## Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Brijuni"

### NN 45/2001 (18.5.2001.), Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Brijuni"

# HRVATSKI SABOR

757

Na temelju članka 22. stavka 1. Zakona o prostornom ure­đe­nju (»Narodne
novine«, br. 30/94., 68/98. i 61/00.) i članka 28. Zakona o zaštiti prirode
(»Narodne novine«, br. 30/94. i 72/94.), Hrvatski sabor na sjednici 4. svibnja
2001., donio je

## ODLUKU

### O DONOŠENJU PROSTORNOG PLANA NACIONALNOG PARKA »BRIJUNI«

I.

Donosi se Prostorni plan područja Nacionalnog parka »Brijuni« (u
daljnjem tekstu: Plan).

II.

Plan se sastoji od tekstualnog i grafičkog dijela koji se čuva u
ministarstvu nadležnom za poslove prostornog uređenja i nadležnom županijskom
zavodu.

III.

Odredbe za provođenje Plana sastavni su dio ove Odluke i objavljuju se u
»Narodnim novinama«.

IV.

Danom stupanja na snagu ove Odluke prestaje važiti Odluka o donošenju
Prostornog plana Nacionalnog parka »Brioni« i pripadajućeg dijela priobalnog
pojasa (»Narodne novine«, br. 46/87.).

V.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa:
351-01/01-01/03

Zagreb, 4. svibnja 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

Odredbe za provoĐenje Prostornog plana Nacionalnog parka
»Brijuni«

1.
OpĆe odredbe

Članak 1.

Prostornim planom područja posebnih obilježja Nacionalnog parka
»Brijuni« (u daljnjem tekstu: Prostorni plan NP »Brijuni«) određuje se
koncepcija i uvjeti uređenja i korištenja prostora te uvjeti zaštite posebnih
vrijednosti prostora, koristeći naročito najnovije spoznaje o zaštiti i
korištenju prostora nastale u periodu od 1987. do 1999. godine. Prostorni plan
NP »Brijuni« zamijenit će dosadašnji Prostorni plan Nacionalnog parka »Brioni«
i pripa­dajućeg dijela priobalnog pojasa, koji je donesen Odlukom Sabora SR
Hrvatske 1986. g. (»Narodne novine«, br. 13 od 30. ožujka 1987. - izrađen od
strane Urbanističkog instituta Hrvatske iz Zagrebu).

Prostorni plan NP »Brijuni« temelji se na mjerodavnim Zakonima, posebnim
propisima, odrednicama Strategije i Programa prostornog uređenja Republike
Hrvatske i Pravilniku o unutarnjem redu u NP »Brijuni«.

Odredbama za provođenje Prostornog plana NP »Brijuni« (u daljem tekstu:
Odredbe) utvrđuje se koncept zaštite i unapređenja prirodnih i kulturnih
vrijednosti, organizacije i namjene prostora, uvjeti i mjere za razgraničenje
prostora, smještaj građevina, i provedbu plana (kroz izradu stručnih podloga za
lokacijske i građevinske dozvole), te smjernice za uređenje istarskog obalnog
područja (za Prostorni plan županije Istarske i Prostorni plan uređenja općine
Fažana).

Članak 2.

Prostorni plan NP »Brijuni« određuje i mogućnosti uređenja prostora
nacionalnog parka putem optimalnog usklađivanja komponente zaštite okoliša s
komponentom razvoja u prostoru, a zasniva se prvenstveno na rješavanju uočenih
konfliktnih pojava:

– nedostatne zaštite kao i
nedovoljno precizne razvojne komponente u korištenju akvatorija Nacionalnog
parka,

– redefinicije i provjere
vrste i kapaciteta turističkih smještaj­nih kapaciteta na Velikom Brijunu,

– nedostajuće ili
potkapacitirane svekolike infrastrukturne opremljenosti Nacionalnog parka.

– neriješene imovinsko-pravne
situacije prvenstveno u funkciji zatečenih i budućih fizičkih struktura,

Članak 3.

Prostorni plan NP »Brijuni« počiva na načelima zaštite kulturnih dobara,
uz uvažavanje Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (»Narodne novine«,
br.69/99) gdje su kulturna dobra definirana kao značajni dio ukupnosti hrvatske
kulturne baštine. Nacionalni park »Brijuni« posjeduje kulturnu baštinu od
interesa za Republiku Hrvatsku i ima njezinu osobitu zaštitu.

Prostorni plan NP »Brijuni« izrađen je sukladno sljedećim međunarodnim
konvencijama, koje obvezuju Republika Hrvatska i to:

– Konvencija o zaštiti
Sredozemnog mora od onečišćenja I Protokol o sprečavanju onečišćenja
Sredozemnog mora potapanjem otpadnih i drugih tvari s brodova i zrakoplova
(»Narodne novine« - Međunarodni ugovori br. 12/93. i 17/98.),

– Konvencija o sprečavanju zagađivanja mora izbacivanjem otpadaka
(»Narodne novine« - Međunarodni ugovori br. 3/95.),

– Konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora (»Narodne novine« - Međunarodni
ugovori br. 11/95.),

– Konvencija Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti (»Narodne
novine« - Međunarodni ugovori br. 1/6/96.),

– Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (»Narodne
novine« - Međunarodni ugovori br. 2/96).

2.
Ciljevi i koncept zaŠtite i ureĐenja prostora

Članak 4.

Polazeći od vrednovanja prostora i osobitih vrijednosti obu­hva­ćenog
područja, te uvažavajući prostorne promjene uvjeta korištenja i povećanu
dostupnost prostora posjetiteljima, ovim Pros­tornim planom NP »Brijuni«
afirmira se kategorija zaštite: Nacionalni parkuz sve konzekvence koje
iz tog proizlaze osobito u zaštiti vrijednosti prostora i posjetiteljskom
turističkom korište­nju. Prostornim planom NP »Brijuni« utvrđuju se opći
ciljevi zaštite i uređivanje prostora nacionalnog parka i to naročito:

– osnovnom funkcijom nacionalnog parka smatra se očuvanje prirodnog
okoliša i graditeljskog nasljeđa, u izvornom i zatečenom obliku, te
znanstveno-istraživačka, kulturna, odgojno-obrazovna i turističko-rekreacijska
funkcija,

– jedinstven sustav opće zaštite, očuvanja i unapređenja osnovnih
funkcija nacionalnog parka,

– korištenje nacionalnog parka svim kategorijama posjetilaca pod
jednakim uvjetima (jednodnevnim izletnicima i višednevnim stacionarnim
turistima),

– »ekološki kapacitet« morskih i kopnenih prirodnih sustava, optimalni
broj višednevnih i dnevnih posjetitelja i način posjeći­vanja nacionalnog
parka,

– određuju se područja za rekonstrukciju ili gradnju na način primjeren
uvjetima zaštite i uređivanja prostora nacionalnog par­ka,

– utvrđuju se kapaciteti
prostora u odnosu na sadržajnu strukturu planirane turističko-ugostiteljske
ponude,

– određuju se etape
ostvarivanja plana u cilju zaštite nacionalnog parka i predlažu nužne
prioritetne mjere za provedbu,

– predlažu se programske
smjernice uređenja i zaštite prostora priobalnog mjesta Fažana za nužne sadržaje
u funkciji NP Brijuni, koji moraju biti smješteni na kopnu izvan prostora
nacionalnog parka.

Članak 5.

Sve oblike razgledavanja
treba razvijati kao dio temeljne ponude Nacionalnog parka sa svrhom unaprjeđenja
odnosa posjetitelja prema okolišu. Stoga upoznavanje s vrijednostima
nacionalnog parka mora biti osmišljeno tako da potiče na promišljanje o potrebi
i smislu očuvanja okoliša općenito. Na tim osnovama treba osmisliti sadržajno
obogaćivanje ponude uvođenjem tematskih itinerera, a u širi razvojni i
funkcionalni sustav uključiti Fažanu (i Pulu), kao polazna mjesta s prihvatnim
i ostalim pratećim sadržajima koji su vezani za NP »Brijuni«, ali koji ne mogu
biti u prostornom obuhvatu parka.

Članak 6.

Sukladno s naprijed navedenim, utvrđuju se glavni ciljevi i temeljna
načela zaštite i uređenja prostora Nacionalnog parka »Brijuni« (NP):

– maksimalno afirmirati kategoriju zaštite »nacionalni park« kojeg čini
sustav temeljen na prirodnim vrijednostima i djelovanju čovjeka kroz povijest,

– zaštitu provoditi na cijeloj površini parka pa tako i u zonama
posebnih uvjeta korištenja i to na temelju utvrđene valorizacije prirodne i
graditeljske baštine,

– uvjete korištenja prostora odrediti na temelju stupnjevane zaštite, s
propozicijama za određene dozvoljene intervencije u prostoru osnovnih
kategorija zaštite i korištenja,

– zaštita okoliša mora biti integralna sastavnica uređenja i korištenja
prostora, kako u izradi dokumenata prostornog uređenja tako i u sustavu
gospodarenja prostorom,

– sve oblike razgledavanja NP razvijati kao temeljni dio ponude sa
svrhom unaprjeđenja odnosa posjetitelja prema zaštiće­nom prostoru i boljeg
upoznavanja sa svim vrijednostima,

– povećati prostor posjećivanja na prostore donedavno nepristupačne
posjetiteljima i primjereno obogatiti posjetiteljsko-
-izletničku komponentu,

– uključiti prostore otočja i akvatorij u širi i specifični
posjetiteljski turizam vezan na posebne atraktivnosti i programe (kultura,
obilazak sustava tvrđave, rekreacija, edukacija, znanost, istraživa­nje,
zdravstvo),

– sadašnja raznolikost oblika
korištenja prostora i sadržaja (rezidencijalna zona i zona posebne namjene -
koje su u procesu promjena uvjeta korištenja), uvažava se kao specifičnost ovog
NP na temelju koje treba unaprijediti atraktivnost parka, a dio neprimjerenih
sadržaja postupno isključiti,

– uspostaviti novu kvalitetnu
i prostoru primjerenu turističku koncepciju i tome odgovarajuće upravljanje u
skladu s uvjetima zaštite i korištenja prostora, utemeljeno na cjelovitom
prostorno-
-funkcionalnom konceptu,

– uvjete korištenja odrediti
na temelju stupnjevane zaštite s propozicijama za određene dozvoljene
intervencije u prostoru osnovnih kategorija zaštite i korištenja,

– sve potrebe razvitka treba
zadovoljiti prvenstveno u postojećim građevinama, a iznimno vršiti proširenja
ili novogradnje u sklopu rekonstrukcija postojećih građevina, te računati na
unutarnju funkcionalnu reorganizaciju i premještanje nekih sadržaja u druge građevine.
Postojeće fortifikacijske građevine mogu se revitalizirati novim sadržajima uvažavajući
pravila konzervatorske struke u suradnji s nadležnim ministarstvom, a suklad­no
odredbama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,

– razvitak stacionarnog
turizma visoke kategorije planirati i organizirati u središnjoj zoni V. Brijuna
(kao glavnom uslužno-
-receptivnom mjestu) prvenstveno u okviru već formiranih građevinskih struktura
sveukupno do 400 smještajnih jedinica s najviše 800 kreveta, te razvijati mrežu
manjih uslužnih sadržaja koji prate program posjećivanja na ostalim
lokalitetima-otocima,

– smještajne kapacitete
stacionarnog turizma dimenzionirati premjereno prihvatljivom opterećenju
prostora, a u slučaju konflikta s ostalim oblicima posjetiteljskog turizma dati
prednost dnevnom izletničkom tipu, te u tom smislu prostorno i funkcionalno
prilagoditi organizaciju posjećivanja,

– prostor bivše rezidencijalne zone određuje su kao zona rezidencijalnog
turizma sa smještajnom ponudom najviše kategorije, a vrijedni pejzažni prostori
na Velikom Brijunu su dostupni za posjećivanje, pod posebnim uvjetima.

– prostore razvoja standardnog stacionarnog turizma odijeliti od
prostora rezidencijalnog turizma najviše kategorije, posebnim i nužnim uvjetima
korištenja i to provesti usklađeno s nadležnim državnim tijelima.

– prostor bivše zone posebne namjene na poluotoku Peneda određuje se za
zonu posebne turističke ponude, u kojoj su i sadržaji u funkciji zaštite i
kontrole morskog i kopnenog prostora NP, a graditeljski sklopovi austrougarskih
utvrda uključuju se u posjetiteljske programe.

– infrastrukturne sustave planirati primjereno značajkama prostora i pri
tom istražiti rješenja temeljena na lokalnim uvjetima, manjim jedinicama za
pojedine otoke i funkcionalne grupe a samo najnužnije sustave planirati kao
jedinstvenu mrežu. U prvoj fazi izvršiti nužne intervencije na postojećim mrežama
i građevinama radi saniranja dotrajalosti i kritičnih točaka-dionica
(prvenstveno na segmente od direktnog utjecaja na okoliš kao što su odvodnja
otpadnih voda, promet - ograničenja vožnje motornim vozilima i dobra
organiziranost i sigurnost pomorskog prometa, zbrinjavanje otpada - odvoz i
deponiranje isključivo na kopnu),

– otocima Sv. Jerolim i Kozada dati sve mogućnosti razvoja za
rekreacijsko posjećivanje za stanovnike priobalja i šire regije, i to
otvorenijeg tipa, uz nužnu nazočnost nadzora Javne ustanove NP »Brijuni«,

– posjetiteljski nautički turizam ograničiti (dozvolama) na postojeću
luku Velog Brijuna (samo izvan glavne posjetiteljske sezone), a na ostalim
pristanišnim lokalitetima (Mali Brijun, Sv. Jerolim, Kozada) omogućiti
prvenstveno pristup plovila organiziranog prijevoza posjetitelja od JU NP
»Brijuni« ili drugih tvrtki s koncesijskim pravima,

– naselje Fažanu (i grad
Pulu) uključiti u širi razvojni i funkcionalni sustav kao polazno mjesto sa
sadržajima koji su vezani za park te planirati proširenje prijemnih kapaciteta
u Fažani (nova lokacija parkirališta), posjetiteljske ture organizirati već na
kopnu te tako kontrolirati vršna opterećenja,

– na kopnenom obalnom dijelu
Istre (u naseljima Fažana i Peroj) treba prvenstveno planirati nužnu gradnju
komplementarnih hotelskih kapaciteta, receptivnih prometnih i drugih punktova,
nautičkih luka i privezišta i ostalo, kako bi područje NP »Brijuni« bilo prije
svega mjesto izletničkog posjećivanja i razgledavanja krajobraznih,
geomorfoloških, paleontoloških, šumsko-vegetacijskih i kulturno-spomeničkih
vrijednosti.

3.
Uvjeti razgraniČenja prostora prema obiljeŽju, koriŠtenju i namjeni

3.1.
Cjelokupni prostor NP »Brijuni«

Članak 7.

Zoniranje prema osnovnim uvjetima korištenja prostora temelji se na
stupnjevanoj zaštiti (zone stroge i usmjerene zaštite, zona građevina i
koncentracije funkcija, zone posebnih uvjeta korištenje), te funkcionalnim
sustavima koji se u pravilu uklapaju - prilagođavaju osnovnoj fizionomiji i
namjeni prostornih cjelina.

U svrhu stupnjevane zaštite uspostavlja se podjela prostora nacionalnog
parka na osnovne prostorne cjeline:

– Kultivirani i prirodni dijelovi parka u kojima se zadržavaju temeljne
značajke prirodne i kulturne baštine, uključujući i akvatorij (dio zabranjen i
dio dozvoljen za plovidbu, zaštićeno podmorje, posebni rezervati u moru,
posebni uvjeti ronjenja), te omogućava smještaj manjih uslužnih funkcija u
svrhu posjećiva­nja u postojećim objektima.

– Zona izgradnje-građevinsko područje: središnja zona Velikog Brijuna,
prihvatni prostor na Malom Brijunu s kompleksom zgrada na sjeverozapadnom
dijelu otoka i uslužni kompleks na Sv. Jerolimu.

– Područja posebne namjene za rezidencijalnu turističku ponudu i sustav
zaštite NP: rezidencijalna turistička ponuda i prateći zaštitni sustav NP
koristit će dosadašnju rezidencijalnu zonu na Velikom Brijunu i otoke Vangu
(Krasnicu) i Madonu (Pusti) s tim da zona na poluotoku Peneda sadržava posebnu
namjenu za nužan prateći sustav u službi kontrole i zaštite nacionalnog parka.
Utvrđuje se i zona zabrane ili ograničene plovidbe na djelu akvatorija morskog
rezervata.

Kapaciteti smještaja u zonama posebnog interesa za Državu
(rezidencijalna i posebna ponuda) isključuju se iz planiranih veličina
turističke ponude, ali se uzimaju u bilance kao dio funkcionalnog (osobito
infrastrukturnog) sustava.

Na prostoru Nacionalnog parka isključuje se mogućnost stanovanja i
stambene izgradnje, kao i izgradnje drugih privrednih objekata.

Unutar površina-zona određenih prema osnovnim uvjetima korištenja i
zaštite, ugrađuju se funkcionalni sustavi (lokaliteti i mreže) koji se podređuju
osnovnoj namjeni zone i režimu zaštite prirodnih i kulturnih vrijednosti određenih
za tu zonu.

Članak 8.

Unaprjeđenje turističke komponente temelji se na razvijanju
posjetiteljskog sustava u prostornom i ponudbenom smislu, a kojeg čine glavna
turistička intenzivnije posjećena područja: Mali Brijun - Središnja zona
Velikog Brijuna - otok Sv. Jerolim. Na toj koridoru-liniji osnažit će se
turistička ponuda i uspostaviti kontinuitet kretanja (internog posjetiteljskog
prometa) s ulascima u posebne zone formirane oko ključnih atrakcija (tvrđave,
arheo­loški i kulturno povijesni lokaliteti, mjesta specifičnih aktivnosti i
ponude te plaže i slobodni rekreacijski prostori) i uz glavne pravce kretanja
posjetitelja. Posjećivanje treba organizirati tako da se različitim sredstvima
i različitim uslugama obuhvate otoci, akvatorij i pojedini atraktivni
lokaliteti i to organizirano, na način koji odgovara značajkama prostora i
vrsti posjećivanja ili boravka.

Glavni ulaz za organizirano
posjećivanje NP »Brijuni« određen je u luci Veliki Brijun i privezištu Mali
Brijun (uvala Sv. Mikula) s distribucijom plovila prema *Programu
posjećivanja* kojeg treba temeljem ovog Plana izraditi Uprava NP. U tu svrhu
ispitat će se optimalni oblici internog prometa posjetitelja kojim bi se
uspostavila linija kretanja Veliki Brijun - Mali Brijun plovilima NP
(uključujući rješenje kratkog sezonskog prijelaza plovilom, s pristana pored
Tisnaca u uvalu Sv. Mikula). Za posebne programe posjećivanja planirano je
urediti-proširiti pristan uz Mletački kaštel.

Članak 9.

Utvrđuje se temeljna organizacija prostora u odnosu na sustav
posjećivanja:

– Izletnički turizam- razgledavanje: - kretanje dnevnih posje­ti­telja
organizira se programima koji obuhvaćaju usluge u pojedi­načnim građevinama,
manifestacije, obilazak i razgledavanje lokaliteta kroz sustav okupljališta,
staza i pomorskih linija, polazeći od središnjeg receptivnog prostora na
Velikom Brijunu (glavna luka i Mletački kaštel) ili Malom Brijunu, a
uključujući i druge otoke s prihvatnim lokacijama.

– Stacionarni turizam na
Velikom Brijunu, je u središnjoj zoni uz optimalno povećanje kapaciteta (do 400
smještajnih jedinica - ključeva ili oko 800 kreveta) visoke kategorije, s
poveća­njem ponude i kvalitetnih sadržaja, te poboljšanje usluge u posto­jećoj
luci. Planira se mogućnost za uređenje manjih smještajnih kapaciteta i na otoku
Sv. Jerolim.

– Rezidencijalna ponuda
obuhvaća sustav korištenja gra­đevina i prostora (vile i pripadajuće parkovne
površine) kao najkvalitetnijeg oblika turističke ponude NP »Brijuni«.

– Sustav održavanja i
servisiranja obuhvaća građevine i servisne puteve dostave i intervencija,
infrastrukturne sustave (cjelovite i pojedinačne za funkcionalne
skupine-otoke).

Unutarnja ponudbena struktura
svake od ovih prostorno funk­
cionalnih cjelina treba se organizirati uspostavljanjem razli­čitih sadržaja
i aktivnosti koje bi činile temelj turističke motivacije.

Članak 10.

Mogućnosti obogaćenja sadržaja
i osobitih atraktivnosti NP »Brijuni«:

– Uzgoj i čuvanje regionalnih
kultura (rekultivacija sadašnjih rasadnika s vrstama istarskog podneblja, osim
onog u gospodarskoj zoni).

– Posebni klupski centri
(golf igralište proširiti i na prostor današnjeg safarija, golf klub u
prostorijama Mletačkog kaštela s uključenjem hotela Franina i Jurina).

– Osnaženi konjički centar
(tako da zajedno s golfom čini komplementarnu cjelinu).

– Stručno-znanstveni i
edukativni programi (centar za istraži­vanje mora, ekološki centar za mladež i
slično - Mali Brijun).

