### NN 140/2021 (21.12.2021.), Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu

HRVATSKI SABOR

2371

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZVRŠAVANJU DRŽAVNOG PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2022. GODINU

Proglašavam Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 8. prosinca 2021.

Klasa: 011-01/21-01/94
 Urbroj: 71-10-01/1-21-2
 Zagreb, 15. prosinca 2021.

Predsjednik
 Republike Hrvatske
 Zoran Milanović, v. r.

ZAKON

O IZVRŠAVANJU DRŽAVNOG PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2022. GODINU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju prihodi i primici, rashodi i izdaci Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu (u daljnjem tekstu: Proračun) i njegovo izvršavanje, opseg zaduživanja i jamstava države, upravljanje financijskom i nefinancijskom imovinom te dugom, poticajne mjere u gospodarstvu, korištenje namjenskih prihoda i primitaka, korištenje vlastitih prihoda proračunskih korisnika državnog proračuna (u daljnjem tekstu: korisnici), prava i obveze korisnika proračunskih sredstava, pojedine ovlasti Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada), predsjednika Vlade, Ministarstva financija (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) i ministra financija u izvršavanju Proračuna, kazne za neispunjavanje obveza te druga pitanja u izvršavanju Proračuna.

II. IZVRŠAVANJE PRORAČUNA

1. Upravljanje prihodima i rashodima

Članak 2.

Sredstva se u Proračunu osiguravaju korisnicima koji su u njegovu Posebnom dijelu određeni za nositelje sredstava raspoređenih po programima (aktivnostima i projektima), po vrstama rashoda i izdataka te po izvorima financiranja.

Članak 3.

Radi upravljanja likvidnošću Proračuna za rashode i izdatke za koje je nastala obveza koja dospijeva u ovoj proračunskoj godini mora se izvršiti rezervacija sredstava prema dospijeću tih obveza.

Članak 4.

(1) Korisnici su obvezni u financijskom planu planirati sredstva pomoći, namjenskih primitaka i učešća Republike Hrvatske za projekte financirane iz pomoći i/ili namjenskih primitaka u iznosu koji je predviđen za financiranje projekata, razmjerno sredstvima koja će se koristiti u 2022. godini.

(2) Sredstva za financiranje projekata koja se refundiraju iz pomoći Europske unije mogu se preraspodjeljivati samo između tih projekata, i to bez ograničenja između projekata unutar istog razdjela organizacijske klasifikacije, a najviše do 15 % između projekata različitih razdjela organizacijske klasifikacije, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(3) Sredstva učešća Republike Hrvatske planirana u Proračunu za financiranje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije mogu se preraspodjeljivati samo između tih projekata, i to bez ograničenja između projekata unutar istog razdjela organizacijske klasifikacije, a najviše do 15 % između projekata različitih razdjela organizacijske klasifikacije, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(4) Nedostatna sredstva učešća Republike Hrvatske za financiranje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije mogu se, tijekom proračunske godine, osigurati preraspodjelom sredstava isključivo iz općih prihoda i primitaka, a u skladu s člankom 46. Zakona o proračunu (»Narodne novine«, br. 87/08., 136/12. i 15/15.) (u daljnjem tekstu: Zakon o proračunu).

(5) Nedostatna sredstva refundacije iz pomoći Europske unije za financiranje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije mogu se, tijekom proračunske godine, osigurati preraspodjelom sredstava isključivo iz sredstava refundacije iz pomoći Europske unije.

(6) Sredstva za financiranje projekata koja se refundiraju iz pomoći Europske unije i sredstva učešća Republike Hrvatske za financiranje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije mogu se, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, osigurati i u okviru naknadno utvrđenih stavki.

(7) Za naknadno utvrđene aktivnosti i projekte mogu se preraspodjelom osigurati sredstva za financiranje projekata koja se refundiraju iz pomoći Europske unije i sredstva učešća Republike Hrvatske za financiranje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(8) Kada se sredstva učešća Republike Hrvatske planirana u Proračunu za financiranje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije izvršavaju kod korisnika sporijom dinamikom od predviđene u Proračunu, Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije može predložiti Ministarstvu preraspodjelu sredstava učešća u korist drugih korisnika, a najviše do 15 % rashoda, u skladu s člankom 46. Zakona o proračunu.

Članak 5.

(1) Sredstva na ime neprihvatljivih troškova u projektima koji su financirani sredstvima Europske unije, a koja su korisnici dužni uplatiti u proračun Europske unije na temelju zahtjeva nadležnih tijela Europske unije, izvršavaju se na teret posebne aktivnosti unutar financijskog plana korisnika.

(2) Za sredstva iz stavka 1. ovoga članka korisnik može naknadno utvrditi aktivnosti i stavke unutar svog financijskog plana, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(3) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka korisnik osigurava iz izvora financiranja Vlastiti prihodi.

(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, ako korisnik nema vlastitih prihoda ili su mu vlastiti prihodi nedostatni za podmirenje neprihvatljivih troškova, sredstva iz stavka 1. ovoga članka će se tijekom proračunske godine osiguravati preraspodjelom bez ograničenja iz izvora financiranja Opći prihodi i primici unutar financijskog plana istog razdjela organizacijske klasifikacije, na temelju odluke Vlade koju predlaže nadležni čelnik razdjela organizacijske klasifikacije, uz prethodnu suglasnost ministra financija.

Članak 6.

(1) Sredstva za saniranje posljedica epidemije koronavirusa mogu se odlukom Vlade, ako za to postoji mogućnost i sukladno potrebi, tijekom proračunske godine osiguravati preraspodjelom bez ograničenja odnosno u iznosu većem od propisanoga zakonom kojim se uređuje proračun.

(2) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka moguće je izvršiti preraspodjelu sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske na proračunskim stavkama kod korisnika ili između korisnika i kod izvanproračunskih korisnika.

(3) Preraspodjela sredstava iz stavaka 1. i 2. ovoga članka može se izvršiti na postojećim, kao i na naknadno utvrđenim proračunskim stavkama, aktivnostima i projektima za koja se sredstva osiguravaju.

(4) O izvršenim preraspodjelama iz stavaka od 1. do 3. ovoga članka ministar financija dužan je u roku od sedam dana od dana donošenja odluke Vlade izvijestiti odbor Hrvatskoga sabora nadležan za poslove financija.

Članak 7.

(1) Sredstva za programsko financiranje javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta mogu se, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, preraspodjeljivati tijekom proračunske godine, i to bez ograničenja unutar aktivnosti A622122 Programsko financiranje javnih visokih učilišta odnosno unutar aktivnosti A622137 Programsko financiranje javnih znanstvenih instituta.

(2) Unutar aktivnosti iz stavka 1. ovoga članka mogu se, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, naknadno otvarati stavke.

Članak 8.

(1) Sredstva za provedbu Odluke Vlade o isplati razlike iznosa uvećanja plaće za prekovremeni rad radnicima u djelatnosti zdravstva i zdravstvenog osiguranja (»Narodne novine«, br. 101/21.) planirana su na pozicijama Ministarstva zdravstva, aktivnosti A880007 Isplata razlike uvećanja plaće za prekovremeni rad.

(2) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka mogu se, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, preraspodjeljivati tijekom proračunske godine, i to bez ograničenja unutar aktivnosti A880007 Isplata razlike uvećanja plaće za prekovremeni rad.

(3) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka za zdravstvene ustanove kojima je osnivač Republika Hrvatska mogu se, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, preraspodjeljivati bez ograničenja na pozicije zdravstvenih ustanova kojima je osnivač Republika Hrvatska.

(4) Za preraspodjelu sredstava iz stavka 3. ovoga članka zdravstvena ustanova kojoj je osnivač Republika Hrvatska može naknadno utvrditi aktivnosti i stavke unutar svog financijskog plana, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(5) Ministarstvo zdravstva će zdravstvenim ustanovama kojima su osnivači jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave sredstva isplaćivati kao namjensku pomoć.

