Pravilnika subjekt u poslovanju s hranom ne mora podnijeti zahtjev za izdavanje notifikacijskog broja za dodatke prehrani bez istaknute namjene, i koji su:

1. na bazi vitamina i/ili minerala, čiji su kemijski oblici sukladni Prilogu I. ovoga Pravilnika i čiji preporučeni dnevni unos ne prelazi najveći dopušteni dnevni unos sukladno Prilogu IV. i V. ovoga Pravilnika ili

2. na bazi osušenih sirovina iz članka 3. stavak 2. biljnog podrijetla koje dolaze pojedinačno ili kao mješavine u skladu s listom dozvoljenih biljnih vrsta iz Priloga III. ovoga Pravilnika označenih zvjezdicom.

Subjekt u poslovanju s hranom za vitamine i minerale s količinom većom od najvećeg dopuštenog dnevnog unosa, koji se nalaze na tržištu zemalja Europske unije uz dokaz da se isti proizvodi nalazi na tržištu zemalja Europske unije, nije obvezan podnijeti zahtjev za izdavanje notifikacijskog broja već izvješćuje Ministarstvo o stavljanju istih na tržište Republike Hrvatske.

Članak 11.

Uz zahtjev za izdavanje notifikacijskog broja potrebno je navedenim slijedom priložiti sljedeću dokumentaciju:

1. provjeru kakvoće sirovina ili zahtjeve o kakvoći sirovine,

2. podatke koji označavaju proizvod na hrvatskom jeziku,

3. originalnu ambalažu ili idejno rješenje ambalaže,

4. proizvođačku specifikaciju (podaci o kvalitativnom i kvantitativnom sastavu proizvoda),

5. certifikate za sirovine rizične na BSE/TSE i GMO, po potrebi,

6. ako se dodatak prehrani uvozi u Republiku Hrvatsku, potrebno je dostaviti dokaz da se isti proizvod nalazi na tržištu u zemlji proizvođača,

7. ako se dodatak prehrani uvozi u Republiku Hrvatsku, a već se nalazi na tržištu u zemljama Europske unije, dokaz nadležnog tijela zemlje članice Europske unije da se isti proizvodi nalazi na njezinom tržištu,

8. ako se dodatak prehrani proizvodi u Republici Hrvatskoj potrebno je priložiti Izvod iz Upisnika registriranih objekata,

9. ostalu dokumentaciju i/ili analitička izvješća koja Povjerenstvo iz članka 13. ovoga Pravilnika zatraži,

10. podatke o proizvođaču,

11. presliku uplatnice za pokrivanje troškova postupka odobravanja.

Zahtjev se podnosi u pisanom obliku sukladno uputama koje se nalaze na web-stranici Ministarstva (www.mzss.hr). Podnositelj zahtjeva isključivo može biti subjekt u poslovanju s hranom registriran u Republici Hrvatskoj.

Podnositelj zahtjeva za stavljanje na tržište dodataka prehrani podatke iz stavka 1. točke 3., 4., 5., 6. i 8. ovoga članka mora dostaviti u originalu ako su isti na hrvatskom ili engleskom jeziku, odnosno ako nisu ovjerene preslike prijevoda na hrvatski ili engleski jezik.

Članak 12.

Ministar nadležan za zdravstvo (u daljnjem tekstu: ministar) imenuje Povjerenstvo za dodatke prehrani (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo).

Notifikacijski broj iz članka 9. ovoga Pravilnika, rješenjem daje, odnosno uskraćuje ministar na temelju mišljenja Povjerenstva.

Povjerenstvo donosi Poslovnik o radu.

Troškove u postupku davanja odobrenja iz stavka 2. ovoga članka snosi podnositelj zahtjeva, a iznos troškova odlukom određuje ministar.

Članak 13.

Povjerenstvo može na temelju općeprihvaćenih znanstvenih i stručnih podataka razmatrati biljne vrste i pripravke s biljnim vrstama koje se ne nalaze u Priloga III. ovoga Pravilnika i dodatke prehrani s količinom vitamina i minerala većom od najvećeg dopuštenog dnevnog unosa, a koje su korisni neškodljivi i sigurni, tj. ako nisu jakog djelovanja, s popratnim nuspojavama i nepoželjnim učincima. Na temelju pozitivnog mišljenja Povjerenstva, ministar im može dodijeliti notifikacijski broj.

Članak 14.

Dodaci prehrani iz članka 2. ovoga Pravilnika koji su sukladni ovom Pravilniku i posebnim propisima o hrani[[7]](#footnote-13251-7), a vezano uz sastav, proizvodnu specifikaciju, označavanje, reklamiranje i prezentiranje, te stavljanje na tržište mogu se slobodno nalaziti na tržištu Republike Hrvatske.