– Program obilaska i
proučavanja fortifikacija s pratećim manifestacijama.

– Program obilaska i
proučavanja sustava starih kamenoloma.

– Podmorske aktivnosti i
itinereri (arheologija, razgledavanja, snimanja i drugo).

– Muzeji i izložbe
(prvenstveno u tvrđavi Tegetthoff i Brion Minor).

– Priredbe i manifestacije
zabavnog i kulturnog sadržaja (otvoreno gledalište u tvrđavi na Malom Brijunu,
na Sv. Jerolim u i ljetna pozornica na Velikom Brijunu).

– Posebni zdravstveni program
visokog standarda u sustavu hotela.

– Kongresni turizam.

– Sport i rekreacija na kopnu
i u moru (kupanje, golf, tenis, jahanje i drugo).

Ovi sadržaji se prostorno i
funkcionalno organiziraju prema specifičnostima djelovanja i specifičnostima
prostora na kom su smješteni, ali svi zajedno (uključivši i stacionarni
turizam) čine integralnu, prepoznatljivu ponudu NP »Brijuna«. Na tvrđavi
Tegetthoff zadržava se dio potreban za posebne namjene (vrh tvrđave), a veći
dio građevine uključuje se u turističku funkciju (muzej i izložbeni prostor te
druge usluge). Safari park i ZOO treba izmjestiti s otoka u prostor Istre, a
prostor arboretuma rekultivirati.

Članak 11.

Sustav prometa dijeli se na eksterni (plovila) i interni (plovila i
vozila NP za posjetitelje i osoblje NP »Brijuni«). Naglašava se otočki karakter
parka u kojem ravnopravno učestvuje kopneni i akvatorijalni dio te tome
primjereni oblici kretanja korištenjem plovila. Posjetiteljski dio zavisi od
organizacije itinerera i programa u kojem pomorski dio ima posebno važnu ulogu.

Mjesto Fažana određeno je kao glavni receptivni ulaz u NP »Brijuni«
(polazišta plovilima za NP su još u Puli i zapadnoistarskim gradovima) i
preuzima značajne proširene funkcije koje će utjecati na kvalitetniju sadržajnu
strukturu mjesta i značajnije uključivanje u sveukupnu turističku ponudu.
Ovakva pozicija mjesta Fažana zahtijeva određenu reviziju dosadašnjih
prostornih planova i usmjerenja razvoja, uz revitalizaciju i uključivanje njegove
povijesne jezgre, kao i preuređenje i dogradnju turističko-lučkog prihvatnog
kompleksa.

Kopneni prostor NP »Brijuni«
je u pravilu pješačka zona i na toj je osnovi organiziran i cijeli prometni
sustav na otočju. Pored linija brijunskog izletničko panoramskog »vlaka« i
drugih vrsta vozila za manje posjetiteljske skupine, iznimno je dozvoljen i
promet vozila za posebne namjene (opskrbu, vatrogasnim, zdravstvenim, i
komunalno-servisnim vozilima i slično).

Na prostoru Velikog Brijuna sustavom prometa i programima posjećivanja
funkcionalno se odvaja stacionarni turizam (više­dnevni posjetitelji) i
koncentrira u dijelovima postojeće i razvojno-planirane središnje zone, kao i
na dva izdvojena lokaliteta s vilama i obiteljskim apartmanima, od višestruko
brojnijeg izletničkog turizma (poludnevnih i jednodnevnih posjetitelja).

Izletnički se turizam na Velikom Brijunu prihvaća na posebno
organiziranom i opremljenom prostoru prihvatnog centrau glavnoj luci i
na lokaciji Mletački kaštel (u »špici« posjetiteljske sezone) te na Malom
Brijunu, odakle se organiziranim stručnim vodstvom upućuju brijunskim
panoramskim »vlakom« i drugim vozilima izletničke grupe na programirana
razgledavanja.

Korisnicima dnevnog izletničkog turizma (prema Pravilniku o unutarnjem
redu u NP) se ne omogućava slobodno-individualno kretanje na prostoru NP
»Brijuni« osim u određenim zonama, dok su stacionirani posjetitelji-gosti
slobodni u korištenju sportsko-rekreacijskih površina i atraktivnih lokaliteta,
korištenju pješačkih prometnica, vožnjama biciklima, elektromobilima, posebnim
panoramskim izletničkim brodovima i kočijama.

Članak 12.

Posjetitelji ulaze u NP »Brijune« na mjestima koja su određena kao
ulazi. S kopnene strane to je novouređena luka u mjestu Fažana, a morskim putem
preko privezišta središnje luke na Velikom Brijunu. Osim središnjeg pristupnog
i receptivnog mjesta u glavnoj luci na Velikom Brijunu treba primjereno urediti
i ostala pristupna mjesta:

– pristan i privez uz Mletački kaštel na Velikom Brijunu za servis
(teretna plovila) i posebne programe posjećivanja,

– pristan i privez u uvali Sv. Mikula na Malom Brijunu kao prijemno
mjesto i polazište za obilazak parka i pristan uz torpednu stanicu ispod tvrđave
Brion Minor,

– pristaništa na otocima Sv. Jerolim i Kozada za potrebe prijevoza
dnevnih izletnika i kupača

Posjetiteljski ulazak i obilazak morem NP »Brijuni«, u pravilu se
obavlja plovilima Javne ustanove NP ili plovilima drugih vlasnika vezanih
koncesijskim ugovorom s JU-NP Brijuni. Prolaz Tisnacem (između Velikog i Malog
Brijuna) pruža ograničene mogućnosti plovidbe zbog plitkog mora (2,0-2,5 m
dubine). Za organizirano kretanje posjetitelja akvatorijem NP koristit će se
morski prolaz između Velikog i Malog Brijuna. Zbog racionalnosti plovidbe
(skraćenja plovnog puta), Pravilnikom o unutarnjem redu, regulirat će se da
ovaj prolaz služi ribarima iz mjesta Fažana za odlazak do ribolovnih područja
zapadno od NP Brijuni.

Glavni prilaz sa sjevero-zapadne strane uvali Sv. Mikula je za plovila
izletnika iz turističkih mjesta zapadne Istre. Radi olakšanog kretanja
posjetitelja na glavnoj posjetiteljskoj liniji i kontroliranog dolaska na Mali
Brijun (tvrđava Brion Minor i dr.) treba ostvariti kvalitetan prijevoz
odgovarajućim plovilom s Velikog Brijuna na Mali Brijun. Pravilnikom o unutarnjem
redu u plovidbenu funkciju bi se uključio i pristan u uvali Kozlac s ciljem
produženja glavne posjetiteljske linije prigodom obilaska NP i to na relaciji
Veliki Brijun - Sv. Jerolim.

Članak 13.

Uzgoj divljači uz kontrolu brojnosti u smislu održavanja stabilnosti
eko-sistema, uzgoj cvijeća, voća i povrća u posebnim zonama, uzgoj šumskog
rasadnog materijala, tradicionalne su aktivnosti koje povećavaju atraktivnost
parka i obogaćuju turističku ponudu, pa se i dalje zadržavaju i razvijaju.

Članak 14.

Razvoj ostale potrebne smještajne turističke ponude (više vrsta
kategorija hotela i drugih objekata za različite skupine posjetitelja) i drugih
nužnih sadržaja (ugostiteljskih i za prihvat autobusa i osobnih vozila) u širem
prostoru NP Brijuni usmjerava se na priobalni kopneni prostor općine Fažana.

Budući da je pripadajući
priobalni prostor već sada znatno angažiran različitim izgradnjama i planiranim
programima raz­voja, ovim Prostornim planom NP »Brijuna« obvezuje se Istarska županija
da kroz Prostorni plan Istarske županije (čije donošenje je u tijeku), kroz
izmjene i dopune postojećih programa te kroz izradu novih prostornih planova
jedinica lokalne samouprave, osigura u obalnom prostoru općine Fažana prostor
za glavne prihvatne sadržaje u funkciji NP »Brijuni«. To su prije svega
ugostiteljski i informacijski sadržaji, servisne usluge, uređena i čuvana parki­rališta
za autobuse i osobna vozila posjetitelja i turistički smješ­tajni kapaciteti.

3.2.
Prostor otoka Velikog Brijuna

Članak 15.

Prostor Velikog Brijuna, s oko 560 ha, je temeljno kopneno područje NP
»Brijuni« koje obilježavaju prirodne i kultivirane šume, prirodni zaštićeni
prostori, parkovne površine, travnjaci i prirodne ili uređene obale, središnja
zona (kao građevna zona), zona rezidencijalne turističke ponude, zona za službe
zaštite NP, te pojedinačni lokaliteti posebnih uslužnih i servisnih sadržaja.

Članak 16.

Središnja zona Velikog Brijuna veličine oko 16 ha predstavlja sada, a
ostat će i nadalje glavni prostor za stacionarni turizam, prometno-distributivno
središte i glavna uslužna zona za prijem posjetitelja-izletnika. U središnjoj
zoni danas ima 20 građevina s oko 39 000 m2 korisnog prostora
i 278 turistički korištenih kreveta (u 142 smještajne jedinice u hotelima
(Neptun i Karmen) ima 245 kreveta a u 7 smještajnih jedinica u 5 vila
(Primorka, Dubravka, Lovorka, Fažanka i Magnolija) još 33 kreveta. U objektu
»Jurina« ima još 67 dvokrevetnih soba s oko 130 kreveta (a objekt »Frani
na « ima nužne zajedničke sadržaje). Sveukupno u središnjoj zoni i zoni 3 vile
(uvala Kozlac) danas ima 216 smještajnih jedinica (»ključeva«) s oko 412
kreveta. Planom je predviđeno kroz graditeljske zahvate (rekonstrukcija,
dogradnja ili nužna novogradnja) u središnjoj zoni urediti do najviše 400
smještajnih jedinica (»ključeva«) s najviše 800 kreveta tj. planirano je, kao
gornja moguća granica, udvostručenje turističkih smještajnih kapaciteta za
višednevne posjetitelje NP »Brijuni«.

Uređenje i korištenje središnje zone provodit će se na temelju Stručnih
podloga za lokacijsku dozvolu, koje treba temeljiti na konzervatorskoj podlozi
s propozicijama za intervencije.

*Osnovne smjernice:*

– razinu ponude treba uskladiti s visokom vrijednošću prostora u kojem
se nalaze;

– profiliranje i/ili specifičnost hotelske usluge prvenstveno razvijati
u skladu sa značenjem i fizionomijom Nacionalnog parka (turizam i usluge visoke
kategorije).

Stručna podloga mora biti utvrđena od strane stručnog tijela Vlade
Republike Hrvatske. Stručnu podlogu trebalo bi (optimalno je) izraditi za
cijelu središnju zonu, a ako to nije moguće (zbog uvje­ta koncesije), po
pojedinim građevnim sklopovima (za gra­đev­ne parcele nekog od šest
graditeljskih kompleksa).

Članak 17.

Organizacija prostora Središnje zone - Svi planirani sadržaji ostvarili
bi se u sklopu formiranih cjelina. Pri tom će proširenje građevinskog prostora
zauzeti manje površine od povijesne matrice (evidentiranih tlocrta nekadašnjih
građevina) radi očuva­nja kasnije formiranih vrijednih parkovnih površina.
Obalni potez središnje zone proteže se u dužini od 1200 m s akvatorijem glavne
luke koja ima površinu od 5,5 ha.

Konsolidacija prostora i funkcija temelji se na sljedećim prostorno
funkcionalnim cjelinama:

*– Obalni potez:* atraktivna riva
obogaćena sadržajima, hoteli Neptun, Istra, Karmen i mogući novi hotel visoke
kategorije koji bi se realizirao u sklopu rekonstrukcije sadašnjeg gospodarskog
centra sa svim dodatnim sadržajima. U hotelu Neptun treba osna­žiti sadržaje
vezane za kongresni centar s predvidivom temeljitom rekonstrukcijom i djelom
dogradnje u funkciji posebnog zdravstvenog programa. Vila Zagorka može se
uključiti u sustav ponude hotela. Hotel Karmen potrebno je obogatiti dogradnjom
nedos­ta­jućih sadržaja i uklapanjem u sadržajnu ponudu dva postojeća objekta
(sadašnji muzej-fotoizložba i vila Marica).

*– Prostor posebnih sadržaja:* cjelina vezana na
golf teren, jahting i druge srodne sadržaje (uključuje Mletački kaštel i hotele
Jurina i Franina).

*– Prihvatni, receptivni punkt
i distribucija posjetitelja:* centralni sklop usluga posjetiteljskom dijelu
(prenamjena i uređenje nekih vila). Predlaže se pomak koncentracije funkcija i
polazišta turističkog vlaka u dubinu prostora (prema gospodarskoj zoni) i
oslobađanje obale za atraktivnije uređenje i prijem gostiju.

*– Gospodarska zona s pogonskim
funkcijama:* zonu i funkcije treba kompletno reorganizirati i prostorno definirati
prvenstveno na prostoru prema rasadniku, a dio funkcija nužno treba izmjestiti
i locirati u naselju Fažani.

*– Luka:* organizirani brodski prijevoz posjetitelja, čarter linije, službene
potrebe i dio za privez jahti. Sekundarni prilaz je mol kod Mletačkog kaštela.

*– Tvrđava Tegetthoff* se uključuje u širu sadržajnu cjelinu središnje zone
s izložbeno-muzejskim i ugostiteljsko-zabavnim sadržajima (radi usklađenje s
potrebama posebne namjene moguće je dograditi primjereno oblikovanu izvidnu
točku).

*– U širi sustav ulaze i uređene plaže* s potrebom rekonstrukcije i
primjerenijeg uređenja.

Članak 18.

Pregled građevina i funkcionalnih cjelina središnje zone (\*oznaka za
moguće nove sadržaje - nove površine). Na temelju generalnih programskih
smjernica utvrđuju se smjernice za grupu građevina-funkcionalne i prostorne
cjeline. Građevinsko područje označava površinu postojećih građevina i
pripadajući prostor oko građevina s mogućom dogradnjom na temelju stručnih
podloga i prema posebnim uvjetima Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja
i Ministarstva kulture - Uprave za zaštitu graditeljske baštine.

A. Kompleks
hotela Neptun-Istra

     \*1.  Hotel
Neptun

     \*2.  Hotel
Istra

      3.   Bazen

     \*3a  Zdravstveni
turizam

      4.  Čamčarnica

Kompleks obuhvaća prostor veličine oko 1,70 ha i 15 000 m2 postojećeg
zatvorenog prostora. Moguće intervencije su prioritetno na adaptacijama u
sklopu postojećih gabarita i proširenje-dogradnja postojećih građevina,
obogaćenje ponude posebnim zdrav­stvenim programima, rekonstrukcija zatvorenog
bazena, or­ga­niziranje posebnih ugostiteljsko-zabavnih sadržaja u objektu
čamčarnice te značajnija rekonstrukcija sadašnjeg platoa za prijem jednodnevnih
posjetitelja (prostor uz hotel Istra).

Optimalnom lokacijom za
moguću zdravstvenu ustanovu visoke i specifične razine usluga ocjenjuje se
prostor u sklopu središnje zone Velikog Brijuna. Moguća izgradnja takvog sadržaja
predlaže se uz hotel Neptun kao dogradnja u sklopu potrebne rekonstrukcije
zatvorenog bazena kao jedinstvene funkcionalno-arhitektonske cjeline. Hotel
Neptun bi se mogao koristiti za smještaj korisnika usluga takve zdravstvene
institucije. Prostor između izgrađene kongresne dvorane i predložene
zdravstvene institucije oplemenio bi se formiranjem pješačke šetnice s odre­đenim
sadržajima kako bi se hotel funkcionalno, sadržajno i oblikovno zaokružio.

Potrebne površine
zdravstvenog sadržaja ocjenjuju se do 1600 m2. Tlocrtna
površina moguće dogradnje iznosi maksimalno 30 % od tlocrtne površine
postojećih objekata.

B. Kompleks
hotela Karmen

     \*5.   Hotel
Karmen

      6.    Muzej
(fotoizložba)

      7.    Vila
Marica (nekada Pava)

Tri građevine predstavljaju moguću funkcionalnu cjelinu na površini od
1,40 ha s oko 7 500 m2 zatvorenog prostora s mogućnošću manjih intervencija
(dogradnje hotela) i uključivanja ostale dvije građevine u hotelsku ponudu
(izmještanje muzejskog sadržaja i prenamjena za smještajne, zabavne i druge
uslužne sadržaje). Tlocrtna površina moguće dogradnje iznosi maksimalno 20 % od
tlocrtne površine postojećih objekata.

C. Novi
hotelski sklop (sada gospodarski sklop)

     \*8.      Ugostiteljsko-zabavni
i rekreacijski sadržaji

     \*8a  Novi hotel (kao
mogućnost i nužnost rekonstrukcije

            i dogradnje
gospodarskog centra)

      9.    Vila Perojka

     10.   Vila Fažanka

Moguća je i nužna kompleksna rekonstrukcija i prenamjena današnjeg
gospodarskog sklopa na površini građevne zone od 1,70 ha s 7000 m2 zatvorenog
prostora uz mogućnost interpolirane dogradnje kao novi hotelski sklop koji
uključuje i dopunske sadržaje u prostorima sadašnjeg gospodarskog dijela (\*8)
te mogućnost uključenja obalnih vila u ponudu s dodatnih 800 m2 ili eventualno
rušenja (zavisno o koncepciji novog hotelskog sklopa kao i ostvarenja
primjerene ekspozicije prema obali). Tlocrtna površina moguće dogradnje iznosi
maksimalno 100 % od tlocrtne površine postojećih objekata (nova gradnja unutar
postojeće građevne linije).

D. Kompleks
posebnih sadržaja

     11.        Mletački kaštel

     12.  Hotel Jurina

     13.  Hotel
Franina

Tri građevine čine cjelinu s površinom zone od 1,80 ha, i oko 6000 m2 zatvorenog
prostora predvidivo za sklop posebnih sadržaja vezanih uz golf (Mletački
kaštel-klub, smještaj u rekonstruiranim hotelima). Tlocrtna površina moguće
dogradnje iznosi maksimalno 80% od tlocrtne površine postojećih objekata.

E.  Izletnička
prihvatno raspodjelna zona

     14.      Kompleks
srednjovjekovne kule

            (kula donžon i ljetnikovac -
ugostiteljstvo)

     15.  Vila
Magnolija

     16.      Etnografski
muzej

     17.  Vila
Zagorka

    \*18. Glavna stanica
izletničkog vlaka i ljetna pozornica kao               prostor s osnovnim informacijama o
NP.

Zona se formira kao zaokružen ambijent zadržavanja i usluga izletnicima.
Pretežita funkcija: uslužni kompleks za izletnike površine oko 1,70 ha. (Crkve:
Sv. German i Sv. Rok)

F.
Upravno-servisna i gospodarska zona

19.   Vila
Borika,

20.               Administrativna
zgrada -vila,

21.               Komunalni
objekti i servisi,

22.               Prostor
nekadašnjeg zoološkog vrta,

23.   Zimski vrt (VR-1 oranžarij i
VR-2 rasadnik)

Funkcija kompleksa s površinom od 1,30 ha: glavni upravni, pogonski i
servisni sadržaji koji nužno moraju ostati na otoku (dio funkcija smjestiti u
Fažani). Prostor nekadašnjeg ZOO-a koristiti za zabavno-ugostiteljske i
rekreacijske sadržaje kao i u funkciji rekreacijskog jahanja (eventualno
zasipavanja nekih nastambi i uređenje prostora za kočije i sl.). Tlocrtna
površina moguće dogradnje iznosi maksimalno 10 % od tlocrtne površine
postojećih objekata.

G.
Glavna luka s uređenom obalom i pristaništima

Glavna prihvatna-ulazna luka u središnjoj zoni Velikog Brijuna, površine
oko 5,50 ha zaštićenog akvatorija i oko 800 m uređene obale, namijenjena je
pristajanju posjetiteljskih brodova JU-NP »Brijuni«, brodova organiziranog
koncesijskog čarter prijevoza, za privez manjeg-ograničenog broja većih
nautičkih plovila i drugih plovila (sukladno Pravilniku o unutarnjem redu i
određenjima sezonskog korištenja prostora i plovidbenom redu).

Moguća je rekonstrukcija pristana uz Mletački kaštel u funkciji
povećanja prihvatnih kapaciteta i bolje organizacije priveza svih vrsta
posjetiteljskih plovila. Ovaj pristan ima zadaću da u ljetnim posjetiteljskim
»špicama« rastereti glavnu luku, jer bi s njega bio organiziran odlazak
posjetiteljskih grupa brodovima do Fažane i prema drugim turističkim mjestima.
Ovaj pristan će služiti i za promet teretnih vozila (trajekt u funkciji NP). Na
potezu obale od hotela Karmen do Mletačkog kaštela planirano je uređenje plaže
i parkovnog prostora.

Članak 19.

Građevine i cjeline izvan
središnje zone s kojom su najneposrednije funkcionalno povezane.

24. Tvrđava Tegetthoff
(vidikovac, izložbeni i muzejski prostor (muzej NP »Brijuna«), priredbe,
ugostiteljsko- zabavni sadržaji i kontrolna točka za morski prostor).

25. Plaže i uređeno kupalište
(od glavne luke do uvale Veriga). Glavno kupalište na mjestu starog kupališta
treba obnoviti, urediti i opremiti ugostiteljsko-sanitarnim sadržajima i
ukloniti neprimjerene objekte i sadržaje.