(6) Ministarstvo zdravstva će s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave potpisati ugovore o načinu utroška sredstava namjenske pomoći doznačenih u skladu s ovim člankom.

(7) Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužne su pratiti i kontrolirati utrošak sredstava koja će biti doznačena zdravstvenim ustanovama, a o utrošku sredstava dužne su izvijestiti Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo na način i u rokovima koje utvrdi Ministarstvo zdravstva u ugovorima iz stavka 6. ovoga članka.

Članak 9.

(1) Vlada donosi odluke o isplati sredstava za podmirivanje dijela dospjelih obveza bolničkih zdravstvenih ustanova kojima su osnivači Republika Hrvatska i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave prema dobavljačima lijekova, potrošnog i ugradbenog medicinskog materijala na prijedlog Ministarstva zdravstva, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(2) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se na pozicijama Ministarstva zdravstva, aktivnosti A618207 Administracija i upravljanje, skupini računa 36 Pomoći dane u inozemstvo i unutar općeg proračuna.

(3) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka mogu se, uz suglasnost Ministarstva, preraspodjeljivati tijekom proračunske godine, i to bez ograničenja unutar aktivnosti A618207 Administracija i upravljanje, skupine računa 36 Pomoći dane u inozemstvo i unutar općeg proračuna.

(4) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka za bolničke zdravstvene ustanove kojima je osnivač Republika Hrvatska mogu se, uz suglasnost Ministarstva, preraspodijeliti bez ograničenja na pozicije bolničkih zdravstvenih ustanova kojima je osnivač Republika Hrvatska.

(5) Za preraspodjelu sredstava iz stavka 4. ovoga članka bolnička zdravstvena ustanova kojoj je osnivač Republika Hrvatska može naknadno utvrditi aktivnosti i stavke unutar svog financijskog plana, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(6) Ministarstvo zdravstva će bolničkim zdravstvenim ustanovama kojima su osnivači jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave sredstva iz stavka 1. ovoga članka isplaćivati kao namjensku pomoć.

(7) Ministarstvo zdravstva će s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave potpisati ugovore o načinu utroška sredstava namjenske pomoći doznačenih u skladu s ovim člankom.

(8) Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužne su pratiti utrošak sredstava koja će biti doznačena bolničkim zdravstvenim ustanovama, a o utrošku sredstava dužne su izvijestiti Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo na način i u rokovima koje utvrdi Ministarstvo zdravstva u ugovorima iz stavka 7. ovoga članaka.

Članak 10.

(1) Sredstva iz Fonda solidarnosti Europske unije za otklanjanje razornih posljedica potresa planiraju se u Proračunu.

(2) Sredstva iz stavka 1. koristit će se u skladu s odlukama Vlade o raspodjeli sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije.

(3) Jedinicama područne (regionalne) samouprave i Gradu Zagrebu koji su odlukama iz stavka 2. ovoga članka utvrđeni kao tijela odgovorna za provedbu financijskog doprinosa sredstva iz Fonda solidarnosti Europske unije doznačuju se iz Proračuna.

Članak 11.

(1) Korisnik na svojim aktivnostima planira sredstva prijenosa korisnicima ako im sredstva dodjeljuje na temelju posebnih propisa i bez protučinidbe preko podskupine računa 369 Prijenosi između proračunskog korisnika istog proračuna, a sukladno pravilniku kojim se uređuje proračunsko računovodstvo i Računski plan.

(2) Ako sredstva iz stavka 1. ovoga članka nisu planirana ili nisu planirana u potrebnom iznosu, mogu se, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, tijekom proračunske godine preraspodjeljivati, i to bez ograničenja unutar aktivnosti s kojih se sredstva iz stavka 1. ovoga članka dodjeljuju.

(3) Preraspodjela sredstava iz stavka 2. ovoga članka može se izvršiti na postojećim, kao i na naknadno utvrđenim proračunskim stavkama.

(4) Korisnik koji na svojim aktivnostima planira sredstva iz stavka 1. ovoga članka dužan je očekivane primatelje sredstava pisano obavijestiti da sredstva planiraju na prihodnoj strani u okviru skupine 639 te nakon doznake sredstava s primateljima uskladiti evidencije.

Članak 12.

Sredstva za otplatu glavnice i kamata državnog duga i državnih jamstava, negativne tečajne razlike i razlike zbog primjene valutne klauzule te doprinosi Republike Hrvatske proračunu Europske unije na temelju vlastitih sredstava Europske unije mogu se, ako za to postoji mogućnost i sukladno potrebi, tijekom proračunske godine osiguravati preraspodjelom bez ograničenja.

Članak 13.

(1) Rashodi financirani iz namjenskog doprinosa mogu se izvršavati do visine naplaćenih prihoda od namjenskog doprinosa.

(2) Ako se sredstva od namjenskog doprinosa ostvare u iznosu manjem ili većem od planiranog, izvršit će se preraspodjela sredstava u skladu s ostvarenim prihodima od namjenskog doprinosa, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

Članak 14.

(1) Potraživanja države za javna davanja, naplaćena u financijskoj i nefinancijskoj imovini sukladno posebnim propisima, istodobno za vrijednost te imovine povećavaju izvršenje prihoda i rashoda iznad visine utvrđene Proračunom, a uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(2) Za iskazivanje prihoda i rashoda iz stavka 1. ovoga članka mogu se naknadno utvrditi aktivnosti i/ili projekti, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

2. Trošenje proračunskih sredstava

Članak 15.

Radi održavanja tekuće likvidnosti na temelju naloga ministra financija mogu se povlačiti sredstva s računa korisnika.

Članak 16.

(1) Ako se tijekom izvršavanja Proračuna utvrdi da su sredstva Proračuna nepravilno korištena, korisniku će se umanjiti sredstva u visini nenamjenskog korištenja sredstava ili će se privremeno obustaviti isplata sredstava sa stavki s kojih su sredstva bila nenamjenski utrošena.

(2) Odluku o umanjenju i obustavi doznake sredstava donosi ministar financija.

Članak 17.

(1) Aktivnosti i projekti koji se financiraju iz sredstava Europske unije te kapitalni projekti koji nisu izvršeni do kraja 2021. godine mogu se prenijeti i izvršavati u 2022. godini ako su ispunjeni osnovni preduvjeti:

1. proračunska sredstva osigurana u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2021. godinu za aktivnosti i projekte koji se prenose moraju ostati na kraju 2021. godine neizvršena ili izvršena u iznosu manjem od planiranog, bez izvršenih preraspodjela tijekom 2021. godine

2. prenesene aktivnosti i projekti mogu se izvršavati u 2022. godini uz prethodnu suglasnost Ministarstva

3. korisnici podnose zahtjev za prijenos najkasnije do 31. ožujka 2022. Uz zahtjev dužni su dostaviti ugovor i račun za obveze nastale u 2021. godini, s dospijećem plaćanja u 2022. godini.

(2) Aktivnosti i projekti koji se financiraju iz sredstava Europske unije te kapitalni projekti koji ne budu izvršeni do kraja 2022. godine mogu se prenijeti i izvršavati u 2023. godini ako su ispunjeni osnovni preduvjeti:

1. proračunska sredstva osigurana u Proračunu za 2022. godinu za aktivnosti i projekte koji se prenose moraju ostati na kraju 2022. godine neizvršena ili izvršena u iznosu manjem od planiranog, bez izvršenih preraspodjela tijekom 2022. godine

2. prenesene aktivnosti i projekti mogu se izvršavati u 2023. godini uz prethodnu suglasnost Ministarstva

3. korisnici podnose zahtjev za prijenos najkasnije do 31. ožujka 2023. Uz zahtjev dužni su dostaviti ugovor i račun za obveze nastale u 2022. godini, s dospijećem plaćanja u 2023. godini.

Članak 18.

(1) Korisnici su dužni sredstva doznačena iz Proračuna do 31. prosinca 2022., a za koja nisu iskazane obveze u Bilanci na dan 31. prosinca 2022., vratiti na račun državnog proračuna.

