## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za vodomjere za toplu vodu

### NN 17/2000 (9.2.2000.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za vodomjere za toplu vodu

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

**260**

Na temelju članka 22. Zakona o mjeriteljskoj djelatnosti
(»Narodne novine« broj 11/94) ravnatelj Državnog
zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM ZAHTJEVIMA ZA VODOMJERE ZA TOPLU VODU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjeriteljski zahtjevi koje moraju
zadovoljavati vodomjeri za toplu vodu (u daljnjemu tekstu vodomjeri),
tipno ispitivanje vodomjera i ovjeravanje vodomjera.

Odredbe ovoga pravilnika ne primjenjuju se na vodomjere koji imaju
pokazivanje u jedinicama topline.

Članak 2.

Vodomjeri su ukupnosna mjerila koja neprekidno mjere i pokazuju
obujam protekle tople vode, ali ne i drugih tekućina.

Vodomjeri se sastoje od mjernog i pokaznog uređaja, koji su
međusobno spojeni u jednu cjelinu.

Vodomjeri rade na izravnome mehaničkom načelu volumetrijskih
komora i pokretnih stijenki ili brzinskome načelu djelovanja
vode na kretanje rotacijskih elemenata (turbina, kola s krilcima
i slično).

Članak 3.

Vodomjeri se razvrstavaju u ove osnovne tipove:

1. tip 1 - vodomjer za toplu vodu

2. tip 2 - vodomjer za toplu vodu kao dio mjerila toplinske energije

3. tip 3 - vodomjer za toplu vodu koji ima izlaz u atmosferu (npr.
kad mjeri kondenzate).

Članak 4.

U smislu ovoga pravilnika smatra se da je:

1. protok vode (Q) - odnos obujma protekle vode kroz vodomjer
i vremena potrebnog za protjecanje; obujam se izražava u
kubnim metrima ili litrama, a vrijeme u satima, minutama ili sekundama;

2. obujam protekle vode (V) - ukupni obujam vode protekle kroz
vodomjer u određenome vremenu;

3. najveći protok (Qmax) - najveća vrijednost protoka
vode pri kojoj vodomjer može raditi u ograničenome
razdoblju, a da su mu mjerne pogreške i vrijednosti pada
tlaka u granicama dopuštenim ovim pravilnikom;

4. nazivni protok (Qn) - vrijednost protoka vode koja je jednaka
polovini najvećega protoka vode (Qmax), a izražava
se u kubnim metrima na sat (m3/h) i najvažnija je značajka
vodomjera. Pri nazivnome protoku vodomjer mora pouzdano raditi
u normalnim uvjetima uporabe (neprekidno ili s prekidima), a mjerne
pogreške vodomjera moraju biti u granicama dopuštenim
ovim pravilnikom;

5. najmanji protok (Qmin) - najmanja vrijednost protoka vode pri
kojoj vodomjer može raditi, a da su mu mjerne pogreške
u granicama dopuštenim ovim pravilnikom, a određuje se
kao funkcija od (Qn) ;

6. radno područje vodomjera - raspon vrijednosti protoka
vode ograničen najvećim i najmanjim protokom, a dijeli
se u gornje i donje mjerno područje;

7. prijelazni protok (Qt) - vrijednost protoka vode koja dijeli
radno područje vodomjera u gornje i donje mjerno područje.
U gornjemu i donjemu mjernom području dopuštene su
ovim pravilnikom različite najveće mjerne pogreške;

8. najveća dopuštena mjerna pogreška - granična
vrijednost pogreške vodomjera dopuštena ovim pravilnikom;

9. pad tlaka vode u vodomjeru (Dp)
- razlika tlaka vode na ulazu i izlazu iz vodomjera pri nekome
protoku;

10. radni tlak (p) - tlak vode u cijevi neposredno na ulazu u
vodomjer;

11. radna temperatura vode (t) - temperatura vode u cijevi neposredno
na ulazu u vodomjer.

II. MJERITELJSKE ZNAČAJKE

Članak 5.

Mjerna pogreška vodomjera izražava se u postocima i
utvrđuje ovim izrazom:

(Vi-Vc)x100/Vc, gdje je:

Vc - obujam vode protekle kroz vodomjer; izmjeren etalonskim uređajem
za ispitivanje vodomjera, u m3/h

Vi - obujam vode protekle kroz vodomjer, očitan na pokaznome
uređaju vodomjera, u m3/h.