26. Tenis igrališta s nužnim
pratećim sadržajima.

Članak 20.

Prostor bivše rezidencijalne
zone određuje se kao zona rezidencijalnog turizma sa smještajnom ponudom
najviše kategorije, a vrijedni pejzažni prostori na Velikom Brijunu su dostupni
za posjećivanje, pod posebnim uvjetima.

Članak 21.

Prostor bivše zone posebne
namjene na poluotoku Peneda određuje se za zonu posebne turističke ponude, u
kojoj su i sadržaji u funkciji zaštite i kontrole morskog i kopnenog prostora
NP, a graditeljski sklopovi austrougarskih utvrda uključuju se u posjetiteljske
programe.

Članak 22.

*Prioriteti uređenja Središnje
zone*

Za zonu glavnog prihvata
posjetitelja i koncentracije turistič­kih funkcija predlaže se:

– sadržajno upotpunjavanje:
prodaja prospekata, karata, suvenira; informacije, obavješćivanje; organizacija
(izbor obilaska, razgledanja, smještaja); ugostiteljska ponuda i sl., te
definiranje prostora prijema izletnika (preoblikovanje sadašnjeg okupljališta u
luci uključivši i dogradnje hotela Istra),

– uvlačenje-pomak izletničkog
receptivno-distribucijskog sklo­pa u dubinu prostora, izmještanje glavne
postaje vozila za obilazak otoka čime se oslobađa prostor za kvalitetniju organizaciju
obalnog dijela,

– oblikovno unapređenje
parternog uređenja i parkovnog zelenila među građevinama,

– treba osigurati nužni
sanitarni blok, u sklopu uređenja hotela »Karmen«, za nautička plovila izvan
glavne posjetiteljske sezone (kojima će biti dozvoljen privez sukladno
Pravilniku o unutarnjem redu),

– sanirati i urediti oštećene i neuređene dijelove luke i zaštit­nog
lukobrana,

– za sve postojeća hotelske kapacitete treba odmah započeti s projektima
rekonstrukcija i uređenja temeljem posebnih programa u svrhu podizanja
kvalitete ponude, novih sadržaja, i kvalitetnijeg arhitektonskog oblikovanja,
uključujući prioritetno interijere i nove tehnologije,

– izraditi projektnu dokumentaciju za cjelovitu rekonstrukciju
infrastrukturnih sustava, osobito odvodnje, opskrbe vodom, opskrbe energijom
(za centralnu zonu u sklopu cjelovitog rješenja za nacionalni park),

– izvršiti zaštitu od propadanja nekorištenih objekata.

3.3.
Prostor otoka Malog Brijuna

Članak 23.

Organizacija prostora slijedi fizionomske cjeline različitog stupnja
očuvanosti prirode i povijesne graditeljske baštine:

– *veće prirodne zone:* pretežito makija sa šumskim površina­ma
borove kulture i crnikove panjače, te djelom livada (garig ljepivog baršina,
fratarski papar) i prirodnog kamenjara.

– *kultivirani krajobraz:* pretežito zelene površine u sklopu kojih
se nalaze pojedinačni objekti - lokaliteti s građevinama pod režimom
kultiviranih-neizgrađenih površina (parkovne površine oko uvale i tvrđave,
kupališna obala, vrt, kamenolom),

– *građevna struktura;* tvrđava Brion Minor i središnji
posjetiteljski prostor u uvali Sv. Mikula s preuređenim-rekonstruiranim građevinama
bivše vojarne i kompleksom »Siemens«, prostor budućeg ekocentra na poziciji
baterija- zapad,

– *akvatorij:* uvala Sv. Mikula i obalno more.

Članak 24.

Na temelju glavnih značajki otoka posjećivanje treba zasnivati na obnovi
i korištenju nekoliko postojećih građevnih sklopova, u prvom redu tvrđave Brion
Minor s pripadajućim dijelovima-baterijama obrambenog sustava i bivše
»Siemensove« radionice.

Dosadašnja zapuštenost i isključenost iz funkcija nalažu hitne
intervencije s ciljem sanacije stanja i uključivanja otoka Mali Brijun u ukupnu
i specifičnu ponudu cjelokupnog područja NP Brijuna kojom bi se postiglo:

– bolje mogućnosti prihvata
očekivanog broja izletnika NP »Brijuni« (planirano i do 200 000 godišnje - u
nastupajućim godinama - najveći posjetiteljski kapacitet utvrditi posebnom
znanstveno-stručnom studijom) i time bolje raspodjele vršnih izletničkih
opterećenja,

– snažan poticaj za optimalnu
gospodarsku revitalizaciju velike tvrđave, uz procjenu postizanja najboljih
učinaka ponude s minimalnim financijskim ulaganjem,

– bolje uključivanje cijelog prostora otoka Mali Brijun u sustav
posjećivanja i time širenje izletničke ponude, s više programa za
posjetiteljske grupe različitih interesa u razgledavanju posebnih atrakcija NP.

Članak 25.

Okosnicu posjetiteljske zone (središnja zona u uvali Sv. Mikula) čini
obalna linija s prihvatnim platoom i građevinama (neki objekti bivše vojarne
kao prijemno uslužni sklop i eventualno zgrada »Siemens«), te pristupna
cesta-staza-aleja do tvrđave Brijun Minor. Posebni posjetiteljski programi
organiziraju se iz ove središnje zone do ostalih lokaliteta na otoku
(ekocentar, druge građevine sustava tvrđave) kao pješačke ture, odnosno kao
organizirani pomorski prijevoz do glavne luke na Velikom Brijunu ili luke
mjesta Fažana.

Na otoku Mali Brijun ne
predviđa se izgradnja novih kapaciteta niti izgradnja nautičke luke (marine).
Mreža pojedinačnih uslužnih mjesta obuhvatila bi prvenstveno tvrđavu Brijun
Minor, kao glavnu posjetiteljsku atrakciju, a tek zatim i ostale vojne utvrde i
zanimljive lokalitete. Za receptivno-informativne i ugostiteljske sadržaje na
obali, u uvali Sv. Mikula, uredilo bi se neke od objekata bivše vojarne (istočne,
dok bi zapadne trebalo srušiti). U sklopu bivšeg »Siemens« servisa moguće je
urediti i tehnički muzej. Lokacija »Siemens« ima znatno nepovoljnije
mikro-klimatske uvjete od prostora građevina bivše vojarne, pa o tome treba
voditi računa prigodom određenja sadržaja koji bi se na njoj mogli smjestiti.

Tvrđavu Brijun Minor treba
prioritetno urediti za razgledavanje, te ju opremiti s nužnim ugostiteljskim i
informacijskim sadržajima. Postupno bi se tvrđava uredila kao izložbeni prostor
za muzej vojnih i tehnoloških eksponata, kao prostor za posebne manifestacije
(moguće uređenje gledališta), te uključila u program posjećivanja *»*sustava
pomorske pojasne fortifikacije Pula«. Tvrđava može primiti značajan dio
specifične masovne ugostiteljske ponude parka, sa svim osobitostima samog
prostora.

Prilaz izletničkim plovilima
i prihvat posjetiteljskih grupa bio bi prvenstveno u uvali Sv. Mikula na dva
postojeća pristana (i eventualno nužni plutajući vez). Izuzetno atraktivan
pomorski pristup Malom Brijunu moguće je ostvariti privezom uz torpednu stanicu
ispod same tvrđave sa sjeverne strane. Sadašnji pristan moguće je dograditi, pa
treba tu lokaciju analizirati s gledišta mogućeg širenja prihvatnih točaka i
maritimnih uvjeta. Za posebne posjetiteljske programe i grupe, osobito u
glavnoj sezoni, treba u cilju najkraćeg povezivanja Malog i Velikog Brijuna na
poziciji zapadno od Tisnaca urediti privez za mala plovila za ostvarivanje
najkraće plovidbene rute.

Prostor Malog Brijuna
namijenjen je, pored ostalog, za kupanje posjetitelja NP te je planirano uređenje
plaža za tu namjenu u cilju dopune osnovne posjetiteljske ponude.

Članak 26.

Utvrđuju se prostorne i
funkcionalne cjeline s osnovnim uvjetima korištenja kao osnova za izradu
parcijalnih dokumenata (projekti, planovi uređenja, stručne podloge za
lokacijsku dozvolu) prema kartografskom prikazu br. 1.

Članak 27.

*Zone građevina*

Označene zone odnose se na postojeće građevine koje je moguće obnoviti i
prenamijeniti s nužnim zahvatima rekonstruk­cije u postojećim gabaritima, te na
okolni pripadajući prostori u funkciji namjene građevine (otvoreni prostor,
terase, odmorišta, staze u pretežito parkovnom i prirodnom ambijentu okoliša).

1.
Tvrđava Brion Minor (Veliki For)

– povijesna građevina (kompleks) s početka 20. st. najveća tvrđava
obrambenog sustava Pule.

– Površina zone 3 ha, površina tvrđave u okviru zidina 2,4 ha.

– Namjena: informativne izložbe o NP, muzej vojnog tvrđav­skog sustava
Pule, restoran, klubovi, dvorane i otvoreni prostor za posebne priredbe.

– Mogućnost manjih smještajnih kapaciteta specifične ponude vezanih uz
posebne istraživačke programe.

– Prioritetni radovi (s trajnim aktivnostima na obnovi tvr­đave):
sanacija, popravci kritičnih mjesta, konzervacija, raščiš­ća­vanje prostora i
osposobljavanje tvrđave za razgledavanje, a manjeg dijela za nužno
ugostiteljstvo, informacije o NP »Brijuni« i prezentacija povijesti tvrđave.

2.
Zgrada »Siemens« radionica

– povijesni objekt u sklopu sustava tvrđave iz 1886. g.

– Površina zone 0,5 ha (uključujući okolni pripadajući prostor, terasu,
zelenilo), građevina s atrijem 1000 m2 bruto.

– Namjena: za nužne servisne službe Malog Brijuna i eventualno
informacijsko-distributivno mjesto za izletnike, tehnički muzej (dio izložaka
iz tvrđave) s nužnim uslugama i organizacijom izleta za posebne grupe.

– Zgradu treba kompletno obnoviti i adaptirati po kriterijima obnove
povijesnih-zaštićenih građevina s mogućnošću manje dogradnje nužnih sadržaja.

– Prioritet: sanacija građevine (obnova krovišta), uređenje okoliša i
infrastrukture.

3.
Građevine sustava tvrđave (3, 3a, 3b, 3c)

– povijesne građevine fortifikacijskog sustava (baterije, rampa za
torpeda, uređaji)

– Namjena: razgledavanje
ostalih dijelova obrambenog sustava tvrđave za posebne grupe,

– Artiljerijska baterija 3
(Mali For) s početka 20. st. uredila bi se kao posjetiteljski lokalitet,

– Lokacija 3a uredila bi se
kao obalni posjetiteljski lokalitet s mogućim pristanom-molom (ispitati
mogućnost pristajanja plovila i na ovoj lokaciji kao sjeverni prilaz velikoj
tvrđavi).

– Artiljerijska baterija 3b
(sjeverozapadno) zajedno s neka­daš­njim kamenolomom uredila bi se kao
posjetiteljski lokalitet.

– Prioritet: radovi
raščišćavanja, konzerviranja i sanacije od propadanja.

4.
Zona artiljerijske baterije - zapad

– povijesna građevina u sustavu tvrđave.

– Površina zone s objektima: 1,5 ha.

– Namjena: kompleks ekocentra (danas nekoliko prizemnih objekata, dio
urediti kao prostorije za smještaj i radni dio) s pratećim površinama, manjim
rekreacijskim prostorom i plažom.

– Prioritet: raščišćavanje, sanacija, uređenje nužnih prostorija.

5.
Zgrade bivše vojarne u uvali Sv. Mikula:

(3 istočna prizemna objekta, od sadašnjih 7 na obali)

– Površina cca - 300 m2 u obalnoj prijemnoj zoni.

– Namjena: uslužni i gospodarski sadržaji, sanitarije, smještaj domara
(rekonstrukcija).

– Prioritet: osposobljavanje jedne (istočne) građevine i sanitarnog
čvora za prijem posjetitelja, ispitati mogućnost upotrebe ostalih zgrada ili
uklanjanje.

6.
Ostale manje građevine:

istražiti prije određivanja funkcija.

– Prioritet: sanacija od propadanja, zaštita u sklopu čuvanja baštine (obalne
građevine), dio zgrada i ostataka ukloniti nakon provedene valorizacije.

Članak 28.

*Uređene površine s funkcijama*

Označene površine imaju osnovi karakter pješačkih površina obalnog
poteza (ili plaža) s bogatim parkovnim zelenilom.

A.
Glavna prihvatna obalna površina

– uređena obalna površina, produžetak glavne staze do tvrđave i pozicije
»Siemens«.

– Površina: 1,0 ha.

– Namjena: mol-pristanište
plovila, prostor okupljanja i organiziranog prijevoza posjetitelja, šetalište,
ugostiteljstvo na otvorenom.

– Prioritet: raščišćavanje i
uklanjanje ostataka uređenja bivše kasarne i osposobljavanje pristana za prijem
izletničkih plovila s turističkim grupama.

B. Obalni kupališni potez

– B-1 manja uređena plaža u uvali, uređeno parkovno zaleđe sa stazama i
površinama za odmor: dužina obale oko 250 m.

– B-2 glavna plaža na otoku
sa sanitarnim čvorom, povezana stazama s uvalom Sv. Mikula i mogućnošću prilaza
posjetiteljima iz Tvrđave i kompleksa »Siemens«, zadržavanje prirodnog
ambijenta. Dužina obale 800 m.

– B-3 lokalna plaža ekocentra
(prilaz stepeništem)

– Prioriteti: uređenje
pristupnih staza i sanitarnog čvora.

C. Rekreacijska površina

– U sklopu ekocentra (uređena postojeća igrališta, bez proši­renja).

Članak 29.

Kultivirane,
pretežito parkovne površine

Označene površine imaju pretežit parkovni karakter s prostorom za zadržavanje
posjetitelja, ukupnih površina oko 5,0 ha.

Parkovne površine

– PK-1 park u sklopu glavnog prihvatnog platoa s objektima (nekadašnje
kasarne), uređen za šetalište, odmorište, površine 2,0 ha,

– PK-2 park u sklopu
sjevernog podnožja tvrđave, s izlazom posjetitelja na lijepu prirodnu obalu,
površina 0,5 ha.

– PK-3 park u sklopu
kompleksa »Siemens« (uz zadržavanje prirodne vegetacije), površina 0,5 ha

– PK-4 park na sadašnjem
platou (rekultivacija erozijom ugrožene površine - bivša poljoprivredna
površina).

Vrt

Kamenolom

– (uređen za posjećivanje) u sklopu posjetiteljskog lokaliteta 3b.

Članak 30.

Pretežito
prirodne površine

Označene pretežito prirodne površine odnose se na maksimalno zadržavanje
i očuvanje prirodne strukture (vegetacija, kamenjar), bez gradnje novih građevina
i drugih zahvata u prostor. Postojeći vrijedni objekti se zadržavaju i
omogućava se njihovo razgledavanje kao izdvojenih lokaliteta. Ukupna površina
oko 95,0 ha.

Šume,
makija, livade i kamenjar

– PR-1 borova šuma, površina oko 9,0 ha.

– PR-2 makija i šuma crnikove panjače s livadama i obalnom vegetacijom
(sanacija platoa - rekultivacija)

– PR-3 šuma crnikove panjače, makija i ostala vegetacija, (zonu treba
istražiti s gledišta evidentiranja i zaštite kulturne baštine).

Prirodna
obala

– Ukupna dužina oko 8,28 km i površina naročito pogodna za kupanje oko
1,50 ha

Članak 31.

Prateće
građevine i površine

Označene pozicije odnose se na građevine i uređaje u funkciji pomorskog
prometa. Temeljni princip pomorskog prijevoza posjetitelja na otok Mali Brijun
je što kraće vrijeme zadržavanja plovila-brodova u uvali Sv. Mikula, a za
vrijeme čekanja posjetitelj­skih grupa brodove-plovila vezati u glavnoj luci
mjesta Fažana. (Pravilnikom o unutarnjem redu treba odrediti optimalne sezonske
i izvan sezonske uvjete plovidbe i pristajanja).

pristani

– pr-1 glavni pristan za plovila NP koja prevoze posjetitelje na glavnoj
liniji Veliki Brijun-Mali Brijun,

– pr-2 sekundarni pristan za
organizirani posjet plovila s koncesijom prijevoza,

– pr-3 sezonski pristan u
podnožju tvrđave uz torpednu stanicu (moguće povremeno pristajanje-iskrcaj
brodova u turi razgledavanja, potrebna nužna rekonstrukcija)

plutajuće
privezište

– omogućavanje priveza manjeg broja izletničkih brodova i nautičkih
plovila, na kraće i ograničeno vrijeme

staze

– ukupna dužina oko 5,0 km.

– Glavna staza (»Siemens«-obala Sv. Mikula - Tvrđava i obala -
ekocentar) šireg profila za servisna i dostavna vozila i moguće malo vozilo za
posebne posjetiteljske grupe).

– Ostalo pješačke staze u prirodnom ambijentu.

Članak 32.

Prioriteti
i mjere

Kvalitetnije uključivanje otoka Malog Brijuna u sustav posje­ćivanja NP
»Brijuni« zahtijeva odgovarajuće zahvate obnove i rekonstrukcije objekata i
parternih površina. Prioritetno treba obaviti radove na omogućavanju većeg
prihvata posjetitelja, raščiš­ćavanju staza i površina, saniranju i zaštiti tvrđave,
uređenju prih­vatnog platoa i saniranju zgrade »Siemens« od propadanja uz
osiguranje nužnih posjetiteljskih usluga. Pregled potrebnih radova:

– utvrditi i organizirati raznolike plovidbene linije radi kvalitetnog
posjetiteljskog komuniciranja između Velikog i Malog Brijuna,

– urediti pristanišne obalne prostore sukladno povećanim potrebama
organiziranog posjeta,

– očistiti i urediti posjetiteljske staze,

– izraditi plan postupne obnove i aktiviranja tvrđave te započeti s
obnovom i uređenjem u dijelu sanacijskih radova i osposobljavanja minimalnih
prostora za uslužne sadržaje,

– osposobiti jedan objekt bivše vojske za kvalitetniji smještaj domara i
nužnih servisa, te ispitati mogućnost zadržavanja, adaptacije i prenamjene
ostalih objekata ili njihovo uklanjanje.

– izraditi plan postupne
obnove i aktiviranja radionice »Siemens«, te započeti s obnovom,

– izraditi program korištenja
ostalih postojećih građevina u funkciji provedbe posebnih posjetiteljskih
programa i ekoloških programa (eko-centar),

– provesti dodatna prioritetna istraživanja i dokumentiranje prirodnog,
povijesnog i kulturnog nasljeđa,

Za konačno oblikovanje posjetiteljske komponente treba izraditi program
posjećivanja otoka u sklopu Programa posjećivanja Nacionalnog parka »Brijuni«.U tom programu osobitu pažnju treba posvetiti povezivanju Velog i Malog
Brijuna u jedinstvenu posjetiteljsku turu, sadržajima tvrđave i korištenju
akvatorija uvale Sv. Mikula.

Nakon utvrđivanja razmještaja osnovnih sadržaja i funkcija potrebno je
izraditi rješenje opskrbe vodom i energijom, odvodnje i postupanja s otpadom. U
prvoj fazi izvršiti nužne popravke i sanaciju kritičnih mjesta infrastrukture.

3.4.
Prostor otoka Sv. Jerolim

Članak 33.

Otocima Sv. Jerolim i Kozada (Kotež) dati sve mogućnosti razvoja za
rekreacijsko posjećivanje za stanovnike priobalja i šire regije, i to otvorenog
tipa, uz nužnu nazočnost nadzora Javne ustanove NP.

Polazište za uređenje
prostora je podjela otoka na dvije režim­ske cjeline: jedna sa strožom zaštitom
vegetacije i kulturnih vrijednosti a druga u funkciji masovnijeg korištenja
sadržaja rek­reacije, uključujući i obale namijenjene kupanju.

Ponudu je moguće obogatiti
rekreacijskom i ugostiteljsko-zabavnim sadržajima u tri vrijedna postojeća, u
budućnosti rekonstruirana i uređena objekta. Treba očuvati-urediti prirodne i
kulturno-povijesne dijelove uključujući i rekultivaciju kamenoloma kao moguću
posjetiteljsku (osobito edukativno-znanstvenu) atrakciju i prostor
manifestacija.

Osobito se naglašava potreba
sanacije većeg dijela otoka uslijed dosadašnjeg neodgovarajućeg korištenja i
zapuštenosti prostora ranijih funkcija (kamenolomi) kao i nužnost obnove
-rekultivacije zelenih površina uz očuvanje preostalih prirodnih cjelina. Od
postojećih objekata zadržavaju se tri lokacije kamenih i kvalitetnih građevina
koje se mogu uklopiti u buduću ponudu otoka. Postojeći pristan treba
rekonstruirati zbog maritimnih uvjeta, izloženosti strujama i klimatskim
prilikama.

Članak 34.

