## Zakon o zdravstvenom osiguranju

### NN 75/1993 (13.8.1993.), Zakon o zdravstvenom osiguranju

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o zdravstvenom osiguranju

Proglašavam Zakon o zdravstvenom osiguranju, kojeg je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 30. srpnja 1993. godine.

Broj : PA4-79/ 1-93.

Zagreb, 5. kolovoza 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

dr. Franjo Tuđman, v. r.

## --- ZAKON O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU

##

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Zdravstvenim osiguranjem, prema ovom Zakonu i propisima donesenim na
temelju toga Zakona, osigurane osobe stječu prava i obveze u korištenju
zdravstvene zaštite, kao i druga prava i obveze iz zdravstvenog osiguranja.

Članak 2.

Zdravstveno osiguranje je obvezno i dobrovoljno.

U Republici Hrvatskoj osiguravaju se svim osiguranim osobama prava i
obveze iz obveznoga zdravstvenog osiguranja na načelima uzajamnosti i solidarnosti,
na način i prema uvjetima utvrđenim ovim Zakonom.

Opseg obveznog zdravstvenog osiguranja određen je odredbama ovoga Zakona
i propisima donesenim na temelju toga Zakona.

Obvezno zdravstveno osiguranje provodi Hrvatski zavod za zdravstveno
osiguranje (u daljnjem tekstu: Zavod).

Dobrovoljno zdravstveno osiguranje provode druge pravne osobe - osiguravatelji
koji posluju po principima tržišta.

II. OBVEZNO ZDRAVSTVENO OSIGURANJE

Članak 3.

Osiguranim osobama kojima se osiguravaju prava i obveze koje proizlaze
iz obveznog zdravstvenog osiguranja u smislu ovoga Zakona, smatraju se
osiguranici, članovi obitelji osiguranika i druge osobe osigurane u određenim
okolnostima.

Članak 4.

Prava koja pripadaju osiguranim osobama iz članka 3. ovoga Zakona i
propisima donesenim na temelju toga Zakona ne mogu se prenositi na druge
osobe niti nasljeđivati.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovoga članka, mogu se nasljeđivati prava
na novčana primanja koja su dospjela za isplatu, a ostala su neisplačena
zbog smrti osigurane osobe.

1. OSIGURANE OSOBE

OSIGURANICI

Članak 5.

Prema ovom Zakonu osiguranici su:

1. osobe koje su u radnom odnosu u pravnoj ili kod fizičke osobe na
teritoriju Republike Hrvatske,

2. osobe u radnom odnosu u pravnoj ili kod fizičke osobe sa sjedištem
u Republici Hrvatskoj, upućene na rad ili stručno usavršavanje u inozemstvo
te osobe na radu u kućanstvu osiguranika koji se nalazi na radu u inozemstvu,
ako nisu zdravstveno osigurane u zemlji u koju su upućene,

3. osobe koje su izabrane ili imenovane na stalne dužnosti u određenim
tijelima državne ili sudbene vlasti, odnosno jedinicama lokalne samouprave
i uprave, ako za taj rad primaju plaću,

4. osobe uposlene u stranim ili međunarodnim organizacijama i ustanovama,
stranim konzularnim i diplomatskim predstavništvima sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj,

5. osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj uposlene u inozemstvu
kod stranog poslodavca koje nemaju zdravstveno osiguranje stranog nositelja
zdravstvenog osiguranja,

6. osobe koje se nakon završenog obrazovanja nalaze na obveznom praktičnom
radu i ako rade s punim radnim vremenom,

7. osobe koje na teritoriju Republike Hrvatske obavljaju privrednu ili
neprivrednu djelatnost osobnim radom,

8. osobe koje su vlasnici privatnih poduzeća sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj, ako nisu zdravstveno osigurane po drugoj osnovi,

9. seljaci koji se u Republici Hrvatskoj bave poljodjelstvom kao jedinim
ili glavnim zanimanjem, seljaci koji su svoje poljoprivredno zemljište
dali u zakup i osobe koje su uzele poljoprivredno zemljište u zakup, ako
nisu zdravstveno osigurane po drugoj osnovi,

10. korisnici mirovine i korisnici prava na profesionalnu rehabilitaciju
i zapošljavanje po propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju Republike
Hrvatske, ako imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,

11. korisnici mirovine i invalidnine s prebivalištem ili trajnim nastanjenjem
u Republici Hrvatskoj koji to pravo ostvaruju isključivo od stranog nositelja
mirovinskog i invalidskog osiguranja, ako međunarodnim ugovorom nije drukčije
određeno,

12. nezaposlene osobe koje su prijavljene u Zavodu za zapošljavanje
ako su:

a) se prijavile u roku od 30 dana nakon prestanka radnog odnosa, obavljanja
djelatnosti ili nakon prestanka primanja nadoknade plaće na koju imaju
pravo prema ovom Zakonu ili prema propisima donesenim na temelju ovoga
Zakona,

b) se prijavile u roku od 30 dana nakon služenja vojnog roka ili nakon
prestanka nesposobnosti za rad zbog koje su otpuštene s te vojne službe,

c) se prijavile u roku od 30 dana nakon otpuštanja iz ustanove za izvršenje
kaznenih i prekršajnih sankcija, iz zdravstvene ili druge specijalizirane
ustanove, ako je bila primijenjena sigurnosna mjera obveznoga psihijatrijskog
liječenja u zdravstvenoj ustanovi ili obveznog liječenja alkoholičara i
narkomana,

d) na stručnom osposobljavanju ili prekvalifikaciji koje organizira
Zavod za zapošljavanje,

e) se prijavile u roku od 30 dana po povratku u Republiku Hrvstsku i
ako su prije odlaska u inozemstvo bile zdravstveno osigurane u Republici
Hrvatskoj,

f) se prijavile u roku od 90 dana nakon svršetka školske godine u kojoj
su završile redovito školovanje, odnosno od dana položenog ispita ako su
prije toga izgubile pravo na zdravstvenu zaštitu,

g) se prijavile u roku od 90 dana nakon služenja vojnog roka, odnosno
od dana prestanka nesposobnosti zbog bolesti radi koje su otpuštene s te
vojne službe, ako su na služenje vojnog roka stupile u roku od 60 dana
od dana završenog školovanja u odgovarajućoj ustanovi,

13. djeca koja su navršila 15 godina života, a nisu završila osnovno
školovanje ili se po svršetku osnovnog školovanja nisu zaposlila, ako se
u roku od 30 dana od dana navršenih 15 godina života, odnosno od dana svršetka
školske godine prijave Zavodu za zapošljavanje.

14. osobe koje su prema propisima o školovanju izgubile status učenika,
odnosno redovitog studenta ili su prekinule redovito školovanje, zadržavaju
pravo na zdravstvenu zaštitu u trajanju od jedne godine od dana prekida
školovanja ako su se prijavile Zavodu za zapošljavanje u roku od 30 dana
od dana prekida školovanja i ako pravo na zdravstvenu zaštitu ne mogu ostvariti
po drugoj osnovi,

15. osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj kojima je priznato svojstvo
ratnog, mirnodopskog ili civilnog invalida rata, odnosno status korisnika
obiteljske invalidnine sukladno Zakonu o zaštiti vojnih i civilnih invalida
rata, ako nisu zdravstveno osigurane po drugoj osnovi,

16. osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj koje su bile korisnici
zdravstvene zaštite po Zakonu o osnovnim pravima vojnih invalida i obitelji
palih boraca ("Narodne novine", br. 53/91.), Zakonu o invalidskom
dodatku i drugim pravima vojnih invalida ( "Narodne novine",
br. 75/85., 55/86. i 57/89.), Zakonu o zaštiti boraca narodnooslobodilačkog
rata ("Narodne novine", br. 57/85., 55/86. i 57/89.), Zakonu
o zaštiti žrtava fašističkog terora i građanskih žrtava rata ("Narodne
novine", br. 57/85., 55/86., 27/88. i 57/89.), Zakonu o posebnoj novčanoj
naknadi borcima narodnooslobodilačkog rata i predratnim revolucionarima
("Narodne novine", br. 52/78., 48/80., 20/86. i 27/88.) i po
Uredbi o zaštiti žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji
("Narodne novine", br. 52/91.) ako nisu zdravstveno osigurane
po drugoj osnovi,

17. osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj koje su pripadnici oružanih
snaga Republike Hrvatske, ako nisu zdravstveno osigurane po drugoj osnovi,

18. osobe koje su prekinule rad zbog toga što ih je pravna osoba uputila
na obrazovanje, stručno usavršavanje ili poslijediplomski studij,

19. osobe koje je pravna osoba prije stupanja u radni odnos na rad uputila
kao svoje stipendiste na praktičan rad u drugu pravnu osobu radi stručnog
osposobljavanja ili usavršavanja,

20. osobe upućene u inozemstvo u sklopu međunarodne tehničko-prosvjetne
i kulturne suradnje.

ČLANOVI OBITELJI OSIGURANIKA

Članak 6.

Prema ovom Zakonu, članovima obitelji osiguranika smatraju se :

1. supružnik (bračni i izvanbračni, sukladno propisima o braku i porodičnim
odnosima),

2. djeca (rođena u braku, izvan braka ili posvojena, pastorčad) i druga
djeca bez roditelja, ako ih osiguranik uzdržava,

3. roditelji (otac, majka, oćuh, maćeha i posvojitelj osiguranika) ako
ih osiguranik uzdržava,

4. unuci, braća, sestre, djed i baka ako su nesposobni za samostalan
život i rad i ako nemaju sredstava za uzdržavanje, pa ih osiguranik uzdržava.

Članovi obitelji osiguranika iz stavka 1. ovoga članka stječu pravo
po osnovi ovoga Zakona pod uvjetom da isto pravo ne ostvaruju po osnovi
radnog odnosa ili obavljanja privredne ili neprivredne djelatnosti osobnim
radom, odnosno poljodjelskom djelatnošću.

Zavod će provedbenim propisom utvrditi uvjete pod kojima se smatra da
je osoba nesposobna za samostalan život i rad i nema vlastitih sredstava
za uzdržavanje.

Članak 7.