Zabranjeno je stavljanje na tržište dodataka prehrani koji ne udovoljava zahtjevima iz stavka 1. ovog članka.

Članak 15.

Ako se za pojedine dodatke prehrani iz članka 2. ovoga Pravilnika, na temelju novih ili ponovne procjene postojećih podataka posumnja ili utvrdi da ugrožavaju zdravlje ljudi, iako su u skladu s odgovarajućim posebnim propisom, ministar može privremeno obustaviti ili ograničiti stavljanje na tržište tih proizvoda na području Republike Hrvatske.

Ministar izvješćuje čelnika nadležnog tijela o poduzetim mjerama iz stavka 1. ovoga članka i razlozima donošenja takvih mjera.

MJESTA PRODAJE

Članak 16.

Dodaci prehrani iz ovoga Pravilnika mogu se prodavati isključivo u ljekarnama, specijaliziranim prodavaonicama za promet na malo lijekovima i medicinskim proizvodima i trgovinama na malo drogerijske robe.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka subjekti u poslovanju s hranom mogu prodavati dodatke prehrani krajnjem potrošaču uz uvjet da imaju zaposlenu stručnu osobu iz područja: medicine, farmacije ili biotehničkih znanosti.

Iznimno od stavka 1. i 2. ovoga članka dodaci prehrani iz članka 10. ovoga Pravilnika za koje nije potrebno pribaviti notifikacijski broj mogu se prodavati i na drugim prodajnim mjestima.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 17.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o hrani za posebne prehrambene potrebe («Narodne novine« broj 81/2004) u dijelu koji se odnosi na dodatke prehrani.

Članak 18.

Rješenja o dobrenju za stavljanje na tržište dodataka prehrani dana na temelju propisa koji su važili do dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika važe do isteka roka na koja su dana.

Članak 19.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim odredbe članka 9. stavka 2. koji stupa na snagu 30. lipnja 2010. godine.

Klasa: 011-02/08-04/63

Urbroj: 534-07-08-1

Zagreb, 12. prosinca 2008.

Ministar
mr. Darko Milinović, dr. med., v. r.

PRILOG I.

Tablica 1. KEMIJSKI OBLICI VITAMINA I MINERALA ČIJA UPORABA JE DOPUŠTENA U PROIZVODNJI DODATAKA PREHRANI

|  |  |
| --- | --- |
| Vitamin | Kemijski oblik |
| Vitamin A | Retinol  Retinil-acetat  Retinil-palmitat  Beta-karoten |
| Vitamin D | Vitamin D2 (= ergokalciferol)  Vitamin D3 (= kolekalciferol) |
| Vitamin B1 | Tiamin-hidroklorid  Tiamin-mononitrat |
| Vitamin B2 | Riboflavin  Natrijev riboflavin-5’-fosfat |
| Niacin | Nikotinamid  Nikotinska kiselina |
| Vitamin B6 | Piridoksin-hidroklorid  Piridoksin-5’-fosfat |
| Pantotenska kiselina | Kalcijev D-pantotenat  Natrijev D-pantotenat  Dekspantenol |
| Folati | Folna kiselina (pteroilmonoglutaminska kiselina) Kalcijev-L-metilfolat |
| Vitamin B12 | Cijanokobalmin  Hidroksikobalamin |
| Biotin | D-biotin |
| Vitamin C | L-askorbinska kiselina  Natrijev-L-askorbat  Kalcijev-L-askorbat  6-palmitil-L-askorbinska kiselina (askorbil-palmitat)  Kalijev-L-askorbat |
| Vitamin K | Filokinon (Fitomenadion) |
| Vitamin E | D-alfa-tokoferol  DL-alfa-tokoferol  D-alfa-tokoferil acetat D-alfa-tokoferil kiseli sukcinat |

