## Zakon o računovodstvu

### NN 146/2005 (12.12.2005.), Zakon o računovodstvu

# HRVATSKI SABOR

**2736**

Na
temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O RAČUNOVODSTVU

Proglašavam
Zakon o računovodstvu, kojega je Hrvatski sabor donio na sjednici 29. studenoga
2005. godine.

Broj:
01-081-05-3527/2

Zagreb,
2. prosinca 2005.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O RAČUNOVODSTVU

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Zakon uređuje obveznike primjene,
knjigovodstvene isprave, poslovne knjige, popis imovine i obveza, financijske
izvještaje, klasifikaciju obveznika, standarde financijskog izvještavanja,
Odbor za standarde financijskog izvještavanja, javnu objavu financijskih
izvještaja i kaznene odredbe.

Članak 2.

(1) Obveznik primjene ovoga Zakona je svaka
pravna osoba u smislu odredbi Zakona o trgovačkim društvima sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj kao i fizička osoba upisana u sudski registar kao trgovac
pojedinac u smislu odredbi Zakona o trgovačkim društvima koji je obveznik
poreza na dobit s prebivalištem u Republici Hrvatskoj.

(2) Obveznik primjene ovoga Zakona je i fizička
osoba, udruga građana i ustanova koja samostalno obavlja djelatnost s ciljem
ostvarivanja dobiti ako je posebnim propisom određena kao obveznik plaćanja
poreza na dobit.

(3) Odredbe ovoga Zakona odnose se i na tuzemne
poslovne jedinice nerezidenta ako je posebnim
propisom određeno da su obveznici poreza na dobit.

(4) Odredbe ovoga Zakona odnose se i na
organizacijske dijelove rezidenta u inozemstvu ako prema inozemnim propisima ne
postoji obveza vođenja poslovnih knjiga i sastavljanja financijskih izvještaja.

(5) Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na državni
proračun, proračune jedinica lokalne i regionalne samouprave, izvanproračunske
fondove, tijela državne uprave i državne vlasti, tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, ustanove u djelatnosti zdravstva, vjerske
zajednice, političke stranke i sindikate.

(6) Obveznici primjene ovoga Zakona dužni su
voditi poslovne knjige prema temeljnim načelima urednog knjigovodstva i
sastavljati financijske izvještaje, tako da u njima budu vidljivi poslovni
događaji u svezi s imovinom, obvezama, kapitalom te informacijama o uspješnosti
poslovanja.

(7) Knjigovodstvo mora biti tako ustrojeno da
trećoj stručnoj osobi omogući uvid u poslovne događaje. Poslovni događaji
moraju se moći pratiti prema njihovu nastajanju.

II. KNJIGOVODSTVENE
ISPRAVE

Članak 3.

(1) Unos podataka u poslovne knjige obveznika
primjene ovoga Zakona temelji se na urednim i vjerodostojnim knjigovodstvenim
ispravama.

(2) Knjigovodstvena isprava jest pisani dokaz
ili memorirani elektronički zapis o nastalom poslovnom događaju, a služi kao
podloga za unošenje podataka u poslovne knjige i nadzor nad obavljenim
poslovnim događajem.

(3) Za početni unos podataka elektroničkom
obradom obvezna je knjigovodstvena isprava iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 4.

(1) Knjigovodstvena isprava sastavlja se na mjestu
i u vrijeme nastanka poslovnog događaja, osim onih isprava koje se sastavljaju
u računovodstvu obveznika primjene ovoga Zakona.

(2) Sadržaj knjigovodstvene isprave mora biti
takav da nedvojbeno i istinito predstavlja poslovni događaj i da obuhvaća sve
podatke potrebne za unos u poslovne knjige.

(3) Knjigovodstvena isprava sastavlja se u
jednom primjerku ili u više primjeraka (izvornik i kopije ili više otisaka).
Ako je potrebna naknadna izmjena knjigovodstvene isprave ispostavlja se novi
dokument kojim se korigira izvornik.

(4) Otprema knjigovodstvene isprave sastavljene
u jednom primjerku dopuštena je ako su podaci iz takve isprave pohranjeni na
način da su u svako vrijeme dostupni.

(5) Knjigovodstvena isprava može se sastaviti
ili napisati elektroničkim računalom, pisaćim strojem i ručno. Odgovorna osoba
ispravu o poslovnom događaju sastavljenu ili napisanu elektroničkim računalom
može potpisati vlastoručno ili elektroničkim potpisom sukladno Zakonu o
elektroničkom potpisu.