Supružnik je zdravstveno osiguran kao:

1. supružnik umrlog osiguranika koji nakon smrti supružnika nije stekao
pravo na obiteljsku mirovinu jer nije navršio određene godine života, ako
je u vrijeme smrti supružnika bio stariji od 40 godina (žena) odnosno 55
godina (muškarac). Supružnik mlađi od 40, odnosno 55 godina, produžava
korištenje prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja dok je prijavljen
Zavodu za zapošljavanje, ako se istom prijavi u roku od 90 dana nakon smrti
supružnika,

2. razvedeni supružnik koji je sudskom odlukom stekao pravo na uzdržavanje,
ako je u vrijeme razvoda bio stariji od 45 godina (žena) odnosno 60 godina
(muškarac). Supružnik koji je u vrijeme razvoda bio mlađi od 45, odnosno
60 godina produžava korištenje prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja,
ako je potpuno i trajno nesposoban za rad sukladno propisima o mirovinskom
i invalidskom osiguranju,

3. razvedeni supružnik mlađi od 45 godina (žena) odnosno 60 godina (muškarac)
kojem su sudskom odlukom povjerena djeca na čuvanje i odgoj, dok je prijavljen
Zavodu za zapošljavanje, ako se istom prijavi u roku od 90 dana nakon razvoda
braka i dok djeca imaju pravo na uzdržavanje.

Članak 8.

Djeca osiguranika su zdravstveno osigurana do navršene 15. godine života,
a ako su na srednjem odnosno visokom školovanju, do kraja redovitog školovanja.

Pod redovitim školovanjem smatra se školovanje do svršetka dodiplomskog
studija.

Djeca osiguranika koja su zbog bolesti ili ozljede prekinula redovito
školovanje, imaju pravo na zdravstveno osiguranje i za vrijeme trajanja
bolesti odnosno ozljede.

Djeci osiguranika iz stavka 3. ovoga članka kao i djeci osiguranika
koja su zbog služenja vojnog roka prekinula redovito školovanje, produžava
se korištenje prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja za vrijeme nastavka
redovitog školovanja za onoliko vremena koliko je trajao prekid redovitog
školovanja.

Djeca osiguranika koja postanu potpuno i trajno nesposobna za rad sukladno
posebnim propisima prije navršene 15. godine života, odnosno za vrijeme
trajanja redovitog školovanja, imaju pravo na zdravstveno osiguranje tijekom
trajanja te nesposobnosti.

Pravo na zdravstveno osiguranje tijekom trajanja nesposobnosti pripada
i djeci osiguranika koja postanu potpuno i trajno nesposobna za rad, sukladno
posebnim propisima, poslije isteka razdoblja iz stavka 5. ovoga članka
ako ih osiguranik uzdržava.

Djeca koju je osiguranik uzeo na uzdržavanje imaju pravo na zdravstveno
osiguranje u pravilu, ako su bez roditelja. Djeca koja imaju jednog ili
oba roditelja, a koje je osiguranik uzeo na uzdržavanje, imaju pravo na
zdravstveno osiguranje ako se roditelji te djece zbog svojeg zdravstvenog
stanja ili drugih razloga ne mogu brinuti o djeci i njihovom uzdržavanju.

Članak 9.

Državljani Republike Hrvatske uposleni u inozemstvu kod stranog poslodavca
čiji članovi obitelji (supružnik i djeca) nisu zdravstveno osigurani kod
stranog nositelja zdravstvenog osiguranja, a prije odlaska u inozemstvo
su bili zdravstveno osigurani u Republici Hrvatskoj, obvezni su zdravstveno
osigurati svoje članove obitelji.

DRUGE OSOBE OSIGURANE U ODREĐENIM

OKOLNOSTIMA

Članak 10.

Učenici srednjih škola i redoviti studenti viših i visokih škola te
fakulteta koji su državljani i imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj
a nisu zdravstveno osigurani kao članovi obitelji osiguranika, imaju pravo
na zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i članovi obitelji osiguranika.
Članovi obitelji učenika i redovitih studenata iz stavka 1. ovoga članka
(supružnik i djeca), imaju pravo na zdravstvenu zaštitu u opsegu utvrđenom
za članove obitelji osiguranika, ako im zdravstvena zaštita ne pripada
po drugoj osnovi.

Pravo na zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. i 2. ovoga članka pripada
osobama dok imaju svojstvo učenika, odnosno redovitog studenta.

Članak 11.

Osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj koje su nesposobne za samostalan
život i rad i nemaju sredstava za uzdržavanje, sukladno propisima o socijalnoj
skrbi, obvezne su se osigurati na zdravstvenu zaštitu u opsegu utvrđenom
za članove obitelji osiguranika, ako im se zdravstvena zaštita ne osigurava
po drugoj osnovi.

Članak 12.

Osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj koje imaju sredstva za uzdržavanje,
obvezne su se osigurati na zdravstvenu zaštitu u opsegu utvrđenom za članove
obitelji osiguranika, ako im se zdravstvena zaštita ne osigurava po drugoj
osnovi.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu,
pod uvjetom da je uplaćen doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje od
dana prestanka svojstva osiguranika, odnosno najmanje šest mjeseci unatrag.

Članak 13.

Pravo na zdravstvenu zaštitu u opsegu u kojem pripada osiguranicima
imaju i:

1. osobe koje sudjeluju u organiziranim javnim radovima u Republici
Hrvatskoj,

2. osobe koje ispunjavaju obvezu sudjelovanja u civilnoj zaštiti ili
obvezu sudjelovanja u službi motrenja i obavješćivanja,

3. osobe koje kao članovi operativnih sastava dobrovoljnih vatrogasnih
organizacija obavljaju zadatke gašenja požara, zaštite i spašavanja u slučaju
drugih nepogoda, pri osposobljavanju, osiguranju na mjestima gdje postoji
požarna opasnost, a na javnim priredbama zadatke u sklopu javnih nastupa
i demonstracija s prikazom vježbi te pri educiranju građana u protupožarnoj
zaštiti,

4. korisnici novčane nadoknade za tjelesno oštećenje prema propisima
o mirovinskom osiguranju, ako nemeju pravo na zdravstvenu zaštitu po drugoj
osnovi, zdravstvena im zaštita pripada samo kada je u svezi s ozljedom
ili bolešću koja je prouzročila tjelesno oštećenje po kojem im pripada
pravo na novčanu nadoknadu za to oštećenje.

Članak 14.

Pravo na zdravstvenu zaštitu osiguranika zbog ozljede na radu i oboljenja
od profesionalnih bolesti imaju i:

1. učenici i studenti koji sudjeluju na praktičnoj nastavi, praktičnom
radu i na stručnim putovanjima,

2. osobe koje su nakon završenog školovanja na praktičnom radu bez obzira
da li primaju nadoknadu,

3. djeca i mladež sa smetnjama u tjelesnom i duševnom razvoju na praktičnoj
nastavi ili na obveznom praktičnom radu u pravnoj osobi za osposobljavanje,

4. osobe koje ispunjavaju obvezu sudjelovanja u civilnoj zaštiti ili
obvezu sudjelovanja u službi motrenja i obavješćivanja,

5. osobe koje pomažu redarstvenim službama u obavljanju poslova iz njihove
nadležnosti,

6. osobe koje sudjeluju u organiziranim javnim radovima, u akcijama
spašavanja ili u zaštiti i spašavanju u slučaju prirodnih i drugih nepogoda.

7. osobe koje na poziv državnih i drugih ovlašćenih tijela obavljaju
dužnosti u interesu Republike Hrvatske,

8. športaši, treneri ili organizatori u sklopu organizirane športske
djelatnosti, odnosno oni koji sudjeluju u športskim akcijama,

9. osobe koje kao članovi gorske spasilačke službe ili ronioci obavljaju
zadatke spašavanja života ili otklanjanja, odnosno sprečavanja opasnosti
koje neposredno ugrožavaju život ili imetak građana,

10. osobe koje kao članovi terenskih sastava sudjeluju u spašavanju
i zdravstvenoj zaštiti u prirodnim i drugim nesrećama (poplave, potresi,
nesreće u rudnicima i sl.).

Pod ozljedom na radu, odnosno oboljenjem od profesionalne bolesti, u
smislu ovoga Zakona, smatra se ozljeda, odnosno oboljenje sukladno propisima
o mirovinskom i invalidskom osiguranju.

2. PRAVA IZ OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

Članak 15.

Prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja prema ovom Zakonu obuhvaćaju
pravo iz zdravstvene zaštite i pravo na novčane nadoknade i pomoći.

ZDRAVSTVENA ZAŠTITA

Članak 16.

Pravo osiguranih osoba na zdravstvenu zaštitu obuhvaća:

1. primarnu zdravstvenu zaštitu,

2. specijalistčko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu,

3. bolničku zdravstvenu zaštitu.

Osigurane osobe imaju pravo na korištenje ortopedskih i drugih pomagala,
stomatološko-protetsku pomoć i stomatološko-protetske nadomjestke kao i
pravo na korištenje lijekova čije je stavljanje u promet odobrio ministar
zdravstva, a nalaze se na listi lijekova koji se osiguranim osobamv mogu
propisivati na teret sredstava Zavoda.

Zdravstvena zaštita iz stavka 1. i 2. ovoga članka pruža se osiguranim
osobama u zdravstvenim ustanovama i kod privatnih zdravstvenih djelatnika
s kojima je Zavod sklopio ugovor o pružanju zdravstvene zaštite.

Provedbene propise o pravima, uvjetima i načinu korištenja zdravstvene
zaštite u inozemstvu donijet će Zavod uz suglasnost ministra zdravstva.

Članak 17.

Pravo na zdravstvenu zaštitu obuhvaćeno obveznim zdravstvenim osiguranjem
podrazumijeva osiguranje zdravstvenog standarda pod jednakim uvjetima za
sve osigurane osobe u zadovoljavanju potreba u primarnoj, specijalističko-konzilijarnoj
i bolničkoj zdravstvenoj zaštiti s odgovarajućom medicinskom rehabilitacijom.

Opseg prava obveznog zdravstvenog osiguranja iz članka 16. ovoga Zakona,
za svaku kalendarsku godinu donijet će Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
ministra zdravstva.

Standarde i normative obveznog zdravstvenog osiguranja kao i način ostvarivanja
prava osiguranih osoba iz članka 16. ovoga Zakona, za svaku kalendarsku
godinu donijet će Zavod uz suglasnost ministra zdravstva.

Članak 18.