|  |  |
| --- | --- |
| Mineralne tvari | Kemijski oblici |
| Kalcij (Ca) | Kalcij karbonat  Kalcijev klorid  Kalcijeve soli limunske kiseline  Kalcijev glukonat  Kalcijev glicerofosfat  Kalcijev laktat  Kalcijev oksid  Kalcijev hidroksid  Kalcijeve soli ortofosforne kiseline |
| Magnezij (Mg) | Magnezijev karbonat  Magnezijev klorid  Magnezijeve soli limunske kiseline  Magnezijev glukonat  Magnezijev oksid  Magnezijev hidroksid  Magnezijeve soli ortofosforne kiseline  Magnezijev sulfat  Magnezijev laktat  Magnezijev glicerofosfat  Magnezijev acetat |
| Kalij (K) | Kalijev klorid  Kalijev citrat  Kalijev bikarbonat  Kalijev karbonat  Kalijev glukonat  Kalijev laktat  Kalijev glicerofosfat  Kalijev hidroksid  Kalijev ortofosfat |
| Željezo (Fe) | Željezov citrat  Željezov amonijev citrat  Željezov glukonat  Željezov laktat  Željezov sulfat  Željezov fumarat  Željezov difosfat (Željezov pirofosfat)  Elementarno željezo (reducirano karbonilom, vodikom i elektrolitički)  Željezov saharat  Natrijev željezov difosfat  Željezov karbonat  Željezo bisglicinat |
| Bakar (Cu) | Bakar-lizin kompleks  Bakrov karbonat  Bakrov citrat  Bakrov glukonat  Bakrov sulfat |
| Cink (Zn) | Cinkov acetat  Cinkov klorid  Cinkov citrat  Cinkov laktat  Cinkov sulfat  Cinkov oksid  Cinkov glukonat  Cinkov karbonat |
| Mangan (Mn) | Manganov karbonat  Manganov klorid  Manganov citrat  Manganov glukonat  Manganov sulfat  Manganov glicerofosfat |
| Natrij (Na) | Natrijev bikarbonat  Natrijev karbonat  Natrijev klorid  Natrijev citrat  Natrijev glukonat  Natrijev laktat  Natrijev hidroksid  Natrijev ortofosfat |
| Selen (Se) | Natrijev selenat  Natrijev hidrogen selenit  Natrijev selenit |
| Krom (Cr)(III) i njegovi heksahidrati | Krom (III) klorid  Krom (III) sulfat |
| Molibden (Mo)(VI) | Amonijev molibdat  Natrijev molibdat |
| Fluor (F) | Kalijev fluorid  Natrijev fluorid |
| Jod (J) | Natrijev jodid  Kalijev jodid  Kalijev jodat  Natrijev jodat |

PRILOG II.

AMINOKISELINE I DRUGI DUŠIKOVI SPOJEVI

L-alanin

L-asparaginska kiselina

L-arginin i hidroklorid

L-cistin i hidroklorid

L-cistein i hidroklorid

L-citrulin

L-histidin i hidroklorid

L-glutaminska kiselina

L-glutamin

L-izoleucin i hidroklorid

L-leucin i hidroklorid

L-lizin

L-lizin acetat

L-metionin

L-ornitin

L-prolin

L-fenilalanin

L-treonin

L-triptofan

L-tirosin

L-valin

glicin

Aminokiseline se mogu koristiti i kao natrijeve, kalijeve, kalcijeve i magnezijeve soli, i njihovi hidrokloridi.

L-karnitin

L-karnitin hidroklorid

Taurin

OSTALO

Holin

Holin klorid

Holin citrat

Holin bitartarat

Inositol

Nukleotidi:

adenozin 5’-fosforna kiselina (AMP)

natrijeve soli AMP

citidin 5’-monofosforna kiselina (CMP)

natrijeve soli CMP

gvanozin 5’-fosforna kiselina (GMP)

natrijeve soli GMP

inozin 5’-fosforna kiselina (IMP)

natrijeve soli IMP

uridin 5’-fosforna kiselina (UMP)

natrijeve soli UM

PRILOG III.