Članak 6.

Najveća dopuštena mjerna pogreška vodomjera pri
tipnome ispitivanju i ovjeravanju:

1. ± 5% u donjemu mjernom području protoka vode (QminŁ Q < Qt)

2. ± 3% u gornjemu mjernom području protoka vode (QtŁQŁ Qmax).

Najveća dopuštena mjerna pogreška vodomjera tijekom
nadzora nad mjerilom u upotrebi smije biti dvostruko veća
od vrijednosti najveće dopuštene pogreške iz stavka
1. ovog članka.

Članak 7.

Vodomjeri se razvrstavaju u mjeriteljski razred A, B, C i D ovisno
o vrijednosti najmanjega protoka (Qmin) i prijelaznoga protoka
(Qt) prema tablici 1.

```

Tablica 1: Mjeriteljski razred u koji je vodomjer
razvrstan, ovisno o vrijednosti najmanjega protoka (Qmin) i prijelaznoga protoka (Qt)
_____________________________________________________
Mjeriteljski razred	Nazivni protok (Qn), u m3/h
                      _______________________________
			    <15	 	   ł15
_____________________________________________________
Razred A
Vrijednost (Qmin)	0,04xQn		0,08xQn
Vrijednost (Qt)		0,10xQn		0,20xQn
_____________________________________________________
Razred B
Vrijednost (Qmin)	0,02xQn		0,04xQn
Vrijednost (Qt)		0,08xQn		0,15xQn
_____________________________________________________
Razred C
Vrijednost (Qmin)	0,01xQn		0,02xQn
Vrijednost (Qt)		0,06xQn		0,10xQn
_____________________________________________________
Razred D
Vrijednost (Qmin)	0,01xQn
Vrijednost (Qt)		0,015xQn
_____________________________________________________
```

III. KONSTRUKCIJSKA SVOJSTVA I IZRADBA VODOMJERA

Članak 8.

Vodomjer mora biti konstruiran i izrađen tako:

1. da ima dugi radni vijek i osigurano mjesto za stavljanje propisanih
znakova ovjere

2. da u normalnim uvjetima rada radi u skladu s odredbama ovoga
pravilnika.

Vodomjer koji je konstruiran samo za mjerenje obujma vode protekle
u normalnome smjeru mora bez pogoršanja mjeriteljskih značajka
izdržati slučajni obrnuti protok i mora ga zabilježiti.

Ako je vodomjer konstruiran za mjerenje obujma vode protekle u
normalnome smjeru i u obrnutome smjeru od normalnoga smjera, proizvođač
to mora posebno naznačiti. Obujam vode protekle u obrnutome
smjeru mora se ili oduzeti od ukupnog obujma protekle vode ili
mora biti posebno zabilježen, a najveća dopuštena
pogreška mjerenja utvrđena je u članku 6. ovoga
pravilnika.

Članak 9.

Vodomjer mora biti izrađen od gradiva odgovarajuće čvrstoće
i stabilnosti da zadovolji svrhu za koju je namijenjen.

Sva gradiva od kojih se vodomjer izrađuje moraju biti otporna
na normalnu unutrašnju i vanjsku koroziju, a prema potrebi
mogu biti zaštićena i kojom površinskom zaštitom.

Dijelovi vodomjera kroz koje protječe voda moraju biti
izrađeni od gradiva koja ne utječu na kakvoću
pitke vode.

Promjena temperature vode unutar radnoga temperaturnog područja
i kratkotrajan porast temperature za 20oC iznad najviše radne
temperature, ne smije štetno utjecati na gradiva od kojih
je vodomjer izrađen.

Članak 10.

Pokazni uređaj vodomjera mora biti zaštićen prozirnim
staklom (prozorčićem) ili prikladnim poklopcem.

Obujam spremnika vodomjera tipa 3 mora biti 1x10n L, 2x10n
L ili 5x10n L, gdje n može biti cijeli pozitivni broj,
odnosno cijeli negativni broj ili ništica.

Vodomjer iz stavka 2. ovog članka mora biti opskrbljen
uređajem za niveliranje.

Članak 11.

Vodomjer mora ispravno raditi, bez pogoršanja mjeriteljskih
značajka pri radnoj temperaturi od 30°C do najmanje 90
°C.

Članak 12.

Vodomjer mora ispravno raditi, bez pogoršanja mjeriteljskih
značajka pri radnom tlaku od 0,01 MPa (0,1 bar) do najmanje
1 MPa (10 bar).

