## Odluka o jedinstvenom iskazivanju efektivne kamatne stope na kredite i depozite

### NN 56/2001 (20.6.2001.), Odluka o jedinstvenom iskazivanju efektivne kamatne stope na kredite i depozite

# HRVATSKA NARODNA BANKA

895

Na temelju članka 103. Zakona o bankama (»Narodne novine« br. 161/1998.)
i članka 39. stavka (2) pod i) i j) Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne
novine« br. 36/2001.) guverner Hrvatske narodne banke dana 12. lipnja 2001.
donosi

## ODLUKU

### o jedinstvenom iskazivanju efektivne kamatne stope na kredite i depozite

### I.

Ovom Odlukom propisuje se jedinstveni način iskazivanja aktivne
efektivne kamatne stope na dane kredite banke, odnosno pasivne efektivne
kamatne stope na primljene depozite.

II.

Efektivna kamatna stopa je dekurzivna kamatna stopa, iskazana na
godišnjoj razini primjenom složenoga kamatnog računa, upotrebom koje se
diskontirani novčani primici izjednačuju s diskontiranim novčanim izdacima koji
se odnose na dane kredite, odnosno primljene depozite. Pri diskontiranju
primjenjuje se stvarni (kalendarski) broj dana u mjesecu i 365/366 dana u
godini.

Efektivna kamatna stopa iskazuje se s dvjema decimalama, uz
zaokruživanje druge decimale.

III.

Banka je dužna izračunati efektivnu kamatnu stopu i predo­čiti je
javnosti i klijentu (fizičkoj i pravnoj osobi).

Podaci o kamatnim stopama na kredite i depozite koje banka oglašava u
svojim prostorijama i komercijalne poruke i oglasi u javnim medijima koji
izravno ili neizravno predočuju kamatnu stopu ili neki drugi iznos koji se
smatra dijelom cijene kredita, odnosno depozita, obvezno trebaju sadržavati i
efektivnu kamatnu stopu.

Efektivna kamatna stopa ne smije biti manje uočljiva od drugih podataka
te se banka pri njezinu iskazivanju treba koristiti izrazom »efektivna kamatna
stopa«. Kod ponavljanja toga izraza može se koristiti i kraticom »EKS«.

Efektivnu kamatnu stopu banka je dužna predočiti klijentu prije primanja
njegova zahtjeva za odobrenje kredita, kao i prije sklapanja ugovora o kreditu.
Također, banka je dužna efektivnu kamatnu stopu predočiti klijentu prije
sklapanja ugovora o depozitu. Takav se iskaz, ako nije riječ o komunikaciji
telefonom ili drugim sličnim sredstvom, daje u pisanu obliku.

Ugovor o kreditu
odnosno depozitu mora sadržavati odgovarajuću odredbu iz koje će biti razvidno
da je klijent upoznat s uvjetima kredita odnosno depozita i efektivnom kamatnom
stopom.

IV.

Pri zasnivanju kreditnog odnosno depozitnog odnosa s klijen­tom banka je
dužna klijentu uručiti otplatnu tablicu, koja čini sas­tav­ni dio ugovora, s
jasno iskazanom efektivnom kamatnom stopom. Također, otplatnu tablicu banka je
dužna priložiti svojoj kreditnoj, odnosno depozitnoj dokumentaciji.

Za ugovore o kreditu odnosno depozitu koji su zaključeni prije početka
primjene ove odluke banka je, na zahtjev klijenta, dužna izraditi otplatnu
tablicu za preostalo razdoblje do dospijeća.

V.

Metodologija izračuna efektivne kamatne stope na kredite i depozite te
minimalni sadržaj otplatne tablice propisani su Uputom za primjenu Odluke o
jedinstvenom iskazivanju efektivne kamatne stope na kredite i depozite, koja se
daje u nastavku ove odluke i njezin je sastavni dio.

VI.

Ova odluka primjenjuje se i na poslovanje štedionica i stambenih
štedionica.

Banke, štedionice i stambene štedionice nisu obvezne primjenjivati ovu
odluku na međusobne poslovne odnose.

VII.

Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«, a primjenjuje se od 1. siječnja 2002.

O.br.
122-020/06-01/ŽR

Zagreb, 12. lipnja 2001.

Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. sc. Željko Rohatinski,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

UPUTA ZA PRIMJENU

Odluke o jedinstvenom iskazivanju efektivne
kamatne stope na kredite i depozite

(Metodologija izračuna
efektivne kamatne stope na kredite i depozite)

Ova se uputa sastoji
od pet dijelova. U prvom se dijelu objaš­njava metodologija izračuna
efektivnoga kamatnjaka. Drugi dio govori o izradi otplatne tablice, s pomoću
koje se izračunava efektivni kamatnjak na kredite i depozite. Trećim se dijelom
utvrđuje izračun efektivne kamatne stope na kredite. Četvrti dio odnosi se na
izračun efektivne kamatne stope na depozite. Prijelazne i završne odredbe čine
peti dio Upute.

Uz Uputu se daje i
Prilog koji sadrži definicije i pojašnjenje matematičke podloge za izračun
efektivnoga kamatnjaka te formule koje se upotrebljavaju pri obračunu kamata u
okviru jednostavnoga i složenoga kamatnog računa, uz primjenu relativne i
konformne metode te anticipativnoga i dekurzivnoga obračuna.

I. Metodologija izraČuna efektivnoga kamatnjaka

Osnovu jedinstvenog
načina izračunavanja efektivne kamatne stope na kredite i depozite čine složeni
kamatni račun i dekurzivni obračun. Jedinstveni način izračunavanja efektivnoga
kamatnjaka temelji se na metodi neto sadašnje vrijednosti. Efektivni kamatnjak
je ona kamatna stopa primjenom koje se diskontirani novčani primici izjednačuju
s diskontiranim novčanim izdacima koji se odnose na dane kredite, odnosno
primljene depozite, tj. ona kamatna stopa primjenom koje se diskontirana serija
neto novčanih tokova izjednačuje s nulom. Kod kreditnog odnosa neto novčanim
tokom u određenom razdoblju smatramo razliku između svih uplata u korist
kreditora (primitaka banke) i svih isplata u korist korisnika kredita (izdataka
banke) nakon svršetka otplatnog razdoblja. Novčani tokovi uključuju svaki
novčani transfer između korisnika kredita i kreditora koji je izravno vezan uz
odobrenje kredita, odnosno koji je dio uvjeta korištenja kredita (npr. isplata
glavnice, otplatna rata, jednokratna provizija za odobrenje kredita, naknada za
servisiranje kreditne partije, uplata/povrat pologa, kamata na polog i sl.) ili
koji uvjetuje odobravanje kredita (npr. naknada za obradu kreditnog zahtjeva).
Analogno tome, kod depozitnog odnosa neto novčanim tokom u određenom razdoblju
smatramo razliku između svih uplata u korist primatelja depozita (primitaka
banke) i svih isplata u korist deponenta, tj. vlasnika sredstava (izdataka
banke) nakon svršetka otplatnog razdoblja.