LISTA DOZVOLJENIH BILJNIH VRSTA

|  |  |
| --- | --- |
| Latinsko ime | Hrvatsko ime |
| A | |
| Abies spp. | Vrste jela |
| Acaciae spp. | Vrste akacije |
| Acantophanax spinosum | Matruna dugolisna |
| Achillea millefolium | Stolisnik |
| Acorus calamus | Iđirot |
| Aesculus hippocastanum \*\* | Divlji kesten |
| Agrimonia eupatoria | Turica obična |
| Agrimonia spp. | Vrste turice |
| Agropyron repens | Pirika |
| Alchemilla vulgaris | Livadna vrkuta |
| Allium cepa | Crveni luk |
| Allium sativum | Češnjak, bijeli luk |
| Allium ursinum | Medvjeđi luk, divlji luk |
| Alnus glutinosa | Crna joha, jošić |
| Aloe spp. | Vrste aloja |
| Alpinia officinarum | Galgant, galanga |
| Althaea officinalis | Bijeli sljez |
| Amomum cardamomum | Srdiš, grbat |
| Ananas comosus | Ananas |
| Andropogon nardus | Tropska vlaska |
| Anethum graveolens | Kopar |
| Angelica archangelica | Ljekovita anđelika |
| Angelica spp. | Vrste anđelike |
| Antennaria dioica | Zečja capica, bubica |
| Anthriscus cerefolium | Krasuljica |
| Anthyllis vulneraria | Ranjenik |
| Apium graveolens | Celer |
| Arallia spp. | Vrste aralije, pižulika |
| Arctium lappa | Veliki čičak |
| Arctium spp. | Vrste čička |
| Arctostaphylos uva-ursi \* \* | Medvjetka |
| Armoracia rusticana | Vrtni hren |
| Arnica montana \*\* | Brđanka |
| Artemisia absinthium \*\* | Gorski pelin |
| Artemisia dracunculus \*\* | Estragon |
| Aspalanthus linearis | Afrički crveni grm |
| Asparagus officinale | Vrtna šparoga |
| Asparagus racemosus | Grozdasta šparoga |
| Asperula odorata | Lazarkinja |
| Astragalus glycyphyllos | Slatkolisni kozlinac |
| Astragalus spp. | Vrste kozlinca |
| Avena sativa | Zob |
| B |  |
| Barosma betulina | Barozma |
| Bellis perenis | Tratinčica |
| Berberis vulgaris\*\* | Žutika trpka |
| Betula alba | Bijela breza |
| Betula spp. | Vrste breze |
| Borago officinalis\*\* | Boreč |
| Boswelia serrata | Tamjan |
| Brassica napus | Korabica |
| Brassica nigra | Crna vrzina,crna gorušica |
| Brassica oleracea var. cymosa | Brokula |
| Brassica rapa | Bijela repa, poljska vrzina |
| Bryonia dioica | Divlja tikva |
| C |  |
| Calendula officinalis | Neven |
| Calluna vulgaris | Vrijes |
| Camellia sinensis \* | Pravi čaj (zeleni čaj, crni čaj) |
| (Thea sinensis) |
| Capsella bursa pastoris | Rusomača |
| Capsicum annuum | Paprika |
| Carica papaya | Papaja |
| Carthamus tinctorius | Bojadis.bodalj,šafranika |
| Carum carvi \* | Kim |
| Cassia acutifolia\*\* | Aleksandrijska sena |
| Cassia angustifolia\*\* | Indijska sena |
| Castanea sativa | Pitomi kesten |
| Centaurea cyanus | Različak |
| Centaurium erythraea | Štitasta kičica |
| Centaurium littorale | Obalna kičica |
| Centaurium spp. | Vrste kičice |
| Centella asiatica | Gotu kola |
| Ceratonia siliqua \* | Rogač |
| Chamaemelum nobile | Rimska kamilica |
| Chenopodium album | Bijela loboda |
| Chenopodium anthelminticum | Loboda |
| Chimaphila umbellata | Zelenčić |
| Chondrus crispus | Irska mahovina |
| Cichorium intybus \* | Plava vodopija, cikorija |
| Cimicifuga racemosa\*\* | Smrdljivka |
| Cinnamomum aromaticum | Cimet |
| Cinnamomum zeylanicum | Cejlonski cimet |
| Cirsium arvense | Poljski osjak |
| Cirsium spp. | Vrste osjaka |
| Citrus aurant.subsp.amara\* \* | Gorka naranča |
| Citrus aurant. subsp. dulcis\* | Slatka naranča |
| Citrus spp. | Vrste agruma |
| Cnicus benedictus | Blaženi čkalj |
| Coffea arabica | Kava, arapska kava |
| Coix lacryma-jobi | Jobove suze, suzice |
| Cola acuminata, C. nitida | Vrste kole |
| Commiphora molmol | Balzamovo drvo |
