## Odluka da se pristupi raspravi o promjeni Ustava Socijalističke Republike Hrvatske

### NN 28/1990 (30.6.1990.), Odluka da se pristupi raspravi o promjeni Ustava Socijalističke Republike Hrvatske

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Sabor Socijalističke Republike Hrvatske,

- polazeći od činjenice da je 30 svibnja 1990. godine prvi puta slobodnom
voljom naroda, izraženom na najdemokratskiji način što ga poznaje suvremeni
svijet, neposrednim, tajnim i višestranačkim izborima, utemeljen hrvatski
Sabor kao ustavotvorna i zakonodavna skupština,

- imajući na umu da priprema i donošenje novog ustava Republike Hrvatske
zahtijevaju izvjesno vrijeme neophodno za što bolje oblikovanje demokratskih
sloboda građana, državnog suvereniteta Hrvatske i drugih njegovih temeljnih
odrednica,

- ocjenjujući da je i prije donošenja novog ustava Republike Hrvatske
neophodno izvršiti one promjene sada važečeg Republičkog ustava kojima
će se neprijeporno izreći povijesna opstojnost Hrvatske i njezina državna
samobitnost te unaprijediti njezin državnopravni sustav,

- prihvativši prijedlog Predsjedništva Socijalističke Republike Hvatske
od 20. lipnja 1990. godine,

- na temelju ovlaštenja člana 435. stava 1. Ustava Socijalističke Republike
Hrvatske, na sjednici Vijeća udruženog rada 29. lipnja 1990, Vijeća općina
29. lipnja 1990. i Društveno-političkog vijeća 29. lipnja 1990, donio je

## ODLUKU

### da se pristupi raspravi o promjeni Ustava Socijalističke Republike Hrvatske

I

Pristupa se raspravi o promjeni Ustava Socijalističke Republike Hrvatske.

II

Sada važeći Ustav Socijalističke Republike Hrvatske donijet je 1974.
godine. Od tada je već četiri puta mijenjan i nadopunjavan. Svakako najznaćajnije
promjene republičkog ustava izvršene su u veljači 1990. godine. Tim je
promjenama stvoren ustavnopravni temelj za donošenje zakona u skladu s
kojima su, po prvi puta u Hrvatskoj, provedeni demokratski, tajni, neposredni
i višestranački izbori za odbornike upćinskih skupština i za zastupnike
u Saboru. Prvi poslijeratni višestranački Sabor konstituiran je 30. svibnja
1990. godine a tih su dana održane i utemeljivačke skupštine općina i Grada
Zagreba. Na konstituirajućoj sjednici Sabora, u skladu s višestranačkim
parlamentarnim sustavom, izabrana je republička vlada i imenovani rukovoditelji
upravnih resora u Republici. U skladu s istim principima. izabrano je Predsjedništvo
Republike i predsjednik Predsjedništva Republike. Time je u Hrvatskoj započeo
parlamentarni život višestranačke demokracije. Razumljivo je, stoga, da
iz sada važečeg Ustava treba ukloniti one njegove odredbe koje su izraz
ideologijskog jednoumlja i zamijeniti ih ustavnim odredbama koje će biti
adekvatan izraz demokratskog, višestranačkog i republikanskog oblika državnoga
ustrojstva, utemeljenog na povijesnoj opstojnosti hrvatske državne samobitnosti.
Pored toga, bez odlaganja je potrebno u republičkom ustavu izvršiti one
neophodne promjene kojima će se već u razdoblju do donošenja novog ustava
Republike Hrvatske izvršiti neophodna unapređenja u regionalnoj organiziranosti
Republika i njezine državne uprave.

III

Polazeći od prethodno istaknutih načelnih opredjeljenja. Sabor Socijalističke
Republike Hrvatske odlučuje da se u republičkom ustavu izvrše promjene
u slijedećim pravcima:

1. Iz naziva samog Ustava, kao i iz naziva Republik,e treba izostaviti
Socijalističke oznake Ime naše Republike treba biti Republika Hrvatska,
a njezin vrhovni pravni akt treba se zvati Ustav Republike Hrvatske. Razumljivo,
takove promjene treba izvršiti i u nazivima državnih organa (Predsjedništvo
Republike Hrvatske, Sabor Republike Hrvatske itd.) Ovo iz razloga što su
ideologijske natruhe nespojive s demokratskim višestranačkim suvremenim
parlamentarizmom republikanskog oblika kojeg smo netom uspostavili.