II. Izrada otplatne tablice

Kod zasnivanja
kreditnoga odnosno depozitnog odnosa s kli­jen­tom banka uručuje klijentu
otplatnu tablicu, koja čini sastavni dio ugovora, s jasno iskazanom efektivnom
kamatnom stopom. Otplatnu tablicu banka prilaže svojoj kreditnoj, odnosno
depozitnoj dokumentaciji.

Ispred zaglavlja
otplatne tablice moraju se navesti naziv i adresa banke te informacije koje
omogućuju kontakt. Otplatna tablica također treba sadržavati datum izrade te
napomenu da iskazana efektivna kamatna stopa vrijedi na datum izrade otplatne
tablice. Otplatna tablica koja se smatra sastavnim dijelom ugovora o kreditu
ili depozitu mora sadržavati i žig banke te potpis odgovornog zaposlenika
banke.

Izrada otplatne tablice zasniva se na pretpostavljenom
redovnom toku svih transakcija (novčanih tokova), koji podrazumijeva urednost
svih strana u izvršavanju obveza koje iz ugovora pro­istječu. Smatra se da
ugovor vrijedi u onom razdoblju za koji je sklopljen te ako banka/korisnik
kredita i banka/deponent ispunjavaju svoje obveze pod dogovorenim uvjetima i o
dospijeću. Na primjer, ako je ugovorom o kreditu predviđena veća kamatna stopa
onda kada klijent banci ne otplaćuje kredit uredno, tu činjenicu treba
zanemariti i otplatnu tablicu izraditi na osnovi one kamatne stope koja je
predviđena kod redovite (uredne) otplate kredita.

Kod kredita ili depozita koji sadrže klauzule o
promjenljivosti kamatne stope te naknada ili provizija koje ulaze u izračun
efektivne kamatne stope, efektivna kamatna stopa izračunat će se pod pretpostavkom
da su kamatna stopa i druge naknade fiksne.

Kod oglednih izračuna efektivne kamatne stope na
kredite, a za potrebe javnog priopćavanja, pretpostavlja se da se hipotetički
kredit iz primjera odobrava prvoga u mjesecu.

Ako tijekom korištenja kredita, odnosno trajanja
depozita, do­đe do promjene kamatne stope, naknade ili provizije koje ulaze u
izračun efektivne kamatne stope, banka je dužna putem prio­pćenja za javnost
ili na drugi odgovarajući pisani način (npr. u javnim glasilima, vidljivim
isticanjem u prostorijama banke, preko izvoda i sl.) obavijestiti klijenta o
promjeni prije početka njezine primjene te na njegov zahtjev izraditi novu
otplatnu tablicu.

III. IzraČun efektivne kamatne stope na kredite s pomoĆu otplatne
tablice

Efektivnu kamatnu
stopu na kredite banka je dužna predočiti klijentu prije primanja njegova
zahtjeva za odobrenje kredita, kao i prije sklapanja ugovora o kreditu.

Efektivni kamatnjak
na kredite izračunava se iz otplatne tablice s pomoću tabličnoga kalkulatora.
Otplatna tablica sadrži slje­deće stupce:

*1. Razdoblje* – označava redni broj osnovnoga
obračunskog razdoblja u kojem dolazi do određenoga novčanog toka. 0-to raz­doblje
je ono razdoblje u kojem dolazi do prvoga novčanog toka.

*2. Datum dospijeća* – označava datum kada dolazi do određenoga
novčanog toka. Bitno je navesti točan datum s obzirom na to da se efektivna
kamatna stopa računa prema stvarnom (kalendarskom) broju dana u mjesecu i
365/366 dana u godini. Pri izračunavanju i iskazivanju efektivne kamatne stope
za kredite koji se povlače u tranšama potrebno je od klijenta zatražiti da
navede planirane datume kada bi trebalo doći do povlačenja tranša te iznose
tranša.

*3. Isplata kredita* – u ovaj se stupac bilježi iznos kredita,
odnosno dijela kredita (iznos tranše) koji treba isplatiti, i to u onom
razdoblju, tj. na onaj datum kada je izvjesno da će do isplate doći, odnosno
kada klijent očekuje da će povući pojedinu tranšu ili cijeli kredit. Kod
kredita koji se povlače u tranšama na otplatnoj tablici potrebno je navesti
iznos kredita.

*4. Druge isplate* – u ovaj se stupac upisuju druge isplate
koje banka izvršava na temelju sklopljenog ugovora o kreditu (npr. is­pla­ta
sigurnosnog pologa i kamate na uplaćeni sigurnosni polog).

*5. Otplatna rata* – može biti u obliku jednakih anuiteta,
promjenljivih anuiteta s jednakim otplatnim kvotama, promjenljivih anuiteta s
promjenljivim otplatnim kvotama te u drugim oblicima. Ako se naknade iz stupca *Druge
uplate* ne plaćaju odmah, već se pribrajaju stanju kredita, iz otplatne se
rate najprije namiruje iznos tih naknada, potom obračunata kamata, a tek
naposljetku dio glavnice (otplatna kvota).

*6. Otplatna kvota* – u ovaj se stupac unosi iznos dijela
glavnice koji se uplaćuje iz otplatne rate u svakom obračunskom razdoblju.

*7. Uplata kamate* – u ovaj se stupac bilježi iznos kamate koji se
uplaćuje iz otplatne rate u svakom obračunskom razdoblju, kao i interkalarna
kamata. Na otplatnoj se tablici obvezno navodi nominalna kamatna stopa, uz
napomenu je li riječ o fiksnoj ili promjenljivoj kamatnoj stopi. Ako je riječ o
promjenljivoj kamatnoj stopi, pri izračunu i iskazivanju efektivne kamatne
stope ta se činjenica zanemaruje te se izračun vrši primjenom nominalne kamatne
stope koja vrijedi na datum izračuna (vidi točku II., st. 3. i 4.).

