## Pravilnik o obračunu i uplati poreza na dobit

### NN 91/1994 (12.12.1994.), Pravilnik o obračunu i uplati poreza na dobit

# MINISTARSTVO FINANCIJA

Na temelju članka 24. Zakona o porezu na dobit ("Narodne
novine", broj 109/93) donosim

## PRAVILNIK

### O OBRAČUNU I UPLATI POREZA NA DOBIT

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Obveznici poreza na dobit prema članku 2. Zakona o porezu
na dobit (u daljem tekstu: Zakon) utvrđuju dobit za razdoblje
utvrđivanja poreza iz članka 11. Zakona u skladu sa
Zakonom i ovim Pravilnikom.

2. POREZNI OBVEZNIK

Članak 2.

(1 ) Obveznik poreza na dobit u smislu članka 2. stavka
1. i 2. Zakona je poduzetnik sa svojom poduzetničkom djelatnošću.
Poduzetnička djelatnost je poduzeće.

(2) Poduzeće obuhvaća imovinsku i radnu cjelinu te
pravne odnose i predstavlja trajni gospodarski pothvat sa ciljem
ostvarivanja dobiti na tržištu koje prema van nastupa
pod jedinstvenim vodstvom.

Članak 3.

(1) Porezni obveznik može biti

1. pravna i fizička osoba

2 udruženje osoba, odnosno zajedničko obavljanje djelatnosti,
koje nije pravna osoba (supoduzetnici)

(2) Pravna osoba postaje obveznikom poreza na dobit danom upisa
u trgovački registar. Fizička osoba i udruženja
osoba postaju obveznicima poreza na dobit na temelju rješenja
Porezne uprave s danom 1. siječnja kalendarske godine koja
se nastavlja na godinu u kojoj je obveznik poreza na dohodak na
temelju članka 2. stavka 5. Zakona Preznoj upravi predao
pisanu izjavu da će umjesto poreza na dohodak plaćati
porez na dobit ili u kojoj je ispunjen jedan od uvjeta iz članka
2. stavka 6. Zakona. Fizička osoba kao i udruženje
osoba postaje obveznik poreza na dobit i u trenutku kada počinje
obavljati djelatnost, ako izjavi da želi plaćati porez
na dobit, umjesto poreza na dohodak, ili ako ispunjava jedan od
uvjeta iz članka 2. stavka 6. Zakona.

(3) Pravna osoba prestaje biti obveznikom poreza na dobit brisanjem
iz trgovačkog registra. Fizička osoba i udruženje
osoba prestaju biti obveznicima poreza na dobit s danom isteka
razdoblja oporezivanja na temelju rješenja Porezne uprave
o prestanku obveze plaćanja poreza na dobit. Rješenje
se izdaje ako porezni obveznik izjavi da prestaje koristiti pravo
iz članka 2. stavka 5. Zakona ili ako su prestali biti
ispunjeni uvjeti iz članka 2. stavka 6. Zakona odnosno
ako prestane obavljati poduzetnićku djelatnost.

(4) Obveznik poreza na dobit je u skladu s člankom 2. stavkom
3. Zakona i tuzemna poslovna jedinica inozemnog poduzetnika. Pod
tuzemnom poslovnom jedinicom inozemnog poduzetnika razumijeva
se svako stalno poslovno mjesto ili pogon koji služi za obavljanje
djelatnosti inozemnog poduzetnika u tuzemstvu kao i druge poduzetničke
djelatnosti koje inozemni poduzetnik ishodišno obavlja u
tuzemstvu.

(5) Neprofitna organizacija u smislu članka 2. stavka 9.
Zakona koja nije osnovana radi ostvarivanja dobiti, obveznik je
poreza na dobit u skladu s člankom 2. stavkom 10. Zakona
za djelatnost od koje ostvaruje dobit ako obavljanjem te djelatnosti
prijeđe granicu iz članka 5. stavka 2. ovog Pravilnika.
Ova organizacija obveznik je poreza na dobit od 1. siječnja
kalendarske godine koja se nastavlja na godinu u kojoj je prijeđena
spomenuta granica.

(6) Obveznik poreza na dobit iz stavka 1. točke 1. i 2.
i stavaka 4. i 5. ovoga članka mora voditi poslovne knjige
prema Zakonu o računovodstvu.

Članak 4.

(1) Tuzemno poduzeće je ono čije se sjedište
i poslovna uprava nalazi u tuzemstvu.

(2) Inozemno poduzeće je ono koje u tuzemstvu nema ni sjedište
ni poslovnu upravu.

(3) Poduzeće ima sjedište u mjestu koje je određeno
zakonom ili drugim propisom odnosno ugovorom ili statutom.

(4) Poslovna uprava je sjedište glavnog poslovodstva odakle
se vodi poslovanje poduzeća. U pravilu je to mjesto, gdje
se nalaze uredske prostorije poduzetnika odnosno glavnog poslovoditelja
poduzeća.

Članak 5.

(1) Neprofitne organizacije u smislu članka 2. stavka 9.
Zakona su:

1. Republika Hrvatska i tijela državne uprave, jedinice lokalne
samouprave i uprave i njihova tijela,

2. ustanove u smislu Zakona o ustanovama,

3. vjerske zajednice, političke stranke, sindikati, komore,
udruge građana,

4. zaklade i drugi fondovi osnovani u karitativne i humanitarne
svrhe,

5. druge neprofitne organizacije koje ne spadaju u niti jednu
od grupa neprofitnih organizacija navedenih u stavku 1. točkama
1., 2., 3. i 4. ovoga članka, kojima Porezna uprava posebnim
rješenjem dodijeli taj status.

(2) Neprofitna organizacija iz članka 2. stavka 10. Zakona
koja trajno obavlja gospodarsku djelatnost i ćiji je ukupni
godišnji prihod od obavljanja te djelatnosti veći od
100.000,00 kuna obveznik je poreza na dobit za dobit ostvarenu
od obavljanja te djelatnosti.

(3) Ako je gospodarska djelatnost koju obavlja neprofitna organizacija
povezana s djelatnošću za koju je neprofitna organizacija
osnovana na način da ju nije moguće zasebno pratiti
niti procijeniti, smatra se djelatnošću za koju je
neprofitna organizacija osnovana.

(4) Neprofitna organizacija koja obavlja gospodarsku djelatnost
u smislu stavka 3. ovoga članka dužna je od nadležne
jedinice Porezne uprave zatražiti rješenje o oslobađanju
od plaćanja poreza na dobit.

(5) Neprofitna organizacija koja obavlja gospodarsku djelatnost
s kojom neposredno sudjeluje u konkurenciji na tržištu,
obveznik je poreza na dobit makar ostvaruje prihode ispod granice
navedene u stavku 2. ovoga članka.

3. POREZNA OSNOVICA

Članak 6.

