## Zakon o sigurnosti prometa na cestama

### NN 84/1992 (4.12.1992.), Zakon o sigurnosti prometa na cestama

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvstske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakana o sigurnosti prometa na cestama

Proglašavam Zakon o sigurnosti prometa na cestama koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 26. studenoga 1992.

Broj : PA4-93/1-92.

Zagreb. 1. prosinca 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tudman, v. r.**

---

## ZAKON

### o sigurnosti prometa na cestama

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom, utvrđuju temeljna načela medusobnih odnosa i ponašanja
sudionika i drugih subjekata u cestovnom prometu i osnovni uvjeti kojima
moraju udovoljavati ceste glede sigurnosti prometa, uređuju se pravila
prometa na cestama; sustav prometnih znakova i znakova koje daju ovlaštene
osobe; dužnosti u slučaju prometne nezgode; osposobljavanje kandidata za
vozače, polaganje ispita za vozače i uvjeti za stjecanje prava na upravljanje
vozilima: vuča vozila: uređaji i oprema koje moraju imati vozila, dimenzije,
ukupna masa i osovinsko opterečenje vozila te uvjeti kojima moraju udovoljavati
vozila u prometu,

Općine, odnosno Grad Zagreb, uređuju promet na području općine, odnosno
Grada Zagreba, osim na javnim cestama, u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Članak 2.

Državna tijela i tijela jedinica lokalne samouprave i uprave, pravne
i fizičke osobe te sudionici u prometu dužni su, u postupanju prema odredbama
ovoga Zakona, voditi ratčuna o optimalnoj sigurnosti, razvijati solidarnost,
humane i etičke odnose među ljudima, štititi zdravlje i život drugih osoba
i brinuti se o zaštiti životnog okoliša.

Članak 3.

Kontrolu i fizičko upravljanje prometom, kontrolu vozila: vuča i drugih
sudionika u prometu na cestama obavljaju ovlaštene službene osobe Ministarstva
unutarnjih poslove (u daljnjem tekstu: "ovlaštene službene osobe".

Upravljanje prometom na raskrižjima i drugim mjestime te kontrolu parkiranja
vozila i određene druge poslove kontrole vozila i vozača, mogu obavljati
i pripadnici prometnih jedinica mladeži.

Na području ili u neposrednoj blizini osnovnih škola, osiguranje prijelaza
djece preko kolnika ili obilježenog pješačkog prijelaza, mogu obavljati
i pripadnici školskih prometnih jedinica.

Za vrijeme obavljanja poslova iz stavka 2. i 3. ovoga članka, pripadnici
prometnih jedinica mladeži i školslsih prometnih jedinica dužni su nositi
propisanu odoru.

Tijela općine, odnosno Grada Zagreba dužna su, ukoliko se za to ukaže
potrebe, na prijedlog policijske uprave organizirati jedinice iz stavka
2. i 3. ovoga članka. Osposobljavanje jedinica te način i vrijeme njihove
uporabe obavljaju, odnosno određuju policijske uprave.

Na području gdje se nalaze vojni objekti, pri kretanju vojnih jedinica
i vozila promet vojmh vozila na cestama mogu regulirati pripadnici vojne
policije u propisanoj odori.

Djelatnici pravnih osoba iz stavka 7. ovoga članka u obavljanju kontrole
parkiranja vozila dužni su nositi propisanu odoru.

Odgajatelj ili nastavnik koji vodi djecu u organiziranoj povorci može
propisanim znakom rukom zaustaviti promet vozila radi osiguranja prijelaza
djece preko kolnika.

Članak 4.

Pojedini izrazi u ovom Zakonu znače:

1)"cesta" je svaka javna cesta i nerazvrstana cesta na kojoj
se obavlja promet.

2) "javna cesta" je površina od općeg značenja za promet kojom
se svatko može slobodno koristiti uz uvjete određene zakonom i koju je
nadležno tijelo proglasilo javnom cestom;

3) "autocesta" je javna cesta posebno izgrađena i namijenjena
isključivo za promet motornih vozila, koja ima dva fizički odvojena kolnička
traka (zeleni pojas, zaštitnu ogradu i sl.) za promet iz suprotnih smjerova
sa po najmanje dva prometna traka širine najmanje 3,25 m, a s obzirom na
konfiguraciju terena - i po jedan trak za zaustavljanje vozila u nuždi
širine najmanje 2,5 m, bez raskrižja s poprečnim cestama i željezničkim
ili tramvajskim prugama u istoj razini, u čiji se promet može uključiti,
odnosno isključiti samo određenim i posebno izgradenim priključnim prometnim
trakama za ubrzavanje ili usporavanje, odnosno priključnim rampama, kojom
je omogućen siguran prometni tok vozila brzinom od najmanje 80 km/h i koja
je kao autocesta označena propisanim prometnim znakom;

4)"cesta namijenjena isključivo za promet motornih vozila"
je javna cesta s najmanje dvije prometne trake širine od po najmanje tri
metra, kojom je omogućen siguran prometni tok vozila brzinom od najmanje
60 km/h, po kojoj se smiju kretati samo motorna vozila i koja je kao takva
označena propisanim prometnim znakom;

5) "međunarodna cesta" je javna cesta koja je međunarodnim
aktom svrstana u mrežu međunarodnih cesta;

6) "magistralna cesta" je međunarodna cesta i javna cesta
s najmanje dvije prometne trake širine od po najmanje tri metra, kojom
je omogućen siguran prometni tok vozila brzinom od najmanje 60 km/h a iznimno
na planinskim terenima od najmanje 40km/h. i koja povezuje važnija gospodarska,
kulturna ili upravna područja;

7)"regionalna cesta" je javna cesta koja povezuje regionalna
gospodarska, kulturna ili upravna područja;

8)"lokalna cesta" je javna cesta koja povezuje naselja na
području općine, odnosno Grada Zagreba ili koja je značajna za promet na
području općine, odnosno Grada Zagreba:

9) "nerazvrstana cesta" je površina koja se koristi za promet
po bilo kojoj osnovi i koja je dostupna većem broju raznih korisnika (seoski,
poljski i šumski putovi, putovi na nasipima za obranu od poplava, pristupne
ceste i prostori parkirališta, benzinskih crpki i sl.);

10) "zemljana cesta" je cesta bez izgračenog kolnika ili suvremenog
kolničkog zastora (asfalt, beton ili kocka), pa i kad na priključku javnoj
cesti ima izgrađen kolnik;

11)"kolnik" je dio cestovne površine namijenjen u prvom redu
za promet vozila;

12) "kolničke traka" je uzdužni dio kolnika namijenjen za
promet vozila u jednom smjeru, s jednom prometnom trakom ili više prometnih
traka;

13) "prometna reka" je obilježeni ili neobilježeni uzdužni
dio kolnika čija je širina dovoljna za nesmetan promet jednog reda motornih
vozila u jednom smjeru;

14)"prometna traka za spora vozila" je obilježeni uzdužni
dio kolnika namijenjen za vozila koja sporom vožnjom (npr. na uzbrdici)
smanjuju protočnost prometa;

15) "prometna traka za zaustavljanje vozila u nuždi" je obilježeni
uzdužni dio kolnika na autocestama i na određedim mjestima na cestama višeg
reda kao i u tunelima, galerijama i slično;

16) "prometna traka za ubrzanje" je dio kolnika namijenjen
za uključivanje vozila u prometni tok sa sporedne ceste, odnosno drugih
prilaznih cesta s objekata pokraj ceste (benzinskih crpki, parkirališta,
motela i sl.);

17) "prometna traka za usporavanje" je dio kolnike namijenjen
za isključivanje vozila iz prometnog toka na cesti;

18) "biciklistička traka" je dio kolnika namijenjen za promet
bicikala i mopeda koji se prostire uzduž kolnika i koji je obilježen uzdužnom
crtom ne kolniku i propisanim prometnim znakom;

19) "biciklistička staza" je izgrađena prometna površina namijenjena
za promet bicikala i mopeda koja je odvojena od kolnika i obilježena propisanim
prometnim znakom;

20) "nogostup" je posebno uređena prometna površina namijenjena
za kretanje pješaka, koja nije u razini s kolnikom ceste ili je od kolnika
odvojena na drugi način;

21) "obilježeni pješački prijele" je dio kolničke površine
namijenjen za prelaženje pješaka preko kolnika, obilježen oznakama na kolniku
i prometnim znakovima obavijesti;

22) "pješački otok" jest uzdignuta ili na drugi način obilježena
površina koja se nalazi na kolniku i koja je određena za privremeno zadržavanje
pješaka koji prelaze preko kolnika ili ulaze u vozilo i izlaze iz vozila
javnog prometa;

23) "naselje" je prostor na kojem se redovi ili skupine zgrada
nalaze s jedne ili s obiju strana ceste, dajući mu izgled ulice i čije
su granice označene prometnim znakovima za obilježavanje naseljenih mjesta;

24) "raskrižje" je površina na kojoj se križaju ili spajaju
dvije ceste ili više cesta, a i šira prometna površina (trgovi i sl.) koja
nastaje križanjem, odnosno spajanjem cesta;

25) "stajalište tramvaja ili autobusa" je dio površine ceste
namijenjen zaustavljanju tramvaja, odnosno autobusa radi ulaska i izlaska
putnika i koji je obilježen prometnim znakom;

26) "vozilo" je svako prijevozno sredstvo namijenjeno za kretanje
po cesti, osim pokretnih stolaca bez motora za nemoćne osobe i dječjih
prijevoznih sredstava;

27) "specijalno vozilo" je vozilo na motorni pogon ili priključno
vozilo posebne i specifične namjene (prijevoz specijalnih tereta ili specijalni
prijevoz ljudi - npr. u policiji, sudstvu, vatrogasnim jedinicama i sl.),
koje prema osobinama i karakteristikama spada u jednu od kategorija ili
vrsta vozila na motorni pogon (kombinirano, osobno vozilo, autobus itd.)
ili priključnih vozila (laka prikolica, poluprikolica itd.);

28) "radno vozilo" je vozilo ns motorni pogon ili priključno
vozilo na koje su ugrađeni uređaji ili oprema za obavljanje radova i kojem
je najveća dopuštena masa izjednačena s masom vozila (npr. dizalica i sl.)
a prema osobinama i kerakteristikama spada u jednu od kategorija ili vrsta
vozila na motorni pogogi ili priključnih vozila;

29)"vozilo na motorni pogon" je svako vozilo koje se pokreće
snagom vlastitog motora, osim vozila koja se kreću po tračnicama.

30) "motorno vozilo" je takvo vozilo na motorni pogon kojem
je osnovna namjena prijevoz osoba i stvari na cestama ili vuča priključnih
vozila namijenjenih za prijevoz osoba i stvari (tegljači), osim mopeda
i traktora;

31) "radni stroj" je vozilo na motorni pogon kojem je osnovna
namjena obavljanje određenih radova vlastitim uređajima i opremom (kombajn,
valjak, grejder, kosilica, buldožer, motokultivator, viljuškar, kopač rovova
i sl.);

32) "motokultivator" je jednoosovinski radni stroj koji se,
bez priključnog vozila, može kretati samo uz pridržavanje vozača:

33) "traktor" je vozilo na motorni pogon konstruirano da vuče,
potiskuje ili nosi izmjenljiva oruđa, odnosno da služi za pogon takvih
oruđa ili za vuču priključnih vozila;

34) "traktorski priključak" je zamjenjivo oruđe za obavljanje
poljoprivrednih i drugih radova koje vuče, gura ili nosi traktor;

35) "moped" je vozilo na motorni pogon s dva ili tri kotača
čiji radni obujam motora nije veći od 50 cm3 i koje na ravnoj cesti ne
može razviti brzinu veću od 50 km/sat;

36) "motocikl" je motorno vozilo s dva kotača, s bočnom prikolicom
ili bez nje, i motorno vozilo na tri kotača, ako njegova masa nije veća
od 400 kg;

37) "osobni automobil" je motorno vozilo namijenjeno za prijevoz
osoba koje, osim sjedala za vozača ima najviše osam sjedala i čija nosivost
tereta ne prelazi 250 kg;

38) "autobus" je motorno vozilo namijenjeno za prijevoz osobe
koje, osim sjedala za vozača, ima više od osam sjedala:

39) "trolejbus" je motorno vozilo namijenjeno za prijevoz
osoba koje, osim sjedala za vozača ima više od osam sjedala i koje je,
radi napajanja motora električnom energijom, vezano za električni vodič;

40) "tramvaj" je vozilo na tračnicama s električnim pogonom,
namijenjeno javnom prijevozu, koje je radi napajanja motora električnom
energijom vezano za električni vodič:

41) "teretni automobil" je svako motorno vozilo koje je namijenjeno
za prijevoz stvari;

42) "kombinirani automobil" je motorno vozilo namijenjeno
za istovremeni prijevoz osoba i stvari i čija najveća opuštena masa ne
prelazi 3.500 kg;

43) "bicikl" je vozilo koje ima najmanje dva kotača i koje
se pokreće isključivo snagom vozača;

44)"priključno vozilo" je vozilo namijenjeno da ga vuče vozilo
na motorni pogon, bilo da je konstruirano kao prikolica ili poluprikolica;

45) "prikolica" je priključno vozilo konstruirano tako da
ukupnu masu preko svojih osovina prenosi na kolnik;

46) "poluprikolica" je priključno vozilo bez prednje osovine,
konstruirano tako da dio ukupne mase prenosi na vučno vozilo preko svojeg
prednjeg dijela kojim se oslanja na vučno vozilo;

47) "laka prikolica" je priključno vozilo čija najveća dopuštena
masa nije veća od 750 kg;

48) "skup vozila" je vozilo na motorni pogon i priključna
vozila koja u prometu na cestama sudjeluju kao cjelina;

49) "zaprežno vozilo" je vozilo namijenjeno da ga vuče upregnuta
životinja:

50) "nosivost" je dopuštena masa tereta do koje se vozilo
smije opteretiti prema deklaraciji proizvodača vozila s obzirom na dopuštena
opterećenja nosivih sklopova;

51) "masa vozila" je masa praznog vozila s punim spremnikom
goriva te obveznim priborom i opremom za vozilo:

52) "ukupna masa" je masa vozila zajedno s masom tereta koji
se prevozi na vozilu, uključujući i masu osoba koje se nalaze na vozilu
te masu priključnog vozila s teretomako je ono pridodano vučnom vozilu;

53) "najveća dopuštena masa" je masa vozila zajedno s njegovom
nosivošću;

54) "osovinsko opterećenje" je dio ukupne mase vozila na vodoravnom
položaju kojim njegova osovina opterećuje vodoravnu podlogu u stanju mirovanja
vozila;

55)"sudionik u prometu" je osoba koja u prometu na cesti upravlja
vozilom ili se nalazi u vozilu ili na vozilu. koja tjera. vodi ili jaše
životinju koja se kreće po cesti te pješak ili osoba koja svoje radne poslove
i zadatke obavlja na cesti;

56) "vozač" je osoba koja na cesti upravlja vozilom;

57) "pješak" je osoba koja sudjeluje u prometu, a ne upravlja
vozilom niti se prevozi u vozilu ili na vozilu, osoba koja vlastitom snagom
gura ili vuče ručna kolica, zaprežno vozilo ili vozilo na motorni pogon,
dječje prijevozno sredstvo, bicikl ili pokretna kolica za nemoćne osobe,
osoba u pokretnom stolcu za nemoćne osobe što ga pokreče vlastitom snagom
ili snagom motora, ako se pritom kreće brzinom čovječjeg hoda, te osoba
koja klizi klizaljkama, skijama ili saonicama ili se vozi na koturaljkama,
skateboardu i sl.;

58) "zaustavljanje vozila" je svaki prekid kretanja vozila
na cesti u trajanju od tri minute, osim prekida koji se čini da bi se postupilo
po znaku ili pravilu kojim se regulira promet:

59) "parkiranje vozila" je prekid kretanja vozila u trajanju
dužem od tri minute, osim prekida koji se čini da bi se postupilo po znaku
ili pravilu kojim se regulira promet;

60) "mimoilaženje" je prolaženje vozilom pokraj drugog vozila
koje se po istom kolniku kreće iz suprotnog smjera;

61) "pretjecanje" je prolaženje vozila pokraj drugog vozila
koje se kreće u istom smjeru;

62)"obilaženje" je prolaženje vozilom pokraj zaustavljenoga
ili parkiranog vozila ili drugog objekta koji se nalazi na prometnom traku
kojim se vozilo kreće;

63) "polukružno okretanje" je okretanje vozila za 180 stupnjeva
iz dotadašnjeg smjera kretanja radi uključivanja u suprotni prometni tok;

64)"prestrojavanje" je zauzimanje takvog položaja s vozilom
na prometnom traku i na takvoj udaljenosti od raskrižja. ili drugog mjesta
na cesti, iz kojeg se na siguran način može izvesti naredna radnja s vozilom
(skretanje, okretanje, zaustavljanje i sl.);

65) "propuštanje vozila" jest radnja koju su u određedim slučajevima
sudionici dužni obaviti zaustavljanjem, smanjenjem brzine kretanja ili
prekidanjem radnje koju izvode, i to na način koji ne prisiljava druge
sudionike da naglo mijenjaju smjer ili brzinu kretanja;

66) "kolona" je niž od najmanje tri vozila koja su zaustavljena
na cesti ili se kreću istim prometnim trakom u istom smjeru, pri čemu su
brzina kretanja vozila i postupci vozača međusobno uvjetovani, i između
kojih ne može bez ometanja ući drugo vozilo;

67) "smanjena vidljivost" postoji ako zbog nepovoljnih atmosferskih
ili drugih prilika (magle, snijega, kiše, prašine, dima i sl.) vozač ne
može jasno uočiti druge sudionike u prometu ili prometni znak na udaljenosti
od najmanje 200 m na cesti izvan naselja odnosno od najmanje 100 m u naselju;

68)"prometna nezgoda" je takav događaj na cesti u kojem je
sudjelovalo najmanje jedno vozilo u pokretu i u kojem je najmanje jedna
osoba ozlijeđena ili je izazvana materijalna šteta.

69)"vozačka dozvola" je javna isprava koju je izdalo nadležno
državno tijelo i kojom se dokazuje pravo upravljanja određedim kategorijama
ili vrstama vozila;

70)"inozemna vozačka dozvola" je vozačka dozvola i međunarodna
vozačka dozvola koju je izdalo nadležno tijelo strane države.

71) "prometna dozvola" je javna isprava koju je izdalo nadležno
državno tijelo i kojom se dokazuje pravo označivanja određenog vozila određedim
registarskim pločicama i vlasništvo tih pločica;

72) "knjižica vozila" je javna isprava koju je izdalo nadležno
tijelo i kojom se dokazuje vlasništvo određenog vozila, njegove tehničke
i druge osobine i karakteristike te njegova tehnička ispravnost za sigurno
sudjelovanje u prometu;

73) "dopuštenje licenca" je javna isprava koju je izdalo nadležno
državno tijelo i kojom se dokazuje ispunjavanje propisanih uvjeta. osposobljenost
i ovlaštenost za obavljanje određedih poslova;

II. CESTE

Članak 5.

Ceste, kao osnova kojoj se odvija promet, moraju se projektirati, izgrađivati,
opremati, održavati i štititi tako da odgovaraju svojoj namjeni i zahtjevima
sigurnosti prometa.

Javne ceste. njihovi pojedini dijelovi i objekti na njima, mogu se pustiti
u promet tek nakon što se utvrdi da s gledišta sigurnosti prometa udovoljavaju
propisanim tehničkim normativima.

Članak 6.

Javne ceste moraju imati najmanje dvije prometne trake i dvije rubne
trake ili rubnjake u ravnini kolnika.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, lokalna cesta može imati
samo jednu prometnu traku, s tim da, ovisno o preglednosti ceste, na udaljenosti
od najviše 500 m, ima odgovarajuća proširenja.

Članak 7.

Javne ceste, osim lokalnih cesta, moraju biti u stanju u kojem podnose
osovinsko opterećenje od najmanje deset tona.

Lokalne ceste, kao i nerazvrstane ceste koje odredi nadležno poduzeće,
moraju biti u stanju u kojem podnoše osovinsko opterećenje od najmanje
šest tona.

Članak 8.

Iznad cijele širine kolnika javne ceste mora biti slobodan prostor u
visini od najmanje 4,5 metra.

Na mostovima, u tunelima, na galerijama i sličnim objektima na javnoj
cesti, širina kolnika ne smije biti manja od širine kolnika javne ceste.

III. PROMETNA PRAVILA

I. Opće odredbe

Članak 9.

Sudionici u prometu dužni su postupati u skladu s propisima o prometnim
pravilima, prometnim znakbvima postavljenim na cesti te znakovima i naredbama
ovlaštenih osoba.

Sudionici u prometu dužni su postupati u skladu s prometnim znakovima
postavljenim na cesti i kad time odstupaju od propisa o prometnim pravilima.
Sudionici u prometu dužni su postupati prema značenju prometnih svjetala
i kad se ćo značenje razIikuje od pravila o prednosti prolaska izraženo
prometnim znakom.

Sudionici u prometu dužni su postupati i prema zahtjevima izraženim
pomoću znakova ili po naredbama što ih daju ovlaštene osobe i kad time
odstupaju od propisanih prometnih pravila ili značenja prometnih znakova
postavlienih na cesti.

Članak 10.

Zabranjeno je ostavljati na kolniku i nogostupu oštećena, dotrajala
ili neregistrirana vozila i ostavljati, nanositi ili bacati na kolnik ili
nogostup otpatke ili predmete i tvari što mogu ometati ili ugroziti sigurnost
prometa ili zagaditi okoliš.

Osoba koja postupi protivno zabrani iz stavka 1. ovoga članka, dužna
je s kolnika i nogostupa ukloniti vozilo, otpatke, predmete i tvari koje
je ostavila, nanijela ili bacila na kolnik ili nogostup.

Vozač je dužan s kolnika ukloniti i predmete i tvari koje s njegova
vozila padnu na cestu i predmete koje je pri zaustavljanju vozila stavio
na cestu.

Ako je u mogućnosti i ako time ne ometa sigurnost prometa, vozač je
dužan s kolnika ukloniti i predmete na koje naiđe tijekom vožnje, a ako
nije u mogućnosti - dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, odnosno
poduzeće koje se brine o održavanju ceste ili najbližu policijsku upravu,
odnosno stanicu.

Članak 11.

Javna cesta i njezin zaštitni pojas, odnosno kolnik i nogostup ili njihovi
dijelovi, ne smiju se zauzimati ili oštećivati osim u slučaju opasnosti,
izvođenja radova ili u drugim prilikama propisanim zakonom.

Nadležno općinsko tijelo, odnosno Grada Zagreba, uz pribavljeno mišljenje
policijske uprave, može odobriti zauzimanje dijela nogostupa (ogradama,
stolovima i stolicama, štandovima, kioscima i sl.) pod uvjetom da se time
ne smanjuje preglednost i da je za nesmetan i siguran prolaz pješaka ostavljena
površina nogostupa širine najmanje dva metra.

Članak 12.

Vozač je dužan vozilo držati na takvoj udaljenosti od drugih vozila
u prometu da, s obzirom na brzinu kretanja vozila i druge okolnosti prometa,
ne izaziva opasnost i ne ometa druge vozače.

Članak 13.

Vozač je dužan obratiti pažnju na pješake koji se nalaze na kolniku
ili stupaju na kolnik.

Kad prilazi obilježenome pješačkom prijelazu, vozač mora upravljati
vozilom s osobitim oprezom i voziti takvom brzinom da, u slučaju potrebe,
može zaustaviti vozilo ispred pješačkog prijelaza.

Na dijelu ceste po kojem se kreću djeca ili su postavljeni prometni
znakovi o sudjelovanju djece u prometu, vozač je dužan voziti s osobitim
oprezom i takvom brzinom da može vozilo zaustaviti u slučaju potrebe.

Članak 14.

Slijepe osobe, kad samostalno sudjeluju u prometu. trebaju nositi bijeli
štap kao znak raspoznavanja.

Vozač je dužan obratiti osobitu pažnju na slijepe osobe iz stavka 1.
ovoga članka

Članak 15.

Vozilo koje je prilagođeno da njime upravlja osoba čijai su ekstremiteti
bitni za upravljanje vozilom oštećeni može, na zahtjev te osobe, biti obilježeno
posebnim znakom.

Članak 16.

Vozač vozila koje se kreće pokraj vozila javnog prijevoza putnika ili
pokraj autobusa kojim se obavlja prijevoz za vlastite potrebe, zaustavljenoga
na stajalištu, mora se kretati smanjenom brzinom i uz povećan oprez tako
da ne ugrožava osobe koje u to vozilo ulaze, odnosno iz njega izlaze.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka kad radi ulaska u vozilo ili nakon izlaska
iz vozila moraju prijeći preko kolnika, dužne su to ćiniti na način propisan
u članku 103. 104. i 105. ovoga Zakona.

Vozač mora zaustaviti svoje vozilo iza vozila iz stavka 1. ovoga članka
kad osobe, ulazeći u to vozilo, odnosno izlazeći iz tog vozila, moraju
prijeći preko prometne trake i biciklističke staze ili trake kojom se vozilo
kreće.

Vozač vozila koje se kreće iza vozila kojim se prevoze djeca i vozač
vozila koji tom vozilu dolazi ususret na cesti s dvije prometne trake,
dužni su zaustaviti se kad je vozilo kojim se prevoze djeca zaustavljeno
na kolniku, dok djeca ulaze ili izlaze iz vozila.

Ako se vozilom organizirano prevoze djeca, vozilo mora biti obilježeno
posebnim znakom a za vrijeme ulaska i izlaska djece iz vozila vozač mora
uključiti sva ;etiri pokazivača smjera.

Članak 17.

Vozila ne smiju na prednjoj strani imati svjetlosne, svjetlosnosignalne
ili reflektirajuće uređaje ili tvari koje daju svjetlo crvene boje, a na
stražnjoj strani - uređaje ili tvari koje daju svjetlo bijele boje.

Odredba stavka 1. ovoga članka glede svjetla bijele boje ne odnosi se
na svjetlo za osvjetljavanje ceste pri vožnji unatrag, pokretno svjetlo
za istraživanje (reflektor), svjetlo za osvjetljavanje registarske pločice
i registarsku pločicu te na vozila Ministarstva unutarnjih poslova, hitne
medicinske pomoći na cestama vatrogasna vozila i vozila oružanih snaga

2. Radnje vozilom u prometu

Članak 18.