| Commiphora spp. | Vrste balzamovog drveta |
| Coriandrum sativum \* | Koriandar |
| Cornus mas | Drijenak |
| Corylus avellana | Obična lijeska |
| Crataegus monogyna\* \* | Bijeli glog |
| Crataegus oxyacantha \*\* | Crveni glog |
| Crocus sativus | Vrtni šafran |
| Cucurbita maxima | Velika bundeva |
| Cucurbita pepo | Obična bundeva |
| Cuminum cyminum | Kumin |
| Curcuma longa  (C. domestica) | Kurkuma, indijski šafran |
| Curcuma zedoaria | Sekvar, bijeli isiot |
| Cydonia oblonga | Dunja |
| Cymbopogon spp. | Citronela |
| Cynara scolymus  (Cynara cardunculus) | Artičoka |
| D |  |
| Daucus carota | Mrkva |
| Dioscorea bulbifera \*\* | Azijski jam |
| Dioscorea spp. \*\* | Vrste jama |
| Diospyros kaki | Japanska jabuka |
| Dipsacus japonicus | Češljugovina |
| Drosera rotundifolia | Okruglolisna rosika |
| E |  |
| Echinacea pallida | Ružičasta rudbekija |
| Echinacea purpurea | Crvena rudbekija |
| Echinacea angustifolia | Uskolisna rudbekija |
| Elettaria cardamomum | Kardamom |
| Eleutherococcus senticosus | Sibirski ginseng |
| Epilobium parviflorum | Vrbovica |
| Epimedium sagittatum | Epimedium |
| Equisetum arvense | Poljska preslica |
| Equisetum hyemale | Zimska preslica |
| Erica carnea | Crnjuša |
| Erica spp. | Vrste crnjuše |
| Eriodictyion californicum  (E. glutinosum) | Eriodiktion |
| Eucalyptus globulus | Kuglasti eukalipt |
| Eucalyptus spp. | Vrste eukalipta |
| Eugenia caryophyllata \* | Klinčić |
| (Syzygium aromaticum) |
| Eupatorium perfoliatum | Konopljuša |
| Euphrasia stricta | Ljekovita očanica |
| Euphrasia spp. | Vidac |
| F |  |
| Fagophyrum esculentum | Heljda |
| Fagus sylvatica | Bukva |
| Ficus carica | Smokva |
| Filipendula ulmaria  (Spiraea ulmaria) | Končara, suručica |
| Foeniculum vulgare | Obični komorač |
| Forsythia suspensa | Forsitija |
| Fragaria vesca \* | Šumska jagoda |
| Frangula alnus\*\* | Krkavina |
| Fraxinus excelsior | Bijeli jasen |
| Fraxinus ornus | Crni jasen |
| Fucus vesiculosus | Mjehurasti bračić |
| Fucus spp. | Vrste bračića/smeđe alge |
| G |  |
| Galeopsis segetum | Usjevna kacigarka |
| Galeopsis spp. | Vrste kacigarke |
| Galium aparine | Čekinjasta broćika |
| Galium verum | Prava broćika |
| Garcinia cambogia \*\* | Garcinija |
| Gentiana lutea | Žuti srčanik |
| Gentiana purpurea | Crveni srčanik |
| Gentiana spp. | Vrste srčanika |
| Geranium spp. | Vrste iglice |
| Geum urbanum | Pravi blaženak |
| Ginkgo biloba\*\* | Ginko |
| Glechoma hederaceum | Dobričica |
| Glycyrrhyza glabra | Slatki sladić |
| Glyzyrrhyza uralensis | Uralski sladić |
| Grindelia robusta | Grindelija |
| Guaiacum officinale  (G. sanctum) | Gvajak, sveto drvo |
| Gymnema sylvestre | Srebrna svilenica |
| H |  |
| Hamamelis virginiana | Hamamelis |
| Harpagophytum procumbens | Vražje kandže |
| Haronga madagascariensis | Haronga, pljuskavica |
| Hedera helix | Obični bršljan |
| Helianthus annuus | Suncokret |
| Helianthus spp. | Vrste suncokreta |
| Helichrysum arenarium | Žuto smilje |
| Herniaria glabra | Kilavica |
| Hibiscus spp. \* | Vrste hibiskusa |
| Hippophea rhamnoides | Pasji trn |
| Hordeum vulgare | Obični ječam |
| Humulus lupulus | Hmelj |
| Hyssopus officinalis | Miloduh |
| I |  |
| Ilex paraguariensis \* | Mate, paragvajski čaj |
| Illicum anisatum | Zvjezdasti anis |
| Inula helenium \* | Oman |
| Iris pallida | Blijeda perunika |
| Iris spp. | Vrste perunike |
| Isatis tinctoria | Vrbovnik |
| J |  |
| Jasminum grandifolium | Velelisni jasmin |
| Juglans regia | Obični orah |
| Juniperus communis | Borovica |
