## Pravilnik o načinu topografske izmjere i o izradbi državnih zemljovida

### NN 55/2001 (15.6.2001.), Pravilnik o načinu topografske izmjere i o izradbi državnih zemljovida

# DRŽAVNA GEODETSKA UPRAVA

880

Na temelju čl. 14. st. 4. Zakona o državnoj izmjeri i katastru ne­kretnina
(»Narodne novine« br.128/99) i čl. 47. st. 3. Zakona o sustavu državne uprave
(»Narodne  novine« br. 75/93, 48/99,
15/00) ravnatelj Državne geodetske uprave donosi

## PRAVILNIK

### o naČinu topografske izmjere i o izradbi drŽavnih zemljovida

I OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom propisuju se metode topografske izmjere, sadržaj i
način izradbe državnih zemljovida, obvezatni za sve fizičke i pravne osobe koje
obavljaju poslove državne izmjere i katastra nekretnina.

Članak 2.

Državne zemljovide izrađuju fizičke i pravne osobe posebno ovlaštene za
poslove državne izmjere i katastar nekretnina. Državna geodetska uprava planira
i provodi programe izradbe državnih zemljovida i provodi nadzor nad izradbom
tih programa u pojedinim fazama izvođenja radova i njihovu provjeru.

Članak 3.

Osnovni su državni zemljovidi:

- hrvatska osnovna karta u mjerilu 1:5 000, iznimno u mjerilu 1:10
000 za područja manje gospodarske važnosti (HOK 5/10)

- detaljna topografska karta u mjerilu 1:25 000 (TK 25).

Ostale službene topografske i pregledne karte izrađuju se po potrebi iz
topografsko-kartografske baze podataka ili na temelju osnovnih državnih
zemljovida.

Službene tematske karte moraju kao osnovu upotrebljavati sadržaj
službenih zemljovida. Izostavljanje dijela sadržaja službenih zemljovida radi
preglednosti odobrava ravnatelj Državne geodetske uprave sukladno članku 15.
Pravilnika o načinu čuvanja i korištenja dokumentacije i podataka državne
izmjere i katastra nekretnina.

Članak 4.

Pojedini pojmovi i kratice upotrijebljeni u ovome pravilniku imaju
sljedeće značenje:

- Topografska izmjera prikupljanje je i obradba podataka o krajoliku ili
topografskim objektima geodetskim metodama.

- Digitalni model reljefa (DMR) označuje brojčani zapis položajno i
visinski određenih točaka i geometrijskih elemenata koji prikazuju reljef
zemljišta i iz njih izračunan matematički model površine Zemlje.

- Zračne snimke zapisi su podataka o elektromagnetskome zračenju
zemljine površine i objekata na njoj, u analognome ili digitalnome obliku,
dobiveni različitim tehnikama (fotografski, skeniranjem...).

- Aerofotogrametrijske snimke (aerosnimke) zračne su snim­ke snimljene
mjernim kamerama iz zrakoplova.

- Satelitske snimke zračne su snimke snimljene iz satelita (svemira).

- Mjerna kamera analogna je ili digitalna fotogrametrijska kamera s
poznatom unutarnjom orijentacijom (elementi se određu­ju kalibriranjem).

- Aerotriangulacija (blok-aerotriangulacija) metoda je određi­va­nja
elemenata vanjske orijentacije snimaka, orijentacijskih i stalnih geodetskih i
međnih točaka iz fotogrametrijskih mjerenja.

- Fotokarte su aerofotogrametrijske snimke prevedene metodom
redresiranja u strogo vertikalne snimke.

- Ortofotokarte su prevedene fotogrametrijske snimke iz centralne ili
druge poznate projekcije u ortogonalnu.

- »CROTIS« označuje Topografsko informacijski sustav Republike Hrvatske
– model topografskih podataka

- »DOF« označuje digitalnu ortofotokartu

- »HOK« označuje hrvatsku osnovnu kartu u mjerilu 1:5 000 ili 1:10
000 (HOK 5 ili HOK 10)

- »TK« označuje detaljne topografske karte u mjerilima od 1:25 000 do
1:200 000 (TK 25 do TK 200)

- »PTK« označuje pregledne topografske karte u mjerilima od 1:300 000 i
sitnijim (PTK 300, PTK 500,...)

- »STOKIS« označuje službeni topografsko-kartografski informacijski
sustav

- »GPS« označuje globalni pozicijski sustav.

Članak 5.

Odredbe ovoga pravilnika u dijelu »Fotogrametrijske metode izmjere«
primjenjuju se i za katastarsku izmjeru.

II TOPOGRAFSKA IZMJERA

Članak 6.

Topografska izmjera obuhvaća pripremu, terensko određiva­nje dopunskih
geodetskih točaka, snimanje zemljišta, kartiranje odnosno prikupljanje podataka
o prirodnim i izgrađenim objektima i područjima.

Podaci topografske izmjere osnova su za uspostavljanje
topografsko-kartografske baze podataka, izradbu i održavanje državnih
zemljovida te izradbu DMR. Topografska izmjera izvodi se geodetskim metodama
(fotogrametrijom, ortogonalom, tahimetrijom, nivelmanom, trigonometrijskim
mjerenjem visina, globalnim sustavima za određivanje položaja i dr.).