U dimenzioniranju posjećivanja i pratećih sadržaja uključiti širu, time
i relativno »otvorenu« rekreacijsku i kupališnu funkciju za potrebe Pule. Međutim
prihvatni kapacitet otoka a osobito plaža je mali (1,5 km obale od čega je
posebno pogodno za plažu svega oko 600 m). Stoga se mora računati na unutarnji
dio otoka koji kapacitetom dopunjava obalnu liniju. Zbog navedenog, korištenje
se prvenstveno postavlja u kontekst ponude parka s odgo­varajućim režimom
kontroliranog posjećivanja pa tako i u rekreacijske svrhe.

Osim slobodne rekreacije
posjetitelja parka otok može izvan sezone pružiti usluge vježbališta i treninga
športskih skupina. Rekreacijsku funkciju moguće je dopuniti uključivanjem otoka
Kozada u cjelovitu ponudu ovog dijela parka. Dominantno kultivirani ambijent s
tragovima ljudskog djelovanja sustavno bi se uredio temeljem glavnih
fizionomskih i funkcionalnih značajki:

– Zone vegetacije: pretežito
parkovne površine s dijelovima prirodne vegetacije u kojima se ne planiraju
sadržaji i koje se čuvaju kao temeljna krajobrazna struktura (šumske cjeline,
pov­ršine vrijedne vegetacije, kamenjar, prirodna obala, kultivirane parkovne
površine uključujući i dio kamenoloma)-namijenjene posjećivanju-obilasku i
šetnjama uz potrebne mjere zaštite.

– Zona posjećivanja i
rekreacije: slobodne uređene površine s pratećim sadržajima (građevine s uslužnom
namjenom, rekreacijske površine, kupališni pojas uz more, uređeno parkovno
zelenilo s funkcijama na otvorenom).

Članak 35.

Zone
građevina

Označene zone građevina određene su kao prostorne i funk­cionalne
cjeline za organizaciju predviđenih funkcija (građevine i okolni pripadajući
prostor).

Gabarit građevina se zadržava kao postojeći ili omogućava povećanje
prema smjernicama za svaku cjelinu posebno.

1.
Središnji prijemno uslužni kompleks

– Površina zone 0,27 ha, tlocrtna površina građevina oko 250 m2.

– Moguća dogradnja i formiranje snažnijeg sklopa koji bi obuhvatio sve
pogonske funkcije i usluge (ugostiteljstvo, terase, prijem, informacije,
prodaju) ali i dio zatvorenih prostora za potrebe zabave i rekreacije
(sanitarije, klupske prostorije, trim kabinet, zabavni sadržaji i slično).

– Prioritet: uklanjanje montažnih građevina, sanacija terena, uređenje
prostora za prijem posjetitelja.

– Za konačnu funkciju treba pripremiti detaljan program i projekte
rekonstrukcije i dogradnje novih sadržaja.

2.
Zgrade za smještaj

(dvije građevine i pripadajuća terasa-zdenac)

– Površina zone 0,07 ha, građevine p+1, 500 m2.

– Namjena: apartmani, klub, terasa.

– Prioritet: uređenje u predviđenoj funkciji.

– Građevine se t se zadržavaju u postojećim gabaritima i oblikovanju.

3.
Vidikovac

(prostor i građevina na gornjem platou)

– Površina zone koja obuhvaća i okolni park, ostatke crkvice i
arheološki lokalitet je 0,28 ha, građevina oko 350 m2.

– Namjena: specijalistički restoran, terasa, park, vidikovac.

– Prioritet: sanacija od propadanja, uređenje okoliša, priprema
dokumentacije za privođenje konačnoj namjeni.

– Građevina se zadržava u postojećim gabaritima i oblikovnim
karakteristikama.

4.
Plažni ugostiteljski lokalitet

(manja građevina i terasa)

– Nova prizemna građevina u funkciji plaže maksimalne površine 100 m2
(ugostiteljstvo, sanitarije i terasa).

Članak 36.

Uređene
površine s funkcijama

Označene površine odnose se na slobodan prostor uređen za okupljanje
posjetitelja (središnje okupljalište, rekreacijski prostor-tereni, bazeni,
igrališta, te obala namijenjena kupanju).

A.
Središnji prihvatni plato

– okupljalište posjetitelja

– Površina 0,15 ha

– Popločena površina uz mol, okupljanje posjetitelja, odmo­rište,
informacijska ploča.

B.
Kupališna obala

– Prirodna obala, sanitarije i usluge u posebnoj građevini.

– Dužina obale ukupno 600 m, površina s unutarnjim pripadajućim
površinama 1,8 ha.

C.
Športsko rekreacijski i zabavni prostor:

– Površina 1,5 ha, pretežito ozelenjen otvoreni prostor,

– C-1 parkovno zelenilo s manjim igralištima,

– C-2 središnji prostor športskih terena,

– C-3 bazeni i ljetna pozornica.

Članak 37.

Kultivirane
pretežito parkovne površine

Označene površine odnose se na uređen parkovni prostor sa stazama i uređajima
za odmor i rekreaciju (manji uređaji, igrališta) i oslanjaju se na veće
funkcionalne sklopove, te predstavljaju prijelaz iz zone objekata u prirodni
ambijent.

Uređeno
parkovno zelenilo s manjim sadržajima

– Ukupna površina 1,3 ha.

– PK-1 park uz centralni uslužni objekt, terasa, stolni tenis, kuglanje
na otvorenom,

– PK-2 park uz objekt 2. *-*manjirekreacijski uređaji, mini
golf,

– PK-3 park-zaštitno zelenilo plaže s odmorištem i šetalištem.

Kamenolomi

– KA-1 Uklapanje u ambijent bazena i ljetne pozornice.

– KA-2 Očuvani ostaci kamenoloma kao ambijentalna i povijesna atrakcija

– (razgledavanje, dio u funkciji rekreacije i priredbi).

Članak 38.

Prirodne,
pretežito zelene površine

Označene površine odnose se na zone vrijedne vegetacije i preostalog
prirodnog ambijenta koji se štite.

Šumsko
zelenilo, makija, kamenjar

– PR-1 kompaktna šumska površina s osobitom pažnjom na očuvanjem borove
šume (uklanjanje ostataka ljetovališta i rekultivacija tog dijela uklapanjem u
prirodni ambijent),

– PR-2 površina pretežito makije s dijelovima vrijedne vegetacije,

– PR-3 površina trave ampelodezme.

Prirodna
obala

Prateće
građevine i površine

Pojedinačni objekti i uređaji pratećih funkcija zone osnovne namjene.

– prateći otvoreni ugostiteljski lokalitet

– pješačke staze ukupne dužine oko 2300 m

– pristan,

– svjetionik,

– generator *(uklanja se)*

– plinska stanica(rekonstrukcija u sklopu uređenja zone-objekta
br. 1.).

Članak 39.

Prioriteti
i mjere

S ciljem bržeg i kvalitetnijeg uključivanja u ukupnu ponudu nacionalnog
parka potrebo je:

– odmah ukloniti nekvalitetne i napuštene objekte bivšeg odmarališta kao
i sve samostalne gradnje i dogradnje u zoni pristana,

– pristupiti izradi rješenja opskrbe vodom i energijom, od­vod­nje i
postupanja s otpadom,

– ukloniti koze s otoka a u šumi provesti sanitarne radove, te očistiti
šetnice i rekultivirati prostor s dominacijom prirodne komponente,

– urediti pristan; osigurati odgovarajuće sadržaje za prihvat
posjetitelja u postojećim,

– rekonstruiranim zgradama u zoni obale-pristana.

Ocjenjuje se da građevine uz obalu mogu vrlo brzo, uz male intervencije,
uči u sustav ponude i prijema posjetitelja.

3.5.
Prostor otoka Kozada

Članak 40.

Otok Kozada treba uključiti u sustav posjećivanja Nacionalnog parka. Na
otoku se nalaze ostaci bivših vojnih objekata u devastiranom stanju. Dio tih
građevina može se preurediti i uključiti u specifične oblike ugostiteljske
ponude u funkciji dnevnih posjetitelja. Nužno je urediti i sanitarni čvor.

Otok bi mogao preuzeti
rekreacijske funkcije parka i to u sustavu otoka Sv. Jerolim kao otvoreniji i pristupačniji
prostor. Potrebni su detaljni snimci vegetacije otoka i građevina te izrada
programa sadržaja u građevinama, kao i programa uređenja slo­bod­nih površina.

4.
Uvjeti utvrĐivanja infrastrukturnih sustava u prostoru i postupanje s otpadom

4.1.
Prometni sustav

Članak 41.

Na kopnenom obalno dijelu Istre (Fažana-Peroj) treba prvenstveno
planirati nužnu gradnju komplementarnih hotelskih kapaciteta, receptivnih
prometnih i drugih punktova, nautičkih luka i privezišta i ostalo, kako bi
područje NP »Brijuni« bilo prije svega mjesto izletničkog posjećivanja i
razgledavanja krajobraznih, geomorfoloških, paleontoloških,
šumsko-vegetacijskih i kulturno-
-spomeničkih vrijednosti.

Posjećivanje Nacionalnog
parka vrši se isključivo organiziranim prijevozom plovilima. Terminal za prijem
posjetitelja s kopna je Fažana gdje treba urediti odgovarajuće parkiralište za
osobna vozila i autobuse te daljnju distribuciju posjetitelja prema programima.

Opće smjernice u odnosu na
interni promet u nacionalnom parku su sljedeće:

– prijevoz posjetitelja
vozilima s pogonom prihvatljivim za okoliš;

– u pojedinačnim obilascima
ili u manjim skupinama posjetitelje usmjeriti na šetnju, pješačenje, vožnju
biciklom, jahanje, vožnju kočijama, veslanje, jedrenje;

– servisni promet cestovnim
vozilima svesti na nužnu mjeru, gdje god je to moguće koristiti manja vozila, a
prednost dati opskrbi i servisu s mora (doprema energenata, vode, roba i sl.,
odvoz otpada, pražnjenje septičkih jama).

Članak 42.

U funkciji posjetiteljskog
prometa morem određuju se lučice-pristani na Velikom Brijunu (glavna luka i
Mletački kaštel), na Malom Brijunu i otocima Sv. Jerolim i Kozada. Ostali
pristani su u sklopu zona posebnih uvjeta korištenja (zona rezidencijalnog
turizma i zona posebne turističke ponude).

Sustav prometnica na otocima
čine asfaltirane staze i staze na kojima je moguć servisni promet i promet
posjetiteljskog vozila, staze u prirodi od prirodne podloge te pješački trgovi
i proširenja uz objekte obrađene u kamenu kao sastavni dio pojedinih funkcionalnih
sklopova.

4.2.
Vodoopskrbni sustav

Članak 43.

Vodoopskrbni sustav NP »Brijuni« utemeljen je na planiranom broju svih
vrsta budućih korisnika prostora, vršnim opte­rećenjima i propisanim obilježjima
pitkih voda, a priključen je na postojeći vodoopskrbni sustav Vodnjan-Fažana.
Planom razvoja istarskih vodovoda predviđena je opskrba NP »Brijuni« iz dva
vodoopskrbna sustava: (1) sustav Rakonek i (2) sustav Gradole. Ovi sustavi
osiguravaju kontinuiranu, sigurnu i kvalitetnu opskrbu pitkom vodom NP »Brijuni«.
Za realizaciju takvog razvojnog koncepta nužna je izgradnja sljedećih objekata
na istarskoj obali:

– vodospremnik »Belci« (kota
65 m n.m.) s priključkom na vodoopskrbni sustav »Rakonek«;

– vodospremnik »Magornja«
(zapremnine 4000 m3) prik­ljučen na sustav »Gradole«;

– glavni cjevovod od vodospremnika »Magornja« do Fažane (do mjernog
mjesta za NP Brijuni).

Članak 44.

U Prostornom planu NP
»Brijuni« vodoopskrbni sustav planiran je na sljedećim programskim odrednicama:

– stacionarni turizam do 800
kreveta (do 400 smještajnih jedinica) visoke kategorije na Velom Brijunu,

– izletnički turizam na
Velikom i Malom Brijunu i Sv. Jerolimu 2500 do 3000 gostiju/dan,

– turizam u rezidencijalnim
zonama 60 do 75 gostiju,

– sustav održavanja NP
»Brijuni« - stalno zaposlenih 300 i sezonski zaposlenih 170 radnika.

U proračunu su korištene sljedeće
vrijednosti specifične potrošnje i ukupne dnevne potrošnje po pojedinim
kategorijama potrošača:

– za turizam visoke
kategorije 500 l/ležaju/dan,

– za izletnički turizam 100
l/osobi/dan,

– za sustav održavanja
(stalno zaposleni i sezonsko osoblje) 150 l/osobi/dan,

– za potrebe vojske predviđeno
je 150 m3/dan,

– za potrebe ekskluzivnog
turizma i rezidencijalnog dijela predviđeno 200 m3/dan.

– količine vode za
zalijevanje, ovisno o kategoriji potrošača, u količini od 30 do 40%.

– protupožarne potrebe regulirane
su propisima - na većem dijelu područja osiguran je minimalni tlak od 2.5 bara
i protupožarni zahtjev od 10 l/s.

Navedene kategorije i broj
potrošača treba smatrati maksimalnim tj. vrijede za stanje konačne
kapacitiranosti promatranog prostora. Maksimalna dnevna potrošnja predstavlja
osnovnu veličinu za dimenzioniranje svih zahvata na vodoopskrbnom sustavu
(postrojenja za pročišćavanje vode, vodospremnika, crpnih stanica i dovodnih
cjevovoda između objekata). Satne ekstremne vrijednosti su bitna osnova za
dimenzioniranja distribucijske mreže, crpnih postrojenja, glavnih opskrbnih
cjevovoda i vodospremnika.

Članak 45.

Optimalna planirana stanja u vodoopskrbnoj mreži, za uvjete maksimalne
potrošnje, postižu se istovremenom opskrbom i s kopna i iz vodospremnika na
Tegetu. Pritom na mjestu priključka u Fažani tlak ne smije biti ispod
vrijednosti od 3.5 bara. Za potrebe punjenja vodospremnika na Tegetu
(uvjetovano njegovim visinskim smještajem) u satima minimalne potrošnje na
mjestu priključka u Fažani tlak ne smije biti ispod 5 bara, a povoljnije je 6-7
bara. Za slučaj požara u pojedinim čvorovima planirani tlakovi su veći od
minimalno zahtjevanih 2.5 bara.

Članak 46.

Za poboljšanje funkcionalne sposobnosti i kvalitete vodoopskrbne mreže,
na području NP »Brijuni«, nužno i prioritetno treba izvršiti sljedeće
rekonstrukcije/izgradnje:

– na određenim dionicama povećanje profila kako bi transportne
sposobnosti cjevovoda zadovoljile i planirane potrebe koje će se javljati u
budućnosti,

– na određenim dionicama mreže potrebna je hitna rekonstrukcija zbog dotrajalosti
postojećeg cijevnog materijala ili ranije nepravilne ugradnje, zbog velikih
gubitaka u sadašnjoj mreži,

– planirana prioritetna sanacije vodovodne mreže zahtijeva hitnu zamjenu
zasuna i brojila na pojedinim dionicama, te uvo­đenje nadzorno-upravljačkog
sustava,

– očistiti i dezinficirati sve postojeće vodospremnike.

Osim naznačene rekonstrukcije vodovodne mreže planirani su i određeni
zahvati u smjeru automatizacije i regulacije njenog pogona:

– na vodospremniku Teget - regulacija punjenja i

– priključak na vodoopskrbni sustav Fažane (regulacija tlakova).

Vodospremnik na Tegetu od oko 3000 m3 u cijelosti
pokriva dvodnevnu potrošnju na području NP »Brijuni«, čak i u slučaju
poremećaja opskrbe vodom s kopna. Uz navedenu rekonstrukciju mreže, moguće je
(uz nešto snižene tlakove) osigurati i razvođenje vode odnosno opskrbu
potrošača i u slučaju maksimalne satne potrošnje.

Turističke sadržaje na Velikom i Malom Brijunu, Sv. Jerolimu i Kozadi
uređivati ili graditi tek nakon cjelovitog rješenja vodoopskrbe i odvodnje (s
pročišćavanjem) na pojedinom lokalitetu. Obnovu i uređenje golf igrališta
obvezno uvjetovati ostvarivanjem sustava odvodnje otpadnih voda s njihovim
pročišćavanjem i ponovnim korištenjem za održavanje travnatih površina.

Članak 47.

Osnovne smjernice i uvjeti za oblikovanje i izvođenje/rekonstrukciju
vodovodne mreže, koje treba koristiti prilikom daljnjih faza izrade projektne
dokumentacije, su:

– na vodovodnoj mreži potrebna je izgradnja/ rekonstrukcija pojedinih
objekata, nužnih za pravilno funkcioniranje vodoops­k­rb­nog sustava (sekcijski
zasuni, odvojci, odzračni ventili, muljni ispusti i sl.), a izvedbena projektna
dokumentacija treba odrediti njihovu detaljnu dispoziciju,

– zbog raznolikog postojećeg cijevnog materijala planira se ubuduće
primjena duktilnih cijevi (tj. cijevi od modularnog lijeva) za nazivni tlak od
10 bara, s fazonskim komadima i armaturama od istoga materijala,

– ugradnja ventil-plovaka u pojedine vodospremnike, kako bi se
eliminiralo nepotrebno prelijevanje vode, a potrebno je uvesti odgovarajući
nadzorno-upravljački sustav uz ugradnju mjerača protoka i tlaka.

4.3.
Odvodnja i proČiŠĆavanje otpadnih voda

Članak 48.

Planirano rješenje sustava odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda
utemeljeno je na proračunima broja svih budućih korisnika NP »Brijuni«, vršnim
opterećenjima i propisanim obilježjima pročišćenih otpadnih voda.

Prvom etapom planirano je
rješavanje dijela kanalizacije sre­diš­nje zone Velikog Brijuna; obuhvaćeno je
parcijalno rješavanje kolektora s njihovim priključivanjem na uređaj, te uređaj
za pro­čišćavanje otpadnih voda Brijuna (planiran za prihvat postojećeg
opterećenja) i podmorski ispust u cjelini.

Drugom etapom bi bio
obuhvaćen ostatak kanalizacijskih cjevovoda na Velikom Brijunu te njihovo
priključenje na uređaj za pročišćavanje otpadnih voda, koji će biti proširen do
konačnog opterećenja za projektirano razdoblje. U sklopu druge etape predviđeno
je i priključivanje kanalizacije s Malog Brijuna, te planiranih budućih
turističkih objekata iz središnje zone Velikog Brijuna.

Na uređaju za pročišćavanje
bit će vršena i sva mjerenja te kontrola ulaznih i izlaznih parametara. Planom
je omogućeno naknadno proširenje, dogradnja i poboljšanje na uređaju za pročiš­ćavanje
otpadnih voda. Ovi zahvati su planirani sukladno s etapnošću razvoja
kanalizacijske mreže, etapnošću izgradnje uređaja te povećanjem stupnja
pročišćavanja otpadnih voda.

U prvoj etapi razvoja predviđena
je izvedba podmorskog ispusta u cijelosti, ukupne duljine 1200 m. Predviđena je
i ponovna uporaba dijela pročišćene otpadne vode. U situacijama kada to ne bude
moguće (iz prirodnih ili tehničkih razloga) privremeni recipijent pročišćenih
otpadnih voda će biti more.

Članak 49.

Recipijent, odnosno more NP
»Brijuni«, pripada kategoriji osjetljivog mora te efluent mora zadovoljiti
parametre recipijenta II. vrste (propisane Uredbom o klasifikaciji vodotoka
»Narodne novine« br. 77/98. i sve do primjene propisa kojima će se definirati
kakvoća efluenta koja se smije ispuštati u more).

Planom odabrano mjesto za
ispuštanje otpadnih voda u akvatorij NP »Brijuni« je na sjeverozapadnom dijelu
otoka Veliki Brijun - rt Vrbanj. Ovo mjesto je praktički i jedino moguće mjesto
ispuštanja, jer su ostali dijelovi akvatorija NP neprikladni za prijam otpadnih
voda. Lokacija uređaja za pročišćavanje na rtu Vrbanj omogućava:

– gravitacijsko istjecanje u
podmorski ispust i povratni cjevovod pročišćene vode,

– jednostavan priključak na
infrastrukturnu mrežu (električna struja, cesta, vodovod)

– samostalni priključak
kanalizacije južnog dijela uz vilu »Jadranka«, zoološki vrt, i konjušnicu,

– sprječavanje negativnih
posljedica uređaja na okoliš (jer je udaljen od postojećih i planiranih
turističko-rekreacijskih i rezidencijalnih objekata.

Članak 50.

Planirani uređaj za
pročišćavanje otpadnih voda omogućava povrat i ponovnu uporabu pročišćene vode
irigacijom na travnate površine na prostorima planiranog golf-igrališta. Takvim
rješe­njem količina od 250-500 m3 voda/dan (ovisno o etapi
izgradnje) neće dospijevati u akvatorij NP »Brijuni«, već će biti korisno
upotrebljena za zalijevanje.

Zbog velikog obuhvatnog
područja sustava odvodnje, pročiš­ćavanja i ponovne uporabe otpadnih voda, u
odnosu na količine otpadnih voda i prioritete gradnje sustava, planiran je
etapni razvoj izgradnje i funkcioniranja kanalizacijskog sustava NP »Brijuni«.