| K |  |
| Knautia arvensis | Poljska prženica |
| Krameria triandra | Ratanija |
| L |  |
| Laminaria spp. | Vrste haluge/alga |
| Lamium album | Bijela mrtva kopriva |
| Larix decidua | Ariš |
| Laurus nobilis | Lovor |
| Lavandula angustifolia | Lavanda |
| Lavandula latifolia | Širokolisna lavanda |
| Lepidium sativum | Sjetvena grbica |
| Lespedeza capitata | Lespedeza |
| Leuzea carthamoides  (Rhaponticum cartham) | Pasji dren |
| Levisticum officinale | Ljupčac |
| Lichen islandicus  (Cetraria islandica) | Islandski lišaj |
| Lilium tigrinum | Tigrasti ljiljan |
| Linaria vulgaris | Lanilist |
| Linum usitatissimum | Obični lan |
| Lippia citriodora \* | Citronovac, citronka |
| Liriosma ovata | Muira puama |
| Lithospermum officinale \*\* | Ljekovita biserka |
| Lythrum salicaria | Purpurna vrbica |
| M |  |
| Magnolia spp. | Vrste magnolije |
| Malphigia glabra | Antilska trešnja |
| Malus domestica\* | Jabuka |
| Malva sylvestris \* | Sljez crni |
| Marrubium vulgare | Marulja |
| Marrubium spp. | Vrste marulje |
| Matricaria recutita\*  (Chamomilla recutita) | Prava kamilica |
| Medicago sativa | Lucerna |
| Melilotus officinalis | Žuti kokotac |
| Melissa officinalis\* | Matičnjak |
| Mentha piperita\* | Paprena metvica |
| Mentha spicata bez zvj.! | Klasasta metvica |
| Mentha spp.\* | Vrste metvica |
| Menyanthes trifoliata | Gorki trolist |
| Momordica charantia | Gorka dinja |
| Monarda didyma | Metvulja |
| Morinda citrifolia | Noni |
| Morus alba, M. nigra | Bijeli i crni dud |
| Myristica fragrans | Muškatni oraščić |
| Myrtus communis | Mrča |
| N |  |
| Nasturtium officinale | Potočarka |
| Nepeta cataria | Mačja metvica |
| O |  |
| Ocimum basilicum \* | Bosiljak |
| Ocimum sanctum | Sveti bosiljak |
| Oenothera biennis | Pupoljka |
| Oenothera spp. | Vrste pupoljke |
| Olea europaea | Maslina |
| Ononis spinosa | Zečji trn, gladiš |
| Opuntia ficus indica | Indijska smokva |
| Orchis spp. | Vrste kaćuna |
| Origanum majorana\* | Mažuran |
| Origanum vulgare \* | Mravinac |
| Origanum spp. \* | Vrste mravinca |
| Orthosiphon stamineus | Ortosifon |
| Oryza sativa | Riža |
| Oxalis acetosella | Cecelj |
| P |  |
| Panax ginseng | Ginseng |
| Panax quinquefolius | Američki ginseng |
| Parietaria officinalis | Crkvina |
| Parthenium argentatum | Gvajulej |
| Passiflora incarnata | Pasiflora |
| Paulinia cupana | Guarana |
| Pelargonium spp. | Vrste žeravca |
| Persea americana  (P. gratissima) | Avokado |
| Petroselinum crispum | Peršin |
| Phaseolus vulgaris | Grah |
| Phoenix dactylifera | Datulja |
| Phytopetalum olacoides\*\* | Muira puama |
| Picea abies | Smreka |
| Pimenta dioica  (P. officinalis) | Piment |
| Pimpinella anisum | Aniš |
| Pimpinella saxifraga | Bedrenika |
| Pimpinella spp. | Vrste bedrenike |
| Pinus cembra | Limba |
| Pinus nigra | Crni bor |
| Pinus sylvestris | Šumski bor |
| Piper nigrum | Crni papar |
| Pistacia lentiscus | Tršlja |
| Plantago lanceolata | Uskolisni trputac |
| Plantago major | Veliki trputac |
| Plantago psyllium | Afrički trputac |
| Plantago spp. | Vrste trpuca |
| Polygala amara | Gorki krestušac |
| Polygala senega | Američki krestušac |
| Polygala spp. | Vrste krestušca |
| Polygonum aviculare | Ptičji dvornik, troskot |
| Polygonum spp. | Vrste dvornika |
| Populus spp. | Vrsta topole |
| Potentilla anserina | Steža |
| Potentilla erecta  (P. tormentilla) | Petoprsta, srčenjak |
| Primula veris | Proljetni jaglac |
| Primula spp. | Vrste jaglaca |
| Prunus amygdalus var.dulcis | Slatki badem |
| Prunus armeniaca | Kajsija |