(1) Poreznu osnovicu čini dobit ostvarena u razdoblju oporezivanja
koja se utvrđuje kao razlika između vlastitog kapitala
na kraju i na početku razdoblja oporezivanja ispravljena
u skladu s člancima 3., 4., 5. i 6. Zakona i člankom
7 ovog Pravilnika, umanjena za zaštitnu kamatu obračunatu
u skladu s člankom 7. Zakona i člankom 9. Pravilnika
i umanjena za ukamaćeni preneseni gubitak u skladu s člankom
10. Zakona i člankom 26. ovog Pravilnika.

(2) Utvrđivanje porezne osnovice i obračun porezne
obveze obavlja se na obrascu porezne prijave koji je sastavni
dio ovoga Pravilnika.

(3) Mjesečno utvrđivanje zaštitne kamate prema
članku 7. Zakona i članku 25 ovog Pravilnika obavlja
se na prilozima A i B koji su sastavni dio ovog Pravilnika. Porezni
obveznik je dužan priloge A i B dostaviti uz poreznu prijavu.

(4) Ako bilanca sastavljena prema odredbama Zakona o računovodstvu
(u daljem tekstu: računovodstvena bilanca) sadrži
stavke koje nisu utvrđene u skladu s poreznim propisima, porezni
obveznik dužan je sastaviti posebnu poreznu bilancu ili pregled
razlika između iznosa pojedinih bilančnih pozicija
utvrđenih prema poreznim propisima i iznosa tih pozicija utvrđenih
prema računovodstvenim propisima.

(5) Porezna bilanca sadrži porezno dopustive vrijednosti
za iste pozicije sadržane u računovodstvenoj bilanci.
Porezna bilanca dostavlja se u Poreznu upravu u prilogu porezne
prijave. Porezni obveznik koji dostavi posebnu poreznu bilancu
nije dužan dostaviti računovodstvenu bilancu.

(6) Porezni obveznik koji ne sastavlja posebnu poreznu bilancu
dužan je u prilogu porezne prijave dostaviti računovodstvenu
bilancu i pregled razlika između iznosa utvrđenih prema
poreznim propisima i iznosa utvrđenih prema računovodstvenim
propisima. Pregled razlika dostavlja se na prilogu C koji je sastavni
dio ovog Pravilnika

Članak 7.

(1) Porezna osnovica iz Članka 6. stavka 1. ovog
pravilnika utvrđuje se tako da se razlika vlastitog kapitala
na kraju i na početku razdoblja utvrđivanja poreza
uvećava ( + ) odnosno umanjuje (-) za sljedeće stavke:

+ udjele u poreznoj osnovici poduzeća čija se dobit
ne oporezuje jedinstveno a porezna osnovica se utvrđuje prema
odredbama Zakona o porezu na dohodak,

- dobitke/+ gubitke koji proizlaze iz udjela u kapitalu poduzeća,
sukladno članku 4. stavcima 1. i 2. Zakona

+ javne isplate i izuzimanja, sukladno Članku 5.
Zakona i članku 10. ovog Pravilnika,

+ skrivene isplate i izuzimanja (skrivene isplate dobiti) sukladno
članku 5. stavku 2. i 3. i članku 6. stavku 3 i
4. Zakona i članku 13. ovog Pravilnika,

- ulaganja sukladno članku 5. stavku 4. Zakona
i Članku 11. ovog Pravilnika,

+ plaćanja poreza na dobit/ - povrati poreza na dobit, sukladno
članku 3. stavku 5. Zakona,

+ dio amortizacije koji se ne priznaje u porezne svrhe sukladno
članku 6. stavku 1. točka 1. Zakona i Pravilniku
o amortizaciji,

- dio amortizacije koji u ranijem razdoblju utvrđivanja
poreza nije bio priznat sukladno Članku 6. stavku 1. točka
1. Zakona,

+ dio dužničke kamate koji se ne može odbiti
sukladno članku 6. stavku 1. točki 2. Zakona i članku
23. ovog Pravilnika.

+ rashode koji se ne mogu odbiti sukladno članku 6. stavku
1. točkama 3., 4., 5., 6. i 7. i članku 6. stavku
2. Zakona,

- pozitivne razlike/+ negativne razlike iz statusno-pravnih promjena
iz članka 12. Zakona i članaka 16.,17.,18., i 19.,
Pravilnika,

- zaštitnu kamatu obračunanu u skladu s člancima
7., e., i 9. Zakona i člankom 9. ovoga Pravilnika,

- ukamaćeni preneseni gubitak sukladno članku 10.
Zakona i članku 26. ovog Pravilnika.

(2) Pod dobicima koji proizlaze iz udjela u kapitalu iz stavka
1. ovoga članka razumijevaju se primljene dividende i druge
isplate dobiti, dobici od otuđenja udjela u poduzećima,
povećanje knjigovodstvene vrijednosti udjela u poduzećima
(pripisi po osnovi udjela); pod gubicima koji proizlaze iz udjela
u kapitalu iz stavka 1. ovoga članka razumijevaju se gubici
od otuđenja udjela u poduzećima i umanjenja knjigovodstvene
vrijednosti udjela u poduzećima (otpisi udjela).

Članak 8.

(1) Vlastiti kapital u smislu članka 7. stavka 1. ovog
Pravilnika, čine sljedeće pozicije računovodstvene
bilance:

1. upisan dionički kapital ili upisani ulozi po odbitku
potraživanja za upisani, a neuplaćeni kapital,

2. premije na emitirane dionice,

3. zadržana dobit i dobit tekuće godine,

4. revalorizacijske pričuve,

5. sve vrste pričuva, osim dugoročnih rezerviranja.

(2) Vlastiti kapital iz stavka 1. ovog članka umanjuje
se za gubitak iskazan u bilanci.

(3) Vlastiti kapital u smislu članka 7. stavka 1. uzima
se iz računovodstvene bilance, a može se preuzeti
i iz porezne bilance. Ako računovodstvena bilanca u primijerijenim
metodama otpisa i procjene odstupa od poreznih propisa, a porezni
obveznik ne sastavlja posebnu poreznu bilancu, treba pri utvrđivanju
dobiti uzeti u obzir razlike između porezno dopustivih metoda
otpisa i procjene i onih metoda otpisa i procjene koje su primijenjene
u računovodstvenoj bilanci. U tom je slučaju porezni
obveznik dužan iskazati razlike na prilogu C.

Članak 9.

(1) Zaštitna kamata iz članka 7., 8. i 9. Zakona obračunava
se na vlastiti kapital i promjene vlastitog kapitala na sljedeći
način:

1. vlastiti kapital na početku razdoblja oporezivanja se
ukamaćuje kroz cijelo razdoblje oporezivanja,

2. smanjenja vlastitog kapitala mjesečno se zbrajaju i
ukamačuju od početka mjeseca u kojem je došlo
do smanjenja do kraja razdoblja oporezivanja,

3. povećanja vlastitog kapitala mjesečno se zbrajaju
i ukamaćuju od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon mjeseca
u kojem je došlo do povećanja do kraja razdoblja oporezivanja.