1. FOTOGRAMETRIJSKE METODE IZMJERE

Članak 7.

Fotogrametrijske metodeosnovne su metode izmjere, a za izmjeru
se upotrebljavaju: aerosnimke cikličkog i drugih snimanja, satelitske snimke,
radarska i laserska mjerenja.

*1.1. Cikličko fotogrametrijsko snimanje*

Članak 8.

Cikličko fotogrametrijsko snimanje teritorija Republike Hrvatske izvodi
se iz zraka u mjerilu snimanja ne sitnijemod mjerila 1:20 000 (za
intravilan gradova snimanje se izvodi u krupnijim mjerilima) svakih 5 godina.Područje cikličkog fotogrametrijskog snimanja iz zraka određuje ravnatelj
Državne geodetske uprave godišnjim planom.

Članak 9.

Cikličko fotogrametrijsko snimanje iz zraka osnova je za iz­rad­bu i
održavanje HOK-a i TK 25, prikupljanje podataka (stereoizmjeru) za potrebe
topografske baze prema modelu podataka CROTIS i izradbu fotokarte ili
ortofotokarte u mjerilima 1 : 5000, 1 : 10 000 i
1 : 25 000.

*1.2. Pripremni
radovi za snimanje iz zraka*

Članak 10.

Prije početka snimanja iz zraka izrađuje se projekt snimanja.

 Ovisno o traženoj točnosti,
projektom snimanja određuju se:

- Mjerilo snimanja koje se odnosi na srednju visinu terena zahvaćenog
jednim nizom snimanja. Planirane razlike u mjerilu zbog visinskih razlika
terena ne smiju biti veće od 15 %, iznimno za područja manje gospodarske
važnosti do 20%. U fotogrametriji jedne slike omjer između mjerila snimanja i
mjerila fotokarte/fotoplana/ortofotokarte/ortofotoplana ne smije biti manji od
1:4, a u stereofotogrametriji mjerilo snimanja (Ms =     ) i mjerilo kartiranja (Mk =     ) povezani su izrazom ms = kÖmk. Faktor k
izabire se od 75 do 300 ovisno o potrebnoj visinskoj točnosti i
stereoinstrumentima na kojima će se kartirati.

- Kamere za snimanje koje moraju biti mjerne, s kalibracijom ne starijom
od dvije godine. Za pojedinačne snimke poželjne su kamere s normalnokutnim i
dugožarišnim objektivima. Novi digitalni sustavi za snimanje moraju biti
prethodno ispitani. Relativni položaj GPS antene prema kameri mora biti određen
bolje od ± 0.01 m.

- Uzdužni preklop koji mora
osigurati stereoskopsko prekrivanje snimanoga područja. Omjer baze i visine
leta mora biti veći od 0.40 ili kompenziran krupnijim mjerilom snimanja.
Poprečnim preklopom mora se osigurati stereoskopska veza između susjednih
nizova, a u slučaju potrebe dvostrukog mjerenja točaka, moguć­nost mjerenja
iste točke u barem dva nezavisna modela (više od 60%).

- Fotomaterijal koji mora
imati visoku opću osjetljivost (50-400ASA), dobra senzitometrijska svojstva
(pankromatski, superpankromatski, infracrveni, kolor i infrakolor), visoku
rezoluciju (više od 40 linija/mm) i početnu mrenu ispod 0.13.

- Doba godine kad je zemljište najmanje zakriveno raslinjem, doba dana
kad su sjene male i za mirna vremena.

 U projektu snimanja izrađuju se:

- Plan leta koji se izrađuje
na topografskoj karti u mjerilima 1:100 000 (za cikličko snimanje) i 1:25 000
(snimanje za katastarsku izmjeru) u propisanome obliku (prilog br. 1).

-  Plan rasporeda orijentacijskih točaka koje će se signalizirati.
Raspored orijentacijskih točaka (stalnih i dopunskih) mora zadovoljavati
minimalne zahtjeve rasporeda u modelu, nizu ili bloku (prilog br. 2). Dopunske
orijentacijske točke obrojčuju se od 1 do 9999 i šifrom vrste unutar zadatka
(bloka, katastarske općine, ...).

U projekt snimanja mora biti
naznačena osoba koja ga je izradila, datum izradbe, ime i potpis te pečat
ovlaštenog inženjera geodezije.

Projekt snimanja podliježe
pregledu Državne geodetske uprave i uvjet je za izdavanje odobrenja za snimanje
iz zraka.

Članak 11.

Prije početka snimanja iz
zraka potrebno je pripremiti teren, što obuhvaća fotosignalizaciju:

- stalnih geodetskih točaka

- dopunskih orijentacijskih
točaka

- granice katastarskih
čestica (za katastarsku izmjeru).

Fotosignalizaciju treba izvesti
neposredno prije snimanja i održavati do izvršenog snimanja.

Fotosignalizacija stalnih i
dopunskih geodetskih točaka te točaka granica katastraskih čestica (za
katastarsku izmjeru) izvest će se centrično kvadratnim oblikom signala i
dodatno za identifikaciju trakama/krakovima.