*8. Druge uplate* – u ovaj se stupac unose sve druge uplate koje
korisnik kredita plaća banci na temelju sklopljenog ugovora o kreditu.

Drugim uplatama, u smislu ove upute, smatraju se sve
one eventualne uplate koje su izravno povezane s kreditom, tj. uz uvjete njegova
korištenja odnosno odobravanja. U ove uplate ubrajaju se:

§ naknada za obradu kreditnog zahtjeva

§ uplata sigurnosnog pologa i eventualni troškovi
povezani s njim

§ naknade s osnove odobravanja kredita

§ naknada za vođenje kredita, servisiranje kreditne
partije te slanje izvoda

§ naknada za nepovučeni iznos kredita kod okvirnih ili
drugih kredita

§ naknada za čuvanje zaloga kao instrumenta osiguranja
za otplatu kredita te

§ ostale slične naknade ili provizije izravno povezane
s kreditom.

U izračun efektivne kamatne stope u smislu ove upute
ne uključuju se:

§ troškovi procjene vrijednosti nekretnina i
pokretnina

§ premije osiguranja ili druge naknade
povezane s garancijama i drugim jamstvima kojima se zaštićuje kreditor od
mogućih rizika

§ javnobilježničke pristojbe

§ naknada za pribavljanje zemljišnoknjižnog izvatka

§ naknada za pribavljanje različitih uvjerenja,
potvrda, dozvola i rješenja nadležnih tijela i organa

§ zatezne kamate ili bilo koji drugi troškovi ili
penali proizašli iz korisnikova nepridržavanja uvjeta ugovora o kreditu

§ poštarina, troškovi telegrama i telefaksa te

§ ostale slične naknade i provizije.

Osim izvješćivanja klijenta o efektivnoj kamatnoj
stopi, iznosima koji se uključuju u njezin izračun te o drugim uvjetima
kredita, banka je dužna izvijestiti klijenta i o onim dodatnim troškovima koji
proizlaze iz drugih davanja koja se ne uključuju u izračun efektivne kamatne
stope, a nastaju za klijenta na zahtjev banke. Ti izdaci moraju se
identificirati prema vrsti i pobrojati. Ako je banka upoznata s iznosom
određenog izdatka, navodi ga uz naziv izdatka. Također, dužna je klijentu
pružiti ostale potrebne informacije vezane uz kreditni zahtjev i odobrenje
kredita.

*9. Stanje kredita* – u ovaj se stupac unosi stanje kredita u određenom
obračunskom razdoblju. Ono je jednako iznosu isplaćenoga kredita umanjenom za
do tada otplaćeni dio glavnice (kumulirane otplatne kvote).

*10. Neto novčani tok* – jest zbroj otplatne kvote (stupac 6.), kamate
(stupac 7.) i drugih uplata (stupac 8.) (pozitivni novčani tok) umanjen za
zbroj isplate kredita (stupac 3.) i drugih isplata (stupac 4.) (negativni
novčani tok) u određenom obračunskom razdoblju. Svi iznosi u stupcima 3. - 9.
iskazuju se s pozitivnim predznakom. Neto novčani tok može biti pozitivnoga i
negativnog predznaka, s tim da pozitivni predznak označava pritjecanje
sredstava u banku (uplate), a negativni predznak otjecanje sredstava iz banke
(isplate).

*11. Napomena (opis)* – sadrži kratak opis novčanog toka u određenom
obračunskom razdoblju.

*12. Diskontirani neto novčani
tok*
– u ovaj se stupac unose iznosi koji se dobiju diskontiranjem neto novčanih
tokova iz stupca 10. traženom efektivnom kamatnom stopom s pomoću formule

![](dodatni/360188.gif)

if !supportEmptyParas endif

NNTk
označava neto novčani tok u određenom obračunskom razdoblju, dok *e* u
diskontnom faktoru označava efektivni kamat­njak. *d* je razlika između
datuma novčanog toka u promatranom obračunskom razdoblju i datuma prvoga
novčanog toka u 0-tom obračunskom razdoblju (dakle, broj dana koji je protekao
od prvoga novčanog toka). *t* = 365/366 (engleska metoda).

Kako je *e* efektivna kamatna stopa koju tek
trebamo izra­čunati, navodimo postupak za njezino izračunavanje.

Otplatna tablica završava retkom *Ukupno*, koji
se nalazi nakon posljednjega novčanog toka u posljednjem obračunskom razdoblju.
U tom se retku u stupcu *Diskontirani neto novčani tok* zbrajaju svi
diskontirani neto novčani tokovi iz pojedinih obračun­skih razdoblja. Efektivna
kamatna stopa je ona stopa primjenom koje se zbroj diskontiranih neto novčanih
tokova izjednačuje s nulom, tj.

![](dodatni/360189.gif).

if !supportEmptyParas endif

Naredbom Tools/Goal Seek u tabličnom kalkulatoru MS Ex­cel ili
ekvivalentnom naredbom u nekom drugom tabličnom kal­ku­latoru nalazimo
efektivnu kamatnu stopu koja zadovoljava gornju jednadžbu. Dobivena efektivna
kamatna stopa obvezno se iska­zuje u otplatnoj tablici, s dvjema decimalama, uz
zaokruži­va­nje druge decimale, te ne smije biti manje uočljiva od ostalih
podataka (informacija).

Na otplatnoj tablici obvezno treba navesti u kojoj se
valuti iskazuju navedeni iznosi.

Kod kredita po tekućem računu ili žiroračunu (tzv.
dopušteno prekoračenje po transakcijskom računu) nije potrebno klijentu dati
otplatnu tablicu jer se takvi krediti vraćaju iz priljeva koji prvi pristignu
na klijentov račun. Za potrebe izračunavanja i iskazivanja efektivne kamatne
stope koja se odnosi na te kredite, u izračun se uključuje jedino nominalna
kamatna stopa. Ako banka zaračunava različite kamatne stope za različite iznose
dopuštenih prekoračenja, potrebno je izračunavati i iskazivati cijelu skalu
pripadajućih efektivnih kamatnih stopa, uz precizno navođenje graničnih iznosa prekoračenja
do kojih se pojedina efektivna kamatna stopa primjenjuje. Banka je dužna
informirati klijenta i o eventualnim drugim naknadama, provizijama te sličnim
novčanim tokovima vezanim uz ovu vrstu kredita.

Prethodni stavak
odnosi se i na sve ostale okvirne kredite.

*Primjer*

Ovdje se daje
hipotetički primjer popunjavanja otplatne tablice jednoga složenoga
komercijalnog kredita.