(2) Ukupni iznos zaštitne kamate za koji se umanjuje dobit
izračunava se tako da se zaštitna kamata obračunata
na vlastiti kapital na početku razdoblja oporezivanja umanji
(-) za zaštitnu kamatu obračunatu na smanjenja vlastitog
kapitala tijekom razdoblja oporezivanja i uveća (+) za zaštitnu
kamatu obračunanu na povećanja vlastitog kapitala
tijekom razdoblja oporezivanja.

(3) Vlastiti kapital na početku razdoblja oporezivanja
za izračun zaštitne kamate umanjuje se za knjigovodstvenu
vrijednost udjela u drugim poduzećima. Ako su udjeli prodani
a potraživanja za njih nisu naplaćena, vlastiti kapital
se umanjuje za knjigovodstvenu vrijednost potraživanja. Ako
su udjeli stečeni, a obveze za njih još nisu podmirene,
vlastiti kapital se umanjuje za knjigovodstvenu vrijednost udjela,
a povećava za knjigovodstvenu vrijednost neizmirenih obveza.

(4) Smanjenja vlastitog kapitala koja se pri obračunu zaštitne
kamate uzimaju u obzir su:

1. isplate prema članku 5. stavku 2. Zakona,

2. izuzimanje prema članku 5. stavku 3. Zakona,

3. plaćanja poreza na dobit prema članku 3. stavku
5. Zakona,

4. izdaci prema članku 6. stavku 1 točkama 2., 3.,
4., 5., 6. i 7. Zakona i članku 6. stavku 2. Zakona,

5. plaćanja za stjecanje udjela u poduzećima, uključivo
unos ulaganja u druga poduzeća,

6. negativne razlike iz statusno-pravnih promjena sukladno članku
12. Zakona,

7. ostale isplate

(5) Povećanja vlastitog kapitala koja se pri obračunu
zaštitne kamate uzimaju u obzir su:

1. ulaganja prema članku 5 stavku 4 Zakona,

2. primljeni povrat više plaćenog poreza na dobit prema
članku 3. stavku 5. Zakona,

3. primici od otuđenja udjela u poduzećima prema članku
8. stavku 1. točki 2 Zakona,

4. pozitivne razlike iz statusno-pravnih promjena sukladno članku
12. Zakona,

5. sve vrste primitaka na temelju udjela u poduzećima.

4. IZUZIMANJA I ULAGANJA

Članak 10.

(1) Pod izuzimanjem se u smislu članka 5. Zakona o porezu
na dobit razumijeva sve što je porezni obveznik izuzeo iz
poduzeća tijekom razdoblja utvrđivanja poreza za svoje
potrebe, potrebe svog domaćinstva ili neke druge potrebe
koje nisu u svezi s obavljanjem djelatnosti poduzeća.

(2) Izuzimanja mogu biti u obliku novca, robe, proizvoda, predmeta,
vrijednosnih papira, korištenja dobara i usluga. Izuzimanja
u obliku novca su isplate.

(3) Isplate mogu biti javne (javne isplate dobiti) i skrivene
(skrivene isplate dobiti) i povrati kapitala ulagačima.

(4) Izuzimanja koja nisu u novcu procjenjuju se prema usporedivoj
tržišnoj vrijednosti.

Članak 11.

(1) Pod ulaganjem se u smislu članka 5. Zakona razumijeva
sve što je porezni obveznik tijekom razdoblja oporezivanja
unio u poduzeće, a ne potječe od obavljanja djelatnosti
poduzeća.

(2) Ulaganja mogu biti u obliku novca, robe, proizvoda, predmeta,
vrijednosnih papira ili prava.

(3) Ulaganja koja nisu u obliku novca, procjenjuju se po usporedivoj
tržišnoj vrijednosti.

(4) Rashodi poduzetnika za poslovne svrhe na teret privatnih sredstava
smatraju se ulaganjem.

Članak 12.

(1) Pod usporedivom tržišnom vrijednošću
izuzimanja ili ulaganja predmeta dugotrajne imovine, smatra se
cijena koja bi se u trenutku izuzimanja ili ulaganja mogla postići
na tržištu. Za izuzimanja je prvenstveno mjerodavna
prodajna cijena, za ulaganja je prvenstveno mjerodavna cijena
nove nabave. Ako se prodajna cijena ili cijena nove nabave ne
mogu ili ne mogu pouzdano utvrditi, treba usporedivu tržišnu
vrijednost procijeniti.

(2) Ulaganja predmeta kratkotrajne imovine procjenjuju se prema
troškovima proizvodnje ili cijeni nove nabave u trenutku
ulaganja. Kao cijene nove nabave mjerodavne su cijene onog tržišta
na kojemu bi poduzetnik nabavljao kada dotične predmete
ne bi ulagao. Ako se troškovi proizvodnje ili cijena nove
nabave ne mogu ili ne mogu pouzdano utvrditi, treba usporedivu
tržišnu vrijednost ulaganja procijeniti. Izuzimanja
predmeta kratkotrajne imovine proejenjuju se prema usporedivoj
tržišnoj vrijednosti. Pod usporedivom tržišnom
vrijednošću smatra se cijena koja bi se u trenutku
izuzimanja mogla postići na triištu. Za izuzimanja
je prvenstveno mjerodavna prodajna cijena. Ako se prodajna cijena
ne može ili ne može pouzdano utvrditi, treba usporedivu
tržišnu vrijednost procijeniti.

(3) Kao podloga za procjenu usporedive tržišne vrijednosti
mogu poslužiti ranije procijenjene vrijednosti za uložena
ili izuzeta dobra. Ako su cijene istih ili silčnih dobara
od ranije procjene porasle ili pale, to kod nove procjene treba
uzeti u obzir. Ako se je korisnost nekog dobra od ranije procjene
smanjila, to treba putem otpisa uzeti u obzir.

(4) Dobra koja nisu nova, za koja se tržišna vrijednost
ne može ili ne može pouzdano utvrditi jer se njima u
rabljenom stanju ne trguje ili se trguje rijetko, mogu se procijeniti
na osnovi tržišne cijene za nova ista ili slična
dobra, s tim da njihovu potrošenost(smanjenu korisnost) treba
putem otpisa uzeti u obzir.

(5) Ako iz procjene koja je obavljena u skladu sa stavcima 3.
i 4. proizađe u pojedinačnom slučaju očito
netočan rezultat, procjena se ne smije primijeniti. Očitu
netočnost dokazuje onaj tko ju je ustvrdio.

(6) Ako poduzeće koje je obveznik poreza na dobit namjerava
izuzeti iz poduzeća i prebaciti u inozemstvo više od
10% vlastitog kapitala ili više od 1.000.000,00 kuna, i to
u obliku stvari ili predmeta, tada o tome treba obavijestiti Poreznu
upravu najkasnije 30 dana prije tog transfera. Ako između
dvaju ili više transfera gore opisane vrste ne protekne više
od 6 mjeseci, tada se oni glede pitanja jesu ti prekoračene
gore navedene granice smatraju jedinstvenim transferom. Porezni
obveznik treba Poreznoj upravi priopćiti sve činjenice
bitne za vrednovanje tog transfera. To se posebice odnosi na:
vrstu, vrijednost i starost imovinskih predmeta, cijenu plaćenu
u trenutku nabave, kao i imena poznatih prijašnjih vlasnika.