Veličina elemenata signala
ovisi o mjerilu snimanja i opisana je u prilogu 3. Stalne geodetske točke koje
će biti zaklonjene, signaliziraju se ekscentrično.

Za svaku signaliziranu
orijentacijsku točku izrađuje se prema sjeveru orijentirana položajna skica
(položajni opis točke) s ucrtanim položajem krakova i visinom signala u odnosu
na stabiliziranu točku.

O pripremi terena za snimanje
iz zraka izrađuje se elaborat.

*1.2. Kontrola
snimanja izvedenog iz zraka*

Članak 12.

Kontrolom snimanja izvedenog
iz zraka utvrđuje se:

- Upotrebljivost
fotomaterijala pregledom kontaktnih kopija (jedno­ličnost negativa, odsutnost
dubokih sjena, oblaka, magle, sni­jega,...), ispravnost numeracije snimaka,
preslikane rubne mar­kice i stereoskopsko prekrivanje područja.

- Nadirni otkloni koji moraju
biti manji od 5 gradi (gona), a zakretaji snimaka manji od 15 gradi.

- Položajno odstupanje koje
se iskazuje poprečnim odstupanjem izvedenih osi nizova od planiranih, a
određuje se nanoše­njem središta snimaka ili projekcijskih središta kod GPS-om
podržanog snimanja na kopiju topografske karte na kojoj je izrađen plan leta.

- Odstupanje mora biti manje
od 1/3 planiranoga poprečnog preklopa, a odstupanje uzdužnih preklopa manje od
5%.

- Odstupanje visine leta od
planirane koje mora biti manje od 5%.

- Ispravnost negativa koja se
određuje denzitometrijskim mjerenjem početne mrene i mora biti manja od 0.13,
najmanjeg i najvećeg zacrnjenja. Ta razlika mora biti između 0.9 -1.3, iznimno
za područja manje gospodarske važnosti do 0.7.

O izvedenom snimanju i
kontroli izvršitelj snimanja sastavlja tehničko izvješće koje osim podataka iz.
st. 1. ovog članka mora sadržavati i sljedeće podatke:

datum snimanja

mjerilo snimanja

kamera

objektiv

konstanta kamere

filter

film
     osjetljivost filma

uporaba FMC
uređaja

uzdužni preklop

poprečni preklop

sustav GPS-om
podržanog snimanja.

Uz tehničko izvješće prilažu
se:

- certifikat kalibriranja
kamere kojom je izvedeno snimanje

- podaci kinematskog određivanja
koordinata snimališta odnosno projekcijskih središta za GPS-om podržano
snimanje s ocjenom točnosti, tj. određivanje relativnoga položaja GPS antene
prema kameri i referenciranje na mjerenja odgovarajuće permanentne stanice

- ispitivanje pouzdanosti
(točnosti) novih digitalnih sustava za snimanje.

Tehničko izvješće uvjet je za
odobrenje uporabe zračnih snimaka.

 Sva dopunska i ponovljena snimanja unose se na kopiju topografske
karte na kojoj je izrađen plan leta u crvenoj boji.

*1.4. Terenski radovi
nakon izvedenog snimanja iz zraka*

Članak 13.

Nakon izvedenog snimanja iz
zraka izvode se pripreme za terenske radove koji obuhvaćaju identifikaciju
signaliziranih ori­jen­tacijskih točaka na kontaktnim kopijama (fotosignal se
označi/zaokruži crnom bojom i upiše broj; promjer kružića do 3mm; približan
položaj točke koja se nije preslikala označuje se crvenom bojom).

Ekscentrično signalizirane
stalne geodetske i dopunske točke određuju se u državnome koordinatnom sustavu
geodetskim metodama mjerenja instrumentima koji preciznošću zadovoljavaju
zahtijevanu točnost. U sitnim mjerilima snimanja za dopunske točke mogu se
upotrebljavati i dobro definirane i preslikane točke detalja (zid, ograda,
terasa, šaht, sljeme krova kuće…).

Točnost određivanja
koordinata dopunskih točaka iskazuje se srednjom pogreškom i mora biti manja od
vrijednosti u tablici 1.

Tablica
1

Najveće dozvoljene srednje
pogreške određivanja orijentacijskih točaka

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Mjerila  kartiranja | Zone točnosti  Katastarskog izmjera | Položaj  [m] | Visina  [m] |
| 1 : 1000 | NT 1 | 0.02 | 0.03 |
| if !supportEmptyParas endif | NT 2 | 0.03 | 0.05 |
| if !supportEmptyParas endif | NT 3 | 0.05 | 0.08 |
| 1 : 5000 | if !supportEmptyParas endif | 0.12 | 0.18 |
| 1 : 25000 | if !supportEmptyParas endif | 030 | 0.23 |

O izvršenim radovima izrađuje se elaborat
određivanja ori­jen­tacijskih točaka koji mora sadržavati preglednu skicu
točaka i mjerenja, položajne opise novih točaka, ulazne podatke mjerenja,
računanje, rezultate računanja i ocjenu točnosti određenih koordinata i visina
te datoteku svih točaka u ASCII zapisu. Oblik elaborata propisuje se projektnim
zadatkom i može biti na CD-u.

