## Odluka o proglašenju Zakona o mjeriteljskoj djelatnosti

### NN 11/1994 (17.2.1994.), Odluka o proglašenju Zakona o mjeriteljskoj djelatnosti

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89 Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKA

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O MJERITELJSKOJ DJELATNOSTI

Proglašavam Zakon o mjeriteljskoj djelatnosti, koji je donio Zastupnički dom
Sabora Republike Hrvatske na sjednici dane 2. veljače 1994. godine.

Broj : PA4-22/ 1-94.

Zagreb, 8. veljače 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O MJERITELJSKOJ DJELATNOSTI

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje: sustav zakonskog mjeriteljstva u Republici
Hrvatskoj; određivanje i održavanje državnih etalona i jamstvo njihove točnosti
u usporedbi s međunarodnim etalonima; ispitivanje, ovjeravanje i mjeriteljski
nadzor mjerila; osiguravanje primjene zakonskog mjeriteljstva; predstavljanje
Republike Hrvatske u međunarodnim djelatnostima s područja zakonskog
mjeriteljstva, znanstveni i stručni rad za potrebe zakonskog mjeriteljstva.

Članak 2.

Pojmovi, u smislu ovoga Zakona, imaju sljedeće značenje:

1. Mjeriteljstvo

a) Mjeriteljstvo je područje koje se odnosi na mjerenje.

b) Mjerenje je skup postupaka koji se provode radi određivanja vrijednosti
neke veličine.

c) Mjeriteljski nadzor jest skup postupaka koji se provode radi održavanja
ispravnosti mjerila ili referencijskih materijala.

d) Mjeriteljska kakvoća jest kakvoća skupa osobina mjerila ili
referencijskih materijala, da bi im rezultati mjerenja ili usporedbe s
etalonima, unutar ovjernog razdoblja, bili ponovljivi u granicama za to mjerilo
ili referencijski materijal, naznačene mjerne nesigurnosti.

e) Mjeriteljski zahtjev jest skup mjeriteljskih osobina i značajki kojima
moraju udovoljavati mjerila ili referencijski materijali da bi im se, na
temelju važećih propisa, priznala odgovarajuća mjeriteljska kakvoća.

f) Zakonsko mjeriteljstvo dio je mjeriteljstva koji se bavi mjernim
jedinicama, mjernim metodama i mjernim instrumentima sa stajališta obveznih
tehničkih i zakonskih zahtjeva kojima je cilj osiguranje javnog jamstva glede
sigurnosti i odgovarajuće točnosti mjerenja.

2. Mjerila i eteloni

a) Državni etalon jest etalon najveće mjeriteljske kakvoće u Republici
Hrvatskoj koji služi kao osnova za određivanje vrijednosti etalona određene
mjerne jedinice.

b) Etalon je mjera, mjerilo ili mjerni sustav namijenjen određivanju,
pohranjivanju ili obnavljanju jedinice, odnosno jedne ili više poznatih
vrijednosti fizikalne veličine radi prenošenja usporedbom tih vrijednosti na
druga rnjerila.

c) Ispravno mjerilo jest ono mjerilo koje iskazuje vrijednost mjerene
veličine unutar granica naznačene mjerne nesigurnosti, čije je pokazivanje
oslobodeno sustavne pogreške te koje ima valjan ovjerni žig ili valjanu
ovjernicu o udovoljavanju mjeriteljskim zahtjevima.

d) Međunarodni etalon jest etalon koji na temelju međunarodnoga dogovora
služi kao međunarodna osnova za odredivanje vrijednosti svih etalona određene
mjerne jedinice.

e) Mjerilo je sprava koja mjeri ili utjelovljuje određenu fizikalnu veličinu
sama ili zajedno s ostalom opremom.

f) Ovjernica je isprava kojom se ovjerava da mjerilo udovoljava
mjeriteljskim zahtjevima, a izdaje ga laboratorij ovlašten za poslove zakonskog
mjeriteljstva

g) Primarni etalon jest etalon određene mjerne jedinice koji ima najvišu
mjeriteljsku kakvoću u određenom području

h) Radni etalon jest etalon umjeren pomoću sekundarnog etalona.

i) Referencijski materijal jest materijal ili tvar koja se prihvaća kao
jedna od vrsta etalona jer ima jednu ili više dovoljno sigurno određenih
osobina, a namijenjena je umjeravanju uređaja. ocjenjivanju mjerne metode ili
pridjeljivanju vrijednosti materijalima.

j) Sekundarni etalon jest etalon kojemu je vrijednost određena usporedbom s
primarnim etalonom

3.Laboratorij

a) Znanstveni mjeriteljski laboratoriji istraživački su i razvojni
laboratoriji za područje zakonskog mjeriteljstva

b) Laboratoriji mjeriteljskog nadzora dio su Državnog zavoda za normizaciju
i mjeriteljstvo, a imaju zadaću obveznog ovjeravanja i tipnog ispitivanja mjerila.

c) Ovlašteni mjeriteljski laboratorij jest mjerni laboratorij kojemu su
ispitivanjem dokazane stručna mjerodavnost i nepristranost za ovjeravanje
etalona i mjerila.

d) Potvrđeni mjeriteljski laboratorij jest laboratorij koji posjeduje radne
etalone i ostalu mjernu opremu za ovjeravanje mjerila, a u kojemu ovlaštene
osobe Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo ovjeravaju mjerila.