(2) Način i rok povrata u Proračun sredstava doznačenih iz Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu, a za koja nisu bile iskazane obveze u Bilanci na dan 31. prosinca 2021., odredit će naputkom ministar financija.

Članak 19.

Korisnik može plaćati predujmom bez prethodne suglasnosti ministra financija do pojedinačnog iznosa od 50.000,00 kuna.

Članak 20.

(1) Ministar financija daje suglasnost proračunskim korisnicima državnog proračuna za preuzimanje obveza po ugovorima koji zahtijevaju plaćanje u sljedećim godinama ako ukupna obveza po ugovoru ne prelazi iznos od 10.000.000,00 kuna.

(2) Ako ukupna obveza po ugovoru koji zahtijeva plaćanje u sljedećim godinama prelazi iznos iz stavka 1. ovoga članka, prethodnu suglasnost korisnicima za preuzimanje navedene obveze daje Vlada, na prijedlog ministra financija, sukladno članku 44. Zakona o proračunu.

(3) Iznimno od stavaka 1. i 2. ovoga članka, Fond za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije te Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje mogu preuzeti obvezu po ugovoru koji zahtijeva plaćanje u sljedećim godinama bez prethodne suglasnosti ministra financija ako je visina ukupnih obveza po ugovoru 1.000.000,00 kuna ili manja i ako je riječ o ugovoru koji se odnosi na provedbu aktivnosti vezanih uz primjenu Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije (»Narodne novine«, br. 102/20. i 10/21.).

(4) Fond za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije te Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje dužni su plaćanja koja proizlaze iz obveza preuzetih u skladu sa stavkom 3. ovoga članka uključiti u financijski plan u godini u kojoj obveza dospijeva.

(5) Zadužuju se Fond za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije te Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje o preuzetim godišnjim obvezama po ugovorima iz stavka 3. ovoga članka izvještavati Ministarstvo svaka tri mjeseca.

Članak 21.

Hrvatski audiovizualni centar može tijekom 2022. godine izdati rješenja kojima će se obvezati podnositeljima zahtjeva isplatiti sredstva financijskog poticaja za ulaganje u audiovizualna djela, i to do ukupnog iznosa od 80.000.000,00 kuna.

Članak 22.

(1) Konzularne pristojbe iz djelokruga diplomatskih misija, konzularnih ureda i drugih predstavničkih tijela Republike Hrvatske u inozemstvu izuzete su od uplate u državni proračun.

(2) Ostvarenje i trošenje prihoda iz stavka 1. ovoga članka iskazuje se mjesečno u sustavu državne riznice na način i u rokovima koje će uputom utvrditi Ministarstvo.

(3) Rashodi financirani iz konzularnih pristojbi tijela iz stavka 1. ovoga članka mogu se iskazivati i iznad iznosa predviđenog Proračunom.

Članak 23.

(1) U Proračunu su planirana sredstva proračunske zalihe u iznosu od 100.000.000,00 kuna.

(2) Iznos sredstava proračunske zalihe iz stavka 1. ovoga članka može se preraspodjeljivati i može, sukladno članku 56. stavku 4. Zakona o proračunu, iznositi najviše 0,50 % planiranih općih prihoda proračuna tekuće godine bez primitaka.

(3) O korištenju sredstava proračunske zalihe odlučuje Vlada.

(4) Predsjednik Vlade može raspolagati sredstvima proračunske zalihe do pojedinačnog iznosa od 500.000,00 kuna.

(5) Ministar financija može raspolagati sredstvima proračunske zalihe do pojedinačnog iznosa od 100.000,00 kuna.

(6) Neutrošena i nenamjenski utrošena sredstva iz ovoga članka primatelj sredstava dužan je vratiti na račun državnog proračuna.

(7) Ako se tijekom godine u Proračunu osiguraju sredstva za namjenu za koju su sredstva proračunske zalihe dodijeljena, rješenja kojima su sredstva proračunske zalihe dodijeljena stavljaju se izvan snage po sili ovoga Zakona.

(8) Primatelj sredstava dužan je Ministarstvu dostaviti izvješće o zakonitom, namjenskom i svrhovitom utrošku dodijeljenih sredstava proračunske zalihe.

(9) Nakon što korisnik zaprimi mjesečni izvještaj Financijske agencije (FINA) o ovrhama koje su provedene na teret sredstava proračunske zalihe, a iz nadležnosti su korisnika, korisnik je dužan najkasnije u roku od 14 radnih dana od dana zaprimanja mjesečnog izvještaja preknjižiti ovrhe na svoju proračunsku poziciju.

(10) Ako korisnik najkasnije u roku od 14 radnih dana od dana zaprimanja mjesečnog izvještaja ne preknjiži ovrhe na svoje proračunske pozicije odnosno ne dostavi Ministarstvu i Financijskoj agenciji (FINA) obavijest da ovrhe nisu iz njegove nadležnosti, sredstva će na njegove proračunske pozicije preknjižiti Ministarstvo.

Članak 24.

(1) U skladu s odredbama zakona kojim se ustrojavaju tijela državne uprave te se utvrđuje njihov djelokrug, a u vezi s člankom 58. Zakona o proračunu, raspoređuju se sredstva na korisnike ili u proračunsku zalihu, a odluka o raspoređivanju objavljuje se u »Narodnim novinama«.

(2) Odluku iz stavka 1. ovoga članka donosi Vlada.

Članak 25.

(1) Devizna sredstva koja ostvare korisnici uplaćuju se na račun Proračuna.

(2) Sredstvima iz stavka 1. ovoga članka raspolaže Ministarstvo.

(3) Iznimno, korisnici koji ostvaruju devizna sredstva za posebne namjene mogu, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, otvoriti račun.

Članak 26.

(1) Pogrešno ili više uplaćeni prihodi na račun državnog proračuna vraćaju se uplatiteljima na teret tih prihoda.

(2) Rješenje o povratima iz stavka 1. ovoga članka donosi Ministarstvo.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, rješenja donose:

– Ministarstvo unutarnjih poslova – za pogrešno ili više uplaćene prihode od novčanih kazni, troškova postupka i ostalih prihoda Ministarstva unutarnjih poslova

– Ministarstvo pravosuđa i uprave – za pogrešno ili više uplaćene prihode od sudskih pristojbi, novčanih kazni, troškova postupka i ostalih prihoda iz nadležnosti pravosudnih tijela

– Ministarstvo poljoprivrede – za pogrešno ili više uplaćene prihode od naknada za korištenje općekorisnih funkcija šuma.

(4) Prije donošenja rješenja iz stavaka 2. i 3. ovoga članka korisnici su dužni dostaviti očitovanje o opravdanosti zahtjeva za povrat pogrešno ili više uplaćenih sredstava na račun državnog proračuna, iznos sredstava koja se vraćaju uplatitelju te dokumentaciju kojom to potkrepljuju.

(5) Protiv rješenja iz stavaka 2. i 3. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 27.

(1) Radi pravodobnog obračunavanja i doznačavanja proračunskih sredstava u 2022. godini za plaće i druge rashode, korisnici koji se financiraju iz Proračuna obvezni su nadležnom ministarstvu dostaviti rješenje o zasnivanju i o prestanku radnog odnosa radnika odnosno ugovor o radu i prestanku ugovora o radu radnika.

(2) Rješenje odnosno ugovor o radu iz stavka 1. ovoga članka korisnici su obvezni dostaviti u roku od osam dana od dana zasnivanja ili prestanka radnog odnosa.

(3) Izvanproračunski korisnici državnog proračuna kojima se iz Proračuna dodjeljuju subvencije i/ili pomoći iz razdjela nadležnih ministarstava dužni su prije sklapanja kolektivnih ugovora i/ili donošenja propisa i drugih akata kojima se uređuju materijalna prava zaposlenika dobiti prethodnu suglasnost nadležnog ministarstva o tim aktima.

Članak 28.