Vozač koji namjerava na cesti ili drugoj prometnoj površini obaviti
neku radnju vozilom (uključiti se u promet, prestrojiti, odnosno mijenjati
prometnu traku, pretjecati, obilaziti, zaustavljati se. skretati udesno
ili ulijevo, okretati se polukružno, voziti unatrag i sl.) ne smije početi
takvu radnju ako time dovodi u opasnost druge sudionike u prometu ili imovinu.

Prije započinjanja radnji iz stavka 1. ovoga članka, vozač je dužan
uvjeriti se da to može učiniti bez opasnosti za druge sudionike u prometu
ili imovinu vodeći pritom računa o položaju vozila te o smjeru i brzini
kretanja.

Članak 19.

Prije obavljanja radnji vozilom iz članka 18. ovog Zakona vozač je dužan
druge sudionike u prometu jasno i pravovremeno upozoriti o svojoj namjeri,
dajući im znak pomoću pokazivača smjera i snop svjetla ili - ako oni ne
postoje - odgovarajući znak rukom.

Ako znak iz stavka 1. ovoga članka vozač daje pomoću pokazivača smjera,
on ga mora davati za sve vrijeme obavljanja radnje vozilom. a nakon obavljene
radnje - mora prestati davati znak.

Vozač nije dužan nakon pretjecanja drugog vozila dati znak da se namjerava
vratiti na prometnu traku kojom se kretao prije pretjecanja.

3. Uključivanje u promet

Članak 20.

Vozač koji se vozilom uključuje u promet na cesti ili drugoj prometnoj
pooršini (izlazak vozila iz garaže, dvorišta, parkirališta, stajališta,
s površine na kojoj se ne obavlja promet vozila ili s drugih sličnih površina)
dužan je propustiti sva vozila i pješake koji se kreću cestom, odnosno
prometnom površinom na koju se uključuje.

Iznimno, od stavka 1. ovoga članka, za vrijeme vožnje u naselju, vozač
je dužan tramvaju ili autobusu javnoga gradskog prijevoza putnika ili posebno
obilježenom autobusu kojim se organizirano prevoze djeca, ako je to moguće
učiniti bez ugrožavanja ili znatnijeg ometanja prometa, omogućiti uključivanje
u promet kad ta vozila izlaze sa stajališta koje se nalazi izvan kolnika,
odnosno proširenja prometnog traka koji služi za stajalište.

4. Kretanje vozila

Članak 21.

Vozač se mora za kretanje svojeg vozila koristiti isključivo kolnikom,
odnosno sredinom obilježene prometne trake, odnosno trakom ili stazom namijenjenom
za promet one vrste vozila kojoj njegovo vozilo pripada. osim u slučaju
opasnosti.

Članak 22.

Vozilo se kreće desnom stranom kolnika, odnosno biciklističkom stazom
ili trakom uz desni rub kolnika ili ceste u smjeru kretanja a na traci
ili stazi uređenoj i obilježenoj za dvosmjerni promet bicikala i mopeda
- desnom stranom trake ili staze u smjeru kretanja.

Vozač se dužan kretati obilježenom prometnom trakom koja se proteže
uz desni rub kolnika a ako trake nisu obilježene, dužan je vozilo u kretanju
držati što bliže desnom rubu kolnika i na tolikoj udaljenosti od njega
da, s obzirom na brzinu kretanja vozila, uvjete prometa te na stanje i
osobine ceste, ne ugrožava druge sudionike u prometu i ne izlaže sebe opasnosti.

Članak 23.

Iznimno, od odredbe članka 22. stavka 2. ovoga Zakona:

1) vozila koja se kreću sporije od tramvaja i drugih vozila koja se
kreću cestom po tramvajskim tračnicama ugrađenim uz rub kolnika, moraju
se kretati na takvoj udaljenosti od tramvajskih tračnica da ne ometaju
kretanje tramvaja i drugih vozila koja se kreću dijelom kolnika s ugrađenina
tračnicama;

2) na cesti u naselju s kolnikom na kojem za promet vozila u istom smjeru
postoje najmanje dvije obilježene prometne trake, vozač se može za kretanje
svojeg vozila koristiti i prometnom trakom koja se ne nalazi uz desni rub
kolnika ako time ne ometa ostala vozila koja se kreću iza njegova vozila.

Odredba stavka 1. točke 2. ovoga članka ne odnosi se na vozača teretnog
vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg, vozača vozila koje
na ravnoj cesti ne može razviti brzinu kretanja veću od 40 km na sat i
na vozača vozila koje se ne smatra motornim vozilom, osim na dijelu ceste
ispred raskrižja ili drugog mjesta na kojem vozilo skreće ulijevo.

Članak 24.

Na cesti s kolnikom za promet vozila u oba smjera na kojem postoje tri
prometne trake, vozač se ne smije vozilom kretati prometnom trakom koja
se nalazi uz lijevi rub ceste u smjeru kretanja vozila.

Na cesti na kojoj su kolničke trake fizički odvojene jedna od druge,
na cesti s kolnikom za promet u oba smjera na kojem postoje najmanje četiri
obilježene prometne trake kao i na cesti s kolnikom za promet vozila samo
u jednom smjeru, vozač se ne smije vozilom kretati kolničkom trakom namijenjenom
za promet vozila iz suprotnog smjera, odnosno u suprotnom ili zabranjenom
smjeru.

Članak 25.

Vozač koji se namjerava kretati vozilom unatrag može to učiniti samo
na kratkom dijelu ceste i ako time ne ugrožava ili ne ometa druge sudionike
u prometu.

Za vrijeme kretanja unatrag na vozilu moraju biti uključena sva četiri
pokazivača smjera.

Kad se vozač kreće vozilom unatrag, dužan je kretati se onom stranom
kolnika kojom se do tada kretao vožnjom unaprijed.

5. Brzina

Članak 26.

Vozač je dužan brzinu kretanja vozila prilagoditi osobinama i stanju
ceste, vidljivosti, preglednosti, atmosferskim prilikama, stanju vozila
i tereta, gustoći prometa i drugim prometnim uvjetima, tako da vozilo može
pravovremeno zaustaviti pred svakom zaprekom koju, u konkretnim uvjetima
može predvidjeti, odnosno da može pravovremeno postupiti po prometnom pravilu
ili znaku.

Vozač ne smije smanjiti brzinu kretanja vozila do te mjere da njegovo
vozilo čini smetnju normalnom toku prometa.

Brzina kretanja vozila na cesti, uz normalne prometne uvjete, ne smije
se ograničiti prometnim znakom ispod 40 km na sat.

Članak 27.

Vozač ne smije mijenjati način upravljanja vozilom naglim smanjenjem
brzine kretanja vozila, osim u slučaju neposredne opasnosti.

Vozač koji namjerava znatnije smanjiti brzinu kretanja vozila ili ga
zaustaviti, dužan je to učiniti, osim u slučaju neposredne opasnosti, na
način kojim neće ugroziti ili u većoj mjeri ometati druge vozače koji se
kreću iza njega, a i te vozače o svojoj namjeri, uz obvezu iz članka 19.
ovoga Zakona, upozoriti i uključivanjem stop-svjetla ili davanjem odgovarajućeg
znaka rukom.

Vozač ne smije ni naglo povećavati brzinu, odnosno kretati iz mjesta,
osim u slučaju opasnosti, postižući pritom gornju granicu dopuštenog broja
okretaja motora ili na takav način da dolazi do proklizavanja kotača.

Članak 28.

Na cesti u naselju vozač se ne smije vozilom kretati brzinom većom od
60 km na sat, odnosno brzinom većom od brzine dopuštene postsvljenim prometnim
znakom za cijelo naselje ili njegov dio.

Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka, na cesti u naselju čiji
prometno=-ehnički i sigurnosni elementi to omogućuju (npr. pješački pothodnici
i nadhodnici, regulacija na raskrižjima s uređajima za davanje znakova
s prometnim svjetlima i sl.) mora se prometnim znakom dopustiti kretanje
vozilom i brzinom većom od 60 km na sat.

Članak 29.

Na cesti izvan naselja vozač se ne smije vozilom kretati brzinom većom
od:

1) 130 km na sat na autocestama;

2) 100 km na sat na cestma namijenjenim isključivo za promet motornih
vozila;

3) 90 km na sat na ostalim cestama.

Članak 30.

Na cestama se brzina kretanja ograničava za ova vozila:

1) na 90 km na sat - za teretna motorna vozila najveće dopuštene mase
do 7.500 kg i za autobuse;

2) na 80 km na sat - za autobuse s lakom prikolicom, za teretna motorna
vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 7.500 kg i za motorna vozila
koja vuku prikolicu za stanovanje (karavana, kamp-prikolica);

3) na 70 km na sat - za autobuse kojima se organizirano prevoze djeca,
za zglobne autobuse bez mjesta za stajanje.

4) na 50 km na sat - za autobuse s priključnim vozilom za prijevoz osoba,
autobuse koji osim ugrađenih sjedala imaju i određena mjesta za stajanje
i teretna vozila koja u tovarnom sanduku skupno prevoze osobe;

5) na 40 km na sat - za vozilo koje vuče drugo neispravno vozilo:

6) na 30 km na sat - za traktore, te za bicikle i mopede kada se kreću
biciklističkom stazom ili trakom;

7) na 20 km na sat - za turistički vlak.

Kad upravljaju vozilima iz stavka 1. ovoga članka, vozači su se dužni
držati brzina propisanih u stavku 1. ovoga članka i na cesti na kojoj je
ovim Zakonom ili postavljenim prometnim znakom dopuštena veća brzina.

6. Skretanje

Članak 31.

Vozač vozila koje skreće udesno dužan je skretanje obaviti krečući se
krajnjom prometnom trakom koja se prostire uz desni rub kolnika, osim ako
prometnim znakom na cesti nije drugačija određeno.

Vozač vozila koje skreće ulijevo dužan je skretanje obaviti krećući
se krajnjom lijevom prometnom trakom koja se prostire uz središnju crtu
i uz zamišljeni ili obilježeni luk koji spaja dvije središnje crte bočnih
kolnika, odnosno prometnom trakom koja se prostire uz lijevi rub ceste
s jednosmjernim prometom, osim ako prometnim znakom na cesti nije drugačija
određeno.

7. Prednost prolaska

Članak 32.

Na raskrižju ili u susretu s drugim vozilom vozač je dužan propustiti
vozilo koje nailazi s njegove desne strane.

Vozač vozila koji skreće ulijevo dužan je propustiti vozilo koje,dolazeći
iz suprotnog smjera, zadržava smjer svojeg kretanja ili skreće udesno,
osim ako postavljenim prometnim znakom nije drugačije određeno.

Iznimno, od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka, vozilo koje se kreće
po tračnicama ima prednost prolaska na raskrižju ili u susretu s drugim
vozilom, bez obzira na to s koje mu strane ono nailazi, osim ako postavljenim
prometnim znakom nije drugačije određeno.

Vozač koji ulazi vozilom na cestu koja je prometnim znakom označena
kao cesta s prednošću prolaska dužan je propustiti sva vozila koja se kreću
tom cestom.

Vozač je dužan propustiti sva vozila koja se kreću cestom na koju ulazi
i kad s cesta nije prometnim znakom označena kao cesta s prednošću prolaska,
ako vozilom ulazi sa ceste bez suvremenog kolničkog zastora na cestu sa
suvremenim kolničkim zastorom.

Vozač koji pri skretanju vozila presijeca biciklističku stazu ili trak
dužan je propustiti vozila koja se kreću po biciklističkoj stazi ili traci.

8. Promet na raskrižju

Članak 33.

Vozač koji se približva raskrižju mora voziti s povećanim oprezom koji
odgovara prometnim uvjetima na raskrižju.

Vozač je dužan na dovoljnoj udaljenosti pred raskrižjem vozilom zauzeti
položaj na onoj prometnoj traci kojom mora proći kroz raskrižje.

U raskrižju je zabranjeno prelaziti iz jedne u drugu prometnu traku.

Članak 34.

Na raskrižju i na drugom mjestu na kojem se upravlja prometnim uređajima
za davanje znakova prometnim svjetlima (semaforima ili drugim uređajima),
prometna svjetla za sudionike u prometu znače:

1) crveno svjetlo - zabranu prolaska;

2) zeleno svjetlo - slobodan prolazak:

3) žuto svjetlo - zabranu prolaska, osim za vozila koja se, u času kad
se žuto svjetlo pojavi, nalaze na tolikoj udaljenosti od prometnog svjetla
da se ne mogu na siguran način zaustaviti, a da ne prijeđu taj znak kao
i za pješake koji su već počeli prelaziti kolnik.

Žuto svjetlo upaljeno istovremeno s crvenim svjetlom služi za upozorenje
sudionika u prometu na skori prestanak zabrane prolaska i na pojavu zelenog
svjetla.

Žuto treptavo svjetlo obvezuje sve sudionike u prometu da se kreću uz
povećani oprez .

Zeleno treptavo svjetlo služi za upozorenje sudionika u prometu na skori
prestanak slobodnog prolaska i na pojavu žutoga, odnosno crvenoga svjetla.

Članak 35.

Ako je uređaju za davanje znakova prometnim svjetlima za upravljanje
prometom na raskrižju dodano jedno dopunsko prometno svjetlo ili više dopunskih
prometnih svjetala u obliku zelene svjetleće strelice, za vrijeme dqk je
takvo svjetlo upaljeno, vozač može vozilom proći prometnog svjetlo i krenuti
u smjeru označenom zelenom svjetlećom strelicom i za vrijeme dok je upaljeno
crveno ili žuto svjetlo, pri čemu mora propustiti vozila koja se kreću
po cesti na koju ulazi i pješake koji prelaze preko kolnika.

Ako zeleno svjetlo na uređaju za davanje znakova prometnim svjetlima
ima oblik strelice, vozač se vozilom srcije kretati samo u smjeru koji
pokazuje ta strelica.

Članak 36.

Vozač koji je vozilom ušao u raskrižje na kojem se upravlja prometom
uređajima za davanje znakova prometnim svjetlima, može napustiti raskrižje
ne čekajući da prometnim svjetlom promet bude dopušten (otvoren) u smjeru
kojim namjerava produžiti kretanje, uz uvjet da propusti sve sudionike
u prometu koji se kreću smjerom u kojem je promet dopušten.

Članak 37.

Vozač ne smije vozilom ući u raskrižje iako mu je prolzak prometnim
svjetlom dopušten ako je gustoća prometa takva da se on s vozilom očito
mora zaustaviti u raskrižju ili na obilježenom pješačkom prijelazu i na
taj način pri promjeni prometnog svjetla ometati ili onemogućiti promet
vozila koja dolaze s bočnih kolnika ili promet pješaka.

9. Mimoilaženje

Članak 38.

Pri mimoilaženju vozač je dužan sa svoje lijeve strane ostaviti dovoljan
razmak između svojeg vozila i vozila s kojim se mimoilazi, a prema potrebi,
i svoje vozilo pomaknuti k desnom rubu kolnika.

Ako zbog neke zapreke na cesti ili zbog drugih sudionika u prometu vozač
ne može postupiti prema odredbi stavka 1. ovoga članka, dužan je usporiti
kretanje svojeg vozila i, prema potrebi, zaustaviti ga da bi propustio
vozilo iz suprotnog smjera.

Kad na raskrižju vozila dolaze iz suprotnih smjerova i kreću ulijevo,
vozač mimoilazi vozilo iz suprotnog smjera na taj način što ga propušta
sa svoje desne strane.

Ako je zbog nedovoljne širine ceste ili zbog neke zapreke na cesti mimoilaženje
onemogućeno, vozač kojem je to, s obzirom na osobine ceste i okolnosti
prometa, lakše i sigurnije izvesti, dužan je prvi se zaustaviti i, prema
potrebi, kretanjem unatrag ili na drugi način pomaknuti svoje vozilo i
zauzeti na cesti položaj kojim se omogućuje mimoilaženje.

Članak 39.

Na dijelu ceste s velikim uzdužnim nagibom (planinski i dr.) na kojem
se vozila ne mogu mimoići ili je to veoma otežano. vozač vozila koje se
kreće niz nagib dužan je zaustaviti svoje vozilo na prikladnom mjestu ako
primijeti da mu drugo vozilo ide ususret uz nagib.

Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka, na cesti iz toga stavka,
vozač koji se kreće uz nagib dužan je zaustaviti svoje vozilo ako ispred
sebe ima prikladno mjesto za zaustavljanje koje omogućuje sigurno mimoilaženje
i ako bi, u slučaju da tako ne postupi, mimoilaženje zahtijevalo kretanje
unatrag jednog od vozila.

Članak 40.

Na cesti iz članka 39. stavka 1. ovoga Zakona kad se jedno od vozila
koja se mimoilaze mora kretati unatrag, kretat će se unatrag, svako vozilo
koje se susrelo s vozilom koje vuče priključno vozilo; teretno motorno
vozilo koje se susrelo s autobusom: vozilo koje se susrelo s vozilom više
kategorije, a ako se mimoilaze vozila iste kategorije - vozilo koje se
kreće niz nagib, osim ako je, s obzirom na uvjete i položaj vozila na cesti,
lakše i sigurnije da to učini vozač vozila koje se kreće uz nagib.

10. Pretjecanje i obilaženje

Članak 41.

Pretjecati i obilaziti vozač smije samo ako time ne ometa normalnu kretanje
vozila koja dolaze iz suprotnog smjera i ako na cesti ima dovoljno prostora
za sigurno izvođenje tih radnji.

Vozao ne smije pretjecati i obilaziti kad time, s obzirom na karakteristike
ceste i postojeće okolnosti na cesti i u prometu ili s obzirom na tehnička
svojstva vozila kojim upravlja, ugrožava druge sudionike u prometu.

Članak 42.

Pretjecanje i obilaženje obavlja se s lijeve strane.

Pretjecati se mora s desne strane ako je vozilo na kolniku zauzelo takav
položaj i njegov vozač daje takav znak da se sa sigurnošću može zaključiti
da to vozilo skreće ulijevo

Vozilo koje se kreće po tračnicama postavljenima na sredini kolnika
ili vozilo koie se prema ovom Zakonu ne smije kretati uz desni rub kolnika.
osim ako prometnim znakom nije drukčije određeno, ne smije se pretjecati
s lijeve strane. To se vozilo može pretjecati s desne strane ako između
njega i desnog ruba kolnika postoji prometna traka.

Članak 43.

Ako se na sredini kolnika nalazi pješački otok, ili obilježeni iji na
drugi način označeni prostor za parkiranje vozila, ili neka druga površina
koja nije namijenjena za promet vozila, ili neki objekt ili uređaj, vozila
ih moraju obilaziti s desne strane.

Ako se površine, objekti ili uređaji iz stavka 1. ovoga članka nalaze
na sredini ceste s jednosmjernim prometom, a postavljenim prometnim znakom
nije drugačije određeno; oni se mogu obilaziti s obiju strana.

Članak 44.

Vozač kojemu je dan znak za pretjecanje s njegove lijeve strane dužan
je pomaknuti svoje vozilo k desnom rubu kolnika.

Vozač ne smije povećavati brzinu kretanja svojega vozila dok ga drugo
vpzilo, pretiče.

Članak 45.

Vozač ne smije vozilom početi pretjecati ili obilaziti:

1) kolonu vozila;

2) ako je vozač koji se kreće iza njega počeo pretjecati;

3) ako je vozač koji je ispred njega na istoj prometnoj traci dao znak
da namjerava prateći ili obići vozilo koje je ispred njegova vozila, ili
obići drugu zapreku na cesti:

4) ako prometna traka kojom namjerava pretjecati nije slobodna, na dovoljnoj
udaljenosti tako da bi, vodeći računa o razlici između brzine kretanja
svojeg vozila za vrijeme pretjecanja i brzine kretanja vozila drugih sudionika
u prometu koje namjerava preteći, pretjecanjem ugrozio sigurnost prometa
ili omeo promet iz suprotnog smjera;

5) ako nakon pretjecanja ili obilaženja ne bi ponovno mogao zauzeti
položaj na prometnoj traci kojom se kretao prije pretjecanja ili obilaženja,
i to bez ometanja i1i ugrožavanja ostalih sudionika u prometu, osim kad
se za pretjecanje ili obilaženje koristi prometnom trakom koja je zabranjena
za promet vozila iz suprotnog smjera;

6) prometnom trakom što je namijenjena zaustavljaju vozila u nuždi;

Vozač koji pretječe ili obilazi dužan je svoje vozilo držati na potrebnoj
udaljenosti od vozila koje pretječe ili obilazi, tako da ga ne ometa niti
ugrožava u prometu.

Članak 46.

Nakon pretjecanja ili obilaženja vozač je dužan, čim to bude moguće
učiniti bez ometanja ili ugrožavanja ostalih sudionika u prometu, vozilom
ponovno zauzeti položaj na prometnoj traci kojom se kretao prije pretjecanja,
odnosno obilaženja.

Članak 47.

Na kolniku na kojem se promet obavlja u dva smjera vozač ne smije vozilom
pretjecati drugo vozilo ispred vrha prijevoja ceste ili u zavoju kad je
preglednost ceste nedovoljna, osim ako na tim mjestima postoji više prometnih
traka obilježenih uzdužnim oznakama na kolniku i namijenjenih isključivo
za kretanje vozila u smjeru kretanja njegova vozila.

Članak 48.

Vozač ne smije pretjecati drugo vozilo, osim bicikla, mopeda i motocikla
bez bočne prikolice, neposredno ispred raskrižja ili na raskrižju koje
nije s kružnim tokom prometa ili neposredno ispred prijelaza ceste preko
željezničke ili tramvajske pruge u istoj razini bez branika ili polubranika
i na tom prijelazu.

Neposredno ispred raskrižja i na raskrižju vozač smije pretjecati:

vozilo koje skreće ulijevo a pretječe se s desne strane (članak 42.
stavak 2.); vozilo koje skreće udesno, ali tako da pritom svojim vozilom
ne prelazi na dio kolnika namijenjen za promet vozila iz suprotnog smjera:
vozilo koje se kreće cestom koja je prometnim znakom označena kao cesta
s prednošću prolaska: kad se prometom na raskrižju upravlja prometnim svjetlima
ili znacima što ih daje ovlaštena osoba.

Članak 49.

Vozač ne smije pretječati drugo vozilo koje se priblitava obilježenome
pješačkom prijelazu.

Članak 50.

Na cesti na kojoj postoje najmanje dvije prometne trake namijenjene
za promet vozila u istom smjeru i na kojima su kolone vozila, vozač ne
smije vozilom prelaziti iz trake u traku (slalom). Vozač može napustiti
traku na kojoj se nalazi samo radi skretanja ulijevo ili udesno ili radi
zaustavljanja, odnosno parkiranja vozila.

Na cestama i uz uvjet iz stavka 1. ovoga članka, brže kretanje vozila
na jednoj traci od kretanja na drugoj traci ne smatra se pretjecanjem,
osim u slučaju iz članka 49. ovoga Zakona.

Ne smatra se pretjecanjem ni prolaženje s desne strane vozila koje se
prema odredbi članka 23. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona ne kreće prometnom
trakom uz desni rub kolnika, osim u slučaju iz članka 49. ovoga Zakona.

11. Zvučni i svjetlosni znaci upozorenja

Članak 51.

Vozač je dužan upotrijebiti zvučni znak upozorenja kad god to zahtijevaju
razlozi sigurnosti prometa, a osobito:

1) na cesti izvan naselja radi upozorenja drugog sudionika u prometu
da ga želi preteći ili obići, ako bi, kad taj znak ne bi bio dan, postojala
opasnost od prometne nezgode ;

2) ako se pokraj kolnika nalaze djeca koja ne obraćaju pažnju na kretanje
vozila;

3) na cesti izvan naselja, prije ulaska u nepregledan i uzak zavoj ili
prije dolaska na prijevoj, na kojima je teško mimoići se.

Vozač je dužan zvučni znak upozorenja svesti na nužnu mjeru.

Članak 52.

Od prvog sumraka do potpunog svanuća (noću) u slučajevima iz članka
51. stavka 1. ovoga Zakona, vozač u pravilu, umjesto zvučnog znaka upozorenja
upotrebljava svjetlosni znak upozorenja. Taj znak može upotrijebiti i u
naselju prije pretjecanja drugog vozila.

Svjetlosni znak upozorenja vozač može upotrijebiti i danju ako takav
način upozorenja drugim sudionicima u prometu više odgovara zbog uvjeta
na cesti.

Svjetlosni znak upozorenja daje se kratkim uzastopnim paljenjem dugih
svjetala, ili uzastopnim paljenjem kratkih svjetala za osvjetljavanje ceste,
ili naizmjeničnim paljenjem, u kratkim razmacima, dugih i kratkih svjetata,
vodeći računa da se time ne zasljepljuju vozači koji dolaze iz suprotnog
smjera.

12. Zaustavljanje i parkiranje

Članak 53.

Vozač ne smije zaustaviti ili parkirati vozilo na mjestu na kojem bi
ono ugrožavalo sigurnost drugih sudionika u prometu ili predstavljalo smetnju
za normalan tok prometa ili kretnje pješaka.

Na cesti. na mjestu, odnosno na prostoru namijenjenom za zaustavljanje
i parkiranje vozila te na posebno uređenoj prometnoj površini namijenjenoj
za kretanje pješaka, ne smiju se ostavljati vozila koja se ne upotrebljavaju
u prometu zbog dotrajalosti (neregistrirana i sl.) ili priključna vozila
koja se u prometu koriste samo povremeno (lake i kamp-prikolice i sl.),
a ni drugi predmeti kojima se ometa tok prometa ili ugrožava okoliš.

Članak 54.

U slučaju zaustavljanja ili parkiranja na javnoj cesti izvan naselja
vozač je dužan uvijek kad za to postoji mogućnost zaustaviti ili parkirati
vozilo izvan kolnika.

Vozač koji je zbog neispravnosti na vozilu, prometne nezgode ili drugoga
opravdanog razloga prisiljen vozilo zaustaviti na kolniku dužan je poduzeti
sve mjere da zaustavljeno vozilo ne dovede u opasnost druga vozila i da
ga što prije ukloni s kolnika.

Ako je vozač zbog neispravnosti na vozilu, prometne nezgode ili iz drugoga
opravdanoga razloga prisiljen vozilo zaustaviti na tračnicama, dužan ga
je s tračnica odmah ukloniti a ako to nije moguće, odmah poduzeti potrebne
mjere da osobe koje upravljaju vozilima koja se kreću po tračnicima na
vrijeme budu upozorene na opasnost.

Članak 55.

Vozač koji zaustavlja ili parkira vozilo na cesti dužan je zaustaviti
ga, odnosno parkirati neposredno uz desni rub kolnika, a na cesti na kojoj
se promet odvija samo u jednom smjeru - može ga zaustaviti ili parkirati
uz desni ili lijevi rub kolnika.