U prvoj etapi planirana je
gradnja sljedećih dijelova:

– gravitacijski cjevovodi: Æ 300 mm, L = 1.850
m,

– tlačni cjevovodi: Æ 150 mm, L = 1.680
m,

– crpne stanice:

– povratni cjevovod
pročišćene vode:

– Æ 150 mm, L = 2.000
m,

– uređaj za pročišćavanje
otpadnih voda: NP »Brijuni«:

– mehaničko-biološki uređaj s
dodatnim čišćenjem, veličina: N = 1250 ES; mogućnost dispozicije pročišćenih
otpadnih voda u akvatorij putem ispusta ili podzemlje irigacijom na
golf-igralištu.

– podmorski ispust: Æ 250 mm, L = 1.550 m,

Izgradnjom 1. faze kanalizacijskog sustava uključuju se u odvodnju
otpadnih voda »kritični dijelovi« područja NP »Brijuni«, odnosno najveći zagađivači
(današnje količine otpadnih voda):

– hotelski kompleks oko Luke
Brijuni (160 m3/dan), gospodarsko-servisni dio (11 m3/dan),

– hotelski dio za golf-terene
(55 m3/dan),

Konačna dužina podmorskog
ispusta može biti i veća (do 2000 m ako ide izvan granica NP), jer planirano
rješenje treba provjeriti detaljnijim istraživačkim radovima na trasi i u
akvatoriju od strane ovlaštenih službi i studijom utjecaja na okoliš.

Članak 51.

Drugom etapom razvoja sustava
za zbrinjavanje otpadnih voda planirano je uključivanje i preostalih »manjih«
zagađivača (ukupno danas 32 m3/dan):

– kompleks vila »L«-ktg. na
jugozapadnom dijelu otoka (8 m3/dan),

– prostori zoo, konjušnica i
vila »Jadranka« (10 m3/dan),

– vila »Brijunka« (3 m3/dan),

– »Bijela vila« (3 m3/dan),

– plaža (2 m3/dan),

– središnji dio otoka Veliki
Brijun - rasadnik (6 m3/dan),

– otok Mali Brijun (0 m3/dan),

– otok Sv. Jerolim (sadašnje
stanje 0 m3/dan).

U drugoj etapi planirana je
izgradnja sljedećih dijelova:

– gravitacijski sekundarni
cjevovodi 250 mm, L. = 1450 m i gravitacijski sekundarni
cjevovodi  200 mm, L = 1310 m,

– tlačni cjevovodi
sekundarnih CS:  100 mm, L = 2.670 m,

– crpne stanice,

– uređaj za pročišćavanje
otpadnih voda – II. faza proširenje/dogradnja još jedne jedinice biološkog
dijela uređaja za pročiš­ćavanje s dodatnim čišćenjem (II i III stupanj) za
veličinu 1.250 ES; Ukupna količina: N = 2500 ES. (Mogućnost dispozicije
pročišćenih otpadnih voda u akvatorij putem ispusta ili podzemlje irigacijom na
golf-igralištu),

– rješenje pročišćavanja i
dispozicije otpadnih voda otoka Sv. Jerolim,

– lokalno rješenje pročišćavanja
i ispusta vila »l«-ktg. na jugoistočnom dijelu Velog Brijuna,

15. lokalno rješenje »Bijele
vile«.

4.4.
Elektroenergetski sustav

Članak 52.

Kvalitetno rješenje elektroenergetskog sustava otočja NP »Brijuni«
potrebno je ostvariti kroz tri etape razvoja:

1. etapa

– zamijeniti postojeće 10 kV distributivne kabele s novim 20 kV i s
prstenastom koncepcijom mreže;

– u postojeće 10 kV trafostanice ugraditi novu 20 kV opremu;

– zamijeniti sve niskonaponske kabele, ili one koje se procijeni
nekvalitetnim ili nedovoljnim, za postojeće i buduće potro­šače;

– sanirati kompletnu postojeću javnu rasvjetu, te dopuniti rasvjetu na
pojedinim pravcima;

– ugraditi novu dekorativnu rasvjetu u povijesnim objektima.

2. etapa

– elektrificirati otok Sv.
Jerolim;

– izvidjeti mogućnost
primjene alternativnog izvora elek­trične energije (korištenje sunčeve
energije).

3. etapa

– položiti 20 kV kabel za
otok Sv. Jerolim, te preko otoka Kozada do kopna u Štinjanu.

Članak 53.

**Potrebe otoka Veliki Brijun** - Ukupna
izračunata specifična godišnja potrošnja električne energije iznosi: wMB = 12,595 MWh/g.
Za tu snagu je potrebno ukupno 8 trafostanica s instaliranom snagom 1 x 630
kVA, a to su: TS 10(20)/0,4 kV Centar – Brijun; TS 10(20)/0,4 kV Praonica
(potrebno je zamijeniti transformatore snage na 2 x 630 kVA), TS 10/0,4 kV
Raskrižja (potrebno rekonstruirati trafostanicu te ugraditi novi transformator
snage 1 x 630 kVA ), TS 10(20)/0,4 kV Kupalište (potrebno je rekonstruirati
trafostanicu te ugraditi novi transformator snage 1 x 630 kVA). Ostali dio
tereta preuzimaju TS 10(20)/0,4 kV Jadranka, Bijela vila, Brijunka i TS Vanga.

**Potrebe otoka Mali Brijun** - Ukupno vršno
opterećenje: Pvr = 480 kW. Za tu snagu je potrebna trafostanica s instaliranom snagom 1 x
630 kVA. wVB = 1,606 MWh/g

**Potrebe otoka Sv. Jerolim** - Ukupno vršno
opterećenje: Pvr = 350 kW. Za tu snagu je potrebno izgraditi trafostanicu snage 1 x 630 kVA,
wSJ = 0,875 MWh/g.

Članak 54.

**Ukupno vršno opterećenje i
ukupna godišnja potrošnja** - Ukupno predviđeno i kalkulirano vršno opterećenje
za otočje Brijuni je: PUK = 4.847 kW. Ukupna procijenjena godišnja potrošnja
iznosi: wUK = 15,076 MWh/g. Za prijenos izračunate snage iz Fažane do otočja
Brijuni postoje dva podmorska energetska kabela tipa NPHO 36 3 x 1 x 70/16 mm2. Kabel može
prenijeti strujno opterećenje 3,724 MW. Iz toga je vidljivo da jedan kabel ne
može prenijeti ukupan teret otočja Brijuni, zato je potrebno da kabeli rade
paralelno, tako da mogu prenijeti P = 7,45 MW. Opterećenost kabela, kao i
gubici, će se smanjiti kada se zamijeni pogonski napon sa 10 kV na 20 kV.

**Provjera glavnog energetskog
napajanja** - Glavno energetsko napajanje izvedeno je iz TS 35/10(20) kV Fažana, s
instaliranom snagom 8 + 4 MVA. Uz pretpostavku da godišnji porast tereta iznosi
4 %, vršno opterećenje u TS Fažana iznosilo bi: PTS 4% = 5,3 MW. Na to
vršno opterećenje dodaje se ukupno vršno opterećenje otočja Brijuni: PUKTS = 5,3 + 4,85 =
10,15 MW,
PistMAX = (8 + 4)
×
0,75 = 9 MVA.

Iz navedenog je vidljivo da
je potrebno u TS 35/10(20) kV Fažana zamijeniti postojeći transformator snage
35/10(20) kV 4 MVA na 8 MVA.

Članak 55.

Elektroenergetska
20 kV mreža

Za osiguranje neprekidnosti i kvalitete električne energije potrebno je
predvidjeti sljedeće:

– mogućnost dvostranog
napajanja svakog važnijeg potro­šača, u prvom redu hotela, te sposobnost
rezervnog priključka da prenese vršno opterećenje bez prevelikog pada napona;

– mogućnost brzog prekapčanja s redovitog napojnog voda na rezervni u
slučaju da je glavni napojni vod ispao iz pogona zbog kvara ili preopterećenja.

Buduća mreža mora sadržati sve elemente prstenastih mreža na srednjem
naponu, kao i na niskom naponu.

U prvoj etapi je potrebno:

Zbog prelaska napona 10 kV na 20 kV zamijeniti sljedeće dionice kabela:

– iz TS 10(20)/0,4 kV Centar-Brijun do TS 10/0,4 kV Praonica te dalje do
TS Mali Brijun;

– iz TS 10(20)/0,4 kV Centar-Brijun do TS 10/0,4 kV Raskrižje te dalje
do TS 10/0,4 kV Lovorka;

– iz TS 10/0,4 kV Raskrižje do TS 10/0,4 kV Krečana, dalje do TS 10/0,4
kV Vatrogasna i do TS 10/0,4 kV Peneda.

Koncepcija prstenaste mreže zahtijeva sljedeće zahvate:

– položiti novi 20 kV kabel iz TS 10/0,4 kV Mali Brijun do TS 10(20)/0,4
kV V. Jadranka;

– položiti novi 20 kV kabel iz TS 10(20)/0,4 kV Bijela vila do TS
10(20)/0,4 kV Brijunka.

Novi 20 kV kabeli moraju biti standardnog presjeka i tipa.

Današnji kabeli su vodonepropusni s izolacijom od umre­ženog polietilena
tipa XHE 49-A 3 x 1 x 150 mm2.

Kabeli se polažu u zemlju ili u plastične cijevi prema određe­nim
kriterijima:

– maksimalno uklopiti trase novih kabela s postojećim kabelima i/ili
postojećim cestama i putovima;

– u sklopu trase predvidjeti i ostalu infrastrukturu;

– u trasu ugraditi potrebne oznake za prepoznavanje kabelskog voda.

Članak 56.

Elektroenergetska
postrojenja

Srednjenaponski blokovi - U trafostanice je potrebno ugraditi nove
srednjenaponske sklopne blokove punjene plinom SF6 koji omogućuju:

– povećanu izlaznu snagu
trafostanice do tipske (630 kVA);

– povećani broj mogućih
vodnih polja;

– veću sigurnost u radu i pri
manipulaciji;

– odgađaju eventualnu
izgradnju nove trafostanice za duži period;

– povećavaju sigurnost
opskrbe potrošača;

Iz navedenih razloga potrebno
je:

– zamijeniti postojeću 10 kV
opremu u TS 10/0,4 kV Praonica i Mali Brijun;

– ugraditi novu 20 kV opremu
u TS 10/0,4 kV Raskrižje, koja je čvorna i rasklopna trafostanica (prva grana
prema TS 10/0,4 kV Krečana, a druga grana prema TS 10/0,4 kV Lovorka i dalje
prema budućoj TS 10(20)/0,4 kV Sv. Jerolim );

– rekonstruirati s novom
opremom sljedeće TS 10/0,4 kV : Krečana, Vatrogasna i Peneda.

Transformatori - Tijekom
rekonstrukcije trafostanice potrebno je rekonstruirati i građevinski dio, u
smislu proširenja ili nadogradnje postojećih objekata. U svim trafostanicama
potrebno je predvidjeti *trafo box* za transformator snage do 630 kVA,
odnosno 2 x 630 kVA gdje se to traži. Zbog prelaska napona sa 10 kV na 20 kV
potrebno je da svi transformatori budu preklopivi za obje naponske razine
10(20) kV. Radi koncepcije prstenaste mreže potrebno je da su transformatori
distributivnog tipa i imaju grupu spoja Dy 5 (mogućnost paralelnog rada
transformatora).

Iz navedenih razloga potrebno je zamijeniti transformatore u sljedećim
trafostanicama:

– TS Praonica

– TS Mali Brijun

– TS Raskrižje

– TS Krečana

– TS Vatrogasna

– TS Peneda

– TS Lovorka.

Zbog pomanjkanja prostora potrebno je građevinski rekonstruirati
sljedeće trafostanice:

– TS Raskrižje

– TS Lovorka.

Niskonaposki blokovi i niskonaponska mreža - Zbog zastarjelosti opreme,
nepouzdanosti ugrađenih elemenata kao i zbog povećanja rasklopnih snaga u
trafostanicama potrebno je zamijeniti i niskonaponske blokove. U svrhu poboljšanja
faktora snage u niskonaponske blokove je potrebno ugraditi odgovarajuće
kompenzacijske baterije.

U nove niskonaponske blokove potrebno je maksimalno uklopiti postojeće
niskonaponske kabele, dok je za nove potroša­če, odnosno u mjestima povećanja
snage, potrebno ugraditi nove kabele tipa:

– PPOO-(A) 4 x 150 mm2 za primarnu mrežu (do GRP);

– PPOO-(A) 4 x 50(70,95) mm2 za sekundarnu mrežu
(od GRP).

Članak 57.

**Javna rasvjeta** - Zbog dotrajalosti opreme, kvarova na kabelskoj mreži,
kao i rasvjetnih tijela nužno potrebno je ostvariti sljedeće zahvate:

– sanacija cjelokupne vanjske
javne rasvjete – kompletna zamjena kabelske mreže i rasvjetnih stupova;

– proširenje vanjske rasvjete
na sljedećim dionicama:

– uređena plaža – Vila
Zagorka;

– lokva-bara – križanje tenis
terena;

– Vila Lovorka – križanje sa
cestom za Vilu Brijunka;

– hotel Franina – oko
ribnjaka do ceste za Bijelu vilu i prostora današnjeg safari parka;

– nove dekorativne javne
rasvjete za kulturno-povijesne i prirodne cjeline:

– uvala Verige – Rimska vila;

– uvala Madona – Castrum;

– centar - srednjovjekovni
objekti;

– otok Galija.

Članak 58.

Elektrifikacija
otoka Sv. Jerolim
(II. i III. etapa razvoja)

Za elektrifikaciju otoka Sv. Jerolim potrebno je položiti podmorski 20
kV kabel iz rekonstruirane TS 10(20)/0,4 kV Lovorka. Na otoku je potrebno
postaviti trafostanicu sa sljedećim karakteristikama:

– srednjonaponski blok s tri
vodna polja, jednim trafo poljem i jednim mjernim poljem;

– transformator snage 1x 630
kVA;

– niskonaponski blok s
odgovarajućim izlazima.

Trafostanicu je potrebno
postaviti u središte konzuma te ju maksimalno uklopiti u okoliš - procijeniti
mogućnost korištenja poluukopane ili ukopane trafostanice. Niskonaponsku mrežu
koncipirati prstenasto. U slučaju nestanka električne energije potrebno je
osigurati neprestani rad s agregatima za proizvodnju električne energije. U
svrhu uštede električne energije, kao alternativni energent, u krugove grijanja
trebala bi se uključiti voda iz sunčanih kolektora.

Radi osiguranja napajanja u
ekstremnim uvjetima potrebno je položiti još jedan podmorski kabel od TS
10(20)/0,4 kV Sv. Jerolim preko otoka Kozada do kopna i interpolirati u
postojeću 20 kV mrežu mjesta Štinjan.

Kao alternativna za otok Sv.
Jerolim može se koristiti solarna energija. Solarnu energiju treba koristiti na
dva načina:

– primjenom kolektora i
absorbera

– pretvorbom sunčeve energije
u električnu energiju.

4.5.
Grijanje i hlaĐenje

Članak 59.

Planskim rješenjem obuhvaćeno je grijanje i hlađenje objekata i sadržaja
središnje zone Velikog Brijuna.

Kao izvor energije za potrebe grijanja središnje zone pre­po­ruča se iz
ekoloških razloga korištenje sljedećih energenata:

– ukapljeni naftni plin;

– solarna energija dobivena
sunčevim zračenjem na solarne kolektore (s ekološkog stajališta
najprihvatljivija - u cilju uštede energije kao dodatni energent za pripremu
potrošne tople vode i grijanje bazenske vode zatvorenog bazena);

– električna energija
(primarno za pogon toplinskih crpki - čime se potrošnja električne energije
svodi na oko 30 – 35% potrebne toplinske energije).

Osim grijanja nužno
predvidjeti i hlađenje cijelih građevina ili njenih dijelova (odnosno
klimatizaciju prostorija, poglavito zajedničkih sadržaja u hotelima, restoranima,
recepcijama i drugo).

Članak 60.

Predložene su dvije koncepcije tehničkog rješenja grijanja, odnosno hlađenja
građevina, i to:

– koncepcija 1 - pojedinačne
građevine

– koncepcija 2 - grupirane
građevine.

Na osnovu odabranih
energenata i uređaja koje je moguće primijeniti, izrađene su varijante grijanja
i hlađenja, koje se mogu primjenjivati za pojedine građevine odnosno grupe građevina.
Na osnovu izrađenih varijanti grijanja i hlađenja moguć je odabir varijanti za
pojedine građevine odnosno grupe građevina - po prioritetima. Prioriteti su
utvrđeni na osnovu najprihvatljivijeg rješenja za pojedine građevine ili grupe
građevina s funkcionalnog, ekonomskog i ekološkog stajališta.

Članak 61.

U Prostornom planu NP »Brijuni« data rješenja trebaju poslužiti kao
osnova za izradu idejnog rješenja, te izradu glavnih i izvedbenih projekata.
Pritom je nužno za svaku pojedinu građevinu točno odrediti njezinu buduću
namjenu i sadržaje kao i to:

– da li će građevina biti u funkciji tokom cijele godine ili samo ljeti;

– da li će se građevina samo grijati ili će se i hladiti;

– da li se želi hladiti cijela građevina ili samo pojedini prostori (npr.
zajednički sadržaji kao što su recepcija, restoran i sl.);

– točnu namjenu pojedinih prostora.

Nakon toga je moguć konačan odabir koncepcije i varijante grijanja i hlađenja
svake pojedine građevine, odnosno grupe gra­đe­vina. Za svaku pojedinu građevinu,
odnosno grupu građevina biti će nužno potrebno odrediti i mjere štednje
energije.

4.6.
Telekomunikacije

Članak 62.

Planiran je cjelovit telekomunikacijski sustav, koji će povezati sve
organizacijske jedinice u Fažani, na otocima Veliki Brijun, Mali Brijun, Sv.
Jerolim te u rezidencijalnoj zoni i zoni posebne namjene. Sustav treba
osigurati komunikaciju govora i podataka te korištenje video komunikacija. U
tako integriranoj mreži, sve korisničke i operatorske usluge bit će dostupne
svim korisnicima, a upravljat će se iz jednog mjesta - kao da se radi o jednom
PABX-u.

Posebna korisnička poslovna
mreža podrazumijeva izgradnju korisničkih PABX sustava na svim poslovnim
lokacijama koje su međusobno povezane i čine cjelovit sustav. Povezivanje
cijelog sustava na javnu TK mrežu ostvaruje se u jednoj ili više lokacija.
Komutacijski promet unutar JU NP »Brijuni« ostvarivat će se bez posredovanja
javne TK mreže.

Članak 63.

Na lokaciji poslovne ATC
zgrade na Velikom Brijunu smjestit će se PABX potrebnog kapaciteta vodova
grupnog stupnja, a na ostalim lokacijama udaljene LIM jedinice. Da bi sustav
zadovoljio sve tražene uvjete, treba ga realizirati u digitalnoj ISDN
tehnologiji, tzv. ISPBX.

Udaljene jedinice se
planiraju s vlastitom komutacijom, radi fleksibilnosti korištenja i načina
povezivanja s matičnom PABX ili javnom TK mrežom. Međusobno povezivanje svih
lokacija na matičnu PABX u zgradi ATC na Velikom Brijunu izvodi se linkovima
kapaciteta 2 Mbit/s.

Budući je već položen
svjetlovodni kabel od Fažane do zgrade PABX-a na Velikom Brijunu, za planiranu
izgradnju kabelske TK kanalizacije koristit će se svjetlovodi, kao prijenosni
medij.

Planirano je povezivanje
glavnog ISPBX-a Veliki Brijun s jav­nom digitalnom centralom AXE 10 PULA , na
nivou 4×2 Mb/s ISDN PRA priključka, na javnu HT TK mrežu
putem svjetlovoda.

Budući da će se velik broj
zaposlenih u NP »Brijuni« kretati tijekom radnog vremena izvan svojih
prostorija, nužno je da su stalno dostupni i kada nisu uz fiksni telefon. Zbog
toga će zaposleni kao i dio gostiju koristiti DECT pokretni telefon.

Konceptu gradnje cjelovitog
telekomunikacijskog sustava NP »Brijuni« treba prilagoditi mrežu spojnih i mrežu
internih TK kabela.

Članak 64.

Mreža budućeg telekomunikacijskog sustava, sastojat će se od glavnog
ISPBX-a Veliki Brijun (smještenog u zgradi ATC-a) i udaljenih PABX stupnjeva
smještenih u hotelu Neptun-Istra, na lokaciji novog hotelskog kapaciteta (sadašnje
gospodarsko središte), na otoku Mali Brijun, otoku Sv. Jerolim, te u upravnoj
zgradi u Fažani.

Na taj će se način postići decentralizacija TK mreže, te pos­tići
fleksibilnost poslovne mreže NP »Brijuni«. Dislocirani PABX komutacijski
sustavi, napajat će određene objekte NP.

U planu izgradnje kabelske TK kanalizacije, kao transmisijski medij,
položit će se svjetlovodni kabeli prema svim destinacijama PABX-eva.

4.7.
Postupanje s otpadom

Članak 65.