Kod ozljede na radu ili oboljenja od profesionalnih bolesti, osiguranicima
se obvezno osigurava:

1. zdravstvena zaštita i provođenje mjera radi otkrivanja i sprečavanja
ozljeda na radu i oboljenja od profesionalnih bolesti,

2. sve vrste medicinske pomoći i ortopedskih pomagala radi liječenja
i medicinske rehabilitacije od posljedica ozljede na radu i oboljenja od
profesionalnih bolesti radi uspostavljanja radne sposobnosti,

3. nadoknada putnih troškova u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite
i rehabilitacije prouzročene ozljedom na radu, odnosno oboljenjem od profesionalne
bolesti,

4. nadoknada plaće za sve vrijeme trajanja bolovanja prouzročenog ozljedom
na radu, odnosno oboljenjem od profesionalnih bolesti.

Pod bolovanjem u smislu ovoga Zakona smatra se odsutnost s rada zbog
bolesti ili ozljede, odnosno drugih okolnosti.

NOVČANE NADOKNADE I POMOĆI

Članak 19.

Osiguranici u sklopu obveznoga zdravstvenog osiguranja imaju pravo na:

- nadoknadu plaće za vrijeme bolovanja ( u daljnjem tekstu: nadoknada
plaće),

- nadoknadu putnih troškova u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite,

- pomoć za opremu novorođenog djeteta,

- nadoknadu za pogrebne troškove.

Pravo iz stavka 1. alineje 2. i 3 ovoga članka pripada i drugim osiguranim
osobama.

NADOKNADA PLAĆE

Članak 20.

Pravo na nadoknadu plaće pripada osiguranicima iz članka 5. točke 1.
do 5. i točke 7. te osiguranicima iz članka 5. točke 6., 17. i 18. ovoga
Zakona pod uvjetom da ostvaruju plaću.

Korisniku mirovine dok je uposlen ili obavlja djelatnost osobnim radom
i za to vrijeme prima mirovinu, ne pripada nadoknada plaće za vrijeme trajanja
bolovanja.

Članak 21.

Pravo na nadoknadu plaće pripada osiguraniku u svezi s korištenjem zdravstvene
zaštite ako je:

1. privremeno nesposoban za rad zbog bolesti ili ozljede odnosno radi
liječenja ili medicinskih ispitivanja smješten u zdravštvenu ustanovu,

2. privremeno nesposoban za rad zbog određenog liječenja ili medicinskog
ispitivanja koje se ne može obaviti izvan radnog vremena osiguranika,

3. izoliran kao kliconoša ili zbog pojave zaraze u njegovoj okolini,

4. određen za pratitelja bolesnika upućenog na liječenje ili liječnički
pregled u najbliže mjesto,

5. određen da njeguje oboljelog supružnika ili dijete uz uvjete propisane
ovim Zakonom,

6. privremeno nesposoban za rad zbog trudnoće i korištenja obveznoga
porodnog dopusta uz uvjete propisane ovim zakonom,

7. privremeno nesposoban za rad zbog korištenja dodatnoga porodnog dopusta,
posvojiteljskog dopusta i prava na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne,
odnosno do tri godine života djeteta, uz uvjete propisane ovim Zakonom.

Članak 22.

Nadoknadu plaće u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz članka
21. točka 1. i 2. ovoga Zakona isplaćuje osiguraniku iz svojih sredstava:

1. pravna ili fizička osoba za prvih 42 dana bolovanja kao i za vrijeme
dok se osiguranik nalazi na radu u inozemstvu na koji ga je uputila pravna
ili fizička osoba ili je sam uposlen u inozemstvu,

2. poduzeće za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje invalida,
odnosno pravna ili fizička osoba, za rad osiguraniku - invalidu rada za
prvih sedam dana bolovanja.

Članak 23.

Nadoknada plaće u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz članka
21. točke 3. do 6. ovoga Zakona isplaćuje se osiguraniku na teret sredstava
Zavoda od prvog dana korištenja prava.

Nadoknadu plaće iz stavka 1. ovoga članka obračunava i isplaćuje pravna
odnosno fizička osoba, s time da je Zavod obvezan vratiti isplaćenu nadoknadu
u roku od 45 dana od dana primitka zahtjeva za povrat, izuzev slučajeva
navedenih u članku 21. točke 3. i 6. ovoga Zakona, kada nadoknadu plaće
obračunava i isplaćuje od prvog dana Zavod s tim da u tom roku, a ni nakon
njegovog isteka, ne mogu teći zatezne kamate.

Provedbene propise o načinu ostvarivanja prava na nadoknadu plaće iz
stavka 1. ovoga članka donijet će Zavod.

Članak 24.

Pravo na nadoknadu plaće radi njege supružnika i djeteta iz članka 21.
točke 5. ovoga Zakona s kojima osiguranik živi u zajedničkom kućanstvu
traje za svaku utvrđenu bolešt najviše do 6 radnih dana, a za djecu do
7 godina starosti do 12 radnih dana.

Iznimno, ukoliko doktor medicine primarne zdravstvene zaštite ocijeni
da postoie opravdani razlozi vezani uz zdravstveno stanje člana obitelji
iz stavka 1. ovoga članka, može produžiti trajanje prava na potrebu njege,
ali najviše do 30 radnih dana za njegu djeteta do sedam godina starosti
te do 14 radnih dana za njegu djeteta iznad sedam godina starosti, odnosno
supružnika.

Pod zajedničkim kućanstvom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se
zajednica života, privređivanja i trošenja ostvarenih prihoda obitelji.

Članak 25.

Pravo na nadoknadu plaće iz članka 21. točke 6. ovoga Zakona, osigurava
se osiguraniku od prvog dana korištenja toga prava do isteka obveznoga
porodiljskog dopusta.

Pravo na nadoknadu plaće za vrijeme korištenja dodatnog porodnog dopusta,
posvojiteljskog dopusta i pravo na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne,
odnosno do tri godine života djeteta iz članka 21. točke 7. ovoga Zakona,
osigurava se osiguraniku iz sredstava Proračuna Republike Hrvatske, u visini
iznosa od tri najniže osnovne plaće važeće za mjesec za koji se utvrđuje
nadoknada, ako je tako određena nadoknada povoljnija od nadnknade plaće
utvrđene prema članku 33. i članku 34. stavku 1. točke 3. ovoga Zakona.

Nadoknada plaće iz stavka 2. ovoga članka isplaćuje se putem Zavoda,
sukladno propisima o radu.

Pravo iz stavka 1. do 3 ovoga članka odnosi se i na osigurane osobe
iz članka 5. točke 7. i 9. ovoga Zakona.

Članak 26.

Nadoknadu plaće zbog ozljede na radu ili oboljenja od profesionalnih
bolesti obračunava i isplaćuje iz svojih sredstava pravna, odnosno fizička
osoba kod koje je uposlen osiguranik,sve dok osiguranik nije radno sposoban,
odnosno do pravomoćne odluke nadležnog tijela o utvrđivanju invalidnosti
osiguranika, osim u slučaju stečajnog postupka kada nadoknadu isplaćuje
Zavod.

U slučaju kada osiguraniku pravna odnosno fizička osoba nije utvrdila
nadoknadu plaće na način, u visini i rokovima utvrđenim ovim Zakonom i
provedbenim propisom donešenim na temelju ovoga Zakona, osiguranik ima
pravo uložiti prigovor Zavodu. Do donošenja konačne odluke, isplatu nadoknade
dužan je osigurati Zavod, s time da je pravna, odnosno fizička osoba dužna
vratiti isplaćenu nadoknadu u roku od 30 dana od dana primitka zahtjeva
za povrat.

Članak 27.

Pravo na korištenje bolovanja utvrđuje izabrani doktor medicine primarne
zdravstvene zaštite u zdravstvenoj ustanovi, odnosno u privatnoj praksi.

Nadzor nad korištenjem bolovanja sukladno odredbama ovoga Zakona i propisa
donesenih na temelju njega, obavlja kontrolor Zavoda.

Osiguranik ili kontrolor Zavoda mogu u roku od 8 dana uložiti prigovor
na ocjenu izabranog doktora medicine primarne zdravstvene zaštite iz stavka
1. ovoga članka.

O prigovoru rješava liječnička komisija Zavoda, s time da se rješenje
liječničke komisije smatra konačnim.

Provedbene propise o sastavu, ovlašćenjima i načinu rada kontrolora
i liječničke komisije Zavoda donijet će Zavod.

Članak 28.

Nadoknada plaće pripada osiguraniku od prvog dana bolovanja i traje
za sve vrijeme bolovanja.

Nadoknada plaće pripada osiguraniku samo za dane, odnosno sate, za koje
bi osiguranik imao pravo na plaću, odnosno nadoknadu plaće prema propisima
o radu.

U vrijeme odsutnosti osiguranika s rada bez nadoknade plaće (neplaćeni
dopusti sl.), a za slučajeve iz članka 21. ovoga Zakona, osiguraniku pripada
nadoknada plaće po isteku takve odsutnosti, ako u to vrijeme još postoji
nesposobnost za rad.

Članak 29.

Osiguranik ima pravo na nadoknadu plaće sve dok izabrani doktor medicine
primarne zdravstvene zaštite ne utvrdi da je sposoban za rad ili dok nije
pravomoćnom odlukom nadležnog tijela utvrđena invalidnost osiguranika.

Ako bolovanje traje neprekidno 12 mjeseci, izabrani doktor medicine
primarne zdravstvene zaštite obvezan je uputiti osiguranika nadležnom tijelu
mirovinskog i invalidskog osiguranja koji donosi ocjenu radne sposobnosti
i invalidnosti najkasnije u roku od 60 dana od dana primitka prijedloga
izabranog doktora medicine.

Osiguranik ima pravo na nadoknadu plaće na teret sredstava Zavoda najdulje
do navršenih 14 mjeseci neprekidnog bolovanja. Ako nadležno tijelo mirovinskog
i invalidskog osiguranja ne donese ocjenu radne sposobnosti i invalidnosti
u roku iz stavka 2. ovoga članka, Zavod će i dalje isplaćivati nadoknadu
plaće osiguraniku, ali je nadležno tijelo mirovinskog i invalidskog osiguranja
obvezno vratiti isplaćenu nadoknadu Zavodu, najkasnije u roku od 30 dana
od dana primitka zahtjeva za povrat.

U radu nadležnog tijela mirovinskog i invalidskog osiguranja za ocjenu
radne sposobnosti i invalidnosti sudjeluje kao član i predstavnik Zavoda.

Članak 30.

Osiguraniku kojem je za vrijeme trajanja bolovanja prestao radni odnos,
odnosno obavljanje djelatnosti osobnim radom, pripada nadoknada plaće,
još najviše 30 dana , nakon prestanka radnog odnosa, odnosno obavljanja
djelatnosti osobnim radom.