Članak 13.

Pad tlaka vode u vodomjeru, uključujući i cjedilo
ili filtar ako ga vodomjer ima ne smije prijeći 0,1 MPa
(1 bar) pri najvećem protoku vode.

Članak 14.

Elektronički vodomjer može imati uređaj za otkrivanje
mjerne pogreške vodomjera veće od najveće dopuštene
mjerne pogreške tako da:

1. zaustavi rad neispravnog uređaja

2. pokreće vidljivi ili zvučni alarm.

Ako je vodomjer ugrađen kod korisnika, alarm je dopušten
samo ako je spojen sa stanicom za održavanje.

Članak 15.

Vodomjer koji se napaja iz vanjskog izvora električne energije
(izmjenične ili istosmjerne električne struje) mora
imati uređaj koji osigurava da se u slučaju prekida
napajanja pokazivanje vodomjera neposredno prije toga prekida
sačuva najmanje godinu dana.

Vodomjer koji se napaja iz unutarnjeg izvora električne
energije (ima npr. ugrađenu bateriju) proizvođač
mora osigurati tako da je vijek trajanja baterije godinu dana
dulji nego što je to naznačeno na vodomjeru te mora
dati upute za zamjenu baterije.

Prekid napajanja električnom energijom vodomjera iz stavaka
1. i 2. ovog članka ne smije utjecati na mjeriteljske značajke
vodomjera.

IV. NAMJEŠTANJE

Članak 16.

Vodomjer može imati uređaj za namještanje kojim
se može izmijeniti odnos između pokazanog obujma i obujma
vode koja je stvarno protekla kroz vodomjer.

Uređaj iz stavka 1. ovog članka obvezatan je za vodomjer
koji se u svojemu radu koristi brzinskim načelom djelovanja
vode na kretanje rotacijskih elemenata.

Ako se uređaj iz stavka 1. ovog članka nalazi na vanjskoj
strani vodomjera, mora biti omogućeno njegovo posebno žigosanje.

V. UVJETI UGRADBE

Članak 17.

Vodomjeri tipa 1 i tipa 2 moraju biti ugrađeni tako da se
potpuno pune vodom pri normalnim uvjetima rada.

Neposredno na ulazu u vodomjer nazivnoga protoka Qn <
15 m3/h treba biti ugrađen filtar za uklanjanje mehaničkih
nečistoća koje mogu utjecati na točnost mjerenja
obujma vode protekle vodomjerom.

Ispred ulaza u vodomjer i na izlazu iz vodomjera treba ugraditi
ravnu cijev duljine koju određuje proizvođač ovisno
o tipu i nazivnome promjeru vodomjera da se otklone poremećaji
uzrokovani prisutnošću ventila, pumpi ili savinućem
cijevi, koji mogu utjecati na točnost mjerenja obujma vode
protekle vodomjerom.

VI. OKOLIŠNI UVJETI RADA

Članak 18.

S obzirom na okolišne uvjete (temperaturu i relativnu vlažnost
okolišnog zraka) u kojima moraju ispravno raditi, vodomjeri
se razvrstavaju u okolišni razred E1 i E2 i E3 prema tablici
2.

```

Tablica 2: Okolišni razred u koji je vodomjer razvrstan, ovisno o
vrijednosti temperature okolišnog zraka (t) i relativne vlažnosti
okolišnog zraka (r)
_____________________________________________________________
Okolišni	Temperatura		Relativna vlažnost
razred		okolišnog zraka (t), 	okolišnog zraka (r),
		    u °C			 u %
_____________________________________________________________
   E1		-25 do 55			-
   E2		-10 do 55		do 93 % kod 40 °C
   E3		  5 do 55		do 93 % kod 55 °C
_____________________________________________________________
```

VII. POREMEĆAJI UVJETA RADA

Članak 19.

Električni i elektromagnetski poremećaji uvjeta rada
ne smiju uzrokovati promjenu u pokazivanju vodomjera veću
od:

a) dvostruke vrijednosti najmanje podjele na prvome pokaznom elementu
uvećane za 1/3 vrijednosti najveće dopuštene
mjerne pogreške vodomjera propisane ovim pravilnikom ili

b) peterostruke vrijednosti najmanje podjele na prvome pokaznom
elementu.

