## Zakon o hrvatskim željeznicama

### NN 42/1990 (10.10.1990.), Zakon o hrvatskim željeznicama

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 389. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o hrvatskim željeznicama

Proglašava se Zakon o hrvatskim željeznicama, što ga je Sabor Republike
Hrvatske donio na sjednici Vijeća udruženog rada 5. listopada 1990, na
sjednici Vijeća općina 5. listopada 1990. i na sjednici Društveno-političkog
vijeća 5. listopada 1990. godine.

Klasa: 011-01/90-01/94

Urbroj: 71-90-1

Zagreb, 5. listopada 1990.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o hrvatskim željeznicama

I. JAVNO PODUZEĆE

Član 1.

Djelatnost javnog prijevoza putnika i stvari u unutrašnjem i međunarodnom
prometu željezničkim prijevoznim sredstvima te izgradnja, modernizacija
i održavanje željezničke infrastrukture kao i modernizacija i održavanje
žeIjezničkih vozila, je nezamjenjiv uvjet života i rada građana i drugih
poduzeća na teritoriju Republike.

Djelatnost iz stava 1. ovoga člana je od posebnog društvenog interesa.

Radi obavljanja djelatnosti iz stava 1. ovoga člana osniva se javno
poduzeće s tvrtkom: HŽP - Hrvatsko željezničko poduzeće, sa sjedištem u
Zagrebu (u daljnjem tekstu: javno poduzeće).

Sredstva javnog poduzeća jesu državno vlasništvo.

Član 2.

Javno poduzeće iz člana 1. stava 3. ovoga zakona, može u djelatnostima
vezanim uz željeznički promet osnivati druga poduzeća.

U aktu o osnivanju poduzeća iz stava 1. ovoga člana mora se osigurati:

- obaveza osnovanog poduzeća da svoju djelatnost uskladi s potrebama
javnog poduzeća, da za potrebe djelatnosti javnog poduzeća pruža usluge
i proizvode koji su uvjet za siguran, uredan i nesmetan željeznički promet
u potrebnom opsegu i kvaliteti,

- obavljanje djelatnosti u skladu s propisima i mjerama, kojima se organizira
i odvija željeznički promet,

- obavljanje djelatnosti u skladu sa željezničkim tehničkim i tehnološkim
propisima,

- usklađivanje razvoja na nivou javnog poduzeća i poštivanje skladnog
djelovanja sistema kao cjeline.

Član 3.

Javno poduzeće dužno je osigurati trajno i nesmetano obavljanje željezničkog
prometa, te tehničko-tehnološko jedinstvo, sigurnost i urednost željezničkog
prometa na teritoriju Republike Hrvatske.

Javno poduzeće organizira jedinstveni tehnološki proces u pogledu organizacije
odvijanja i kontrole prometa na temelju prometno tehničkih propisa, normativa,
standarda i unaprijed utvrđenog voznog reda.

Član 4.

Nad javnim poduzećem ne može se voditi stečajni postupak.

Član 5.

Posebni društveni interes u djelatnosti javnog poduzeća ostvaruje se
kroz:

1. imenovanje dijela članova Upravnog odbora;

2. usklađivanje razvoja i održavanja željezničke infrastrukture i željezničkih
vozila s razvojnim planovima Republike i stvaranjem uvjeta za realizaciju
planova;

3. usklađivanje organizacije željezničkog prijevoza te izgradnja i održavanje
željezničke infrastrukture s planovima i potrebama Republike;

4. druge pogodne načine kojima se osigurava sigurno i uredno odvijanje
željezničkog prometa utvrđeno u važećim propisima;

5. utvrđivanje posebnog interesa kod izgradnje željezničke infrastrukture;

6. davanje suglasnosti na Statut javnog poduzeća.

Član 6.

Ako nastupe izvanredne okolnosti (elementarna nepogoda, poremećaj u
privredi i slično) Vlada Republike Hrvatske može odrediti prvenstvo prijevoza
određenih osoba ili stvari odnosno osoba ili stvari određenog korisnika.

Ako za javno poduzeće u obavljanju prijevoza iz stava 1. ovoga člana
nastanu dodatni troškovi Vlada Republike Hrvatske će mu nadoknaditi te
troškove.

II. UPRAVLJANJE I RUKOVOĐENJE

Član 7.

Za upravljanje u javnom poduzeću osniva se Upravni odbor od devet članova,
od kojih šest imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske, a tri radnici
javnog poduzeća na prijedlog sindikata u javnom poduzeću, na način utvrđen
u statutu javnog poduzeća.

Članovi Upravnog odbora imenuju se na vrijeme od četiri godine.