Postupanje s otpadom treba biti sukladno posebnim zahtjevima koji se traže
za otočne skupine, a osobito kada su one istovremeno i nacionalni park. Osnovno
plansko opredjeljenje u NP »Brijuni« je odlaganje otpada na istarskom kopnu.

Tijekom procesa gospodarenja otpadom, sve nastale vrste i količine
otpada odvoze na zbrinjavanje na obalu (na recikliranje, obradu i/ili trajno
odlaganje). Organski otpad od održavanja parkova i travnjaka (grane, lišće,
iglice, trava) prikuplja se i usitnjuje na privremenom sabiralištu u
nacionalnom parku, te kontinuirano odvozi na obalu u kompostane.

Zbrinjavanje otpada treba cjelovito riješiti sve elemente postupanja s
otpadom:

– opće usmjerenje je na bezotpadne ili niskootpadne proizvode i
postupke,

– odvojeno prikupljanje otpada (papir, staklo, plastika, organski otpad
i dr.),

– organizaciju prikupljanja posebnih vrsta otpada,

– nužna oprema i redovno čišćenje površina kojima se kreću posjetitelji,

– razvrstavanje i priprema za otpremu te odvoz otpada na kopno.

Opskrbu potrošnim proizvodima treba u najvećoj mjeri podrediti
zahtjevima očuvanja okoliša u NP »Brijuni«. Stoga se Uprava NP »Brijuni« mora
prvenstveno orijentirati na nabavu:

– proizvoda s povratnom ambalažom,

– velikih pakiranja,

– ekološki prihvatljivih sredstava za pranje, čišćenje i sl.

Članak 66.

Planom je predloženo najprikladnije rješenje posuda i spremnika za
prikupljanje otpada, data su usmjerenja za korištenje dijela otpada,
smanjivanja volumena, kompostiranje i dr. te prihvatljivih načina obrade. Plan
određuju prihvatljive načine obrade otpada, kao i lokacije i tokovi otpada u
nacionalnom parku.

S obzirom na osjetljivost i
vrijednost područja plan ukazuje na važnost oblikovanja svih elemenata
uključenih u ciklus postupanja s otpadom (posude, spremnici, vozila, brodovi,
uređenje prostora prikupljališta (»maskiranje«) i dugo.

Temeljem planiranih
kapaciteta hotelskih i ugostiteljskih sadržaja i procjene ukupnog broja
posjetitelja, u prostoru NP »Brijuni« potrebno je urediti:

– 6\* mjesta sa spremnicima za otpadnu ambalažu, baterije, lijekove te
»ostali otpad« ispred hotela;

– 6 mjesta sa spremnicima ispred restorana i kuhinja, koje uključuju
spremnike za otpadnu ambalažu, »ostali otpad« i otpadno jestivo ulje;

– »reciklažne otoke« uz
prodajna mjesta s pićima i hladnom hranom, sa spremnicima za otpad;

– 6 »reciklažnih otoka« uz
pristanišne objekte sa spremnicima za otpad, te spremnicima za otpadne baterije
i za stare lijekove;

– 10 mjesta sa spremnikom za
stare baterije od 10 L na prodajnim mjestima gdje se kupuju;

– na svakoj plaži po 2
»reciklažna otoka«, ukoliko je dulja od 200 metara sa spremnicima;

– jedno sabirno mjesto uz
pristanište na Velikom Brijunu za prihvat ambalažnog otpada i posuda sa
»ostalim otpadom« s Malog Brijuna, Sv. Jerolima i Kozada, a prije prijevoza na
kopno.

Članak 67.

Planom je određeno da su u
prostoru NP »Brijuni« zbrinjavaju ove osnovne skupine otpada:

– otpad iz hotela i
restorana,

– otpad od jednodnevnih
izletnika i povremenih nautičara,

– otpad od djelatnosti
Nacionalnog parka,

– otpad od održavanja i
transporta,

– morem naplavljeni otpad,

– ostali otpad (stajski i iz
uređaja za pročišćavanje otpadnih voda).

**Otpad iz hotela i restorana** - Skupljanje
otpada od ove djelatnosti treba organizirati tako da je odvojen ambalažni od
ostalog otpada. Ambalažni otpad treba skupljati po vrstama materijala i to: (1)
papirna ambalaža i stari papir (novine i časopisi); (2) staklena ambalaža
(nepovratne boce od pića i staklenke od salata, začina, pekmeza i sl.); (3)
plastična ambalaža (PET-boce, folije, vrećice i sl.) i (4) metalna ambalaža
(limenke od pića i sl.). Uprava NP »Brijuni« treba osigurati s tvrtkom
OHO-Sustava (organizacija koja se formira za izvršenje obveza iz Pravilnika o
ambalaži) zbrinjavanje cjelokupnog ambalažnog otpada, što uključuje
postavljanje i pražnjenje odgovarajućih posuda, skupljanje, odvoz i
recikliranje ambalažnog materijala.

**Otpad od jednodnevnih
izletnika i povremenih nautičara** - Na mjestima pristajanja izletničkih brodova
i nautičkih plovila kao i uz svako prodajno mjesto pića i hrane treba postaviti
posude za otpad kao tzv. »reciklažni otok«.

**Otpad od održavanja i
transporta** - Sve radove na održavanju vozila i strojeva NP treba obavljati na
kopnu, a otpad zbrinjavati prema propisanom postupku. Otpad od građevinskih
radova i radova održavanja opreme odvoziti na kopno. Opasni otpad (rabljena
ulja, akumulatori i baterije) mora se čuvati na mjestima izmjene na kopnu (Fažana)
prije predaje ovlaštenim skupljačima.

**Otpad iz djelatnosti
Nacionalnog parka** - Sastoji se od granja, drva, lišća, iglica
četinara, otkosa trave, naplavljenog drva i naplavina plastičnih i sličnih
materijala. Otpad treba prevoziti na kompostiranje u najbliži takav uređaj na
kopnu. Granje, šiblje i sličan materijal treba usitniti prije prevoza na
kompostanu.

**Morem naplavljeni materijali** - Plastika,
limenke i papir treba skupljati u plastične vreće i pridružiti ambalažnom
otpadu. Naplavljeno drvo usitniti za kompostiranje, a krupnije komade drva
prevoziti i odložiti na odlagališta ili kompostane.

**Ostali otpad** - Stajski gnoj iz
smještajnih objekata za životinje treba odlagati u uređene gnojnice. Ovo
gnojivo (kompost - s dodatkom biljnog otpada) može se koristiti za gnojenje
postojećih povrtnjaka i rasadnika. Za gnojenje poljoprivrednih i parkovnih površina
može se upotrebljavati i mulj iz septičkih jama. Također je moguće korištenje i
mulja, iz uređaja za obradu otpadnih voda, za kompostiranje.

Članak 68.

**Sva stara odlagališta** na području NP
»Brijuni« treba očistiti od neraspadnutih dijelova plastike, metala, starih
guma, krupnijeg građevinskog otpada i sličnog. Sav taj materijal treba prevesti
na odlagalište na kopnu. Takva mjesta zasipati, poravnati i pejzažno urediti,
tako da ne predstavljaju zapreku niti opasnost za životinje i moguće
posjetitelje.

Kod sanacije treba posebno
paziti na moguće odloženi opasni otpad (kao što su posude s kemikalijama,
starim uljima, mazivima, ostacima vojnog i ratnog porijekla i sl.) Zemlju i
materijal onečišćen ovim otpadom treba odstraniti jednako kao i otpad.

5.
Mjere zaŠtite i oČuvanja prirodnih i krajobraznih vrijednosti

Članak 69.

Određuju se područja prema temeljnim kategorijama zaštite:

(1)
Područja s najstrožim režimom zaštite prirode

Otok Mali Brijun (osim središnjeg dijela), otočići Vrsar (Orzera),
Grunj, Gaza i Obljak. (Strogi) rezervat šumske vegetacije (Veliki Brijun - 2
zone jedinstvene šume crnike). Zabranjeni svi zahvati u prirodnim staništima,
te uznemirivanje životinja izvan mogućih šetnih staza na Malom Brijunu, dok je
na spomenute otočiće i rezervate dozvoljen dolazak samo zbog znanstvenih istraživanja.
Ukloniti sve krupne sisavce a strogi rezervat ograditi.

(2)
Područje šumskog rezervata na Velikom Brijunu

(između ornitološkog rezervata i poluotoka Peneda) i
na otočićima Galija i Madona. Područje arboretuma (na rtu Vrbanj - za očuvanje
istarskog genofonda, šuma crnike).

Obilazak dozvoliti samo po postojećim putovima i planiranim šetnim
stazama. Održavanje šuma mora biti pod strogom kontrolom botaničara i šumara.
Onemogućiti dolazak i boravak jelenske divljači.

(3)
Područja ornitoloških rezervata

(a) Saline, vlažno područje s tri djelomično zamočvarena jezerca i (b)
Otočić Sv. Marko i hridi Supin i Supinić.

Onemogućiti uznemirivanje
ptica u doba gniježđenja, a u Salinama i u doba selidbe i zimovanja. Dozvoljen
dolazak samo zbog znanstvenog istraživanja, a kasnije nakon provedenih istra­živanja
prema naputku ornitologa omogućiti promatranje ptica pos­jetiocima uz vodstvo
ili iz određenih lokacija.

(4)
Područje morskih rezervata

Čitav prostor morskog akvatorija koji pripada Nacionalnom parku ima
posebnu zaštitu podmorja. Rezervati u moru (sa strožim uvjetima zaštite) utvrđeni
su za akvatorij bivše rezidencijalne zone, za morsku lagunu (bivši ribnjak) i mrjestilište
u uvali Javorika.

(5)
Područja kulturno-povijesnog sadržaja i rekreacije

Otočići Sv. Jerolim i Kozada; veći dio Velikog Brijuna; bez dijela ispod
Salina, zona posebnih namjena i rezidencijalne zone; središnji dio Malog
Brijuna.

Zoniranje (privremeno) većeg
dijela prostora NP »Brijuni« obavljeno je na temelju sadašnjih znanstvenih
spoznaja. Iz zoniranja je izuzeto područje rezidencijalne zone: Vanga
(Krasnica), Galija i dio obale Velikog Brijuna od uvale Vranjak do uvale
Dobrika, te područje posebne namjene: Grunj i Pusti, te rt Peneda i rt Barban.
Šume i šumsko zemljište prostorno je najzastupljenije u promatranom području i
kao prirodna vrijednost određuje glavne smjernice prostornog planiranja, koje
ih promatra s ciljem zadržavanja šumskih sastojinskih cjelina. Osnovno polazište
glede namjene je osigurati potrajnost ekosustava, održavanje opće­korisnih
funkcija šuma, njihovu biološku raznolikost, produktivnost, sposobnost
obnavljanja, vitalnost i potencijal te ispunjavanje - sada i u budućnosti -
bitnih ekoloških i socijalnih funkcija. Nadalje, treba nastojati na zaštiti
divljači i to prvenstveno onih vrsta koje prirodno obitavaju u ekosustavu NP
»Brijuni«.

Šume i šumsko zemljište kroz
umjetno usitnjene prirodne povr­šine (solitere, krajobrazne jedinice, parkove,
smanjene povr­šine šumskih sastojina itd.) odražavaju raznolikost oblika korište­nja
prostora, i osjetljivi su prostor za unošenje drugih objekata. Za uspostavu
konkretnih mjera korištenja tipskih šumskih cjelina, potrebno je šume i šumsko
zemljište prostorno urediti kroz njihovu namjenu utemeljenu na stanju šuma
(površina, sastojine, zdravstveno stanje, utjecaji) i dosadašnjem uređivanju.

Članak 70.

Mjere
za uravnoteženje prirodnog sustava

Na Velikom Brijunu smanjiti broj unesene biljojedne divljači na broj
koji neće bitno utjecati na prirodni sastav i razvoj šumske i travnjačke
vegetacije, a da biljojedi pri tome ostanu vidljivi posjetiocima. Po potrebi vršiti
prihranjivanje, a uz redovnu kontrolu brojnosti, održavati brojnost i strukturu
sanitarnim odstrjelom. U prvoj fazi provedbe ove mjere koja će biti izvršena u
roku od dvije godine, mora se smanjiti broj ovih životinja na maksimalno 350
primjeraka, a Ministarstvo će za to razdoblje privremeno dozvoliti Javnom
poduzeću NP »Brijuni« prodaju i(li) poklanjanje živih životinja i mesa od
sanitarnog odstrjela.

Određuju se sljedeće mjere:

– Potpuno eliminirati
biljojednu visoku divljač s Malog Brijuna i otočića Brijunskog otočja i
onemogućiti njen prelaz na Mali Brijun.

– Postojeće pašnjake prema
uputama botaničara postupno preobraziti u livade košanice svojstvene južnoj
Istri.

– Šumskim sastojinama, prema
uputama botaničara i šumara, prema potrebi postupno sadnjom vratiti vrste koje
su bile eliminirane utjecajem divljači. Zadržati postojeći režim zaštite od požara.

– Područje Salina postupno
vratiti u što prirodniji izgled, bez drveća i grmlja koje ne pripada flori
Brijuna, spriječiti širenje ku­pine, a obalama jezera dati što prirodniji
izgled s karakte­rističnim obalnim tršćakom. Organizirati izlov unesenih
zelenih žaba iz Bele Crkve kod Apatina, te nakon toga po naputku zoologa izvršiti
unašanje vodozemaca svojstvenih južnoj Istri.

– Na malim otočićima i većem
dijelu Malog Brijuna zadržati prirodni sastav i izgled vegetacije.

– Zadržati u postojećem režimu
održavanja sve umjetne vodene površine.

– Zadržati postojeći režim zaštite morske flore i faune, pri čemu
posebno paziti da ne dolazi do ilegalnog vađenja prstaca i periski.

– Osigurati da se u vrijeme gniježđenja ne uznemiruju morske ptice na
Sv. Marku, Supinu i Supiniću (spriječiti pristajanje i prilaz čamaca 300 m od
obala).

– Osigurati da se u vrijeme gniježđenja, jesenje i proljetne seobe, te
zimovanja ne uznemiravaju ptice močvarice na Salinama.

– Egzotične životinje zadržati samo u sklopu sadašnjeg otvorenog Zoološkog
vrta. Povećati brojno stanje autohtone pasmine magaraca i istarskog goveda
(istarski podolac, boškarin), te održavati stabilna krda uz naputke i suradnju
sa stručnjacima. Travu trsovez presaditi na Veliki Brijun i tu je kao i biljku
osljebad održavati kao ukrasne vrste.

– Za sprječavanje povećanja broja štakora koristiti metode koje neće naškoditi
ostalim životinjama, a kod sprječavanja širenja šumskih štetnika upotrebljavati
biološke metode uz naputke šumara entomologa.

6.
Mjere zaŠtite i oČuvanja graditeljske baŠtine (kulturno-
-povijesnih vrijednosti)

Članak 71.

(1)
Lokaliteti od izuzetnog značenja

Kastrum, Verige, Središnja zona, Vanga kojima se pridružuju sustav
fortifikacija na Penedi, a prvoj se grupi objekata – lokaliteta od izuzetnog
značenja (prethistorijsko naselje Gradina, antički kompleks na lokalitetu
Verige, bizantski Kastrum, bazilika Sv. Marije i crkva Sv. Petra) također
pridružuju:

– paleontološki nalazi na rtu Vrbanj (Barban) - po brojnosti utvrđenih
nalaza (tridesetak otisaka stopala dinosaurusa) među najznačajnijim je
paleontološkim lokalitetima u regiji

– lokalitet Gromače - najvažniji lokalitet eneolita i rano­brončanog
razdoblja u Istri

– tvrđava Tegetthoff i Veliki for na Malom Brijunu - »kuća za čamce« -
čamčarnica

– vidikovci na Ciprovcu (Javornik) i Salugi

– hotel Istra.

Potrebno je objektivno vrednovanje i kategorizacija memorijalnih
spomenika iz novijega doba, na državnoj razini vezanih uz osobu predsjednika J.
B. Tita, pokret Nesvrstanih i Brijunski plenum (Vanga/Krasnica, Bijela vila,
vila Brijunka, hotel Istra).

Članak 72.

(2)
Lokaliteti od visokog značenja

U uspostavljenoj vrijednosnoj hijerarhiji u tom specifičnom prostoru
drugoj grupi objekata od visokog značenja (kompleks srednjovjekovnog kaštela u
Luci, vila Brijunka), također se pridružuje nekoliko objekata:

– ranobrončani grob na Rankunu

– lokalitet Kolci

– crkva Sv. Germana

– fortifikacijski objekti na Penedi i baterija na Malom Brijunu;

– »Kupelwieserov mir«

– Hotel Karmen

– hotel Neptun - s dobro očuvanom izvornom tlocrtnom i funkcionalnom
dispozicijom, a u dobroj mjeri i strukturom, dolično čuva i prenosi memoriju
mjesta

– zimski bazen

– vila Jadranka.

Članak 73.

(3)
Lokaliteti od lokalnog značenja

Treću grupu čine preostali evidentirani objekti koji imaju usko lokalno
značenje ili isključivo ambijentalne vrijednosti. U toj su grupi, uvjetno, i
povijesni a neistraženi objekti.

S aspekta kulturno-povijesnih vrijednosti značajan je prostor otoka Mali
Brijun, a moguću visoku vrijednost imaju lokaliteti na otocima Gazi i Obljaku.

U valorizaciji ostalih otoka zasad su odlučujući čimbenici prirodne
vrijednosti, a o kulturno-povijesnom značenju tih prostora odlučit će rezultati
istraživanja.

Članak 74.

Način
i uvjeti zaštite

Značenjem kulturno-povijesnih vrijednosti ističe se pet otoka: Veliki i
Mali Brijun, Vanga (Krasnica) te Gaz i Obljak. Slijedom valorizacije na
području arhipelaga uspostavljene su tri zaštitne zone: zona I stupnja zaštite
ili potpune zaštite s najstrožim režimom, zona II stupnja cjelovite zaštite,
ali s nešto ublaženim režimom i zona III stupnja gdje obvezuje djelomična zaštita.

Manji su otoci u pravilu obuhvaćeni jednim stupnjem zaštite. Zbog
svojega značenja i namjene potpuno je zaštićen u sklopu zone I stupnja otok Vanga
(Krasnica). U tu istu kategoriju svrstan je i otok Gaz zbog pretpostavki o
vrijednosti nalaza (bizantska fortifikacija). U zonu II stupnja zaštite
svrstani su otoci Mali Brijun, Sv. Jerolim, Obljak i Vrsar (Orzera), a strogi
režim upozorava, zbog zaštite vrijednosti ukupnoga prostora, na krajnji oprez u
slučaju bilo kakvih intervencija. Zbog prilične devastacije otok Kozada (Kotež)
obuhvaćen je zonom III stupnja zaštite što otvara mogućnosti sanacije stanja i
odgovarajuće adaptacije za potrebe turističkih programa uz uvjet da se
prethodno istraži. Rezultati istraživanja odlučit će o opsegu dopustivih
intervencija.

Mjere zaštite ostalih otoka spadaju isključivo u nadležnost službe za zaštitu
prirode.

Članak 75.

Otok
Veliki Brijun

Koncentrirani arheološki nalazi iz prethistorije, antike i ranoga
srednjega vijeka koje prostorno zaokružuju dvije arheološke zone, uvjetno
nazvane zona Verige (uključuje antički kompleks uz uvalu Verige, lokalitet
Gradina – gradinsko naselje s kompleksom ilirskoga i rimskog bunara, lokalitet
»Povrtnjak«, neistraženi brežuljak Mrtvi vrh (Moribon) i neki manji lokaliteti,
morska zona od Rta Kosirić do Rta Mrtvi vrh) i zona Kastrum (uključuje
bizantski Kastrum, ostatke crkve Sv. Marije i benediktinskog samostana, ostatke
crkve Sv. Petra, ilirske gradine Petrovac i Antunovac, prethistorijsko naselje
Gromače, područje rimskih i mletačkih solana, područje ranosrednjovjekovnih
groblja). Na navedene zone povijesno i funkcionalno nadovezuju se područja
kulturno-povijesnih vrijednosti iz srednjega vijeka obogaćena istaknutim sadržajima
iz novijeg doba.

Većina elemenata prostora i struktura od izuzetnog je znače­nja, a mogu
se očekivati i važni novi nalazi pa taj prostor čini zonu I stupnja zaštite
gdje obvezuje potpuna zaštita s najstrožim režimom. U zoni I stupnja zaštite ne
smiju se unositi nikakve promjene u zatečeno stanje izuzev konzervatorskih i
rekonstruk­cijskih zahvata u smislu vraćanja u izvorno stanje i radova na održavanju
i prezentaciji. Svi se zahvati moraju izvoditi prema konzervatorskim programima
i projektima ili na temelju detaljnih konzervatorskih smjernica i uz stalan
konzervatorski nadzor. Preostali prostor krajobraznog parka strukturalno i
funkcionalno povezan sa zonom I stupnja zaštite i na njemu se nalaze brojni
značajni kulturno-povijesni i prirodni elementi, a napose funkcionalno određena
mikrocjelina središnje zone što taj čini prostor jedinstvenim.

Budući da bi se svaka
sljedeća intervencija mogla negativno odraziti na očuvanje vrijednosti ukupnoga
prostora, napose na ambijentalne vrijednosti središnje zone, to područje podliježe
II stupnju zaštite. Istim je stupnjem zaštite obuhvaćen i najjužniji dio otoka,
područje Peneda, osobito vrijedan i ugrožen fortifikacijski sklop u dijelu
otoka.