(6) Valjanom podlogom unosa podataka smatra se i
knjigovodstvena isprava dobivena telekomunikacijskim putem pod uvjetom da
pošiljatelj uredno odloži i čuva izvornu knjigovodstvenu ispravu, odnosno da je
pohrani na elektroničkom nositelju podataka.

(7) Kao temelj za evidentiranje podataka u
poslovnim knjigama mogu se koristiti podaci primljeni na odgovarajućem
nositelju elektroničke obrade podataka. Za istinitost i točnost evidentiranih
podataka odgovara osoba koja je obrađivala podatke, odnosno zastupnik po zakonu
obveznika primjene ovoga Zakona.

(8) Fotokopije izvornih knjigovodstvenih isprava
mogu se koristiti kao podloga za obradu podataka pod uvjetom da je na njima
navedena naznaka mjesta čuvanja izvorne knjigovodstvene isprave, razlog uporabe
fotokopije, te potpis odgovorne osobe, osim kada se evidentiraju poslovni
događaji vezani uz poreze.

Članak 5.

Zastupnik po zakonu obveznika primjene ovoga
Zakona ili osobe na koje je prenesena ovlast potpisom na ispravi jamče da je
ona vjerodostojna i uredna. Isprave sastavljene na računalu mogu umjesto
potpisa imati faksimil ili drugu prepoznatljivu oznaku ovlaštenih osoba koje su
sastavile ispravu, odnosno samo ime i prezime ovlaštene osobe za izdavanje
isprave o nastalom poslovnom događaju uz postupak propisan za elektronički
potpis.

Članak 6.

(1) Prije unosa u poslovne knjige
knjigovodstvena isprava mora se kontrolirati u smislu njezine suštinske,
računske i logične kontrole.

(2) Kontrolu obavljaju osobe imenovane za
kontrolu istinitosti svake pojedine vrste knjigovodstvenih isprava o nastalom
poslovnom događaju koji ima utjecaj na imovinu, obveze, kapital, prihode,
rashode, dobit ili gubitak.

(3) Kontrolirana knjigovodstvena isprava i
prezentirana informatička ili telekomunikacijska transakcija mora biti
sastavljena tako da je nepristrana stručna osoba, koja nije sudjelovala u
poslovnom događaju, može koristiti za nesmetanu spoznaju o prirodi poslovnog
događaja.

(4) Kontrola isprava mora zadovoljiti zahtjeve
iz članka 5. i 6. ovoga Zakona.

Članak 7.

(1) Knjigovodstvene isprave čuvaju se kao
izvorne isprave, na nositelju podataka elektroničkog zapisa, nositelju mikrografske obrade ili na drugi prikladan način.
Knjigovodstvene isprave čuvaju se u ovim rokovima:

– isplatne liste, analitička evidencija plaća,
dnevnica i honorara za koje se plaćaju obvezni doprinosi čuvaju se trajno,

– isprave na temelju kojih su podaci uneseni u
poslovne knjige čuvaju se sedam godina,

– isprave platnog prometa u ovlaštenim
financijskim institucijama čuvaju se sedam godina,

– prodajni blokovi i kontrolni blokovi, pomoćni
obračuni i slične isprave čuvaju se sedam godina.

(2) Rok čuvanja počinje teći istekom poslovne
godine na koju se odnose knjigovodstvene isprave iz stavka 1. ovoga članka.
Nakon proteka toga roka čuvaju se sukladno posebnim propisima.

III. POSLOVNE KNJIGE

Članak 8.

(1) Poslovne knjige vode se sukladno načelima
sustava dvojnog knjigovodstva.

(2) Poslovne knjige čine: dnevnik, glavna knjiga
i pomoćne knjige.

(3) Dnevnik je poslovna knjiga u koju se unose
knjigovodstvene promjene slijedom vremenskog nastanka. Ustrojava se kao
jedinstvena poslovna knjiga ili kao više knjiga specijaliziranih za promjene na
pojedinim skupinama bilančnih zapisa ili za izvanbilančne
zapise.

(4) Glavna knjiga jest sustavna knjigovodstvena
evidencija promjena nastalih na imovini, obvezama, kapitalu, rashodima,
prihodima i rezultatu poslovanja. Glavnu knjigu čine dva međusobno autonomna
dijela, i to:

– bilančni zapisi i

– izvanbilančni
zapisi.

(5) Pomoćne knjige se u pravilu ustrojavaju
zasebno.