Članak 13.

(1) Pod skrivenom isplatom dobiti razumijeva se smanjenje ili
spriječeno povećanje imovine poduzeća koje
se temelji na odnosima između članova društva
i društva i nije predviđeno u odredbama unutarnjih akata
društva o raspodjeli dobiti, niti je provedeno formalnim
odlukama o raspodjeli dobiti nadležnih tijela društva.

(2) Oblici skrivene isplate dobiti su:

1. davanje određenih koristi članu društva uz
naknadu nižu od tržišne,

2. plaćanje naknade članu društva za dobra ili
usluge koja je veća od vrijednosti protuučinaka odnosno
protukoristi koje je član dao društvu, .

3. davanje dobara ili usluga članu društva u vrijednosti
koje su veće od vrijednosti protuučinaka odnosno
protukoristi koje je član dao društvu,

4. davanje članu društva koristi za koje nema pravne
osnove.

(3) O skrivenoj isplati dobiti u navedenim slučajevima
radi se onda kada neka druga osoba koja nije član društva
ne bi mogla ostvariti istovrsne koristi od jednakim uvjetima.

(4) Mjerilo za višu ili nižu naknadu iz stavka 2. ovoga
članka su usporedive tržišne vrijednosti koje
bi se za iste naknade postigle na tržištu.

(5) O skrivenoj isplati dobiti se ne radi, ako davanje koristi
ne proizlazi iz odnosa u društvu, već s osnove poslovanja.

(6) O skrivenoj isplati dobiti radi se i onda kada se dužniku
koji nije obveznik poreza na dobit daje kredit pod uvjetima pod
kojima gospodarski nezavisne treće osobe ne bi mogle takav
kredit ostvariti. U ovim slučajevima shodno se primjenjuju
odredbe članka 23. ovog Pravilnika.

(7) U smislu odredbi ovoga članka s članovima društva
izjednačene su i s njima povezane osobe.

5. UDJELI U PODUZEĆIMA

Članak 14.

(I) Dividende, dobici i gubici od otuđenja, pripisi i otpisi
koji rezultiraju iz udjela u poduzećima obveznicima poreza
na dobit isključuju se iz porezne osnovice u skladu s člankom
7. stavkom 1. ovog Pravilnika.

(2) Porezni obveznik koji drži udjele u poduzeću koje
utvrđuje poreznu osnovicu prema odredbama Zakona o porezu
na dohodak i čiji se dohodak (dobit) ne oporezuje jedinstveno,
mora svojoj poreznoj osnovici dodati i pripadajući dio dohotka
(dobiti) koji je ostvarilo poduzeće u kojem driži udjele.
Ako u računovodstvenoj bilanci poduzetnika obveznika poreza
na dobit povrh pripadajućeg dijela porezne osnovice postoje
druge pozicije koje proizlaze iz udjela u poduzeću čija
se dobit ne oporezuje jedinstveno, analogno se primjenjuje stavak
1. ovoga članka.

(3) Ako porezni obveznik iz stavka 2. ovog članka prodaje
udjele, razlika između ostvarene prodajne cijene i knjigovodstvene
vrijednosti udjela se ne oporezuje.

(4) Poduzećima koja trguju s udjelima koje drži u drugim
poduzećima, a ne utječu na poslovnu politiku istih,
Porezna uprava može na zahtjev odobriti da s udjelima postupaju
kao i s uobičajenim imovinskim predmetima. U tom se slučaju
ne primjenjuju ispravci kod utvrđivanja dobiti iz članka
14. ovog Pravilnika, niti ispravci zaštitne kamate prema
članku 9. ovog Pravilnika. Takav zahtjev se podnosi prije
početka poslovne godine, a kod novoosnovanih poduzeća
prije početka poslovanja. Zahtjev se može ograničiti
na udjele u određenom poduzeću ili se mogu izričito
iskljućiti udjeli u određenim, poduzećima. Rješenje
o odobrenju zahtjeva obvezuje poduzeće na takovo postupanje
s udjelima najmanje 5 (pet) godina. Odobrenje se ne odnosi na
one udjele koje je obveznik već držao u trenutku podnošenja
zahtjeva. Ako se kod poduzeća u kojemu obveznik drži
udjele prekorači kvota od 2% kapitala ili prava glasa,
tada se u trenutku prekoračenja te granice odobrenje gasi.
Udjeli koji se drže prije prekoračenja granice u svrhe
poreznog utvrđlvanja dobiti, tretiraju se kao da su u trenutku
prekoračenja otuđeni i odmah ponovo kupljeni.

Članak 15.

(1) Ako se kod promjena iz članka 12. stavka I. Zakona
(otuđenje, promjena pravnog oblika, dioba) osigurava kontinuitet
oporezivanja, smatra se da porezni obveznik nije prestao s radom.

(2) Kontinuitet oporezivanja postoji ako su ostvareni sljedeći
uvjeti:

1. ako kod prijenosa na pravnog sljednika ne dolazi do promjena
u procjeni predmeta imovine i obveza,

2. ako je dobit pravnog sljednika u prvoj poslovnoj godini utvrđena
tako da su u njegovu bilancu preuzete vrijednosti iz bilance koju
je sastavio pravni prethodnik s danom promjene,

3. ako je dobit utvrđena prije odnosno poslije dana promjene
u punom opsegu oporeziva kod prijašnjeg odnosno budućeg
poreznog obveznika.

(3) Stavci 1. i 2. ovoga članka vrijede neovisno o tome
da li se radi o jednom ili više pravnih prethodnika odnosno
pravnih sljednika.

Članak 16.

(1) Razdoblje oporezivanja kod likvidacije počinje s prvim
danom kalendarske godine u kojoj se donosi odluka o likvidaciji.
Imovina na kraju razdoblja likvidacije procjenjuje se po tržišnoj
vrijednosti. Porezna osnovica utvrđuje se sukladno odredbama
Zakona i ovog Pravilnika.

(2) Ako je obveznik poreza na dobit vlasnik udjela u poduzeću
koje se likvidira, na ostvarene prihode po osnovi udjela u likvidiranom
poduzeću ne plaća porez na dobit. Razlika između
knjigovodstvene vrijednosti udjela i ostvarenog prihoda od likvidiranih
udjela predstavlja neoporezivu promjenu vlastitog kapitala

(3) Ako se likvidacija ne završi u goditli u kojoj je započeta,
porezni obveznik je na kraju kalendarske godine dužan sastaviti
poreznu prijavu.

Članak 17.

(1) Ako poduzeće obveznik poreza na dobit prilikom spajanja
preuzima sve predmete imovine i obveze drugog poduzeća u
kojem drži ukupne udjele i kontinuitet oporezivanja se nastavlja,
razlika između knjigovodstvene vrijednosti vlastitog kapitala
poduzeća koje se pripaja i knjigovodstvene vrijednosti udjela
poduzeća koje ga preuzima smatra se promjenom vlastitog
kapitala koja se ne oporezuje.