2. Deidelogizaciju ustavnih odredaba potrebno je izvršiti i u pogledu
grba i zastave - kao državnih simbola. Poznato je da sada važeće ustavene
odredbe o tim državnim simbolima sadrže ideologijska obilježja koja su,
po prirodi stvari nespojiva s modernim državnim ustrojstvom pluralističkog,
parlamentarnog i republikanskog oblika. Zbog toga ustavne odredbe kojima
se opisuju spomenuti državni simboli treba zamijeniti novim ustavnim odredbama
o grbu Republike Hrvatske i zastavi Republike Hrvatske. Grb Republike Hrvatske
treba biti povijesni hrvatski grb koji se sastoji od 25 crvenih i bijelih
polja. Zastava Republike Hrvatske treba biti hrvatska trobojnica s povijesnim
hrvatskim grbom u njezinoj sredini. Treba stvoriti ustavnu osnovu za donošenje
zakona Republike kojim će se pobliže urediti oblik i sadržaj povijesnog
hrvatskog grba, zastave i teksta himne Republike Hrvatske te uporabu tih
državnih simbola.

3. Hrvatska državnost ima se temeljiti na jačanju i osiguranju punoga
suvereniteta hrvatskoga naroda i neokrnjivih sloboda i građanskih prava
svih državljana Hrvatske. Upravo zato neophodno je popuniti prazninu u
sada važećem ustavu u pogledu pisma koje je u službenoj uporabi. Ustavom
treba odrediti da je u Republici Hrvatskoj u službenoj uporabi latinično
pismo. Međutim, i u tom pogledu potrebno je osigurati ravnopravnost naroda
i narodnosti koji žive u Republici Hrvatskoj. Zbog toga je potrebno stvoriti
ustavni temelj za donošenje zakona Republike kojim će se urediti uporaba
ćirilice ili drugih pisama na određenim područjima Republike uz, razumljivo,
obvezatnu paralelnu uporabu latiničnog pisma.

4. Ustav Republike Hrvatske treba jamčiti da se u hrvatskom Saboru odlučuje
kao u svakoj drugoj suvremenoj višestranačkoj zakonodavnoj i ustavnotvornoj
skupštini. Sabor je izabran na slobodnim i tajnim izborima, uz sudjelovanje
svih društvenih staleža, te stoga Ustav Republike Hrvatske ne bi smio sadržavati
odredbe koje ukazuju na sumnju da bi Sabor mogao odlučivati suprotno interesima
suvereniteta hrvatskoga naroda ili protivno sloboda i prava svih državljana
Hrvatske. Građani Hrvatske, kada je riječ o zastupanju njihovih sloboda,
prava i dužnosti u Saboru, ne mogu se dijeliti po nacionalnoj, konfesionalnoj
ili na kojoj drugoj osnovi. Oni po tim osnovama i nisu očitovali svoje
izborno pravo već su se za zastupnike u Saboru opredijelili na temelju
programa odgovarajućih političkih organizacija. Prema tome, niti je politički
opravdano, a niti ustavnopravno utemeljeno, da Republički ustakv sadrži
posebne udredbe o načinu odlučivanja u Saboru kada je na dnevnom redu njegovih
vijeća prijedlog akta ili druga pitanje od interesa za ravnopravnost naroda
i narodnosti Stoga spomenute ustavne odredbe treba izostaviti iz republičkog
ustava.