Građevinsko poduzeće XY d.d. razmatra kredit s bankom
u iznosu od 1.000.000,00 kuna. Takve kredite prema svojoj kreditnoj politici
banka odobrava uz valutnu klauzulu. Za obradu zahtjeva poduzeće je 1. ožujka
2002. platilo naknadu u iznosu od 2.000,00 kuna. Budući da bi se kredit trebao
koristiti za izgradnju stambenih objekata, a pretpostavlja se da će građevinski
radovi trajati od 1. lipnja 2002. do 31. svibnja 2003., financijske potrebe
poduzeća razlikovat će se tijekom razdoblja izgradnje te je zatražena isplata
odobrenog iznosa u tranšama. Poduzeće planira tranše povući na ove datume: 1.
svibnja 2002. tranšu od 500.000,00 kuna, 1. kolovoza 2002. tranšu od 250.000,00
kuna te 1. prosinca 2002. preostalih 250.000,00 kuna. Od odobrenja kredita (1.
travnja 2002.) pa sve dok postoji nepovučeni dio kredita banka tromjesečno
zaračunava naknadu u iznosu od 0,5% godišnje na preostali nepovučeni iznos
kredita (naknada za rezervaciju sredstava). Naknada je plativa odmah. Osim
toga, poduzeće je dužno nakon što mu banka odobri kredit, a prije nego što
povuče 1. tranšu (1. travnja 2002.) uplatiti sigurnosni polog u iznosu od 10%
odobrenog iznosa kredita. Smatra se da će odobreni iznos biti u cijelosti
povučen. Nakon otplate kredita banka vraća sigurnosni polog poduzeću uvećan za
1% kamate godišnje (izračunata uz primjenu dekurzivnoga konformnoga
kamatnjaka). Također je zatražen poček na početak otplate (1. kolovoza 2003.),
u smislu da prva otplatna rata dospijeva 1. studenoga 2003., s obzirom da
poduzeće ne očekuje povrat od projekta prije toga datuma. Ako mu bude odobren
kredit, poduzeće će morati platiti proviziju u iznosu od 1% planiranoga kredita
(10.000,00 kn). Provizija je plativa odmah te bi je stoga trebalo uplatiti
neposredno nakon što mu je 1. travnja 2002. kredit odobren. Pri stavljanju
kredita u otplatu poduzeće bi trebalo platiti interkalarnu kamatu. Ona se
računa po redovnoj ugovorenoj fiksnoj kamatnoj stopi od 20%, dekurzivnim
načinom obračuna kamata te konformnom metodom obračuna. Stoga bi 1. kolovoza
2003. na ime interkalarne kamate poduzeće trebalo platiti 210.480,20 kuna. Prva
otplatna rata (jednaki anuitet) u iznosu od 153.160,17 kuna dospijeva 1.
studenoga 2003. Ostale rate dospijevaju svaka 3 mjeseca, zaključno s 1.
kolovoza 2005. (sveukupno 8 rata). Tijekom otplate kredita banka također jednom
godišnje zaračunava paušalnu naknadu za vođenje kredita i slanje izvoda (tzv.
servisiranje računa) u iznosu od 25 kuna te transakcijsku naknadu za kredite s
valutnom klauzulom u iznosu od 0,4% zbroja svih uplata tijekom te godine. Te
naknade dospijevaju sa svakom četvrtom otplatnom ratom. Iz otplatne se rate
najprije otplaćuju te naknade (stupac *Druge uplate* u Primjeru), zatim
pripadajuće kamate, a tek onda dio glavnice (otplatna kvota). Pri izračunu
kamate, u skladu s općim uvjetima poslovanja banke koji se odnose na kredite,
banka se koristi engleskom metodom (kalendarski broj dana u mjesecu, stvarni
broj dana u godini).

Otplatna tablica u MS
Excel tabličnom kalkulatoru izgleda ovako:

![](dodatni/360185.gif)
![](dodatni/360186.gif)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

IV. IzraČun efektivne kamatne stope na depozite s
pomoĆu otplatne tablice

Efektivnu kamatnu stopu na depozite banka je dužna
predo­čiti klijentu prije sklapanja ugovora o depozitu.

Analogno izračunu efektivne kamatne stope na kredite,
efektivni kamatnjak na depozite izračunava se iz otplatne tablice s pomoću
tabličnoga kalkulatora. Otplatna tablica sadrži sljedeće stupce:

*1. Razdoblje* – označava redni broj osnovnoga obračunskog razdoblja
u kojem dolazi do određenoga novčanog toka. 0-to razdoblje je ono razdoblje u
kojem dolazi do prvoga novčanog toka.

*2. Datum dospijeća* – označava datum kada dolazi do određenoga novčanog
toka. Bitno je navesti točan datum s obzirom na to da se efektivna kamatna stopa
računa prema stvarnom (kalendarskom) broju dana u mjesecu i 365/366 dana u
godini. Pri izračunavanju i iskazivanju efektivne kamatne stope za depozite
koji se obročno uplaćuju (npr. stambena štednja, štednja za mirovinu i sl.)
potrebno je od klijenta zatražiti da navede planirane datume kada bi trebalo
doći do obročnih uplata te iznose očekivanih uplata (ako je riječ o povremenim
uplatama). Najčešće će banka već i sama moći odrediti dinamiku uplata jer je,
primjerice, riječ o njezinu programu rentne štednje ili sl., gdje su točno
utvrđeni datumi uplata.

*3. Uplata depozita* – u ovaj se stupac bilježi iznos depozita, odnosno
dijela depozita (iznos rate) koji treba uplatiti, i to u onom razdoblju, tj. na
onaj datum kada je izvjesno da će do uplate doći, odnosno kada klijent očekuje
da će uplatiti depozit. Kod depozita koji se uplaćuju u obrocima na otplatnoj
je tablici potrebno navesti ciljani iznos depozita. Kod obročnih uplata na
otplatnoj tablici također treba naznačiti da je riječ o očekivanim uplatama.

*4. Druge uplate* – u ovaj se stupac upisuju druge uplate koje deponent
(vlasnik sredstava) izvršava na temelju sklopljenog ugovora o depozitu (npr.
naknada za vođenje računa).

*5. Isplata depozita* – u ovaj se stupac unosi iznos depozita koji se
isplaćuje, i to u onom razdoblju, tj. na onaj datum kada je izvjesno da će do
isplate doći (npr. nakon isteka ugovora o oročenju depozita).