Najveće dopušteno djelovanje električnih i elektromagnetskih
poremećaja uvjeta rada utvrđeno je u tablici 3.

```

Tablica 3: Dopušteni električni i elektromagnetski poremećaji
           uvjeta rada, ovisno o okolišnome razredu u koji je
           vodomjer razvrstan
________________________________________________________
Poremećaj uvjeta rada		Okolišni razred
				________________________
				E1	E2	E3
________________________________________________________
Kratkotrajni prekid napona	100 % za pola perioda
mreže				  50 % za period
________________________________________________________
Niz udara na glavnome vodu	 2 kV		4 kV
Niz udara na signalima i
DC linijama			1 kV		2 kV
________________________________________________________
Dodir elektrostatskoga
pražnjenja			6 kV		8 kV
Atmosfersko elektrostatsko
pražnjenje			8 kV		15 kV
________________________________________________________
Elektromagnetska polja,
26 MHz do 1000 MHz		1 V/m	3 V/m	10 V/m
________________________________________________________
Statičko magnetsko polje	       100 kA/m
________________________________________________________
Udarni napon			Na AC napajanju:
		  		zajednički mod 2 kV
		  		posebni mod 0,5 kV
				Na signalu i DC linijama:
		 		 0,5 kV
________________________________________________________

```

Članak 20.

Poremećaj protoka u vodovodnoj mreži ne smije uzrokovati
pogrešku u pokazivanju vodomjera veću od najveće
dopuštene mjerne pogreške vodomjera propisane ovim pravilnikom.

VIII. POKAZNI UREÐAJ VODOMJERA

Članak 21.

Pokazni uređaj vodomjera mora omogućiti, uz jednostavno
nizanje njegovih različitih pokaznih elemenata, lako, jasno,
pouzdano i nedvojbeno očitavanje obujma protekle vode izraženo
u kubnim metrima (m3).

Obujam protekle vode očitava se iz ovih pokaznih elemenata:

1. položaja pokrenutih kazaljka ispred nepokretnih kružnih
ljestvica

2. niza brojaka na pokretnim kotačićima

4. kombinacije pokaznih elemenata iz točaka 1. i 2. ovog
stavka.

Brojevi i oznake na pokaznim elementima moraju biti označeni
jasno kontrastnim bojama (npr. crvenom i crnom) radi lakšeg
razlikovanja višekratnika i nižekratnika kubnog metra.

Članak 22.

Kod pokaznih elemenata s obrojčenim pokretnim kotačićima,
pri normalnom smjeru protoka vode, kotačići se moraju
okretati prema gore.

Kod pokaznih elemenata s pokretnim kazaljkama ispred nepokretnih
kružnih ljestvica, pri normalnom smjeru protoka vode, kretanje
kazaljka mora biti u smjeru kretanja satne kazaljke.

Ako pokazni uređaj uključuje kombinaciju pokaznih elemenata
iz članka 21. stavka 2. točaka 1. i 2., očitovanje
obujma protekle vode mora biti omogućeno jednostavnim nizanjem
pokazivanja tih pokaznih elemenata.

Pokazni element koji nakon jednoga potpunog okretaja pokazuje
najmanju vrijednost obujma protekle vode prvi je pokazni element
i mora se okretati neprekidno.

Članak 23.

Vrijednost najmanje podjele na prvome pokaznom elementu mora se
temeljiti na formuli 1x10n ili 2x10n ili 5x10n.

Vrijednost iz stavka 1. ovog članka mora omogućiti
određivanje netočnosti od 0,5 % (prihvaćajući
da je moguća pogreška očitavanja manja od polovine
najmanjeg podjeljka) i uz uvjet da kod najmanjega protoka ispitivanje
ne traje duže od 90 minuta.

Svaki se pokazni element, osim prvoga pokaznog elementa, mora
pomaknuti za jedan broj naprijed kada pokazni element nižeg
decimalnog mjesta prijeđe 1/10 svojega potpunog okretaja.

Stvarna ili optički uvećana visina brojaka na pokaznome
elementu u obliku obrojčenoga pokretnog kotačića
ne smije biti manja od 4 mm.

Ako je prvi pokazni element podijeljen na 10 jednakih dijelova,
stvarna ili optički uvećana duljina podjeljka ne
smije biti manja od 4 mm ni veća od 5 mm, gdje je duljina
podjeljka razmak između dviju uzastopnih oznaka ljestvice
mjeren duž iste crte kao i duljina ljestvice.