*1.5.
Aerotriangulacija*

Članak 14.

Zadane orijentacijske točke (stalne geodetske i dopunske toč­ke)
progušćuju se veznim točkama sa susjednim stereoparovima i nizovima
osiguravajući zahtijevani raspored orijentacijskih točaka u svakome stereoparu.
Vezne točke numeriraju se od 1 do 9999 i šifrom vrste unutar zadatka (bloka,
katastarske općine ...). Za točke se biraju dobro definirani detalji, a ako
takvih nema, graviraju se umjetne točke.

Identificirane vezne točke
označuju se na kontaktnim kopijama zelenom bojom, kružićem promjera do 3 mm uz
koji se označi broj, a za svaku se točku radi položajna skica.

- Za unutarnju orijentaciju
snimke treba mjeriti najmanje četiri rubne markice i preostala odstupanja nakon
izjednačenja u x, tj. y ne smije biti veći od 6 mikrometara.

- Za relativnu orijentaciju
treba mjeriti najmanje 6 paralak­tičkih točaka i preostala paralaksa nakon
izjednačenja ne smije biti veća od 10 mikrometara.

- Slikovne ili modelne
koordinate izjednačavaju se zajedno sa zadanim orijentacijskim točkama. Srednje
pogreške izjednačenja bloka ne smiju biti veće od vrijednosti u tablici 1, a
odstupanja na zadanim i veznim točkama od trostrukih vrijednosti.

Članak 15.

O aerotriangulaciji izrađuje
se elaborat koji mora sadržavati preglednu skicu svih zadanih i novih točaka,
snimaka i nizova, podatke o kalibraciji kamera i stereoinstrumenata, ulazne
koordinate zadanih točaka, mjerenja (slikovne/modelne koordinate), rez­ul­tate
računanja (izjednačene koordinate zadanih i veznih točaka, odstupanja na njima,
srednje pogreške opažanja i izjednačenja, statističke podatke izjednačenja,
popis eliminiranih točaka i elemente vanjske orijentacije svake snimke u bloku)
i datoteku izjednačenih koordinata sa srednjim pogreškama određivanja u ASCII
zapisu.

Oblik elaborata propisuje se
projektnim zadatkom i može biti na CD-u.

*1.6 Izmjera i
kartiranje*

Članak 16.

Iz orijentiranih stereoparova
(stereomodela) na stereoinstrumentima izmjerom se kartiraju topografski objekti
pridruživanjem objektnim cjelinama, skupinama i objektnim vrstama (klasama)
sukladno modelu podataka CROTIS. Kartira se odvojeno visinski (za DMR) i
položajni sadržaj stereomodela s izravnim vektorskim zapisom u državnome
koordinatnom sustavu.

Prikupljanje, obradba,
prikazivanje i digitalni zapis izmjerenih podataka izvodi se prema Katalogu
kartiranja izrađenomu prema modelu podataka CROTIS-a sukladno potrebnomu
kartografskom sadržaju.

Postupci tijekom orijentacije
stereoparova i izmjere zapisuju se u propisanome obliku (registar orijentacije
i radni list – prilog br. 4).

Točnost podataka
fotogrametrijske izmjere iskazuje se sred­njim pogreškama apsolutne
orijentacije stereomodela izraču­nanim na temelju odstupanja na četiri i više
dobro raspoređene orijentacijske točke. Srednje pogreške apsolutne orijentacije
stereomodela moraju biti manje od ± 0.15 m za HOK i ± 0.35m za TK 25. Točnost
topografskih podataka za topografsko-kartografsku bazu podataka i izradbu TK 25
iskazana srednjom pogreškom mora biti manja od ± 1m za izgrađene i dobro
definirane objekte i ± 3 m za prirodne loše definirane objekte.

Članak 17.

DMR je dio
topografsko-kartografske baze podataka i izrađuje se u dvije razine točnosti:

- za HOK u referentnome
mjerilu 1:5 000/1:10 000

- za TK u referentnome
mjerilu 1:25 000 prema modelu podataka CROTIS-a.

Visinska izmjera stereomodela
za DMR Zemljine površine obuhvaća:

- Raster visinskih točaka
koji se mjeri u profilima na razmaku 25 - 30m. Uraslinjem
obraslome zemljištu, razmak može biti do 120 m.

- Prijelomnice kojima se
opisuju neizrazite promjene nagiba padine, pretežito prijelomi kao npr.
grebeni, usjeci, nasipi, obale, a prepoznaju se kao lom terena.

- Linije oblika kojima se
opisuju blagi oblici terena npr. najdublja linija u plitkome jarku, najviša
linija duž hrpta padine. U prikazu terena pokazuju blagu promjenu.

- Pojedinačne markantne točke
kojima se opisuju vrh brda, glavica, najniže točke korita, ponikva i sedlo,
točake koje se prikazuju na karti sukladno kartografskomu ključu (raskrižja,
nasipi, kote u ravničastome terenu i dr.) i točke na optimalnome razmaku koje
osiguravaju visine gdje teren ne opisuju linije oblika (npr. dno široke
udoline).