Članovi Upravnog odbora, koje imenuje Vlada Republike Hrvatske i javno
poduzeće, imenuju se iz redova znanstvenih i stručnih osoba iz oblasti
željezničkog prometa, a za rad u Upravnom odboru imaju pravo na naknadu
u visini koja se utvrđuje statutom.

Član 8.

Upravni odbor javnog poduzeća:

a) predlaže Saboru Republike Hrvatske na donošenje:

1. dugoročni i srednjoročni plan razvoja javnog poduzeća;

2. odluku o trajnoj obustavi prijevoza putnika i stvari na pojedinim
željezničkim prugama ili dijelovima pruga te način i uvjete pod kojima
će se organizirati prijevoz putnika i stvari na toj pruzi ili dijelu pruge;

3. statusne promjene javnog poduzeća;

b) donosi uz suglasnost Sabora Republike Hrvatske:

1. srednjoročni plan te godišnji plan razvoja i program održavanja željezničke
infrastrukture;

2. odlučuje o raspolaganju sredstvima i uređuje mjerila za raspoređivanje
dobiti;

c) donosi:

1. Statut javnog poduzeća uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske;

2. odluku o osnivanju drugih poduzeća;

3. odluku o ulaganjima u druga poduzeća;

4. odlučuje o statusnim promjenama iz člana 33. ovoga zakona;

5. smjernice za donošenje voznog reda;

6. odluku o imenovanju i razrješenju radnika s posebnim ovlaštenjima
i odgovornostima, u skladu sa Statutom;

7. akt o unutrašnjoj organizaciji javnog poduzeća;

8. akt o raspodjeli sredstava za osobne dohotke;

9. akt o disciplinskoj i materijalnoj odgovornosti radnika javnog poduzeća.

Član 9.

Upravni odbor bira i razrješava svog predsjednika.

Ustroj i način rada Upravnog odbora utvrđuje se Poslovnikom.

Član 10.

Upravni odbor pravovaljano donosi odluke ako je na sjednicama prisutno
više od polovice članova.

Odluke se donose većinom glasova ukupnog broja članova.

Član 11.

Direktor javnog poduzeća odgovoran je za provođenje utvrđene poslovne
politike i odluka Upravnog odbora javnog poduzeća u okviru zakonom i statutom
utvrđenih ovlaštenja.

Direktora javnog poduzeća imenuje i razrješuje Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog ministra prometa i veza.

Član 12.

Radi zaštite vitalnih interesa društvene zajednice, drugih poduzeća
ili građana određenog područja, u slučaju štrajka u javnom poduzeću u obavljanju
javnog prijevoza putnika i stvari, Upravni odbor javnog poduzeća, uz mišljenje
republičkog organa sindikata, odlukom će utvrditi vlakove koji moraju saobraćati
odnosno dionice pruge koje se moraju održavati kako bi se osiguralo funkcioniranje
odvijanja prijevoza putnika i stvari (prijevoz međunarodnim vlakovima,
prijevoz naftnih derivata, zakrčenost luka i pristaništa, skladište velikih
korisnika željezničkog prijevoza i sl.).

Radnici koji obavljaju poslove i zadatke na odvijanju javnog prijevoza
putnika i stvari, za koje je odlukom iz stava 1. ovoga člana utvrđeno da
se mora obavljati, dužni su za vrijeme štrajka izvršavati naloge koje izdaje
direktor.

Radniku iz stava 2. ovoga člana koji ne izvrši nalog direktora, prestaje
radni odnos.

III. ŽELJEZNIČKA INFRASTRUKTURA

Član 13.

Pod željezničkom infrastrukturom, prema ovom zakonu razumijevaju se
donji i gornji stroj prugei objekti na željezničkim prugama, objekti za
električnu vuču vlakova, objetki za signalno-sigurnosna postrojenja, objekti
za telekomunikacijska i informatička postrojenja u željezničkom prometu
i objekti na željezničkim kolodvorima.

Član 14.

Izvori za financiranje izgradnje i modernizacije željezničke infrastrukture
su:

1. sredstva budžeta Republike,

2. sredstva javnog poduzeća,

3. sredstva kredita,

4. sredstva domaćih i stranih ulagača,

5. udružena sredstva korisnika transportnih usluga.

Član 15.

Potrebna namjenska sredstva za obujam održavanja infrastrukture utvrđen
programom iz člana 21. ovoga zakona, osiguravaju se u budžetu Republike.

Član 16.

Iz cijene usluga pokrivaju se svi troškovi reprodukcije i akumulacije
za razvoj željezničkih vozila izuzev troškova željezničke infrastrukture.