*6. Pripis/isplata kamate* – u ovaj se stupac bilježi iznos kamate
koji se pripisuje depozitu u ugovorenim obračunskim razdobljima. U posljednjem
obračunskom razdoblju, kada ugovor o oročenju istječe, cjelokupna se
akumulirana kamata isplaćuje. Na otplatnoj tablici obvezno se navodi nominalna
kamatna stopa, uz napomenu je li riječ o fiksnoj ili promjenljivoj kamatnoj
stopi (vidi točku II., st. 3. i 4.).

*7. Druge isplate* – u ovaj se stupac unose druge isplate
koje banka isplaćuje deponentu na temelju sklopljenog ugovora o depozitu (npr.
isplata premije na depozit uvjetovana ispunjenjem određenih uvjeta od strane
deponenta te druge slične isplate). Ako banka isplaćuje određenu premiju
(bonus) na depozit, na otplatnoj se tablici obvezno navodi postotak premije,
odnosno paušalni iznos premije.

*8. Stanje depozita* – u ovaj se stupac unosi stanje depozita u
određenom obračunskom razdoblju. Ono je jednako iznosu uplaćenog depozita
uvećanom za pripisanu kamatu, odnosno druge pripise, te umanjenom za naknade,
koje banka obustavlja s toga računa. Za potrebe izračuna efektivne kamatne
stope smatra se da se nakon isteka ugovora o oročenju isplaćuje cjelokupni
iznos depozita s pripadajućom kamatom.

*9. Neto novčani tok* – jest zbroj uplata depozita (stupac 3.) i
drugih uplata (stupac 4.) (pozitivni novčani tok) umanjen za zbroj isplate
depozita (stupac 5.), isplate kamate (stupac 6.) i drugih isplata (stupac 7.)
(negativni novčani tok) u određenom obračunskom razdoblju. Kamata koja se
pripisuje depozitu ne smatra se novčanim tokom, nego se novčanim tokom u smislu
ove upute smatra samo ona kamata (akumulirana) koja se isplaćuje deponentu. Svi
iznosi u stupcima 3. - 8. iskazuju se s pozitivnim predznakom. Neto novčani tok
može biti pozitivnoga i negativnog predznaka, s tim da pozitivni predznak
označava pritjecanje sredstava u banku (uplate), dok negativni predznak
označava otjecanje sredstava iz banke (isplate). Za potrebe izračuna
efektivnoga kamatnjaka smatra se da će nakon isteka roka oročenja depozita
deponent podići raspoloživi depozit zajedno s pripadajućom kamatom i ostalim
isplatama (kao što je npr. premija).

*10. Napomena (opis)* – sadrži kratak opis novčanog toka u
određenom obračunskom razdoblju.

*11. Diskontirani
neto novčani tok* – u ovaj se stupac unose iznosi koji se dobiju diskontiranjem neto
novčanih tokova iz stup­ca 9. traženom efektivnom kamatnom stopom s pomoću
formule

![](dodatni/360190.gif).

NNTk
označava neto novčani tok u određenom obračunskom razdoblju, dok *e* u
diskontnom faktoru označava efektivni kamatnjak; *d* je razlika između
datuma novčanog toka u promatranom obračunskom razdoblju i datuma prvoga
novčanog toka u 0-tom obračunskom razdoblju (dakle, broj dana koji je protekao
od prvoga novčanog toka); *t* = 365/366 (engleska metoda).

Kako je *e* efektivna kamatna stopa koju tek
trebamo izra­čunati, navodimo postupak za njezino izračunavanje.

Otplatna tablica završava
retkom *Ukupno*, koji se nalazi nakon posljednjega novčanog toka u
posljednjem obračunskom razdoblju. U tom se retku u stupcu *Diskontirani neto
novčani tok* zbrajaju svi diskontirani neto novčani tokovi iz pojedinih
obračunskih razdoblja. Efektivna kamatna stopa je ona stopa primjenom koje se
zbroj diskontiranih neto novčanih tokova izjednačuje s nulom, tj.

![](dodatni/360191.gif).

if !supportEmptyParas endif

      Naredbom Tools/Goal Seek u tabličnom kalkulatoru MS
Excel ili ekvivalentnom naredbom u nekom drugom tabličnom kalkulatoru nalazimo
efektivnu kamatnu stopu koja zadovoljava gornju jednadžbu. Dobivena efektivna
kamatna stopa obvezno se iskazuje na otplatnoj tablici, s dvjema decimalama, uz
zaokruživanje druge decimale, te ne smije biti manje uočljiva od ostalih
podataka (informacija).

Na otplatnoj tablici
obvezno treba navesti u kojoj se valuti iskazuju navedeni iznosi.

Kod tekućeg računa
ili žiroračuna (tzv. transakcijski računi) za potrebe izračunavanja i
iskazivanja efektivne kamatne stope u izračun se uključuje jedino nominalna
kamatna stopa. Ako banka zaračunava različite kamatne stope za različite iznose
stanja na ovim računima, potrebno je izračunavati i iskazivati cijelu skalu
pripadajućih efektivnih kamatnih stopa, uz precizno navođenje graničnih iznosa
stanja na ovim računima do kojih se pojedina efektivna kamatna stopa
primjenjuje. Banka je dužna informirati klijenta i o eventualnim drugim
naknadama, bonusima te sličnim novčanim tokovima vezanim uz ove račune.

*Primjer*

Ovdje se daje
hipotetički primjer popunjavanja otplatne tablice jednoga oročenog depozita.

Fizička osoba
razmatra polaganje depozita u iznosu od 100.000,00 DEM na oročenje u banku.
Depozit bi uplatila u cijelosti 1. ožujka 2002. Sredstva bi oročila na dvije
godine. Pri otvaranju štednog računa deponent je dužan uplatiti jednokratnu
naknadu za sklapanje ugovora o štednji u kunskom iznosu ekvivalentnom
protuvrijednosti od 5 DEM. Kamatna stopa na dvogodišnje oročenje ovog iznosa
prema depozitnoj politici banke iznosi 5% godišnje, fiksno, s tim da se
obračunava i pripisuje godišnje primjenom dekurzivne metode. Zajedno s pripisom
kamate jedanput na godinu banka naplaćuje naknadu za vođenje računa. Ova
naknada iznosi kunsku protuvrijednost od 5 DEM godišnje. Banka je obustavlja s
deponentova računa. Ako deponent oročeni depozit zadrži u banci tijekom
cijeloga ugovorenog razdoblja, također mu se isplaćuje premija u iznosu od 1%
prvotno položenog depozita. Stoga nakon dvije godine, 1. ožujka 2004.,
deponentu stoji na raspolaganju 112.254,75 DEM. Pri izračunu kamata, u skladu s
općim uvjetima poslovanja banke koji se odnose na depozite, banka se koristi
engleskom metodom (kalendarski broj dana u mjesecu, stvarni broj dana u
godini).