Stvarna ili optički uvećana duljina podjeljka (d)
na prvome pokaznom elementu, ovisno o broju podjeljaka ljestvice,
mora biti u granicama utvrđenim u tablici 4.

```

Tablica 4. Stvarna ili optički uvećana duljina podjeljka (d)
           na prvome pokaznom elementu, ovisno o broju podje-
           ljaka ljestvice
___________________________________________________________
Broj podjeljaka 	Stvarna ili optički uvećana duljina
ljestvice			podjeljka (d), u mm
___________________________________________________________
	10			4 Ł d Ł 5
	20			2 Ł d Ł 5
	50			1 Ł d Ł 4
	100			0,8 Ł d Ł 2
	200			0,8 Ł d Ł 2
___________________________________________________________
```

Članak 24.

Na svakome pokaznom elementu u obliku pokretne kazaljke ispred
nepokretne kružne ljestvice mora biti označena vrijednost
podjeljka u obliku 1 x 10n m<>,
gdje je n pozitivan ili negativan cijeli broj ili ništica,
tako da se uspostavi sustav neprekidnih dekada.

Na pokaznome elementu iz stavka 1. ovog članka udaljenost
kazaljke od ljestvice ne smije biti veća od 1 mm.

Širina vrha kazaljke na pokaznome elementu iz stavka 1. ovog
članka ne smije biti veća od 0,5 mm ili od Ž
duljine podjeljka ljestvice (ovisno o tome koja je od tih dviju
vrijednosti manja).

Širina oznaka ljestvice na pokaznome elementu iz stavka 1.
ovog članka ne smije biti veća od Ž duljine
podjeljka te ljestvice.

Članak 25.

Pokazni uređaj vodomjera mora imati toliko pokaznih elemenata,
odnosno znamenki za cijele m<>, da isti pokazuje obujam vode
koja protekne za najmanje 1999 radnih sati, bez povratka na nulu.

Članak 26.

Vodomjer može imati pokazni uređaj za daljinsko očitovanje
obujma vode protekle vodomjerom koji radi na načelu emitiranja
električnih impulsa, a broj tih impulsa ovisi o obujmu
vode protekle vodomjerom.

Vodomjer s pokaznim uređajem iz stavka 1. ovog članka
može također imati i pokazne elemente u obliku obrojčenih
pokretnih kotačića i pokretnih kazaljki ispred nepokretnih
kružnih ljestvica.

IX. NATPISI I OZNAKE

Članak 27.

Natpisi i oznake na vodomjeru moraju biti ispisani na hrvatskome
jeziku i latiničnim pismom.

Članak 28.

Vodomjeri moraju imati ove natpise i oznake jasno vidljive, čitljive
i neizbrisive pri normalnim uvjetima rada:

1. ime i naslov ili znak proizvođača

2. tvornički broj i godinu proizvodnje

3. mjeriteljski razred i nazivni protok izražen u m3/h

4. jednu ili dvije strelice koje označuju smjer protoka
vode

5. službenu oznaku vodomjera iz tipnog odobrenja

6. najveći radni tlak izražen u barima, ako je on različit
od 10 bara

7. najveću radnu temperaturu vode izraženu u °C

8. slovo »V« kad je vodomjer namijenjen za rad u uspravnome
položaju (os je priključnih cijevi uspravna), slovo
»H« kad je vodomjer namijenjen za rad u vodoravnome
položaju (os je priključnih cijevi vodoravna), a slova
»V-H« kad je vodomjer namijenjen za rad u uspravnome
i u vodoravnome položaju (os je priključnih cijevi
uspravna ili vodoravna).

Natpisi i oznake iz stavka 1. ovoga članka mogu biti na
posebnoj natpisnoj pločici ili razvrstani u nekoliko skupina
i dani na kućištu vodomjera, pločici brojčanika
ili posebnoj natpisnoj pločici.

Članak 29.

Znakovi ovjere (plomba s ovjerenim žigom za utiskivanje ili
ovjerni žig u obliku naljepnice) stavljaju se na vodomjer
tako da se mogu vidjeti i bez skidanja vodomjera iz vodovodne
mreže te da bilo kakvi slučajni ili namjerni zahvati
koji mogu utjecati na točnost mjerenja budu nemogući
bez uništavanja ili oštećivanja znakova ovjere.

Članak 30.