(2) Ako u poduzeću koje je preuzeto prilikom spajanja postoje
i drugi vlasnici udjela koji za ustupanje svojih udjela dobivaju
udjele u poduzeću preuzimatelju, tada se razlika kapitala
koja je neoporeziva izračunava tako da se od knjigovodstvene
vrijednosti vlastitog kapitala preuzetog poduzeća oduzme
knjigovodstvena vrijednost udjela kod preuzimatelja i tržišna
vrijednost ustupljenih udjela. Tržišna vrijednost ustupljenih
udjela se procjenjuje. Ako nedostaju druge podloge za procjenu,
kao podloga se koriste knjigovodstvene vrijednosti vlastitog kapitala
poduzeća koje se preuzima prije spajanja. Ako se manjinski
vlasnici namiruju u gotovini, za svotu isplate u gotovini poduzeće
preuzimatelj povećava knjigovodstvenu vrijednost svog udjela.

Članak 18.

(1) Ako se mijenja pravni oblik poduzeća koje je obveznik
poreza na dobit i knjigovodstvene vrijednosti se nastavljaju,
promjena ne utječe na oporezivanje.

(2) Ako se u slučaju iz stavka 1. ovoga članka ne
nastavljaju knjigovodstvene vrijednosti, razlika kapitala koja
iz promjene proizlazi smatra se oporezivom dobiti.

Članak 19.

(1) Kod diobe poduzeća koje je obveznik poreza na dobit,
poduzeća koja podjelom nastaju mogu nastaviti knjigovodstvene
vrijednosti preuzetih predmeta imovine i obveza. U tom slućaju
dioba je neoporeziva.

(2) Ako se knjigovodstvene vrijednosti preuzetih predmeta imovine
i obveza ne nastavljaju, razlika kapitala koja iz diobe proizlazi
smatra se oporezivom dobiti poduzeća koje se podijelilo.
Za poreznu obvezu solidarno odgovaraju poduzeća nastala
podjelom.

Članak 20.

(1) Ako se u svezi prodaje, podjele, promjene pravnog oblika ili
likvidacije poduzeća koje je porezni obveznik izuzimaju
ili ulažu pojedinačni dijelovi imovine primjenjuju
se odredbe o izuzimanjima i ulaganjima.

(2) Odredbe članaka 17.,18. i 19. na odgovarajući
način se primjenjuju na statusne promjene koje se odnose
na poduzeće čija se dobit ne oporezuje jedinstveno
i čija se porezna osnovica utvrđena prema odredbama
Zakona o porezu na dohodak pribraja vlasnicima udjela. Ako se
knjigovodstvene vrijednosti tog poduzeća u smislu propisa
o oporezivanju dohotka nastavljaju, ne nastaju nikakove porezne
posljedice. Ako se knjigovodstvene vrijednosti ne nastavljaju,
razlika u odnosu prema tržišnim vrijednostima smatra
se zajedničkim dohotkom i u pripadajućem dijelu se
pribraja poreznoj osnovici vlasnika udjela. Kod vlasnika udjela
ne nastaju daljnje porezne posljedice.

(3) Ako se poduzeće čija se dobit ne oporezuje jedinstveno
likvidira ili pripoji, mora prije likvidiranja ili spajanja sastaviti
konačnu bilancu. Pri izradi ove bilance postupa se sukladno
odredbama članka 21. ovoga Pravilnika. Na razlike koje
se pri tome utvrde primjenjuje se stavak 2. ovoga članka
Kod vlasnika udjela razlike između knjigovodstvene vrijednosti
udjela i imovine prema konačnoj bilanci spojene ili likvidirane
gospodarske cjeline su neoporezive.

6. PROMJENA METODE UTVRÐIVANJA POREZNE OSNOVICE

Članak 21.

(1) Obveznik poreza na dohodak koji postaje obveznikom poreza
na dobit m ora na dan 1. Siječnja kalendarske godine u
kojoj poštaje obveznikom poreza na dobit sastaviti početnu
bilancu. Na kraju prve godine u kojoj je poslovao kao obveznik
poreza na dobit, utvrđenu dobit povećava ( + ) ođnosno
umanjuje ( - ) za sljedeće pozicije iz početne bilance:

+ vrijednost zatečenih zaliha

+ date predujmove za robu i usluge

+ potraživanja od kupaca za robu i usluge

+ potraživanja od kupaca za prodane predmete dugotrajne imovine
iz popisa dugotrajne imovine

+ aktivna vremenska razgraničenja

+ zahtjeve za povrat poreza na promet i istovrsnih poreza

- obveze prema dobavljačima za robu i usluge

- obveze za primljene predujmove od kupaca za robu i usluge

- pasivna vremenska razgranićenja

- dugoročna rezerviranja

- obveze za porez na promet i istovrsne poreze

7. RASHODI KOJI POVECAVAJU POREZNU OSNOVICU

Članak 22.

Pod amortizacijom u smislu članka 6. stavka 1. točke
1. Zakona razumijeva se iznos amortizacije obračunat iznad
visine propisane Pravilnikom o amortizaciji.

Članak 23.

(1) Pod prekomjernom dužničkom kamatom iz članka
6. stavka 1. točka 2. Zakona razumijeva se kamata plaćena
vjerovniku koji nije obveznik poreza na dobit u dijelu koji je
veći od kamate koju daje poslovna banka na oročene
štedne uloge s istim rokom ukamaćivanja. Pri tome je
mjerodavna kamata one banke kod koje porezni obveznik ima deponirana
sredstva.

(2) Ako se radi o vjerovniku koji nije tuzemni porezni obveznik
i kamata je ugovorena u stranoj valuti, tada se ugovorena kamata
smatra opravdanom u punoj visini ako ne premašuje za više
od 1 postotni poen kamatu iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 24.

(1) Pod izdacima iz članka 6. stavka 1. točke 3.
Zakona razumijevaju se naknade, potpore i nagrade utvrđene
Zakonom i propisima donesenim na temelju Zakona.

(2) Pod izdacima iz članka 6. stavka 1. točke 5.
razumijevaju se izdaci za ugošćenja, darove, odmor,
šport, rekreaciju, razonodu, zakup automobila, plovila, zrakoplova,
kuća za odmor i razonodu i drugi slični izdaci u
ukupno isplaćenoj svoti ili tržišnoj vrijednosti.

(3) Prilikom utvrđivanja izdataka iz članka 6. stavka
1. točke 7. za osobni prijevoz poduzetnika, poslovodnih,
rukovodnih i drugih zaposlenih osoba polazi se od sljedećih
troškova:

1. kod sredstava u vlasništvu poduzeća (osobni automobil,
plovilo, zrakoplov i sl.) od ukupnih troškova (troškovi
za gorivo i ulje, troškovi tekućeg i investicijskog
održavanja vozila, troškovi registracije, troškovi
amortizacije, troškovi osiguranja i dr.).