Otplatna tablica u MS Excel tabličnom kalkulatoru
izgleda ovako:

![](dodatni/360187.gif)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRILOG

***Definicije i
pojašnjenja za potrebe Upute za primjenu Odluke o jedinstvenom iskazivanju
efektivne kamatne stope na kredite i depozite***

1. Definicije

*Diskontinuirana
kapitalizacija ili diskretno ukamaćivanje* način je obračuna kamata u kojem se kamata obračunava
na početku ili na kraju svakog razdoblja ukamaćivanja od iste ili promjenljive
glavnice, uz konstantni ili promjenljivi kamatnjak, unutar vremena trajanja
kapitalizacije. Diskontinuirana kapitalizacija primjenjuje se u gospodarskoj
praksi.

*Kredit*je novac koji *kreditor (banka)* daje na
korištenje *korisniku kredita (dužniku),* sa ili bez namjene, a koji je
korisnik kredita obvezan vratiti uz ugovorenu kamatu u određenom roku i uz
određene uvjete.

*Depozit* je novac koji *deponent* polaže u
banku, sa ili bez namjene, a banka mu se obvezuje vratiti taj novac uvećan za
ugovorenu kamatu u određenom roku i uz određene uvjete.

*Kamata* je cijena kredita odnosno depozita (kod potonjeg se zove i *prinos
na depozit*), koja ovisi o nominalnom iznosu kredita (tzv. glavnici),
odnosno iznosu depozita, načinu i roku njegova povrata te visini ugovorene ili
propisane kamatne stope (kamatnjaka). Kamata je zapravo naknada koju dužnik
plaća za pozajmljenu glavnicu na određeno vrijeme.

*Kamatna stopa (kamatnjak)* je relativni broj p koji pokazuje koliki prinos
donosi svota od 100 novčanih jedinica u određenom vremenskom razdoblju
(obračunsko razdoblje ili termin), odnosno kamatnjak je iznos kamata za 100
novčanih jedinica, za određenu vremensku jedinicu. Za trajanja kapitalizacije
kamatnjak može biti konstantan ili promjenljiv za vremenske jedinice jednake
duljine. Kamatnjak za osnovno obračunsko razdoblje zove se*nominalni
kamatnjak (nominalna kamatna stopa).* Vremenska jedinica nominalnoga
kamatnjaka može biti bilo koje vremensko razdoblje (npr. godina, polugodište,
mjesec i sl.).

*Obračunsko
razdoblje* ili *termin*
jest vremensko razdoblje u kojem se obračunava kamata. Obračunsko razdoblje još
se naziva i *razdoblje ukamaćivanja* ili *razdoblje kapitalizacije.
Osnovno (temeljno) obračunsko razdoblje* i visina kamatnjaka definiraju se
ugovorom između ugovornih strana ili su propisani zakonom. Može biti riječ o
godišnjem obračunu kamata, dnevnoj kapitalizaciji i sl.

Ako su razdoblje
ukamaćivanja i razdoblje na koje se nominalni kamatnjak odnosi jednake duljine,
nominalni se kamatnjak može izravno upotrijebiti u matematičkom izrazu za
izračunavanje kamata. U praksi se često događa da nominalni kamatnjak nije
prilagođen obračunskim razdobljima (npr. kamatnjak je izražen na godišnjoj
razini, a obračun kamata je mjesečni), pa je tada nominalni kamatnjak potrebno
preračunati u kamatnjak za kraće ili duže vremensko razdoblje. To se može
učiniti na dva načina: *relativnim i konformnim načinom.*

*Relativni
kamatnjak* računa se prema
duljini osnovnoga obračunskog razdoblja i duljini stvarnoga obračunskog
razdoblja.

*Konformni
kamatnjak* je onaj
kamatnjak koji za istu glavnicu daje jednaki iznos kamata bez obzira vrši li se
obračun u vremenskim razdobljima dužim ili u kraćim od razdoblja na koje se
odnosi nominalni kamatnjak.

U usporedbi s
relativnim kamatnjakom konformni kamatnjak povoljniji je za dužnika ako se
kamate obračunavaju za razdoblja kraća od razdoblja na koje se odnosi nominalni
kamatnjak (najprisutnije u praksi), a za vjerovnika je povoljniji kod obračuna
kamata na razdoblja duža od razdoblja na koje se odnosi nominalni kamatnjak.

Obračun kamata može
se vršiti uz primjenu jednostavnoga i složenoga kamatnog računa.

*Jednostavni
kamatni račun* primjenjuje
se ako se u svakom razdoblju kapitalizacije, za trajanja kapitalizacije, kamate
obraču­navaju uvijek na početnu glavnicu.

Kod *složenoga
kamatnog računa* obračunata kamata za prvo obračunsko razdoblje pribraja se
početnoj glavnici, pa se u idućem obračunskom razdoblju obračunava kamata na
početnu glavnicu uvećanu za iznos kamate iz prvog razdoblja. U svakom sljedećem
razdoblju ukamaćivanja kamata se obračunava na preostalu glavnicu uvećanu za
obračunatu kamatu iz prethodnog razdoblja ukamaćivanja, odnosno dolazi do
obračuna i kamate na kamatu (tzv. anatocizam). Stoga se složeni kamatni račun
naziva i *kamatno-kamatnim računom.*

Neovisno o primjeni
jednostavnoga ili složenoga kamatnog računa, kamata se može obračunavati i
plaćati dekurzivno ili anticipativno. Kod *dekurzivnog obračuna kamate*
kamata se obra­ču­nava i pribraja glavnici, odnosno isplaćuje na kraju
obračunskog razdoblja. Pri ovakvom načinu obračuna kamata se obračunava od
početne vrijednosti, tj. od glavnice s početka osnovnog razdoblja
kapitalizacije.

Ako se radi o *anticipativnom
ukamaćivanju,* kamata se obračunava unaprijed za razdoblje kapitalizacije,
odnosno na početku razdoblja ukamaćivanja, i to od konačne vrijednosti glavnice
(iznosa s kraja obračunskog razdoblja). Nakon izračuna, kamata se na početku
razdoblja ukamaćivanja oduzima od te glavnice.