Ako se uz desni rub kolnika nalaze tramvajske ili druge tračnice, vozač
može zaustaviti ili parkirati vozilo uz lijevi rub kolnika.

Vozač može zaustaviti ili parkirati vozilo na mjestima koja se nalaze
na sredini kolnika samo ako su ta mjesta obilježena odgovarajućim prometnim
znakom ili oznakom na kolniku kao mjesta za parkiranje vozila.

Članak 56.

Na zaustavljenom ili parkiranom vozilu ne smiju se otvarati vrata ako
se time ometa kretanje drugih sudionika u prometu ili ako se ugrožava sigurnost
prometa.

Članak 57.

Vozač ne smije zaustaviti ili parkirati vozilo:

1) na obilježenome pješačkom prijelazu i na udaljenosti manjoj od 5
m od tog prijelaza i na prijelazu biciklističke staze preko kolnika:

2) na prijelazu ceste preko željezničke ili tramvajske pruge u istoj
razini;

3) na željezničkim ili tramvajskim prugama i u blizini tih pruga ako
se time sprečava promet vozila koja se kreću po tračnicama;

4) na raskrižju i na udaljenosti manjoj od 5 m od najbližeg ruba poprečnog
kolnika;

5) u tunelima, na mostovima, u podvožnjacirria i na nadvožnjacima te
na udaljenosti manjoj od 15 metara od mosta, tunela, podvožnjaka i nadvožnjaka;

6) na dijelu ceste u blizini vrha prijevoja i u zavoju gdje je preglednost
ceste nedovoljna i gdje se vozila ne bi mogla obići bez opasnosti;

7) na dijelu ceste gdje bi širina slobodnog prolaza od zaustavljenoga
ili parkiranog vozila do neisprekidane uzdužne crte ne kolniku ili do neke
zapreke na cesti, bila manja od 3 m, odnosno do suprotnog ruba kolnika
- manja od 4 metra;

8) na mjestu na kojem bi vozilo zaklanjalo postavljeni prometni znak
ili uređaj za davenje znakova prometnim svjetlima;

8) na biciklističkoj stazi odnosno traku:

10) na dijelu kolnika koji je kao stajalište za vozila javnog prijevoza
putnika obilježen oznakama na kolniku;

11) na nogostupu, odnosno na pješačkoj stazi;

12) ispred kolnoga ulaza u zgradu sklonište, dvorište ili garažu, iznad
priključka na vodovodnu mrežu i ulaza u kanalizaciju ili drugu komunalnu
mrežu te na mjestima rezerviranim za vozila opskrbe ili na mjestima namijenjenim
i obilježenim kao mjesta za odlaganje kućnog otpada.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka. na mjestima iz točke 11. ovoga članka,
zaustavljanje je dopušteno ako je za kretanje pješaka ostavljeno najmanje
1,6 m širine na površini za kretanje pješaka, s tim da ta površina ne može
biti uz rub kolnika. Pod istim uvjetima može se i parkirati ako je to dopušteno
prometnim znakom.

Članak 58.

Osim u slučajevima iz članka 57. ovoga Zakona, vozač ne smije parkirati
vozilo ni:

1) na dijelu ceste ispred prijelaza ceste preko željezničke i tramvajske
pruge u istoj razini, i to na udaljenosti manjoj od 15 m od tih prijelaza;

2) na udaljenosti manjoj od 15 m ispred i iza znaka kojim je obilježeno
stajalište za vozila javnog prijevoza putnika;

3) na mjestu na kojem bi parkirano vozilo onemogućilo pristup drugom
vozilu radi parkiranja ili izlazak nekom već parkiranom vozilu.

Članak 59.

Ovlaštena službena osoba odredit će da se vozilo premjesti na drugo
mjesto ako je zaustavljeno ili parkirano na mjestima iz članka 57. ovoga
Zakona, vozilo parkirano u pješačkoj zoni kao i vozilo parkirano na mjestu
rezerviranom za vozila invalida.

Ovlaštena službena osoba odredit će da se vozilo premjesti na drugo
mjesto i u svim drugim slučajevima kada je zaustavljeno ili parkirano na
mjestu na kojem ugrožava sigurnost prometa ili ometa normalan tok prometa.

Članak 60.

Troškove premještanja vozila u slučajevima iz članka 59. ovoga Zakona
snosi vlasnik.

Radi osiguranja plaćanja troškova premještanja vozila, od vlasnika vozila
koji nije državljanin Republike Hrvatske. pravna ili fizička osoba koja
je premjestila vozilo, može zatražiti jamčevinu, a ako vlasnik neće ili
ne može položiti jamčevinu, može zadržati vozilo.

Visinu troškova premještanja vozila utvrđuje nadležno tijelo općine
odnosno Grada Zagreba.

Članak 61.

Vozač je dužan motorno vozilo, traktor ili priključno vozilo, osim motocikla
bez bočne prikolice, koje je zaustavljeno na kolniku, obilježiti posebnim
znakom kojim se označava zaustavljeno vozilo na kolniku (sigurnosni trokut),
i to:

1) kad je bio prisiljen svoje vozilo zaustaviti na mjestu ili dijelu
ceste iz članka 57. ovoga Zakona.

2) kad je vozilo zaustavljeno na kolniku na takvu mjestu ili u takvim
vremenskim prilikama da ga vozači vozila koja nailaze istim smjerom ne
mogu ili teško mogu pravovremeno uočiti;

3) na autocesti i cesti namijenjenoj isključivo za promet motornih vozila.

Znak iz stavka 1. ovoga članka postavlja se na kolnik iza zaustavljenog
vozila, u okomitom položaju i na dovoljnoj udaljenosti koja na cesti izvan
naselja ne može biti manja od 100 m, tako da vozači vozila koja nailaze
iz smjera na kojem je znak postavljen mogu pravovremeno uočiti i po potrebi
zaustaviti svoja vozila, odnosno sigurno obići zaustavljeno vozilo. Na
isti način taj se znak postavlja i kad je na cesti zaustavljena kolona
vozila, s tim što se umjesto jednoga na kolnik postavljaju dva znaka, jedan
pokraj drugoga. Ako je u motorno vozilo ugrađen uređaj za istovremena uključivanjez
svih pokazivača smjera, u slučaju iz stavka 1. ovoga članka, taj uređaj
mora biti uključen.

Članak 62.

Prije nego što napusti vozilo, vozač koji ostavlja vozilo na cesti dužan
je poduzeti sve mjere kojima se sprečava da vozilo samo krene s mjesta
na kojem je ostavljeno ili da ga neovlaštene osobe stave u pokret (isključivo
rad motora, zatvoriti prozore, zaključati vozilo i ključeve uzeti sa sobom
i sl.)

13. Presijecanje kolone pješaka

Članak 63.

Vozač ne smije vozilom presijecati kolonu djece, vojnika, pogrebnu povorku
i svaku drugu organiziranu povorku pješaka koja se kreće kolnikom.

14. Vuča priključnih i zaprežnih vozila

Članak 64.

U prometu na javnoj cesti, vozilu na motorni pogon mogu biti pridodana
najviše dva priključna vozila za prijevoz tereta, odnosno jedno priključrio
vozito za prijevoz osoba, a na autocesti i cesti namijenjenoj isključivo
za promet motornih vozila - samo jedno priključno vozilo.

Vozilom na motorni pogon smije se vuči samo priključno vozilo koje ne
smanjuje njegovu stabilnost.

Članak 65.

U prometu na cesti traktorom se smije vuči samo jedno zaprežno vozilo
koje je preuređeno za traktorsku vuču.

Zaprežno vozilo koje vuče traktor u prometu na cesti mora imati kotače
s pumpanim gumama.

Zaprežno vozilo vučeno traktorom u prometu na cesti mora biti priključeno
traktoru pomoću krute zglobne veze tako da je tijekom vožnje osigurana
stabilnost oba vozila i onemogućeno njihovo razdvajanje.

Članak 66.

U prometu na cesti radnim strojem smije se vuči samo one priključke
ili priključna vozila koji služe njihovoj namjeni.

Članak 67.

U prometu na cesti biciklom i mopedom smije se vuči prikolicu sa dva
kotača pričvrščenu tako da je osigurana stabilnost vozila. Prikolica ne
smije biti šira od 80 cm, a ukupna masa ne smije biti veća od 50 kg. Na
stražnjoj strani mora imati dva katadioptera propisana za priključna vozila.

15. Vuča neispravnih vozila

Članak 68.

Vozilom se smije vuči drugo vozilo, osim priključnih vozila, samo ako
se ono zbog neispravnosti ne može samo kretati.

Vozilom se ne smije vuči motocikl bez bočne prikolice ili drugo slično
vozilo na dva kotača.

Vučenim se vozilom ne smiju prevoziti osobe.

Članak 69.

Vozilo se smije vuči noću, a i danju u slučaju smanjene vidljivosti,
samo ako na svojoj stražnjoj strani ima upaljena crvena svjetla za označavanje
vozila ili ako ga vuče motorno vozilo koje ima, i pri vuči upotrebljava
žuto rotacijsko svjetlo.

Članak 70.

Za vrijeme vuče vozila iz članka 68. stavka,1. ovoga Zakona, oba vozila
moraju biti označena znakom kojim se označava zaustavljeno vozijo na kolniku
(sigurnosni trokut).

Članak 71.

Vozilo se na cesti može vuči pomoću užeta, krute veze (rude) i oslanjanjem
ili ovješenjem vozila o vučno vozilo.

Pomoću užeta ne smije se vuči vozilo na kojem su neispravni uređaji
za upravljanje ili uređaji za zaustavljanje, ni teretno motorno vozilo
i autobus.

Krutom vezom ne smije se vuči vozilo koje nema ispravan uređaj za upravljanje
ni vozilo koje je teže od vučnog vozila, ako mu je neispravna radna kočnica.

Članak 72.

Ako se vozilo na motorni pogon vuče pomoću užeta ili krute veze, osoba
koja upravlja vučenim vozilom mora imati vozačku dozvolu za upravljanje
onom kategorijom ili vrstom vozila kojoj pripada vozilo koje se vuče.

Članak 73.

Vuča natovarenog teretnog vozila s priključnim vozilom lli bez prihljučnog
vozila, odnosno traktora s priključnim vozilom dopuštena je samo do prvog
mjesta prikladnog za pretovar tereta a iznimno i do prvog mjesta na kojem
še može otkloniti neispravnost na vozilu.

Članak 74.

Razmak između vučnoga i vučenog vozila ako se vuče užetom, mora iznositi
od tri do pet metara a ako se vuče pomoću krute veze - može iznositi i
manje od tri metra.

16. Upotreba svjetala u prometu

Članak 75.

Od prvog sumraka do potpunog svanuća (noću), a i danju u slučaju smanjene
vidljivosti, na vozilu u prometu na cesti moraju, biti upaljena svjetla,
i to:

1) na vozilu na motorni pogon - osim na mopedu i na motociklu bez bočne
prikolice - najmanje dva bijela svjetla na prednjoj strani i paran broj
crvenih svjetala na stražnjoj strani;

2) na mopedu i na motociklu bez bočne prikolice, najmanje jedno bijelo
svjetlo na prednjoj strani i najmanje jedno crveno svjetlo na stražnjoj
strani;

3) na biciklu - jedno bijelo svjetlo na prednjoj strani jedno crveno
svjetlo na stražnjoj strani;

4) na zaprežnom vozilu - najmanje jedno bijelo svjetlo na prednjoj strani
i najmanje jedno crveno svjetlo na stražnjoj strani, ili samo jedna svjetiljka
koja je izrađena tako da se s prednje strane vozila vidi bijelo svjetlo,
a sa stražje strane vozila - crveno svjetlo.

Kad vozilo na motorni pogon vuče jedno ili dva prihljučna vozila na
svakjoj strani posljednjega priključnog vozila moraju biti upaljena najmanje
dva crvena svjetla a ako širina priključnog vozila iznosi više od 1,6 m,
na prednjoj strani prvoga priključnog vozila moraju biti upaljena dva bijela
svjetla.

Članak 76.

Noću, a i danju u slučaju smanjene vidljivosti, vozač vozila na motorni
pogon mora za vrijeme vožnje, imati na vozilu upaljena najmanje kratka
svjetla za osvjetljavanje ceste.

Na motociklu i mopedu, za vrijeme vožnje danju i noću, moraju biti upaljena
najmanje kratke svjetla.

Članak 77.

Iznimno ođ odredaba članka 75. ovoga Zakona, ne mora imati upaljena
svjetla:

1) vozilo koje je zaustavljeno ili parkirano na osvijetljenom dijelu
ceste, tako da se jasno vidi s dovoljne udaljenosti;

2) vozilo koje je zaustavljeno ili parkirano na za to posebno određenim
mjestima na kolniku ili izvan njega, ili na ulicama sa slabijim prometom;

3) bicikl, moped i motocikl bez bočne prikolice koji nema akumulatora
- kad su zaustavljeni ili parkirani u naseIju uz sam rub kolnika.

Članak 78.

Vozilo na motorni pogon čija duljina ne premašuje 8 m, a širina 2 m,
i kojem nije pridodano priključno vozilo može imati, kad je zaustavljeno
ili parkirano na ulici u naselju umjesto svjetala iz članka 75. stavka
1. točke 1. ovoga Zakona, upaljeno samo jedno svjetlo koje se s prednje
strane vidi kao bijelo svjetlo, a sa stražnje strane kao crveno svjetlo,
i koje je postavljeno na strani suprotnoj od ruba kolnika uz koji je vozilo
zaustavljeno ili parkirano.

Članak 79.

Od prvog sumraka do potpunog svanuća (noću), a i danju u slučaju smanjene
vidljivosti, moraju nositi upaljena svjetla kad se kreću kolnikom izvan
naselja:

1) skupina pješaka koja se kreće u organiziranoj koloni ili povorci
- najmanje jedno bijelo ili žuto svjetlo na čelu kolone, odnosno povorke
i najmanje jedno crveno svjetlo na njezinu začelju;

2) vodiči teglečih tovernih i jahačih životinja i goniči stoke - najmanje
jedno bijelo ili žuto svjetlo naprijed i najmanje jedno crveno svjetlo
straga.

Članak 80.

Za osvjetljavanje ceste vozač vozila na motorni pogon u pravilu, upotrebljava
duga svjetla.

Vozač vozila na motorni pogon dužan je umjesto dugih svjetala za osvjetljavanje
ceste upotrebljavati kratka svjetla:

1) prije mimoilaženja s drugim vozilom na udaljenosti s koje prosudi
da svjetlom svojeg vozila zasljepljuje vozača vozila koje mu dolazi ususret,
a pri mimoilaženju s drugim vozilom, kad vozač tog vozila prijede na kratka
svjetle ili kad naizmjeničnim paljenjem i gašenjem svjetala upozorava da
mu duga svjetla smetaju, a uvijek na udaljenosti manjoj od 200 m;

2) za vrijeme dok se kreće za drugim vozilom na takvoj udaljenosti i
u takvu položaju da dugim svjetlima svojeg vozila zasljepljuje vozača vozila
ispred sebe:

3) dok vozilom prolazi pokraj organizirane kolone ili povorke pješaka;

4) kad se kreće cestom koja se prostire neposredno pokraj plovnog puta
ili pokraj željezničke ili tramvajske pruge - u susret plovilu, odnosno
vozilu koje se kreće po tračnicama

Ćlanak 81.

Svjetla za označavenje vozila na motorni pogon upotrebljavaju se u uvjetima
iz članka 75. stavka 1. ovoga Zakona kad je vozilo zaustavljeno ili parkirano
na cesti.

Svjetla za označavanje vozila na motorni pogon moraju biti upaljena
dok su upaljena bilo koja svjetla za osvjetljavanje ceste ili posebna svjetla
za maglu.

Članak 82.

Po magli vozač vozila na motorni pogon mora na vozilu imati upaljena
kratka svjetla za osvjetljavanje ceste, ili svjetla za maglu, ili oba svjetla
istovremeno.

Svjetla za maglu mogu se upotrebljavati samo po magli ili u slučaju
smanjene vidljivosti.

Svjetla za maglu koja se nalaze na prednjoj strani vozila mogu biti
bijele ili žute boje, a na stražnjoj strani - crvene boje.

17. Razmak između vozila

Članak 83.

Vozač je dužan držati potreban razmak kad se kreće iza drugog vozila,
tako da ne ugrožava sigurnost prometa.

Članak 84.

Kad se na javnoj cesti izvan naselja. koja ima samo po jednu prometnu
traku namijenjenu za promet vozila u jednom smjeru, kreću jedno za drugim
vozila na motorni pogon čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg
ili čija je duljina veća od 7 m, vozači su dužni između svskog od tih vozila
držati razmak od najmanje 100 m.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na dio ceste na kojem je
pretjecanje zabranjeno.

Ako se na cesti izvan naselja kreću u nizu dva ili više vozila koja
prevoze opasne tvari, međusobni razmak između tih vozila ne smije biti
manji od 200 metara.

18. Promet tramvaja i drugih vozila na tračnicama

Članak 85.

Odredbe članka 9. do 84. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na promet tramvaja i drugih vozila koja se na cesti kreću po tračnicama,
osim ako to ne isključuju konstrukcijska svojstva tih vozila.

19. Promet bicikala, mopeda i motocikala

Članak 86.

Ako se dva ili više vozača bicikala, mopeda ili motocikala kreću u skupini,
dužni su kretati se jedan iza drugoga.

Članak 87.

Vozač bicikla, mopeda i motocikla mora upravljati vozilom na način kojim
se ne umanjuje stabilnost vozila i ne ometaju drugi sudionici u prometu,
a osobito ne smije skidati istovremeno obje ruke s upravljača, pridržavati
se za drugo vozilo, prevoziti, vuči ili gurati predmete koji ga mogu ometati
u upravljanju vozilom ili ugrožavati druge sudionike u prometu.

Članak 88.

Vozač motocikla ili mopeda i osobe koje se prevoze na tim vozilima moraju,
za vrijeme vožnje na cesti, na glavi nositi zaštitnu kacigu.

20. Promet zaprežnih vozila i kretanje stoke

Članak 89.

Vozač zaprežnog vozila mora upravljati vozilom za sve vrijeme dok se
vozilo kreće po cesti i dužan je vozilo držati što bliže desnom rubu kolnika.

Zaprežno vozilo ne smije se ostavljati bez nadzora na cesti.

Članak 90.

Vozač zaprežnog vozila mora za vrijeme vožnje na cesti upravljati zapregom
tako da drži uzde u rukama ili da zapregu vodi hodajući pokraj ili ispred
nje.

Vozač zaprežnog vozila mora voditi zapregu:

1) na nepreglednom i neosiguranom prijelazu ceste preko željezničke
pruge;

2) pri prijelazu preko magistralne i regionalne ceste;

3) pri uhljučivanju u promet iz dvorišta ili s druge površine kada mu
je vidik zaklonjen ili je vidljivost smanjena;

4) pri uključivanju u promet kada prelazi preko pločnika ili biciklističke
staze.

Članak 91.

U prometu na cesti zaprežno vozilo smiju se upregnuti najviše dvije
zaprege jedna iza druge.

Ako u prometu na cesti zaprežno vozilo vuku dvije zaprege vozač mora
imati pratioca.

Članak 92.

Za zaprežno vozilo u prometu na cesti smije se privezati samo jedno
grlo stoke sa stražnje desne strane.

Članak 93.

Stoka se ne smije ostavljati na cesti bez nadzora goniča stoke.

Stoku koja se kreće po javnoj cesti gonič stoke mora držati što je moguće
bliže desnom rubu ceste.

Članak 94.

Stoku u stadu, krdu ili pojedino grlo ne smije cestom goniti ili voditi
osoba koja, s obzirom na uzrast i sposobnost, ne može nadzirati stoku i
poduzimati potrebne radnje da se izbjegne opasnost.

Članak 95.

Na magistralnim cestama ne smije se goniti stoka. Na magistralnim cestama
osoba koja je navršila 16 godina smije voditi vezana najviše dva grla stoke
i kretati se krajnjom desnom stranom kolnika.

Članak 96.

Na regionalnim i lokalnim cestama gonjenje stoke u stadu ili krdu mora
nadzirati dovoljan broj goniča. Goniči su dužni stado ili krdo nadzirati
i ravnati tako da se ne ugrožava i u što manjoj mjeri ometa promet.

Veći broj stoke goniči moraju goniti, u grupama koje ne smiju biti duže
od 50 m, a između njih mora biti razmak najmanje 50 m.

Na regionalnim i lokalnim cestama stoku ne smije goniti niti voditi
osoba koja nije navršila 10 godina.

Članak 97.

Preko ceste gdje nema izgrađenih ili određedih prijelaza stoka se smije
goniti ili voditi samo na preglednome dijelu ceste. ,

Prelaženje stoke u stadu ili krdu preko magistralne ili regionalne ceste
moraju osiguravati najmanje dva goniča koji se nalaze s jedne i s druge
strane prijelaza.

Kada se stoka goni noću preko magistralne ili regionalne ceste goniči
moraju nositi strjetiljke s crvenim svjetlom koje mora biti jasno vidljivo
drugim sudionicima u prometu na udaljenosti najmanje 150 m.

21. Kretanje pješaka

Članak 98.

Pješah se ne smije kretati ni zadržavati na kolniku. Na holniku je zabranjeno
igranje, vonja dječjim biciklom, romobilom i koturaljkama kao i sanjhanje,
skijanje i slično.

Pješak se mora kretati nogostupom ili drugom površinom određenom za
kretanje pješaka odnosno površinom pokraj kolnika prikladnom za kretanje
pješaka.

Članak 99.

Iznimno od članka 98. stavke 1. i 3. ovoga Zakona, na cesti na kojoj
ne postoji nogostup ili druga površina određeda odnosno prrkladna za hretanje
pješaka ili na cesti na kojoj postoji nogostup ili druga površina određeda
odnosno prikladna za kretanje pješaka hojom se pješaci ne mogu koristiti
iz bilo kojeg razloga, pješaci se mogu kretati kolnikom.

Ako se pješak kreće kolnikom, on se mora kretati što bliže rubu kolnika
i to vrlo pažljivo i način kojim ne ometa i ne sprečava promet vozila

Članak 100.

Kad se pješaci kreću kolnikom na kojem sigurnost prometa to zahtijeva,
a osobito u slučaju slabe preglednosti ceste, smanjene vidljivosti ili
jakog prometa vozila, dužni su kretati se jedan iza drugoga.

Članak 101.

Pješak koji se kreće kolnikom na javnoj cesti izvan naselja dužan je
kretati se uz lijevi rub kolnika u smjeru kretanja.

Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka pješak se može hretati uz
desni rub holnika samo kad je takvo kretanje za njega sigurnije (nepregledan
zavoj, provalija, usjek, zasjeh, odron i sl.).

Članak 102.

Pješak koji gura ručna kolica, bicikl, moped ili motocikl, osobe koje
se kreću pomoću pokretnih stolaca za nemoćne osobe te organizirana kolona
pješaka moraju se kretati uz desni rub kolnika u smjeru kretanja.

Članak 103.

Pješak je dužan preko kolnika i biciklističke staze ili trake prelaziti
pažljivo i najkraćim putem, nakon što se prije stupanja na kolnih uvjeri
da to može učiniti na siguran način.

Na cesti hoja ima obilježene pješačke prijelaze ili posebno izgrađene
prijelaze, odnosno prolaze za pješake, pješak je dužan pri prelaženju ceste
kretati se tim prijelazima odnosno prolazima ako oni nisu od njega udaljeni
više od 50 m u naselju, odnosno 100 m izvan naselja.

Članak 104.

Na obilježenome pješačkom prijelazu na kojem se promet pješaha upravlja
prometnim svjetlima za pješake, odnosno na rashrižju, pješak je dužan postupiti
prema tim znakovima.

Na obilježenome pješačkom prijelazu ili raskrižju na kojem se prometom
pješaka ne upravlja posebnim prometnim svjetlima za pješake, ali se prometom
vozila upravlja prometnim svjetlima za vozila ili znacima koje daje ovlaštena
osoba pješaci mogu prelaziti preho holnika samo dok je danim znakom dopušten
prijelaz preko holnika.

Na obilježenome pješačkom prijelazu na kojem promet nije reguliran prometnim
svjetlima ni znacima što ih daje ovlaštena osoba pješak je dužan prije
stupanja na pješački prijelaz obratiti pažklju na udaljenost i brzinu vozila
koja mu se približavaju.

Članak 105.

Pješak koji namjerava prijeći preho kolnika na mjestu na kojem ne postoji
obilježen pješački prijelaz ne smije stupiti na kolnik ako time ometa promet
vozila.

Članak 106.

Organizirana kolona pješaha ne smije biti duža od 50 m, osim pogrebne
i odobrene povorke ili policijshe ili vojne jedinice.

Kada se kolnikom kreće više organiziranih kolona pješaka razmak između
kolona mora biti najmanje 50 m.

Noču i danju za vrijeme smanjene vidljivosti, kao i u drugim slučajevima
kada je to potrebito radi sigurnosti prometa, pješaci koji se kreću kolnikom
u organiziranoj koloni, osim pogrebnih ili odobrenih povorki, te policijskih
ili vojnlh jedinica moraju se kretati u koloni po jedan.

22. Obveze vozača prema pješacima

Članak 107.

Ako se prometom na obilježenome pješačkom prijelazu upravlja prometnim
svjetlima ili znacima ovlaštene osobe, vozač je dužan svoje vozilo zaustaviti
ispred pješačkog prijelaza kad mu je danim znakom zabranjen prolaz.

Ako se obilježeni pješački prijelaz iz stavka 1. ovog članka nalazi
na ulazu na bočnu cestu, vozač koji skreće na tu cestu dužan je kretati
se smanjenom brzinom i propustiti pješake koji su već stupili ili stupaju
na pješački prijelaz, s prema potrebi, i zaustaviti svoje vozilo radi propuštanja
pješaka.

Članak 108.

Ako se na obilježenome pješačkom prijelazu prometom ne upravlja uređajima
za davanje prometnih svjetala ni znacima ovlaštene osobe, vozač je dužn
takvu pješačkom prijelazu približavati se sigurnosnom brzinom tako da ne
ugrožava pješake, odnosno tako da može zaustaviti svoje vozilo da bi propustio
pješake koji su već stupili na pješački prijelaz.

Ako su pješaci djeca, stare i iznemogle osobe, slijepe osobe ili drugi
invalidi, vozač je dužan zaustaviti vozilo i propustiti ih i kad tek stupaju
na pješački prijelaz iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 109.

Vozač koji skreće na bočnu cestu na čijem ulazu ne postoji obilježeni
pješački prijelaz dužan je skretati smanjenom brzinom i ne smije ugroziti
pješake koji su već stupili na kolnik.