Ovlašćuje se Vlada da donosi odluku o visini i načinu isplate dnevnica i drugih naknada koje se isplaćuju iz državnog proračuna kojom će se utvrditi naknade i visina troškova za službeno putovanje u tuzemstvu i inozemstvu koje se isplaćuju iz državnog proračuna i visina ostalih naknada koje se prema propisima mogu isplaćivati zaposlenima i dužnosnicima kojima se ti rashodi financiraju iz sredstava državnog proračuna i iz sredstava izvanproračunskih fondova iz članka 2. stavka 2. Zakona o proračunu, a čija prava nisu na drugačiji način uređena kolektivnim ugovorima ili posebnim propisima u dijelu koji se odnosi na materijalna prava.

Članak 29.

(1) Ovlašćuje se Vlada da može dati suglasnosti za zaduživanje jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, najviše do tri posto ukupno ostvarenih prihoda poslovanja svih jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave iskazanih u financijskom izvještaju o prihodima i rashodima, primicima i izdacima za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2021. (obrazac: PR-RAS u stupcu 5 pod oznakom AOP 001).

(2) Ograničenje iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na:

1. jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave kojima je Vlada dala suglasnosti do 31. prosinca 2021., a nisu korištene u 2021. godini

2. jedinice lokalne samouprave na potpomognutim područjima

3. jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave koje se zadužuju za projekte koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije do iznosa prihvatljivih troškova te

4. projekte unapređenja energetske učinkovitosti u kojima sudjeluju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(3) Odluke o davanju suglasnosti za zaduživanje jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave koje je Vlada donijela do 31. prosinca 2021., a koje se mogu koristiti od 1. siječnja 2022. ulaze u ograničenje od tri posto iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Odluke o davanju suglasnosti za zaduživanje jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu se mijenjati ili dopunjavati uz suglasnost Vlade, a iznimno samo uz prethodnu suglasnost ministra financija, i to ako se izmjenama i dopunama ugovaraju uvjeti zaduživanja koji su povoljniji za korisnika.

Članak 30.

(1) Jedinicama područne (regionalne) samouprave iz razdjela 109 – MINISTARSTVO PRAVOSUĐA I UPRAVE tijekom 2022. godine isplaćivat će se pomoći za obavljanje poslova državne uprave povjerenih jedinicama područne (regionalne) samouprave na temelju posebnih propisa.

(2) Pomoć iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo pravosuđa i uprave isplaćivat će jedinicama područne (regionalne) samouprave unaprijed za svako tromjesečje, i to najkasnije petnaestog dana od početka tromjesečja.

(3) Pomoći iz stavaka 1. i 2. ovoga članka koje se isplaćuju jedinicama područne (regionalne) samouprave nenamjenska su sredstva koja se mogu upotrijebiti za isplatu plaća i materijalnih troškova za obavljanje povjerenih poslova državne uprave i ne smatraju se tekućim pomoćima iz državnog proračuna sukladno propisima kojima su uređena mjerila za određivanje plaća i naknada župana, gradonačelnika i općinskih načelnika i njihovih zamjenika, kao i plaća službenika i namještenika u upravnim odjelima i službama jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(4) Iz mase sredstava za plaće zaposlenih u jedinicama područne (regionalne) samouprave izuzimaju se sredstva za plaće zaposlenih koji obavljaju povjerene poslove državne uprave.

(5) Jedinice područne (regionalne) samouprave dužne su izvijestiti Ministarstvo pravosuđa i uprave o broju zaposlenih koji rade na poslovima državne uprave povjerenima jedinicama područne (regionalne) samouprave na temelju posebnih propisa i visini utrošenih sredstava za njihove plaće i visini utrošenih sredstava za materijalne troškove za obavljanje povjerenih poslova državne uprave do 15. u mjesecu za prethodni mjesec.

(6) Jedinice područne (regionalne) samouprave dužne su jednom godišnje do 31. siječnja tekuće godine izvijestiti Ministarstvo pravosuđa i uprave o ukupnom utrošku sredstava doznačenih za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca prethodne godine.

Članak 31.

(1) Jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave isplaćivat će se pomoć tijekom 2022. godine iz razdjela 025 – MINISTARSTVO FINANCIJA u visini sredstava fiskalnog izravnanja utvrđenih sukladno posebnim propisima, a najviše do iznosa koji je za tu namjenu osiguran u Proračunu.

(2) Pomoć iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo će isplaćivati jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave unaprijed mjesečno, i to najkasnije 15. dana tekućeg mjeseca sukladno odluci kojom se određuje udjel sredstava fiskalnog izravnanja za pojedinu općinu, grad i županiju u ukupnim sredstvima fiskalnog izravnanja za 2022. godinu koju ministar financija donosi na temelju Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (»Narodne novine«, br. 127/17. i 138/20.).

Članak 32.

(1) Jedinicama lokalne samouprave isplaćivat će se pomoć na ime poticaja za dobrovoljno funkcionalno odnosno stvarno spajanje tijekom 2022. godine iz razdjela 025 – MINISTARSTVO FINANCIJA, a najviše do iznosa koji je za tu namjenu osiguran u Proračunu.

(2) Vlada će donijeti odluku o kriterijima za dodjelu pomoći iz stavka 1. ovoga članka, na prijedlog Ministarstva i u suradnji s Ministarstvom pravosuđa i uprave.

Članak 33.

(1) Povrat preostalog dijela beskamatnog zajma isplaćen na temelju oslobođenja od plaćanja poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak u skladu s Naputkom o načinu isplate beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje (»Narodne novine«, br. 46/20.) jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave vraćaju do kraja 2023. godine.

(2) Preostali iznos beskamatnog zajma iz stavka 1. ovoga članka ulazi u ukupnu godišnju obvezu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave iz članka 88. Zakona o proračunu do visine prosječnoga godišnjeg anuiteta beskamatnog zajma.

(3) Povrat preostalog dijela beskamatnog zajma isplaćen na temelju oslobođenja od plaćanja doprinosa u skladu s Naputkom o načinu isplate beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje (»Narodne novine«, br. 46/20.) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje vraća do kraja 2023. godine.

(4) Povrat preostalog dijela beskamatnog zajma isplaćen na temelju Naputka o načinu isplate beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje (»Narodne novine«, br. 46/20.) jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave koje su na temelju Dopune Naputka o načinu isplate beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje (»Narodne novine«, br. 5/21.) dostavile zahtjev za odgodu povrata preostalog dijela zajma jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave vraćaju u roku do tri godine, počevši od 2022. godine.

(5) Preostali iznos beskamatnog zajma iz stavka 4. ovoga članka ulazi u ukupnu godišnju obvezu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave iz članka 88. Zakona o proračunu do visine prosječnoga godišnjeg anuiteta beskamatnog zajma.

(6) Iznos beskamatnog zajma isplaćen jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave na temelju Odluke o dodjeli beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave koje su pogođene posljedicama razornih potresa na području Grada Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije za sanaciju šteta od potresa (»Narodne novine«, br. 101/21.) ulazi u ukupnu godišnju obvezu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave iz članka 88. Zakona o proračunu od 1. travnja 2024.

Članak 34.

(1) Vlada može iznimno, a na prijedlog ministra financija, ako za to postoji mogućnost i sukladno potrebi, donijeti odluku o dodjeli beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(2) Odlukom iz stavka 1. ovoga članka utvrdit će se način i kriteriji za podnošenje zahtjeva, isplatu i način povrata zajma iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 35.

(1) Doprinosi za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti i obvezno zdravstveno osiguranje koji su uplaćeni za osiguranike, prema članku 23. Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara (»Narodne novine«, br. 44/01., 90/05., 80/08., 38/09. i 148/13.) i Odluci Vlade o primjeni poticajnih mjera na području Grada Iloka, Općine Tovarnik i Općine Lovas (»Narodne novine«, br. 24/02.) vratit će se poslodavcima sa sjedištem odnosno s prebivalištem na području Grada Vukovara, Iloka te Lovasa i Tovarnika na teret financijskog plana Fonda za obnovu i razvoj grada Vukovara.