(6) Pomoćne knjige koje se odnose na imovinu
materijalnog oblika iskazuju se u naturalnim i vrijednosnim iznosima.

Članak 9.

(1) Neovisno o tehnici unosa poslovnih promjena,
poslovne knjige moraju biti utemeljene na načelu nepromjenjivog zapisa o
nastalom poslovnom događaju.

(2) Unos podataka u poslovne knjige ustrojava se
i obavlja tako da osigurava:

– zahtjeve kontrole unesenih podataka,

– ispravnost unosa podataka,

– čuvanje podataka,

– mogućnost uporabe podataka,

– mogućnost dobivanja uvida u promet i stanje
konta glavne knjige,

– mogućnost uvida u kronologiju obavljenog unosa
poslovnih događaja.

(3) Naknadni ispravak unesenog podatka provodi
se kao nova knjigovodstvena stavka tako da bude vidljiv učinak promjene iz
razlike novog i prethodnog podatka.

Članak 10.

(1) Raspored konta u glavnoj knjizi temelji se
na unaprijed pripremljenom kontnom planu.

(2) Razradu kontnog
plana sačinjava svaki obveznik primjene ovoga Zakona prema svojim potrebama pri
čemu mora osigurati podatke za pozicije svih obveznih financijskih izvještaja
propisanih ovim Zakonom.

Članak 11.

(1) Poslovne knjige se vode i zaključuju za
poslovnu godinu, koja je jednaka kalendarskoj godini.

(2) Poslovna godina se može razlikovati od
kalendarske godine.

(3) Otvaranje poslovnih knjiga obavlja se
nastupom poslovne godine na temelju bilance krajem proteklog razdoblja, odnosno
na temelju popisa imovine i obveza kod novoosnovanih obveznika primjene ovoga
Zakona. Konta rashoda i prihoda otvaraju se na temelju knjigovodstvene isprave
o poslovnom događaju.

(4) Pomoćne knjige otvaraju se donosom
odgovarajućih stanja prema stanju istih knjiga za proteklu godinu, odnosno na
temelju popisa imovine i obveza kod novoosnovanih obveznika primjene ovoga
Zakona.

Članak 12.

(1) Na kraju poslovne godine obveznik primjene
ovoga Zakona dužan je poslovne knjige zaključiti te ih čuvati sukladno
odredbama ovoga Zakona.

(2) Ako se knjigovodstveni podaci obrađuju
pomoću elektroničkog računala, glavnu knjigu treba otiskati po provedenom
zaključenju i zatim uvezati.

(3) Vrijeme čuvanja poslovnih knjiga iznosi:

– za glavnu knjigu i dnevnik najmanje jedanaest
godina,

– za pomoćne knjige najmanje sedam godina.

(4) Rok čuvanja počinje zadnjim danom poslovne
godine na koju se odnose poslovne knjige, obračuni i početna bilanca.

IV. POPIS IMOVINE I
OBVEZA

Članak 13.

(1) Na početku poslovanja obveznik primjene
ovoga Zakona mora popisati imovinu, obveze te navesti njihove pojedinačne
vrijednosti.

(2) Najmanje jednom godišnje obveznik primjene
ovoga Zakona dužan je uskladiti knjigovodstveno stanje sa stvarnim stanjem
imovine i obveza utvrđenim popisom.

(3) Obveznik primjene ovoga Zakona koji provodi
popis imovine i obveza i tijekom poslovne godine dužan je na kraju poslovne
godine uskladiti knjigovodstveno stanje sa stvarnim stanjem imovine i obveza
utvrđenim popisom.

Članak 14.

Popis imovine i obveza obavlja se i u
slučajevima promjene cijena proizvoda i robe, statusnih promjena, otvaranja
postupka likvidacije i stečaja.

V. FINANCIJSKI
IZVJEŠTAJI

Članak 15.

(1) Financijski izvještaji su: bilanca, račun
dobiti i gubitka, izvještaj o novčanom toku, izvještaj o promjenama kapitala i
bilješke uz financijske izvještaje.

(2) Financijski izvještaji sastavljaju se za
poslovnu godinu koja je kalendarska godina.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka obveznici
primjene ovoga Zakona koji odluče sastavljati financijske izvještaje za
razdoblje koje nije jednako kalendarskoj godini, ili zbog sezonske prirode
djelatnosti, mogu financijske izvještaje sastavljati za poslovnu godinu koja je
različita od kalendarske godine.