23. Promet na prijelazu ceste preko željezničke pruge

Članak 110.

Vozač koji se vozilom približava prijelazu ceste preko željezničke pruge
u istoj razini dužan je kretanje vozila prilagoditi tako da ga može zaustaviti
pred uređajem za zatvaranje prometa na prijelazu ili pred uređajem za davanje
znakova kojima se najavljuje približavanje vlaka, odnosno da može zaustaviti
vozilo prije nego što stupi na željezničku prugu.

Sudionici u prometu koji prelaze preko željezničke pruge u istoj razini
dužni su to činiti s potrebnim oprezom.

Članak 111.

Sudionici u prometu dužni su zaustaviti se pred prijelazom ceste preko
željezničke pruge u istoj razini ako je uređaj za zatvaranje prometa spušten
ili ako se taj uređaj već počeo spuštati ili ako se daju svjetlosni ili
zvučni znaci koji upomravaju da će se taj uređaj početi spuštati, odnosno
da se prijelazu ceste preko željezničke pruge priblžava vlak.

Članak 112.

Na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem nema
uređaja za zatvaranje prometa ni uređaja za davanje znakova kojima se najavljuje
približavanje vlaka, sudionici u prometu moraju se zaustaviti te mogu prijeći
preko željezničke pruge tek kad se uvjere da prugom ne nailazi vlak ili
neko drugo vozilo koje se kreče po tračnicama.

24. Promet na autocesti i cesti namijenjenoj isključivo za promet motornih
vozila

Članak 113.

Autocestom se ne smiju kretati pješaci i stoka ni vozila koja se, prema
odredbama ovoga Zakona ne smatraju motornim vozilima.

Autocestom se ne smiju kretati ni motorna vozila koja se ne mogu kretati
brzinom većom od 40 km na sat.

Odredba stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na vozila oružanih snaga
i Ministarstva unutarnjih poslova te vozila poduzeća za održavanje ceste
kada daju posebne svjetlosne znakove (žuto treptuće svjetlo).

Članak 114.

Na autocesti vozač ne smije zaustavljati motorno vozilo, osim na površinama
izvan kolnika koje su za to posebno uređene i obilježene.

Vozač koji je zbog neispravnosti na vozilu ili iz drugih razloga prisiljen
zaustaviti vozilo na kolniku autoceste dužan ga je zaustaviti na posebnoj
traci za zaustavljanje vozila u nuždi i poduzeti potrebne mjere da vozilo
što prije ukloni s kolnika.

Na autocesti vozač ne smije polukružno okretati vozilo niti se kretati
vozilom unatrag.

Članak 115.

Na autocesti ne smije se uključiti motorno vozilo što vuče drugo vozilo
koje se zbog neispravnosti ili nedostatka pojedinih dijelova ne može samo
kretati.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, vuča vozila dopuštena je
autocestom ako je razlog za vuču nastao za vrijeme kretanja vozila po autocesti,
ali samo krajnjom desnom prometnom trakom do prve priključne ceste kojom
se vučeno vozilo može isključiti iz prometa na autocesti.

Članak 116.

Autocestom se vozila moraju kretati krajnjom desnom prometnom trakom
koja nije zakrčena vozilima u koloni.

Odredba članka 23. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona ne primjenjuje se
na vozila koja se kreću dijelom autoceste koji prolazi kroz naselje.

Članak 117.

Na autocesti s tri prometne trake ili više prometnih traka, namijenjenih
za promet vozila u jednom smjeru, vozači teretnih motornih vozila čija
je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg i skupova vozila duljina kojih
premašuje 7 m, smiju se koristiti samo s dvije prometne trake koje se nalaze
uz desni rub kolnika.

Članak 118.

Vozač koji se vozilom uključuje u promet na autocesti, uz obveze iz
članka 18. do 20. ovoga Zakona, dužan je koristiti se posebnom trakom za
ubrzanje.

Vozač koji se vozilom isključuje iz prometa na auto-cesti dužan je svojim
vozilom pravovremeno zauzeti položaj na krajnjoj desnoj prometnoj traci
i što prije prijeći na posebnu traku za usporavanje.

Članak 119.

Odredbe članka 113. do 118. ovoga Zakona i odgovarajuće kaznene odredbe,
primjenjuju se i na promet na cesti namijenjenoj isključivo za promet motornih
vozila.

25. Promet u tunelu

Članak 120.

Vozač koji se vozilom kreće kroz tunel ne smije zaustavljati vozilo
u tunelu niti smije polukružno okretati vozilo ili se vozilom kretati unatrag.

Članak 121.

Vozač vozila na motorni pogon dužan je za vrijeme kretanja kroz tunel
držati na vozilu upaljena kratka svjetla za osvjetljavanje ceste.

26. Vozila pod pratnjom

Članak 122.

Vozilima pod pratnjom, u smislu ovoga Zakona, smatraju se vozila koja
prate pripadnici policije s posebnim policijskim vozilima opremljenim uređajima
za davanje posebnih zvučnih i svjetlosnih znakova crvene i plave boje,
kao i ta policijska vozila.

Vozač koji na cesti susretne vozilo ili kolonu vozila pod pratnjom i
vozač kojega sustigne vozilo ili kolona vozila pod pratnjom dužni su zaustaviti
svoje vozilo, noću umjesto dugih svjetala upotrijebiti kratka svjetla za
osvjetljavanje ceste, držati se naredbi koje im daju osobe iz pratnje i
kretanje nastaviti tek nakon što prođu sva vozila pod pratnjom.

Vozila pod pratnjom imaju pravo prednosti prolaska u odnosu na sva druga
vozila (članak 32). osim u odnosu na vozila koja se kreću raskrižjem na
kojemu se prometom upravlja prometnim svjetlima ili znacima ovlaštene osobe,
i na njih se ne primjenjuju odredbe ovoga Zakona o ograničenju brzine (članak
27. do 30). o zabrani pretjecanja i obilaženja kolone vozila ili na pješačkom
prijelazu ili prelaženju iz trake u traku (članak 45. stavak 1. točka 1,
članak 49. i članak 50. stavak 1.) o zabrani presijecanja kolone pješaka
(članak 83.) te obvezi vezivanja sigurnosnim pojasom (članak 138.) i nisu
se dužni kretati jedno iza drugog (članak 88.).

Iznimno, pod uvjetom da je to neophodno potrebito, a vodeći računa o
sigurnosti drugih sudionika u prometu. na vozila pod pratnjom ne primjenjuju
se ni odredbe o strani kretanja vozila (članak 21. do 23. a kad je obustavljen
promet i članak 24.), uključivanju u promet (članak 20. stavak 1.), o zaustavljanju
i parkiranju te polukružnom okretanju (članak 54. stavak 1., članak 55.
stavak l. i 3. članak 57. stavak 1. točka 5,10,11. i 12, članak 58. stavak
1., članak 114. i članak 148. stavak 4.).

Radi omogućavanja nesmetanog prolaska vozilima iz stavka 1. ovoga članka,
pješaci su se dužni ukloniti dok ta vozila prođu.

27. Vozila s pravom prednosti prolaska

Članak 123.

Na vozila službe hitne pomoći, vatrogasne službe, unutarnjih poslova
i vojne policije, kad posebnim uređajima daju svjetlosne i zvučne znakove,
ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o ograničenju brzine (članak 27.
do 30.), o zabrani pretjecanja i obilaženja kolone vozila ili na pješačkom
prijelazu ili prelaženju iz trake u traku (članak 45. stavak 1. točka 1.,
članak 49. i članak 50. stavak 1.), o zabrani presijecanja kolone pješaka
(članak 63.) te obvezi vezivanja sigurnosnim pojasom (članak 136.).

Iznimno, uz uvjet da je to neophodno potrebito, a vodeći računa o sigurnosti
drugih sudionika u prometu, na vozila s prednošću prolaska ne primjenjuju
se ni odredbe o strani kretanja vozila (članak 21. do 23. a kada je obustavljen
promet i članak 24.), uključivanju u promet (članak 20. stavak 1.) i o
zaustavljanju i parkiranju te polukružnom okretanju (članak 54. stavak
1., članak 55. stavak 1. i 3., članak 57. stavak 1. točka 5,10,11. i 12.,
članak 58. stavak 1.. članak 114. i članak 148. stavak 4.).

Kad vozilo unutarnjih poslova i vojne policije upotrebom plavih svjetala
osigurava prolaz jednom vozilu ili koloni vozila koja se kreću iza njega,
vozači su dužni obratiti pažnju i na vozila kojima se osigurava prolaz,
propustiti ih i, prema potrebi, zaustaviti svoja vozila dok ta vozila ne
prođu.

Glede medusobnog prava prednosti prolaska vozila iz stavka 1. i 3. ovoga
članka važe odredbe ovoga Zakona o prednosti prolaska.

Članak 124.

Osobni automobili kojima se korište istražni suci i javni tužitelj za
obavljanje očevida povodom kaznenih djela te vozila ministarstva pravosuđa
i uprave kojima se prevoze uhićene ili osudene osobe, kada posebnim uređajima
daju svjetlosne i zvučne znake, imaju prednost prolaska u odnosu na sva
druga vozila osim vozila pod pratnjom i vozila iz članka 123. stavka 1.
i 3. ovoga Zakona i na njih se, uz uvjet iz članka 123. stavka 2. ovoga
Zakona, ne primjenjuju odredbe ovoga Zakona o zaustavljanju i parkiranju
(članak 54. stavak 1., članak 55. stavak 1. i 3.. članak 57. stavak 1.
točka 5,10, 11. i 12., članak 58. stavak 1. i članak 148. stavak 4.).

Članak 125.

Da bi omogućili prolaz vozilima iz članka 123. i 124. ovoga Zakona,
pješaci su se dužni skloniti, a ostala vozila propustiti i, prema potrebi,
zaustaviti se dok ta vozila ne prođu.

Članak 126.

Uređaji za davanje posebnih svjetlosnih i zvučnih znakova smiju se ugrađivati
i upotrebljavati samo na vozilima kojima pripadnici policije obavljaju
pratnju (članak 122. stavak 1.) te na vozilima s pravom prednosti prolaska
iz članka 123. stavka 1. i 3. ovoga Zakona.

Vozila iz članka 124. ovoga Zakona imaju ugradeno jedno plavo rotacijsko
svjetlo na krovu i uređaj za davanj znakova u nizu tonova raznih visina.

28. Teret na vozilu

Članak 127.

Vozilo u prometu na cesti ne smije se opteretiti iznad svoje nosivosti
koja je upisana u prometnu dozvolu ili preko dopuštenog opterećenja, ili
preko najveće dopuštene mase ili preko mogućnosti koje dopuštaju osobine
ceste i tehničko-konstrukcijske mogućnosti vozila.

Teret na vozilu mora biti tako raspoređen i, prema potrebi, prićvršćen
i pokriven da:

1) ne ugrožava sigurnost sudionika u prometu i ne nanosi štetu cesti
i objektima na cesti;

2) ne umanjuje stabilnost vozila i ne otežava upravljanje vozilom;

3) ne smanjuje vozaču preglednost nad cestom;

4) ne stvara suvišnu buku i da se ne rasipa po cesti:

5) ne zaklanja svjetlosne i svjetlosno-signalne uređaje na vozilu, registarske
pločice i druge propisane oznake na vozilu.

Članak 128.

Teret na vozilu ne smije premašiti najudaljeniju točku, na prednjoj
strani vozila više od 1 m.

Teret koji se prevozi na vozilu i priključnom vozilu može premašiti
najudaljeniju točku na stražnjoj strani vozila najviše za jednu šestinu
svoje duljine koja je kao kontinuirani teret oslonjena na tovarni prostor.

Ako se vozilom prevozi teret u kombinaciji koja se sastoji od vučnog
vozila i jednoosovinske prikolice, pod duljinom vozila razumijeva se ukupna
duljina vučnog vozila i jednoosovinske prikolice.

Ako se teret na vozilu premašuje više od 1 m najudaljeniju točku na
stražnjoj strani vozila, najizbočenija točka tereta mora biti označena
crvenom tkaninom.

Najizbočenija točka tereta koji se prevozi teretnim motornim ili priključnim
vozilom mora u slučaju iz stavka 4. ovoga članka biti označena pločom.
Ta je ploča kvadratnog oblika, dimenzija 50 x 50 cm, obojena naizmjeničnim
kosim trakama reflektirejuće narančaste i bijele boje i postavljena okomito
na uzdužnu os vozila

Članak 129.

Noću, a i danju u slučaju smanjene vidljivosti najizbočenija točka na
teretu koji se prevozi vozilom mora biti označena:

1) u slučaju iz članka 128. stavka 4. ovoga Zakona svjetlom i reflektirajućom
tvari crvene boje;

2) kad teret na vozilu na motorni pogon ili na priključnom vozilu bočno
premašuje više od 20 cm vanjski rub prednjega ili stražnjeg svjetla za
označivanje vozila - svjetlom i katadiopterom koji s prednje strane daju
bijelo svjetlo, a sa stražnje strane - crveno svjetlo.

Članak 130.

Na biciklu. mopedu i motociklu ne smije se prevoziti predmete šire od
50 cm sa svake strane vozila.

Na prikolici bicikla i mopeda ne smije se prevoziti predmete šire od
80 cm.

29. Prijevoz osoba vozilima

Članak 131.

U vozilu ili na vozilu smije se prevoziti u prometu na cesti onoliko
osoba kolika ima ugrađenih sjedala, odnosno koliko je upisano u prometnoj
dozvoli.

Ako se u osobnom automobilu prevoze djeca dvoje djece do 10 godina žvota
smatra se jednom osobom.

Članak 132.

Na prikolicama iz članka 67. ovoga Zakona i u tovarnom sanduku mopeda
ili motocikla, ne smiju se prevoziti osobe.

Osobe se mogu prevoziti u bočnoj prikolici motocikla.

Članak 133.

Vozač ne smije prevoziti osobe u zatvorenom prostoru vozila koje se
ne može otvoriti iznutra, osim vozilima unutarnjih poslova, oružanih snaga
i tijela za izvršenje kaznenih i prekršajnih sankcija i to samo za službene
potrebe.

Članak 134.

Vozač bicikla, mopeda i motocikla ne smije prevoziti osobu koja je pod
utjecajem alkohola, a vozač osobnog automobila ne smije takvu osobu prevoziti
na prednjem sjedištu niti dijete mlađe od 12 godina.

Članak 135.

Osoba koja se prevozi vozilom ne smije ni na koji način ometati vozača
u upravljanju vozilom, niti utjecati na vozača da upravlja vozilom ns način
kojim se smanjuje sigurnost prometa.

Članak 136.

Vozač motornog vozila u kojem su ugrađeni sigurnosni pojasevi i osoba
koja še prevozi tim vozilom dužni su biti vezani tim pojasevima dok se
vozilo kreće u prometu na javnoj cesti.

Članak 137.

Za vrijeme kretanja, u vozilo se ne smije uskakati, iskakati, otvarati
vrata, naginjati se izvan vozila i voziti se na vanjskim dijelovima vozila
ili na traktorskim priključcima.

Iznimno, na vanjskim dijelovima vozila mogu se voziti osobe koje obavljaju
poslove na vozilima vatrogasne službe, vozilima komunalne djelatnosti i
elektrodispećerske službe ako su na tim vozilima ugrađene platforme za
stajanje i držači.

Članak 138.

Motornim ili priključnim vozilom za prijevoz putnika u javnom gradskom
i prigradskom prometu i autobusom kojim se obavlja prijevoz za vlastite
potrebe u gradskom prometu, iznimno od članka 131. stavak 1. ovoga Zakona.
smije se prevoziti osobe i stojeći.

Članak 139.

Na teretnom vozilu u prostoru za smještaj tereta ili na priključnom
vozilu koje vuče traktor, može se prevoziti najviše pet osoba koje rade
na utovaru ili istovaru tereta ili obavljaju druge radove.

Osobe koje nisu navršile 14 godina smiju se prevoziti na vozilima iz
stavka 1. ovoga članka samo uz pratnju punoljetne osobe.

Članak 140.

Na teretnom vozilu u prostoru za smještaj tereta ili na priključnom
vozilu koje vuče traktor, može se uz odobrenje prevoziti više od pet osoba
koje rade na utovaru ili istovaru tereta ili obavljaju druge radove, radnike
od mjesta stanovanja do mjesta rada i obratno te od jednog mjesta rada
na drugo.

Prijevoz osoba na vozilima iz stavka 1. ovoga članka može se odobriti
i u drugim opravdanim slučajevima.

Članak 141.

Teretno vozilo kojim se prevoze osobe u prostoru za smještaj tereta
uz odobrenje mora imati: sjedala pričvršćena za karoseriju široka najmanje
45 cm, stranicu na stražnjoj strani karoserije visoku najmanje 120 cm,
čvrst vanjski naslon visok najmanje 120 cm na stražnjim sjedalima i na
sjedalima uzduž ruba karoserije ako su njezine stranice niže od 120 cm,
nosač cerade i ceradu s dva otvora za prozračivanje, jedan na prednjoj
a drugi na stražnjoj strani te stepenice za ulazak i izlazak osoba.

Ispunjavanje uvjeta iz stavka 1. ovoga članka i broj osoba koje se mogu
prevoziti, utvrđuje stanica za tehnički pregled vozila.

Članak 142.

Na radnom stroju i njegovom priključnom vozilu za vrijeme kretanja po
cesti smije se nalaziti vozač i pratilac.

Na motokultivatoru za vrijeme kretanja po cesti smije se nalaziti samo
vozač, a na priključnom vozilu motokultivatora smije se nalaziti najviše
tri osobe koje rade na utovaru ili istovaru tereta ili obavljaju druge
poslove.

Članak 143.

Odobrenje iz članka 140. ovoga Zakona izdaje policijska uprava, odnosno
policijska stanica na čijem području prijevoz počinje.

Odobrenje nije potrebno kada se prijevoz obavlja radi pružanja hitne
pomoći pri spašavanju ljudi i imovine ili kada se obavlja vozilima unutarnjih
poslova ili oružanih snaga,

Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka važi najdulje šest mjeseci. Vozač
mora kod sebe imati odobrenje i pokazati ga na zahtjev ovlaštene službene
osobe.

Članak 144.

U parkovima, hotelsko-turističkim i sličnim naseljima, pješačkim zonama
i slično, na cesti kojom je zabranjen ili se ne odvija promet vozila, u
pravilu samo u turističke svrhe, traktor ili neko drugo vučno vozilo na
motorni pogon, smije vuči najviše četiri priključna vozila uređena za prijevoz
osoba i na njima uz odobrenje prevoziti osobe sjedeći (turistički vlak).

Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje tijelo općine, odnosno Grada
Zagreba nadležno za poslove prometa.

Članak 145.

U prometu na cesti zabranjeno je prevoziti osobe:

1) teretnim vozilom kojem tovarni sanduk nema stranice;

2) vozilom s automatskim istovarivačem;

3) priključnim vozilom za prijevoz tereta koje vuče teretno vozilo

4) prikolicom za stanovanje (kamp-prikolica);

5) priključnim vozilom koje vuče traktor, kada traktor vuče više od
jednog priključka

Članak 146.

Osobe koje se prevoze teretnim vozilom u prostoru za smještaj tereta
i priključnim vozilom koje vuče traktor ili radni stroj ne smiju stajati
u vozilu, sjediti na stranicama, na nestabilnom teretu ili na teretu koji
prelazi visinu stranica vozila.

30. Pokusne vožnje

Članak 147.

Za pokusne vožnje pri kojima se, radi ispitivanja svojstava proizvedenih
ili preinačenih vozila na motorni pogon mora odstupiti od pojedinih odredaba
o sigurnosti prometa na cestama potrebno je odobrenje.

Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje policijska uprava, odnosno
policijska stanica na čijem području vožnja počinje.

U odobrenju za pokusnu vožnju određuje se koje mjere osiguranja organizator
mora poduzeti u svom trošku te naznačuje osobe koje se moraju nalaziti
u vozilu za vrijeme pokusne vožnje.

IV. PROMETNI ZNAKOVI

1. Opće odredbe

Članak 148.

Ceste se moraju obilježavati propisanim prometnim znakovima kojima se
sudionici u prometu upozoravaju na opasnost koja im prijeti na određenoj
cesti ili dijelu te ceste, stavljaju do znanja ograničenja, zabrane i obveze
kojih se sudionici u prometu moraju držati i daju potrebne obavijesti za
siguran i nesmetan tok prometa.

Prometnim znakovima moraju se obilježiti i opasnosti privremenog karaktera
osobito one koje nastanu zbog iznenadnog oštećenja ili onesposobljavanja
ceste, te privremena ograničenja i privremene zabrane u prometu, i ti se
znakovi moraju ukloniti čim prestanu razlozi zbog kojih su postavljeni.

Prometni znakovi jesu: znakovi opasnosti, znakovi izričitih naredaba
i znakovi obavijesti, s dopunskom pločom koja je sastavnim dijelom prometnog
znaka i koja pobliže odreduje značenje prometnog znaka ili bez nje, zatim
prometna svjetla, oznake na kolniku, nogostupu i sl. te svjetlosne i druge
oznake na cesti.

Sudionici u prometu dužni su držati se ograničenja, zabrana i obveza
izraženih pomoću postavljenih prometnih znakova.

Članak 149.

Prometni znakovi postavljaju se i održavaju, tako da ih sudionici u
prometu mogu na vrijeme i lako uočiti i danju i noću i pravovremeno postupiti
u skladu s njihovim značenjem.

Prometni znakovi moraju se ukloniti, dopuniti ili zamijeniti ako njihovo
znaženje ne odgovara izmijenjenim uvjetima prometa na cesti ili zahtjevima
sigurnosti.

Članak 150.

Na prometni znak i na stup na koji je znak postavljen zabranjeno je
stavljati bilo što što nije u svezi sa značenjem prometnog znaka.

Zabranjeno je neovlašteno postavljati, uklanjati, zamjenjivati ili oštećivati
prometne znakove i opremu ceste, ili mijenjati značenje prometnih znakova.

Članak 151.

Na cesti se ne smije postavljati ploče, znakovi, svjetla stupovi ili
drugi slični predmeti kojima se zaklanja ili smanjuje vidljivost postavljenih
prometnih znakova, ili koji svojim oblikom, bojom, i mjestom postavljanja
oponašaju neki prometni znak ili sliče na neki prometni znak, ili zasljepljuju
sudionike u prometu, ili odvračaju njihovu pozornost u mjeri koja može
biti opasna za sigurnost prometa.

2. Znakovi opasnosti, znakovi izričitih naredaba i

znakovi obavijesti

Članak 152.

Znakovi opasnosti služe da ae sudionici u prometu na cesti upozore na
opasnost koja prijeti na određenom mjestu, odnosno dijelu ceste i da se
obavijeste o prirodi te opasnosti.

Znakovi izričitih naredaba stavljaju do znanja sudionicima u prometu
na cesti - zabrane, ograničenja i obveze.

Znakovi obavijesti pružaju sudionicima u prometu potrebne obavijesti
o cesti kojom se kreću i druge obavijesti koje im mogu biti korisne.

Članak 153.

Znakovi opasnosti i znakovi izričitih naredaba moraju biti prevučeni
reflektirajučim tvarima ili osvijetljeni vlastitim izvorom svietlosti,
a na autocesti i cesti namijenjenoj isključivo za promet motornih vozila
odnosno na magistralnoj cesti - i znakovi obavijesti.

Znakovi opasnosti, izričitih naredaba i obavijesti koji se postavljaju
ili zamjenjuju na autocestama, moraju biti izvedeni tako da im se, s obzirom
na trenutne uvjete i okolnosti prometa na autocesti ili njezinom dijelu,
može mijenjati značenje.

3. Prometna svjetla i svjetlosne oznake

Članak 154.

Za upravljanje prometom upotrebljavaju se uređaji kojima se daju prometni
znakovi trobojnim prometnim svjetlima crvene, žute i zelene boje.

Na uređajima za davanje znakova trobojnim prometnim svjetlima svjetla
se postavljaju po okomitoj osi, jedno ispod drugoga i to: crveno gore,
žuto u sredini, a zeleno dolje. Ako je ovaj uređaj postavljen i iznad prometne
trake, svjetla mogu biti postavljena po vodoravnoj osi., jedno pokraj drugoga
i to: crveno lijevo, žuto u sredini. a zeleno desno. Ta su svjetla u obliku
kruga; a zeleno svjetlo može biti i u obliku jedne strelice ili više strelica
smještenih u krugu crne boje.

Članak 155.

Na uređajima za davanje znakova trobojnim prometnim svjetlima:

1) crveno i zeleno svjetlo ne smiju biti upaljena istovremeno:

2) žuto svjetlo može biti upaljeno kao samostalno svjetlo u vremenskim
razmacima od prestanka zelenoga do pojave crvenog svjetla ili istovremeno
s crvenim svjetlom

- prije pojave zelenog svjetla

Članak 156.

Uređaju za davanje znakova trobojnim prometnim svjetlima može se dodati
dopunsko prometno svjetlo u obliku zelene svjetleće strelice ili s više
takvih znakova.

Dopunsha svjetla iz stevka 1. ovoga članka smještaju se s odgovarajuće
strane prometnog svjetla i to na visini na kojoj se nalazi zeleno svjelo.

Članak 157.

Na uređajima za davanje znakova prometnim svjetlima kojima se na kolniku
s više od dvije prometne trake obilježene uzdužnim crtama prometom upravlja
za svaku prometnu traku posebno i koji se nalazi iznad prometne trake -
crveno svjetlo znači zabranu prometa uzduž prometne trake iznad koje je
postavljeno, a zeleno svjetto slobodan prolaz dotičnom prometnom trakom.

Crveno svjetlo iz stavka 1. ovoga članka ima oblik prekriženih crta,
a zeleno svjetlo - oblik strelice s vrhom okrenutim nadolje.

Članak 158.

Za upravljanje prometom pješaka mogu se upotrebljavati i posebni uređaji
za davanje znakova dvobojnim prometnim svjetlima crvene i zelene boje i
uređaji za davanje zvučnih signala. Ta svjetla moraju biti postavljena
po okomitoj osi. jedno ispod drugog, i to: crveno svjetlo gore, a zeleno
svjetlo dolje.

Svjetla iz stavka 1. ovoga članka sastoje se od svijetleće površine
crvene ili zelene boje na kojoj se nalazi tamna silueta pješaka. ili od
tamne površine na kojoj se nalazi svjetleća silueta pješaka crvene ili
zelene boje. Ta svjetla ne smiju biti upaljena istovremeno.

Članak 159.

Ako se rubovi kolnika na javnoj cesti obilježavaju svjetlosnim prometnim
oznakama, desna strana kolnika obilježava se oznakama crvene boje, a lijeva
strana oznakama bijele boje.