4. Ovjeravanje i usklađivanje

a) Ovjeravanje (mjerila ili referencijskih materijala) jest skup postupaka
ispitivanja propisanih od Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo kojima
se utvrđuje da li mjerilo (referencijski materijal), tj. njegova deklarirana
svojstva udovoljavaju postavljenim zahtjevima, u prvom redu da li se iznos
mjernog (mjernih) odstupanja nalazi unutar dopuštenih pogrešaka.

b) Ovjerni žig jest znak koji se stavlja na mjerilo da bi se ovjerilo
udovoljavanje mjeriteljskim zahtjevima ili da.bi se spriječilo odvajanje,
pomicanje, iznkjena ili zamjena pojedinih sastavnih elemenata mjerila.

c) Ovjerno razdoblje propisani je vremenski razmak između pojedinih
ovjeravanja sa svrhom osiguravanja deklarirane mjerne nesigurnosti mjerila.

d) Mjerna nesigurnost jest, procjena kojom se obilježuje vrijednosni raspon
na kojemu se nalazi prava vrijednost mjerene veličine.

e) Ponovno ovjeravanje jest svako ovjeravanje što se provodi nakon prvoga, a
zbog isteka ovjernog razdoblja, popravaka ili zbog izvanrednog zahtjeva
korisnika.

g) Prvo ovjeravanje jest ovjeravanje novog mjerila.

h) Sljedivost. je osobina rezultata mjerenja da se može dovesti u vezu s
odgovarajućim međunarodnim ili državnim etalonom pomoću neprekinutog lanca
uspoređivanja.

i) Tipno ispitivanje jest ispitivanje jednog ili više mjerila istog tipa
koje je proizvođač ili uvoznik dostavio Državnom zavodu za normizaciju i
mjeriteljstvo radi dobivanja tipnog odobrenja.

j) Tipno odobrenje jest isprava koju donosi Državni zavod za normizaciju i
mjeriteljstvo, a kojim se potvrđuje da tip mjerila zadovoljava sve propisane
mjeriteljske zahtjeve.

k) Usklađenost je osobina mjerila da ispunjava sve propisane mjeriteljske
zahtjeve.

l) Žigosanje je skup postupaka pri stavljanju ovjerenog žiga na propisan
način i propisano mjesto na mjerilu

5. Pakovine

a) Količina punjenja jest količina koju sadrži pojedina pakovina.

b) Nazivna količina punjenja jest količina koja je naznačena na pakovini.

c) Pakovina je proizvod koji je bez nazočnosti kupca tako zatvoren da mu se
naznačeni sastav i količina ne mogu promijeniti bez otvaranja ili očevidne
preinake.

d) Stavljanje u promet jest nuđenje, uvoz, skladištenje za zalihe ili
izlaganje za prodaju.

II. SLUŽBA ZAKONSKOG MJERITELJSTVA

Članak 3.

Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo (u daljnjem tekstu: Zavod)
obavlja upravne i stručne poslove na području zakonskog mjeriteljstva i poslove
provođenja odredaba ovoga Zakona, te nadzire njegovu provedbu.

Zavod se brine za ostvarenje, održavanje i razvoj državnih etalona zakonitih
mjernih jedinica osiguranje sljedivosti državnih etalona prema međunarodnim
etalonima, propisivanje mjeriteljskih zahtjeva za etalone i mjerila,
ovjeravanje mjerila, znanstveno-tehničko istraživanje i razvoj mjeriteljstva,
promicanje zakonskog mjeriteljstva, za obrazovne programe iz područja zakonskog
mjeriteljstva, predstavljanje Republike Hrvatske u međuvladinim organizacijama
zakonskog mjeriteljstva te za suradnju s ostalim međunarodnim organizacijama
zakonskog mjeriteljstva.

Članak 4.

Za usmjeravanje razvoja djelatnosti Zavoda te za provjere i potvrde
razvojnih planova i njihova izvršenja u Zavodu se osniva Središnji savjet (u
daljnjem tekstu: Savjet).

Zadaci Savjeta su sljedeći: - razmatra i po potrebi predlaže ravnatelju
Zavoda mjere za razvoj i unapređenje djelatnosti, - ocjenjuje stanje
djelatnosti u Republici Hrvatskoj. - prosuđuje o pitanjima djelatnosti važnim
za gospodarski razvoj Republike Hrvatske, - usklađuje stajališta ministarstva i
drugih tijela glede zajedničkih pitanja s obzirom na djelatnost.