(4) Oblik i sadržaj financijskih izvještaja
sukladan je odredbama Međunarodnih standarda financijskog izvještavanja ili
odredbama posebnih propisa koji uređuju poslovanje pojedinih obveznika primjene
ovoga Zakona.

(5) Nadzorne institucije financijskog sektora
ovlaštene su donositi posebne propise kojima se uređuju oblik i sadržaj
financijskih izvještaja.

(6) Financijske izvještaje potpisuje zakonski
predstavnik obveznika primjene ovoga Zakona.

(7) Financijski izvještaji čuvaju se 11 godina i
u izvorniku.

Članak 16.

Poslovne knjige, financijski izvještaji i druga
izvješća sastavljaju se na hrvatskom jeziku, latiničkim pismom i u hrvatskoj
valutnoj jedinici.

VI. KLASIFIKACIJA
OBVEZNIKA

Članak 17.

(1) Obveznici primjene ovoga Zakona klasificiraju
se na:

1) male ako ne prelaze dva od tri sljedeća
kriterija:

a) ukupna aktiva iznosi 27 milijuna kuna,

b) prihod iznosi 54 milijuna kuna,

c) imaju 50 zaposlenika,

2) srednje ako prelaze dva od tri kriterija za
male obveznike, a nikad ne prelaze dva od tri sljedeća kriterija:

a) ukupna aktiva iznosi 108 milijuna kuna,

b) prihod iznosi 216 milijuna kuna,

c) imaju 250 zaposlenika,

3) velike ako prelaze dva od tri sljedeća
kriterija:

a) ukupna aktiva iznosi 108 milijuna kuna,

b) prihod iznosi 216 milijuna kuna,

c) imaju 250 zaposlenika.

(2) Kriteriji klasifikacije iz stavka 1. ovoga
članka podrazumijevaju stanja i iznose na dan 31. prosinca godine koja prethodi
godini za koju se radi klasifikacija.

(3) Osim velikih obveznika primjene ovoga Zakona
iz stavka 1. ovoga članka, velikim obveznicima smatraju se i:

– sve banke, stambene štedionice, društva za
osiguranje, leasing društva, društva za upravljanje
investicijskim fondovima i investicijski fondovi s pravnom osobnosti, društva
za upravljanje investicijskim fondovima i zasebna imovina bez pravne osobnosti
kojom upravljaju, društva za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima i
zasebna imovina bez pravne osobnosti kojom upravljaju, društva za upravljanje
dobrovoljnim mirovinskim fondovima i zasebna imovina bez pravne osobnosti kojom
upravljaju, mirovinska osiguravajuća društva,

– svi obveznici koji izrađuju konsolidirane
financijske izvještaje sukladno MSFI,

– svi drugi obveznici iz djelokruga nadležnosti
nadzornih institucija iz članka 15. stavka 5. ovoga Zakona.

VII. STANDARDI
FINANCIJSKOG IZVJEŠTAVANJA

Članak 18.

(1) U Republici Hrvatskoj primjenjuju se
Međunarodni standardi financijskog izvještavanja (u daljnjem tekstu: MSFI) za
sljedeće obveznike primjene ovoga Zakona:

– velike,

– obveznike čiji vrijednosni papiri kotiraju na
burzama ili se spremaju za uvrštenje u burzovnu kotaciju u Republici Hrvatskoj
na službenim tržištima te na kotaciji za javna dionička društva sukladno
odgovarajućim odredbama Zakona o tržištu vrijednosnih papira.

(2) Obveznici koji ne ispunjavaju uvjete iz
stavka 1. ovoga članka mogu odabrati primjenu MSFI u cijelosti ili standarde
financijskog izvještavanja koje donosi Odbor za standarde financijskog
izvještavanja sukladno MSFI.

(3) MSFI i standarde financijskog izvještavanja
iz stavka 2. ovoga članka objavljuje Odbor za standarde financijskog
izvještavanja u »Narodnim novinama«.

Članak 19.

(1) Ovim se Zakonom osniva Odbor za standarde
financijskog izvještavanja (u daljnjem tekstu: Odbor).

(2) Odbor je stručno tijelo od devet članova,
koje na prijedlog ministra financija imenuje i razrješava Vlada Republike
Hrvatske. Mandat članova Odbora traje pet godina.

(3) Za člana Odbora može biti imenovan
državljanin Republike Hrvatske koji ima visoku stručnu spremu, odgovarajuće
stručno znanje i radno iskustvo iz područja financija, računovodstva i
revizije, što ga čini sposobnim i dostojnim biti njegovim članom.