Izuzetno, ako se osiguranik ozlijedio na radu ili obolio od profesionalne
bolesti, pripada mu nadoknada plaće za tu ozljedu, odnosno profesionalno
oboljenje i nakon prestanka radnog odnosa, sve dok ponovno nije radno sposoban,
odnosno do konačne ocjene radne sposobnosti ili invalidnosti.

Za vrijeme trudnoće, korištenja porodnog dopusta, posvojiteljskog dopusta
te prava na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne, odnosno tri godine
života djeteta, osiguranika koji koristi jedno od navedenih prava obračunava
se nadoknada plaće na način utvrđen u ovom Zakonu. do isteka korištenja
istog prava.

Članak 31.

Osiguraniku pripada pravo na nadoknadu plaće i dok se nalazi u pritvoru
i istražnom zatvoru, pod uvjetima i na način propisanim ovim Zakonom i
drugim odgovarajućim propisima.

Članak 32.

Osiguranik nema pravo na nadoknadu plaće ako:

- je svjesno prouzročio privremenu nesposobnost za rad,

- namjerno sprečava ozdravljenje, odnosno osposobljavanje,

- radi,

- bez opravdanog razloga ne odgovori na poziv za liječnički pregled
izabranog doktora medicine primarne zdravstvene zaštite.

- izabrani doktor medicine primarne zdravstvene zaštite, odnosno kontrolor
Zavoda utvrde da se ne pridržava uputa za liječenje, odnosno bez dozvole
doktora medicine otputuje iz mjesta prebivališta,

- u roku od tri dana nakon početka bolesti ne izvijesti izabranog doktora
medicine primarne zdravstvene zaštite da je obolio.

Članak 33.

Nadoknada plaće određuje se od osnovice za nadoknadu koju čini p-aća
isplaćena osiguraniku za mjesec koji prethodi mjesecu u kojem nastupi slučaj
na temelju kojeg se stjeće pravo na nadoknadu.

Kada osiguranik prima nadoknadu plaće neprekidno dulje od tri mjeseca,
osnovica za utvrđivanje nadoknade iz stavka 1. ovoga članka valorizira
se sukladno porastu plaće zaposlenih u pravnoj, odnosno fizičkoj osobi,
ako je taj porast veći od 5%.

Nadoknada plaće prema stavku 2. ovoga članka, pripada osiguraniku od
prvoga dana idućeg mjeseca po isteku tri mjeseca neprekidnog korištenja
bolovanja, ako je ispunjen uvjet za povećanje nadoknade.

Upravno vijeće Zavoda će općim aktom pobliže propisati sadržaj i način
valorizacije osnovice za nadoknadu plaće iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 34.

Nadoknada plaće ne može biti niža od 80% osnovice za nadoknadu, s time
da kao mjesečni iznos za puno radno vrijeme ne može biti manja od iznosa
minimalne plaće važeće za mjesec za koji se utvrđuje nadoknada.

Nadoknada plaće iznosi 100% od osnovice za nadoknadu :

1. za vrijeme bolovanja zbog ozljede na radu ili oboljenja od profesionalne
bolesti,

2. za vrijeme bolovanja zbog bolesti i komplikacija u svezi s trudnoćom
i porođajem,

3. za vrijeme korištenja obveznog i dodatnog porodnog dopusta, posvojiteljskog
dopusta kao i za vrijeme rada sa skračenim radnim vremenom dok dijete ne
navrši jednu, odnosno tri godine života,

4. za vrijeme njege oboljelog djeteta mlađeg od tri godine života,

5. za vrijeme bolovanja zbog transplantacije živog tkiva i organa u
korist druge osobe.

Visinu nadoknade plaće i najviši iznos nadoknade plaće koja se isplaćuje
na teret Zavoda utvrđuje Zavod.

Nadoknada putnih troškova u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite

Članak 35.

U ostvarivanju zdravstvene zaštite osigurane osobe imaju pravo na nadoknadu
putnih troškova u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite.

Pod troškovima iz stavka 1. ovoga članka ne podrazumijeva se prijevoz
kolima hitne pomoći.

Članak 36.

Osigurane osobe imaju pravo na nadoknadu putnih troškova iz članka 35.
ovoga Zakona ako:

- su upućene doktbru medicine ili u zdravstvenu ustanovu u najbliže
mjesto jer u mjestu u kojem rade ili u kojem imaju prebivalište, odnosno
boravište nema doktora medicine odgovarajuće specijalnosti, odnosno zdravstvene
ustanove,

- ih izabrani doktor medicine primarne zdravstvene zaštite uputi ili
pozove u mjesto izvan mjesta rada ili prebivališta, odnosno boravišta.

Članak 37.

Nadoknada putnih troškova iz članka 35. stavka 1. ovoga Zakona, pripada
osiguranim osobama za najkraću udaljenost do doktora medicine, odnosno
zdravstvene ustanove i to u visini troškova prijevoza javnim prijevoznim
sredstvom.

Ukoliko javnog prijevoza nema ili zdravstveno stanje osigurane osobe
zahtijeva drugu vrstu prijevoza, odobrava se odgovarajući prijevoz, odnosno
nadoknada za korištenje istog.

Provedbene propise o visini, kriterijima i načinu korištenja nadoknade
troškova prijevoza iz stavka 1. i 2. ovoga članka, donijet će Zavod.

Članak 38.

Pravo na nadoknadu putnih troškova ima i pratitelj osigurane osobe ako
tako odredi izabrani doktor medicine primarne zdravstvene zaštite.

Smatra se da djeci do 15. godine života kao i djeci iz članka 8. stavka
6. ovoga Zakona treba pratnja.

Pomoć za opremu novorođenog djeteta

Članak 39.

Osigurane osobe imaju pravo na pomoć za opremu novorođenog djeteta.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka imaju osigurane osobe iz sredstava proračuna
Republike Hrvatske u visini iznosa od dvije najniže osnovne plaće važeće
za mjesec za koji se utvrđuje nadoknada.

Provedbene propise o uvjetima i načinu korištenja prava na pomoć za
opremu novorođenog djeteta, donijet će ministar zdravstva.

Nadoknada za pogrebne troškove

Članak 40.

Osiguranici imaju pravo na nadoknadu za pogrebne troškove.

Provedbene propise o visini, uvjetima i načinu korištenja nadoknade
za pogrebne troškove donijet će Zavod.

3. IZVORI SREDSTAVA OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

Članak 41.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje osiguravaju se iz:

a) doprinosa "iz" i "na" plaće djelatnika koji su
u radnom odnosu u pravnoj ili kod fizičke osobe,

b) doprinosa "iz" i "na" prihod osoba koje obavljaju
privrednu ili neprivrednu djelatnost osobnim radom,

c) doprinosa osoba koje su vlasnici privatnih poduzeća,

d) doprinosa osoba koje same plaćaju doprinos,

e) doprinosa korisnika mirovine, korisnika prava na profesionalnu rehabilitaciju
i zapošljavanje te invalida sa skraćenim radnim vremenom ,

f) doprinosa seljaka,

g) dodatnog doprinosa za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu,

h) prihoda iz proračuna za pokriće izdataka nastalih kao obveza Republike
Hrvatske, županije odnosno Grada Zagreba,

i) sudjelovanja osiguranih osoba u pokriću dijela troškova zdravstvene
zaštite,

j) prihoda od kamata, dividendi i dr.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje iz stavka 1. ovoga članka
uplaćuju se Zavodu na slijedeći način :

- doprinos iz točke a., b., e. i f. stavka 1. ovoga članka uplaćuje
se po jedinstvenim stopama koje utvrđuje posebnim zakonom Sabor Republike
Hrvatske,

- doprinos iz točke c. i d. stavka 1. ovoga članka uplaćuje se po stopi,
osnovici i na način koji utvrdi Zavod,

- doprinos iz točke g. stavka 1. ovoga članka uplaćuje se na način i
u visini koju utvrdi Zavod,

- sredstva iz točke h. stavka 1. ovoga članka uplaćuju se putem Ministarstva
zdravstva na temelju stvarnih troškova provedbe određenih programa zdravstvene
zaštite ili ostvarenja prava iz zdravstvenog osiguranja za koje dokaze
o njihovom nastanku Zavod dostavlja obvezniku uplate.

Obveznici uplate

Članak 42.

Doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje iz članka 41. stavka 1. točke
a. ovoga Zakona, za uposlene i članove njihovih obitelji, uplaćuju pravne
ili fizičke osobe kod kojih je osiguranik uposlen.

Doprinosi "iz" i "na" plaće djelatnika plaćaju se
prilikom svake isplate plaće.

U pogledu obveznika plaćanja i osnovice doprinosa "iz" i "na"
plaće djelatnika, primjenjuju se propisi o plaćanju poreza građana, ako
ovim Zakonom nije određeno drugačije.

Članak 43.

Doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje i članova obitelji iz članka
41. stavka 1. točke b., c. i d. ovoga Zakona, uplaćuje osoba koja obavlja
privrednu ili neprivrednu djelatnost osobnim radom, vlasnik privatnog poduzeća,
odnosno osoba koja sama plaća doprinos (osobe koje imaju sredstva za uzdržavanje
a zdravstvena im se zaštita ne osigurava po drugoj osnovi, stranci koji
dolaze iz država s kojima nije sklopljena međunarodna konvencija i sl.).

U pogledu obračuna i plaćanja doprinosa osoba koje obavljaju privrednu
ili neprivrednu djelatnost osobnim radom, primjenjuju se propisi o plaćanju
poreza građana, ako ovim Zakonom nije određeno drugačije.

Provedbene propise o osnovici doprinosa, načinu obračuna i plaćanju
sredstava za ostvarivanje prava na zdravstvenu zaštitu iz stavka 2. ovoga
članka donijet će Zavod.

Zavod utvrđuje kada su dospjela sredstva uredno plaćena.

Članak 44.

Doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje osiguranika i članova obitelji
iz članka 41. stavka 1. točke e. uplaćuje Republički fond mirovinskog i
invalidskog osiguranja radnika Hrvatske.

Osnovica za naplatu doprinosa korisnika prava na mirovinu, profesionalnu
rehabilitaciju i zapošljavanje te invalida sa skraćenim radnim vremenom
je mirovina, odnosno druge novčane naknade.

Državljani Republike Hrvatske i stranci koji primaju mirovinu i invalidninu
isključivo od stranog nositelja osiguranja, sredstva za obvezno zdravstveno
osiguranje osiguravaju iz svojih sredstava koja uplaćuju u Zavod, ako međunarodnim
ugovorom nije određeno drugačije.