Provjera izmjerenih podataka
izvodi se programima koji interpoliraju izohipse (za provjeru vizualne
vjernosti oblika) i omogućavaju otkrivanje grubih pogrešaka.

Točnost digitalnog modela
reljefa ovisi o obliku (ravničast, brežuljkast ili brdovit) i pokrivenosti
terena raslinjem i iskazuje se prosječnim odstupanjem interpoliranih visina od
stvarnih.

Najveća odstupanja moraju
biti manja od 1.5 m za HOK i 3 m za TK 25.

Članak 18.

Dijelovi zemljišta koji nisu
vidljivi u stereomodelima (rasli­nje, duboke sjene, oblaci…) dopunjuju se
drugim snimanjima ili drugim metodama.

Provjera podataka kartiranja
izvodi se terenskom uspored­bom iscrtanog sadržaja topografske izmjere sa
stvarnim stanjem, a istodobno se izvodi i dopuna karte sadržajem koji nije kartiran
(vrste vodova i stupova, zgrade, ceste, toponimi i dr.).

2. OSTALE GEODETSKE METODE IZMJERE

Članak 19.

Ostale su geodetske metode
izmjere ortogonal, tahimetrija, trigonometrijsko određivanje visina, nivelman i
globalni sustavi za određivanje položaja (GPS). Te metode izvode se mjerenjem
detalja odnosno objekata pojedinačnim točkama, nejednolično ras­po­re­đenim
točkama u profilima, karakterističnim linijama i točkama reljefa.

Mjerenje se izvodi
neposrednim određivanjem koordinata točaka u prostoru (GPS-om) ili sa stalnih
geodetskih točaka i poligonske mreže točaka razvijene tako da se s njih može
snimiti predviđeni teren.

Točnost određivanja
poligonske mreže i pojedinačnih točaka te njihova gustoća moraju zadovoljavati
zahtjeve određene topografske karte.

Kartiranje se izvodi sukladno
modelu podataka CROTIS.

Na ostale metode izmjere
primjenjuju se na odgovarajući način odredbe članaka 16. i 17.

Članak 20.

Podaci za topografsku izmjeru
mogu se prikupljati iz posto­jećih planova i karata te digitalnih podataka ako
po točnosti odgovaraju topografskoj karti koja se izrađuje. Podaci se
preuzimaju sukladno strukturi topografsko-kartografske baze podataka i
potrebnom kartografskom sadržaju.

Prije uporabe obvezatna je
provjera točnosti takvih podataka metodama propisanim u člancima 22., 23. i 24.
ovoga pravilnika, a pri preuzimanju podataka primjenjuju se na odgovarajući
način odredbe članaka 16. i 17. ovoga pravilnika.

3. DIGITALNI
PODACI ZA TOPOGRAFSKO-
-KARTOGRAFSKU BAZU PODATAKA

Članak 21.

Digitalni podaci topografske izmjere, osim propisane strukture, moraju
zadovoljavati norme razmjenskih formata za slovno-brojčane i grafičke kodne
sustave te zahtjeve topografsko-kartografske baze podataka.

4. KONTROLA
TOPOGRAFSKE IZMJERE

Članak 22.

Kontrola topografske izmjere izvodi se fotogrametrijskim meto­dama i
terenskom izmjerom kontrolnih profila. Predviđa se projektnim zadatkom, a
izvodi je Hrvatski geodetski institut ili fizičke i pravne osobe koje obavljaju
poslove državne izmjere i katastra nekretnina. Izvješće o kontroli topografske
izmjere izra­đuje se u obliku elaborata sa svim izmjerenim podacima, izraču­nima
i analizama.

*5.1.
Fotogrametrijska kontrola topografske izmjere*

Članak 23.

Fotogrametrijska kontrola topografske izmjere obuhvaća iz­jed­na­čenje
aerotriangulacije, orijentaciju proizvoljno izabranih ste­reo­modela i
kartiranje.

Računanje aerotriangulacije
kontrolira se nezavisnim iz­jed­načenjem mjerenih slikovnih odnosno modelnih
koordinata bloka po mogućnosti drugim programom za računanje blok-aerotriangulacije.

Razlika na točkama u dva
izjednačenja mora biti manja od dvostruke srednje pogreške izjednačenja bloka.

Razlike u odstupanjima na
zadanim točkama iz dvije apsolutne orijentacije istog modela moraju biti manje
od dvostruke srednje pogreške apsolutne orijentacije.

Kartiranje se kontrolira na
dobro definiranim detaljima na aerosnimkama i iskazuje se kao prosječno
odstupanje na do 50 detalja jednolično raspoređenih po stereomodelu.

Prosječno odstupanje mora biti
manje od dvostruke srednje pogreške apsolutnih orijentacija modela iz kojih je
kartirano.

*5.2. Izmjera
kontrolnih profila*

Članak 24.

Kontrolni profili biraju se
tako da sijeku izohipse i linije detalja pod kutem što bližem pravomu kutu, na
što čišćemu terenu (bez raslinja).

Terenska izmjera profila
izvodi se geodetskim metodama sa stalnih geodetskih točaka.

Prosječna položajna
odstupanja za linije detalja i visinska odstupanja na lomovima terena moraju
biti manja od 0.30 m za HOK i 0.70 m za TK 25.