(2) Poslodavci iz stavka 1. ovoga članka zahtjev za povrat doprinosa podnose Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje.

Članak 36.

(1) Korisnici su obvezni u svojim financijskim planovima planirati sredstva za obvezno osiguranje vozila, zrakoplova i brodica odnosno jahti prema posebnim propisima iz djelatnosti osiguranja.

(2) Korisnici su obvezni u svojim financijskim planovima planirati sredstva za osiguranje prijevoznih sredstava i druge imovine koja je zbog pojačanog rizika i velike pojedinačne vrijednosti više izložena mogućim štetnim događajima u obavljanju redovite djelatnosti.

(3) Sredstva za naknadu štete na neosiguranoj imovini (poslovne zgrade, uređaji i instalacije) osigurana su u Proračunu i doznačavat će se korisnicima na njihov zahtjev, uz koji je potrebno priložiti dokaze o nastaloj šteti.

(4) U Proračunu su osigurana sredstva za osiguranje službenika, namještenika i dužnosnika od posljedica nesretnog slučaja.

Članak 37.

(1) U Proračunu su utvrđena sredstva za naknade i druga primanja na temelju posebnih propisa.

(2) Osnovica za obračun naknada i drugih primanja iz stavka 1. ovoga članka iznosi 3.326,00 kuna.

Članak 38.

Korisnik koji dodjeljuje sredstva pomoći jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, proračunskim i izvanproračunskim korisnicima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i izvanproračunskim korisnicima državnog proračuna dužan je s njima uskladiti evidencije.

Članak 39.

Korisnik je dužan najkasnije u roku od 15 dana od dana isplate naknade za bolovanje na teret Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje dostaviti Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje zahtjev za refundaciju sredstava.

Članak 40.

Ministar financija donosi naputak o načinu uplaćivanja prihoda proračuna, obveznih doprinosa te prihoda za financiranje drugih javnih potreba u 2022. godini.

III. UPRAVLJANJE DRŽAVNOM IMOVINOM I DUGOVIMA

1. Upravljanje državnom imovinom

Članak 41.

(1) Korisnik koji je stekao nekretninu obvezan je u roku od 30 dana od dana njezina stjecanja podnijeti zahtjev nadležnom općinskom državnom odvjetništvu (u daljnjem tekstu: Državno odvjetništvo) radi podnošenja prijedloga za upis prava vlasništva Republike Hrvatske i drugih stvarnih prava na nekretninama kojih je nositelj Republika Hrvatska u zemljišne knjige, s potrebnom dokumentacijom.

(2) Državno odvjetništvo sastavit će prijedlog za upis uknjižbe, koji će podnijeti nadležnom sudu radi upisa prava iz stavka 1. ovoga članka u zemljišne knjige.

Članak 42.

Državno odvjetništvo podnosi prijedlog za upis uknjižbe za upis nekretnine iz članka 69. stavka 2. Zakona o proračunu ako je Vlada dala suglasnost u skladu s člankom 69. stavkom 2. Zakona o proračunu.

Članak 43.

Prihodi od upravljanja slobodnim novčanim sredstvima s računa Proračuna prihod su Proračuna.

Članak 44.

(1) Kada se sredstva Proračuna koriste za sanaciju, dokapitalizaciju ili kao udio u sredstvima pravne osobe, Republika Hrvatska postaje vlasnikom u tim pravnim osobama razmjerno uloženim sredstvima.

(2) Imovinu u vlasništvu Republike Hrvatske iz stavka 1. ovoga članka upisuje njezin korisnik u svoju evidenciju, a pravna osoba upisuje Republiku Hrvatsku kao vlasnika razmjernog dijela kapitala.

(3) Evidenciju o imovini i vlasničkim udjelima iz ovoga članka vode korisnici, izvanproračunski korisnici državnog proračuna i tijelo državne uprave nadležno za upravljanje državnom imovinom.

2. Zaduživanje i tekuće otplate

Članak 45.

(1) Zaduživanje se može provesti na inozemnom i domaćem tržištu novca i kapitala do ukupnog iznosa od 40.154.032.114,00 kuna iskazanog u Računu financiranja Proračuna.

(2) Tekuće otplate glavnice državnoga duga, iskazane u Računu financiranja Proračuna za 2022. godinu u iznosu od 31.758.562.889,00 kuna te pripadajuće kamate, imaju u izvršavanju Proračuna prednost pred svim ostalim rashodima i izdacima.

(3) Ukupna visina zaduženja iskazana u financijskim planovima izvanproračunskih korisnika državnog proračuna iznosi 2.843.195.019,00 kuna.

(4) Tekuće otplate glavnice duga, iskazane u financijskim planovima izvanproračunskih korisnika državnog proračuna, iznose 2.552.727.891,00 kunu.

(5) Ovlašćuje se Vlada da se može, u svoje ime i za svoj račun, zadužiti na inozemnom i domaćem tržištu novca i kapitala za izvanproračunske korisnike državnog proračuna, a Ministarstvo će ugovorom s izvanproračunskim korisnikom državnog proračuna utvrditi korištenje sredstava takvog zaduženja te međusobna prava i obveze po tom zaduženju.

(6) Zaduženje iz stavka 5. ovoga članka ne ulazi u ukupne iznose iz stavaka 1. do 4. ovoga članka.

(7) Ovlašćuje se Vlada da se može, u svoje ime i za svoj račun, zadužiti na inozemnom i domaćem tržištu novca i kapitala za Hrvatsku banku za obnovu i razvitak, a Ministarstvo će ugovorom s Hrvatskom bankom za obnovu i razvitak utvrditi korištenje sredstava takvog zaduženja te međusobna prava i obveze po tom zaduženju.

Članak 46.

(1) Zbog nastupa izvanrednih okolnosti iz članka 10. stavka 3. Zakona o fiskalnoj odgovornosti (»Narodne novine«, br. 111/18.), uz prethodnu suglasnost Vlade:

– ministar financija može se zadužiti i iznad visine zaduživanja iz članka 45. stavka 1. ovoga Zakona

– izvanproračunski korisnici državnog proračuna mogu se zadužiti i iznad visine zaduženja iskazanih u njihovim financijskim planovima iz članka 45. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) O zaduženju iz stavka 1. ovoga članka Vlada će mjesečno izvještavati odbor Hrvatskog sabora nadležan za poslove financija.

Članak 47.

(1) Ministar financija može se, uz suglasnost Vlade, u 2022. godini zadužiti iznad visine zaduživanja iz članka 45. ovoga Zakona za povrat državnog duga čije je dospijeće u sljedećim proračunskim godinama ako su uvjeti zaduživanja povoljniji odnosno ako će zaduživanje dovesti do manjih troškova povrata državnog duga.

(2) Ako se ministar financija, uz suglasnost Vlade, u 2022. godini zaduži za povrat državnog duga čije je dospijeće u sljedećoj proračunskoj godini, iznos zaduženja evidentirat će se u 2022. godini.

(3) Iznos zaduženja iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ne uključuje se u ukupan iznos zaduživanja iz članka 45. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 48.

(1) Ministar financija može se, uz prethodnu suglasnost Vlade, dodatno zadužiti do iznosa neostvarenih primitaka od prodaje dionica i udjela u glavnici.

(2) Ministar financija može se, uz prethodnu suglasnost Vlade, u 2022. godini dodatno zadužiti iznad visine zaduživanja iz članka 45. ovoga Zakona za razliku između visine podmirenih obveza na temelju rashoda nastalih provedbom projekata koji se sufinanciraju iz sredstava Europske unije i visine priljeva ostvarenih iz fondova Europske unije u 2022. godini, a najviše do iznosa sredstava za koji se očekuje povrat iz fondova Europske unije u 2023. godini.

Članak 49.