(4) Odbor je ovlašten odobravati MSFI.

(5) Prijevode MSFI na hrvatski jezik Odbor može
povjeriti trećim osobama koje imaju pravo prijevoda od Međunarodnog odbora za
standarde financijskog izvještavanja.

(6) Za odobravanje prijevoda Odbor može
naplatiti naknadu.

(7) Odbor je ovlašten donositi standarde
financijskog izvještavanja za potrebe obveznika iz članka 18. stavka 2. ovoga
Zakona.

(8) Odbor prevodi, tumači i objavljuje MSFI.

(9) Oblik i sadržaj financijskih izvještaja
donosi Odbor u skladu s MSFI.

(10) Odbor se financira iz sredstava državnog
proračuna i vlastitih prihoda iz naknada.

(11) Članovi odbora za svoj rad primaju naknadu.

(12) Odbor donosi Pravilnik o načinu rada, a
potvrđuje ga Vlada Republike Hrvatske.

(13) Pravilnik sadrži odredbe o ciljevima,
načinu rada, donošenju odluka, financiranju, naknadama, prevođenju, usklađenju
i tumačenju standarda financijskog izvještavanja.

(14) Odbor jednom godišnje o svojem radu
izvješćuje Vladu Republike Hrvatske.

VIII. JAVNA OBJAVA

Članak 20.

Financijske izvještaje javno objavljuju
obveznici primjene ovoga Zakona ako posluju u pravnom obliku dioničkog društva.

IX. KAZNENE ODREDBE

Članak 21.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do
50.000,00 kuna kaznit će se odgovorna osoba obveznika primjene ovoga Zakona za
kazneno djelo neistinitog iskazivanja stanja imovine, obveza, prihoda i rashoda
u financijskim izvještajima s namjerom da se stekne imovinska korist za nečiji
račun ili nekome nanese šteta.

(2) Za kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka
kaznit će se obveznik primjene ovoga Zakona novčanom kaznom u iznosu od
50.000,00 do 500.000,00 kuna.

(3) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do
500.000,00 kuna kaznit će se obveznik primjene ovoga Zakona u čijim poslovnim
knjigama knjigovodstveni događaji budu utemeljeni na nevjerodostojnoj
dokumentaciji.

Članak 22.

(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 100.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj obveznik primjene ovoga Zakona ako:

1. ne sastavlja knjigovodstvene isprave (članak
4. i 5.),

2. ne kontrolira knjigovodstvene isprave prije
unosa u poslovne knjige (članak 6.),

3. ne čuva knjigovodstvene isprave (članak 7.),

4. ne osigurava unos podataka na odgovarajuće
nositelje (članak 9.),

5. ne vodi poslovne knjige (članak 11.),

6. ne otvara poslovne knjige prema odredbama
ovoga Zakona (članak 11.),

7. ne zaključuju poslovne knjige prema odredbama
ovoga Zakona (članak 12.),

8. ne čuva poslovne knjige (članak 12.),

9. ne obavlja raspored konta u glavnoj knjizi
prema kontnom planu (članak 10.),

10. ne obavlja popis imovine i obveza prema
odredbama ovoga Zakona (članak 13. i 14.),

11. ne sastavlja financijske izvještaje (članak
15.),

12. ne čuva financijske izvještaje (članak 15.),

13. ne primjenjuje Međunarodne standarde
financijskog izvještavanja ili standarde financijskog izvještavanja koje donosi
Odbor (članak 18.).

(2) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba
obveznika primjene ovoga Zakona.

Članak 23.

Provedbu ovoga Zakona nadziru tijela koja su
sukladno posebnim propisima nadležna za nadzor poslovanja obveznika njegove
primjene.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 24.

(1) Vlada Republike Hrvatske će na prijedlog
ministra financija u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
imenovati članove Odbora.

(2) Odbor će u roku od 60 dana od osnivanja
podnijeti Vladi Republike Hrvatske na suglasnost Pravilnik o načinu rada
Odbora.

Članak 25.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona,
prestaje važiti Zakon o računovodstvu (»Narodne novine«, br.
90/92.).

(2) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona
prestaju važiti Pravila Hrvatskog odbora za računovodstvo i računovodstvene
standarde (»Narodne novine«, br. 39/94.).

Članak 26.

Ovaj
Zakon stupa na snagu i primjenjuje se 1. siječnja 2006. godine.

Klasa:
401-01/05-01/01

Zagreb,
29. studenoga 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks, v. r.**

Zakon, NN 146/2005-2736