Rubovi kolnika na dijelu ceste kroz tunel moraju biti obilježeni oznakama
iz stavka 1. ovoga članka.

Ako vrhovi pješačkih otoka, otoka za usmjeravanje prometa i drugi objekti
na kolniku nisu noću dovoljno osvijetljeni, moraju se obilježiti svjetlima,
refleksnim staklima ili reflektirajućim tvarima žute boje.

4. Oznake na kolniku

Članak 160.

Oznake na kolniku služe za upravljanje prometom na cestama i za obavještavanje
i vođenje sudionika u prometu.

Oznake na kolniku mogu se postaviti same ili uz druge prometne znakove
ako je potrebno da se značenje tih znakova jače istakne, odnosno potpunije
odredi ili objasni.

Oznake na kolniku čine crte, strelice, natpisi i druge oznake.

Oznake na kolniku mogu imati i reflektirajuća svojstva.

Članak 161.

Oznake na kolniku postavljaju se na cestama sa suvremenim kolnikom.

Na javnoj cesti, izvan naselja, sa suvremenim kolnikom za promet u oba
smjera na kojem postoje samo dvije prometne trake, te trake moraju biti
odvojene odgovarajućom uzdužnom crtom na kolniku, a na magistralnoj cesti
obilježene i rutbnim crtama.

5. Obilježavanje prijelaza ceste preko željezničke pruge

Članak 162.

Na dijelu ceste ispred prijelaza ceste preko željezničke pruge u istoj
razini moraju biti postavljeni odgovarajući prometni znakovi.

Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka znakovi iz tog stavka ne
moraju biti postavljeni na mjestu križanja pješačkih staza sa željezničkom
prugom u istoj razini.

Članak 163.

Na prijelazima ceste preko željezničke pruge u istoj razini, osim prometnih
znakova iz članka 162. ovoga Zakona, postavljaju se i branici i polubranici,
odnosno uređaji za davanje znakova kojima se nagovještava približavanje
vlaka ako to zahtijeva gustoća prometa ili drugi uvjeti na prijelazu ceste
preko željezničke pruge u istoj razini.

Uvjeti u kojima uređaji iz stavka 1. ovoga članka moraju biti postavljeni
utvrđuju se zakonom ili propisom donesenim na temelju zakona.

Članak 164.

Svjetlosni znakovi kojima se nagovještava približavanje vlaka na prijelazu
ceste preko željezničke pruge u istoj razini daju se naizmjeničnim paljenjem
dvaju crvenih treptavih svjetala koja su u obliku kruga.

Članak 165.

Na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem postoji
uređaj za davanje svjetlosnih znakova kojima se nagovještava približavanje
vlaka, odnosno spuštanje branika ili polubranika, tom se uređaju može dodati
i uređaj za davanje zvučnih znakova.

Na prijelazima zemljane ceste s manjim intenzitetom prometa i pješačke
staze preko željezničke pruge u istoj razini sudionici u prometu mogu se
osigurati samo uređajem za davanje zvučnih znakova.

Članak 166.

Na prijelazima ceste preko željezničke pruge u istoj razini branici
ili polubranici moraju biti naizmjence obojeni crvenom i žutom bojom.

Branici i polubranici te prometni.znakovi postavljeni na dijelu ceste
ispred prijelaza ceste preko željezničke pruge u istoj razini moraju biti
opskrbljeni refleksnim staklima ili prevučeni reflektirajućim tvarima odgovarajuće
boje.

Branici i polubranici moraju biti opremljeni treptavim crvenirra svijetlom.

Članak 167.

Na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem se
pri nailasku vlaka branici ili polubranici automatski spuštaju, a i na
prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem se branicima
ili polubranicima rukuje ručno, i to s mješta s koje se oni ne vide, mora
se postaviti uređaj za davanje svjetlosnih znakova ili uređaj za davanje
zvučnih znakova kojima se sudionici u prometu obavještavaju o spuštanju
branika ili polubranika.

6. Obilježavanje radova i zapreka na cesti

Članak 168.

Poduzeće nadležno za održavanje ceste dužno je voditi brigu i poduzimati
primjerene mjere glede omogućavanja odvijanja sigurnog i nesmetanog prometa.

Dio ceste na kojem su nastale zapreke koje se ne mogu odmah ukloniti
ili na kojem se izvode radovi mora se vidljivo obilježiti i na njemu se
moraju osigurati sudionici u prometu.

Dio ceste iz stavka 2. ovoga članka obilježava se postavljanjem odgovarajućih
prometnih znakova, a sudionici u prometu osiguravaju postavljanjem branika.

Branici moraju biti obojeni naizmjence crvenom i bijelom bojomn opskrbljeni
refleksriim staklima ili prevučeni reflektirajućim tvarima odgovarajuće
boje, a noću, te danju u slučaju smanjene vidljivosti, na njima moraju
biti postavljena i treptava svjetla narančaste boje.

Članak 169.

Poduzeće ili druga osoba koja je zbog radova na cesti ili iz drugih
razloga (odroni, klizišta, snježni zapusi i drugo) prinuđena organizirati
naizmjenično propuštanje vozila iz suprotnih smjerova, regulira ovo propuštanje
postavljanjem privremenih uređaja za davanje znakova prometnim svjetlima.

7. Znaci koje daju ovlaštene osobe

Članak 170.

Sudionici u prometu moraju postupati po zahtjevima izraženim pomoću
znakova ili po naredbama ovlaštenih službenih osoba ili drugih osoba koje,
na temelju ovlaštenja iz zakona, kontroliraju i upravljaju prometom na
cestama (u daljnjem tekstu: "ovlaštena osoba").

Ovlaštene osobe dužne su se pri davanju znakova postaviti na cesti tako
da ih sudionici u prometu, kojima su znaci namijenjeni, mogu lako i s dovoljne
udaljenosti uočiti.

Znaci iz stavka 1. ovoga članka mogu se davati i iz vozila.

Članak 171.

Znaci što ih sudionicima u prometu daju ovlaštene osobe jesu znaci koji
se daju rukama i položajem tijela, zvučni znaci i svjetlosni znaci.

Znaci iz stavka 1. ovoga članka moraju se davati tako da njihovo značenje
za sudionike u prometu bude jasno i nedvojbeno.

V. DUŽNOSTI U SLUČAJU PROMETNE NEZGODE

Članak 172.

Osoba koja se zatekne ili naiđe na mjesto prometne nezgode u kojoj ima
ozlijeđenih osoba dužna je ukazati pomoć osobama ozlijeđenim u prometnoj
nezgodi.

Članak 173.

Sudionik u prometnoj nezgodi u kojoj je netko izgubio život ili je ozlijeden
ili je nastala veća materijalna šteta, a vozač i kada je nastala samo manja
materijalna šteta, dužan je:

1) ostati na mjestu prometne nezgode, s tim što se može privremeno udaljiti
samo radi pružanja pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj nezgodi ili ako
mu je samome potrebna liječnička pomoć, odnosno radi obavještavanja policije:

2) poduzeti sve što je u njegovoj moći da se otklone nove opasnosti
koje mogu nastati na mjestu prometne nezgode i da se omogući normalan tok
prometa te da nastoji da se ne mijenja stanje na mjestu nezgode i da se
sačuvaju postojeći tragovi; uz uvjet da poduzimanje tih mjera ne ugrožava
sigurnost prometa:

3) o prometnoj nezgadi obavijestiti najbližu policijsku upravu ili policijsku
stanicu i vratiti se na mjesto prometne nezgode i sačekati dolazak ovlaštene
osobe koja obavlja očevid.

Pravna ili fizička osoba koja je obaviještena o prometnoj nezgodi u
kojoj je neka osoba ozlijedana dužna je o tome odmah obavijestiti najbližu
organizaciju zdravstva i policijsku upravu, odnosno policijsku stanicu.

Članak 174.

Vozači - sudionici prometne nezgode, dužni su razmijeniti osobne podatke
i podatke o vozilima.

Ako na mjestu prometne nezgode iz stavka 1. ovoga članka nije prisutan
vlasnik, odnosno vozač drugog vozila koje je sudjelovalo u prometnoj nezgodi,
prisutni vozač sudionik u prometnoj nezgodi; dužan je odsutnom vlasniku,
odnosno vozaču drugog vozila dostaviti svoje ime i prezime i adresu stana.

Nakon prometne nezgode u kojoj je uzrokovana samo manja materijalna
šteta, vozači su dužni, prije nego razmjene podatke, odmah ukloniti vozila
s kolnika i omogućiti nesmetano odvijanje prometa.

Članak 175.

Vozač koji je vozilom sudjelovao u prometnoj nezgodi u kojoj ima poginulih
ili ozlijeđenih osoba, a i druga osoba koja je neposredno sudjelovala u
takvoj nezgodi, imaju pravo tražiti osobne podatke i adresu od osoba koje
su bile prisutne kad se nezgoda dogodila.

Članak 176.

Vozač koji se zatekne ili naiđe na mjesto prometne nezgode dužan je
na zahtjev ovlaštene službene osobe prevesti osobu ozlijeđenu u prometnoj
nezgodi do najbliže organizacije zdravstva.

Vozač je dužan postupiti po odredbi stavka 1. ovoga članka i prije dolaska
ovlaštene službene osobe, osim ako se nezgoda dogodila na mjestu na kojem
se može očekivati brzi dolazak vozila hitne pomoći ili ako vozač zaključi
da se nestručnim i neodgovarajućim načinom prijevoza stanje ozlijeđene
osobe može pogoršati.

Članak 177.

Ako je organizacija zdravstva obaviještena o prometnoj nezgodi ili je
primila na liječenje osobu ozlijeđenu u prometnoj nezgodi, dužna je o tome
odmah obavijestiti policijsku upravu, odnosno policijsku stanicu na čijem
se području dogodila prometna nezgoda.

Ako osoba ozlijedena u prometnoj nezgodi umre od zadobivenih ozljeda,
organizacija zdravstva dužna je o tome odmah obavijestiti policijsku upravu,
odnosno policijsku stanicu na čijaem se području dogodila prometna nezgoda.

Članak 178.

Ako je vozilo zbog prometne nezgode ili neispravnosti onesposobljeno
za daljnje kretanje na cesti, vozač ili vlasnik, odnosno korisnik vozila
dužan je vozilo, teret, stvari, ili drugi materijal rasut po cesti odmah
ukloniti s kolnika.

Ako vozač ili vlasnik, odnosno korisnik vozila nije u stanju postupiti
prema stavku 1. ovoga članka, ovlaštena službena osoba koja se zatekne
na mjestu nezgode ili na mjestu gdje se nalazi neispravno vozilo naredit
će organizaciji nadležnoj za održavanje ceste da na sigurno mjesto ukloni
vozilo, teret, stvari ili drugi rasuti materijal s kolnika.

Organizacija nadležna za održavanje cesta dužna je hitno poduzeti sve
potrebne mjere za uklanjanje i čuvanje vozila s teretom, stvari ili drugoga
rasutog materijala s kolnika i osigurati prohodnost ceste.

Ako organizacija nadležna za održavanje cesta ne postupi po odredbi
stavka 3. ovoga članka, a zbog onesposobljenosti vozila ili zapreka na
kolniku stvorenih od tereta, stvari ili drugog materijala bude onemogućeno
kretanje drugim sudionicima u prometu, ovlaštena službena osoba poduzet
će druge odgovarajuće mjere da se omogući normalan tok prometa.

Troškove uklanjanja i čuvanja vozila, tereta, stvari ili drugog materijala
kao i poduzimanje drugih odgovarajućih mjera iz stavka 4. ovoga članka
snosi organizacija nadležna za održavanje cesta, a ona ima pravo na naknadu
od onoga tko ih je prouzročio.

Članak 179.

Osoba koja je sudjelovala u prometnoj nezgodi ne smije uzimati alkoholna
pića, opojne droge ni lijekove na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije i za vrijeme vožnje, dok se ne obavi očevid.

Ovlaštena osoba koja obavlja očevid prometne nezgode u kojoj ima ozlijedenih
osoba ili je nastala materijalna šteta, podvrgnut će neposredne sudionike
nezgode ispitivanju pomoću odgovarajućih sredstava i aparata ili će ih
uputiti na stručni pregled radi provjere da li imaju alkohola ili opojnih
droga u organizmu. Ako se tim ispitivanjem utvrdi da vozači - neposredni
sudionici prometne nezgode imaju alkohola ili opojnih droga u organizmu,
ovlaštena osoba koja obavlja očevid odredit će da im se uzme krv ili krv
i urin, radi analize.

Ako u prometnoj nezgodi ima poginulih osoba, ovleštena osoba koja obavlja
očevid odredit će da se vozačima neposrednim sudionicima nezgode uzme krv
i urin da bi se utvrdilo jesu li pod utjecajem alkohola ili opojnih droga,
a drugim sudionicima nezgode nakon što se odgovarajućim sredstvima ili
aparatima ili stručnim pregledom utvrdi prisutnost alkohola ili opojnih
droga.

U slučajevima iz stavka 2. i 3, ovoga članka liječnik može odlučiti
da se krv ili krv i urin ne uzimaju ako bi zbog toga nastupile štetne posljedice
za zdravlje sudionika u prometnoj nezgodi.

Članak 180.

Ovlaštene službene osobe dužne su izaći na mjesto prometne nezgode o
kojoj su obaviješteni.

Ovlaštena osoba koja obavlja očevid dužna je organizirati popis imovine
koja na mjestu događaja ostaje iza osobe koja je u prometnoj nezgodi poginula
ili teže ozlijedena, obavijestiti organizaciju koja uklanja vozila i stvari
s ceste ili zainteresiranu osobu i pružiti pomoć radi zaštite imovine ako
na mjestu događaja nema osobe koja tu imovinu može preuzeti.

VI. ŠPORTSKE I DRUGE PRIREDBE ILI AKTIVNOSTI NA CESTAMA

Članak 181.

Športske i druge priredbe ili slične aktivnosti na cesti ne smiju se
održavati bez odobrenja. Odobrenje izdaje policijska uprava na čijem području
se održava priredba ili obavlja aktivnost.

Ako se športska ili druga priredba održava ili aktivnost obavlja na
cesti na području dviju ili više policijskih uprava, odobrerije izdaje
Ministarstvo unutarnjih poslova.

Ako se radi održavanja priredbe ili obavljanja aktivnosti na cesti zabranjuje
promet, odobrenje se izdaje uz prethodnu suglasnost tijela nadležnog ya
poslove cestovnog prometa u slučaju iz stavka 2. ovoga članka uz suglasnost
Ministarstva pomorstva, prometa i veza.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka za športske i druge priredbe
i aktivnosti na cesti, koje se održavaju u uvjetima normalnog odvijanja
prometa, nije potrebno odobrenje.

Članak 182.

U slučaju iz članka 181. stavka 3. ovoga Zakona ako za druge sudionike
u prometu nije osigurana zaobilazna cesta, zahtjev će se odbiti.

Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka održavanje automobilske,
motociklističke ili biciklističke utrke na cesti može se odobriti i kad
u određenom cestovnom pravcu nema zaobilazne ceste (brdske utrke i dr.)
ali samo u vrijeme kada se tom cestom drugi sudionici u prometu najmanje
kreću. U tom se slučaju promet može zabraniti najduže dva sata.

Članak 183.

Zahtjev za izdavanje odobrenja podnosi se najkasnije 15 dana prije održavanja
športske i druge priredbe ili obavljanja aktivnosti.

Uz zahtjev za izdavanje odobrenja mora se priložiti program priredbe,
odnosno aktivnosti, pravila natjecanja, pregled mjera koje organizator
predviđa za osiguranje sudionika u prometu, učesnika i gledatelja športske
i druge priredbe ili aktivnosti i znak kojim će vozila iz pratnje natjecatelja
biti označena.

Članak 184.

Zahtjev za održavanje športske ili druge priredbe ili za obavljanje
aktivnosti na cesti odbit će se ako organizator, prema prosudbi nadležnog
tijela unutarnjih poslova, nije u stanju provesti mjere iz članka 183.
stavka 2. ovoga Zakona.

Ako bi zbog održavanja športske ili druge priredbe ili obavljanja aktivnosti
na cesti trebalo obustaviti promet važnijim prometnim pravcima ili bi se
priredbom, odnosno aktivnošću u većoj mjeri ugrožavalo ili ometalo promet
na cesti, zahtjev za izdavanje odobrenja može se odbiti.

Članak 185.

U odobrenju za održavanje športske ili druge priredbe ili za obavljanje
aktivnosti na cesti određuju se mjere osiguranja koje organizator mora
poduzeti.

Kada se promet na cesti ograničva ili se zabranjuje radi odriavanja
priredbe ili obavljanja aktivnosti odobrenje sadrži i obvezu organizatora
da o mjerama organičvanja ili zabrane prometa obavijesti javnost putem
sredstava javnog priopćavanja, najkasnije 48 sati prije početka priredbe,
odnosno aktivnosti.

Članak 186.

Organizator ne smije početi s održavanjem športske ili druge priredbe
ili aktivnosti na cesti ako nisu poduzete sve mjere osiguranja određede
u odobrenju.

Ako se utvrdi da organizator nije poduzeo sve mjere osiguranja određede
u odobrenju priredba, odnosno aktivnost će se zabraniti.

Članak 187.

Organizator je dužan prekinuti održavanje športske ili druge priredbe,
odnosno aktivnosti na cesti:

1) ako su ugroženi sudionici ili gledatelji;

2) ako se u većoj mjeri naruši javni red i mir;

3) ako nastupe okolnosti zbog kojih priredba, odnosno aktivnost ne bi
bila odobrena:

4) ako organizator ne provodi određede mjere osiguranja;

5) ako to zahtijevaju drugi razlozi sigurnosti.

Ako organizator ne prekine priredbu, odnosno aktivnost u slučajevima
iz stavka 1. ovoga članka policijska uprava, odnosno policijska stanica
nsredit će organizatoru da priredbu, odnosno aktivnost prekine i poduzet
će potrebne mjere da se naredba izvrši.

Članak 188.

Natjecatelje na športskoj priredbi na cesti mogu pratiti samo vozila
označena posebnim znakom koji utvrdi organizator.

Članak 189.

Nakon završetka športske ili druge priredbe, odnosno aktivnosti na cesti
organizator je dužan odmah:

1) ukloniti s ceste sve prometne znakove i druge oznake, uređaje, predmete
i objekte koji su postavljeni radi održavanja priredbe, odnosno obavljanja
aktivnosti;

2) postaviti na cestu sve prometne znakove i druge znakove, predmete
i objekte koji su bili uklonjeni radi održavanja priredbe, odnosno obavljanja
aktivnosti;

3) popraviti i dovesti u prvobitno stanje cestu i cestovne objekte ako
su oštećeni pri održavanju priredbe, odnosno obavljanju aktivnosti. ,

Ako organizator ne postupi po točki 1. i 2. stavka 1. ovoga članka policijska
uprava, odnosno policijska stanica poduzet će odgovarajuće mjere da se
o trošku organizatora uklone, odnosno postave prometni znakovi i druge
oznake, predmeti i objekti na cesti.

VII. OGRANIČENJE PROMETA

Članak 190

Ministar unutarnjih poslova u suglasnosti s ministrom pomorstva, prometa
i veza može na određenoj cesti ili dijelu ceste, u određede dane ili u
određenom vremenskom razmaku propisati zabranu ili ograničenje prometa
svih ili pojedinih vrsta vozila, ograničiti brzinu kretanja vozila ako
su te zabrane ili ograničenja neophodni radi sprečavanja ili uklanjanja
opasnosti za sudionike u prometu, ili ako to zahtijevaju razlozi neometanog
prometa, odnosno ako se može opravdano očekivati da će promet biti osobito
velik ili otežan.

Ministar unutarnjih poslova u suglasnosti s ministrom pomorstva, prometa
i veza propisat će kada se smatra da postoje zimski uvjeti na cestama,
vrstu vozila kojima je zabranjen ili ograničen promet, te način uporabe
zimske opreme na vozilima u zimskim uvjetima.

Članak 191.

U slučajevima kada to zahtijevaju razlozi sigurnosti i neometanog odvijanja
prometa ili razlozi održavanja javnog reda i mira, policijska uprava, odnosno
policijska stanica može zabraniti promet ili odrediti posebno ograničenje
prometa na određedim cestama i dijelovima ceste za vrijeme dok postoje
razlozi zbog kojih se poduzimaju te mjere.

VIII. VOZAČI

1. Uvjeti za upravljanje vozilima

Članak 192.

Vozilom na motorni pogon i tramvajem u prometu na cesti može samostalno
upravljati samo osoba koja ima važeću vozačku dozvolu, inozemnu vozačku
dozvolu ili međunarodnu vozačku dozvolu.

Vozač je dužan za vrijeme upravljanja vozilom na motorni pogon i tramvajem
koristiti se pomagalima koja su upisana u vozačku dozvolu.

Članak 193.

Vozač koji upravlja vozilom u prometu na cesti mora biti tjelesno i
duševno šposoban upravljati vozilom te za to imati potrebno znanje i vještinu.

Članak 194.

Vozač koji je u tolikoj mjeri umoran ili bolestan ili je u takvom psihičkom
stanju da je nesposoban za sigurno upravljanje vozilom, a i vozač pod utjecajem
opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije ni za vrijeme vožnje, ne smije upravljati vozilom u prometu na cesti.

Članak 195.

Vozač ne smije upravljati vozilom u prometu na cesti niti početi upravljati
vozilom ako je pod utjecajem alkohola.

Smatrat će se da je pod utjecajem alkohola osoba za koju se analizom
krvi ili krvi i urina ili drugom metodom mjerenja količine alkohola u organizmu
utvrdi do udio alkohola u krvi iznosi više od 0.5g/kg ili ako je prisutnost
alkohola u organizmu utvrđena odgovarajućim sredstvima ili aparatima (alkometrom
i dr.) za mjerenje alkoholiziranosti, što odgovara količinama većim od
0.5 g/kg, ili kod kojega se, bez obzira na udio alkohola u krvi, stručnim
pregledom utvrdi da pokazuje znake alkoholne poremećenosti.

Ne smije uzimati alkoholna pića niti početi upravljati vozilom ako u
organizmu ima alkohola ili ako pokazuje znake alkoholne poremećenosti:

1) vozač motornog vozila kategorije C i D - dok upravlja vozilom te
kategorije;

2) vozač vozila kojim se obavlja javni prijevoz - dok tim vozilom obavlja
javni prijevoz:

3) vozač vozila kojem je upravljanje vozilom osnovno zanimanje - dok
upravlja vozilom obavljajući poslove tog zanimanja:

4) instruktor vožnje - dok osposobljava kandidata za vozača u praktičnom
upravljanju vozilom.

2. Osposobljavanje kandidata za vozače

Članak 196.

Autoškole i druge pravne i fizičke osobe koje školuju ili osposobljavaju
kandidate za vozače (u daljem tekstu: autoškole) dužni su obuku izvoditi
na način kojim će se osigurati da kandidati nauče i usvoje prometna pravila
i etičke norme ponašanja u prometu, ovladaju tehnikom upravljanja vozilom
i steknu ostala znanja i vještine potrebne za sigurno sudjelovanje u prometu.

Državna tijela i tijela jedinica lokalne samouprave i uprave, pravne
osobe koje se bave obrazovanjem i poslovima osiguranja te stručne organizacije
iz članka 205., 238. i 279. ovoga Zakona, dužni su trajno organizirati
i pridonositi edukaciji, stjecanju osnovnih znanja i prometnom odgoju pučanstva,
a osobito djece i mladeži u predškolskim i školskim ustanovama.

Poduzeća i druge pravne i fizičke osobe koje se bave javnim informiranjem,
dužni su se u obavljanju svojih redovnih djelatnosti baviti pitanjima iz
oblasti sigurnosti prometa i pridonositi obaviještenosti i odgoju pučanstva
radi podizanja opće prometne kulture.

Članak 197.

Osposobljavanje kandidata za vozače jedinstveni je nastavni proces koji
obuhvaća nastavne predmete: prometna i sigurnosna pravila, upravljanje
vozilom na motorni pogon i pružanje prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj
nezgodi.

Propisom ministra kulture i prosvjete, uz suglasnost ministra pomorstva,
prometa i veza, poslove jedinstvenog procesa iz stavka 1. ovoga članka
te stručnog usavršavanja i stručnog nadzora kao javne ovlasti, povjerava
se stručnoj organizaciji iz članka 205. ovoga Zakona.

Članak 198.

Osposobljavanje kandidata za vozače provode autoškole koje ovlasti Ministarstvo
kulture i prosvjete nakon što stručna organizacija iz članka 205. ovoga
Zakona utvrdi da ispunjavaju uvjete određene zakonom i propisima donesenim
na temelju Zakona.

Osposobljavanje kandidata za vozače iz nastavnog predmeta pružanje prve
pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj nezgodi, organizira i provodi Hrvatski
Crveni križ i druge organizacije po odobrenju Ministarstva zdravtva.

Članak 199.

Autoškole mogu provoditi osposobljavanje osoba za vozače vozila ako:

1) je osiguran stručan voditelj i broj stručnih djelatnika u radnom
odnosu potreban za uspješno ostvarivanje nastavnih planova i programa osposobljavanja
- prema planu i godišnjem programu rada:

2) postoji potreban prostor, nastavna sredstva i pomagala te oprema
koja omogućuje nesmetano osposobljavanje kandidata za vozače.

Članak 200.

Osposobljavanje kandidata za vozače iz nastavnih predmeta prometna i
sigurnosna pravila i upravljanje vozilom na motorni pogon realizira instruktor
vožnje.

Instruktor vožnje je osoba sa završenom stručnom spremom za zanimanje
instruktora vožnje i kojoj je izdana dozvola instruktora vožnje određene
kategorije ili vrste vozila.

Za vrijeme osposobljavanja kandidata za vozača u upravljanju vozilom
na cesti, instruktor vožnje dužan je imati pri sebi dozvolu instruktora
vožnje one kategorije ili vrste vozila kojom se obavlja osposobljavanje
i vozačku dozvolu i dužan ih je pokazati na zatjev ovlaštene službene osobe.
Dozvolu instruktora vožnje izdaje Ministarstvo kulture i prosvjete.

Članak 201.

Nastavu iz predmeta prometna i sigurnosna pravila može izvoditi i osoba
koja ima višu ili visoku stručnu spremu pravne, prometne ili odgojno-obrazovne
struke.

Nastavu iz predmeta pružanje prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj
nezgodi može izvoditi liječnik osposobljen za obučavanje iz pružanja prve
pomoći.

Članak 202.