Vodomjer mora ima zaštitni pribor (obično je to posebna
žica »cerber« i olovna plomba s utisnutim žigom)
za zaštitu od mijenjanja:

1. mjeriteljskih značajka vodomjera - ovjerni žig
za utiskivanje utiskuje se nakon ispitivanja vodomjera

2. smjera protoka vode kroz vodomjer - žig se utiskuje nakon
ugradnje vodomjera u vodovodnu mrežu.

Zaštitni pribor iz stavka 1. ovog članka mora biti
na vodomjeru smješten tako da nije moguće mijenjati
položaj uređaja za namještanje ni uklanjati vodomjer
iz vodovodne mreže bez uništenja zaštitnoga pribora.

X. TIPNO ISPITIVANJE

Članak 31.

Tipno ispitivanje vodomjera provodi se u skladu s odredbama ovoga
pravilnika i drugim propisima.

Broj uzoraka vodomjera koji se podnose na tipno ispitivanje ovisi
o nazivnome protoku (Qn) i utvrđen je tablicom 5.

```

Tablica 5: Broj uzoraka vodomjera koji se podnosi na tipno ispiti-
           vanje, ovisno o nazivnome protoku (Qn)
_______________________________________________
Nazivni protokok (Qn), u m3/h	  Broj uzoraka
_______________________________________________
	Q < 1,5				10
	1,5 Ł  Q < 15			 3
	Q ł  15				 2
_______________________________________________

```

Članak 32.

Vodomjeri se ispituju pojedinačno ili kao serija u nizu
i to tako da se mogu pokazati značajke svakog vodomjera.

Vodomjeri se mogu ispitivati gravimetrijskom ili volumetrijskom
metodom.

Uređaj za ispitivanje vodomjera treba biti u granicama točnosti
±
0,3% za obujam izmjerene količine vode (uključujući
sve uzroke pogrešaka toga uređaja).

Najveća dopuštena pogreška mjerenja tlaka vode
smije iznositi ±
5%, a pada tlaka ±
2,5%.

Najveća je dopuštena pogreška mjerenje temperature
± 1°C.

Oscilacija protoka za vrijeme ispitivanja vodomjera tipa 1 i tipa
2 ne smije biti veća od ±
2,5% za protoke između Qmin i Qt te ±
5% za protoke između Qt i Qmax.

Oscilacija protoka za vrijeme ispitivanja vodomjera tipa 3 ne
smije biti veća od ± 5%
za protoke u čitavome mjernom području vodomjera.

Uređaj za ispitivanje vodomjera mora biti ispitan i imati
valjanu umjernicu.

Članak 33.

Ispitivanje vodomjera sastoji se od:

1. ispitivanja nepropusnosti

2. određivanja krivulje mjernih pogrešaka kao funkcije
protoka

3. određivanja pada tlaka

4. određivanja radnog vijeka (osim za vodomjer tipa 3)

5. ispitivanja izdržljivosti vodomjera nazivnoga protoka
Qt <
15 m3/h na temperaturni šok.

Članak 34.

Kod ispitivanja iz članka 33. ovoga pravilnika, tlak vode
na izlazu iz vodomjera mora biti dovoljno visok kako bi se spriječilo
ključanje vode i nastanak kavitacije.

Članak 35.

Pri ispitivanju nepropusnosti vodomjer mora 30 minuta izdržati
bez curenja i bez oštećenja tlak 1,5 puta veći
od najvećega radnog tlaka, pri temperaturi vode koja je
za (10 ±
5) °C niža od najviše radne temperature ili mora
izdržati tlak jednak najvećemu radnom tlaku pri temperaturi
vode koja je za 5 °C viša od najviše radne temperature.

Članak 36.

Pri određivanju krivulje mjernih pogrešaka kao funkcije
protoka, mjerne pogreške moraju se određivati kod ovih
vrijednosti protoka (Q):

1. Qmin <
Q <
1,1 x Qmin

2. Qt <
Q <
1,1 x Qt

3. 0,225 x Qmax <
Q <
0,25 x Qmax

4. 0,45 x Qmax <
Q <
0,5 x Qmax

5. 0,9 x Qmax <
Q <
Qmax.

Članak 37.

Pad tlaka u vodomjeru mora se odrediti pri najvećemu protoku
vode i ne smije prijeći vrijednost utvrđenu člankom
13. ovoga pravilnika.

Članak 38.