Osnovicu za naplatu sredstava iz stavka 2. ovoga članka utvrđuje Zavod.

Članak 45.

Doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje osiguranika i članova obitelji
iz članka 41. stavka 1. točke f. ovoga Zakona plaća se na katastarski prihod
ili drugi prihod ostvaren obavljanjem poljodjelske djelatnosti, kao i zakupnine
za poljoprivredno zemljište.

Pod drugim prihodom ostvarenim obavljanjem poljodjelske djelatnosti
iz stavka 1. ovoga članka, smatra se porezu podložan prihod ostvaren u
pružanju usluga fizičkim ili pravnim osobama upotrebom poljoprivrednih
strojeva, oruđa ili motornih vozila te prihoda od sporednih djelatnosti
( iznajmljivanja zgrada i dr.) kao i prihod od uzgoja peradi i stoke, prema
rješenju poreznog organa koji određuje sporednu djelatnost.

Obveznik doprinosa je seljačko kućanstvo.

Članovi seljačkog kućanstva koji su navršili 65 godina života kao i
seljačka kućanstva koja su oslobođena od plaćanja poreza na prihod od obavljanja
poljodjelske djelatnosti, oslobađaju se plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno
osiguranje.

U primjerima iz stavka 4. ovoga članka obveznik uplate doprinosa je
županija, odnosno Grad Zagreb gdje je prijavljen katastarski prihod.

Osnovicu za naplatu te postupak naplate doprinosa utvrđuje, naplaćuje
i donosi provedbene propise Zavod, a osnovica ne može biti manja od minimalne
plaće.

Članak 46.

Dodatni doprinos za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu iz članka
41. stavak 1. točke g. ovoga Zakona, uplaćuje tijelo državne uprave odnosno
pravna ili fizička osoba koja je uputila državljana Republike Hrvatske
u inozemstvu, ako on ili član njegove obitelji nije osiguran kod stranog
nositelja zdravstvenog osiguranja.

Doprinos iz stavka 1. ovoga članka uplaćuje se i za djelatnike u radnom
odnosu u pravnim osobama koje obavljaju djelatnost u inozemstvu.

Članak 47.

Iz sredstava proračuna Republike Hrvatske osiguravaju se sredstva za:

1. nadoknadu plaće za vrijeme korištenja dodatnog porodiljskog dopusta,
posvojiteljskog dopusta i prava na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne,
odnosno tri godine života djeteta,

2. mjere povećane zdravstvene skrbi nad pučanstvom starijim od 65 godina
života kao i djece do navršene 15. godine života,

3. zdravstveno prosvjećivanje,

4. pomoć za opremu novorođenog djeteta,

5. rad Kriznog stožera Ministarstva zdravstva,

6. liječenje po posebnim propisima,

7. hitnu pomoć na magistralnim cestama,

8. razvoj znanstveno-istraživačke djelatnosti, zdravstveno informacijskog
sustava i zdravstvene statistike,.

9. razliku u troškovima zdravstvene zaštite izazvane većim odstupanjem
u organiziranju zdravstvene zaštite od propisanih normativa zbog demografskih
karakteristika ( otoci, gustoća naseljenosti),

10. zdravstvene mjere zaštite čovjekova okoliša,

11. zdravstvenu zaštitu osiguranih osoba čije je prebivalište nepoznato,

12. epidemiološke, zdravstveno - statističke i socijalno-medicinske
djelatnosti,

13. međunarodne obveze u oblasti zdravstvenog osiguranja,

14. dio rađa Državnih zdravstvenih zavoda sukladno Zakonu o zdravstvenoj
zaštiti,

15. zdravstvenu zaštitu osiguranika i članova obitelji iz članka 5.
stavka 1. točke 15. i 16. ovoga Zakona,

16. zdravstvenu zaštitu osiguranika i članova obitelji iz članka 5.
stavka 1. točke 17. ovoga Zakona,

17. zdravstvenu zaštitu osiguranih osoba iz članka 13. i 14. ovoga Zakona.

Članak 48.

Iz sredstava proračuna županija, odnosno Grada Zagreba osiguravaju se
sredstva za:

1. zdravstvene mjere zaštite čovjekova okoliša na području županije,
odnosno Grada Zagreba (zrak, voda, namirnice i sl.),

2. epidemiološke. zdravstveno-statističke i socijalnomedicinske djelatnosti
na području županije, odnosno Grada Zagreba, ukoliko to ne osigurava Republika
Hrvatska,

3. zdravstvenu zaštitu osoba iz članka 11. ovoga Zakona,

4. zdravstvenu zaštitu pučanstva županije, odnosno Grada Zagreba iznad
standarda utvrđenog obveznim zdravstvenim osiguranjem,

5. članove seljačkog kućanstva koji su navršili 65 godina života te
seljačka kućanstva koja su oslobodena plaćanja poreza na prihod od obavljanja
poljodjeljske djelatnosti,

6. zdravstvenu zaštitu osiguranih osoba iz članka 13. i 14. ovoga Zakona,
ukoliko to ne osigurava Republika Hrvatska.

Ugovorom izmedu županije, turističke organizacije i zdravstvene ustanove,
uređuje se organiziranje provođenja mjera zdravstvene zaštite za povećan
broj osiguranih osoba za vrijeme turističke sezone.

Članak 49.

Kada prema odredbama ovoga Zakona ili u drugim izvanrednim okolnostima,
zdravstvena ustanova obavi u javnom interesu određenu zdravstvenu akciju,
odnosno pruži određene zdravstvene usluge koje nisu dogovorene niti predviđene
planom i programom mjera zdravstvene zaštite, troškove zdravstvene ustanove
snose tijela jedinica lokalne samouprave i uprave, odnosno Republika Hrvatska.

Kada tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave, odnosno Republika
Hrvatska narede zdravstvenoj ustanovi da obavi određeni posao iz njezine
djelatnosti, obvezni su osigurati i sredstva, odnosno odrediti način na
koji će se nadoknaditi troškovi te zdravstvene ustanove.

Članak 50.

Osigurane osobe sudjeluju u pokriću dijela troškova zdravstvene zaštite.
Sudjelovanje osiguranih osoba iz stavka 1. ovoga članka odnosi se na:

- lijekove na recept,

- kućnu posjetu,

- dijagnostičke, terapijske i rehabilitacijske postupke u specijalističko-konzilijarnoj
zdravstvenoj zaštiti,

- ortopedska pomagala te sanitarne sprave,

- stomatološko-protetsku pomoć i stomatološko protetske nadomjestke,

- svaki pregled u primarnoj zdravstvenoj zaštiti,

- smještaj i prehranu u bolničkoj zaštiti,

- smještaj i prehranu u lječilištima,

- prijevoz sanitetskim vozilom.

Potanje propise o visini iznosa te kriterijima i načinu sudjelovanja
osiguranih osoba u korištenju zdravstvene zaštite iz stavka 2. ovoga članka,
uzimajući u obzir socijalne prilike, donijet će Zavod uz suglasnost ministra
zdravstva.

Osigurane osobe ne sudjeluju u pokriću dijela troškova zdravstvene zaštite
u slučaju ozljede na radu, oboljenja od profesionalnih bolesti, kod preventivnih
mjera utvrđenih planom i programom mjera zdravstvene zaštite, zaraznih
bolesti sukladno Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, zaštite
meterinstva i djece do navršene 15. godine života, liječenja osoba oboljelih
od duševnih bolesti koje predstavljaju opasnost po njihov život, život
građana ili imovinu, te ako su bile sudionici domovinskog rata.

Dio troškova koje je osigurana osoba dužna snositi u smislu ovoga članka,
naplaćuje se neposredno od osigurane osobe prilikom korištenja zdravstvene
zaštite ili putem dobrovoljnog osiguranja.

Članak 51.

Za osljede na radu i oboljenja od profesionalnih bolesti osiguranika
i osiguranih osoba, pravne i fizičke osobe osiguravaju u cijelosti sredstva
za ostvarivanje prava i obveza iz obveznog zdravstvenog osiguranja.

Pravne i fizičke osobe obvezne su se reosigurati radi rizika iz stavka
1. ovoga članka.

Članak 52.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje učenika i redovitih studenata
te članova njihovih obitelji koji nisu zdravstveno osigurani kao članovi
obitelji osiguranika, iz članka 10. ovoga Zakona, osigurava Ministarstvo
kulture i prosvjete te Ministarstvo znanosti putem odgovarajuće ustanove
koju te osobe pohađaju.

Članak 53.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje osiguranih osoba iz članka
13. i 14. ovoga Zakona osiguravaju pravne ili fizičke osobe, tijela jedinice
lokalne samouprave i uprave, odnosno Republika Hrvatska, kod kojih ili
na poziv kojih te osobe obavljaju određene poslove i zadatke.

Članak 54.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje državljana Republike Hrvatske
koji su uposleni u inozemstvu kao i članove njihovih obitelji, osiguravaju
te osobe same iz svojih sredstava ako nisu osigurene kod stranog nositelja
zdravstvenog osiguranja.

Članak 55.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje osoba koje su prijavljene
u Zavodu za zapošljavanje osigurava taj Zavod.

Članak 56.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje članova obitelji osiguranika
iz članka 5. ovoga Zakona, osiguravaju se iz istih izvora sredstava iz
kojih se osiguravaju sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje osiguranika.

Članak 57.

Organizacija ovlašćena za obavljanje platnog prometa obvezna je na zahtjev
Zavoda, a na temelju izvršnog platnog naloga, odnosno na temelju izvršne
sudske odluke, izvršiti naplatu iznosa neuplaćenih doprinosa s kamatama,
prijenosom s računa obveznika na račun Zavoda po postupku za prisilnu naplatu
dospjelih doprinosa i poreza građana .

Naplata doprinosa zastarijeva za pet godina, računajući od kraja godine
u kojoj je dospjela obveza plaćanja.

Članak 58.

Zavod je obvezan obavljati preglede poslovnih knjiga i evidencija pravnih
i fizičkih osoba radi kontrole pravilnosti obračunavanja i uplaćivanja
sredstava za obvezno zdravstveno osiguranje te radi kontrole ostvarivanja
prava osiguranih osoba.

Članak 59.

Zavod je obvezan pratiti redovitu naplatu doprinosa za obvezno zdravstveno
osiguranje svih obveznika plaćanja doprinosa te podnositi mjesečno izvješće
Ministarstvu zdravstva.