Kandidat za vozača koji se priprema za polaganje vozačkog ispita može,
radi osposobljavanja, i prije položenoga vozačkog ispita upravljati na
cesti vozilom one kategorije ili vrste za koju priprema ispit ako vozilom
upravlja pod nadzorom instruktora vožnje.

Za vrijeme upravljanja vozilom kandidat za vozača mora imati pri sebi
uvjerenje da je tjelesno i duševno sposoban za upravljanje vozilom i dužan
ga je pokazati na zahtjev ovlaštene osobe.

Članak 203.

Program osposobljavanja kandidata za vozača vozila obuhvaća:

1) prometna pravila na cestama, prometne znakove i njihovo značenje,
znake koje daju ovlaštene osobe i opasnosti koje naštaju zbog nepropisnog
poduzimanja radnji u prometu (pogrešna procjena brzine, nepropisno pretjecanje,
neustupanje prava prednosti prolaza i sl.);

2) izvođenje motornim vozilom radnji važnih za uspješno i sigurno upravljanje
vozilom u skladu s pravilima prometa i uvjetima na cesti i u prometu;

3) osnove funkcioniranja uređaja na motornom vozilu značajnih za sigurnost
prometa na cesti (uređaji za zaustavljanje, uređaji za upravljanje, uređaji
za davanje svjetlosnih znakova i za osvjetljavanje ceste i vozila, pneumatici
i sigurnosni pojasevi);

4) utjecaj nedovoljnog znanja i vještine za upravljanje vozilom, alkohola
i opojnih droga i lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije ni za vrijeme vožnje, umora, bolesti i drugih nepovoljnih psihofizičkih
stanja, prirodnih činilaca (snijeg. magla i dr. vremenski uvjeti) stanje
vozila i ceste na sigurnost prometa

5) sadržaje koji pridonose razvijanju humanih odnosa i odnosa uzajamnog
poštovanja i razumijevanja među svim sudionicima u prometu, na načelima
optimalne sigurnosti i solidarnosti, a i postupanje u slučaju prometne
nezgode (dužnosti u slučaju nezgode radnje kojima se sprečava nastupanje
smrti zbog ozljeda, način prijevoza ozlijedenih osoba).

O uspješno završenoj obuci po programu osposobljavanja kandidata za
vozača iz stavka 1. ovoga članka izdaje se potvrda.

Članak 204.

Vozilo na kojem se na cesti kandidat za vozača osposobljava u upravljanju
vozilom mora biti označeno posebnim pločicama.

Pločice iz stavka 1. ovoga članka imaju oblik kvadrata, plave su boje
i na njima je bijelom bojom ispisano slovo L.

3. Vozački ispit i provjera osposobljenosti ili znanja

Članak 205.

Poslove organiziranja i jedinstvenog provođenja vozačkih ispita kao
javne ovlasti, obavlja stručna organizacija kojoj je to povjereno propisom
ministra kulture i prosvjete, uz suglasnost ministra pomorstva, prometa
i veza.

Ako stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka ne obavlja povjerene
poslove stručno i u skladu s propisima, Ministarstvo kulture i prosvjete
oduzet će joj ovlaštenje. Ako je stručnoj organizaciji oduzeto ovlaštenje,
poslove iz stavka 1. ovoga članka poslove iz članka 197. stavka 2. ovoga
Zakona obavlja Ministarstvo kulture i prosvjete.

Stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka općim aktima uređuje
jedinstveno organiziranje procesa osposobljavanja, stručnog usavršavanja
i stručnog nadzora, imenovanja i organiziranja rada komisija za provođenje
vozačkih ispita, provjeru stručne osposobljenosti instruktora vožnje i
osoba koje izvode nastavu iz predmeta prometna i sigurnosna pravila i ovlaštenih
ispitivača, provjeru znanja vozača kojima je izrečena zaštitna mjera sukladno
ovom zakonu, uređuje i obavlja poslove u svezi sa organiziranjem stručnog
usavršavanja te vodi dokumentaciju i evidenciju u svezi sa poslovima koje
obavlja.

U obavljanju poslova iz stavka 3. ovog članka, stručna organizacija
prati i koordinira rad, usklađuje kriterije, pruža stručnu i drugu pomoć
autoškolama, obavlja stručni nadzor nad autoškolama i druge stručne poslove
koji su joj povjereni.

Ministarstvo kulture i prosvjete obavlja nadzor nad zakonitošću općih
akata iz stavka 3. ovoga članka i može ih obustaviti od izvršenja.

Ako stručna organizacija utvrdi da autoškola ili ovlašteni ispitivač
ne obavljaju poslove u skladu s propisima i općim aktima iz stavka 3. ovoga
članka, Ministarstvo kulture i prosvjete rješenjem će im privremeno zabraniti
rad i odrediti rok za otklanjanje nedostataka.

Ako autoškola odnosno ispitivačne otklone utvrđne nedostatke u određenom
roku,Ministarstvo kulture i prosvjete oduzet će autoškoli ovlaštenje za
rad a ispitivač dopuštenje (licencu).

Članak 206

Vozačke ispite provode komise od najmanje dva člana koje imenuje stručna
organizacja iz članka 205. ovoga Zakona.

Član ispitne komisije može biti samo osoba koja ima dopuštenje (licencu)
Ministarstva kulture i prosvjete.

Kada član ispitne komisije ne obavlja vozačke ispite u skladu s propisima,
Ministarstvo kulture i prosvjete oduzet će mu dopuštenje (lićencu) za ispitivača.

Članak 207.

Vozački se ispiti mogu provoditi kod pravnih i fizičkih osoba koje ispunjavaju
prostorne i tehničke uvjete te druge kriterije za rad ispitne komisije.

Članak 208.

Vozački ispit može polagati samo kandidat za vozača koji je u autoškoli
osposobljen za polaganje vozačkog ispita i ako udovoljava i drugim uvjetima
za stjeranje prava na upravljanje vozilom.

Na vozačkom ispitu utvrđuje se da li je kandidat za vozača stekao znanja
i vještine propisane programom iz članka 203. ovoga Zakona.

O položenom vozačkom ispitu stručna organizacija iz članka 205. ovoga
Zakona izdaje uvjerenje.

Članak 209.

Vojna osoba i djelatnik Ministarstva unutarnjih poslova, koji su u oružanim
snagama, odnosno ministarstvu unutarnjih poslova osposobljeni za upravljanje
vozilima iz članka 215. ovoga Zakona, vozački ispit mogu polagati u oružanim
snagama, odnosno Ministarstvu unutarnjih poslova prema propisu što ga donese
ministar obrane odnosno ministar unutarnjih poslova.

Program osposobljavanja kandidata za vozače iz stavka 1. ovoga članka
obuhvaća, najmanje, sadržaj iz članka 203. ovoga Zakona.

Članak 210.

U školama koje ispunjavaju uvjete iz članka 206. i 207. ovoga Zakona,
a školuju osobe za zanimanje vozač, stručna organizacija iz članka 205.
ovoga Zakona imenuje komisiju za polaganje vozačkog ispita.

Komisija iz stavka 1. ovoga članka može ispitivati samo kandidate za
vozače koji su osposobljavani u tim školama.

Članak 211.

Osobe iz članka 200. stavka 1., članka 201. stavka 1. i članka 206.
stavka 2. ovoga Zakona koje izvode nastvu i ispite dužne su pristupiti
provjeri stručne osposobljenosti najmanje jedanput u pet godina.

Provjeru stručne osposobljenosti iz stavka 1. ovoga članka provodi stručna
organizacija iz članka 205. ovoga Zakona.

Članak 212.

Upravni nadzor nad radom autoškola i ispitnih komisija te stručni i
upravni nadzor nad organizacijom iz članka 205. ovoga Zakona obavlja Ministarstvo
kulture i prosvjete.

14. Stjecanje prava na upravljanje vozilima

Članak 213.

Biciklom na cesti smije upravljati osoba koja je navršila 14 godina.

Iznimno, od stavka 1. ovoga članka, djeca s navršenih devet godina koja
su u školama osposobljena za upravljanje biciklom i za to im je izdana
potvrda smiju samostalno upravljati biciklom na cesti, a druga djeca s
navršenih devet godina samo u pratnji osobe koja je navršila 16 godina.

Zaprežnim vozilom smije upravljati magistralnom i regionalnom cestom
samo osoba koja je navršila 16 godina, a na ostalim cestama osoba koja
je navršila 10 godina.

Članak 214.

Pravo na upravljanje vozilom na motorni pogon i tramvajem može steći
osoba koja udovoljava ovim uvjetima:

1) da je duševno i tjelesno sposobna upravljati vozilom;

2) da je navršila 18 godina;

3) da je položila vozački ispit za upravljanje vozilima određene kategorije;

4) da joj odlukom nadležnog organa nije zabranjeno upravljanje vozilom.

Iznimno od odredbe točke 2. stavka 1. ovoga članka pravo na upravljanje:

- autobusima, trolejbusima i tramvajima može steći osoba koja je navršila
21. godinu života;

- motociklima s motorom čiji obujam ne premašuje 125 cm3, traktorima
i radnim strojevima može steći osoba koja je navršila 16 godina;

- mopedima i motokultivatorima može steći osoba koja je navršila 14
godina.

Pravo na upravljanje motornim vozilima kategorije D

može steći vozač koji ima pravo upravljati motornim vozilom kategorije
C:.

1) ako je upravljao motornim vozilima kategorije C najmanje dvije godine;

2) ako je upravljao motornim vozilima kategorije B i C ukupno najmanje
tri godine, od čega motornim vozilima C kategorije najmanje jednu godinu.

Ministar unutarnjih poslova može propisati posebne uvjete glede dobnih
granica za vozače motornih vozila kategorije C u skupnom prijevozu ljudi
te uvjete za upravljanje i način prijevoza na vozilima na motorni pogon
policije.

Ministar obrane može propisati uvjete za upravljanje i

način prijevoza na vozilima oružanih snaga Republike Hrvatske.

Članak 215.

Vozačka dozvola izdaje se za upravljanje tramvajem, traktorom, radnim
strojem i mopedom te motornim i priključnim vozilima koja se svrstavaju
u kategorije: A. B, C, D i E.

U kategoriju A spadaju motocikli.

U kategoriju B spadaju motorna vozila osim vozila kategorije A, čija
najveća masa nije veća od 7.500 kg i koja nemaju više od osam sjedala ne
računajući sjedalo za vozača.

U kategoriju C spadaju motorna vozila za prijevoz tereta čija je najveća
dopuštena masa veća od 3.500 kg.

U kategoriju D spadaju motorna vozila za prijevoz osoba koja, osim sjedala
za vozača, imaju više od osam sjedala.

U kategoriju E spadaju skupovi vozila čija vučna vozila spadaju i kategoriju
B, C ili D, a priključna su vozila najveće dopuštene mase veće od 750 kg.

Vozači motornih vozila kategorije B i C ili D imaju pravo upravljati
motornim vozilima tih kategorija i kad su im pridodane lake prikolice,
a vozači motornih vozila kategorije B i vozilima te kategorije kad im je
pridodano priključno vozilo čija masa nije veća od mase vučnog vozila ako
najveća dopuštena masa tih vozila, odnosno skupa vozila nije veća od 3.500
kg.

Vozač kojem je izdana vozačka dozvola za upravljanje motornim vozilom
kategorije D ima pravo upravljati i motornim vozilima kategorije B i C,
a vozač kojem je izdana vozačka dozvola za upravljanje motornim vozilom
kategorije C ima pravo upravljati i motornim vozilom kategorije B.

Vozač kojem je izdana vozačka dozvola bilo koje kategorije ima pravo
upravljati i traktorom, radnim strojem i mopedom.

Članak 216.

Vozačka dozvola izdat će se osobi, na njezin zahtjev, ako udovoljava
uvjetima iz članka 214. ovoga Zakona.

Vozačka dozvola izdaje se s rokom važenja do 65. godine života vozača.

Vozačima s navršenih 65 godina života, vozačka dozvola izdaje se ili
produžava na tri godine.

Osobi čije zdravstveno stanje u vrijeme zdravstvenog pregleda nije takvo
da bi bilo smetnja za izdavanje vozačke dozvole, ali je neophodna zdravstvena
kontrola u kraćem razdoblju, vozačka dozvola se izdaje s rokom važenja
predloženim u uvjerenju o zdravstvenom pregledu. Ovaj rok ne može biti
kraći od jedne godine.

Članak 217.

U vozačku dozvolu upisuju se vrste vozila i sve kategorije motornih
i priključnih vozila kojima vozač ima pravo upravljati prema odredbama
članka 215. ovoga Zakona.

Vozač ima pravo upravljati samo onim vozilima i kategorijama vozila
koje su upisane u vozačkoj dozvoli.

Članak 218.

Osobama iz članka 209. ovoga Zakona vozačku dozvolu izdeje policijska
uprava, odnosno policijska stanica po mjestu polaganja vozačkog ispita.

Članak 219.

Stranac koji privremeno boravi u Republici Hrvatskoj i hrvatski državljanin
koji boravi ili prebiva u inozemstvu pa privremeno dođe u Republiku Hrvatsku,
mogu na temelju važeće vozačke dozvole koju izda nadležni organ strane
države (u daljem tekstu: "inozemna vozačka dozvola"), uz

uvjet reciprociteta, upravljati vozilom na motorni pogon na teritoriju
Republike Hrvatske za vrijeme do tri mjeseca od dana ulaska u Republiku
Hrvatsku.

Članak 220.

Inozemna vozačka dozvola za upravljanje motornim vozilima kategorije
D neće se priznati osobama koje nemaju 21 godinu, a inozemna vozačka dozvole
za uprevljanje motornim vozllima kategorije B i C - osobama koje nemaju
18 godina.

Članak 221.

Stranac kojem je odobren produženi boravak ili trajno nastanjenje u
Republici Hrvatskoj i hrvatski državljanin koji se iz inozemstva vrati
u Republiku Hrvasku da u njoj stalno ostane, a i osoblje diplomatskih i
konzularnih predstavništava i misija stranih država i predstavništava medunarodnih
organizacija u Republici Hrvatskoj, stranih trgovinskih, prometnih, kulturnih
i drugih predstavništava te stranih dopisništava. mogu upravljati motornim
vozilima na osnovi važeće inozemne vozačke dozvole za vrijeme od šest mjeseci
od dana ulaska u Republiku Hrvatsku.

Osobama iz stavka 1. ovoga članka važeća inozemna vozačka dozvola zamijenit
će se, uz uvjete iz članka 214. stavka 1. točke 1., 2. i 4. stavka 2. i
3. ovoga Zakona, na njihov zahtjev, bez polaganja vozačkog ispita, vozačkom
dozvolom za upravljanje onom kategorijom ili vrstom vozila u koju spadaju
vozila za čije su upravljanje ovlaštene inozemnom vozačkom dozvolom. Iznimno
i uz uvjet reciprociteta, od osoblja diplomatskih i konzularnih predstavništava
i misija stranih država i predstavništava međunarodnih organizacija u Republici
Hrvatskoj pri zamjeni inozemne vozačke dozvole neće se zahtijevati dokazi
o udovoljenju uvjetima iz članka 214. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona.

Inozemna vozačka dozvola iz čijeg se teksta ne može zaključiti za koju
je kategoriju, odnosno vrstu vozila izdana ili da li joj nije protekao
rok važenja više od šest mjeseci, može se zamijeniti u smislu stavka 2.
ovoga članka samo ako podnositelj zahtjeva priloži ispravu iz koje se vidi
kojim vozilima može upravljati, odnosno da joj nije protekao rok važenja
više od šest mjeseci.

Članak 222.

Odredbe Članka 219. i 220. i članka 221. stavka 1. ovoga zakona o upravljanju
vozilima na temelju inozemne vozsčke dozvole na odgovarajući se način primjenjuju
i na upravljanje vozilima na temelju važeće medunarodne vozačke dozvole.

Medunarodna vozačka dozvola priznat će se samo ako su je izdali nadležni
organi ili organizacije strane države. Ta se dozvola ne može zamijeniti
vozačkom dozvolom.

Članak 223.

Vozaču koji ima važeću vozačku dozvolu izdanu u Republici Hrvatskoj
može se, na njegov zahtjev, izdati i međunarodna vozačka dozvola.

Međunarodne vozačka dozvola izdaje se s rokom važenja od jedne godine
od dana izdavanja, odnosno do dana važenje vozačke dozvole, ukoliko je
do isteka njene važnosti manje od jedne godine.

Međunarodne vozačke dozvole izdaje Hrvatski auto klub. O izdanim medunarodnim
vozačkim dozvolama vodi se registar.

Međunarodna vozačka dozvola ne može se izdati vozaču kojem je izrečena
mjera sigurnosti ili zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole, dok ta
mjera traje.

Medunarodna vozačka dozvola izdana u Republici Hrvatskoj ne može se
koristiti za upravljanje vozilima na teritoriju Republike Hrvatske.

Nadzor nad izdavanjem međunarodnih vozačkih dozvola i vođenjem registra
obavljaju policijske uprave, odnosno policijske stanice.

Članak 224.

Kad upravlja vozilom, vozač mora pri sebi imati odgovarajuću važeću
vozačku dozvolu i dužan ju je pokazati na zahtjev ovlaštene osobe.

Vlasnik odnosno osoba kojoj je vozilo povjereno ne smije dati vozilo
na upravljanje osobi iz članka 194. i 195. ovoga Zakona, a ni osobi koja
nema pravo upravljati vozilom, odnosno osobi koja nema pravo upravljati
vrstom ili kategorijom vozila u koju spada to vozilo.

Vlasnik, odnosno osoba kojoj je vozilo povjereno dužna je, na zahtjev
ovlaštene službene osobe, dati podatke o identitetu osobe kojoj je dao
vozilo na upravljanje.

Članak 225.

Oblik, velićinu, boju, sadržaj, vrstu i kvalitetu materijala obrasca
vozačke dozvole propisuje ministar unutarnjih poslova.

Podaci koji se unose u vozačku dozvolu ispisuju se latiničnim pismom.

O izdanim vozačkim dozvolama vodi se evidencija.

Članak 226.

Vozačku dozvolu izdaje i produžava njezin rok važenja policijska uprava,
odnosno policijska stanica na čijem području osoba koja traži dozvolu ili
produženje ima prebivalište, odnosno na čijem području stranac ima prijavljen
privremeni ili produženi boravak ili je trajno nastanjen.

Članak 227.

Vozač vozila na motorni pogon i tramvaja koji promijeni prebivalište
ili adresu stanovanja, dužen je tu promjenu prijaviti policijskoj upravi,
odnosno policijskoj stanici u roku od 15 dana od te promjene, radi upisa
te promjene u evidenciju vozača.

5. Zdravstveni pregledi vozača

Članak 228.

Kandidati za vozače dužni su se prije početka osposobljavanja podvrgnuti
zdravstvenom pregledu.

Vozači su dužni podvrgavati se i kontrolnim zdravstvenim pregledima.

Kontrolni zdravstveni pregledi vozača su redovni i izvanredni.

Članak 229.

Redovnim kontrolnim zdravstvenim pregledima, prije svakog produženja
vozačke isprave, podvrgavaju se vozači:

1. koji upravljaju motornim vozilima kojima se obavlja javni prijevoz
i vozači tramvaja;

2. koji upravljaju teretnim motornim vozilima, odnosno traktorom i priključnim
vozilom, kojim se obavlja prijevoz za vlastite potrebe:

3. kojima je izdana vozačka dozvola za upravljanje vozilima D kategorije;

4. kojima je, zbog zdravstvenih razloga, vozačka isprava izdana s kraćim
rokom važenja;

5. koji su navršili 65 godina života.

Članak 230.

Na izvanredni kontrolni zdravstveni pregled upućuje se vozač za kojeg
se opravdano sumnja da zbog zdravstvenih razloga više nije sposoban sigurno
upravljati vozilom.

Zahtjev za upućivanje vozača na izvanredni kontrolni zdravstveni pregled
može podnijeti svako tijelo nadležno za kontrolu prometa na cesti (unutarnji
poslovi, inspekcije i sl ), javni tužitelj, sud, sudac za prekršaje, poduzeće
i druga pravna ili fizička osoba kod koje je vozač zaposlen kao i nadležni
liječnik.

Na izvanredni kontrolni zdravstveni pregled vozača upućuje policijska
uprava, odnosno policijska stanica kod koje se vodi u evidencija vozača.

Članak 231.

Zdravstvene preglede obavljaju organizacije zdravstva koje odredi Ministarstvo
zdravstva.

Članak 232.

Uvjerenje o duševnoj i tjelesnoj sposobnosti za upravljanje vozilima
organizacije zdravstva iz članka 231. ovoga Zakona izdaju na osnovi pregleda
u kojem, pored liječnika specijaliste opće medicine ili medicine rada,
sudjeluje liječnik specijalist za očne bolesti, liječnik specijalist neuropsihijatar
ili psihijatar i psiholog.

Zdravstvenu sposobnost vozača kojima je zbog zdravstvenih razloga vozačka
dozvola izdana s kraćim rokom važenja, utvrđuje liječnik specijalist za
one bolesti zbog kojih mu je zdravstvena sposobnost ograničena.

Na izvanrednom kontrolnom zdravstvenom pregledu, pored liječnika specijalista
iz stavka 2. ovoga članka, sudjeluje i liječnik specijalist za bolesti
zbog koje je vozač upućen na pregled.

Članak 233.

Pravne i fizičke osobe koje zapošljavaju vozače ne smiju dopustiti da
njihovim vozilom upravlja vozač koji se nije podvrgao kontrolnom zdravstvenom
pregledu.

Članak 234.

Naknadu za kontrolni zdravstvenfipregled vozača kojima je upravljanje
vozilom osnovno zanimanje, plaća pravna ili fizička osoba kod koje je vozač
zaposlen.

Ostali vozači sami plaćaju naknadu za redovni kontrolni zdravstveni
pregled i naknadu za izvanredni kontrolni zdravstveni pregled ako se na
izvanrednom pregledu utvrdi da nisu sposobni za vozača ili da su ograniđeno
sposobni.

Ako se na izvanrednom kontrolnom zdravstvenom pregledu utvrdi da je
vozač sposoban za vozač, naknadu za taj pregled plaća policijska uprava
odnosno policijska stanica koja ga je uputila na pregled.

Visinu naknade za zdravstveni pregled utvrduje ministar zdravstva ili
stručna organizacija iz članka 238. ovoga Zakona, ako joj je to povjereno.

Članak 235.

Ako se na kontrolnom zdravstvenom pregledu utvrdi da vozač više nije
sposoban sigurno upravljati vozilom za koje mu je izdata vozačka dozvola,
organizacija zdravstva dužna je izdati uvjerenje i dostaviti ga odmah policijskoj
upravi, odnosno policijskoj stanici koja vozača vodi u evidenciji, odnosno
koja je vozača uputila na pregled.

Ako se na zdravstvenom pregledu utvrdi da kandidat za vozača nije duševno
ili tjelesno sposoban za upravljanje vozilima, organizacija zdravstva u
kojoj je pregled obavljen dužna je o tome obavijestiti u roku od osam dana
policijsku upravu. odnosno policijsku stanicu na području koje kandidat
za vozača ima prebivalište, odnosno na čijem području stranac ima prijavljen
privremeni ili produženi boravak ili je trajno nastanjen.

Ako se na zdravstvenom pregledu ili liječenju utvrdi ili opravdano sumnja
da vozač boluje od bolesti zbog koje se ne može izdati vozačka dozvola,
organizacija zdravstva ili osoba koja vozaču pruža zdravstvenu zaštitu
dužna je u roku od osam dana o tome obavijestiti policijsku upravu, odnosno
policijsku stanicu prema mjestu prebivališta vozača, odnosno mjestu privremenog
ili produženog boravka ili trajnog nastanjenja stranca.

Liječnika i organizaciju zdravstva iz stavka 3. ovoga članka ne veže
obveza čuvanja liječničke (profesionalne) tajne.

Članak 236.

Organizacije zdravstva koje obavljaju zdravstvene preglede kandidata
za vozače i vozača, dužne su voditi evidenciju o tim pregledima.

Članak 237.

Zdravstvenu sposobnost vozača i kandidata za vozače koji nisu zadovoljni
ocjenom organizacije zdravstva u kojoj su pregledani, te vozača i kandidata
za vozače čija je zdravstvena sposobnost različito ocijenjena u jednoj
ili više organizacija zdravstva, utvrđuje drugostupanjska zdravstvena komisija
koju osniva ministar zdravstva.

Kandidata za vozača, kojem je izdano uvjerenje da je duševno i tjelesno
sposoban za upravljanje vozilima, a za kojeg se opravdano sumnja da zbog
zdravstvenih razloga nije sposoban za vozača, policijska uprava, odnosno
policijska stanica uputit će na zdravstveni pregled komisiji iz stavka
1. ovoga članka.

Naknadu za zdravstveni pregled u slučaji iz stavka 1. ovoga članka plaća
vozač odnosno kandiat za vozača. Naknadu za zdravstveni pregled iz stavka
2. ovoga članka plaća kandidat za vozača ako se utvrdi da nije sposoban
za upravljanje vozilom. Alvo se utvrdi da je kandidat za vozača sposoban
za upravljanje vozilom, naknadu plaća policijska uprava, odnosno policijska
stanica koja ga je uputila na pregled.

Članak 238.

Pravne i fizičke osobe, državna tijela i tijela lokalne samouprave,
dužni su brinuti se o tome da vozači njihovih vozila udovoljavaju propisanim
zdravstvenim uvjetima i drugim uvjetima potrebnim za sigurno upravljanje
vozilima.

6. Trajanje upravljanja motornim vozilom

Članak 239.

Vozač koji upravlja autobusom ili teretnim-motornim vozilom ili skupom
vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg ne smije neprekidno
upravljati vozilom duže od pet sati.

Neprekidnim upravljanjem vozilom iz stavka 1. ovoga članka smatra se
vrijeme za koje vozač nije imao prekid od najmanje pola sata.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, vozač autobusa u javnom gradskom
i prigradskom prijevozu putnika smije neprekidno upravljati vozilom do
najdulje sedam sati, uz uvjet da na polaznim postajama ima odmor od najmanje
pet minuta.

Ukupno trajanje upravljanja motornim vozilima iz stavka 1. i 3. ovoga
članka ne smije biti duže od osam sati u toku 24 sata.

Odredbe stavka 1., 2. i 4. ovoga članka shodno se primjenjuju i na instruktora
vožnje kada obavlja obuku iz nastavnog predmeta upravljanje vozilom i na
vozače tramvaja.

Članak 240.

Vozač koji upravlja vozilom iz članka 239. stavka 1. ovoga Zakona mora,
prije početka svojega radnog dana, imati neprekidan odmor od najmanje 12
sati a vozač koji upravlja vozilom iz članka 239. stavka 3. ovoga Zakona
mora, prije početka svojega radnog dana, imati neprekidan odmor od najmanje
11 sati.