Članove Savjeta imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ravnatelja
Zavoda. Ravnatelj Zavoda saziva Savjet i predsjeda. Savjet donosi poslovnik o
svom radu. Stručni i tehnički poslovi za Savjet obavljaju se u odgovarajućoj
službi Zavoda.

Članak 5.

Zavod izdaje glasilo u kojemu objavljuje rješenja te druge pojedinačne
spise, te ostale stručne naputke, mišljenja i objašnjenja iz područja zakonskog
mjeriteljstva.

Članak 6. Zavod obavlja razvojno-istraživački rad u skladu s potrebama
Zavoda te zahtjevima i potrebama razvoja zakonskog mjeriteljstva u Republici
Hrvatskoj. Zavod surađuje s međunarodnim i domaćim organizacijama i društvima s
područja zakonskog mjeriteljstva, te imenuje stručne predstavnike koji
sudjeluju u radu tih organizacija i društva ili prate njihov rad.

III. ZAKONITE MJERNE JEDINICE

Članak 7.

Zakonite mjerne jedinice, njihova određenja, nazivi i znakovi te područja i
načini primjene propisani su posebnim zakonom. Prilikom svih zakonom propisanih
ili javnih mjerenja u Republici Hrvatskoj moraju se primjenjivati mjerne
jedinice propisane posebnim zakonom.

IV. ETALONI

Članak 8.

Prema mjeriteljskim značajkama i namjeni etaloni se svrstavaju na
međunarodne, primarne, državne, sekundarne i radne. Ravnatelj Zavoda rješenjem
utvrđuje državne etalone, propisuje način ostvarivanja, čuvanja, uporabe
svrstavanja, održavanja i nadzora etalona te postupak donošenja rješenja o
prihvaćanju etalona za državni etalon.

Članak 9.

Zavod čuva i odriava državne etalone, utvrđuje i objavljuje podatke o
njihovim mjeriteljskim značajkama, uspoređuje ih s međunarodnim etalonima i
upotrebljava te etalone za prenošenje vrijednosti mjernih jedinica na etalone
niže mjeriteljske kakvoće.

Znanstveni mjeriteljski laboratoriji i ovlašteni mjeriteljski laboratoriji
mogu čuvati i održavati te upotrebljavati državne etalone za prenošenje
vrijednosti mjernih jedinica na etalone niže mjeriteljske kakvoće u skladu s
propisom iz članka 8. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 10.

Pri ispitivanju etalona i mjerila mora biti osigurana i poznata sljedivost
etalona prema etalonima više mjeriteljske kakvoće, sve do državnog etalona.

Ako u Republici Hrvatskoj ne postoji državni etalon za određene mjerne
jedinice, Zavod odobrava prenošenje mjerne jedinice od etalona veće
mjeriteljske kakvoće druge države. Etalon koji se na taj način ovjeri postaje
osnova za ovjeravanje ostalih etalona niže mjeriteljske kakvoće. Etaloni
jednake mjeriteljske kakvoće mogu se ovjeravati među laboratorijskim
usporedbama.

Članak 11.

Prema vrijednostima određenih osobina, kemijskom sastavu i namjeni uzroci se
referencijskih materijala u određenim područjima svrstavaju na primarne,
državne, sekundarne i radne. Ravnatelj Zavoda propisuje koje mjeriteljske
značajke moraju imati uzorci referencijskih materijala iz stavka 1. ovoga
članka.

Uzorke referencijskih materijala utvrđuje Zavod ili drugi laboratorij kojemu
je Zavod povjerio čuvanje uzoraka referencijskih materijala.

Članak 12.

Mjeriteljski se nadzor obavlja nad uzorcima referencijskih materijale koji
se upotrebljavaju za pregled mjerila ili provjeru mjernih metoda. Osobine i upotrebljivost
uzoraka referencijskih materijala ispituju ovlašteni mjeriteljski laboratoriji.
Osobine i upotrebljivost uzoraka referencijskih materijala potvrđuje ovlašteni
mjeriteljski laboratorij izdavanjem potvrde o ispravnosti.

V. LABORATORIJ

Članak 13.

Ispitivanje i ovjeravanje etalona i mjerila obavlja se u znanstvenim
mjeriteljskim laboratorilima, laboratorijima mjeriteljskog nadzora, ovlaštenim
mjeriteljskim laboratorijima i potvrđenim mjeriteljskim laboratorijiina.

Članak 14.

Ravnatelj Zavoda propisuje uvjete kojima moraju udovoljiti znanstveni
mjeriteljski laboratoriji, ovlašteni mjeriteljski laboratoriji i potvrđeni
mjeriteljski laboratoriji, kao i rok važenja ovlaštenja.

Članak 15.