Kontaktni prostor između
krajobrazno uređenih dijelova otoka i područja pod vojnom treba štititi
prvenstveno sa stajališta zaštite prirodnih vrijednosti.

U toj zoni sve intervencije
treba svesti na one koje se odnose na moguće očuvanje postojećega stanja s određenim
rekultivacijskim zahvatima. To podrazumijeva da se osnovni zahvati u prostoru i
na pojedinim prostornim elementima svode na mjere konzervacije, dekompozicije,
integracije i rekonstrukcije (u smislu vraćanja uništenog, poznatog oblika,
elementa ili njegova dijela), a građevinske aktivnosti ograničavaju na nužne
korekcije zatečenoga stanja u smislu funkcionalnih poboljšanja. U zoni II
stupnja zaštite svi se zahvati također moraju temeljiti na detaljnim
konzervatorskim smjernicama i izvoditi samo uz konzervatorski nadzor.

Članak 76.

Otok
Mali Brijun

Uz navedene tri zaštićene zone, u prostoru NP obvezuju posebne mjere: zaštita
krajolika i zaštita ekspozicija prostornih elemenata i struktura. Podrazumijeva
se da čitav prostor NP čini integralnu zonu zaštite krajolika no, zbog
planiranih intervencija posebno se ističe potreba zaštite slikovite uvale Sv.
Mikule na Malom Brijunu. Atraktivnost pojedinih elemenata i struktura u
prostoru dodatno se ističe uvođenjem zone zaštite ekspozicije »E«.

Ona treba osigurati otvoren vidik s odabranih točaka promatranja na
istaknute elemente kulturno-povijesne vrijednosti i ostale slikovite predjele i
elemente prostora, a obvezuje u očuvanju usmjerenih arhitektonsko-krajobraznih
vizura, kako unutar krajobraznog parka tako i od strane mora, na: mikrocjelinu
središnje zone, istaknute objekte u Verigama, Kastrum, Bijelu vilu i dr.

Članak 77.

Konzervatorske
smjernice i uvjeti

Uspostavljeni režim zaštite treba nužno poštivati da bi se osigurala
integralna zaštita prostora.

Navedene zaštitne mjere u međusobnoj su ovisnosti, osobito pri
intervencijama na strukturalno i funkcionalno povezanim cjelinama. U opravdanim
slučajevima dopuštene su izvjesne modifikacije (samo u zoni II stupnja zaštite),
a njihov opseg mora biti utvrđen individualno za svako područje i građevinu i
podređen svim izvornim elementima.

Članak 78.

Uvjeti
uređenja prostora

Izuzetno zapuštene prostore raščistiti, a programe korištenja osmisliti
prema načelima korištenja područja NP.

Na dva najveća otoka rekultivirati pojedine nekad slikovite, a danas
zapuštene ili neadekvatno održavane prostore.

Objekte koji degradiraju prostor ili su u disharmoniji sa zaštićenim
vrijednostima, ukloniti ili ublažiti njihovu ekspoziciju (zelenilom ili
preoblikovanjem).

Stručno obraditi prirodne predjele izvan održavane površine krajobraznog
parka (prioritetno na Velikom i Malom Brijunu) te procijeniti opravdanost bilo
kakvih zahvata zbog eventualnog uključivanja u turističke trase.

Obilježiti sve važne lokalitete, a atraktivne lokalitete primjereno
prezentirati i do svih urediti pristupe. Arheološke zone na Velikom Brijunu
urediti kao jedinstven arheološki park. Prethodno izraditi konzervatorske
projekte prezentacije lokaliteta s trasom obilaska unutar arheološkog parka.

Nekada uređene kamenolome kao zanimljive elemente krajobraznog parka
rekultivirati, napose one koje se nalaze na frekventnim turističkim trasama
(Kochov, Čufarov, Gospin kamenjak, kamenjak ispod Gradine i Straže).

Predlaže se da se posebnim
elaboratom evidentiraju, obrade i valoriziraju svi kamenolomi na otočju kao
neodvojiv dio njegove povijesti i identiteta toga prostora.

Nekadašnjim stazama za šetnje
potrebno je posvetiti više brige; prema određenom planu očistiti neprohodne i
zapuštene te ih urediti i, prema uvjetima, namijeniti pješacima, biciklistima,
jahačima. Zbog statusa zaštićenoga prostora nije uputno otvarati nove ceste.
Osmisliti rekreacijske površine, uz pažljiv odabir sadržaja.

Uz obveznu potrebu čuvanja
atraktivnih vizura iz turističkih trasa potrebno je razmotriti otvaranje vizura
na ruševine crkve Sv. Marije nekadašnje, glavne dominante zaljeva koji je po
njoj dobio i ime.

Razmotriti mogućnost
otvaranja vizura s vidikovaca radi razgledavanja otoka nakon njihova privođenja
funkciji: u tom smislu osloboditi poglede s vidikovca na Salugi prema hotelskom
naselju i uvali Verige, a s Javornika otvoriti vidike prema Salinama i Puli.

U sklopu programa namjene tvrđave Tegetthoff dogovoriti s vojnim
vlastima mogućnost korištenja vidikovca zbog jedinstvenih otvorenih vizura na
udaljena područja kopna i mora.

Članak 79.

Potrebe turističke ponude u sklopu NP treba prvenstveno locirati u
sklopu postojećih kapaciteta građevnog fonda.

Valja sanirati postojeći građevni fond uz funkcionalno po­bolj­šanje
stanja objekata namijenjenih stacionarnom turizmu, osobito hotela. Pritom, u
opravdanim su slučajevima na nekim objektima dopuštene određene modifikacije
potpuno podređene izvornim vrijednostima (npr. hotel Karmen, kompleks
gospodarskog centra), a neke je objekte, radi ranije loše izvedenih
intervencija poželjno pažljivo preoblikovati (npr. zgradu bazena).

Sve neadekvatno korištene objekte u zoni stacionarnog turizma potrebno
je prenamijeniti i staviti u funkciju turističke ponude. Objektima bez namjene
odrediti namjenu u dogovoru s konzervatorom.

Članak 80.

Na objektima koji su prije
istraživani i konzervirani potrebno je provesti konzervatorsku reviziju izvršenih
radova (Verige, Kastrum, ostaci crkve Sv. Marije, crkva Sv. Antuna). Na
prezentiranim arheološkim lokalitetima (carska vila u Verigama, Kastrum)
potrebni su hitni zaštitni radovi na održavanju, na lokalitetu Verige potrebno
je riješiti drenažu objekata ugroženih morem (hramovi, portik). Konzervatorski
su radovi neophodni i na samo dijelom istraženim, fragmentarno otkrivenim, a
nezaštićenim lokalitetima (prethistorijske gradine, ostatke vila rustika). To
se prioritetno, zbog reaktiviranja golf igrališta, odnosi na najugroženiji
lokalitet »Kolci«.

Članak 81.

Više građevina zbog lošega
građevinskog stanja zahtijeva hitne intervencije. To se podjednako odnosi na
građevine koje se nalaze u zoni intenzivnog korištenja (npr. crkva Sv. Germana,
crkva Sv. Roka, čamčarnica, hotel Neptun, neke vile, kompleks gospodarskog
centra i dr.), kao i na one na izoliranim lokacijama (vidikovci, fortifikacije
i prateći objekti). Prioritet treba dati radovima na sanaciji dijelova koji
ugrožavaju stabilnost objekata, osobito onih u funkciji, te uklanjanju uzroka
daljnjoj destrukciji građevinske strukture objekata bez namjene.

Prioritetno valja riješiti
pitanje napuštenih objekata koji mogu preuzeti neke od dopunskih sadržaja, a
potom neekonomično korištenih lokacija, osobito u zoni stacionarnog turizma.
Muzejske sadržaje potrebno je riješiti integralno, temeljem i odluka oko nadleštva
nad pojedinim zgradama, i planiranim sadržajima u središnjoj zoni.

Članak 82.

Prostor arheoloških zona i
ostalih arheoloških lokaliteta u NP valja sukcesivno istraživati pri čemu
prioritet treba dati neistraženim ili nedovoljno istraženim područjima
potencijalnih vrijednosti (šire područje Veriga, otoci Mali Brijun, Sv.
Jerolim, Vrsar (Orzera), Gaza i Obljak). Također treba podvrgnuti istra­ži­va­njima
sve djelomično istražene elemente i strukture, posebno one koje bi svojom
atraktivnošću mogle pridonijeti kvaliteti turističke ponude na području arheološkoga
parka (npr. lokalitet Gradina te antički vodovod i ilirski bunar, lokalitet
Petrovac). Dokumentirati nalaze, osobito one već evidentirane, koji imaju
znanstvenu vrijednost, a za njih ne postoji elementarna dokumentacija (npr.
rimske i mletačke solane).

Članak 83.

Objekte predviđene za veće
građevinske zahvate potrebno je prije poduzimanja bilo kakvih radova (sanacija,
prenamjena, preoblikovanje), a pogotovo izrade projekata i programa, dodatno
istražiti (arhivski, arhitektonski, po potrebi i arheološki). Naime, rezultati
istraživanja tek će odredit opseg dopustivih intervencija. Osobito su važna
istraživanja fortifikacijske arhitekture koja treba provesti u sklopu
cjelovitoga programa istraživanja vojne arhitekture obrambenog sustava Pule.

7.
Mjere sprjeČavanja nepovoljna utjecaja na okoliŠ

Članak 84.

Mogućnosti korištenja brijunskog prostora određene su njegovim prirodnim
i povijesnim potencijalima i njegovim statusom, a u dosadašnjem razvoju
nacionalnog parka nisu ni ujed­na­čeno niti primjereno korištene. Stoga bi
daljnji razvoj trebalo prvenstveno zasnivati na ravnomjernom aktiviranju svih
potencijala nacionalnog parka, odnosno na sljedećim mogućnostima:

– očuvanje autohtone prirode i krajolika,

– obogaćivanje posjeta i razgledanja nacionalnog parka u smislu
ravnomjernijeg prikazivanja otočnih, morskih i podmorskih dijelova,

– razvoj specijalizirane ponude edukativnih, istraživačkih, promatračkih
i sl. programa,

– unapređivanje sadržaja, funkcija i usluga postavljanjem strožih
zahtjeva u skladu s visokim vrijednostima okruženja,

– razvoj prepoznatljive sportsko-rekreacijske ponude temeljene na
brijunskoj tradiciji.

Članak 85.

Prateći sustavi tj. sustavi povezivanja, opskrbe, održavanja,
servisiranja i sl. u velikoj mjeri odražavaju odnos prema okolišu. Taj odnos
postaje sve važniji dio ukupnog imagea u suvremenom hotelijerstvu. U prostoru
visoke vrijednosti, kakav je brijunski park, neizostavno je potrebno postići
prihvatljivu razinu utjecaja pratećih sustava na okoliš. Na tom treba temeljiti
koncipiranje sustava, a u daljem tijeku njihove pripreme, izvedbe, korištenja i
održavanja osigurati primjerenu provjeru svakog pojedinačnog elementa. Takva
provjera podrazumijeva usporednu ocjenu i odabir najpovoljnijeg projektnog rješenja,
nadzor nad izvedbom, uspostavu monitoringa, praćenje učinaka u okolišu i
mogućnost revidiranja i uvođenja poboljšanja.

Za slučaj akcidenta i/ili nepogode treba osigurati pravodobnu i učinkovitu
intervenciju.

Članak 86.

Kod donošenja odluka i odabira projekata o realizaciji planiranih
infrastrukturnih mreža i objekata (proširenju mreže ili uvo­đenju nove
infrastrukture), treba provoditi osnovno načelo, da su ti graditeljski zahvati
s najmanjim utjecajem na prostor kroz koji prolaze. U pravilu sve
infrastrukturne mreže treba voditi u koridoru postojećih cestovnih ili pješačkih
prometnica ili po postojećim infrastrukturnim trasama.

Na nekim otocima i/ili kod
izdvojenih građevina prednost treba dati korištenju lokalnih i obnovljivih
prirodnih izvora (kišnica i solarna energija).

Kod određivanja opskrbe
energijom treba:

– odabrati najprikladniji
energent ili kombinaciju energenata za svaku skupinu građevina ili pojedinačnu
zgradu kako je to predloženo Planom;

– uključiti korištenje
sunčeve energije gdje je to moguće sukladno stručnim podlogama za pojedine
lokalitete;

– orijentirati se na racionalna energetska trošila, a u zgradama
primijeniti najbolje izolacijske materijale;

Odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda zahtijevat će novo rješenja
temeljem predvidive potrošnje i opterećenja. U posebnoj studiji treba
razmotriti mogućnost i opravdanost ponovne uporabe otpadnih voda, eventualne
uporabe morske vode za određene na­mjene te predložiti način pročišćavanja,
mjesta i uvjete ispuštanja otpadnih voda u more. U slučaju odvodnje izdvojenih
građevina treba ocijeniti/usporediti mogućnost lokalnog zbrinjavanja otpadnih
voda u odnosu na povezivanje i prepumpavanje.

Opće smjernice u odnosu na interni promet u nacionalnom parku su
sljedeće:

– prijevoz posjetitelja vozilima s pogonom prihvatljivim za okoliš;

– u pojedinačnim obilascima ili u manjim skupinama posjetitelje
usmjeriti na šetnju, pješačenje, vožnju biciklom, jahanje, vož­nju kočijama,
veslanje, jedrenje;

– servisni promet cestovnim vozilima svesti na nužnu mjeru, gdje god je
to moguće koristiti manja vozila, a prednost dati op-s­kr­bi i servisu s mora
(doprema energenata, vode, roba i sl., odvoz otpada, pražnjenje septičkih
jama).

Opskrbu potrošnim proizvodima treba u najvećoj mogućoj mjeri prilagoditi
zahtjevima očuvanja okoliša na otocima. To će iziskivati cjeloviti koncept
opskrbe robom široke potrošnje uključujući nadzor nad njegovom provedbom. U tom
smislu trebalo bi se, primjerice, orijentirati na nabavu:

– proizvoda s povratnom ambalažom,

– velikih pakiranja,

– ekološki prihvatljivih sredstava za pranje, čišćenje i sl.

Članak 87.

Plaže
i kupališta:

U prvom redu treba razlikovati prirodne od uređenih plaža odnosno kupališta.
Uređene plaže su iznimka i ograničene.

Osim kopnenih sadržaja takve plaže treba opremiti s napravama u moru
kako bi se osigurali minimalni sigurnosni uvjeti za pristup i ugodni boravak u
moru. Radi efikasne realizacije takvih rješenja potrebno je izvršiti
odgovarajuće hidrotehničke studije. Opremanjem tih plaža treba težiti smanjenju
masovnog odlaska na druge prirodne plaže, u kojima će se postići viši stupanj
zaštite.

Članak 88.

Lučice
i pomorski promet

Na Brijunskom otočju nije predviđena gradnja lučica ili marina za
povremeni ili stalni vez kao ni prihvat i servisiranje turističkih brodova.
Prvenstveno načelo je da priobalje otočja treba čim manje opteretiti plovilima.
Naročito ne treba stvoriti uvjete za duže zadržavanje većeg broja plovila na
trajnom vezu u tim vodama.

U sadašnjoj lučici Velog
Brijuna i u unutarnjem dijelu uvale Sv. Mikula trebalo bi urediti prikladne
naprave za prihvat malih čamaca i srednjih brodova na vez na ograničeno vrijeme
boravka. Kapaciteti lučica Velog i Malog Brijuna treba dimenzionirati na
temelju procijenjenih i dopustivih kapaciteta o potencijalnom broju gostiju
nautičara koji će se usmjeriti na te dijelove otočja. Jedan manji dio sidrišta
treba namijeniti i za trajni vez dok veći dio kapaciteta treba biti namijenjen
za prolazne i kratko zadrža­vajuće nautičare.

U sustav posjećivanja uključuje se i nadogradnja luke Fažana do
kapaciteta od 150 vezova će omogućiti trajno rješenje za privez i pristajanje
prijevozničkih, ribarskih, sportskih i drugih brodova.

U predjelu Valbandona predviđena je izgradnja prostrane marine sa svim
sadržajima potrebnim za prihvat i servisiranje brodova. Ovakav raspored
prihvatnih nautičkih kapaciteta na relaciji otoka i kopnenog dijela omogućit će
učinkovitu zaštitu otočnog akvatorija.

Članak 89.

Sportovi
i rekreacija na moru

Akvatorij otočja Brijuni treba rezervirati samo za tihe i neagresivne
sportove na vodi: plivanje, ronjenje na dah, daskanje, veslanje, jedrenje i
slično. Drugi sportovi na vodi (skijanje, leteći zmajevi, hidroskuteri i dr.),
koji su vezani za velike brzine onečišćuju more ispušnim plinovima i proizvode
veliku buku, nisu dozvoljeni. Naime, osim na površini, buka najviše smeta
organizmima pod morem, naročito ribama. Stoga brzi brodovi prilikom
uplovljavanja u vode NP Brijuni moraju smanjiti brzinu plovidbe do najviše 5-6
čv.

Članak 90.

Ronjenje

U prvom redu treba ponuditi ronjenje na arheološkom nalazištu u uvali
Verige. Dosadašnja arheološka sondiranja u toj uvali su vrlo zanimljiva a da bi
postigli što bolju impresiju, na izabranom dijelu uvale u pijesku treba usaditi
nekoliko pravih rimskih amfora i jedno rekonstruirano olovno sidro.

Drugi vid podvodnog
posjećivanja treba organizirati na istaknutim rtovima Rankun i Kavran na
Velikom Brijunu, na jugozapadnom rtu otoka Sv. Jerolima te na sjevernom dijelu otočja
na pličini koja se prostire jugozapadno od otoka Gaz.

Izbor područja, ronilačke
pravce i planove ronjenja treba odabrati na temelju detaljnijih izviđanja
terena.

U neposrednoj blizini otočja
Brijuni (približno 1.7 Nm u smjeru 285 i 5-6 Nm u smjeru 266) na morskom dnu
nalaze se dvije olupine. Jedna je veliki putnički brod »Barun Gautsch« koji je
potonuo 1914. g. na dubinu od oko 55 m i predstavlja vrlo privlačnu lokaciju za
iskusne ronioce.

Ronilačke ekskurzije treba organizirati pod vodstvom iskus­nih ronilaca
koji su djelatnici parka ili onih koje park privremeno angažira. Prije ronjenja
kroz predavanja trebalo bi učesnike upoznati s temeljnim oceanološkim, ekološkim,
arheološkim i drugim relevantnim značajkama akvatorija.

Članak 91.

U svrhu učinkovite zaštite sveukupnog akvatorija treba pr­ven­stveno
izdvojiti zone apsolutne zabrane ribarskih aktivnosti, te odrediti zone u
kojima se može dozvoliti sportski ribolov udicom uz učinkovitu kontrolu.

Na temelju geomorfoloških i
biocenoloških odlika i svje­dočenja lokalnih ribara zasebno treba zaštititi
uvale Javoriku i Soline, gdje se tijekom jeseni i zime, vjerojatno radi
mrijesta skupljaju veće količine riba tzv. plemenitih vrsta. U područja
integralne i stroge zaštite predlaže se i priobalni pojas koji se prostire
prema jugu od rta Kamik zatim do rtova Peneda i Trstika i produžava se prema
sjevero-zapadu obuhvaćajući otoke Vrsar (Orzera), Vanga (Krasnica), Grunj i
Galija do rta Vrbanj i time je obuhvaćeno i lagunarno područje zapadno od Velog
Brijuna.

Posebno treba insistirati na apsolutnoj zabrani lova prstaca ali i svih
ostalih morskih organizama. Svrha te zabrane ne odnosi se toliko na zaštitu
prstaca kao zasebne vrste već radi zaštite hridinaste obale kao posebnog staništa
ribolovnog mora (Zakon o morskom ribarstvu, čl. 47 st. 2; »Narodne novine«
46/96)*.* Strogo treba onemo­gućiti noćni ribolov ostima uz korištenje
brzih čamaca s reflektorom i staklenim dnom.

U sklopu nove turističke ponude za goste i posjetitelje NP treba
omogućiti sportski ribolov udicom s kopna. U tu svrhu predlažu se sljedeći
lokaliteti: sjevero-istočni dio malog Brijuna, u predjelu lansirne rampe za
torpeda, zatim uvalu Tunjarica, od rta Kadulje do rta Hlibine a na Velom
Brijunu od vanjskih dijelova lukobrana Brijunske luke do rtova Saluge i Barban.
Ribolov udicom može se dozvoliti i sa obala otoka Sv. Jerolim i Kozada (Kotež).

Članak 92.

Obzirom na visoki stupanj razvedenosti obale, na Brijunima nalazimo
nekoliko geomorfološki prikladnih uvala za razvoj marikulture. Međutim,
marikultura tj. umjetni uzgoj morskih organizama u vodama Nacionalnog parka se
zabranjuje jer nije prihvatljiva djelatnost.