2. MatematiČka podloga za izraČunavanje efektivnog kamatnjaka

Osnovu jedinstvenog
načina izračunavanja efektivne kamatne stope na kredite i depozite čine složeni
kamatni račun i dekurzivni obračun. Jedinstveni način izračunavanja efektivnoga
kamatnjaka temelji se na metodi neto sadašnje vrijednosti. Efektivni kamatnjak
je ona kamatna stopa primjenom koje se diskontirani novčani primici izjednačuju
s diskontiranim novčanim izdacima koji se odnose na dane kredite, odnosno
primljene depozite, tj. ona kamatna stopa primjenom koje se diskontirana serija
neto novčanih tokova izjednačuje s nulom. Kod kreditnog odnosa, ktim neto
novčanim tokom smatramo razliku između svih uplata u korist kreditora
(primitaka banke) i svih isplata u korist korisnika kredita (izdataka banke) po
završetku k-toga otplatnog razdoblja. Novčani tokovi uključuju svaki novčani
transfer između korisnika kredita i kreditora koji je izravno vezan uz
odobrenje kredita, odnosno koji je dio uvjeta korištenja kredita (npr. isplata
glavnice, otplatna rata, jednokratna provizija za odobrenje kredita, periodična
naknada za servisiranje kredita, uplata/povrat pologa, kamata na polog i sl.)
ili koji uvjetuje odobravanje kredita (npr. naknada za obradu kreditnog
zahtjeva). Analogno tome, kod depozitnog odnosa k-tim neto novčanim tokom
smatramo razliku između svih uplata u korist primatelja depozita (primitaka
banke) i svih isplata u korist deponenta, tj. vlasnika sredstava (izdataka
banke) nakon svršetka k-toga otplatnog razdoblja.

Polazište za
izvođenje gore navedene definicije efektivnoga kamatnjaka jest sljedeće
matematičko načelo: efektivni kamatnjak jest razlika između zbroja konačnih
vrijednosti uplata kreditoru, odnosno primatelju depozita, i broja početnih
vrijednosti isplata korisniku kredita, tj. deponentu, iskazana kao postotni
udio u zbroju početnih vrijednosti isplata korisniku kredita, tj. deponentu,
izražena na godišnjoj razini. Formalno, efektivni kamatnjak **e** definiran
je sljedećim matematičkim izrazom:

if !supportEmptyParas endif

     ![](dodatni/360192.gif), gdje je                                                                                                    (1)

      ![](dodatni/360193.gif)

if !supportEmptyParas endif

                                                                                                                                                            (2)
       ![](dodatni/360194.gif)

                                                                                                                                                            (3)
    a       ![](dodatni/360195.gif)

if !supportEmptyParas endif

      e = efektivni kamatnjak

en = efektivni kamatnjak izražen na
razini n dana trajanja kredita

e1 = efektivni kamatnjak izražen na
razini jednog dana

t = 365/366

n = ukupan broj dana
trajanja kredita

k = 0, 1, 2, ...

NTk– = (zbroj) isplata korisniku
kredita tijekom k-tog dana (negativni novčani tok)

NTk+ = (zbroj) uplata kreditoru
tijekom k-tog dana (pozitivni novčani tok)

BVn(x) = buduća vrijednost iznosa x na
kraju n-tog dana

SV0(x) = sadašnja vrijednost iznosa x
na kraju 0-tog dana te

d = broj dana koji je
protekao od prvoga novčanog toka na 0-ti dan do promatranoga novčanog toka na
k-ti dan.

Kombinacijom gornja
tri izraza dobije se izraz za e.

Izrazi (1) i (3) daju

     ![](dodatni/360275.gif)   te supstitucijom u

if !supportEmptyParas endif

izraz (2)
![](dodatni/360276.gif)  i uz

if !supportEmptyParas endif

prirodnu pretpostavku e>-100 dobivamo da je ,
if !supportLineBreakNewLine
endif

     ![](dodatni/360277.gif)

if !supportEmptyParas endif

    odnosno

    ![](dodatni/360278.gif)

if !supportEmptyParas endif

gdje je NNTk= (NTk+)–( NTk–)= neto novčani tok

(neto
uplata kreditoru) tijekom k-tog dana.

3.
Jednostavni kamatni raČun

1. Dekurzivni način
obračuna kamata

Pri izračunu kamata prema dekurzivnom jednostavnom kamatnom računu
primjenjuju se ovi matematički izrazi:

|  |  |
| --- | --- |
| § za godine | ![](dodatni/360279.gif) |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| § za mjesece | ![](dodatni/360280.gif) |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| § za dane | ![](dodatni/360281.gif) |

if !supportEmptyParas endif

,
s tim da umjesto 36500 može stajati 36600 ili 36000, ovisno o tome koja se
metoda primjenjuje, pri čemu simboli imaju ova značenja:

C = iznos glavnice

g = broj godina

mj = broj mjeseci

d = broj dana

p = dekurzivni
kamatnjak te

I = iznos kamate.

2. Anticipativni način obračuna kamata

Za razliku od
dekurzivnog načina obračuna kamata, kod kojega se kredit (dug ili glavnica) nakon
isteka ugovorenog roka vraća uvećan za pripadajuću kamatu, kod anticipativnog
načina obračuna kamata glavnica se odmah umanjuje za izračunatu kamatu, a nakon
isteka roka korisnik kredita (dužnik) dužan je vratiti cjelokupni iznos
glavnice.

Pri izračunavanju kamata prema
anticipativnom jednostavnom kamatnom računu koriste se ovi matematički izrazi:

     ![](dodatni/360282.gif)  ili
 Sn = C0–D ,gdje je

Sn = sadašnja vrijednost budućeg duga
(isplaćeni iznos)

q = anticipativni kamatnjak

C0
= iznos duga (glavnice) te

D = iznos diskonta.

Navedenim izrazima zapravo je prikazana sadašnja
vrijednost glavnice koja dospijeva za jednu godinu. Glavnica koja dospijeva za
n godina danas vrijedi manje, pa svođenje na sadašnju vrijednost zovemo još i
diskontiranje, a kamatni faktor kojim se diskontiranje povodi diskontni faktor.

Primjenom jednostavnoga
kamatnog računa iznos diskonta može se izračunati ovako:

|  |  |
| --- | --- |
| § za godine | ![](dodatni/360283.gif) |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| § za mjesece | ![](dodatni/360284.gif) |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| § za dane | ![](dodatni/360285.gif) | , |

if !supportEmptyParas endif

s tim da umjesto 36500 može stajati 36600 ili 36000, ovisno o tome koja
se metoda primjenjuje, gdje je

D = iznos diskonta

C0
= iznos glavnice te

q = anticipativni kamatnjak.