Znanstveni mjeriteljski laboratoriji čine znanstveno-tehničku osnovu
mjeriteljskog sustava Republike Hrvatske, a mogu biti samostalna pravna osoba
ili u sastavu druge pravne osobe. Znanstveni mjeriteljski laboratoriji
ostvaruju, čuvaju i održavaju državne etalone mjernih jedinica i prenose
vrijednosti mjernih jedinica s etalona više mjeriteljske kakvoće na etalone
niže mjeriteljske kakvoće, obavljaju tipno ispitivanje mjerila za potrebe
Zavoda i ovjeravaju etalone i mjerila. Znanstveni mjeriteljski laboratorij kad
ovjerava etalone i mjerila, obavlja javna ovlaštenja.

Članak 16.

Zavod ovjerava i vrši tipno ispitivanje mjerila iz članka 20. ovoga Zakona u
svojim laboratorijima mjeriteljskog nadzora.

Članak 17.

Ovlašteni mjeriteljski laboratoriji mogu biti samostalna pravna osoba ili u
sastavu druge pravne osobe. Ovlašteni mjeriteljski laboratoriji ovjeravaju
etalone i mjerila u skladu s ovlaštenjem, obavljaju tipno ispitivanje mjerila
za potrebe Zavoda, prenose vrijednosti mjernih jedinica etalona više
mjeriteljske kakvoće na etalone niže mjeriteljske kakvoće, te sudjeluju u među
laboratorijskim usporedbama vlastitih etalona. Ovlašteni mjeriteljski
laboratorij kad ovjerava etalone i mjerila, obavlja javna ovlaštenja:

Članak 18.

Potvrđeni mjeriteljski laboratoriji proizvođača i servisera mjerila, te
prodavača energenata i vode servisiraju i pripremaju mjerila za ovjeravanje, a
ovlaštene osobe Zavoda ovjeravaju mjerila. Zavod može povjeriti proizvođačima
mjerila prvo ovjeravanje mjerila masovne proizvodnje (medicinske štrcaljke,
posude; mjerila duljine i sl.), čiji je postupak izradbe ili ispitivanja
automatiziran, odnosno takav da osigurava udovoljavanje propisanim
mjeriteljskim zahtjevima.

Članak 19.

Zavod utvrđuje rješenjem udovoljava li laboratorij uvjetima iz članka 14.
ovoga Zakona. Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka nije dopuštena žalba,
već se može pokrenuti upravni spor. Troškove postupka iz stavka 1. ovoga članka
snosi podnositelj zahtjeva.

Članak 20.

Popis znanstvenih, ovlaštenih i potvrđenih mjeriteljskih laboratorija te
laboratorija mjeriteljskog nadzora i proizvođača kojima je povjereno prvo
ovjeravanje mjerila masovne proizvodnje objavljuje se u glasilu Zavoda

VI. MJERILA

Članak 21.

Ravnatelj Zavoda propisuje vrste mjerila za koje se, prema odredbama ovoga
Zakona, vrši mjeriteljski nadzor- Mjerila iz stavka 1. ovoga članka koja se
stavljaju u promet ili se uporabe u Republici Hrvatskoj obvezatno se ispituju
radi provjere ispravnosti. Mjerila moraju izražavati rezultate mjerenja u
mjernim jedinicama propisanim posebnim zakonom.

Članak 22.

Ravnatelj Zavoda propisuje mjeriteljske zahtjeve kojima mjerila određene
vrste moraju udovoljavati glede mjeriteljskih značajki i daje mjeriteljske
naputke kojima se određuje način i mjerne metode za ovjeravanje mjerila.

VII. TIPNO ISPITIVANJE I OVJERAVANJE
MJERILA

Članak 23.

Mjerila iz članka 21. ovoga Zakona prije donošenja na prvo ovjeravanje
moraju imati tipno odobrenje. Tipno odobrenje moraju imati i preinačena mjerila
u koja su ugrađeni sklopovi koji nisu bili obuhvaćeni tipnim ispitivanjem.

Članak 24.

Tipno ispitivanje mjerila obavlja Zavod na zahtjev proizvođača ili uvoznika
mjerila, odnosno zastupnika inozemne tvrtke koji prodaje mjerila s
konsignacijskog skladišta. Uz zahtjev iz stavka 1. ovoga članka podnosi se
potrebna tehnička dokumentacija i uzorak mjerila. Ravnatelj Zavoda propisuje
način na koji se provodi tipno ispitivanje (sadržaj zahtjeva, postupak
prihvaćanja i ugovaranja ispitivanja, vrsta tehničke dokumentacije, broj
mjerila u uzorku, postupak tipnog ispitivanja mjerila, sadržaj tipnog odobrenja
i dr.).

Članak 25.