(1) Vlada može radi zaštite interesa Republike Hrvatske odlukom preuzeti obveze po kreditima odnosno zajmovima pravnih osoba od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku.

(2) Preuzete obveze iz stavka 1. ovoga članka ne ulaze u iznos zaduživanja iz članka 45. ovoga Zakona ako se neće podmirivati u 2022. godini i ako se mogu podmiriti iz prihoda državnog proračuna.

Članak 50.

(1) Tečajne razlike i razlike zbog primjene valutne klauzule mogu se u skladu s obračunom priznati i iznad iznosa predviđenog Proračunom.

(2) Za iskazivanje tečajnih razlika i razlika zbog primjene valutne klauzule iz stavka 1. ovoga članka može se, uz prethodnu suglasnost Ministarstva, naknadno utvrditi aktivnost odnosno stavka u Proračunu.

Članak 51.

Mjenice kojima se na teret Proračuna stvaraju obveze može izdavati samo ministar financija.

3. Državna jamstva

Članak 52.

(1) Ovlašćuje se Vlada da u ime Republike Hrvatske može davati financijska i činidbena jamstva na prijedlog nadležnog ministarstva.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, Vlada može odlukom ovlastiti Hrvatsku banku za obnovu i razvitak i Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za izdavanje državnih jamstava u ime i za račun Republike Hrvatske.

(3) Godišnja vrijednost novih jamstava za 2022. godinu iznosi 5.250.000.000,00 kuna, od čega se iznos od 2.550.000.000,00 kuna odnosi na izvanproračunske korisnike državnog proračuna iz članka 45. stavka 3. ovoga Zakona.

(4) U iznos iz stavka 3. ovoga članka ne ulazi vrijednost jamstava danih za refinanciranje i reprogramiranje obveza iz prethodnih godina za koje je bilo dano jamstvo.

(5) Godišnja vrijednost novih jamstava može biti iznad iznosa utvrđenog u stavku 3. ovoga članka za iznos jamstava stavljenih izvan snage u prethodnoj godini.

(6) Jamstvena zaliha za jamstva u Proračunu iznosi 300.000.000,00 kuna.

(7) Tražitelj jamstva dužan je dokumentirani zahtjev dostaviti ministarstvu nadležnom za tražitelja jamstva. Nadležno ministarstvo će zaprimljeni dokumentirani zahtjev, zajedno s provizijom i ostalim potrebnim elementima jamstva koje odredi, u roku od 45 dana od zaprimanja dostaviti Ministarstvu radi davanja očitovanja i/ili prijave/pretprijave Europskoj komisiji, u skladu s odredbama zakona kojim su uređene državne potpore. Prije dostave Ministarstvu nadležno ministarstvo dužno je:

– ocijeniti temelj donošenja prijedloga dodjele jamstva ili druge osnove za podnošenje zahtjeva za dodjelu jamstva

– ocijeniti bonitet tražitelja

– ocijeniti stanje zaduženosti

– ocijeniti efekte novog zaduženja na mogućnost razvoja i likvidnosti te

– izraditi stručno mišljenje i jasno opredjeljenje prema odobrenju predloženog jamstva, uključujući pravnu i financijsku analizu svih elemenata državnog jamstva i prisutnih rizika za vrijeme trajanja državnog jamstva.

(8) Pri ocjeni zahtjeva za davanje državnog jamstva uzimat će se u obzir:

– potpora kapitalnim ulaganjima u razvitak kojima se poboljšavaju opći uvjeti gospodarskog djelovanja i koji utječu na izvozni učinak i

– gospodarska stabilnost i važnost u regionalnom razvitku.

(9) Nadležno ministarstvo, u roku od 30 dana od zaprimanja odobrenja prijedloga državne potpore od Europske komisije odnosno očitovanja Ministarstva ako se radi o državnoj potpori izuzetoj od obveze prijave Europskoj komisiji odnosno očitovanja Europske komisije o nepostojanju državne potpore ili očitovanja Ministarstva u skladu sa zakonom kojim se uređuju državne potpore, dostavlja Ministarstvu dokumentirani zahtjev tražitelja jamstva, radi davanja očitovanja, zajedno s:

– provizijom i ostalim potrebnim elementima jamstva

– odobrenjem prijedloga državne potpore od Europske komisije odnosno očitovanjem Ministarstva ako se radi o državnoj potpori izuzetoj od obveze prijave Europskoj komisiji ili očitovanjem Europske komisije o nepostojanju državne potpore ili očitovanja Ministarstva u skladu sa zakonom kojim se uređuju državne potpore

– svojom ocjenom i mišljenjem iz stavka 7. ovoga članka te

– prijedlogom odluke o dodjeli jamstva.

(10) Nadležnim ministarstvom odnosno ministarstvom nadležnim za podnošenje zahtjeva Ministarstvu za izdavanje očitovanja i/ili prijavu/pretprijavu Europskoj komisiji, u smislu ovoga članka, smatra se ono ministarstvo u čijem su djelokrugu poslovi i koje obavlja poslove vezane za namjene za koje se predviđa izdavanje jamstava.

(11) Nadležno ministarstvo obvezno je uputiti Vladi prijedlog odluke o davanju jamstva u roku od 30 dana od dana ispunjenja uvjeta iz stavka 9. ovoga članka te zaprimanja očitovanja iz nadležnosti Ministarstva, a koje se odnosi na kreditne uvjete zaduženja i procjenu fiskalnog učinka.

(12) Činidbena jamstva iz stavka 1. ovoga članka, koja su u pravilu vezana za okončanje posla, mogu se davati na temelju primljenih predujmova u novcu ili imovini za gradnju brodova do njihove isporuke, nabavu zrakoplova na temelju dugoročnog ugovora o zakupu te za infrastrukturne projekte koji se izvode na osnovi ugovora o koncesiji ili zajedničkih ulaganja.

(13) Vlada može iznimno odobriti jamstvo vezano za provedbu prioritetnog programa/projekta koji ima značenje za regionalnu gospodarsku stabilnost, radi ublažavanja gospodarske nerazvijenosti određenog područja, uklanjanja ratnih šteta, obnove ili hitne obnove od posljedica prirodnih nepogoda.

(14) Odluka kojom Vlada daje financijsko jamstvo mora sadržavati podatke o davatelju i korisniku kredita, iznosu kredita i jamstva, vrsti i namjeni kredita, otplati glavnice i kamata, naknadama i troškovima te instrumentima osiguranja.

(15) Odluka kojom Vlada daje činidbeno jamstvo iz stavka 12. ovoga članka, ako je primjenjivo, sadrži podatke o kupcu, davatelju bankovne garancije, vrijednosti primljenih predujmova u novcu ili imovini, iznosu jamstva, trajanju jamstva, ugovorenoj kamati za slučaj neispunjenja obveze za koju je dan predujam, naknadama i troškovima te o instrumentima osiguranja.

(16) Odluke iz stavaka 14. i 15. ovoga članka moraju sadržavati odredbu o obvezi sklapanja ugovora s tražiteljem jamstva, kojim se utvrđuje obveza namjenskog korištenja sredstava za koje je dano jamstvo, izvještavanju nadležnog ministarstva i Ministarstva o korištenju sredstava za koje je dano jamstvo, instrumentima osiguranja, provedbi tehničke i financijske kontrole te općeg nadzora od nadležnog ministarstva nad tražiteljem jamstva i nad izvršenjem obveza za koje je jamstvo dano te o obvezi povrata sredstava u državni proračun, ako dođe do plaćanja po danom jamstvu.

(17) Ugovor o kreditu za koji je dano jamstvo i jamstvo mogu se mijenjati ili dopunjavati uz suglasnost Vlade, a iznimno, samo uz prethodnu pisanu suglasnost nadležnog ministra i ministra financija, i to ako se izmjenama i dopunama mijenja ročnost i/ili ako se mijenjaju uvjeti zaduživanja koji su povoljniji za korisnika kredita te ako dođe do ustupanja, prenošenja, zamjene, obnove (novacije) ili zalaganja prava i/ili obveza banke davatelja kredita na ime izdanog jamstva. U slučaju zalaganja ili prijenosa prava i tražbina iz ugovora o kreditu ili prijenosa ugovora o kreditu drugim osobama, prava iz jamstva prenose se samo ako se s prijenosom/zalaganjem prethodno pisano suglasio ministar financija.