Obvezniku plaćanja doprinosa kojeg se zatekne da nije uplatio doprinos,
sužava se korištenje zdravstvene zaštite na teret sredstava Zavoda na pravo
korištenja hitne medicinske pomoći.

Pravo korištenja zdravstvene zaštite u cijelosti, uspostavlja se danom
podmirenja svih dospjelih a neuplaćenih stredstava Zavodu, sukladno odredbama
Zakona o obveznim odnosima.

Zavod utvrđuje kada su dospjela sredstva uredno plaćena.

III. DOBROVOLJNO ZDRAVSTVENO OSIGURANJE

Članak 60.

Dobrovoljno zdravstveno osiguranje je dopunsko i privatno.

Članak 61.

Dopunsko se zdravstveno osiguranje ustanovljuje ugovornim odnosom između
osiguravatelja i osiguranika, odnosno između osiguranika i zdravstvene
ustanove neposredno.

Dopunsko zdravstveno osiguranje uvodi se kao razlika iznad vrijednosti
zdravstvenih usluga obveznog zdravstvenog osiguranja, a može se odnositi
i na veći opseg prava, odnosno standard usluga koji su određeni ovim Zakonom.

Članak 62.

Privatno zdravstveno osiguranje cjelovito rješava zdravstveno osiguranje
osiguranika a ustanovljuje se individualnim ugovorom između osiguravatelja
i osiguranika

Pristupanjem privatnom zdravstvenom osiguranju osiguranik gubi pravo
korištenja obveznog zdravstvenog osiguranja.

Osiguranik se može privatno osigurati pod uvjetom imovinskog cenzusa
kojeg utvrđuje ministar zdravstva.

Članak 63.

Uvjete i način provođenja dopunskog i privatnog zdravstvenog osiguranja
utvrđuje ministar zdravstva.

IV. ODNOS ZAVODA I ZDRAVSTVENIH USTANOVA ODNOSNO ZDRAVSTVENIH

DJELATNIKA U PRIVATNOJ PRAKSI

Članak 64.

Zavod u suglasnosti s nadležnim komorama i Ministarstvom zdravstva,
a sukladno planu i programu mjera zdravstvene zaštite Republike Hrvatske,
za svaku kalendarsku godinu, a najkasnije do početka prosinca tekuće godine,
posebnim aktom utvrđuje način provođenja plana i programa mjera zdravstvene
zaštite, formiranje cijena zdravstvene zaštite i drugih osnova za sklapanje
ugovora sa zdravstvenim ustanovama i privatnim zdravstvenim djelatnicima
koji čine mrežu zdravstvene djelatnosti.

Članak 65.

Sukladno aktu iz članka 64. ovoga Zakona, Zavod objavljuje natječaj
za sklapanje ugovora sa zdravstvenim ustanovama i privatnim zdravstvenim
djelatnicima.

Zavod sklapa ugovore sa zdravstvenim ustanovama i privatnim zdravstvenim
djelatnicima, na temelju ponuda za ostvarivanje programa i zdravstvenih
usluga.

Članak 66.

Ugovorom iz članka 65. stavka 2. ovoga Zakona određuje se vrsta, opseg,
kvaliteta i rokovi za ostvarivanje plana i programa zdravstvene zaštite,
odnosno zdravstvenih usluga te cijena. način obračuna i plaćanja zdravstvene
zaštite.

Ugovori se sklapaju najkasnije do 31. siječnja tekuće godine.

V. HRVATSKI ZAVOD ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANJE

Članak 67.

Zavod je pravna osoba s pravima i obvezama te odgovornošću, utvrđenim
ovim Zakonom i Statutom Zavoda.

Statut Zavoda donosi upravno vijeće Zavoda a potvrđuje ga Vlada Republike
Hrvatske.

Statutom Zavoda utvrđuje se naročito: ustrojstvo Zavoda, prava, obveze
i odgovornosti tijela upravljanja, javnost rada Zavoda i njegovih tijela,
način obavljanja stručno-administrativnih, pravnih i njima sličnih poslova
za Zavod kao i druga pitanja propisana zakonom od značaja za rad Zavoda.

Članak 68.

Sjedište Zavoda je u Zagrebu.

Radi obavljanja stručnih, administrativnih i drugih poslova Zavod osniva
jedinstvenu stručnu službu.

Stručna služba Zavoda ustrojava se tako da se osigura nesmetano, racionalno
i uspješno obavljanje djelatnosti Zavoda kao i dostupno ostvarivanje obveznog
zdravstvenog osiguranja svim osiguranim osobama u Zavodu.

Članak 69.

Zavod ima jedan žiro-račun.

Članak 70.

Zavod obavlja slijedeće poslove:

- provodi politiku razvoja i unapređivanja zdravstvene zaštite u svezi
s obveznim zdravstvenim osiguranjem,

- planira i prikuplja novčana sredstva obveznoga zdravstvenog osiguranja
te plaća usluge zdravstvenim ustanovama i privatnim zdravstvenim djelatnicima,

- predlaže ministru zdravstva mrežu zdravstvene djelatnosti,

- predlaže ministru zdravstva mjere zdravstvene zaštite,

- daje ministru zdravstva mišljenje o osnivanju zdravstvenih ustanova
i početku obavljanja privatne prakse zdravstvenih djelatnika koji su uključeni
u mrežu zdravstvene djelatnosti,

- obavlja poslove u svezi s ostvarivanjem prava osiguranih osoba, brine
se o zakonitom ostvarivanju tih prava te im pruža posebnu stručnu pomoć
u ostvarivanju prava i zaštiti njihovih interesa,

- obavlja poslove ugovaranja sa zdravstvenim ustanovama i privatnim
zdravstvenim djelatnicima,

- odreduje kriterije i način korištenja te visinu novčanog iznosa za
nadoknadu putnih troškova u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite i nadoknadu
za pogrebne troškove,

- određuje visinu nadoknade plaće i najviši iznos nadoknade plaće na
teret Zavoda te način valorizacije osnovice za nadoknadu plaće za vrijeme
bolovanja,

- ugovara cijenu zdravstvene zaštite,

- osigurava provedbu međunarodnih ugovora o obveznom zdravstvenom osiguranju,

- obavlja nadzor i financijsku kontrolu poslovanja zdravstvenih ustanova
i privatnih zdravstvenih djelatnika, sukladno sklopljenom ugovoru za tekuću
godinu,

- uređuje ostala pitanja vezana uz ostvarivanje prava iz obveznog zdravstvenog
osiguranja.

Članak 71.

Zavodom upravlja upravno vijeće.

Upravno vijeće se sastoji od 9 članova koje imanuje Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog ministra zdravstva i to :

- 4 predstavnika zdravstvenih djelatnika iz zdravstvenih ustanova i
privatne prakse,

- 3 predstavnika osiguranika,

- 2 predstavnika poslodavaca.

Predsjednika upravnog vijeća biraju članovi upravnog vijeća.

Upravno vijeće donosi odluke natpolovičnom većinom ukupnog broja članova.

Djelokrug, ovlašćenja i odgovornost upravnog vijeća utvrđuju se Statutom
Zavoda.

Članak 72.

Poslovodno tijelo Zavoda je direktor, a imenuje ga Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog ministra zdravstva.

Djelokrug rada, ovlašćenja i odgovornosti direktora Zavoda utvrđuju
se Statutom.

Članak 73.

Zavod ima pričuvu koja se ostvaruje izdvajanjem najmanje 50% viška prihoda
nad rashodima, a nakon podmirenja troškova obveznog zdravstvenog osiguranja.

Ako se po završnom računu utvrdi višak prihoda, taj se višak unosi u
pričuvu.

Nadzor nad korištenjem pričuve obavlja upravno vijeće Zavoda.

Članak 74.

Pričuva može iznositi najviše jednu dvanaestinu planiranih rashoda u
tekućoj godini za provedbu standarda obveznog zdravstvenog osiguranja.

Tijekom godine pričuva se može koristiti kao obrtna sredstva za podmirivanje
tekućih obveza Zavoda te kao pozajmica uz obvezu vraćanja najkasnije do
kraja iduće godine uz kamatu.

Pričuva služi za pokrivanje viška rashoda i sanaciju gubitaka.

Rashodi Zavoda u jednoj kalendarskoj godini pokrivaju se prihodima u
istoj kalendarskoj godini.

Članak 75.

Izuzetno od odredbe članka 74. stavka 3. ovoga Zakona, ukoliko Vlada
Republike Hrvatske utvrdi da su gubici Zavoda nastali zbog objektivnih
okolnosti, sanacija gubitaka se pokriva iz proračuna Republike Hrvatske
kao pomoć za likvidnost u svoti koja nedostaje.

Članak 76.

U svrhu osiguravanja podataka potrebnih za provođenje zdravstvene zaštite
te nadzora nad ostvarivanjem zdravstvene zaštite, korištenjem bolovanja,
odnosno ostalih prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja, u Zavodu se
vode evidencije.

Provedbene propise o načinu i mjestu vođenja, obliku sadržaju i rokovima
evidencije te obveznicima vođenja evidencija, donijet će Zavod.

Članak 77.

Nadzor nad zakonitošću rada Zavoda obavlja Ministarstvo zdravstva.

U provođenju nadzora iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo zdravstva
može:

- zahtijevati izvješća, podatke i druge obavijesti o obavljanju poslova,

- predložiti Vladi Republike Hrvatske da pokrene postupak pred Ustavnim
sudom za ocjenu suglasnosti propisa s Ustavom i zakonom,

- izvršiti uvid u ustrojstvo i način poslovanja te predložiti mjere
radi izvršenja pojedinih poslova,

- predložiti pokretanje postupka suspenzije djelatnika koji obavljaju
poslove iz nadležnosti Zavoda,

- poduzeti i druge mjere propisane ovim Zakonom ili drugim propisima.

Zavod je obvezan najmanje jedanput godišnje podnositi Ministarstvu zdravstva
izvješće o svom radu.

VI. OSTVARIVANJE PRAVA I OBVEZA IZ OBVEZNOGA ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

Članak 78.

Prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja može ostvariti samo osoba
kojoj je utvrđen status osigurane osobe.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod, a dokazuje se posebnom ispravom.

Provedbene propise o sadržaju i obliku isprave iz stavka 2. ovoga članka,
kao i načinu njezina izdavanja, donijet će Zavod.

Članak 79.