2. kod korištenja rent-a-car vozila (osobni automobil, plovilo,
zrakoplov i sl.) od isplaćene naknade uvečane za
troškove goriva.

8. OBRAČUNAVANJE ZAŠTITNE KAMATE

Članak 25.

(1) Zaštitna kamatna stopa iz članka 9. Zakona izračunava
se na osnovu godišnje stope rasta proizvođačkih
cijena industrijskih proizvoda na sljedeći način

z=i + 3(1+i/100)

gdje je:

z = godišnja zaštitna kamatna stopa

i = godišnja stopa porasta proizvođačkih cijena
industrijskih proizvoda

3 = stopa realnih godišnjih kamata

(2) Zaštitna kamata za vrijeme od početka kalendarskog
mjeseca do kraja kalendarske godine izračunava se na sljedeći
način:

Zr = lr + r x 0,25(1 +ir/100)

gdje je:

zr = zaštitna kamata za posljednjih r mjeseci kalendarske
godine u %

ir = stopa rasta proizvođačkih cijena industrijskih
proizvoda u posljednjih r mjeseci kalendarske godine.

(3) Zaštitna kamata za n-mjeseci kalendarske godine izračunava
se na sljedeći način:

Zn=in + (0,25(1+in/100))/Kn

gdje je:

Zn = mjesečna zaštitna kamatna stopa u n-tom mjesecu
kalendarske godine

in = mjesečna stopa rasta proizvodačkih cijena industrijskih
proizvoda

0,25 = 1/12 realne godišnje kamatne stope 3%

Ko = korekturni faktor financijske matematike 1+(12-n) x 0,25/100
za izravnanje mjesečnih efekata ukamaćivanja na godišnje
ukamaćivanje od točno 3%.

(4) Zaštitna kamatna stopa za razdoblje koje obuhvaća
više mjeseci obračunava se na temelju kamatnih stopa
koje su utvrđene za pojedine mjesece prema stavku 3. ovoga
članka. Faktori za sve mjesece koje je potrebno uzeti u
obzir medusobno se množe, a od umnoška se oduzima jedinica.
Nakon oduzimanja jedinice rezultat se množi sa 100 i dobiva
zaštitna kamatna stopa za odnosno razdoblje.

(5) Ako je godišnja stopa rasta proizvođačkih
cijena industrijskih proizvoda negativna zaštitna kamata
iznosi 3%

godišnje uz primjenu običnog kamatnog računa.

9. ODBITAK GUBITKA

Članak 26.

(1) Gubitak, ukamaćen zaštitnom kamatom, koji se prenosi
u naredno razdoblje oporezivanja prema članku 10. štavku
1. Zakona odbija se od porezne osnovice. Preneseni gubitak koji
nije bilo moguće odbiti nadoknađuje se u

prvom sljedećem razdoblju oporezivanja. Porezna osnovica
umanjuje se najprije za gubitak starijeg datuma.

(2) Odredbe stavka 1. primjenjuju se i na gubitke prenesene kod
otuđenja, promjene pravnog oblika ili diobe.

10. MJERODAVNOST FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA

Članak 27.

(1) Za utvrđivanje porezne osnovice mjerodavna je računovodstvena
bilanca. Razlike između računovodstvene i porezne bilance
moguće su:

1. kod obračuna amortizacije koja se priznaje kao porezni
rashod,

2. kod procjene izuzimanja i ulaganja,

3. kod utvrđivanja rashoda koji se ne priznaju kao porezni
rashodi

(2) Ako se u računovodstvenoj bilanci iskaže niža
amortizacija od one koja se priznaje kao porezni rashod, tako
obračunata niža amortizacija koristi se i u porezne
svrhe.

11. ISPRAVAK BILANCE

Članak 28.

Ako se nakon predaje porezne prijave utvrdi da su stavke u bilanci
koja je bila temelj porezne prijave neispravne, tada porezni obveznik
ispravlja bilancu i poreznu prijavu. Ispravak bilance nije dopušten
kada je utvrđivanje poreza za godinu na koju se odnosi porezna
prijava pravomoćno zaključeno. U tom se slučaju
ispravak primjenjuje na sve poslovne godine za koje utvrđivanje
poreza još nije pravomoćno.

12. UTVRÐIVANJE PREDUJMOVA

Članak 29.

Mjesečni predujam iznosi dvanaestinu iznosa poreza koji
je utvrđen zadnjom poreznom prijavom ili se utvrđuje rješenjem
Porezne uprave.

Članak 30.

(1) U svrhu utvrđivanja predujmova poreza na dobit, porezni
obveznici koji počinju obavljati djelatnost moraju ispostavi
Porezne uprave na čijem području imaju sjedište
dostaviti financijske izvještaje za prva tri mjeseca poslovanja,
i to: bilancu i račun dobiti i gubitka. Financijski izvještaji
dostavljaju se u skraćenom sadržaju kakav je propisan
Zakonom o računovodstvu za male poduzetnike.

(2) Na temelju zaprimljenih izvještaja i iskazane dobiti
za prva tri mjeseca poslovanja, ispostava Porezne uprave utvrđuje
predujam poreza na dobit primjenom stope od 25% na iskazanu dobit.
O visini predujma ispostava Porezne uprave donosl rješenje.

(3) Pravne osobe obvezne su po rješenju uplaćivati
predujmove poreza na dobit u rokovima i na način utvrđen
člankom 19. Zakona.

13. URAČUNAVANJE POREZA PLACENOG U INOZEMSTVU

Članak 31.

(1) Tuzemnom poreznom obvezniku koji je ostvario dobit poslovanjem
u inozemstvu i na tu dobit platio porez u inozemstvu kod podnošenja
porezne prijave plaćeni se porez uračunava u skladu
s člankom 21. stavak 1. Zakona, ako sa državom u kojoj
je plaćen porez ne postoji ugovor o izbjegavanju dvostrukog
oporezivanja. Porez se može uračunati najviše
do svote do koje bi bio plaćen da je dobit ostvarena u tuzemstvu.

(2) Odbitak u inozemstvu plaćenog poreza obavlja se na temelju
dokaza o plačenom porezu Ako se taj dokaz ne

može pribaviti do dana podnošenja porezne.prijave, porezna
prijava ispravlja se po pribavljenom dokazu sukladno članku
28. ovog Pravilnika.

(3) Ako je sa državom u kojoj je porezni obveznik ostvario
dobit sklopljen ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja
primjenjuju se odredbe ugovora Ako je ugovorom o izbjegavanju
dvostrukog oporezivanja predviđeno uračunavanje na
odgovarajući naćin se primjenjuju odrcdbe stavka 2.
ovoga članka.

14. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

(1) Na oporezivanje dobiti primjenjuju se i odredbe Pravilnika
o primjeni Zakona o porezu na dohodak ako se po prirodi stvari
mogu analogno primijeniti i ako u ovom Pravilniku nije drugačije
određeno.