Ako se tipno ispitivanje ne može djelomično ili u cijelosti provesti u
Zavodu, ravnatelj Zavoda, u dogovoru s podnositeljem zahtjeva sklapa ugovor sa
znanstvenim mjeriteljskim laboratorijem ili s ovlaštenim mjeriteljskim
laboratorijem o provedbi potrebnog ispitivanja. Znanstveni ili ovlašteni
mjeriteljski laboratorij izrađuje izvješće o provedenom ispitivanju. Ako se
tipno ispitivanje mjerila ne može obavljati u Republici Hrvatskoj, ravnatelj
Zavoda, u dogovoru s podnositeljem zahtjeva, može s inozemnim laboratorijem
koji je opremljen za tipno ispitivanje mjerila, odnosno s laboratorijem
inozemne organizacije nadležne za poslove zakonskog mjeriteljstva sklopiti
ugovor o provedbi potrebnog ispitivanja i izradi izvješća o provedenim
ispitivanjima.

Za provođenje tipnog ispitivanja iz stavka 1 i 2 ovoga članka ravnatelj
Zavoda određuje laboratorij i način sudjelovanja ovlaštenih djelatnika Zavoda u
provedbi tipnog ispitivanja.

Članak 26.

Ako se tipnim ispitivanjem mjerila utvrdi da mjerilo udovoljava propisanim
mjeriteljskim zahtjevima i da je prikladno za uporabu, što se dokazuje
izvješćem o ispitivanju, ravnatelj Zavoda izdaje tipno odobrenje. Ako se tipnim
ispitivanjem utvrdi da mjerilo ne udovoljava propisanim mjeriteljskim
zahtjevima i da nije prikladno za uporabu, Zavod donosi rješenje kojim se
uskraćuje izdavanje traženoga tipnog odobrenja. Ako se tijekom uporabe ustanovi
da mjerilo nije prikladno za uporabu, Zavod donosi rješenje kojim se odlučuje
da prestaje vrijediti dano tipno odobrenje Protiv rješenja iz stavka 2. i 3.
ovoga članka nije dopuštena žalba, već se može pokrenuti upravni spor.

Članak 27.

Za mjerila za koja je prema odredbama ovog Zakona obvezan mjeriteljski
nadzor provodi se tipno ispitivanje i ovjeravanje. Ovjeravanje mjerila može
biti prvo i ponovno.

Članak 28.

Prvo se ovjeravanje obavlja za nova mjerila domače i strane proizvodnje
prije stavljanja mjerila u promet, odnosno prije njegove uporabe. Prvo
ovjeravanje mjerila proizvedenih u Republici Hrvatskoj obvezan je zahtijevati proizvođač.
Prvo ovjeravanje uvezenih mjerila obvezan je zahtijevati uvoznik, odnosno
zastupnik strane tvrtke ako se mjerila prodaju s konsignacijskog skladišta.

Članak 29.

Ponovno se ovjerava, na kraju ovjernog razdoblja, mjerilo koje se nalazi u
uporabi ili koje se drži pripremljeno radi stavljanja u promet. Ponovno se
ovjerava mjerilo koje je popravljeno, i to odmah nakon popravka, odnosno prije
nego što se uporabi. O ponovnom ovjeravanju mjerila obvezan je brinuti se
imatelj mjerila, a o ponovnom ovjeravanju mjerila koja su popravljena obvezan
je brinuti se onaj koji je popravio mjerilo. Iznimno od stavka 3. ovoga članka,
o ponovnom ovjeravanju mjerila toplinske energije, plinomjera, korektora,
vodomjera, brojila električne energije, uklopnih satova i satova za mjerenje
vremena parkiranja obvezne su se brinuti pravne osobe koje prodaju toplinsku
energiju, električnu energiju, vodu i plin te koje izdaju prostor za
parkiranje, bez obzira tko je imatelj mjerila.

Članak 30.

Ravnatelj Zavoda propisuje ovjerna razdoblja za ponovno ovjeravanje mjerila.

Članak 31.

Kad se ovjeravanje mjerila obavlja u potvrđenom mjeriteljskom laboratoriju,
podnositelj zahtjeva obvezan je osigurati potreban broj djelatnika i opremu za
ovjeravanje.

Ovlašteni djelatnici Zavoda mogu ovjeravati mjerilo i na mjestu gdje se ono
nalazi, odnosno gdje je ugrađeno ili postavljeno, ako se radi o mjerilu koje je
po svojoj konstrukciji vezano za mjesto gdje je postavljeno, ili ako se radi o
mjerilu koje bi se zbog osjetljive konstrukcije moglo pri prijenosu oštetiti
ili pokvariti. Tada je podnositelj zahtjeva obvezan za pregled mjerila
osigurati potreban broj djelatnika i opremu za ovjeravanje.

Članak 32.

Mjerilo koje je udovoljilo mjeriteljskim zahtjevima žigoše se ovjernim žigom
ili se izdaje ovjernica u udovoljavanju mjeriteljskim zahtjevima i time mjerilo
stječe značajku "ispravno mjerilo". Mjerilo koje nije udovoljilo
mjeriteljskim zahtjevima dobiva oznaku uskrate ovjere. Na zahtjev imatelja
mjerila kojemu je uskraćena ovjera izdaje se rješenje. Mjerilo koje je dobilo
uskratu ovjere mora se prilagoditi mjeriteljskim zahtjevima, popraviti ili
povući iz uporabe. Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka koje je donio
Zavod nije dopuštena žalba, već se može pokrenuti upravni spor, a protiv rješenja
koje je donio znanstveni ili ovlašteni mjeriteljski laboratorij može se
podnijeti žalba Zavodu.