Sve fizičke i pravne osobe obvezne su dostaviti Zavodu sve podatke u
svezi s prijavom i odjavom osiguranih osoba, a radi ostvarivanja prava
i obveza iz obveznoga zdravstvenog osiguranja i izdavanja posebne isprave
iz članka 78. stavka 2. ovoga Zakona.

Osoba za koju pravna ili fizička osoba nije podnijela prijavu iz stavka
1. ovoga članka može zahtijevati od Zavoda da joj utvrdi status osigurane
osobe.

Ako Zavod ne prihvati podnijetu prijavu ili utvrdi svojstvo osigurane
osobe po nekoj drugoj osnovi, o tome donosi pismeno rješenje koje dostavlja
podnositelju prijave i zainteresiranoj osobi.

Prestankom okolnosti na temelju kojih je stečen status osigurane osobe,
gubi se taj status.

Provedbene propise o načinu prijavljivanja i odjavljivanja osigurane
osobe iz stavka 1. ovoga članka donijet će Zavod.

Članak 80.

Radi zaštite prava iz ovoga Zakona, osiguranim se osobama u Zavodu osigurava
dvostepenost rješavanja u postupku koji je pokrenula osigurana osoba.

Drugostepeno rješenje Zavoda je konačno i protiv njega se može pokrenuti
upravni spor pred Upravnim sudom Hrvatske.

Članak 81.

U postupku rješavanja o pravima iz zdravstvenog osiguranja, primjenjuje
se Zakon o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom nije drukčije uređeno.

Članak 82.

Pri ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznog zdravstvenog
osiguranja prema odredbama ovoga Zakona, osigurana osoba ima pravo na slobodan
izbor doktora medicine i doktora stomatologije primarne zdravstvene zaštite.

Osigurana osoba bira doktora medicine i doktora stomatologije primarne
zdravstvene zaštite za razdoblje od najmanje godinu dana.

Provedbene propise o načinu ostvarivanja prava na slobodan izbor doktora
medicine i doktora stomatologije primarne zdravstvene zaštite donijet će
Zavod uz suglasnost liječničke komore i ministra zdravstva.

VII. NADOKNADA ŠTETE

Članak 83.

Osigurana osoba obvezna je Zavodu nadoknaditi štetu:

1. ako je ostvarila primanje iz sredstava Zavoda na osnovi neistinitih
ili netočnih podataka za koje je znala ili je morala znati da su neistiniti,
odnosno netočni ili je primanje ostvarila na drugi protupravan način ,
odnosno u većem opsegu nego što joj pripada.

2 ako je ostvarila primanje iz sredstava Zavoda uslijed toga što nije
prijavila promjenu koja utječe na gubitak ili opseg prava, a znala je ili
je morala znati za tu promjenu.

Članak 84.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu prouzročene štete od osobe koja
je prouzročila bolest, povredu ili smrt osigurane osobe.

Za štetu koju je Zavodu u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka počinio
djelatnik na radu ili u svezi s radom odgovara pravna ili fizička osoba.

Zavod je obvezan u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka zahtijevati
nadoknadu štete i neposredno od djelatnika, ako je šteta prouzročena namjerno.
Kada Zavod zahtijeva nadoknadu štete od pravne osobe, fizičke osobe i od
djelatnika, oni odgovaraju za štetu solidarno.

Članak 85.

Osigurana osoba kojoj je iz sredstava Zavoda isplaćen novčani iznos
na koji nije imalo pravo, obvezna je vratiti primljeni iznos sukladno odredbama
Zakona o obveznim odnosima.

Članak 86.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu prouzročene štete od pravne odnosno
fizičke osobe:

1. ako je šteta nastala zato što nisu dani podaci ili što su dani neistiniti
ili netočni podaci o činjenicama o kojima ovisi stjecanje ili opseg prava,

2. ako je isplata izvršena na temelju neistinitih ili netočnih podataka
navedenih u prijavi o stupanju djelatnika na rad,

3. ako je isplata izvršena stoga što nije podnesena prijava o promjenama
koje utječu na gubitak ili na opseg prava djelatnika, odnosno prijava o
istupanju djelatnika s rada ili ako je prijava podnesena poslije propisanog
roka.

Osigurane osobe koje su obvezne same podnositi prijave ili davati određene
podatke u svezi sa svojim pravima i obvezama, obvezne su u slučajevima
iz stavka 1. ovoga članka same Zavodu nadoknaditi štetu koja je nastala
jer prijava nije podnesena ili su dani neistiniti podaci.

Za štetu u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, pravna i fizička osoba
odgovaraju bez obzira na krivnju, a osigurane osobe u slučajevima iz stavka
2. ovoga članka odgovaraju za štetu ako su znale ili morale znati da su
dani podaci neistiniti ili netočni, odnosno ako su znale ili morale znati
za promjene koje utječu na gubitak ili opseg prava, a te promjene nisu
prijavile.

Članak 87.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu prouzročene štete od pravne ili
fizičke osobe ako su bolest, povreda ili smrt djelatnika nastali zbog toga
što nisu provedene mjere zaštite na radu ili druge mjere za zaštitu građana.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu prouzročene štete od pravne ili
fizičke osobe i kada je šteta nastala jer je djelatnik stupio na rad bez
propisanoga prethodnoga zdravstvenog pregleda, a kasnije se zdravstvenim
pregledom utvrdi da ta osoba prema zdravstvenom stanju nije bila sposobna
za rad na određenim poslovima.

Članak 88.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu prouzročene štete u slučajevilna
iz članka 84. ovoga Zakona i neposredno od pravne osobe za osiguranje imovine
i osoba kod koje su ove osobe osigurane od odgovornosti za štetu uzrokovanu
trećim osobama, prema propisima o obveznom osiguranju ovog rizika.

Članak 89.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu prouzročene štete u slučajevima
iz članka 84. ovoga Zakona kada je šteta nastala upotrebom motornog vozila
neposredno od pravne osobe za osiguranja imovine i osoba kod koje je štetnik
sklopio ugovor o obveznom osiguranju od odgovornosti za štete pričinjene
trećim osobama.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu štete prouzročene upotrebom vozila
kojim se koristila, odnosno kojim je upravljala osoba koja za to nije imala
ovlašćenje.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu štete prouzročene upotrebom vozila
za koje nije sklopljen ugovor o osiguranju, odnosno upotrebom nepoznatog
vozila od pravne osobe za osiguranje imovine i osoba koja obavlja osiguranje
autoodgovornosti u mjestu nastanka štete.

U slučaju iz stavka 3. ovoga članka pravna osoba za osiguranje imovine
i osoba, obvezna je isplatiti nadoknadu kao da je bio sklopljen ugovor
o osiguranju.

Članak 90.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu štete prouzročene upotrebom vozila
s inozemnom registracijom za koje postoji valjana međunarodna isprava ili
dokaz o postojanju osiguranja od bilo koje pravne osobe za osiguranje imovine
i osoba sa sjedištem na teritoriju Republike Hrvatske.

Štetu nastalu upotrebom vozila inozemne registracije koja nije obuhvaćena
osiguranjem autoodgovornosti nadoknađuje pravna osoba za osiguranje imovine
i osoba sa sjedištem u mjestu nastanka štete.

Članak 91.

Zavod je obvezan zahtijevati nadoknadu štete u slučajevima predviđenim
ovim Zakonom, bez obzira na to što je nastala isplatom davanja koja kao
pravo pripadaju osiguranoj osobi iz sredstava Zavoda.

Članak 92.

Pri utvrđivanju prava na nadoknadu štete prouzročene Zavodu primjenjuju
se odgovarajuće odredbe Zakona o obveznim odnosima, kao i posebni pripisi
o nadoknadi štete.

Članak 93.

Potraživanja nadoknade štete, u smislu odredbi ovoga Zakona, zastarijevaju
istekom rokova određenih Zakonom o obveznim odnosima.

Rokovi zastare potraživanja nadoknade štete u smislu odredbi ovoga Zakona,
počinju teći:

1. u slučajevima iz članka 83. i članka 86. stavka 1. ovoga Zakona,
od dana kada je postalo konačnim rješenje kojim je utvrđeno da isplaćeno
primanje nije pripadalo ili je pripadalo u manjem opsegu;

2. u slučajevima iz članka 84. i 87. ovoga Zakona od dana kada je postalo
izvršnim rješenje kojim je priznato pravo na primanje iz sredstava Zavoda;

3. u ostalim slučajevima kada se zahtijeva nadoknada za pojedina isplaćena
davanja iz članka 91. ovoga Zakona, od dana izvršene isplate svakog pojedinog
davanja.

Članak 94.

Kada se utvrdi da je nastala šteta, Zavod će uz navođenje dokaza pozvati
osiguranu osobu, pravnu ili fizičku osobu, pravnu osobu za osiguranje imovine
i osoba ili drugu osobu koja je dužna nadoknaditi štetu, da u određenom
roku nadoknadi štetu.

Ako šteta ne bude nadoknađena u određenom roku, Zavod potraživanje ostvaruje
tužbom kod nadležnog suda.

Zavod ima pravo na zateznu kamatu po stopi propisanoj Zakonom o obveznim
odnosima, od dana nastale štete.

Zavod nema pravo bez izričitog pristanka osiguranika ili osigurane osobe
ostvariti nadoknadu štete obustavom isplate ili ustezanjem od novčane nadoknade
na koju osigurana osoba ima pravo u svezi s korištenjem prava iz zdravstvenog
osiguranja.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 95.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 500 do 2000 DEM kaznit
će se za prekršaj pravna, odnosno fizička osoba:

1. ako ne obračuna, odnosno ne uplati doprinos za obvezno zdravstveno
osiguranje "iz" i "na" plaće djelatnika ( članak 42.),

2. ako ne obračuna, odnosno ne uplati doprinos za obvezno zdravstveno
osiguranje umirovljenika (članak 44.).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 250 do 500 DEM i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 96.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 500 do 2000 DEM kaznit
će se za prekršaj osoba:

1. ako kao vlasnik privatnog poduzeća ne uplati doprinos za obvezno
zdravstveno osiguranje ( članak 43),

2. ako ne uplati doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje koji je
sama obvezna uplatiti (članak 43.),

3. ako onemogući pregled i nadzor te financijsku kontrolu poslovanja
( članak 58. i 70. alineja 11.).

Članak 97.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 250 do 400 DEM kaznit
će se za prekršaj seljak, odnosno seljačko kućanstvo :

1. ako ne izvrši uplatu doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje
(članak 45.),

2. ako ne dostavi nadležnoj pravnoj osobi sve podatke u svezi s prijavom
i odjavom osigurane osobe, radi ostvarivanja prava i obveza iz obveznog
zdravstvenog osiguranja ( članak 79.).