Ako nadležni organ utvrdi obavezu javnom poduzeću da prevozi putnike
ili stvari po povlaštenoj cijeni, dužan je za takve prijevoze nadoknaditi
javnom poduzeću razliku do pune cijene koštanja.

Član 17.

Za izgradnju i modernizaciju željezničke infrastrukture utvrđene srednjoročnim
planom odnosno godišnjim planom razvoja javnog poduzeća, osigurat će se
dio potrebnih sredstava u budžetu Republike.

Član 18.

Sredstva za financiranje izgradnje signalnih uređaja na križanjima željezničke
pruge i ceste, osim denivelacije, osigurava se godišnjim planom razvoja
infrastrukture.

Potreba izgradnje signalnih uređaja na križanjima željezničke pruge
i ceste utvrđuje se prema odredbama Zakona o osnovama sigurnosti u željezničkom
prometu i propisa donijetih na temelju tog zakona.

Sredstva za financiranje izgradnje paralelnih cesta radi svođenja cestovnih
prijelaza na javnim cestama na manji broj te za svođenje cestovnih prijelaza
na nerazvrstanim cestama na manji broj, osigurava se u okviru godišnjeg
plana razvoja infrastrukture.

Član 19.

Na temelju politike razvoja privredne infrastrukture, koja se utvrđuje
u društvenom planu Republike, donosi se za srednjoročno razdoblje Plan
održavanja i razvoja željezničke infrastrukture Republike. Plan sadrži
razinu funkcionalne sposobnosti po prugama koje treba osigurati održavanjem,
konkretne programe modernizacije, rekonstrukcije i izgradnje željezničke
infrastrukture, okvirnu dinamiku realizacije, te visinu i način osiguranja
potrebnih financijskih sredstava.

Član 20.

Na temelju srednjoročnog plana donosi se za svaku godinu godišnji plan
razvoja infrastrukture koji sadrži pojedinačno sve investicijske aktivnosti
na željezničkoj infrastrukturi i visinu potrebnih sredstava.

Član 21.

Za svaku godinu donosi se Program održavanja funkcionalne sposobnosti
željezničke infrastrukture. Godišnji program sadrži tehničku razinu funkcionalne
sposobnosti po prugama za vozni red i visinu potrebnih financijskih sredstava.

U programu održavanja iz stava 1. ovoga člana, posebno se iskazuje razina
održavanja željezničko-cestovnih prijelaza, osim kod denivelacije, i potrebna
financijska sredstva.

Javno poduzeće mora održavati željezničku infrastrukturu na razini koja
omogućuje trajno, pouzdano i sigurno odvijanje željezničkog prometa, a
tehničko-eksploatacione karakteristike na razini koja je utvrđena Programom.

Održavanje razine funkcionalne sposobnosti podrazumijeva i prirast tehničke
razine koja se postigne modernizacijom i rekonstrukcijom.

Razina funkcionalne sposobnosti željezničke infrastrukture za tekuću
godinu u pravilu ne može se zbog kvalitete održavanja smanjiti u odnosu
na prethodno razdoblje.

Pod održavanjem željezničke infrastrukture, prema ovom zakonu, razumijevaju
se radovi kojima se ne mijenjaju bitna konstruktivna i tehnička obilježja
infrastrukture.

Član 22.

Održavanje funkcionalne sposobnosti (ili pojedinih elemenata) željezničke
infrastrukture iznad razine utvrđene programom održavanja kao i modernizacija
ili izgradnja koja nije u planu razvoja infrastrukture, može ostvariti
društveno-politička zajednica ili zainteresirana pravna osoba ako sama
osigura dodatna sredstva.

Odluku donosi Upravni odbor javnog poduzeća na prijedlog predlagača.

IV. POSEBNE ODREDBE

Član 23.

Sabor Republike Hrvatske može donijeti odluku za trajnu obustavu prijevoza
putnika i stvari na pojedinoj pruzi ili dijelu pruge, a istovremeno s donošenjem
odluke uređuje način i uvjete pod kojima će organizirati prijevoz putnika
i stvari na toj pruzi ili dijelu pruge.

Član 24.

U zaštitnom pružnom pojasu mogu se graditi objekti na određenoj udaljenosti
od pruge ovisno o njihovoj vrsti i namjeni te saditi drveće prema uvjetima
koji osiguravaju sigurnost ljudi i prometa.

Posebne uvjete u smislu stava 1. ovoga člana, za objekte u zaštitnom
pružnom pojasu određuje javno poduzeće.

