## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-1187/1997 od 15. srpnja 1998.

### NN 99/1998 (22.7.1998.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-1187/1997 od 15. srpnja 1998.

# **USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE**

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić, predsjednik
Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje
Momčinović, Ivan Marijan Severinac i Mladen Žuvela, u povodu ustavne tužbe
»M.« d.d., Z., kojeg zastupa direktor A. R., na sjednici održanoj dana
15. srpnja 1998. godine, donio je

## **ODLUKU**

I. Ustavna tužba se usvaja te se ukidaju:

1. Presuda Vrhovnog suda Republike Hrvstske, broj: Rev 98/1994-2 od
5. prosinca 1996. i

2. Presuda Privrednog suda Republike Hrvatske, broj: Pž-2898/91 od 1.
lipnja 1993.

II. Predmet se vraća Visokom trgovačkom sudu Republike Hrvatske na ponovni
postupak.

III. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

»M.« d.d., Z., podnio je pravodobnu i dopuštenu ustavnu tužbu u svezi
presuda naznačenih u izreci ove odluke, radi zaštite ustavnih prava iz
članaka 3., 14., 48. i 115. Ustava Republike Hrvatske.

Osporenom presudom Vrhovnog suda Republike Hrvatske, odbijena je revizija
podnositelja ustavne tužbe izjavljena protiv presude tadašnjeg Privrednog
suda Hrvatske, kojom je, povodom žalbe S. b. d.d., preinačena, u dosuđujućem
dijelu, presuda Okružnog privrednog suda u S., broj: P-6252/88 od 19. travnja
1991., na način da je tužbeni zahtjev odbijen i obvezan tužitelj, ovdje
podnositelj ustavne tužbe, na naknadu parničnog troška.

Naznačenom prvostupanjskom presudom, naloženo je S. b. d.d. da isplati
podnositelju ustavne tužbe tadašnjih 9.737,60 dinara sa zakonskom zateznom
kamatom na revalorizirani iznos, uvećan za 8% godišnje, počevši od 1. 8.
1989. pa do isplate i naknadi parnični trošak.

Povredu naznačenih ustavnih prava podnositelj temelji na tvrdnji da
je osporenim presudama pogrešno primijenjena odredba članka 787. Zakona
o obveznim odnosima (»Narodne novine«, br. 53/91 i 3/94).

Ustavna tužba je osnovana.

Osporenom presudom Vrhovnog suda, odbijena je revizija podnositelja
ustavne tužbe, uz obrazloženje da je tužitelj, temeljem odredbe članka
787. Zakona o obveznim odnosima, mogao zahtijevati ispunjenje svojeg eventualnog
potraživanja, bilo po osnovi naknade štete, bilo zbog stjecanja bez osnova,
protiv osobe koja je prema utvrđenju nižih sudova uzrokovala eventualnu
štetu, a da to nesumnjivo nije tuženik.

Prema odredbi članka 787. Zakona o obveznim odnosima, komitent može
zahtijevati ispunjenje potraživanja iz posla što ga je komisionar sklopio
s trećim i za njegov račun tek pošto mu ih komisionar ustupi, iako se u
pogledu odnosa komitenta s komisionarom i njegovim vjerovnicima ova potraživanja
od svog nastanka smatraju komitentovim potraživanjima.

Iz činjeničnog stanja, utvrđenog u provedenom sudskom postupku, proizlazi
da S. b. d.d., čije usluge je podnositelj ustavne tužbe u dijelu bankarskog
poslovanja koristio kao usluge komisionara, nije ustupila predmetno potraživanje
podnositelju ustavne tužbe. Stoga, podnositelj, protivno shvaćanju Vrhovnog
suda Republike Hrvatske, nije bio ovlašten zahtijevati ispunjenje potraživanja
iz posla, koji je za njegov račun s trećim zaključila S. b. d.d. Imajući
u vidu navedenu odredbu, kao i odredbe Zakona o obveznim odnosima, prema
kojima je komisionar dužan postupati u poslovima za svog komitenta pažnjom
dobrog privrednika i u svemu paziti na njegove interese, do eventualne
štete u imovini podnositelja ustavne tužbe, u konkretnom slučaju, došlo
je propuštanjem komisionara da poduzme sve radnje, uključujući i eventualno
utuženje spornog potraživanja.

Stoga je Sud utvrdio da su povrijeđena ustavna prava na koja podnositelj
u tužbi ukazuje.

Naime, pogrešnom primjenom materijalnog prava, sudovi su povrijedili
odredbu članka 115. stavka 3. Ustava. Takvim sudskim odlukama podnositelj
je, protivno članku 14. stavku 2. Ustava, stavljen u nejednak položaj pred
zakonom u odnosu na druge. Osporenim presudama, također je onemogućeno
podnositelju da naknadi eventualnu štetu, koju trpi u svojoj imovini, čime
je povrijeđeno njegovo vlasništvo, zajamčeno odredbom članka 48. Ustava,
a takvim presudama povrijeđeno je i načelo vladavine prava iz članka 3.
Ustava Republike Hrvatske.

Slijedom izloženog, temeljem odredbe članka 59. u svezi odredbe članka
60. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br.
29/94), odlučeno je kao u izreci.

Odluka o objavi temelji se na odredbi članka 20. stavka 1. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 13/91).

Broj: U-III-1187/1997
Zagreb, 15. srpnja 1998.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crnić,** v. r.

Odluka, NN 99/1998-1373