Članak 98.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 300 do 1500 DEM kaznit
će se za prekršaj pravna, odnosno fizička osoba:

1. ako ne dostavi nadležnoj pravnoj osobi sve podatke u svezi s prijavom
i odjavom osigurane osobe, radi ostvarivanja prava i obveza iz obveznog
zdravstvenog osiguranja (članak 79.).

Za radnju iz stavka 1. ovoga članka, kaznit će se novčanom kaznom u
dinarskoj protuvrijednosti od 250 do 500 DEM i odgovorna osoba u pravnoj
osobi.

Članak 99.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 250 do 400 DEM kaznit
će se za prekršaj izabrani doktor medicine primarne zdravstvene zaštite
u zdravstvenoj ustanovi, odnosno u privatnoj praksi:

1. ako utvrdi da osigurana osoba ima pravo na korištenje bolovanja,a
za to nema osnove ( članak 27. stavak 1.).

Članak 100.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 250 do 400 DEM kaznit
će se za prekršaj građanin:

1. ako je svjesno prouzročio privremenu nesposobnost za rad, namjerno
sprečava ozdravljenje, odnosno osposobljavanje, radi, bez opravdanog razloga
ne odgovori na poziv za liječnički pregled, ne pridržava se uputa za liječenje,
odnosno bez dozvole doktora medicine otputuje iz mjesta prebivališta ili
u roku od tri dana nakon početka bolesti ne izvijesti izabranog doktora
medicine primarne zdravstvene zaštite da je obolio (članak 32.),

2. ako je ostvario pravo na nadoknadu putnih troškova u svezi s liječenjem,
a nije imao pravnog osnova (članak 36.),

3. ako koristi ispravu kojom se dokazuje status osigurane osobe na način
suprotan odredbama ovoga zakona i propisa donesenih na osnovi ovoga zakona
( članak 78.)

Članak 101.

Iznosi novčanih kazni propisani u članku 95. do 100. ovoga Zakona, revalorizirat
će se po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan naplate kazne.

IX. OVLASTl ZA DONOŠENJE PROVEDBENIH PROPISA

Članak 102.

Ovlašćuje se ministar zdravstva da donese provedbene propise o:

- uvjetima i načinu korištenja prava na pomoć za opremu novorođenog
djeteta (članak 39. stavak 3.),

- o imovinskom cenzusu osiguranika kao uvjetu za korištenje privatnog
zdravstvenog osiguranja (članak 62. stavak 3.),

- uvjetima i načinu provođenja dopunskog i privatnog zdravstvenog osiguranja
(članak 63.).

Ministar zdravstva dužan je propise iz stavka 1. ovoga članka donijeti
najkasnije u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Propisima iz stavka 1. ovoga članka mogu se propisati prekršaji i odrediti
novčane kazne za te prekršaje.

Članak 103.

Ovlašćuje se Zavod da donese provedbene propise o:

- uvjetima pod kojima se smatra da je osoba nesposobna za samostalan
život i rad i nema vlastitih sredstava za uzdržavanje (članak 6. štavak
3.),

- pravima, uvjetima i načinu korištenja zdravstvene zaštite u inozemstvu
(članak 16. stavak 4.),

- standardima i normativima obveznoga zdravstvenog osiguranja i načinu
ostvarivanja prava osiguranih osoba (članak 17. stavak 3),

- načinu ostvarivanja prava na nadoknadu plaće u svezi s korištenjem
zdravstvene zaštite (članak 23. stavak 3.),

- sastavu, ovlašćenjima i načinu rada kontrolora i liječničke komisije
(članak 27. stavak 5.),

- uvjetima i načinu pod kojima osiguraniku pripada pravo na nadoknadu
plaće za vrijeme dok se nalazi u pritvoru i istražnom zatvoru (članak 31.),

- visini, kriterijima i načinu korištenja nadoknade troškova prijevoza
( členak 37. stavak 3.),

- uvjetima i načinu korištenja nadoknade za pogrebne troškove ( članak
40. stavak 2.),

- stopi i osnovici doprinosa te načinu plaćanja doprinosa osoba koje
su vlasnici privatnih poduzeća i osoba koje same plaćaju doprinos (članak
41. stavak 2. alineja 2.),

- načinu i visini dodatnog doprinosa za korištenje zdravstvene zaštite
u inozemstvu ( članak 41. stavak 2. alineja 3.),

- osnovici doprinosa, načinu obračuna i plaćanju sredstava za ostvarivanje
prava na zdravstvenu zaštitu (članak 43. stavak 3.),

- osnovicu za naplatu sredstava korisnika mirovine i invalidnine (članak
44. stavak 4.),

- osnovici doprinosa te postupku naplate doprinosa seljaka i seljačkog
kućanstva (članak 45. stavak 6.),

- visini iznosa te kriterijima i načinu sudjelovanja osiguranih osoba
u korištenju zdravstvene zaštite (članak 50. stavsk 3.),

- načinu i mjestu vođenja, obliku, sadržaju i rokovima evidencije, te
obveznicima vođenja evidencije ( članak 76. stavak 2.),

- sadržaju i obliku isprave te načinu njezina izdavanja (članak 78.
stavak 3.),

- načinu prijavljivanja i odjavljivanja osigurane osobe (članak 79.
stavak 5.),

- načinu ostvarivanja prava na slobodan izbor doktora medicine i doktora
stomatologije primarne zdravstvene zaštite ( članak 82. stavak 3.).

Zavod je dužan propise iz stavka 1. ovoga članka donijeti najkasnije
u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 104.

Do donošenja propisa iz članka 102. i 103. ovoga Zakona primjenjivat
će se slijedeći propisi:

1. Pravilnik o pravima, uvjetima i postupku za ostvarivanje prava iz
zdravstvenog osiguranja ("Narodne novine", br. 55/90., 5/91.,
14/91., 27/91., 21/92., 32/92., 64/92. i 82/92.),

2. Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja zdravstvene zaštite osiguranika
Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja i zdravstva Hrvatske ("Narodne
novine", br. 55/90., 5/91., 14/91., 70/91. i 29/93.),

3. Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu korištenja zdravstvene zaštite
u inozemstvu ( "Narodne novine" br. 55/90, 5/91, 14/91, 32/91),

4. Previlnik o načinu obavljanja kontrole ponašanja osiguranika za vrijeme
privremene nesposobnosti - spriječenosti za rad ("Narodne novine",
br. 39/91., 46/91.).

5. Pravilnik o stjecanju prava na rad sa skračenim radnim vremenom zbog
njege teže hendikepiranog djeteta ("Narodne novine", br. 34/90.),

6. Pravilnik o ovlastima, dužnostima i sastavu liječničkih komisija
("Narodne novine", br. 32/91 i 29/93.),

7. Pravilnik o načinu propisivanja, izdavanja i naplaćivanja lijekova
osiguranicima Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja i zdravstva Hrvatske
("Narodne novine", br. 53A/91., 70/92.).

8. Pravilnik o ortopedskim i drugim pomagalima ("Narodne novine",
br. 13/93., 17/93., 26/93. i 53/93.),

9. Pravilnik o zdravstvenom standardu u Republici Hrvatskoj ( "Narodne
novine", br. 3/92.).

10. Popis dijagnostičkih i terapijskih postupaka u zdravstvenim djelatnostima
("Narodne novine", br. 15/92. i 29/93.)

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 105.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Republički fond zdravstvenog osiguranja
i zdravstva Hrvatske nastavlja s radom kao Hrvatski zavod za zdravstveno
osiguranje.

Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje dužan je svoje ustrojstvo i
akte uskladiti s odredbama ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana
stupanja na snagu.ovoga Zakona.

Članak 106.

Žalbe podnijete protiv rješenja donijetih do stupanja na snagu ovoga
Zakona, rješavat će tijela nadležna prema odredbama ovoga Zakona, a prema
propisima koji su važili do njegova stupanja na snagu.

Članak 107.

Osigurane osobe koje su započele ostvarivati pravo na zdravstvenu zaštitu
I druga prava koja proizlaze iz obveznog zdravstvenog osiguranja prije
stupanja na snagu ostvaruju ta prava prema odredbama ovoga Zakona.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka koje prema odredbama ovoga Zakona ne
ispunjavaju propisane uvjete za korištenje prava priznatog prema dosadašnjim
propisima, nastavljaju započeto korištenje tim pravom prema odredbama ovoga
Zakona kao da ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom, odnosno na temelju
ovoga Zakona, sve dok traje oboljenje i potreba liječenja.

Članak 108.

Odredba članka 44. stavka 1. ovoga Zakona počet će se primjenjivati
nakon stupanja na snagu Zakona o stopama doprinosa za mirovinsko, invalidsko
i zdravstveno osiguranje.

Uprave prihoda će do 31. prosinca 1993. godine završiti poslove obračuna
i naplate doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje seljaka i članova
njihovih obitelji iz članka 45. ovoga Zakona, a od 1. siječnja 1994. godine
navedene poslove preuzet će Zavod.

Članak 109.

Osiguranicima iz članka 5. točke 15. i 16. ovoga Zakona, osiguravaju
se prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja od 1. siječnja 1993. godine.

Članak 110.

Do donošenja posebnog zakona o stopama po kojima se uplaćuju sredstva
za obvezno zdravstveno osiguranje, ostaje na snazi odredba članka 239.
Zakona o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju ( "Narodne
novine", br.12/91., 18/91., 53A/91., 18/92. i 69/82.).

Članak 111.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti:

1. odredbe članka 36. do 118., članka 207. do 215., članka 233., 234.,
238., 246. i 248. Zakona o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju
("Narodne novine", br. 12/91.-pročišćeni tekst, 19/91., 53A/91.,
18/92. i 69/92.),

2. odredbe članka 128.-152. Zakona o službi u oružanim snagama ("Narodne
novine" br. 52/91),

3. Zakon o zdravstvenom osiguranju vojnih osiguranika ("Narodne
novine", br. 53/91.).

Članak 112.

Sve pravne i fizičke osobe u ostvarivanju prava i obveza iz obveznog
zdravstvenog osiguranja dužne su svoje poslovanje uskladiti s odredbama
ovoga Zakona u roku od šest mjeseci ođ dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 113.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 500-01/93-01/04

Zagreb, 30. srpnja 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Ostalo, NN 75/1993-1535
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)