III IZRADBA DRŽAVNIH ZEMLJOVIDA

Članak 25.

Izradba državnih zemljovida
obuhvaća:

- digitalnu kartografsku
obradu podataka prikupljenih topografskom izmjerom prema modelu podataka CROTIS
(uključujući kartografsku generalizaciju za sitnija mjerila)

- izradbu kartografske baze
podataka

- pripremu za tisak

**-** tisak zemljovida

- službenu ovjeru zemljovida

- pohranu i održavanje
zemljovida u digitalnome i analognome obliku.

Državna geodetska uprava
treba donijeti kartografski ključ i detaljne upute za izradbu svakoga pojedinog
državnog zemljovida.

Članak 26.

Sadržaj državnih zemljovida
određen je uputama »Grafički i slovno-brojčani kodni sustav državnih
topografskih zemljovida« i sadržajem kartografskih ključeva koje donosi
ravnatelj Državne geodetske uprave.

Sadržaj državnih zemljovida
čine:

- stalne geodetske točke

- građevine, gospodarski i
javni objekti

- vodovi i objekti vezani uz
vodove

- prometnice i objekti vezani
uz promet

- vegetacija i vrste
zemljišta

- vode i objekti vezani uz
vode

- visinski prikaz i reljefni
oblici

- granice

- koordinatna mreža

- unutarnji i vanjski opis
karte.

Članak 27.

Katrografska generalizacija
pojedinih državnih zemljovida izvodi se prema uputi »Kartografska
generalizacija sa standardizacijom za državne zemljovide«, koju donosiravnateljDržavne geodetske uprave.

Članak 28.

Položajna ili geometrijska
točnost državnih zemljovida (u analog­nome ili digitalnome obliku), izražena
srednjom pogreškom očitavanja koordinata s karte, mora biti manja od ± 0.0002×u, gdje je »u«
nazivnik mjerila zemljovida.

1. KARTOGRAFSKA PROJEKCIJA, PODJELE I SLOVNO-BROJČANE OZNAKE LISTOVA

Članak 29.

HOK i topografske karte izrađuju se u dva sustava (zone) konformne
Gauss-Krügerove projekcije na osnovi dimenzija Besselova elipsoida.

Srednji su meridijani sustava
15° i 18° zemljopisne duljine istočno od Greenwicha, a linearno je mjerilo na
srednjim meridijanima 0,9999.

Karte zapadno od meridijana
16°30ž zemljopisne duljine izrađuju se u 5. sustavu, a istočno u 6. sustavu.

Članak 30.

Podjela listova državnih zemljovida i slovno-brojčano ozna­čavanje vrši
se prema uputi »Podjela na listove, imena i oznake poje­dinih listova državnih
zemljovida«, koju donosi ravnatelj Državne geodetske uprave.

2. IZVORNICI

Članak 31.

Primarni su izvornici za izradbu HOK-a, TK 25 i topograf­sko-kartografske
baze podataka aerosnimke cikličkog snimanja iz zraka.

Ako snimke cikličkog snimanja zbog konfiguracije terena, naseljenosti,
vegetacije, mjerila ili drugih razloga ne odgovaraju toj namjeni, ponovit će se
snimanje u istome ili krupnijemu mjerilu.

HOK i TK 25 osnova su i primarni izvornik za izradbu ostalih državnih
zemljovida.

Za područja izvan granice
Republike Hrvatske koja nisu obuhvaćena cikličkim snimanjem te za koja nisu
dobiveni podaci iz razmjene sa susjednim državama, upotrebljavaju se satelitske
snimke ili postojeći zemljovidi.

Sekundarni su izvornici
podataka za izradbu HOK-a i TK 25: evidencija državne granice, evidencija
zemljopisnih imena, registar prostornih jedinica, evidencije naselja, ulica i
kućnih brojeva, odluke o razvrstavanju javnih cesta i popisu državnih voda,
podaci hidrografske izmjere Hrvatskoga hidrografskog instituta, statistič­ki
podaci o broju stanovnika naseljenih mjesta i ostali službeni popisi.

3. IZRADBA HRVATSKE OSNOVNE KARTE U MJERILU 1:5 000/1:10 000
(HOK-a)

Članak 32.

HOK se izrađuje na osnovi
topografsko-kartografske baze podataka ili neposredne izmjere zemljišta
fotogrametrijskim metodama.

Članak 33.

Topografski podaci
prikupljeni neposredno stereofotogrametrijskom izmjerom s prostornim digitalnim
zapisom kartografski se obrađuju primjenom digitalnih kartografskih signatura
koje su usklađene s važećim kartografskim ključem.

Visinski prikaz izohipsama
izrađuje se interpolacijom iz DMR-a.

Članak 34.

Prikupljeni podaci i izvršena
kartografska obradba dopunjuju se podacima iz sekundarnih izvornika i
kontroliraju se na terenu.

Članak 35.

Dovršene listove HOK-a
pregledavaju ovlaštene osobe Držav­ne geodetske uprave koja može prenijeti
ovlaštenje za pregled HOK-a Hrvatskomu geodetskom institutu ili drugoj fizičkoj
ili pravnoj osobi koja obavlja poslove državne izmjere i katastra nekretnina.