Određivanje radnog vijeka vodomjera (osim za vodomjer tipa
3) provodi se prema tablici 6.

```

Tablica 6: Određivanje radnog vijeka vodomjera
_______________________________________________________________________________________________________________________________
Nazivni		Ispitni protok		Način		Broj		Trajanje	Trajanje	Trajanje pokretanja
protok			(Q)		ispitivanja	prekida		prekida		rada pri		i
(Qn),		i temperatura				protoka				ispitnome	zaustavljanja,
u m3/h			(t)						protoku		u s
_______________________________________________________________________________________________________________________________
Qn<15		     Q=Qn		S prekidima	100 000		15 s		15 s		0,15 x (Qn)*,
		   t=(50±5) °C										ali ne manje od 1 s
_______________________________________________________________________________________________________________________________
		   Q=Qmax		Neprekidno					100 h
		   t=(85±5) °C
_______________________________________________________________________________________________________________________________
Qnł15		    Q=Qn		Neprekidno					500 h
		   t=(50±5) °C
_______________________________________________________________________________________________________________________________
		    Q=Qmax		Neprekidno					200 h
		   t=(85±5) °C
_______________________________________________________________________________________________________________________________
	*(Qn) je broj jednak vrijednosti Qn izraženoj u m3/h
_______________________________________________________________________________________________________________________________

```

Prije prvog ispitivanja iz tablice 6 i nakon svake serije ispitivanja
moraju se utvrditi mjerne pogreške vodomjera u jednakim uvjetima
kao najmanji zahtjev za vrijednosti protoka (Q):

1. Q = Qmin

2. Q = Qt

3. Q = 0,5xQn

4. Q = Qmax

Članak 39.

Ispitivanje izdržljivosti vodomjera nazivnog protoka Qn <
15 na temperaturni šok provodi se u najmanje 25 ciklusa prema
tablici 7.

```

Tablica 7. Temperatura vode, protok vode i trajanje ispitivanja
           u svakom ciklusu pri ispitivanju izdržljivosti vodo-
           mjera na temperaturni šok
_____________________________________________________________
Temperatura vode	Protok	     Trajanje ispitivanja
_____________________________________________________________
    (85±5)°C		Qmax		8 minuta
_____________________________________________________________
	-		0		(1 do 2) minute
_____________________________________________________________
   (0 do 30)°C,
  (hladna voda)		Qmax		8 minuta
_____________________________________________________________
	-		0		(1 do 2) minute
_____________________________________________________________
```

Članak 40.

Nakon ispitivanja iz članaka 38. i 39. ovoga pravilnika,
ponovno treba ispitati mjerne pogreške vodomjera pri vrijednostima
protoka (Q) utvrđenim u članku 36. ovoga pravilnika.

Pri svakome ispitivanju za utvrđivanje mjerne pogreške
mora se propuštati dovoljan obujam vode da se prvi pokazni
element okrene za potpuni okretaj ili više okretaja, kako
bi se izbjegla mjerna pogreška zbog neravnomjernosti ciklusa.

Pri svakome ispitivanju za utvrđivanje mjerne pogreške
vodomjera tipa 2 temperatura vode koja protječe kroz taj
vodomjer ne smije se mijenjati za više od 2 K.

Članak 41.

Nakon ispitivanja iz članaka 38. i 39. ovoga pravilnika,
promjena točnosti u odnosu na krivulju pri prvome ispitivanju
ne smije biti veća od:

1. 3% u donjem mjernomu području te 1,5% u gornjemu mjernom
području za vodomjer tipa 1

2. 1,5% u cijelomu mjernom području za vodomjer tipa 2

3. 0,5% u cijelomu mjernom području za vodomjer tipa 3.

Članak 42.

Tipno odobrenje izdaje se za tip vodomjera koji zadovoljava odredbe
ovoga pravilnika i druge propise.

U tipnome odobrenju može se odobriti da se postupak ispitivanja
mjerne pogreške pri ovjeravanju provede hladnom vodom ako
je na svim uzorcima iz članka 31. stavka 2. tablice 5.
ovoga pravilnika utvrđena istovrijednost s ispitivanjima provedenim
toplom vodom te su zadovoljeni zahtjevi iz članka 6. stavka
1. ovoga pravilnika.

Kad je ispitivanje mjernih pogrešaka vodomjera pri ovjeravanju
dopušteno hladnom vodom, u tipnome odobrenju mora biti naveden
postupak toga ispitivanja i svi bitni zahtjevi koje se mora zadovoljiti.

Članak 43.