Ako se u upravljanju vozilom iz članka 239. stavka 1. ovoga Zakona vozilom
smjenjuju dva vozača i ako se u vozilu nalazi uređen ležaj koji omogućuje
jednom od njih da se odmara u ležećem položaju, svaki vozač mora imati
neprekidni odmor od najmanje osam sati u toku svakih 30 sati putovanja.

Neprekidni odmor vozač mora koristiti izvan vozila. Iznimno od odredbe
stavka 3. ovoga članka, ako se u vozilu nalazi uređen ležaj koji omogućuje
vozaču da se odmara u ležećem položaju, vozač može koristiti odmor na takvu
ležaju uz uvjet da se za to vrijeme vozilo ne kreće.

Kad upravlja motornim vozilom, vozač iz stavka 1. ovoga članka, mora
pri sebi imati indivikacijsku kontrolnu knjižicu i u nju upisivati svoje
aktivnosti i dužan ju je pokazati na zahtjev ovlaštene osobe.

Iznimno od odredbe stavka 5. ovoga Zakona individualnu kontralnu knjižicu
ne mora imati vozač ako je u vozilu ugrađen uredaj koji sšigurava upis
vremena vožnje članova posade; vremena provedenog u obavljanju profesionalne
aktivnosti koja ne spada u upravljanje vozilom, a i vremena odmora, brzine
vozila i prijeđene udaljenosti.

Članak 241.

Vozača koji upravlja autobusom, teretnim motornim vozilom ili skupom
vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 20 tona, kad u toku 24 sata
prelazi više od 500 km, mora biti zamijenjen drugim vozačem najkasnije
nakon osam sati upravljanja u smislu odredaba članka 239. ovoga Zakona
odnosno nakon prijeđenih 500 km puta.

Članak 242.

Odredbe ovoga Zakona o trajanju upravljanja motornim vozilom i odmorima
vozača primjenjuju se i na vozače motornih vozila registriranih u inozemstvu
kad tim vozilima upravljaju na teritoriju Republike Hrvatske, ako međunarodnim
ugovorom nije drugačije određeno.

IX. VOZILA

1. Opće odredbe

Članak 243.

Vozila u prometu na cesti moraju udovoljavati propisanim uvjetima glede
dimenzija, ukupne mase i osovinskog opterećenja te imati ispravne propisane
uređaje i opremu.

Vozila koja ne udovoljavaju propisanim uvjetima glede dimenzija, ukupne
mase i osovinskog opterećenja mogu sudjelovati u prometu na javnoj cesti
ako udovoljavaju posebnim uvjetima koji omogućuju siguran i nesmetan promet
utvrđenim u posebnim propisima.

Članak 244.

Vozila registrirana u inozemstvu mogu sudjelovati u prometu na teritoriju
Republike Hrvatske ako imaju

ispravne uređaje i opremu propisane medunarodnim konvencijama o prometu
na cestama, a glede dimenzija, najveće dopuštene mase i osovinskog opterećenja
- ako udovoljavaju uvjetima propisanim za vozila registrirana u Republici
Hrvatskoj.

2. Registracija vozila na motorni pogon i priključnih vozila

Članak 245.

Vozila na motorni pogon i priključna vozila smiju sudjelovati u prometu
na cesti ako su registrirana i ako imaju važeću prometnu dozvolu, a vozila
registrirana u Republici Hrvatskoj ako imaju i važeću knjižicu vozila.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ne moraju biti registrirana
vozila na motorni pogon i priključna vozila koja su prepravljena ili popravljena
i kojima se obavlja pokusna vožnja radi ispitivanja i prikazivanja njihovih
svojstava ili koja se kreću od sjedišta poduzeća u kojem su proizvedena
do skladišta te vozila na motorni pogon i priključna vozila koja se kreću
od mjesta u kojem su preuzeta do mjesta u kojem će biti registrirana, uz
uvjet da su osigurana i označena posebnim ploćićama za privremeno označivanje
takvih vozila u prometu na cesti (pokusne pločice).

Za vozila iz stavka 2. ovoga članka izdaje se potvrda o upotrebi pokusnih
pločica.

Kad upravlja vozilom koje je označeno pokusnim pločicama, vozač mora
pri sebi imati važeću potvrdu i dužan ju je pokazati na zahtjev ovlaštene
osobe.

O registriranim vozilima i izdatim pokusnim pločicama vodi se evidencija.

Članak 246.

Registrirati se mogu samo ona vozila na motorni pogon i priključna vozila
za koja se na tehničkom pregledu utvrdi da su ispravna.

Za registrirano vozilo izdaju se prometna dozvola, registarske pločice
i knjižica vozila.

Vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom mora pri sebi imati prometnu
dozvolu. Prometna dozvola i knjižica vozila ne smiju se ostavljati u vozilu
bez nadzora vozača.

Članak 247.

Za registrirana vozila izdaje se jedna od ovih vrsta registarskih pločica:

1) registarske pločice za vozila na motorni pogon i priključna vozila,
osim za motocikle, mopede, traktore i radne strojeve;

2) registarske pločice za motocikle:

3) registarske pločice za mopede;

4) registarske pločice za traktore i radne strojeve;

5) registarske pločice za vozila na motorni pogon i priključna vozila
diplomatskih i konzularnih predstavništava i misija stranih država i predstavništava
medunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj i njihova osoblja, stranih
trgovinskih, prometnih, kulturnih i drugih predstavništava, stranih dopisništava
i stalnih stranih dopisnika;

6) registarske pločice za vozila stranaca kojima je odobren boravak
ili trajno nastanjenje i za privremeno registrirana vozila;

7) registarske pločice za vojna vozila;

8) registarske pločice za vozila Ministarstva unutarnjih poslova;

9) registarske pločice za vozila koja ne udovoljavaju propisanim uvjetima
glede dimenzija (duljina, širina. visina), odnosno čija je najveća dopuštena
masa veća od 40 tona odnosno koja premašuju dopuštena osovinska opterećenja.

Vozilo registrirano u Republici Hrvatskoj ne smije napustiti teritorij
Republike Hrvatske ako ne nosi na zadnjoj strani istaknutu međunarodnu
oznaku Republike Hrvatske.

Članak 248.

Vozila na motorni pogon u prometu moraju imati po dvije registarske,
odnosno pokusne pločice.

Iznimno, od stavka 1. ovoga članka, motocikli, traktori, radni strojevi,
mopedi i priključna vozila moraju imati po jednu pločicu.

Pločice i rneđunarodna oznaka iz članka 247. stavka 2. ovoga Zakona
na vozilu moraju biti postavljene tako da se dobro vide i da budu čitljive

Članak 249.

Vozila oružanih snaga obojena posebnom bojom koja je određeda kao obilježje
vojnih vozila, registriraju se po propisu što ga donosi ministar obrane,
a vozila unutarnjih poslova po propisu što ga donosi ministar unutarnjih
poslova.

Članak 250.

Vozila diplomatskih i konzularnih predstavništava i misija stranih država
i predstavništava medunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj i njihova
osoblja, stranih trgovinskih, prometnih, kulturnih i drugih predstavništava,
stranih dopisništava i stalnih stranih dopisnika, odnosno stranaca kojima
je odobren produženi boravak ili trajno nastanjenje u Republici Hrvatskoj,
a i vozila hrvatskih državljana koji se vrate iz inozemstva u Republiku
Hrvatsku da u njoj stalno ostanu, mogu sudjelovati u prometu samo ako su
registrirana u Republici Hrvatskoj.

Vozila registrirana u inozemstvu koja su u vlasništvu stranaca na privremenom
boravku u Republici Hrvatskoj ili hrvatski državljani koji iz inozemstva
privremeno dođu u Republiku Hrvatsku, mogu sudjelovati u prometu najduže
tri mjeseca od dana ulaska u Republiku Hrvatsku.

Članak 251.

Motorna i priključna vozila registrirana u stranoj zemlji, mogu sudjelovati
u prometu na teritoriju Republike Hrvatske samo ako imaju važeću prometnu
dozvolu i registarske pločice što ih je izdao nadležni organ zemlje u kojoj
je vozilo registrirano, i međunarodnu oznaku zemlje registracije.

Strano priključno vozilo koje nije registrirano mora na stražnjoj strani
imati registarsku pločicu s ponovljenim registarskim brojem vučnog vozila.

Članak 252.

Za vozila stranaca kojima je odobren produženi boravak prometna se dozvola
izdaje s rokom važenja do dana do kojeg im je odobren produženi boravak,
odnosno na vrijeme na koje im je odobren privremeni uvoz vozila ukoliko
je taj rok kraći od odobrenog boravka.

Članak 253.

Pravne i fizičke osobe mogu privremeno registrirati svoja vozila na
motorni pogon i priključna vozila.

Vozilo koje u Republici Hrvatskoj uđe sa stranim registarskim pločicama,
na kojima oznake i broj nisu u skladu s odredbama međunarodnih ugovora
što ih je sklopila Republika Hrvatska, mora se privremeno registrirati.

Privremena registracija vozila iz stavka l. ovoga članka ne može se
izvršavati na vrijeme kraće od 60 dana, a ni duže od 12 mjeseci.

Vozila iz stavka 2. ovoga članka mogu se privremeno registrirati i na
vrijeme kraće od 60 dana. Za privremeno registrirana vozila izdaje se prometna
dozvola s rokom važenja privremene registracije.

Članak 254.

Vlasnik vozila, koji ne izvrši redovni tehnički pregled u roku od 15
dana od dana proteka važenja redovnog tehničkog pregleda, odnosno važenja
prometne dozvole, dužan je odjaviti vozilo, vratiti prometnu dozvolu i
registarske pločice policijskoj upravi, odnosno policijskoj stanici koja
vozilo vodi u evidenciji.

Vlasnik vozila dužan je u roku od osam dana odjaviti registrirano vozilo
te vratiti prometnu dozvolu vozila i registarske pločice ako je vozilo
uništeno ili otpisano ili ako je vlasnik promijenio prebivalište, odnosno
sjedište, a kad je vozilo otueno ili nestalo - dužan je vratiti prometnu
dozvolu. U istom roku vlasnik vozila dužan je prijaviti promjenu bilo kojeg
podatka koji je upisan u prometnoj dozvoli ili knjižici vozila.

Članak 255.

Registraciju vozila na motorni pogon i priključnih vozila te izdavanje
pokusnih pločica obavlja policijska uprava, odnosno policijska stanica
na čijem području vlasnik ima prebivalište ili sjedište. Pokusne se pločice
mogu izdavati i prema mjestu, odnosno sjedištu poduzeća u kojem je vozilo
proizvedeno ili u kojem je neregistrirano vozilo kupljeno.

Poslove registracije vozila i izdavanje pokusnih pločica mogu obavljati
i stanice za tehnički pregled vozila ako ispunjavaju propisane uvjete i
imaju ovlaštenja.

Protiv rješenja stanice za tehnički pregled vozila kojim se odbija zahtjev
za registraciju može se izjaviti žalba policijskoj upravi na čijaem se
području nalazi stanica za tehnički pregled vozila.

Pokusne pločice mogu izdavati i poduzeća koja se bave prodajom vozila
na malo, samo za neregistrirana vozila koja prodaju, od mjesta u kojem
su kupljena, odnosno preuzeta do mjesta gdje će biti registrirana, ako
ispunjavaju propisane uvjete i za to imaju ovlaštenje.

Ovlaštenje iz stavka 2. i 4. ovoga članka izdaje Ministarstvo unutarnjih
poslova nakon što stručna organizacija iz članka 277. ovoga Zakona, ako
joj je to povjereno propisom ministra unutarnjih poslova, utvrdi da su
ispunjeni propisani uvjeti.

Članak 256.

Za registraciju vozila vlasnik ne plaća aclministrativnu taksu kada
za to plaća naknadu u stanici za tehnički pregled vozila.

Članak 257.

Za potvrđivanje prometne dozvole i knjižice vozila, stanica za tehnički
pregled mora imati i samo u tu svrhu upotrebljavati pečat prema propisima
o pečatima i žigovima sa grbom Republike Hrvatske.

Članak 258.

Administrativne poslove u svezi s tehničkim pregledima i poslove registracije
vozila u stanicama za tehničke preglede vozila obavljaju osobe sa najmanje
srednjom stručnom spremom i koje imaju uvjerenje stručne organizacije iz
članka 277. ovoga Zakona da su za to osposobljene. a za poslove registracije
vozila i dopuštenje licencu Ministarstva unutarnjih poslova.

3. Tehnički pregledi vozila

Članak 259.

Radi provjere tehničke ispravnosti vozila na motorni pogon i priključnih
vozila, osim radnih strojeva, obavljaju se tehnički pregledi tih vozila.

Tehnički pregledi vozila jesu redovni, preventivni i izvanredni.

Na tehničkom pregledu utvrđuje se ima li vozilo propisane uređaje i
opremu, jesu li ti uređaji i oprema ispravni te da li udovoljavaju propisanim
uvjetima za sudjelovanje u prometu na cesti.

O obavljenome tehničkom pregledu vozila vodi se evidencija.

Članak 260.

Nova motorna i priključna vozila, traktore i mopede (u daljem tekstu:
"vozila") što sudjeluju u prometu na cestama, vlasnici su dužni
podvrgnuti redovnom tehničkom pregledu tijekom mjeseca u kojem ističe rok
od 24 mjeseca od prvog tehničkog pregleda i registracije vozila.

Vozila stara dvije ili više godina, vlasnici su dužni podvrgnuti redovnom
tehničkom pregledu tijekom svakog 12. mjeseca od posljednjeg redovnog tehničkog
pregleda. Rok važenja redovnog tehničkog pregleda označava se s posebnim
znakom - naljepnicom, na prednjoj strani vozila.

Članak 261.

Vozila kojima se obavlja javni prijevoz, vozila koja se daju u najam
(rent a car), vozila autoškola kojima se obavlja osposobljavanje kandidata
za vozače, vozila na motorni pogon i priključna vozila, osim osobnih automobila,
motocikala. mopeda, traktora i radnih strojeva, kojima se obavlja prijevoz
za vlastite potrebe, vlasnici su dužni podvrgnuti preventivnim tehničkim
pregledima.

Preventivni tehnički pregledi vozila obavljaju se dnevno (dnevni preventivni
tehnički pregled) i u propisanim rokovima (periodični preventivni tehnički
pregled).

Članak 262.

Poduzeća i druge pravne i fizičke osobe kad proizvode, održavaju, popravljaju
ili prepravljaju vozila ili stavljaju u promet vozila, uređaje, rezervne
dijelove i opremu za vozila dužni su vozila, uređaje, dijelove i opremu
proizvoditi, stavljati u promet, održavati, odnosno popravljati prema propisanim
uvjetima nužnim za sigurno sudjelovanje vozila u prometu.

Pravne i fižičke osobe koje su ovlaštene za servisiranje i popravljanje
vozila, nakon popravka vozila kojem su u prometnoj nezgodi ili na neki
drugi način bili oštećeni sklopovi i uređaji koji su bitni s gledišta sigurnosti
prometa, odnosno vozila na kojima su izvršili obimniji popravak uređaja
za upravljanje ili uređaja za zaustavljanje vozila ili ugradnju, preinaku
ili popravak uređaja za spajanje vučnog i priključnog vozila. dužne su
takvo vozilo podvrgnuti izvanrednom tehničkom pregledu i vlasniku odnosno
korisniku vozila izdati potvrdu da je vozilo ispravno za sigurno sudjelovanje
u prometu.

Izvanrednom tehničkom pregledu vlasnici su dužni podvrgnuti i vozilo
na motorni pogon ili priključno vozilo koje je isključeno iz prometa.

Na izvanredni tehnički pregled uputit će se i vozilo za koje se opravdano
sumnja da mu je ovjerena tehnička ispravnost, a nije bilo na tehničkom
pregledu ili da tehnički pregled nije propisno obavljen.

Vozila iz stavka 2. i 3. ovoga članka upućuje na izvanredni tehnički
pregled ovlaštena službena osoba.

Članak 263.

Tehničke preglede vozila obavljaju stanice za tehničke preglede stručne
organizacije iz članka 279. ovoga Zakona koje za to ispunjavaju propisane
uvjete i imaju ovlaštenje.

Tehničke preglede vozila mogu obavljati i stanice za tehničke preglede
koje su te preglede obavljale prema propisima prije stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje Ministarstvo unutarnjih
poslova na prijedlog stručne organizacije iz članka 277. ovoga Zakona koja
će prethodno utvrditi da li stanica za tehnički pregled ispunjava propisane
uvjete.

Članak 264.

Tehničke preglede vozila obavljaju osobe sa završenom stručnom spremom
za zanimanje kontrolor tehničke ispravnosti vozila i imaju vozačku dozvolu
za upravljanje motornim vozilima najmanje "B" kategorije (u daljem
tekstu: kontrolor) i dopuštenje (licencu) Ministarstva unutarnjih poslova.

Kontrolor može biti i osoba sa završenom najmanje srednjom stručnom
spremom strojarskog. automehaničarskog ili autoelektričarskog smjera, položenim
posebnim ispitom za kontrolora tehničke ispravnosti vozila kod organizacije
za osposobljavanje osoba za zanimanje kontrolora, vozačkom dozvolom za
upravljanje motornim vozilima najmanje "B" kategorije i dopuštenjem
(licencom) Ministarstva unutarnjih poslova.

Program ispita iz stavka 2. ovoga članka utvrduje stručne organizacija
iz članka 277. ovoga Zakona.

Članak 265.

Naknada za tehnički pregled i druge poslove koji se obavljaju u stanicama
za tehničke preglede vozila, prema kategorijama vozila, jednaka je na teritoriju
Republike Hrvatske.

Visinu naknade iz stavka 1. ovoga članka utvrduje stručna organizacija
iz članka 277. ovoga Zakona.

Članak 266.

Naknadu za redovni, preventivni i izvanredni tehnički pregled vozila
iz članka 262. stavka 1. i 2. ovoga Zakona plaća vlasnik vozila.

Vlasnik vozila plaća naknadu i za izvanredni tehnički pregled iz članka
262. stavka 3. ovoga Zakona ako se utvrdi da vozilo nije ispravno ili je
tehnička ispravnost ovjerena, a vozilo nije bilo na tehničkom pregledu.

Članak 267.

Stanica za tehnički pregled vozila dužna je obavljati tehnički pregled
vozila na propisanim, ispitanim i ispravnim uređajima i opremi, prema propisima
o tehničkim pregledima i tehničkoj ispravnosti vozila.

Članak 268.

Stanica za tehnički pregled vozila ne smije ovjeriti tehničku ispravnost
vozila ni vozila na redovnom tehničkom pregledu označiti kao ispravno,
ako vozilo nije tehnički ispravno i ako za njega nisu plaćene propisane
obveze (porez, obvezatno osiguranje, carine, naknada za ceste i dr.)

Ćlanak 269.

Ako kontrolor na tehničkom pregledu utvrdi da su uređaji za upravljanje
ili za zaustavljanje ili za pogon na tekući plin na vozilu neispravni toliko
da bi takvo vozilo ugrozilo sigurnost prometa na cestama, zabranit će vozaču
da se vozilo uključi u promet na cesti dok se ne uklone neispravnosti.
Ako se vozač takvim vozilom uključi u promet na cesti. stanica za tehnički
pregled vozila obavijestit će o tome najbližu policijsku upravu, odnosno
policijsku stanicu.

Članak 270.

Stanica za tehnički pregled vozila dužna je voditi propisane evidencije,
obradivati podatke o tehničkim pregledima i utvrđenim neispravnostima vozila
i dostavljati ih policijskoj upravi, odnosno policijskoj stanici na čijem
području ima sjedište, a određede podatke i stručnoj organizaciji iz članka
277. ovoga Zakona, odnosno prema propisima o registraciji i tehničkim pregledima
vozila.

Članak 271.

Stanica za tehnički pregled vozila dužna je održavati u ispravnom i
urednom stanju objekte, uređaje i opremu.

Uređaji i oprema za tehnički pregled vozila podvrgavaju se ispitivanju
prema propisima o mjerilima i meteorološkim uvjetima najmanje svakih 12
mjeseci, a kontroli najmanje svaka tri mjeseca.

Ispitivanje uređaja i opreme prema stavku 2. ovoga članka obavlja organizacija
koja je za to ovlaštena prema propisima o mjerilima, a kontrolu obavlja
stručna organizacija iz članka 277. ovoga Zakona.

Članak 272.

Upravni nadzor nad radom stanica za tehničke preglede vozila obavlja
Ministarstvo unutarnjih poslova.

Članak 273.

Ako ovlašteni radnik Ministarstva unutarnjih poslova utvrdi da stanica
za tehnički pregled vozila koristi neispravne uređaje i opremu ili da objekt
i prostor ne udovoljavaju propisanim uvjetima ili da tehničke preglede
vozila obavlja osoba koja nema dopuštenje (licencu) rješenjem će joj privremeno
zabraniti rad i odrediti rok za otklanjanje utvrđenih nedostatka.

Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti žalba Ministarstvu
unutarnjih poslova, žalba ne odlaže izvršenje rješenja.

Ako stanica za tehnički pregled vozila ne otkloni utvrđene nedostatke
u određenom roku, Ministarstvo unutarnjih poslova oduzet će joj ovlaštenje
za obavljanje tehničkih pregleda vozila.

Članak 274.

Ako ovlašteni radnik iz članka 273. ovoga Zakona u obavljanju nadzora
nad radom stanica za tehnički pregled vozila utvrdi da kontrolor, odnosno
referent za poslove registracije vozila, tehničke preglede vozila ili poslove
registracije vozila, ne obavlja stručno i u skladu s propisima, ministar
unutarnjih poslova može mu oduzeti dopuštenje (licencu) na vrijeme od jedne
godine.

Ako kontrolor ovjeri tehničku ispravnost vozila na kome nije izvršen
tehnički pregled ili ovjeri tehničku ispravnost vozila kojem su neispravni
uređaji za zaustavljanje, upravljanje ili za pogon na tekući plin ili da
za vozilo nisu plaćene propisane obveze, ministar unutarnjih poslova oduzet
će mu dopuštenje (licencu) za obavljanje tehničkih pregleda vozila.

Članak 275.

Kontrolori i osobe koje obavljaju administrativne poslove u svezi s
tehničkim pregledima te poslove registracije vozila dužni su pristupiti
provjeri stručnosti svake druge godine.

Provjeru stručnosti iz stavka I. ovoga članka provodi stručna organizacija
iz članka 277. ovoga Zakona.

Članak 276.

Kontroloru i osobi koja obavlja administrativne poslove odnosno poslove
registracije vozila, koja ne pristupi provjeri stručnosti ili na toj provjeri
ne zadovolji, stanica za tehnički pregled ne smije dopustiti obavljanje
poslova tehničkog pregleda i registracije vozila za vrijeme dok na toj
provjeri ne zadovolji.

Članak 277.

Poslove organiziranja i jedinstvenog provođenja tehničkih pregleda vozila,
organiziranja poslova registracije vozila u stanicama za tehiničke preglede
vozila i izdavanja pokusnih pločica kao javne ovlasti, obavlja stručna
organizacija, koju na temelju javnog natječaja, ovlasti Ministarstvo unutarnjih
poslova.

Ako stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka ne obavlja povjerene
joj poslove stručno i u skladu s propisima, Ministarstvo unutarnjih poslova
oduzet će joj ovlaštenje. Ako je stručnoj organizaciji oduzeto ovlaštenje,
poslove iz stavka 1. ovoga članka obavlja Ministarstvo unutarnjih poslova.

Stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka općim aktima uređuje
odnose od interesa za jedinstveno organiziranje i obavljanje tehničkih
pregleda i registracije vozila u stanicama za tehničke preglede vozila
te izdavanje pokusnih pločica, utvrđuje mrežu i kriterije o dovoljnom broju
stanica za tehničke preglede vozila s obzirom na njihovu međusobnu udaljenost
i kapacitet, normative i vrednovanje rezultata rada djelatnika stanica
za tehničke preglede; utvrđuje program i način provjere stručnosti iz članka
275. ovoga Zakona; uređuje i obavlja i druge poslove na temelju ovlaštenja
određedih ovim Zakonom.

U obavljanju poslova iz stavka 3. ovoga članka, stručna organizacija
prati i koordinira rad, usklađuje kriterije, pruža stručnu i drugu pomoć
stanicama za tehničke preglede, obavlja stručni nadzor i druge stručne
poslove koji joj propisom ministra unutarnjih poslova budu povjereni te
surađuje s istim ili sličnim tijelima u zemlji i svijetu.

Drugi medusobni odnosi stručne organizacije, stanica za tehničke preglede
vozila te poduzeća iz članka 255. stavak 4. ovoga Zakona, uređuju se ugovorom.

Ministarstvo unutarnjih poslova vrši nadzor nad zakonitošću općih akata
iz stavka 3. ovoga članka i može ih obustaviti od izvršenja.

Upravni i stručni nadzor nad radom organizacije iz stavka I. ovoga članka
obavlja Ministarstvo unutarnjih poslova.

Članak 278.

Ako stručna organizacija utvrdi da stanica za tehnički pregled vozila
koristi neispravne uređaje i opremu ili da objekt i prostor ne udovoljavaju
propisariim uvjetima ili da tehničke preglede vozila obavlja osoba koja
nema dopuštenje (licencu) ili da stanica ne obavlja poslove u skladu s
općim aktima, Ministarstvo unutarnjih poslova rješeiljem će joj privremeno
zabraniti rad i odrediti rok za otklanjanje utvrđenih nedostataka.

Ako stanica za tehnički pregled vozila ne otkloni utvrđene nedostatke
u određenom roku, Ministarstvo unutarnjih poslova oduzet će joj ovlaštenje
za obavljanje tehničkih pregleda vozila.

4. Ispitivanje konstrukcijskih osobina i uređaja vozila

Članak 279.

Vozila na motorni pogon i priključna vozila koja se serijski ili pojedinačno
proizvode, preinačuju ili bitnije popravljaju moraju glede konstrukcijskih
osobina i uređaja bitnih za sigurno sudjelovanje u prometu, biti podvrgnuta
ispitivanju prije puštanja u promet. Tom ispitivanju podliježu i motori,
šasije i rezervni dijelovi koji su bitni za sigurnost prometa (dijelovi
uređaja za upravljanje, za zaustavljanje, za spajanje vučnog i priključnog
vozila, za davanje svjetlosnih znakova, za osvjetljavanje ceste i sl.).

Vozila za koja nisu poznati tehnički podaci potrebni za tehnički pregled
i registraciju podvrgavaju se ispitivanju konstrukcijskih osobina i uređaja
vozila radi utvrđivanja tih podataka.