Nakon izvršenoga pregleda
sastavlja se izvješće s primjedbama i uočenim pogreškama koje se dostavljaju
izvođaču radova na ispravak uz određivanje primjerenog roka.

Pregled se izvodi na u boji
iscrtanome sadržaju lista.

Nakon unošenja ispravaka i
ovjere od strane Državne geodetske uprave digitalni podaci listova pripremaju
se za tisak.

Članak 36.

Izvođač radova isporučuje
Državnoj geodetskoj upravi izvorne digitalne podatke fotogrametrijske izmjere,
kartografski obrađene digitalne podatke i reprodukcijske originale (filmove) za
tisak i sve dijelove elaborata HOK-a.

4. IZRADBA DETALJNE TOPOGRAFSKE KARTE
U MJERILU 1:25 000 (TK 25)

Članak 37.

Topografska karta u mjerilu 1:25 000 izrađuje se na osnovi
topografsko-kartografske baze podataka ili neposredne izmjere zemljišta
fotogrametrijskim metodama.

Članak 38.

Prikupljeni se topografski podaci generaliziraju i kartografski obrađuju
primjenom digitalnih kartografskih signatura koje su usklađene s važećim
kartografskim ključem.

Visinski prikaz izohipsama
izrađuje se interpolacijom iz DMR-a**.**

Članak 39.

Prikupljeni podaci i izvršena
kartografska obradba dopunjuju se podacima iz sekundarnih izvornika i
kontroliraju se na terenu.

Članak 40.

Dovršene listove TK 25
pregledavaju ovlaštene osobe Državne geodetske uprave koja može prenijeti
ovlaštenje za pregled TK 25 Hrvatskomu geodetskom institutu ili drugoj fizičkoj
ili pravnoj osobi koja obavlja poslove državne izmjere i katastra nekretnina.

Nakon izvršenoga pregleda
sastavlja se izvješće s primjedbama i uočenim pogreškama koje se dostavljaju
izvođaču radova na ispravak uz određivanje primjerenog roka.

Članak 41.

Izvođač radova isporučuje
Državnoj geodetskoj upravi izvorne digitalne podatke fotogrametrijske izmjere,
kartografski obrađene digitalne podatke i reprodukcijske originale (filmove) za
tisak i sve dijelove elaborata TK 25.

5. IZRADBA OSTALIH DRŽAVNIH ZEMLJOVIDA

Članak 42.

Državni zemljovidi sitnijih mjerila izrađuju se na osnovi
topografsko-kartografske baze podataka ili digitalnih topografsko kartografski
obrađenih podataka HOK-a i TK 25 kartografskom generalizacijom iz članka 27.

6. IZRADBA FOTOKARTE I ORTOFOTOKARTE

Članak 43.

Fotokarte se izrađuju
redresiranjem, a ortofotokarte diferencijalnim redresiranjem
aerofotogrametrijske snimke ili općenito diferencijalnim preslikavanjem
predloška.

Fotokarte i ortofotokarte
mogu služiti i za održavanje topografsko-kartografske baze podataka, a izrađuju
se po podjeli na listove za odgovarajuće državne zemljovide.

Za izradbu fotokarte ili
ortofotokarte potrebni su:

- digitalna
aerofotogrametrijska snimka, satelitska snimka ili analogna
aerofotogrametrijska snimka prevedena u digitalnu sliku skeniranjem s elementom
slike 0,56 ili manje za mjerilo 1: 5000 i 2.80 m ili manje za mjerilo
1:2 5 000 i dubinom boja 8 bita po kanalu (24 bita za snimku u boji). Za
skeniranje mora se upotrebljavati fotogrametrijski skener visoke geometrijske
točnosti. Satelitske snimke moraju biti prethodno procesuirane s parametrima
koji osiguravaju zahtijevanu točnost.

- koordinate orijentacijskih
točaka

- elementi vanjske
orijentacije snimke koji se dobivaju iz aerotriangulacije u bloku ili iz
mjerenja orijentacijskih točaka na snimci

- slovno-brojčani podaci,
koordinatna mreža, stalne geodetske točke, unutarnji i vanjski opis lista

- DMR odgovarajuće točnosti
za ortofotokartu.

Položajna točnost fotokarte i
ortofotokarte mora zadovoljavati zahtijevanu točnost HOK-a u mjerilu
1: 5000/1:10 000 i TK 25.

Metoda numeričkog
redresiranja primjenjuje se samo za ravna zemljišta gdje su radijalna
izmještanja elemenata slike zbog od­stupanja visina terena od ravnine
redresiranja manja od zahtijevane točnosti.

Na fotokartu i ortofotokartu
mogu se dodati nazivi, izohipse, kote, prometnice, vode, naselja/objekti,
vegetacija, ako takvi podaci postoje u vektorskome obliku.

7. KONTROLA I SLUŽBENA OVJERA IZRADBE DRŽAVNIH ZEMLJOVIDA

Članak 44.

Kontrola i službena ovjera
izradbe državnih zemljovida u djelokrugu je Državne geodetske uprave.