| Prunus spinosa | Crni trn, trnina |
| Prunus spp. | Vrste koštunica |
| Psoralea corylifolia | Ljeskoliki djeteljnjak |
| Pterocarpus santalinus | Crveni sandalovac |
| Pulmonaria officinalis | Plućnjak |
| Pyrus communis \* | Kruška |
| Q |  |
| Quasia amara | Kuasia, surin.gorko drvo |
| Quercus robur | Hrast lužnjak |
| Quercus spp. | Vrste hrasta |
| R |  |
| Raphanus sativus var. niger | Crna rotkva, povrtnica |
| Rheum officinale\*\* | Rabarbara kineska |
| Rhodiola rosea\*\* | Rodiola crvena |
| Ribes grossularia | Ogrozd |
| Ribes nigrum | Crni ribiz |
| Rosa canina \* | Divlja ruža, šipak |
| Rosa spp.\* | Vrste ruže |
| Rosmarinus officinalis | Ružmarin |
| Rubus idaeus | Malina |
| Rubus fruticosus | Kupina |
| Rumex acetosa | Velika kiselica |
| Rumex spp. | Vrste kiselice |
| Ruscus acuelatus \*\* | Veprina |
| Ruta graveolens\*\* | Vrtna rutvica |
| S |  |
| Salix alba | Bijela vrba |
| Salvia officinalis | Kadulja |
| Sambucus nigra | Crna bazga |
| Sanguisorba minor | Mala krvara |
| Santalum album | Bijeli santalovac |
| Saponaria officinalis | Sapunika |
| Sarsaparilla officinalis | Sarsaparila |
| Satureja hortensis | Ćubar vrtni |
| Satureja montana | Ćubar kraški |
| Saxifraga granulata | Zrnata kamenika |
| Schisandra chinensis \*\* | Shizandra |
| Serenoa repens  (Sabal serrulata) | Sabal palma |
| Sesamum indicum | Sezam |
| Sideritis montana | Gorski očist |
| Sideritis spp. | Vrste očista |
| Silybum marianum | Marijin oslobod, sikavica |
| Sinapis alba | Bijela gorušica |
| Smilax aspera | Tetivika |
| Smilax spp. | Vrste tetivike |
| Soja hispida | Soja |
| Soalnum licopersicum | Rajčica |
| Solidago virgaurea | Zlatnica |
| Solidago canadensis | Kanadska zlatnica |
| Solidago spp. | Vrste zlatnice |
| Sophora japonica | Japanska sofora |
| Sorbus aucuparia | Jarebika |
| Spirulina spp. | Vrste modrozelene alge |
| Stachys officinalis | Ljekoviti čistac |
| Stellaria media | Srednja mišjakinja |
| Stevia rebaudiana | Stevia |
| Swertia chirata | Tarant |
| T |  |
| Tabebuia avellanedae | Taheebo, lapaho |
| Tamarindus indica | Indijska urma |
| Tanacetum parthenium | Povratić |
| Taraxacum officinale | Maslačak |
| Terminalia spp. | Vrste mirabalanovca |
| Teucrium chamaedrys | Dupčac |
| Thymus serpyllum | Majčina dušica |
| Thymus vulgaris | Timijan |
| Tilia cordata \* | Sitnolisna lipa |
| Tilia platyphyllos\* | Obična lipa |
| Tribulus terestris\*\* | Tribulus |
| Trifolium pratense | Livadna djetelina |
| Trigonella foenum graecum | Grčka piskavica |
| Triticum aestivum | Pšenica |
| Turnera diffusa \*\* | Damiana |
| Tussilago farfara\*\* | Podbjel |
| U |  |
| Ulmus rubra | Crveni brijest |
| Ulmus spp. | Vrste brijesta |
| Uncaria tomentosa\*\* | Mačje šape |
| Urtica dioica | Velika kopriva |
| Urtica urens | Mala kopriva |
| Usnea barbata | Šumski lišaj |
| V |  |
| Vaccinium macrocarpon | Američka brusnica |
| Vaccinium myrtillus | Borovnica |
| Vaccinium vitis idaea | Brusnica |
| Valeriana officinalis\*\* | Odoljen |
| Vanilla planifolia | Vanilija |
| Verbascum densiflorum | Velecvjetna divizma |
| Verbascum phlomoides | Pustenasta divizma |
| Verbascum spp. | Vrste divizme |
| Veronica officinalis | Čestoslavica |
| Veronica spp. | Vrste čestoslavice |
| Viburnum lanata | Hudika |
| Viola tricolor | Maćuhica |
| Viscum album | Bijela imela |
| Vitex agnus-castus\*\* | Konopljika |
| Vitis vinifera | Vinova loza |
| Y |  |
| Yucca brevifolia | Juka |
| Yucca spp. | Vrste juke |
| Z |  |
| Zea mays | Kukuruz |
| Zingiber officinale | Ingver,đumbir |