Članak 33.

Zavod može priznati tipno odobrenje i prvo ovjeravanje mjerila kao i
odgovarajuće ovjernice izdane u inozemstvu ako su te ovjernice izdane od inozemne
institucije od države ovlaštene za poslove zakonskog mjeriteljstva i ako se
podnesu potpuna ispitna izvješča na temelju kojih je izdano tipno odobrenje,
odnosno izvršeno prvo ovjeravanje. Priznavanje ovjernica iz stavka 1. ovoga
članka ne isključuje provjeru usklađenosti pojedinih mjerila s navodima u
ovjernici. Zavod u iznimnim slučajevime može osloboditi pojedine vrste mjerila
tipnog ispitivanja ili prvog ovjeravanja, o čemu donosi pismeno rješenje koje
se objavljuje u glasilu Zavoda.

Članak 34.

Ravnatelj Zavoda propisuje ovjerne žigove. Ovjeravanje mjerila obavlja
ovlašteni djelatnik Zavoda, znanstvenog mjeriteljskog laboratorija ili
ovlaštenog mjeriteljskog laboratorija. Samo ovlašteni djelatnici mogu žigosati
mjerilo.

VIII. PROIZVODNJA, POPRAVAK, UPORABA,
UVOZ I STAVLJANJE MJERILA U PROMET

Članak 35.

Pravne i fizičke osobe koje u obavljanju djelatnosti rabe mjerila iz članka
21. ovoga Zakona moraju rabiti ispravna mjerila na način kojim se osigurava
potrebna točnost mjerenja. Mjerilo kojem je isteklo ovjerno razdoblje ne smije
se staviti u promet ili uporabu. Pravne i fizičke osobe koje uvoze, proizvode,
preinačuju, popravljaju, prodaju ili iznajmljuju mjerila moraju osigurati
ispitivanje mjerila. Mjerila se mogu stavljati u promet ili držati pripremljena
radi stavljanja u promet samo ako imaju valjan ovjerni žig, odnosno ako imaju
valjanu ovjernicu o udovoljavanju mjeriteljskim zahtjevima.

Članak 36.

Mjerila koja se uvoze mogu se stavljati u promet i uporabu samo ako
udovoljavaju mjeriteljskim zahtjevima propisanim ovim Zakonom.

Članak 37.

Ministar gospodarstva može propisati da se za promet određene robe i za
obavljanje određenih usluga obvezatno rabe mjerila određene mjeriteljske
kakvoće, odnosno da se rezultat mjerenja izražava u određenoj mjernoj jedinici.
Mjerila određena propisom iz stavka 1. ovoga članka moraju se obvezatno
upotrebljavati u prometu određene robe i pri obavljanju određenih usluga.

IX. UGOSTITELJSKO POSUĐE I PAKOVINE

Članak 38.

Ugostiteljske posude koje se rabe u ugostiteljskim objektima radi mjerenja
obujma podliježu obvezi prvog ovjeravanja.

Članak 39.

Kod točenja napitaka koji se naplaćuju mora se rabiti ugostiteljsko posuđe s
umjernom crtom i oznakom za litru.

Članak 40.

Ravnatelj Zavoda propisuje nazivne obujme ugostiteljskog posuđa i dopušteno
odstupanje naznačenog obujma od nazivne veličine.

Članak 41.

Pravna ili fizička osoba koja obavlja djelatnost u prostorijama gdje se
obavlja promet i naplata napitaka obvezna je rabiti ugostiteljsko posude koje
odgovara uvjetima propisanim ovim Zakonom.

Članak 42.

U promet se mogu staviti samo one ugostiteljske posude koje odgovaraju
uvjetima propisanim ovim Zakonom. Za stavljanje u promet ugostiteljskog posuđa
iz stavka 1. ovog članka odgovoran je proizvođač ugostiteljskog posuda, a za
ugostiteljsko posude proizvedeno u inozemstvu odgovoran je uvoznik, odnosno
zastupnik strane pravne ili fizičke osobe ako se ugostiteljsko posuđe prodaje s
konsignacijskog skladišta.

Članak 43.

Pakovine koje ne udovoljavaju uvjetima iz članka 45. ovoga Zakona ne smiju
se stavljati u promet.

Članak 44.

Na pakovinama koje se stavljaju u promet mora biti vidljivo označena nazivna
količina punjenja u zakonitoj mjernoj jedinici ili broj komada, ako označivanje
količine nije na drugi način propisano, te proizvođački znak.

Članak 45.

