## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-IIIA-1786/2005 od 8. svibnja 2007.

### NN 55/2007 (30.5.2007.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-IIIA-1786/2005 od 8. svibnja 2007.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**1788**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Željko Potočnjak, predsjednik Vijeća, te suci Ivan
Matija, Agata Račan, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst i Vice Vukojević, članovi
Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju su podnijeli E. C. rođ. Š. i B. Š.,
oboje iz K., koje zastupa Z. I., odvjetnik u P., na sjednici održanoj 8. svibnja
2007. godine, jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.
II. Općinski sud u Poreču dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred
tim sudom pod brojem: P-156/07 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od tri
(3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim
novinama«.
III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst),
podnositeljima ustavne tužbe određuje se primjerena naknada zbog povrede
ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 41/01. – pročišćeni tekst) i to:
– E. C. rođ. Š. iz K., 501-1180 F. D., C. B.C. V3E2C9, u iznosu od 12.500,00
kuna;
– B. Š. iz K., 424 E, 17 S., N. V., u iznosu od 12.500,00 kuna.
IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog
proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja
Ministarstvu financija Republike Hrvatske za njezinu isplatu.
V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Podnositelji ustavne tužbe, na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. –
pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), podnijeli su 25. travnja
2005. godine ustavnu tužbu smatrajući da im je nerazumno dugim trajanjem
parničnog postupka pred Općinskim sudom u Poreču povrijeđeno ustavno pravo
zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

ČINJENICE VAŽNE ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

2. Podnositelji su još po svome pravnom predniku (majci G. Š.) 16. siječnja
1984. godine pred Općinskim sudom u Poreču pokrenuli parnični postupak protiv
tadašnjeg društvenog poduzeća »L. P.« radi priznanja prava vlasništva.
Do 5. studenoga 1997. godine Općinski sud u Poreču održao je ukupno pet ročišta
(da bi na posljednjem održanom 13. lipnja 1984. donio presudu, broj: P-32/84-17
kojom je odbio tužiteljicu s tužbenim zahtjevom.
Po žalbama stranaka Okružni sud u Puli, svojom presudom od 19. prosinca 1985.
godine broj: Gž-119/85-2, ukida prvostupanjsku presudu i predmet vraća
prvostupanjskom sudu na ponovni postupak.
Nakon donošenja ukidne presude drugostupanjski sud svojim rješenjem, broj:
3-Su-768/98 od 22. travnja 1998., za suca u tom predmetu određuje sutkinju toga
suda V. I.
Nakon toga prvostupanjski sud održava ročište 16. rujna 1998. godine, na kojem
donosi rješenje o zakazivanju naredne rasprave pismenim putem.
Svojim podnescima od 23. studenoga i 30. prosinca 1999. godine punomoćnik
podnositelja potiče sud na zakazivanje ročišta. Čak štoviše, u svojem podnesku
od 30. prosinca 1999. punomoćnik podnositelja predlaže sudu određivanje drugog
suca za vođenje predmeta.
U međuvremenu prvostupanjski sud, utvrđujući da je njena majka preminula, donosi
rješenje, posl. broj: P-118/86-7 od 19. siječnja 2000., kojim odbija zahtjev
podnositeljice da preuzme parnicu u predmetu njene majke G. Š., kao tužiteljice.
Odlučujući o žalbi podnositeljice drugostupanjski sud svojim rješenjem, posl.
broj: Gž-819/00-2 od 4. prosinca 2000. godine, ukida prvostupanjsko rješenje i
dozvoljava podnositeljima da preuzmu pokrenutu parnicu.
Nakon toga prvostupanjski sud zakazuje i održava ročišta 29. ožujka 2001., 14.
lipnja 2001., 27. rujna 2001., 16. listopada 2001., 5. prosinca 2001., 5.
travnja 2002., 19. lipnja 2002., 28. travnja 2006., da bi na ročištu od 16.
svibnja 2006. donio presudu, broj: P-118/86, kojom odbija tužbeni zahtjev
podnositelja.
Odlučujući o žalbama stranaka drugostupanjski sud (Županijski sud u Puli),
svojom presudom, broj: Gž-927/07 ukida prvostupanjsku presudu i predmet vraća
prvostupanjskom sudu na ponovni postupak i odlučivanje.
Predmet kod prvostupanjskog suda sada dobiva novi broj:
P-156/07, te se od 26. ožujka 2007. nalazi na rješavanju kod istog suda.

PRAVO VAŽNO ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

3. Za ovaj ustavnosudski postupak mjerodavne su odredbe članka 29. stavka 1.
Ustava Republike Hrvatske i članka 63. Ustavnog zakona.

*Ustavna tužba je osnovana.*

4. Povredu ustavnog prava na donošenje sudske odluke u razumnom roku Ustavni sud
razmatra u svjetlu osobitih okolnosti svakog pojedinog slučaja.
Razmatranjem razloga ustavne tužbe podnositelja i preslike predmetnog spisa,
Ustavni sud je utvrdio da su se u konkretnom slučaju ostvarile pretpostavke za
njegovo postupanje u smislu odredbe članka 63. Ustavnog zakona.
Svoju odluku Ustavni sud obrazlaže sljedećim utvrđenjima:

4.1. DULJINA SUDSKOG POSTUPKA

Parnični postupak radi priznanja prava vlasništva pokrenut je 16. siječnja 1984.
godine pred Općinskim sudom u Poreču.
Duljina postupka uzima se u obzir od 5. studenoga 1997. kad je Zakonom o
potvrđivanju stupila na snagu, u odnosu na Republiku Hrvatsku, Konvencija za
zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Protokoli broj 1, 4, 6, 7 i 11 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak; u
daljnjem tekstu: Konvencija). Protokol broj 12 na snazi je u odnosu na Republiku
Hrvatsku od 1. travnja 2005. (Zakon o potvrđivanju Protokola br. 12 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola br. 12
uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 9/05.), a Protokol broj 13 od 1. srpnja 2003. (Zakon
o potvrđivanju Protokola br. 13 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i
temeljnih sloboda, o ukidanju smrtne kazne u svim okolnostima, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola br. 13
uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 13/03.).
U članku 6. stavku 1. Konvencije jamči se svakome pravo da radi utvrđivanja
njegovih prava i obveza građanske naravi ili u slučaju podizanja optužnice za
kazneno djelo protiv njega zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u
razumnom roku ispita njegov slučaj.
Ustavna tužba podnijeta je 25. travnja 2005., a do tog dana postupak nije
pravomoćno okončan pa Ustavni sud utvrđuje da je do dana podnošenja ustavne
tužbe postupak trajao ukupno dvadeset (20) godina, tri (3) mjeseca i devet (9)
dana, a nakon stupanja na snagu Zakona o potvrđivanju Konvencije pa do dana
podnošenja ustavne tužbe postupak je trajao sedam (7) godina, pet (5) mjeseci i
dvadeset (20) dana.

4.2. POSTUPANJE NADLEŽNOG SUDA

U pravno relevantnom razdoblju parnični postupak se vodio pred Općinskim sudom u
Poreču, koji je u spomenutom razdoblju od radnji koje su relevantne za
odlučivanje o pravima ili obvezama podnositelja održao više ročišta, dok je
Županijski sud u Puli u tom razdoblju svojim rješenjem od 22. travnja 1998.
godine odredio drugog suca za rad na tom predmetu.
Razmatrajući postupanje prvostupanjskog suda u razmatranom razdoblju, Ustavni
sud je utvrdio da je bilo nekoliko razdoblja njegove neaktivnosti u ukupnom
trajanju od preko šest (6) godina. Ta neaktivnost odnosi se na razdoblja između
održavanja ročišta od 16. rujna 1998. pa do 29. ožujka 2001., te na ročište
održano 19. lipnja 2002., a naredno tek 28. travnja 2006. godine.

4.3. PONAŠANJE PODNOSITELJA USTAVNE TUŽBE
(TUŽITELJA U PARNIČNOM POSTUPKU)

Ustavni sud utvrđuje da su podnositelji, kao tužitelji u parničnom postupku iz
opravdanih razloga tražili odgodu ročišta, a sve u cilju utvrđenja nasljednika
pok. tužiteljice, sada podnositelja. Međutim, imajući u vidu ukupno trajanje
postupka, kao i neaktivnost suda, doprinos podnositelja trajanju ovog postupka
je neznatan.

4.4. SLOŽENOST SUDSKOG PREDMETA

Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju radi o djelomično složenoj
pravnoj stvari, s obzirom na potrebu izlaska suda na lice mjesta (prijepor),
vađenja povijesnih zk. izvadaka i dr. dokumentacije vezane uz pravni režim
društvenog vlasništva. Međutim, navedene okolnosti ne mogu opravdati činjenicu
neaktivnosti suda u razdoblju od gotovo šest i više godina, kao i činjenicu da
predmet niti nakon više od dvadeset godina još nije pravomoćno okončan.

OCJENA USTAVNOG SUDA

5. Ustavni sud utvrđuje da je parnični postupak u pravno relevantnom razdoblju
trajao sedam (7) godina, pet (5) mjeseci i dvadeset (20) dana. Imajući u vidu
sve navedene činjenice i okolnosti Ustavni sud je utvrdio da je dugim trajanjem
parničnog postupka, u kojemu nije donijeta pravomoćna odluka, podnositeljima
povrijeđeno ustavno pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u
razumnom roku odluči o njihovim pravima ili obvezama, koja su im zajamčena
člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.
6. Imajući u vidu sve navedene činjenice i okolnosti, u smislu odredbe članka
63. stavka 2. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao pod točkama I. i II.
izreke ove odluke.
7. Sukladno odredbi članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u
točkama III. i IV. izreke ove odluke.
Visinu naknade, zbog povrede ustavnog prava na donošenje sudske odluke u
razumnom roku, Ustavni sud, u pravilu, određuje za razmatrano, pravno relevantno
razdoblje, uz iznimnu mogućnost uvažavanja nerazumno dugog razdoblja potpune
neaktivnosti suda i prije 5. studenoga 1997. godine, što ovisi o osobitim
okolnostima svakog pojedinog slučaja.
Pri utvrđivanju visine naknade, na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona,
Ustavni sud uzima u obzir sve okolnosti slučaja, uključujući i doprinos
podnositelja ustavne tužbe, imajući pritom u vidu i vrstu postupka o kojemu se
radi, napose s obzirom na njegovu hitnost, ali uz istodobno uvažavanje ukupnih
gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.
8. Odluka o objavi (točka V. izreke) temelji se na odredbi članka 29. Ustavnog
zakona.
9. Predsjednik Općinskog suda u Poreču dužan je dostaviti Ustavnom sudu pisanu
obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana
njene otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II.
izreke ove odluke. Ovaj nalog temelji se na članku 31. stavcima 4. i 5. Ustavnog
zakona.

Broj: U-IIIA-1786/2005
Zagreb, 8. svibnja 2007.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik vijeća
**dr. sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Odluka, NN 55/2007-1788
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)