(2) Iznimno od članka 10. Zakona i članka 26. ovog
Pravilnika, preneseni gubitak iz 1993. godine ne odbija se od
porezne osnovice za 1994. godinu.

(3) Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom objave u "Narodnim
novinama".

Klasa:410-01/94-01/1069

Urbroj : 513-07/94-1

Zagreb, 28. studenoga 1994.

Ministar financija

**Božo Prka, v. r.**

```

PR-DOB Nadležna ispostava porezne uprave

PRIJAVA POREZA NA DOBIT

----------------------------------------------------

I. PODACI O POREZNOM OBVEZNIKU Datum predaje

----------------------------------------------------

1. Ime/naziv poreznog obveznika Matični broj/JMBG

----------------------------------------------------

2. Adresa sjedišta

Mjesto

Ulica i kućni broj

----------------------------------------------------

3. Broj žiro-računa

----------------------------------------------------

4. Otvoren kod (naziv i sjedište banke)

----------------------------------------------------

5. Djelatnost poduzeća

II. RAZDOBLJE UTVRÐIVANJA DOBITI

----------------------------------------------------

(dan/mjesec/godna) (dan/mjesec/godina)

----------------------------------------------------

Poslovna godina od      do

----------------------------------------------------

Dio poslovne godine     od      do

----------------------------------------------------

Broj zaposlenih

```

**UTVRÐIVANJE POREZNE OBVEZE ZA POSLOVNU GODINU 199-**

I. DOBIT/GUBITAK

1. DOBIT/GUBITAK KAO RAZLIKA VLASTITOG KAPITALA NA KRAJU I NA
POČETKU RAZDOBLJA UTVRÐIVANJA POREZA

2. UDJELI U POREZNOJ OSNOVICI PODUZEĆA ČIJA SE DOBIT
NE OPOREZUJE JEDINSTVENO (ČLANAK 4. STAVAK 3. ZAKONA)

3 DOBICI IZ UDJELA I DIVIDENDI, DOBICI OD OTUÐENJA UDJELA,

PRIPISI IZ UDJELA (ČLANAK 4. STAVAK 1. ZAKONA)

4. GUBICI IZ UDJELA I DIVIDENDI, GUBICI OD OTUÐENJA UDJELA,

OTPISI IZ UDJELA (ČLNAK 4 STAVAK 2 ZAKONA)

5. JAVNE ISPLATE I IZUZIMANJA (ČLANAK 5. STAVAK 2. I 3.
ZAKONA)

6. SKRIVENE ISPLATE DOBITI (ČLANAK 5. STAVAK 2. ZAKONA)

7. POZITIVNE RAZLIKE IZ STATUSNO-PRAVNIH PROMJENA (ČLANAK
12. ZAKONA)

8. ULAGANJA (ČLANAK 5 STAVAK 4. ZAKONA)

9. PLAĆANJA POREZA NA DOBIT (ČLANAK 3. STAVAK 5.
ZAKONA)

10. POVRATI POREZA NA DOBIT (ČLANAK 3. STAVAK 5. ZAKONA)

11. IZNOS AMORTIZACIJE IZNAD NAJVIŠIH POREZNO DOPUSTIVIH
STOPA (ČLANAK 6. STAVAK 1. TOČKA 1. ZAKONA)

12. DIO AMORTIZACIJE KOJI RANIJE NIJE BIO PRIZNAT (ČLANAK
6. STAVAK

1. TOČKA 1. ZAKONA)

13. IZNOS PREKOMJERNIH DUŽNIČKIH KAMATA (ČLANAK
6. STAVAK 1. TOČKA 2.)

14. IZNOS RASHODA KOJI SE NE MOGU ODBITI (ČLANAK 6 STAVAK
1. TOČKA 3., 4., 5., 6. i 7. i STAVAK 2. ZAKONA)

15 NEGATIVNE RAZLIKE IZ STATUSNO-PRAVNIH PROMJENA (ČLANAK
12. ZAKONA)

16. DOBIT

(R.BR.16 = RED.BR.

1+2-3+4+5+6-7-8+9-10+11-12

+ 13+ 14+ 15)

17. GUBITAK

(R.BR.17 = RED.BR.

1+2-3+4+5+6-7-8+9-10+11-12

+ 13+ 14+ 15)

II. ZAŠTITNA KAMATA

18. KNJIGOVODSTVENA VRIJEDNOST VLASTITOG KAPITALA NA POČETKU

RAZDO BLJA OPOREZIVANJA

(PRILOG C, KOLONA 3)

19. KNJIGOVODSTVENA VRIJEDNOST UDJELA KOD DRUGIH PODUZETNIKA NA
POČETKU RAZDOBLJA OPOREZIVANJA

20. VLASTITI KAPITAL KOJI SE UZIMA U OBZIR PREMA ČLANKU
8. STAVAK 1.

TOČKA 1. ZAKONA (R.BR.18 - R.BR.19)

21. STOPA ZAŠTITNE KAMATE

22. IZNOS ZAŠTITNE KAMATE NA VLASTITI KAPITAL S POČETKA
RAZDOBLJA OPOREZIVANJA (R.BR.20 x R.BR.21/100)

23. IZNOS ZAŠTITNE KAMATE NA SMANJENJA VLASTITOG KAPITALA
TIJEKOM RAZDOBLJA OPOREZIVANJA

(PRILOG A, ZBROJ KOLONE 15)

24. IZNOS ZAŠTITNE KAMATE NA POVEČANJA VLASTITOG KAPITALA
TIJEKOM RAZDOBLJA OPOREZIVANJA

(PRILOG B, ZBROJ KOLONE 8)

25. IZNOS ZAŠTITNE KAMATE

(RED.BR. 22 - 23 + 24)

III. POREZNA OSNOVICA

26. DOBIT ISPRAVLIENA ZA ZAŠTITNU KAMATU (REDNI BROJ 16 -25)

27. GUBITAK ISPRAVLJEN ZA ZAŠTITNU

KAMATU (R.BR.17. +/- R.BR.25.)

28. PRENESENI UKAMAĆENI GUBITAK

(ČLANAK 10. STAVAK 1. ZAKONA)

29. OSNOVICA ZA OPOREZIVANJE

(REDNI BROJ 26-28)

IV. POREZNA OBVEZA

30. OSNOVICA ZA OPOREZIVANJE

(REDNI BROJ 29)

31. POREZNA STOPA (25%)

32. POREZNA OBVEZA

(R.BR.30 x R.BR.31/100)

33. UPLAČENI PREDUJMOVI (PODATAK IZ PRILOGA D)

34. RAZLIKA ZA UPLATU

(R.BR.32 - R.BR.33)

35. RAZLIKA ZA POVRAT

(R.BR.33 - R.BR.32)

36. OLAKŠICE I OSLOBOÐENJA

(ČL. 31. ZAKONA)

37. OSLOBOÐENJA PO DRUGIM ZAKONIMA

38. SVOTA POREZA ZA UPLATU

(R.BR. 34-36-37)

39. SVOTA PREDUJMA ZA NAREDNO RAZDOBLJE OPOREZIVANJA (R. BR. 30/BROJ
MJESECI POSLOVANJA U RAZDOBLJU OPOREZ. x 25/100)

Sastavio

M.P.