Ravnatelj Zavoda propisuje mjeriteljske zahtjeve za nazivne veličine
pakovina, količine punjenja pakovina, dopuštena odstupanja punjenja pakovina,
označivanje količina, natpise na pakovinama, postupke provjere pakovina,
mjeriteljske zahtjeve za skupne i bezomotne pakovine, te označivanje ocijeđenom
težinom

Članak 46.

Ravnatelj Zavoda može propisati da se odredbe članka 42. i 43. ovoga Zakona
ne primjenjuju na: 1

. besplatne uzorke i umjerene spremnike,

2. pakovine koje su namijenjene opskrbi zrakoplova, brodova, vlakova ili za
prodaju u bescarinskim prodavaonicama

3. proizvode u spremnicima koji su pakirani za krajnjeg potrošača na temelju
međusobnog ugovora.

Članak 47.

Ravnatelj Zavoda propisuje uvjete i postupak za odobravanje proizvođačkog
znak, a za pakovine. Proizvođački znak za pakovine odobrava Zavod rješenjem.
Proizvođački znaci moraju se medusobno razlikovati Odobreni proizvođački znak
objavljuje se u glasilu Zavoda. Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka nije
dopuštena žalba, već se može pokrenuti upravni spor.

X. MJERITELJSKI NADZOR I INSPEKCIJA

Članak 48.

Nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa za njegovu provedbu obavlja
Zavod.

Članak 49.

Tržišna inspekcija nadzira ima li mjerilo valjani žig, odnosno valjanu
ovjernicu o udovoljavanju mjerileljskim zahtjevima, te ispravnost pakovine u
trgovini u smislu ovoga Zakona.

Članak 50.

Ravnatelj Zavoda propisuje način i sadržaj mjeriteljskog nadzora. Prilikom
obavljanja mjeriteljskog nadzora ovlašteni djelatnici Zavoda imaju pravo
ulaziti u proizvodne i druge prostorije ili vozila gdje se rabe mjerila, a kod
proizvodača mjerila u prostorije gdje se ona proizvode. Pravne i fizičke osobe
koje uvoze, proizvode, preinačuju. popravljaju, prodaju ili iznajmljuju mjerila
obvezne su dati sve podatke potrebne za mjeriteljski nadzor mjerila ovlaštenim
djelatnicima Zavoda na njihov zahtjev.

Članak 51.

Djelatnicima Zavoda koji su ovlašteni za mjeriteljski nadzor mjerila izdaju
se službene iskaznice. Ravnatelj zavoda propisuje sadržaj i oblik službene
iskaznice i način vođenja popisa o izdanim službenim iskaznicama:

Članak 52.

Ako pri obavljanju nadzora nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih za
njegovu provedbu ovlašteni djelatnik Zavoda, odnosno tržišni inspektor utvrdi
da mjerilo nema valjani žig, odnosno valjanu ovjernicu o udovoljavanju
mjeriteljskim zahtjevima ili da pakovina ne ispunjava mjeriteljske zahtjeve,
obvezan je donijeti rješenje o zabrani uporabe, odnosno zabrani prometa tih
mjerila i pakovina. Ako pri obavljanju nadzora nad ispravnošću mjerila
ovlašteni djelatnik Zavoda utvrdi da mjerilo nije ispravno iako ima valjani
ovjerni žig, odnosno valjanu ovjernicu o udovoljavanju mjeriteljskim zahtjevima,
donijet će rješenje o zabrani uporabe mjerila, odnosno zabrani prometa mjerila.
Protiv rješenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka nije dopuštena žalba, već se
može pokrenuti upravni spor.

Članak 53.

Zavod nadzire rad znanstvenih, ovlaštenih i potvrđenih mjeriteljskih
laboratorija. Ako Zavod utvrdi da znanstveni, ovlašteni ili potvrđeni
mjeriteljski laboratorij više ne udovoljava zahtjevima iz članka 14. ovoga
Zakona ili da postupa protivno odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih za
njegovu provedbu, donosi rješenje kojim se oduzima ovlaštenje donesezao na
temelju članka 19. stavka 1. ovoga Zakona. Protiv rješenja iz stavka 2 ovoga
članka nije dopuštena žalba, već se može pokrenuti upravni spor Popis oduzetih
ovlaštenja objavljuje se u glasilu Zavoda

XI. NAČIN FINANCIRANJA I CIJENE
USLUGA

Članak 54.

Poslovi zakonskog mjeriteljstva od interesa su za Republiku Hrvatsku. Iz
proračuna Republike Hrvatske financira se rad Zavoda, troškovi uspostavljanja
etalonske osnove Republike Hrvatske i poslovi u svezi sa sljedivošću državnih
etalona, članarine u međunarodnim organizacijama, troškovi uporabe baza
podataka i troškovi sudjelovanja od Zavoda imenovanih predstavnika u upravnim
organima međunarodnih organizacija, promicanje zakonskog mjeriteljstva,
razvojno istraživački rad za potrebe zakonskog mjeriteljstva i obrazovanje
djelatnika Zavoda. Sredstva ostvarena vlastitom djelatnošču prihod su proračuna
Republike Hrvatske i rabit će se za namjene iz stavka 2 ovoga članka.