5. Republički ustav treba omogučiti međusobnu suradnju općina na načelima
dobrorvoljnosti i solidarnosti, udruživanje njihovih sredstava i osnivanje
zajedničkih organa, organizacija i službi za obavljanje poslova od zajedničkog
interesa. Ustav treba, nadalje, omogučiti općinama da se na samoupravoj
osnovi udružuju u zajednice općina, radi usklađivanja i ostvarivanja zajedničkih
interesa. Društvena zbilja ukazuje na potrebu da se stvori ustavni osnov
za donošenje zakona Republike kojim će se pobliže urediti spomenuta prava
općina. Od vremena kada su zajednice općina prestale biti društveno-političke
zajednice s odgovarajućim organima vlasti, permanentno postoje koncepcijska
lutanja i praktične poteškoće u osmišljavanju regionalne strukture pojedinih
podrućja Republike. Neminovno je stoga Ustavom predvidjeti donošenje republičkog
zakona kojim će se odrediti, ne samo uvjeti, već i ostala pitanja od interesa
za regionalno povezivanje općina i za osnivanje zajednice općina.

6. Nesporna je činjenica da je jedna od najslabijih točaka pravnog sustava
u Republici izvršavanje zakona i drugih propisa i općih akata od strane
organa užih društveno-političkih zajednica. Sada važeći republički ustav
ne sadrži dovoljno djelotvorna rješenja za otklanjanje spomenutih poteškoća
u funkcioniranju pravnoga sustava. Zbog toga bi bilo potrebno stvoriti
ustavni temelj za donošenje Republičkog zakona kojim će se utvrditi prava
i dužnosti Sabora Republike Hrvatske, Vlade Republike Hrvatske i nadležnih
republičkih organa uprave na poduzimanje mjera prema skupštinama užih društveno-političkih
zajednica, njihovim izvršnim vijećima odnosno organima uprave u slučajevima
kada ti organi ne izvršavaju odnosno ne osiguravaju izvršavanje zakona,
drugih propisa i općih akata. U sklopu toga treba predvidjeti pravo i dužnosti
Republičkih organa uprave na davanje obvezatnih instrukcija organima uprave
užih društveno-političkih zajednica u pogledu osiguranja izvršavanja zakona,
drugih propisa i općih akata.

7. U skladu s tradicionalnim rješenjima u ustavima suvremenih parlamentarnih
demokratskih država, potrebno je u Ustavu Republike Hrvatske izvršiti odgovarajuće
promjene koje se odnose na funkciju šefa države i vladu. U sklopu toga
predlaže se da se umjesto naziva Izvršno vijeće Sabora u Ustav unese naziv
Vlada Republike Hrvatske.

8. Polazeći od činjenice da Republika Hrvatska postaje suverena država
republikanskoga oblika predlaže se da se u republičkom ustavu odredi da
Predsjedništvo Republike Hrvatske čine predsjednik Republike i šest članova
Predsjedništva Republike, s tim da članovi Predsjedništva Republike imaju
i funkcije potpredsjednika u odnosu na pitanja koja su im poslanikom Predsjedništva
povjerena.

9. Po do sada važećim odredbama Republičkog ustava, za obavljanje poslova
državne uprave iz nadležnosti Republike osnivaju se Republički sekretarijati
i drugi Republički organi uprave (komiteti). Ustav je potrebno izmijeniti
na način kojim će se odrediti da poslove državne uprave iz nadležnosti
Republike obavljaju ministarstva i drugi Republički organi uprave. Time
će se postići ne samo formalno usklađivanje ustrojstva Republičke uprave
s klasićnim sistemom ministarstva, već će se stvoriti i osnova za adekvatnije
ueđivanje prava, ali i obveza i odgovornosti, ministarstava i ministara
za stanje u pojedinim oblastima Republičke uprave i upravnog sustava u
cjelini Debirokratizacija i modernizacija sveukupne državne uprakve zahtijevat
će i detaljnja organizacijska preustrojstva te njezinu kadrovsku i tehnološku
obnovu.

IV

Ova će se udluka objaviti u "Narodnim novinama".

Klasa: 012-02/90-01/01

Zagreb, 29 lipnja 1990.

SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženja rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Slavko Degoricija, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Ivan Vekić, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr Žarko Domljan, v. r.**

Odluka, NN 28/1990-531