Uvala Ribnjak je plitko vodeno tijelo lagunarnog tipa povr­šine oko 14
ha, najveće dubine 160 – 180 cm i srednje debljine terigenog mulja 60 i 70 cm.
Uvala je od mora odijeljena umjetno postavljenom pomičnom rešetkastom branom,
kroz koju se odvijala izmjena vode s vanjskim morem. Mlađi primjerci riba (koma­rče,
lubini, cipli i druga bijela riba) ulaze u taj bazen te se u prikladno vrijeme
izlovljava. Ovu uvalu (specifična geomorfološka i biocenološka cjelina) treba
objektivno vrednovati i poduzeti primjerene tehničke zahvate kako bi ona dobila
odgovarajuću na­mjenu i korištenje. U prvoj alternativi, nakon nužnih
hidromeliorativnih zahvata i opremanja, uvala-ribnjak bi se mogla ponovno
aktivirati kao posjetiteljska atrakcija za sportski ribolov udicom. Kao druga
alternativa u pravcu revalorizacije izvornih bioceno­loških odlika tog specifičnog
staništa može se planirati definitivna demontaža rešetaka ustave te uvalu
prepustiti prirodnom razvitku.

Članak 93.

Posebna
zaštita

Prema Zakonu o zaštiti prirode (»Narodne novine«, br. 30/94.) nacionalni
park je prostrano, pretežno neizmijenjeno područje iznimnih prirodnih
vrijednosti a obuhvaća više različitih ekosustava. U području koje je proglašeno
nacionalnim parkom vlada u svakom njegovom dijelu jednaki zaštitni režim.
Unatoč tomu pojedini dijelovi ili lokaliteti mogu uživati i neku drugu zaštitnu
kategoriju.

Predlaže se određivanje zaštićenih područja koja će biti namijenjena
prirodnom razvitku životnih morskih zajednica. Na taj način će se iz štićenog
dijela akvatorija oštećena riblja naselja u drugim dijelovima parka povratiti i
obnoviti. Sukladno s posto­jećim posebnim režimom korištenja, dio akvatorija
treba predvidjeti za stavljanje pod zaštitu u kategoriji posebnog rezervata u
moru (na Velom Brijunu, od rta Kamik, obuhvaćajući rt Penedu i sve otoke idući
prema sjeveru do rta Vrbanj). Osim plovidbe i znanstvenih istraživanja druge
djelatnosti u tom dijelu brijunskog podmorja ne bi se smjele obavljati.

8.
Mjere ureĐenja Šuma i urbanih prostora

Članak 94.

Postojeće površine šuma ne mogu mijenjati svoju namjenu u odnosu na
stanje od dana stupanja na snagu ovog plana i mogu se koristiti u skladu s
osnovnim funkcijama nacionalnog parka. Uređivanje šuma u nacionalnom parku vršit
će se sukladno s Programom gospodarenja za gospodarsku jedinicu šuma posebne
namjene Nacionalnog parka »Brijuni«. Gospodarenje, eksploatacija šuma i ostalih
prirodnih izvora na području Nacionalnog parka nije dozvoljena. Sve težnje šumara
treba usmjeriti ka podizanju i očuvanju temeljnog šumskog ekosustava hrasta
crnike, jer obnova tih šuma predstavlja trajnu mjeru zaštite Nacionalnog parka
od šumskih požara (nakon požara obnavlja se iz panja ili žira te brzo sanira
narušeni ekosustav).

Članak 95.

Do maksimuma sačuvati u
prirodnom stanju sve prirodne karakteristike područja. Voditi računa o strogom
očuvanju postignute harmonije šuma, te vodenih i gospodarskih površina, u
odnosu prema izgrađenim graditeljskim sklopovima, ne dozvo­ljava­jući pomicanja
u ni jednom pravcu.

Članak 96.

Šumu zaštititi od bilo kakvih
većih intervencija koje bi poremetile njen prirodni razvoj u pravcu ekološki
stabilne šume. Zabranjuje se kljaštrenje zelenih grana i sječa podstojne etaže,
te sve radnje koje nisu u funkciji zaštite i unapređenja šuma i njihovih
osnovnih funkcija. Zabranjuje se izvođenje novih prosjeka, već se postojeće
prometnice i staze održavaju kao protupožarne komunikacije i na njima se
formiraju punktovi za protupožarne intervencije. U širini protupožarnog pojasa
duž prometnica treba favorizirati, bez naruša­vanja fizionomskog sklopa šume,
kulture iz postojne etaže šume, koje teže gore i guše požar.

Članak 97.

Za razred alepskog bora se
provodi sječa uzgoja prorijednom sječom u svim dobnim skupinama, kako bi se
naglasila pejzažno oblikovna vrijednost sastojine i sanitarno-higijenski režim.
Sječe moraju biti postupne, prebirne, oplodne s orijentacijom na prirodno pošumljivanje.

Članak 98.

Za uređajni razred česmine je
potrebno izdvojiti uzorita i elitna stabla kao izvorište visokovrijednog
sjemenskog materijala, koristeći isti za pošumljivanja unutar ove šume, a i na
drugim staništima parka. Unutar prirodnog razvoja ove šume treba podržavati
razvoj šume iz sjemena, a time kroz vrijeme zamjenjivati šumu panjaču, koja u
razvoju ima degradacijsku prepoznatljivost. Unutar prirodnog razvoja šume,
provoditi radnje zaštite koje obuhvaćaju:

– iznalaženje žarišta bolesti
i štetnika

– izvođenje patoloških studija
sastavljajući karte rasprostranjenosti bolesti i štetnika

– likvidiranje žarišta
bolesti i štetnika

– proučavanje obavljenih
mjera na čuvanju i zaštiti

– izradu prognoza mogućih
bolesti i štetnika od nepogoda.

Sprječavanje pojava i razmnožavanja
štetnika i bolesti provoditi preventivno, koristeći biološka zaštitna sredstva.

Članak 99.

Uređajni razred makije, koji
je dominantan, prepušta se prirodnom razvoju, pospješujući prerastanje u
panjačku šumu i dalje, u srednju šumu. Potrebno je provoditi zaštitne radnje i
to:

– provođenje higijenskih
sanitarnih sječa uz uklanjanje sasu­še­nih i osušenih stabala i grmova;

– zaštita šume od požara, redovito održavanje postojećih prometnica i
prosjeka. U pojasu prosjeka i širem pojasu prometnica, pospješujući razvoj kultura
iz podstojne i zeljaste etaže makijskoga sklopa koje ne prenose i guše požar. S
ovakvim radnjama očuvat će se estetski i harmonični kontinuitet makijskog
sklopa bez vidnih, u prostoru agresivnih, linija šumskih prosjeka;

– zaštita od štetnika i bolesti.

Članak 100.

Za uređajni razred gariga ne provode se uređajne radnje. Obim zaštite se
svodi na zaštitu od požara, te radnje i postupke kao u ostalim razredima.

Članak 101.

Postojeće poljoprivredne površine ne smiju se povećavati niti pošumljivati,
ali se trebaju održavati uzgojem uobičajenih kultura.

Članak 102.

Ozelenjavanje površina na području nacionalnog parka, uključivo i
dijelove parkovnih površina, dozvoljeno je vršiti samo s autohtonim biljnim
vrstama.

Članak 103.

Floru i faunu nacionalnog parka potrebno je detaljno istražiti u cilju
utvrđivanja vrsta, dinamike populacije odnosno migracije pojedinih vrsta, a
postojeća saznanja o njoj atraktivno prezentirati u sklopu informacijskih
punktova u parku.

Članak 104.

Izgradnja objekata za stanovanje, gospodarskih, servisnih i turističkih
objekata dozvoljena je samo unutar građevinskog područja prema detaljnim
smjernicama ovog plana.

Članak 105.

Izvan građevinskih područja, određenih ovim planom, može se graditi
objekte u funkciji nacionalnog parka i infrastrukturne objekte (crpne stanice,
transformatorske stanice, rezervoari, vodospreme i sl.), kao i objekte od
interesa za obranu te zaštitu od elementarnih nepogoda, koji obzirom na svoju
namjenu zahtijevaju izgradnju izvan građevinskog područja. Objektima u funkciji
nacionalnog parka smatraju se objekti komunalno - turističke infrastrukture:
putovi, staze, mostovi, putokazi, sanitarni čvorovi, kiosci za informacije, te
mali uslužni objekti.

Članak 106.

Pristupi do obale mogu se urediti samo na mjestima koja su ovim planom
predviđena za kupanje, odnosno kao pristaništa za čamce i druge slične namjene.
Pri uređenju pristupa do obale oblikovanje prilagoditi lokalnim uvjetima.

Članak 107.

Način izgradnje ili dogradnje
privezišta u luci Veliki Brijun, uvali Sv. Mikula na Malom Brijunu, otocima Sv.
Jerolim i Kozada trebaju biti definirani glavnim projektom izrađenim na osnovu
saznanja o maritimnim uvjetima uže i šire lokacije.

Članak 108.

Objekti niskogradnje, ukoliko nisu izvedeni kao ozelenjeni pokosi, i to
potporni zidovi, obloge cestovnih usjeka i nasipa, ograde na cestama, pristaništa
za čamce, kao i ona potrebna za ukrcaj posjetilaca u obilasku parka trebaju
biti obložena ili izvedena od kamena.

Članak 109.

Glavni pješački putovi moraju imati najmanje 2,5 m širine, a uzdužni
nagib do 12% u slučaju da se njima kreću vozila za gašenje požara. Sporedni pješački
putovi mogu uz uzdužni nagib do 12% imati širinu do 1,5 m.

Članak 110.

Svi vodovi za elektroopskrbu
i TT mrežu moraju se voditi podzemno te, kao i vodovi za vodoopskrbu i
odvodnju, trebaju biti u koridorima ili trasama cesta i putova.

Članak 111.

Na području nacionalnog parka
u pravilu se primjenjuje pješački režim korištenja svih putova i cesta, na
kojima se pravo prvenstva daje pješaku. Unutrašnji raspored cesta nacionalnog
parka mora biti vidljivo istaknut na ulazu u nacionalni park s potrebnim
obavijestima i ograničenjima. Kretanje vozila omo­gu­ćeno je samo za vozila
nacionalnog parka, servisna vozila u djelovanju i vozila posebne namjene.

9.
Mjere provedbe plana

Članak 112.

Za zahvate u prostoru unutar građevnih zona koje su odre­đene, ovim
planom i odredbama za rekonstrukciju, dogradnju i obnovu postojećih objekata i
izgradnju nužno potrebnih novih građevina te uređenje i korištenje pripadajućeg
okolnog prostora, obvezna je izrada stručne podloge za građevnu dozvolu. U
sklopu stručne podloge potrebno je izraditi idejna rješenja cjelina odre­đenih
ovim planom i odredbama.

Za središnju zonu na Velikom Brijunu koja se sastoji od šest građevnih
područja (parcela za istovrsne graditeljske sklopove) bilo bi optimalno da se
stručna podloga izrađuje u jedinstvenom postupku za cijelu zonu, ali se može
izraditi i po pojedinim građevnim područjima (parcelama) ukoliko je to nužno
(zbog uvjeta koncesije i sl.).

Stručne podloge i idejna rješenja
moraju biti izrađeni prema posebnim uvjetima i u suradnji s nadležnim
institucijama za zaštitu prirode i okoliša odnosno kulturne baštine, te drugim
nadležnim institucijama.

Stručna podloga sadrži idejno
urbanističko-arhitektonsko rje­še­nje građevine ili sklopa građevina s načinom
uređenja i koriš­tenja prostora parcele–posjeda, te prikaz odnosa prema
susjednoj građevini i parceli, kao i odnos prema postojećim nasadima i drugim
tradicijskim graditeljskim elementima.

Stručna podloga mora
predočiti analize i dokaze o poštivanju prirodnih, kulturno-povijesnih i etnoloških
vrijednosti koje se ne bi smjele narušiti, kao i analizu utjecaja građevina i
djelatnosti na okoliš osobito s gledišta opterećenja i mogućih negativnih
utjecaja na kvalitetu mora.

Za rekonstrukciju i izgradnju
infrastrukturnih objekata i javnih površina obvezna je izrada idejnih rješenja
u sklopu stručne podloge za izdavanje lokacijskih dozvola. Idejna rješenja mogu
se izrađivati za dionice koje predstavljaju zaokruženu cjelinu sustava.

Proširenje kapaciteta u
sklopu rekonstrukcije i dogradnje građevina uvjetovano je izvedbom
infrastrukture određene ovim planom. Pojedinačni objekti ne mogu se
priključivati privremeno na postojeću mrežu vodova ako ona ne zadovoljava
potrebe i sigurnost funkcioniranja te zaštitu okoliša.

Dokaz za to utvrđuje se u stručnim podlogama za uređenja pojedinih
cjelina.

Stručna podloga mora utvrditi stanje izgrađenosti prostora te uvjete
uklapanja postojećih građevina, a mora biti izrađena na ažurnoj
geodetsko-katastarskoj podlozi sa snimkom postojećeg stanja građevina, uređenosti
prostora, nasada i uređaja uz podatke o posjedu i vlasništvu.

Članak 113.

Izrada
Programa posjećivanja

Usluge i način posjećivanja temeljit će se na programu po­sjećivanja s
itinerarima, ponudom, te oblicima prometa. Program će sadržavati elemente za
organizaciju posjećivanja na postojećoj osnovi, te plan postupnog proširenja i
obogaćivanja ponude vezano za investicijske zahvate.

Na temelju programa posjećivanja utvrdit će se funkcije i kapaciteti
pojedinih uslužnih mjesta, način prijevoza-kretanja posjetitelja, te ostali
elementi uređenja prostora koji ovise o intenzitetu posjećivanja. Osobito treba
razraditi sustav prihvatnih točaka ulaza-izlaza posjetitelja diferencirano na
eksterni promet i interni promet.

Program mora razmotriti i predočiti ekološke i ekonomske parametre
investiranja, funkcioniranja i održavanja.

Članak 114.

U cilju optimalnog upravljanja NP »Brijuni«, u trajno pro­mjenjivim
općim uvjetima razvoja Republike Hrvatske, nužno je izraditi novi cjelovit
turistički koncept u okvirima Planom postavljenih uvjeta korištenja i zaštite
prostora.

Radi provedivosti takvog
koncepta potrebno je napraviti gospodarsku osnovu njegovog funkcioniranja s
elementima interesa sadašnjih i budućih korisnika i novih investitora, uz uvažavanje
sadašnjih i budućih vlasničkih režima. Posebno treba utvrditi ulogu zone
rezidencijalnog turizma i prostora dostupnih javnosti pod posebnim uvjetima, te
kapacitete i standarde smještaja i usluga u granicama određenim ovim prostornim
planom.

Turistički sadržajni koncept
koji je u ovom Planu utvrđen u funkciji dnevnih i višednevnih (stacionarnih)
posjetitelja NP, prvenstveno je poslužio za prostorno određivanje
(dimenzioniranje) građevnih zona i lokacija te za dimenzioniranje svih
infrastrukturnih sustava. Zato pojedine sastavnice tog sadržajnog koncepta
treba u primjeni ovog prostornog plana tumačiti kao obvezu ili smjernicu.

Novi cjelovit turistički
koncept, temeljen na budućim stvarnim organizacijsko-poslovnim uvjetima i
korisničkim pravima, može ponuditi za pojedine prostorne cjeline ili objekte i
drugačije programske sadržaje, ali je nužno da oni moraju biti u potpunom
suglasju s ovim Planom utvrđenim konceptom zaštite i korištenja cjelokupnog
prostora NP »Brijuni«.

Članak 115.

Potrebno je izraditi program
sanacije građevina i slobodnog prostora. U tu svrhu treba odmah prići izradi
dokumentacije i troškovnika s prioritetima za 2001. god. i daljnje etape.

Prioritetima su obuhvaćeni:

– nužni radovi radi
zaustavljanja propadanja kulturnih i prirodnih vrijednosti i sanacija kritičnih
mjesta,

– izrada projekta načina
zbrinjavanja otpada prvenstveno izmještanjem i sanacijom postojećih odlagališta
s otoka,

– izrada studije i projekta kojim će se odrediti energent i način
centralnog grijanja,

– priprema dokumentacije za
dugoročnije i značajnije zahvate (investicije),

Provedba detaljne
valorizacije postojećeg građevnog fonda prema sljedećim kategorijama:

– fond relativno očuvanih,
održavanih ili konzerviranih građevina koje se bez većih intervencija zadržavaju
u parku,

– zapuštene i/ili nekorištene
građevine koje bi trebalo aktivirati sadržajima turističke ponude u funkciji
parka,

– građevine koje nisu
prihvatljive u sadašnjem obliku i/ili funkciji, ali koje zavrjeđuju pokušaj
pronalaženja prikladnijeg sadržajnog i oblikovnog rješenja,

– neprihvatljive građevine
koje treba ukloniti.

Izvesti nužne zahvata na
funkcionalnim poboljšanjima (prioriteti za poboljšanje ponude u sljedećoj
sezoni – organizacijski, tehnički zahvati):

– nužni pomaci na unaprjeđenju
usluga u postojećim kapacitetima i boljoj organiziranosti, osobito ponude za
jednodnevne posjetitelje parka,

– poboljšanje održavanja i
sanacija kritičnih mjesta infrastrukture,

– prioritetne
arhitektonsko-građevinske, funkcionalno-tehno­loške i interijerske
intervencije,

– prioriteti sanacije koje
treba usmjeriti na otklanjanje najiz­razitijih nepovoljnih pojava i oblika ugrožavanja
vrijednosti prostora i okoliša,

Članak 116.

Programi
daljnjih istraživanja

Za dijelove parka u kojima je omogućen pristup provesti detaljniju
analizu, istražne radove i izraditi dokumentaciju zaštite prirodnih i kulturnih
vrijednosti. Daljnji pripremni radovi s gledišta zaštite okoliša odnose se na:

– izradu znanstveno-stručnog
elaborata o prihvatljivom naj­većem broju dnevnih posjetitelja (izletnika), s
gledišta zaštite i održivosti prirodnih i kulturno-povijesnih vrijednosti, u
cjelokupnom prostoru NP »Brijuni« kao i po pojedinim funkcijskim cjelinama.

– izradu stručnog elaborata o
vrstama sadržaja i prostornim potrebama koje se nužno mora osigurati u naselju
Fažana i okolnom kopnenom prostoru za optimalno funkcioniranje svih sustava NP
»Brijuni«. To se prvenstveno odnosi na objekte i sadržaje koji su u funkciji
prihvata svih vrsta posjetiteljskih grupa (na kopnu i u moru) i optimalnog rada
svih vrsta,

– izrada stručno-znanstvenog
projekta za arboretum, na rtu Vrbanj, u svrhu zaštite genofonda (osobito
istarskog),

– znanstvena istraživanja
(već započeta - Šumarski institut Jastrebarsko) rasta i razvoja šuma posebne
namjene na predjelu brda Javorik (Rankun), pokusna ploha 50 x 50 m.

– izradu stručnih elaborata
(studija i sl.) o gospodarenju s otpadom, odvodnji, konceptu opskrbe potrošnom
robom, o razumnom energetskom konceptu;

– izradu plana postupanja u
slučaju ekološke nesreće, nepogoda i zaštite od požara;

– izradu plana postupnog razvoja posebne ponude nacionalnog parka u
funkciji ekološkog osvješćivanja, educiranja i poduke.

Članak 117.

Program
jednogodišnjih istraživanja
(neophodnih za donošenje cjelovitog programa zaštite)

– Istraživanja bilja (usporedba stanja 1878. i 1908. godine s današnjim
stanjem)

– Istraživanja leptira (usporedba stanja 1913. godine s današnjim
stanjem)

– Istraživanja vodozemaca i gmazova (brojnost populacija, stanje i ugroženost)

– Istraživanja šišmiša (inventarizacija i lociranje dnevnih skloništa)

– Istraživanja ptica (inventarizacija gnjezdarica, valorizacija selica i
zimovalica)

– Izrada novog programa gospodarenja s divljači

– Istraživanja slatkovodne flore i faune (inventarizacija i stanje staništa)

– Kontrola stanja flore i faune odabranih podmorskih transekata opažanih
1984. godine

– Kartiranje obale i podmorja prema avionskim snimkama.

Članak 118.

Programi
dokumentacije i prezentiranja
(preporuka za programe unapređenja rada NP)

– Osnivanje biološke stanice (dokumentacija, monitoring, ornitološka
postaja, proučavanje jelena i muflona)

– GIS NP »Brijuna« uz uspostavljanje kompjutorske baze podataka
Publikacija o prirodnim osobitostima NP »Brijuna«

– Stalna izložba prirodne osobitosti Brijunskog otočja

– Video-kazeta o prirodi NP »Brijuni«

– NP »Brijuni« na Internetu

– Razglednice s motivima prirodnih osobitosti NP »Brijuni«.

Članak 119.

Programi
koji bi proširili poznavanje prirode i obogatili poučnu i turističku ponudu NP

**Otoci**

– Istraživanja entomofaune

– Istraživanje kopnenih puževa

– Pedološko kartiranje

– Program turističkog
promatranja ptica

– Osnivanje stanice za
očuvanje autohtonih istarskih pasmina domaćih životinja

– Program upoznavanja
mediteranskog bilja (posebno aromatične i ljekovite biljke).

**Podmorje**

– Istraživanje flore i faune podmorja

– Osnivanje morskog akvarija

– Studija mogućnosti razvoja podmorskog turizma

– Studija mogućnosti turističkog promatranja
dupina.

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 45/2001-757
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)