U tipnome odobrenju za vodomjer tipa 2 mora biti naveden srednji
odnos između broja emitiranih signala i obujma protekle vode
pri određenoj temperaturi vode.

XI. OVJERAVANJE

Članak 44.

Ovjeravanje vodomjera provodi se u skladu s odredbama ovoga pravilnika
i drugim propisima.

Vodomjeri se mogu ispitivati pojedinačno ili kao serija
u nizu, osim vodomjera tipa 3 koji se mogu ispitivati samo pojedinačno.

Kod ispitivanja vodomjera moraju biti zadovoljeni zahtjevi propisani
u člancima 32. i 34. ovoga pravilnika.

Uređaj za ispitivanje vodomjera može biti automatiziran
s različitim mimohodnim vodovima, ventilima, ograničiteljima
protoka i slično, tako da svaki ispitni krug vodomjera
može biti nedvojbeno nadziran, da je etalonska posuda (etalon)
jasno definirana te da je u svakome trenutku tijekom ispitivanja
moguće izmjeriti, odnosno nadzirati unutrašnji gubitak
tlaka.

Ako je etalonska posuda podijeljena u više komora, pregradne
stijenke moraju biti dovoljno krute kako bi se osiguralo da se
obujam komore ne mijenja više od 0,2% ovisno o tome jesu
li susjedne komore pune ili prazne.

Članak 45.

Prvo ovjeravanje vodomjera uključuje ispitivanje točnosti
za najmanje tri protoka pri temperaturi vode od (50±5)°C:

1. između 0,9 x Qmax i Qmax

2. između Qt i 1,1 x Qt (Q "
0,25 x Qmax za vodomjer tipa 3)

3. između Qmin i 1,1 x Qmin.

Pri ispitivanju točnosti iz točke 1. stavka 1. ovog
članka ustanovljuje se pad tlaka u vodomjeru koji mora
biti manji od vrijednosti danih u tipnome odobrenju.

Ponovno ovjeravanje vodomjera uključuje ispitivanje točnosti
za najmanje tri protoka pri temperaturi vode od (50±5)°C:

1. između 0,75 x Qmax i Qmax za vodomjere nazivnoga protoka
Qn < 15 m3/h te

između 0,5 x Qmax i Qmax za vodomjere nazivnoga protoka
Qn ł 15 m3/h

2. između Qt i 1,1 x Qt (Q "
0,25 x Qmax za vodomjer tipa 3)

3. između Qmin i 1,1 x Qmin.

Najveće dopuštene mjerne pogreške kod ispitivanja
iz stavaka 1. i 3. ovoga članka propisane su u članku
6. stavku 1. ovoga pravilnika.

Pri svakome pojedinačnom ispitivanju obujam vode koja se
propušta kroz vodomjer mora biti dovoljan da se prvi pokazni
element okrene za jedan ili više potpunih okretaja kako bi
se izbjegla pogreška zbog neravnomjernosti ciklusa.

Kad sve ustanovljene pogreške imaju isti predznak, vodomjer
treba namjestiti tako da nijedna pogreška ne prijeđe
jednu polovinu najveće dopuštene mjerne pogreške
propisane u članku 6. stavku 1. ovoga pravilnika.

Pri svakome ispitivanju za utvrđivanje mjerne pogreške
vodomjera tipa 2 temperatura vode koja protječe kroz taj
vodomjer ne smije se mijenjati za više od 2 K.

Ispitivanje točnosti iz stavaka 1. i 3. ovog članka
može se provesti hladnom vodom ako je tako odobreno u tipnome
odobrenju i to ispitivanjem u skladu s postupkom navedenim u tome
odobrenju.

XII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 46.

Danom stupanja na snagu ovoga pravilnika prestaju vrijediti odredbe
Pravilnika o metrološkim uvjetima za vodomjere (»Narodne
novine«, broj 53/91) koje se odnose na mjeriteljske zahtjeve
za vodomjere za toplu i vrelu vodu.

Članak 47.

Vodomjeri za toplu vodu koji su u uporabi na dan stupanja na snagu
ovoga pravilnika mogu se upotrebljavati i podnositi na ispitivanje
ako zadovoljavaju mjeriteljske zahtjeve propisane u članku
6., članku 7. i članku 12. ovoga pravilnika.

Članak 48.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/99-04/14
Urbroj: 558-03/3-99-1
Zagreb, 31. siječnja 2000.

Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

Pravilnik, NN 17/2000-260