\*Biljne vrste za koje se ne mora ishoditi notifikacijski broj ako nemaju istaknutu namjenu. U ovu skupinu spadaju i različite vrste osušenog voća (voćni čajevi).

\*\*Biljne vrste s posebnim ograničenjima o kojima odluku donosi Povjerenstvo.

PRILOG IV.

Tablica 1. DNEVNI UNOS VITAMINA I MINERALA NAMIJENJEN ZDRAVIM ODRASLIM OSOBAMA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Najmanji dopušteni dnevni unos | Najveći dopušteni dnevni unos | Preporučeni dnevni unos |
| Vitamin A (retinol)1 μg  Provitamin A (β-karoten) mg | 120  – | 1500  18 | 800  6 |
| Vitamin D (kolekalciferol)2 μg | 0,75 | 10 | 5 |
| Vitamin E (tokoferol)3 mg | 1,5 | 60 | 10 |
| Vitamin C (askorbinska kiselina) mg | 9 | 350 | 60 |
| Vitamin K (filokinon) μg | 9,75 | 100 | 65 |
| Vitamin B1 (tiamin) mg | 0,21 | 4,0 | 1,4 |
| Vitamin B2 (riboflavin) mg | 0,24 | 4,0 | 1,6 |
| Vitamin B3 (niacin)4 mg | 2,7 | 35 | 18 |
| Vitamin B6 (piridoksin) mg | 0,30 | 6,0 | 2 |
| Folna kiselina5 μg | 30 | 600 | 200 |
| Vitamin B12 (cijanokobalamin) μg | 0,15 | 9 | 1,0 |
| Pantotenska kiselina mg | 0,9 | 15 | 6 |
| Biotin μg | 22,5 | 300 | 150 |
| Kolin mg | 75 | 1500 | 500 |
| Kalcij (Ca) mg | 120 | 1 500 | 800 |
| Fosfor (P) mg | 120 | 1 500 | 800 |
| Magnezij (Mg) mg | 45 | 600 | 300 |
| Željezo (Fe) mg | 2,1 | 30 | 14 |
| Cink (Zn) mg | 2,25 | 15 | 15 |
| Fluor (F) mg | 0,38 | 10 | 2,5 |
| Jod (J) μg | 22,50 | 225 | 150 |
| Selen (Se) μg | 8 | 100 | 50 |
| Krom (Cr) μg | 10 | 150 | 65 |
| Bakar (Cu) μg | 173 | 3 000 | 1150 |
| Mangan (Mn) mg | 0,53 | 5 | 3,5 |
| Molibden (Mo) μg | 11 | 150 | 75 |

1 Retinol ekvivalent 1 RE= 1 µg retinol ili 6 µg beta karotena ili 12 µg alfa karotena, a maks. dozvoljena količina b-karotena 18 mg

2 Kolekalciferol, 1 µg kolekarciferola = 40 i.j. vitamina D

3 Kao ekvivalent alfa-tokoferola

4 Niacin ekvivalent. 1 mg niacina= 60 mg triptofana

5 Kao ekvivalent folata u namirnicama, 1 DFE= 1 µg folata iz namirnica= 0,6 µg folne kiseline iz obogaćenih namirnica ili kao dodatak prehrani koji se uzima uz obrok = 0,5 µg natašte

[[1](#footnote-13251-1-backlink)]Pravilnikom se preuzimaju odredbe direktive 2002/46/EZ europskog parlamenta i vijeća od 10. lipnja 2002.o usklađivanju zakona država članica u vezi dodatak prehrani

[[2](#footnote-13251-2-backlink)]Pravilnikom o postupku i načinu davanja odobrenja za stavljanje gotovog lijeka u promet preuzete su odredbe Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenog 2001. o oznaci Zajednice u vezi s ljekovitim proizvodima za ljudsku upotrebu.

[[3](#footnote-13251-3-backlink)]3 Nacionalno zakonodavstvo kojim se prenosi zakonodavstvo Europske unije i zakonodavstvo Europske unije koje će se primjenjivati izravno po pristupanju EU

[[4](#footnote-13251-4-backlink)]4 Nacionalno zakonodavstvo kojim se prenosi zakonodavstvo Europske unije i zakonodavstvo Europske unije koje će se primjenjivati izravno po propisima EU

[[5](#footnote-13251-5-backlink)]5 Pravilnikom o označavanju, reklamiranju i prezentiranju hrane preuzete su odredbe 2000/13/EC Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 1991. o usklađivanju propisa država članica koji se odnose na označavanje, prezentaciju i reklamiranje prehrambenih proizvoda

[[6](#footnote-13251-6-backlink)]6 Pravilnikom su preuzete odredbe Direktive Vijeća 496/90/EZ od 24. rujna 1990. o obilježavanju hranjive vrijednosti prehrambenih proizvoda, koja je dopunjena Direktivom 2003/120/EZ od 5. prosinca 2003.

[[7](#footnote-13251-7-backlink)]7 Nacionalno zakonodavstvo kojim se prenosi zakonodavstvo Europske unije i zakonodavstvo Europske univje koje će se primjenjivati izravno po pristupanju EU

Pravilnik, NN 148/2008-4079