Kontrolu provode ovlaštene
osobe Državne geodetske uprave ili fizičke i pravne osobe ovlaštene za
obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina tijekom topografske
izmjere i izradbe državnih zemljovida i za pojedine je faze obvezatna.

Obvezatne kontrole i oblik
izvješća o učinjenoj kontroli propisuje ravnatelj Državne geodetske uprave.

Državna geodetska uprava o
obavljenim kontrolama vodi posebnu evidenciju.

Završna kontrola provodi se
na temelju tehničkog izvješća pregledom potpunosti dokumentacije i podataka.

Tehničko izvješće mora
sadržavati opis izvedenih radova, popis izvornika, način i proces prikupljanja,
način i proces obradbe i način prikaza podataka te opis provedenih kontrola tijekom
izvođenja.

Članak 45.

Državni se zemljovid službeno
ovjerava nakon preuzimanja digitalnih podataka za topografsko-kartografsku bazu
podataka i obavljene završne kontrole.

 Službena je ovjera isključivo u djelokrugu Državne geodetske
uprave.

8. TISAK

Članak 46.

Tisak HOK-a izvodi se u tri
boje (crna, smeđa i plava), a na poseban je zahtjev moguća i četvrta boja
(zelena).

Tisak TK 25 izvodi se u
četiri boje (crna, purpurna, plava i žuta), a na poseban je zahtjev moguća peta
i šesta boja (smeđa i siva).

Tisak pojedinih listova
državnih zemljovida provodi se prema uputi »Tisak državnih zemljovida«, koju
donosi ravnatelj Državne geodetske uprave.

9. ODRŽAVANJE DRŽAVNIH ZEMLJOVIDA
I TOPOGRAFSKO-KARTOGRAFSKE BAZE
PODATAKA

Članak 47.

Državna geodetska uprava mora
organizirati i osigurati tehničke uvjete za stalno održavanje
topografsko-kartografske baze podataka i državnih zemljovida.

Potpuna obnova karte provodi
se svakih 10 godina, a za područja veće gospodarske važnosti i češće.

Državna geodetska uprava izrađuje
i provodi program povremene provjere potpunosti topografsko-kartografske baze
podataka i obnove osnovnih državnih zemljovida.

Članak 48.

Promjene podataka u bazi
provode ovlaštene osobe Državne geodetske uprave nakon kontrola iz članka 44. i
ovjere iz članka 45. ovoga pravilnika.

Tehnički dokumenti elaborata
održavanja baze moraju osigurati mogućnost rekonstrukcije svih provedenih
promjena od uspostave topografsko-kartografske baze podataka. Postupak promjena
u bazi podataka, stalne i povremene dopune propisuje ravnatelj Državne
geodetske uprave.

10. ZAŠTITA PODATAKA

Članak 49.

Svi sudionici izradbe i održavanja topografsko-kartografske baze
podataka i državnih zemljovida obavezni su osigurati zaštitu podataka prema
pisanim pravilima poštujući specifičnosti primjenjene tehnologije.

Zaštita podataka propisana je
»Pravilnikom o načinu čuvanja i korištenja dokumentacije i podataka državne
izmjere i katastra nekretnina«.

Članak 50.

Ovaj pravilnik stupa na snagu
osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:930-01/00-01/268

Urbroj:
541-01-03/1-01-4

Zagreb,  31. svibnja 2001.

            Ravnatelj
Državne geodetske uprave
**dr. sc. Željko Bačić,** v. r.
if !supportLineBreakNewLine
endif

if !supportEmptyParas endif

IV PRILOZI

if !supportEmptyParas endif

*Prilog 1*.: PLAN LETA

![](dodatni/360177.gif)
![](dodatni/360178.gif)

*Prilog 2*.: RASPORED ORIJENTACIJSKIH TOČAKA
![](dodatni/360179.gif)
![](dodatni/360180.gif)

if !supportEmptyParas endif

*if !supportEmptyParas endif*

*Prilog 3*.: DIMENZIJE I OBLIK FOTOSIGNALA

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

**5.3.
   Veličina signala**

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif  Mjerilo snimanja | Dimenzije signala (a) | |if !supportMisalignedRows  |endif
| Orijentacijske  točke | Točke granice kat. čestica |if !supportMisalignedRows  |endif
|if !supportMisalignedRows  |endif
| 1 : 5000 |if !supportMisalignedRows  |endif
| 0.3m | 0.25m |if !supportMisalignedRows  |endif
| 1:10000 |if !supportMisalignedRows  |endif
| 0.4m | 0.3m |if !supportMisalignedRows  |endif
| 1:15000 |if !supportMisalignedRows  |endif
| 0.5m | 0.3m |if !supportMisalignedRows  |endif
| 1:20000 |if !supportMisalignedRows  |endif
| 1.0m | - |if !supportMisalignedRows  |endif

if !supportEmptyParas endif

q
Fotosignalizacija za slučaj točke u udubini

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/360181.gif)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

q Obvezatna je izmjera visinske razlike između signalizacije i
stabilizacije te izradba položajnog opisa

![](dodatni/360182.gif)

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/360183.gif)
![](dodatni/360184.gif)

Pravilnik, NN 55/2001-880
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)