Posebni uvjeti iz stava 2. ovoga člana utvrđuju se za svaki konkretni
slučaj ovisno i o tome, da li se radi o otvorenoj pruzi, naseljenom mjestu,
tunelu, nasipu, usjeku i slično, kao i o visini objekta, udaljenosti objekta
od pruge i namjeni objekta koji se gradi, uzimajući u obzir standarde,
normative i tehničke uvjete koje ti objekti trebaju ispunjavati kao i druge
mjere propisane i utvrđene za građenje tih objekata.

Član 25.

Pri rekonstrukciji postojećih magistralnih željezničkih pruga na kojima
je tehnički neizvedivo ili otežano primijeniti propisane uvjete iz člana
19. stava 1. i 2. Zakona o osnovama sigurnosti u željezničkom prometu ("Službeni
list SFRJ", br. 77/87 i 80/89), iznimno se mogu, najkasnije do 30.
prosinca 2000. godine, primjenjivati blaži uvjeti i normativi, tako da:

1. polumjer zavoja na otvorenoj pruzi može iznositi najmanje 250 metara,
a na glavnom prolaznom kolosijeku 350 metara;

2. nagib nivelete na kolodvoru ne može se povećati u odnosu na postojeće
stanje;

3. razmak između osi kolosijeka u kolodvoru, ne može biti manji od 4,5
metara.

Član 26.

Ako se cesta i željeznička pruga križaju u istoj razini (cestovni prijelaz)
sigurnost prometa na cestovnom prijelazu osigurava se uređajima za zatvaranje
cestovnog prijelaza (branici ili polubranici) ili uređajima za davanje
svjetlosnih i zvučnih signala ili jednim i drugim uređajima.

Uređaji iz stava 1. ovoga člana moraju biti izvedeni tako da se automatski
uključuju prilikom nailaska vlaka, a iznimno u kolodvorskom području od
ulaznog signala do ulaznog signala mogu biti izvedeni i tako da se uključuju
u sklopu osiguranja kolodvora (poluautomatski).

Član 27.

Križanje željezničke pruge na dijelu pruge gdje postoji više križanja
s cestama moraju se svesti na najneophodniji broj usmjeravanjem dviju ili
više cesta na zajedničko mjesto križanja.

Način i mjesto križanja iz stava 1. ovoga člana određuju sporazumno
javno poduzeće, organizacija za ceste i skupštine općine odnosno organ
koji ona odredi.

Član 28.

Skupština općine odnosno skupština gradske zajednice općina propisuje
uvjete i način obavljanja tramvajskog prometa te uvjete i mjere za sigurno
odvijanje prometa gradske željeznice (tramvajskog prometa), te uvjete,
mjere i tehničke elemente za izgradnju, rekonstrukciju i održavanje gradske
željeznice (tramvaja).

V. INSPEKCIJSKI NADZOR

Član 29.

Inspekcijski nadzor nad izvršavanjem ovoga zakona, Zakona o osnovama
sigurnosti u željezničkom prometu, drugih propisa o sigurnosti u željezničkom
prometu, općih akata donesenih na temelju navedenih zakona, obavlja Ministarstvo
prometa i veza (u daljnjem tekstu: republička inspekcija sigurnosti željezničkog
prometa).

Inspekcijski nadzor nad izvršavanjem propisa iz člana 28. ovoga zakona
obavlja organ uprave općine odnosno gradske zajednice općina nadležan za
poslove inspekcije tramvajskog prometa.

Član 30.

Republička inspekcija obavlja inspekcijske poslove koji se odnose na
željeznice uključene u mrežu jugoslavenskih željeznica i na druge željeznice.

Član 31.

Protiv rješenja koje republički inspektor željezničkog prometa donese
u prvom stepenu može se izjaviti žalba Ministarstvu prometa i veza.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 32.

ŽTP - Željezničko transportno poduzeće Zagreb kao javno poduzeće sa
sjedištem u Zagrebu, osnovano Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o željeznicama
("Narodne novine", br. 57/89), nastavlja s radom na području
za koje je osnovano, i njegova sredstva su državno vlasništvo.

Član 33.

ŽTP - Željezničko transportno poduzeće Zagreb, dužno je statusne promjene,
organizaciju, rad i samoupravne opće akte uskladiti s odredbama ovoga zakona
do 31. prosinca 1990. godine.

Kod statusnih promjena iz stava 1. ovoga člana ŽTP - Željezničko transportno
poduzeće Zagreb, dužno je u istom roku donijeti akt o organiziranju drugih
poduzeća od svojih dijelova koja ne obavljaju djelatnost iz člana 1. stava
1. ovoga zakona, u kojem će osigurati obaveze odnosno uvjete propisane
u članu 2. stavu 2. ovoga zakona.