(18) Za jamstva koja se aktiviraju Ministarstvo može Financijskoj agenciji (FINA) dati nalog za naplatu po aktiviranom državnom jamstvu radi namirenja duga.

(19) Ako zbog neizvršenja kreditnih obveza jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave bude aktivirano državno jamstvo, ta jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave može izvršavati samo nužne rashode (minimalne plaće za zaposlene, doprinose, minimalne rashode za materijal i usluge).

(20) Na postupak, odobrenje i izmjene državnih jamstava primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuju državne potpore i pravila o državnim potporama Europske unije.

Članak 53.

Pravna osoba u većinskom vlasništvu ili suvlasništvu Republike Hrvatske sklapa ugovore o kreditu, ugovore o zajmu u kojima je zajmoprimac ili daje jamstva na osnovi odluke o suglasnosti Vlade ako vrijednost posla ili jamstvo prelazi iznos od 7.500.000,00 kuna.

4. Uplata dobiti trgovačkih društava u kojima Republika Hrvatska ima paket dionica ili udio

Članak 54.

(1) Članovi skupština trgovačkih društava u kojima Republika Hrvatska ima većinski paket dionica ili većinski udio obvezni su poduzeti sve potrebne radnje i mjere da trgovačka društva dio dobiti nakon oporezivanja za 2021. godinu uplate izravno u Državni proračun Republike Hrvatske za 2022. godinu, razmjerno paketu dionica ili udjela Republike Hrvatske u temeljnom kapitalu društva.

(2) Članovi nadzornih odbora trgovačkih društava iz stavka 1. ovoga članka obvezni su, prije održavanja redovitih skupština, poduzeti sve pripremne radnje za provedbu radnji i mjera iz stavka 1. ovoga članka, sukladno zakonu kojim se uređuju trgovačka društva.

(3) U trgovačkim društvima od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku u kojima Republika Hrvatska ima manjinski paket dionica ili manjinski udio članovi skupština i nadzornih odbora, koji zastupaju Republiku Hrvatsku, obvezni su zahtijevati da se dio dobiti nakon oporezivanja za 2021. godinu uplati izravno u Državni proračun Republike Hrvatske za 2022. godinu, razmjerno paketu dionica ili udjela Republike Hrvatske u temeljnom kapitalu društva, sukladno zakonu kojim se uređuju trgovačka društva.

(4) Odluku o obveznicima, visini, načinu i rokovima uplate sredstava iz ovoga članka u Proračun donosi Vlada, na prijedlog Ureda predsjednika Vlade i Ministarstva.

IV. POTICAJNE MJERE U GOSPODARSTVU

Članak 55.

Za temeljni kapital, udio u kreditima i jamstveni fond Hrvatske banke za obnovu i razvitak u 2022. godini osigurava se 65.000.000,00 kuna.

Članak 56.

(1) Korisnici koji su zaduženi za provedbu programa državnih potpora koje je odobrila Europska komisija obvezni su procijeniti moguće rizike koji mogu nastati ako korisnici zajmova, za koje će biti izdana državna jamstva, neće biti u mogućnosti izvršavati svoje obveze te na temelju toga, a radi osiguranja plaćanja potencijalnih obveza koje mogu nastati na temelju izdanih jamstava, planirati sredstva u okviru svog financijskog plana.

(2) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka mogu se, ako za to postoji mogućnost i sukladno potrebi, tijekom godine osiguravati preraspodjelom bez ograničenja unutar pojedine aktivnosti, a do visine planiranih sredstava.

(3) Ako sredstva iz stavka 1. ovoga članka nisu planirana u potrebnom iznosu na razini aktivnosti i ne mogu se osigurati preraspodjelom sukladno Zakonu o proračunu, mogu se izvršavati iznad planiranih sredstava, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(4) Državna jamstva iz stavka 1. ovoga članka ne ulaze u ukupnu godišnju vrijednost novih jamstava utvrđenu u članku 52. ovoga Zakona.

Članak 57.

Nadležno ministarstvo može obustaviti državne potpore korisnicima ako utvrdi nenamjensko korištenje sredstava, ako naknadnom provjerom utvrdi drukčije stanje u odnosu na ono koje je bilo osnova za odobrenje potpore te ako utvrdi da korisnici nisu ispunjavali obveze prema državi za proteklu godinu.

V. KORIŠTENJE NAMJENSKIH PRIHODA I PRIMITAKA

Članak 58.

(1) Nadležna ministarstva nadziru ostvarenje i trošenje namjenskih prihoda i primitaka korisnika iz svoje nadležnosti.

(2) Nadležni ministri i drugi čelnici tijela državne uprave na razini razdjela organizacijske klasifikacije mogu, uz prethodnu suglasnost ministra financija, donijeti pravilnik o mjerilima i načinu korištenja donacija za koje namjena nije utvrđena te participacije studenata u troškovima studija na akreditiranim studijskim programima.

(3) Namjenski prihodi i primici svih korisnika planiraju se i uplaćuju u državni proračun.

(4) Obveza uplate prihoda i primitaka iz stavka 3. ovoga članka u državni proračun ne odnosi se na proračunske korisnike u visokom obrazovanju, javne institute, Sveučilišni računski centar (Srce), Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu, Hrvatsku maticu iseljenika, proračunske korisnike u pravosuđu – sustavu izvršenja sankcija, ustanove u socijalnoj skrbi, kulturi i zdravstvu, diplomatske misije, konzularne urede i druga predstavnička tijela Republike Hrvatske u inozemstvu, nacionalne parkove, parkove prirode, Agenciju za elektroničke medije, Hrvatsku agenciju za civilno zrakoplovstvo, Hrvatsku energetsku regulatornu agenciju i Hrvatsku regulatornu agenciju za mrežne djelatnosti.

(5) Ostvarenje i trošenje namjenskih prihoda i primitaka korisnika iz stavka 4. ovoga članka iskazuje se mjesečno u sustavu državne riznice na način i u rokovima koje uputom utvrđuje ministar financija.

(6) Sredstva koja se ostvaruju uplatom fizičkih i pravnih osoba za izdane zaštićene isprave i službene obrasce iz Popisa zaštićenih službenih obrazaca i ostalih službenih obrazaca, a koji se izdaju sukladno propisima iz nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova, uplaćuju se u Proračun kao namjenski prihod Ministarstva unutarnjih poslova, a koji se koristi za podmirivanje rashoda prema pravnoj osobi u državnom vlasništvu Agenciji za komercijalnu djelatnost d.o.o. za izradu i dostavu izdanih zaštićenih isprava i službenih obrazaca.

(7) Ako Ministarstvo unutarnjih poslova u skladu sa stavkom 6. ovoga članka ostvari više prihoda nego što je potrebno za podmirenje rashoda nastalih u 2022. godini, takav će se višak prihoda Ministarstva unutarnjih poslova iskazati kao nenamjenski prihod Proračuna.

VI. KORIŠTENJE VLASTITIH PRIHODA

Članak 59.

(1) Vlastitim prihodima korisnici podmiruju rashode nastale obavljanjem poslova na tržištu i u tržišnim uvjetima na temelju kojih su vlastiti prihodi i ostvareni.

(2) Ako se vlastiti prihodi ostvare u iznosu većem od potrebnog za podmirenje rashoda iz stavka 1. ovoga članka, mogu se koristiti za podmirenje rashoda redovite djelatnosti.

(3) Nadležna ministarstva nadziru ostvarenje i trošenje vlastitih prihoda korisnika iz svoje nadležnosti.