Datum Potpis odgovorne osobe

**NAPUTAK ZA POPUNJAVANJE POREZNE PRIJAVE**

Redni broj 1. unosi se dobit izraćunata kao razlika izmedu
vlastitog kapitala na kraju i na početku razdoblja oporezivanja.

Redni broj 2.: unosi se pripadajući dio zajedničkog
dohotka temeljem udjela u zajedničkom obavljanju djelatnosti,
odnosno udjela u poduzeću koje se ne oporezuje jedinstveno.

Redni broj 3.: unosi se svota ostvarenih dobitaka na temelju udjela
u drugom poduzeću koji su ostvareni tijekom razdoblja oporezivanja.
Tu spadaju: dividende i dobici iz udjela, dobici od otuđenja
udjela i pripisi udjela.

Redni broj 4.: unosi se svota ostvarenih gubitaka na temelju udjela
u drugom poduzeću koji su ostvareni tijekom razdoblja oporezivanja.
Tu spadaju: gubici od otuđenja udjela i otpisi u djela.

Redni broj 5.: unosi se svota javnih isplata dobiti i izuzimanja
koja su teretila vlastiti kapital tijekom razdoblja oporezivanja
koja se provode na temelju unutarnjih akata poreznog obveznika
o raspodjeli dobiti.

Redni broj 6. : unosi se svota skrivenih isplata dobiti koje su
teretile vlastiti kapital poreznog obveznika tijekom razdoblja
oporezivanja.

Redni broj 7.: unosi se svota neoporezivih povećanja vlastitog
kapitala kod vlasnika udjela koja nastaju prilikom spajanja, diobe,
otuđenja, promjene pravnog oblika i likvidacije.

Redni broj 8.: unosi se svota ulaganja koja je tijekom razdoblja
oporezivanja utjecala na povećanje vlastitog kapitala poreznog
obveznika.

Redni broj 9.: unosi se svota plaćenog poreza na dobit tijekom
razdoblja oporezivanja.

Redni broj 10.: unosi se svota vraćenog poreza na dobit
tijekom razdoblja oporezivanja.

Redni broj 11.: unosi se svota amortizacije iznad porezno dopustivih
stopa iz Pravilnika o amortizaciji.

Redni broj 12.: unosi se svota amortizacije koja poreznom obvezniku
ranije nije bila priznata jer je koristio (ubrzane) stope otpisa
koje porezno nisu dopuštene, pa u slijedećem razdoblju
oporezivanja ima pravo odbijati amortizaciju do porezno dopuštene.

Redni broj 13.:unosi se dio prekomjerne dužničke kamate
plaćene vjerovniku koji nije obveznik poreza na dobit u
dijelu koji je veći od kamate koju daje poslovna banka na
oročene štedne uloge s istim rokom ukamaćivanja.

Redni broj 14.: unosi se ukupan iznos svih rashoda koje porezni
obveznik ne može dobiti sukladno članku 6. stavku
1. točkama 3., 4., 5., 6. i 7. Zakona.

Redni broj 15.: unosi se svota smanjenja vlastitog kapitala koja
nastaju kod vlasnika udjela prilikom spajanja, diobe, pramjene
pravnog oblika i likvidacije.

Redni broj 18.: unosi se knjigovodstvena vrijednost vlastitog
kapitala s početka razdoblja oporezivanja iz porezne bilance.
Ako porezni obveznik ne sastavlja poreznu bilancu, u ovaj redni
broj unosi knjigovodstvenu vrijednost vlastitog kapitala s početka
razdoblja oporezivanja iz kolone 3 priloga C.

Redni broj 19.: unosi se svota knjigovodstvene vrijednosti udjela
s početka razdoblja oporezivanja koje porezni obveznik
držii u drugim poduzećima

Redni broj 23.: unosi se ukupni ukamaćeni iznos svih promjena
koje su tijekom razdoblja oporezivanja utjecale na smanjenje vlastitog
kapitala iz priloga A (isplate, izuzimanja, plaćanje poreza
na dobit, poslovni izdaci iznad porezno dopustivih, plaćanja
za stjecanje udjela u poduzećima, negativne razlike iz statusno-pravnih
promjena te ostale isplate koje su utjecale na smanjenje vlastitog
kapitala). Podatak koji se unosi u ovaj redni broj je zbroj kolone
15. priloga A.

Redni broj 24.: unosi se ukupni ukamaćeni iznos svih promjena
koje su utjecale na povećanje vlastitog kapitala iz priloga
B (ulaganja, povrati više plaćenog poreza na dobit,
primici od otuđenja udjela, pozitivne razlike iz statusno
pravnih promjena te sve vrste primitaka na temelju udjela u poduzećima).
Podatak koji se unosi u ovaj redni broj je zbroj kolone 8. priloga
B.

Redni broj 28.: unosi se preneseni ukamaćeni gubitak iz
prethodnih razdoblja oporezivanja. Porezni obveznik iznosi najprije
gubitak starijeg datuma.

Redtri broj 36.: unosi se svota olakšica i oslobođenja
koje je porezni obveznik stekao po Zakonu o neposrednim porezima
prije 1 siječnja 1994., koje ima pravo koristiti do isteka
vremena predviđenog za njihovo korištenje. U skladu s
člankom 26. stavkom 2. Zakona o neposrednim porezima ("Narodne
novine", br. 19/90., 28/90., 14/91., 73/91. i 25/93.) pravne
i fizičke osobe koje su osnovane tijekom 1992. i 1993.
godine imaju pravo na olakšicu po osnovi novog osnivanja
u prvoj godini rada 100%, u drugoj godini rada 50%, a u trećoj
godini rada 25% od obračunatog poreza. Ova olakšica
prestaje ranije ako pravna ili fizička osoba ostvari dobit
u visini uloženih sredstava za osnovna i trajna obrtna sredstva
uložena za otvaranje poduzeća ili radnje. Visina uloženih
sredstava za trajna obrtna sredstva uložena za otvaranje
poduzeća ili radnje uspoređuje se s podatkom koji je
u poreznoj prijavi za 1994. godinu iskazan na rednom broju I/1.

Redni broj 37.: unosi se svota oslobođenja i olakšica
koje je porezni-obveznik stekao po Zakonu o pravima hrvatskih
branitelja iz domovinskog rata ("Narodne novine", br.
2/94.) i to u svoti trostruke prosječne mjesečne
bruto plaće zaposlenog invalida. Prema Zakonu o slobodnim
carinskim zonama ("Narodne novine", br. 53A/91, 65/92,
27/93, 94/93 i 71/94 ) poduzeća koja posluju u slobodnim
carinskim zonama u ovaj redni broj unose svotu obračunate
porezne obveze s rednog broja 32.

![](dodatni/362116.gif)

![](dodatni/362117.gif)

![](dodatni/362118.gif)

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Pravilnik, NN 91/1994-1562
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)