Član 34.

Ministar prometa i veza, na prijedlog Upravnog odbora javnog poduzeća
imenovat će vršioca dužnosti direktora javnog poduzeća koji će poslove
obavljati do imenovanja direktora, po postupku utvrđenom ovim zakonom.

Vršilac dužnosti direktora će pojedinim radnicima javnog poduzeća izdati
posebne punomoći za obnašanje dijela poslova iz njegovog djelokruga.

Sindikat u javnom poduzeću imenovat će tri člana upravnog odbora iz
reda stručnih radnika javnog poduzeća, koji će privremeno, do imenovanja
ovih članova po postupku utvrđenom u statutu javnog poduzeća, obnašati
ove funkcije.

Član 35.

Skupština općine odnosno skupština gradske zajednice općina dužne su
donijeti propise iz člana 28. ovoga zakona u roku godinu dana od dana stupanja
na snagu ovoga zakona.

Član 36.

Do donošenja propisa za provedbu Zakona o osnovama sigurnosti u željezničkom
prometu, primjenjivat će se propisi, samoupravni opći akti i drugi opći
akti, ako nisu u suprotnosti sa Zakonom o osnovama sigurnosti u željezničkom
prometu, koji su doneseni na temelju Zakona o željeznicama ("Narodne
novine, br. 18/79, 4/81, 20/84 i 57/89).

Član 37.

Do donošenja propisa i općih akata prema odredbama člana 28. ovoga zakona,
primjenjivat će se propisi i opći akti kojima su uređeni odnosi na gradskim
željeznicama koji su doneseni na temelju Zakona o željeznicama ("Narodne
novine" br. 18/79, 4/81, 20/84 i 57/89).

Član 38.

Samoupravna interesna zajednica željezničkog prometa u Republici Hrvatskoj
prestaje s radom 31. prosinca 1990. godine.

HŽP - Hrvatsko željezničko poduzeće je pravni slijednik Samoupravne
interesne zajednice željezničkog prometa u Republici Hrvatskoj.

HŽP - Hrvatsko željezničko poduzeće je dužno radnike stručne službe
Samoupravne interesne zajednice željezničkog prometa u Republici Hrvatskoj
rasporediti na odgovarajuća radna mjesta u okviru javnog poduzeća, u skladu
s njihovom stručnom spremom i radnom sposobnošću.

Član 39.

Plaćanje doprinosa radi naknade dijela troškova jednostavne reprodukcije,
utvrđeno Samoupravnim sporazumom o međusobnim potrebama i interesima korisnika
i davalaca usluga u željezničkom prometu ("Narodne novine", br.
37/85 i 46/87) i Zakona o plaćanju doprinosa Samoupravnoj interesnoj zajednici
željezničkog prometa u SRH u 1986, 1987, 1988. i 1990. godini ("Narodne
novine", br. 57/85, 55/86, 42/87, 52/87, 55/88 i 57/89) te udruživanje
dijela sredstava društvene reprodukcije radi financiranja razvoja željezničkog
prometa, propisano Samoupravnim sporazumom o udruživanju dijela sredstava
reprodukcije u razdoblju od 1. travnja 1986. do 31. ožujka 1991. godine
s elementima osnova plana Samoupravne interesne zajednice željezničkog
prometa u SR Hrvatskoj ("Narodne novine", br. 53/85 i 25/89)
i Zakona o obaveznom udruživanju dijela sredstava društvene reprodukcije
od 1. travnja 1986. do 31. ožujka 1991. godine za financiranje programa
razvoja elektroprivrede, cesta, željezničkog prometa i vodoprivrede ("Narodne
novine", br. 13/86, 13/87 i 29/89), vršit će se od 1. siječnja 1991.
godine na raćun HŽP - Hrvatskog željezničkog poduzeća.

Član 40.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o željeznicama
("Narodne novine", br. 18/79, 4/81, 20/84 i 57/89 i član 23.
Zakona o izmjenama zakona kojima su određene novčane kazne za privredne
prijestupe i prekršaje ("Narodne novine", br. 47/89).

Član 41.

Zakon o samoupravnoj interesnoj zajednici za željeznički promet ("Narodne
novine", br. 30/76 i 33/84) i Zakon o osnivanju samoupravne interesne
zajednice željezničkog prometa u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj ("Narodne
novine", br. 53/83) prestaju važiti od 1. siječnja 1991. godine.

Član 42.

Ovaj zakon stupa na snagu slijedećega dana nakon objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 341-01/90-01/03

Zagreb, 5. listopada 1990.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Slavko Degoricija, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Ivan Vekić, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Zakon, NN 42/1990-799