4. SloŽeni kamatni raČun

1. Dekurzivni način
obračuna kamata

Za ukamaćivanje glavnice uz primjenu
dekurzivnoga složenoga kamatnog računa koristi se matematički izraz:

     ![](dodatni/360286.gif)

if !vml![](./0895_files/image002.gif)endif

Dakle, konačnu vrijednost Cn dobijemo tako da početnu vrijednost C0 pomnožimo s n-tom potencijom izraza

     ![](dodatni/360287.gif)

if !vml![](./0895_files/image004.gif)endif                       .

Ovaj se izraz ujedno naziva dekurzivni
kamatni faktor i označava se malim slovom r. Prema tome, formula za
izračunavanje konačne vrijednosti primjenom dekurzivnog načina obračuna kamate
i složenoga kamatnoga računa može se pisati i ovako:

if !supportEmptyParas endif

Cn=C0rn.

Izraz rn je konačna vrijednost jedne novčane
jedinice zajedno s kamatom obračunatom dekurzivno za n razdoblja uz kamatnjak
p.

2. Anticipativni
način obračuna kamata

Primjena složenoga
kamatnog računa uz anticipativni način obračuna kamata nešto je složenija, pa
financijska matematika pruža mogućnost da ustanovimo kojem to anticipativnom
kamatnjaku (q) odgovara dekurzivni kamatnjak (p), što se matematički izvodi
kako slijedi:

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/360288.gif) , iz čega slijedi da je

if !supportEmptyParas endif

      ![](dodatni/360289.gif)     odnosno da je ![](dodaci/2001/0895-27.gif)

Jednaki početni
iznosi uz isti kamatnjak, istu kapitalizaciju i isti broj godina daju kod
anticipativnog ukamaćivanja veće konačne vrijednosti nego kod dekurzivnog
ukamaćivanja zato što se pri dekurzivnom ukamaćivanju računaju kamate od
vrijednosti iznosa na početku godine, dok se kod anticipativnog obraču­navanja
kamate računaju od vrijednosti iznosa na kraju godine.

3. Relativni i
konformni kamatnjak

Nominalni kamatnjak može se preračunavati u
kamatnjak za kraće ili duže vremensko razdoblje na dva načina – relativnom ili
konformnom metodom – kako bismo dobili relativni, odnosno konformni kamatnjak.
S obzirom da kod jednostavnoga kamatnog računa upotreba nominalnoga kamatnjaka
ili odgovarajućega relativnoga kamatnjaka dovodi do iste konačne vrijednosti,
tj. istih kamata, pitanje relativne i konformne kamatne stope nije u tom dijelu
bilo posebno obrađeno. Međutim, kod složenoga kamatnog računa upotreba
nominalnoga kamatnjaka i odgovarajućega relativnoga kamatnjaka ne dovode do
iste konačne vrijednosti glavnice. Konačna ili buduća vrijednost glavnice
jednaka je uz upotrebu nominalnoga kamatnjaka, kao i uz upotrebu odgovarajućega
konformnoga kamatnjaka, tj. složene kamate su jednake. Dakle, kod složenoga
kamatnog računa postoje razlike između relativnoga i konformnoga kamatnjaka.

Relativni kamatnjak računa se prema odnosu duljine razdoblja na koji se
odnosi nominalni kamatnjak i duljine vremenskog razdoblja za koje se vrši
obračun kamate. Preračunavanje kamatnjaka na elementarno razdoblje ukamaćivanja
obavlja se jednostavnim dijeljenjem nominalnoga kamatnjaka omjerom razdoblja na
koje se on odnosi i elementarnog razdoblja ukamaćivanja.

*Primjer:*

Uzmimo da je godišnji kamatnjak 20%. Tada je relativni kamatnjak kod:

a) polugodišnjeg ukamaćivanja 10%,

b) kvartalnog ukamaćivanja 5% te kod

c) dvogodišnjeg ukamaćivanja 40%.

Konformni kamatnjak je onaj kamatnjak koji
za istu glavnicu daje jednaku kamatu bez obzira provodi li se obračun u dužim
ili kraćim vremenskim razdobljima od razdoblja na koje se odnosi nominalni
kamatnjak, a računa se prema formuli:

![](dodatni/360291.gif)
, odnosno  ![](dodatni/360292.gif)

gdje je

p = godišnji dekurzivni kamatnjak

p*’* = konformni kamatnjak za
razdoblja kraća (duža) od jedne godine te

m = broj obračunskih razdoblja.

Preračunavanje kamatnjaka na elementarno
razdoblje ukama­ćivanja obavlja se prema načelu očuvanja ekvivalencije
kapitala.

*Primjer:*

Uzmimo da je godišnji kamatnjak 20%.
Izračunat ćemo konformne kamatne stope za polugodišnje, tromjesečno i
dvogodišnje ukamaćivanje.

if !supportListsa)
endifpolugodišnje
ukamaćivanje (m=2)

if !supportEmptyParas endif

     ![](dodatni/360293.gif) polugodišnje

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsb)
endiftromjesečno
ukamaćivanje (m=4)

if !supportEmptyParas endif

     ![](dodatni/360294.gif) tromjesečno

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsc)
endifdvogodišnje
ukamaćivanje (m=1/2)

if !supportEmptyParas endif

      ![](dodatni/360295.gif)dvogodišnje

if !supportEmptyParas endif

Konformni kamatnjak može se računati uz
primjenu dekurzivnoga i anticipativnog načina obračuna kamate. Formula za izra­čunavanje
konformnoga kamatnjaka dekurzivnim načinom ima ovaj oblik:

     ![](dodatni/360296.gif) , gdje je

if !supportEmptyParas endif

p*’*d =
konformni kamatnjak za određeni broj dana na godišnjoj razini

p = godišnji
kamatnjak te

d = broj dana za koji
se izračunava konformni kamatnjak.

Matematički izraz za konformni kamatnjak uz
primjenu anticipativnog načina obračuna izgleda ovako:

    ![](dodatni/360297.gif) , pri čemu simboli
imaju sljedeće značenje:

if !supportEmptyParas endif

q*’* =
anticipativni konformni kamatnjak

q = godišnji anticipativni
kamatnjak te

m = broj obračunskih
razdoblja.

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 56/2001-895