Članak 55.

Ravnatelj Zavoda propisuje visinu i način plaćanja troškova tipnog
ispitivanja mjerila, umjeravanja etalona, ispitivanja uzoraka referencijskih
materijala i ovjeravanja mjerila iz članka 21. ovoga Zakona Troškove iz stavka
1. ovoga članka snose proizvođači mjerila, uvoznici, serviseri, odnosno
vlasnici mjerila i referencijskih materijala.

XII. KAZNENE ODREDBE

Članak 56.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domače valute od 2000 DEM do 19000 DEM
kaznit će se se privredni prijestup pravna osoba:

1) ako u prometu određene robe i pri obavljanju određenih usluga ne rabi
mjerila određene mjeriteljske kakvoće, odnosno rezultat mjerenja ne izražava u
određenoj mjernoj jedinici (članak 37.),

2) ako stavi u promet ugostiteljsko posuđe koje ne odgovara uvjetima
propisanim ovim Zakonom (članak 42. stavak 1.),

3) ako stavi u promet pakovinu protivno odredbama ovog Zakona (članak 43.,
44. i 45.),

4) ako stavi u promet ili uporabi mjerilo suprotno odredbi članka 52. stavka
1 i 2. ovoga Zakona. Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će
se novčanom kaznom u protuvrijednosti domače valute od 120 DEM do 1200 DEM i
odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 57.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domače valute od 1200 do 12500 DEM kaznit
će se za privredni prijestup pravna osoba

1) ako rabi mjerilo koje ne izražava rezultate mjerenja u mjernim jedinicama
propisanim posebnim zakonom (članak 21. stavak 3.),

2) ako rabi ili stavlja u promet mjerilo kojem je isteklo ovjerno razdoblje,
ako stavlja u promet ili drži pripremljeno radi stavljanja u promet mjerilo
koje nema valjani ovjer ni žig, odnosno valjanu ovjernicu o udovoljavanju
mjeriteljskim zahtjevima (članak 35 stavak 2. i 4.),

3) ako ne osigura ispitivanje mjerila kad je to predviđeno ovim Zakonom
(članak 35. stavak 3.),

4) ako u prostorijama u kojima se obavlja promet i naplata napitaka rabi
ugostiteljsko posude koje ne odgovara propisanim uvjetima (članak 40. i 41 ) Za
privredni prijestup iz stavka t. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u
protuvrijednosti domače valute od 200 DEM do 800 DEM i odgovorna osoba u
pravnoj osobi

Članak 58.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domače valute od 600 DEM do 2000 DEM
kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1) ako u obavljanju djelatnosti rabi neispravno mjerilo ili ga rabi na način
kojim se ne osigurava potrebna točnost mjerenja (članak 35. stavak 1.),

2) ako ne omogući nesmetani nadzor ili ne dade podatke potrebne za
obavljanje nadzora (članak 50. stavak 2. i

3.). Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit če se novčanom kaznom u
protuvrijednosti domače valute od 300 DEM do 500 DEM i odgovorna osoba u
pravnoj osobi.

Članak 59.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domače valute od 500 DEM do 1500 DEM
kaznit će se za prekršaj fizička osoba u obavljanju djelatnosti ako počini koju
od radnji iz članka 56. stavka 1. i članka 57. stavka 1. ovoga Zakona. Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počinjenog drugi put uz novčanu kaznu izreći
će se fizičkoj osobi zaštitna mjera zabrane obavljanja djelatnosti u trajanju
do 6 mjeseci, a za prekršaj počinjen treći put uz novčanu će se kaznu izreći
zaštitna mjera trajnog oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti.

Članak 60.

Iznosi novčanih kazni iz članka 56., 57., 58. i 59. ovoga Zakona obračunat
će se prema srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan naplate kazne.

XIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 61.

Propise iz članka 11. stavka 2. članka 14., članka 21. stavka 1., članka
22., članka 24. stavka 3., članka 30., članka 34. stavka 1., članka 40., članka
45., članka 46., članka 47. stavka 1., članka 50. stavka 1., članka 51. stavka
2. i članka 55. stavka 1. ovoga Zakona donijet će ravnatelj Zavoda u roku
godinu dana od dana njegova stupanja na snagu.

Do donošenja propisa iz stavka 1. ovoga članka, osim odredbi koje su
suprotne odredbama ovoga Zakona ostaju na snazi propisi doneseni na temelju
ovlaštenja iz Zakona o mjernim jedinicama i mjerilima ("Narodne
novine" br. 53/91. i 26/92.).

Članak 62.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje vrijediti Zakon o mjernim
jedinicama i mjerilima ("Narodne novine", br. 53/91. i 26/92.).

Članak 63.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 383-01/93-01/02

Zagreb, 2. veljače, 1994

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE
HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Odluka, NN 11/1994-204