(4) Nadležni ministri i drugi čelnici tijela državne uprave na razini razdjela organizacijske klasifikacije mogu, uz prethodnu suglasnost ministra financija, donijeti pravilnik o mjerilima i načinu korištenja vlastitih prihoda iz ovoga članka.

(5) Vlastiti prihodi svih korisnika planiraju se i uplaćuju u državni proračun.

(6) Obveza uplate prihoda iz stavka 5. ovoga članka u državni proračun ne odnosi se na proračunske korisnike u visokom obrazovanju, javne institute, Sveučilišni računski centar (Srce), Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu, Hrvatsku maticu iseljenika, proračunske korisnike u pravosuđu – sustavu izvršenja sankcija, ustanove u socijalnoj skrbi, kulturi i zdravstvu, nacionalne parkove, parkove prirode, Agenciju za elektroničke medije, Hrvatsku agenciju za civilno zrakoplovstvo, Hrvatsku energetsku regulatornu agenciju i Hrvatsku regulatornu agenciju za mrežne djelatnosti.

(7) Ostvarenje i trošenje vlastitih prihoda iz stavka 6. ovoga članka iskazuje se mjesečno u sustavu državne riznice na način i u rokovima koje uputom utvrđuje ministar financija.

Članak 60.

(1) Namjenski prihodi i primici te vlastiti prihodi koji nisu iskorišteni u 2021. godini u skladu s člankom 49. i člankom 52. stavkom 6. Zakona o proračunu prenose se u Proračun, a na zahtjev proračunskog korisnika.

(2) Zahtjev za prijenos namjenskih prihoda i primitaka te vlastitih prihoda iz stavka 1. ovoga članka podnosi se Ministarstvu najkasnije do 10. veljače 2022.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, Hrvatski zavod za zapošljavanje i Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje podnose Ministarstvu zahtjev za prijenos namjenskih prihoda i primitaka te vlastitih prihoda iz stavka 1. ovoga članka najkasnije do 20. veljače 2022.

VII. NAPLATA PRORAČUNSKIH PRIHODA

Članak 61.

(1) Ako inspektor proračunskog nadzora u postupku nadzora utvrdi da proračunski korisnici, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravne osobe u većinskom vlasništvu ili suvlasništvu Republike Hrvatske i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave nisu uplatili u državni proračun prihode za koje je posebnim propisom utvrđena obveza uplate u državni proračun ili su ih uplatili u manjem iznosu od propisanog, donosi rješenje kojim se nalaže njihova uplata u državni proračun.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE

Članak 62.

Novčanom kaznom od 10.000,00 kuna do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba korisnika Proračuna:

1. ako devizna sredstva ne uplati na račun koji odredi Ministarstvo (članak 25. stavci 1. i 3. ovoga Zakona)

2. ako naknade i druga primanja na temelju posebnih propisa poveća suprotno osnovici iz članka 37. stavka 2. ovoga Zakona

3. ako rashode isplaćuje iznad razine utvrđene člankom 52. stavkom 19. ovoga Zakona

4. ako namjenske prihode i primitke koristi suprotno članku 58. ovoga Zakona

5. ako vlastite prihode koristi suprotno članku 59. ovoga Zakona

6. ako korisnik Proračuna nije izuzet od uplate namjenskih prihoda i primitaka, a ne uplaćuje namjenske prihode i primitke u Proračun (članak 58. stavci 3. i 4. ovoga Zakona)

7. ako korisnik Proračuna nije izuzet od uplate vlastitih prihoda, a ne uplaćuje vlastite prihode u Proračun (članak 59. stavci 5. i 6. ovoga Zakona).

Članak 63.

(1) Uz novčanu kaznu iz članka 62. ovoga Zakona može se izreći i zaštitna mjera obustave daljnjih doznaka sredstava u slučajevima korištenja sredstava Proračuna protivno zakonu.

(2) Mjere iz stavka 1. ovoga članka mogu se izreći u trajanju od jednog mjeseca do jedne godine.

Članak 64.

(1) Inspektor proračunskog nadzora koji je u postupku nadzora utvrdio radnje kojima je ostvaren prekršaj sastavlja optužni prijedlog protiv počinitelja prekršaja i podnosi ga nadležnom područnom uredu Porezne uprave.

(2) Prekršajni postupak za prekršaje propisane ovim Zakonom u prvom stupnju vodi nadležni područni ured Porezne uprave.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 65.

Naputak iz članka 18. stavka 2. ovoga Zakona ministar financija donijet će u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 66.

(1) Odluku iz članka 28. ovoga Zakona Vlada će donijeti u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Do stupanja na snagu odluke iz stavka 1. ovoga članka ostaje na snazi Uredba o izdacima za službena putovanja u inozemstvo koji se korisnicima državnog proračuna priznaju u materijalne troškove (»Narodne novine«, br. 50/92. i 73/93.).

(3) Do stupanja na snagu odluke iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat će se Odluka o visini dnevnice za službeno putovanje u zemlji i visini naknada za državne dužnosnike, suce i druge pravosudne dužnosnike te ostale zaposlene koji se financiraju iz sredstava državnog proračuna, a čija prava nisu uređena kolektivnim ugovorima (»Narodne novine«, br. 117/12.), u dijelu u kojem nije u suprotnosti s posebnim propisima, i Odluka o visini dnevnice za službeno putovanje u inozemstvo za korisnike koji se financiraju iz sredstava državnog proračuna (»Narodne novine«, br. 8/06.).

Članak 67.

Odluku iz članka 32. ovoga Zakona Vlada će donijeti u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 68.

(1) Naputak iz članka 40. ovoga Zakona ministar financija donijet će u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Do stupanja na snagu naputka iz članka 40. ovoga Zakona primjenjivat će se Naputak o načinu uplaćivanja prihoda proračuna, obveznih doprinosa te prihoda za financiranje drugih javnih potreba u 2021. godini (»Narodne novine«, br. 11/21., 49/21. i 73/21.).

Članak 69.

Odluku iz članka 54. stavka 4. ovoga Zakona Vlada će donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 70.

(1) Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja vlastitih prihoda kaznenih tijela (»Narodne novine«, br. 114/15.) ostaje na snazi do stupanja na snagu novog pravilnika o mjerilima i načinu korištenja vlastitih prihoda kaznenih tijela.

(2) Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja donacija i vlastitih prihoda nacionalnih parkova i parkova prirode (»Narodne novine«, br. 65/17.) ostaje na snazi do stupanja na snagu novog pravilnika o mjerilima i načinu korištenja donacija za koje namjena nije utvrđena i vlastitih prihoda nacionalnih parkova i parkova prirode.

(3) Pravilnik o načinu korištenja vlastitih prihoda ostvarenih od obavljanja osnovne i ostale djelatnosti ustanova u kulturi (»Narodne novine«, br. 54/19.) ostaje na snazi do stupanja na snagu novog pravilnika o mjerilima i načinu korištenja vlastitih prihoda ostvarenih od obavljanja osnovne i ostale djelatnosti ustanova u kulturi.

(4) Naputak kojim se uređuje način isplate beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje ostaje na snazi i u 2022. godini u dijelu koji se odnosi na povrat beskamatnih zajmova danih na temelju istog.

(5) Naputak o isplati sredstava beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave uslijed pada prihoda (»Narodne novine«, br. 130/20.) ostaje na snazi i u 2022. godini.

(6) Odluka o dodjeli beskamatnog zajma jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave koje su pogođene posljedicama razornih potresa na području Grada Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije za sanaciju šteta od potresa (»Narodne novine«, br. 101/21.) ostaje na snazi i u 2022. godini.

(7) Odluka o isplati razlike iznosa uvećanja plaće za prekovremeni rad radnicima u djelatnosti zdravstva i zdravstvenog osiguranja (»Narodne novine«, br. 101/21.) ostaje na snazi i u 2022. godini.

Članak 71.

Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2022.

Klasa: 400-06/21-01/43
 Zagreb, 8. prosinca 2021.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
 Hrvatskoga sabora
 Gordan Jandroković, v. r.