O tehničkim podacima utvrđenim u postupku iz stavka 1. i 2. ovoga članka
izdaje se potvrda o ispitivanju.

Članak 280.

Ispitivanje u slučajevima iz članka 281. ovoga Zakona kao i ispitivanje
konstrukcijskih osobina i uređaja vozila prema drugim propisima obavlja
organizacija koju ovlasti Ministarstvo pomorstva, prometa i veza u suglasnosti
s Ministarstvom industrije, brodogradnje i energetike.

Organizacija iz stavka 1. ovoga članka dužna je obavljati ispitivanje
u skladu s propisima, normativima i tehničkim uputstvima.

Članak 281.

Potvrdu iz članka 279. stavka 3. ovoga Zakona o ispitivanju konstrukcijskih
osobina i uređaja serijskih ili pojedinačno proizvedenih vozila, motora,
šasije ili rezervnog dijela pribavlja proizvođač, a potvrdu o ispitivanju
konstrukcijskih osobina i uređaja preinačenog ili bitnije popravljenog
vozila, motora, šasije ili rezervnog dijela pribavlja vlasnik vozila.

Članak 282.

Ako je za vozilo izdana potvrda s tehničkim podacima koji ne odgovaraju
stvarnom stanju vozila ili je izdana potrvrda o ispitivanju od dvije ili
više organizacija s različitim tehničkim podacima, ispitivanje konstrukcijskih
osobina i uređaja vozila obavit će komisija koju odredi Ministarstvo pomorstva,
prometa i veza.

Članak 283.

Iznimno, od članka 279. ovoga Zakona ispitivanje rezervoara plina na
vozilo kojem je ugraden uređaj za pogon na tekući plin, obavlja inspekcija
parnih kotlova.

Ispitivanje uređaja i opreme za plinski pogon može obavljati i organizacija
za ispitivanje kvalitete robe.

Članak 284.

Upravni i stručni nadzor nad poslovima ispitivanja konstrukcijskih osobina
i uređaja vozila obavlja Ministarstvo pomorstva. prometa i veza.

X. POSEBNE SIGURNOSNE MJERE

Članak 285.

Ovlašteaa službena osoba može vozača, putnika na motociklu ili prednjem
sjedištu osobnog automobila ,a pod uvjetom da svojim ponašanjem ometa ili
ugrožava promet i drugog sudionika u prometu podvrgnuti ispitivanju pomoću
odgovarajućih sredstava i aparata (alkometar i dr.) ili ga odvesti na stručni
pregled radi provjere ima li alkohola u organizmu, ili pokazuje li znake
alkoholne poremećenosti odnosno nalazi li se pod utjecajem opojnih droga
ili lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati prije
ni za vrijeme vožnje.

Sudionici u prometu iz stavka 1. ovoga članka dužni su podvrgnuti se
ispitivanju, odnosno stručnom pregledu.

Krv i urin analizirat će se kod sudionika u prometu koji poriče da je
pod utjecajem alkohola ili da u organizmu ima alkohola ili poriče da se
nalazi pod utjecajem opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno da
se ne smiju upotrebljavati prije ni za vrijeme vožnje ako zbog toga ne
bi nastupile štetne posljedice za njegovo zdravlje.

Ako je ispitivanjem provedenim prema odredbama ovoga članka utvrđeno
da je sudionik u prometu pod utjecajem alkohola, opojnih droga ili lijekova
na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati prije ni za vrijeme
vožnje, troškove ispitivanja snosi sudionik u prometu.

Članak 286.

Policijska uprava, odnosno policijska stanica oduzet će vozačku dozvolu
vozaču i instruktoru vožnje za kojeg se pregledom utvrdi da je postao tjelesno
ili duševno nesposoban za upravljanje vozilima, za vrijeme dok ta nesposobnost
traje.

Vozaču ili instruktoru vožnje koji ima pravo upravljati motornim vozilima
više kategorije, a to mu pravo za pojedine kategorije bude ograničeno zbog
razloga predviđenih u stavku 1. ovoga članka, poništit će se u vozačkoj
dozvoli te kategorije ili će se izdati na njegov zahtjev nova vozačka dozvola
u koju će se upisati one kategorije vozila kojima ima pravo upravljati.

Vozaču ili instruktoru vožnje koji se ne podvrgne kontrolnome zdravstvenom
pregledu na koji je upućen, vozačka će se dozvola oduzeti dok se tom pregledu
ne podvrgne.

Članak 287.

Ovlaštena službena osoba će privremeno oduzeti vozačku dozvolu ili isključiti
iz prometa vozača kojeg zatekne da upravlja vozilom ili da pokušava upravljati
vozilom ako je očito da je vozač u takvu psihofizičkom stanju (umor, bolest,
utjecaj opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno da se ne smije
upotrebljavati prije ni za vrijeme vožnje) da nije sposoban sigurno upravljati
vozilom (članak 194.) ili da nema pomagala za koja je navedeno u vozačkoj
dozvoli da ih mora koristiti tijekom upravljanja (članak 192. stavak)

Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1. ovog članka
i prema vozaču iz članka 195. ovoga Zakona.

Ovlaštena službena osoba isključit će iz prometa i vozača kojeg zatekne
da upravlja vozilom a nema vozačke dozvole određede kategorije ili da upravlja
vozilom u vrijeme kad mu je vozačka dozvola oduzeta.

Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1., 2. i 3.
ovoga članka i prema instruktoru vožnje koji u organizmu ima alkohola ili
pokazuje znake alkoholne poremećenosti za vrijeme kad osposobljava kandidata
za vozača te kad ga zatekne da osposobljava kandidata za vozača, a nema
vozačku dozvolu određene kategorije ili u vrijeme kada mu je vozačka dozvola
oduzeta.

Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1. ovoga članka
prema vozaču iz članka 21. ovoga Zakona koji neprekidno upravlja vozilom
duže od pet sati odnosno koji u roku 24 sata upravlja vozilom duže od osam
sati te prema vozaču iz članka 241. ovoga Zakona koji vozilom u toku 24
sata prijeđe više od 500 km odnosno koji upravlja vozilom duže od osam
sati.

Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1. ovoga članka
prema sudioniku u prometu iz članka 285. stavka 2. ovoga Zakona koji odbije
da se podvrgne ispitivanju odnosno stručnom pregledu.

Ovlaštena službena osoba, odnosno policijska stanica ili policijska
uprava čija je ovlaštena službena osoba oduzela vozačku dozvolu prema odredbama
stavka 1., 2., 4., 5. i 8. ovoga članka dužni su vozaču vratiti dozvolu
čim prestanu razlozi zbog kojih je oduzeta, a najkasnije u roku od 24 sata
od sata oduzimanja.

Ako vozač ne preuzme oduzetu vozačku dozvolu u roku od tri dana od dana
oduzimanja, vozačka dozvola dostavit će se organu u čijoj se evidenciji
vodi.

Ovlaštena službena osoba koja je oduzela vozačku dozvolu po adredbama
stavka 1., 2., 4., 5. i 8. ovoga članka dužna je vozaču o tome izdati potvrdu
koja sadrži: ime i prezime vozača, broj vozačke dozvole, dan i sat njezina
oduzimanja i način i mjesto njezina vraćanja.

Članak 288.

Ovlaštena službena osoba može učinioca prekršaja, kojeg je očito počinio
iz neznanja, pozvati na prometnu poduku.

Članak 289. ,

Policijska uprava, odnosno palicijska stanica na čijem području prebiva,
sudionik u prometu koji je po drugi puta u roku jedne godine počinio prekršaj
iz ovoga Zakona, pozvat će na predavanja i prikazivanje filmova o posljedicama
koje proizlaze iz nepoštivanja ili nepoznavanja prometnih propisa.

Ako vozač iz stavka 1. ovoga članka u istom roku ponovno počini prekršaj
iz ovoga Zakona, policijska uprava odnosno policijska stanica na čijem
području prebiva, uputit će ga stručnoj organizaciji iz članka 205. ovoga
Zakone na provjeru poznavanja prometnih propisa, prometnih znakova i vještine
upravljanja vozilom.

Članak 290.

Sudionik u prometu koji se ne odazove pozivu na prometnu poduku ili
pozivu obveznog prisustvovanja predavanju i prikazivanju filmova sa sadržajem
o posljedicama koje proizlaze iz nepoštivanja ili nepoznavanja prometnih
propisa odnosno provjeri poznavanja prometnih propisa, prometnih znakova
i vještine upravljanja vozilom kaznit će se dvostrukom kaznom od one koja
je ovim Zakonom propisana za prekršaj zbog kojeg je pozvan, odnosno upućen.

Ako je sudionik u prometu iz stavka 1. ovoga članka vozač ili ako vozač
ne pokaže dovoljno znanja na provjeri, privremeno će mu se oduzeti i vozačka
dozvola i zadržati sve dok se ne podvrgne primjeni tih mjera, ili ne pokaže
dovoljno poznavanje prometnih propisa, prometnih znakove ili vještine upravljanja
vozilom, prema programu polaganja vozačkih ispita.

O mjerama iz stavka 1. i 2. ovoga članka koje su izrečene vozaču čije
je zaaimanje upravljanje vozilom, policijska uprava, odnosno policijaska
stanica koja provodi mjeru obavještava i pravnu ili fizičku osobu kod koje
je vozač zaposlen, odnosno tijelo koje je izdalo odobrenje za obavljanje
javnog prijevoza, odnosno dozvolu instruktora vožnje.

Članak 291.

Osobi iz članka 211. ovoga Zakona koja odbije podvrgnuti se provjeri
ili koja pri provjeri ne pokaže potrebnu stručnu osposobljenost, oduzeti
licenca odnosno zabraniti rad sve dok se ne podvrge provjeri ili na toj
provjeri ne pokaže dovoljno znanja.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka koje na provjeri ne pokažu potrebno
znanje mogu se, na svoj zahtjev, podvrgnuti ponovnoj provjeri nakon proteka
15 dana od dana provjere.

Ako osobe iz stavka 1. ovoga.članka i nakon tri provjere ne pokažu dovoljno
znanja, ne mogu pristupiti ponovnoj provjeri dok ne protekne šest mjeseci
od dana posljednje provjere.

Članak 292.

Vozač kojem je vozačka dozvola oduzeta ili zadržana (članak 286. 290.
i 291.) ili je isključen iz prometa (članak 287) ne smije u prometu na
cesti upravljati vozilom za vrijeme trajanja isključenja, odnosno za vrijeme
dok mu je vozačka dozvola oduzeta ili zadržana.

Članak 293.

Ako ovlaštena službena osoba zatekne vozilo koje zbog tehničke neispravnosti
ugrožava ili ometa druge sudionike u prometu, ili na kojem je teret nepravilno
smješten odnosno nedovoljno osiguran, ili kojim se bez dozvole prevozi
teret čije dimenzije odnosno masa premašuju najveće dopuštene dimenzije,
odnosno masu ili osovinsko opterećenje. ili koje se kreće cestom na kojoj
je kretanje te vrste vozila zabranjeno, ili se kreće bez zimske opreme
na dijelu ceste i u vrijeme kad je zimska oprema obvezatna, naredit će
vozaču da odmah prekine kretanje vozilom i otkloni neispravnost ili da
vozilo odveže do određenog mjesta gdje može otkloniti neispravnost, odnosno
da vozilom nastavi kretanje na cesti na kojoj je kretanje te vrste vozila
dopušteno, odnosno da upotrijebi zimsku opremu.

Ovlaštena službena osoba može narediti vozaču da vozilo odveze u stanicu
za tehnički pregled vozila radi utvrđivanja neispravnosti. Ako se na tom
pregledu utvrdi da vozilo nije tehnički ispravno, troškove pregleda snosi
vozač.

Ako vozač ne postupi po naređenju iz stavka 1. i 2. ovoga članka, ovlaštena
službena osoba isključit će vozilo iz prometa.

Ovlaštena službena osoba isključit će iz prometa i vozilo koje nije
registrirano ili koje nema propisane registarske pločice ili koje nije
u propisanom roku podvrgnuto redovnom ili izvanrednom tehničkom pregledu.

Članak 294.

Ovlaštena službena osoba koja je isključila vozila iz prometa vozaču
će privremeno oduzeti registarske pločice.

Policijska uprava, odnosno policijska stanica čija je ovlaštena službena
osoba privremeno oduzela registarske pločice dužne su ih vozaču vratiti
kada prestanu razlozi, zbog kojih su oduzete.

Ako vozač u roku od 30 dana ne otkloni razloge zbog kojih je vozilo
isključeno iz prometa i ne preuzme oduzete registarske pločice iste će
se dostaviti tijelu koje vozilo vodi u evidenciji.

Ovlaštena službena osoba koja je privremeno oduzela registarske pločice
po odredbama ovoga članke dužna je vozaču o tome izdati potvrdu koja sadrži
naziv i sjedište orgsna čiji je radnik oduzeo registarske pločice, vrstu
i registarski broj , naziv organa koji je izdao prometnu dozvolu, ime i
prezime vlasnika vozila i njegovu adresu, ime i prezime vozača i njegovu
adresu, razlog oduzimanja, datum, vrijeme i mjesto oduzimanja; način i
vrijeme vraćanja i potpis ovlaštene službene osobe.

XI. SAVJET ZA SIGURNOST PROMETA NA CESTAMA

Članak 295.

Radi promicanja. i usklađivanja prometno-preventivnih aktivnostni prometne
kulture sudionika u prometu na cestama, ministar pomorstva, prometa i veza
u Ministarstvu pomorstva, prometa i veza osniva Hrvatski savjet za sigurnost
prometa na cestama (u daljnjem tekstu: "Savjet").

Članovi Savjeta imenuju se iz reda znanstvenih i stručnih djelatnika
iz oblasti žnačajnih za sigurnost prometa na cestama te iz redova državnih
tijela i organizacija od značaja za sigurnost u prometu.

Predsjednika i članove Savjeta, na prijedlog ministara, znanstvenih
i stručnih organizacija, imenuje ministar pomorstva, prometa i veza.

Stručne i administrativne poslove Savjeta obavlja Ministarstvo pomorstva
,prometa i veza. Za usklađivanje i obavljanje tih poslova ministar pomorstva,
prometa i veza imenuje tajnika Savjeta. Tajnik je djelatnik Ministarstva
pomorstva, prometa i veza na neodređeno vrijeme.

Savjet može osnivati svoje odbore i sekcije i u suglasnosti s ministrom
prometa i veza donosi Poslovnik o svom radu.

Članak 296.

Savjet u suradnji s nadležnim tijelima brine:

1. o unapređenju prometnog odgoja i osposobljavanja mladih za sudjelovanje
u prometu,

2. o unapređenju propagandno i informativnog djelovanja prema sudionicima
u prometu,

3. o poticanju razvoja službe pomoći i informiranja na cestama,

4. o preventivnim aktivnostima na cestama i vozilima;

5. o poticanju razvoja službe hitne medicinske pomoći na cestama,

6. o suradnji i koordinaciji s istim ili sličnim tijelima u zemlji i
svijetu,

7. o drugim preventivnim aktivnostima u sigurnosti cestovnog prometa.

Savjet takoder razmatra i daje mišljenje nadležnim ministarstvima o
nacrtima prijedloga zakona i drugih propisa od važnosti za sigurnost prometa.

Članak 297.

Sredstva za obavljanje aktivnosti iz članka 298. ovoga Zakona, na osnovi
godišnjeg programa rada, osiguravaju se u Proračunu Republike Hrvatske.

Za poslove i programe iz članka 296. ovoga Zakona sredstva mogu osiguravati
i neposredno zainteresirane pravne ili fizičke osobe.

Program rada iz stavka 1. ovoga članka, na prijedlog ministra pomorstva
prometa i veza, utvrđuje Vlada Republike Hrvatske.

XII. KAZNENE ODREDBE

Članak 298.

Novčanom kaznom od 50.000 do 150.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj pravna osoba:

1. ako naredi ili dopusti da se njezinini vozilom na motorni pogon vuče
priključno vozilo protivno odredbama članka 64. ovoga Zakona;

2. ako naredi ili dopusti vučenje natovarenog teretnog vozila sa priključnim
vozilom ili bez priključnog vozila odnosno traktora sa priključnim vozilom,
protivno odredbama članka 73. ovoga Zakona;

3. ako naredi ili dopusti da se na njezino vozilo ugrade uređaji za
davanje posebnih svjetlosnih ili zvučnih znakova ili da se takvo vozilo
upotrebljava u prometu na cesti protivno odredbama članka 126. ovoga Zakona;

4. ako naredi ili dopusti da se njezino vozilo u prometu na cesti optereti
preko svoje nosivosti, ili preko dopuštenog opterećenja, ili preko najveće
dozvoljene mase ili preko mogućnosti koje dopuštaju osobine ceste i tehničko
konstrukcijske mogućnosti vozila ili ako se njegovim vozilom prevozi teret
koji nije rasporeden ili pričvršćen na način određen u članku 127. ovoga
Zakona;

5. ako glede obilježavanja cesta prometnim znakovima ne postupi po odredbama
članka 148. stauka 1. i 2. ovoga Zakona;

6. ako ne postavi ili ne odriava prometne znakove na cesti tako da budu
lako uočljivi danju i noću; ili ako ne ukloni, ne dopuni ili ne zamijeni
prometne znakove koji ne odgovaraju izmijenjenim uvjetima prometa na cesti
ili zahtjevima sigurnosti prometa (članak 149.);

7. ako na cesti postavi ploče, znakove, svjetla štupove ili druge slične
predmete kojima se zaklanja ili umanjuje vidljivost postavljenih prometnih
znakova ili koji svojim oblikom, bojom, izgledom ili mjestom postavljanja
oponašaju ili liče na neki prometni znak, ili zasljepljuju sudionike u
prometu, ili odvraćaju njihovu pažnju u mjeri koja može biti opasna za
sigurnost prometa (članak 151.);

8. ako na javnoj cesti izvan naselja sa suvremenim kolnikom za promet
u oba smjera na kojem postoje samo dvije prometne trake iste ne odvoji
odgovarajućom uzdužnom crtom na kolniku, a na magistralnoj cesti ih ne
obilježi i rubnim crtama (članak 151. stavak 2.);

9. ako ne postavi odgovarajuće prometne znakove ispred prijelazu ceste
preko željezničke pruge u istoj razini (članak 162. stavak 1.);

10. ako postupi protivno odredbama članka 166. ovoga Zakona;

11. ako ne postavi uređaj za davanje svjetlosnih znakova ili uređaj
za davanje zvučnih znakova na prijelazu ceste preko željezničke pruge u
istoj razini u slučajevima iz članka 167. ovoga Zakona;

12. ako ne postupi prema odredbama članka 168. stavka 1., 2. i 3. ovoga
Zakona;

13. ako ne obavijesti nadležnu policijsku upravu. odnosno policijsku
stanicu o prijemu osobe ozlijeđene u prometnoj nezgodi ili o smrti osobe
ozlijedene u prometnoj nezgodi (članak 177.);

14. ako poslije prometne nezgode, na zahtjev ovlaštene osobe, ne poduzme
mjere za hitno uklanjanje vozila, tereta, stvari ili drugog rasutog materijala
sa ceste ili ne osigura prohodnost ceste (članak 178. stavak 3.);

15. ako naredi ili dopusti da vozilom upravlja vozač za kojega se može
zakljućiti da zbog umora, bolesti. psihičkog stanja ili uporabe droga ili
lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati prije i za
vrijeme vožnje, nije u stanju sigurno upravljati vozilom (članak 194.);

16. ako naredi ili dopusti da vozač, odnosno instruktor vožnje koji
u organizmu ima alkohola ili pokazuje znake alkoholne poremećenosti otpočne
upravljati vozilom, odnosno da osposobljava kandidata za vozača u praktičnom
upravljanju vozilom (članak 195. stavak 3.);

17. ako povjerene joj poslove ne obavlja stručno ili ih obavlja protivno
propisima (članak 205., 233. i 275.);

18. ako naredi ili dopusti da njezinim vozilom upravlja osoba koja nema
pravo upravljati vozilom ili nema pravo upravljati vozilom one vrste ili
kategorije u koju spada vozilo (članak 224. stavak 2.);

19. ako naredi ili dopusti da vozilom upravlja vozač koji se nije podvrgao
kontrolnom zdravstvenom pregledu (članak 233.);

20. ako naredi ili dopusti da vozač autobusa ili teretnog motornog vozila
ili skupa vozila čija je najveća dozvoljena masa veća od 3.500 kg neprekidno
upravlja vozilom duže od pet sati (članak 239. stavak 1.);

21. ako ne osigura vozaču koji upravlja autobusom, teretnim motornim
vozilom ili skupom vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500
kg neprekidan odmor od najmanje 12 sati prije početka njegovog radnog dana
(članak 240. stavak 1.):

22. ako ne osigura da se vozač koji upravlja autobusom, teretnim motornim
vozilom ili skupom vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 20 tona,
kad u tijeku 24 sata prelazi više od 500 km, zamijeni drugim vozačem najkasnije
poslije osam sati upravljanja vozilom, odnosno poslije pređenih 500 km
puta (članak 241.);

23. ako u prometu na cesti upotrebljava vozilo koje ne ispunjava propisane
uvjete glede dimenzija, ukupne mase ili osovinskog opterećenja ili nema
ispravne propisane uređaje za upravljanje, uređaje za zaustavljanje, uređaje
za spajanje vučnog i priključnog vozila, takograf i gume (članak 243. stavak
1.);

24. ako na vozilu koristi registarske pločice koje, nisu izdate za to
vozilo (članak 246. stavak 2.);

25. ako ne vrati registarske pločice vozila kome nije produžena važnost
prometne dozvole ili tehničkog pregleda ni poslije 15 dana od proteka njenog
ili ako u propisanom roku ne odjavi vozilo, odnosno ne prijavi promjenu
podataka upisanih u prometnoj dozvoli ili knjižici vozila (članak 254.);

26. ako proizvodi, održava, popravlja vozila ili stavlja u promet vozila
uređaje ili rezervne dijelove za vozila protivno odredbama članka 262.
stavka 1. ovoga Zakona;

27. ako pusti u promet vozila ili njihove dijelove protivno odredbama
članka 279. ovoga Zakona;

28. ako naredi ili dopusti da vozač kome je oduzeta ili zadržana vozačka
dozvola upravlja vozilom u prometu na cesti za vrijeme za koje mu je vozačka
dozvola oduzeta ili zadržana (članak 292.);

29. ako naredi ili dopusti da u prometu na cestama sudjeluje vozilo
koje je isključeno iz prometa (članak 293. stavak 3. i 4.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
20.000 do 40.000 hrvatskih dinara i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Novčanom kaznom od 20.000 do 40.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u tijelu društveno-političke
zajednice ili drugom državnom tijelu.

Novčanom kaznom od 30.000 do 80.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i fizička osoba koja samostalno obavlja
osobnim radom i sredstvima zanatsku ili drugu djelatnost.

Ako je prekršajem iz stavka 1. ovoga članka izazvana neposredna opasnost
za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda pravna osoba kaznit
će se novčanom kaznom od 100.000 do 300.000 hrvatskih dinara, odgovorne
osobe iz stavka 2. i 3. ovoga članka novčanom kaznom od 30.000 do 50.000
hrvatshih dinara a fizička osoba iz stavka 4. ovoga članka novčanom kaznom
od 50.000 do 100.000 hrvatshih dinara.

Članak 299.

Novčanom kaznom od 30.000 do 100.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj pravna osoba:

1. ako naredi ili dopusti da se na kolniku i nogostupu ostave njezina
oštećena dotrajala ili neregistrirana vozila ili da se ostave, nanesu ili
bace na kolnik i nogostup otpaci ili predmeti i tvari što mogu ometati
ili ugroziti sigurnost prometa ili zagaditi okoliš, ili ne ukloni s kolnika
i nogostupa vozilo, otpatke, predmete i tvari (članak 10. stavak 1. i 2.);

2. ako protivno odredbama članka 11. ovoga Zakona ošteti ili zauzme
javnu cestu ili njezin zaštitni pojas, odnosno kolnik ili pločnih ili njihove
dijelove;

3. ako naredi ili dopusti da se traktorom u prometu na cesti vuče zaprežno
vozilo koje nije preuređeno za traktorsku vuču ili da se vuče više od jednog
zaprežnog vozila ili da u prometu na cesti sudjeluje zapreino vozilo koje
vuče trahtor, a nema kotače sa pumpanim gumama ili ako zaprežno vozilo
nije priključeno traktoru krutom zglobnom vezom (članak 65.);

4. ako naredi ili dopusti da se radnim strojem u prometu na cesti vuku
prihljučci koji ne služe njihovoj namjeni (članak 66.);

5. ako naredi ili dopusti da se neispravno vozilo vuče protivno odredbama
članka 71. stavka 2. ovoga Zakona;

6. ako naredi ili dopusti da se njezinim vozilom prevozi teret protivno
odredbama članka 128. ovoga Zakona;

7. ako ne osigura da teret bude na vozilu noću, kao i danju u slučaju
smanjene vidljivosti, označen na način utvrđen u članku 129. ovoga Zakona:

8. ako naredi ili dopusti da se u vozilu ili na vozilu prevozi više
osoba nego što ima ugrađenih sjedala odnosno više nego što je upisano u
prometnoj dozvoli, odnosno knjižici vozila (članak 131.);

9. ako naredi ili dopusti da se prevoze osobe u zatvorenom prostoru
vozila koje se ne može otvoriti iznutra (članak 133.);

10. ako naredi ili dopusti da se na teretnom motornom vozilu u prostoru
za smještaj tereta ili na priključnom vozilu koje vuče traktor prevoze
osobe suprotno članku 140. ovoga Zakona;

11. ako naredi ili dopusti da se za vrijeme kretanja po cesti na radnom
stroju ili njegovom priključku ili na motokultivatoru i njegovom prihljučnom
vozilu prevoze osobe suprotno članku 142. ovoga Zakona;

12. ako naredi ili dopusti da se na turističkom vlaku prevoze osobe
suprotno članku 144. ovoga Zakona;

13. ako naredi ili dopusti da se u prometu na cesti prevoze osobe teretnim
motornim vozilom ili priključnim vozilom na kojima je to zabranjeno (članak
145.);

14. ako bez odobrenja obavlja pokusnu vožnju na cesti na motorni pogon
ili ako ne poduzme mjere osiguranja određene u odobrenju za pokusnu vožnju
(članak 147.);

15. ako neovlašteno postavi, ukloni ili ošteti prometni znak ili izmijeni
značenje prometnog znaka (članak 150. stavak 2.);

18. ako znakove opasnosti i znakove izričitih naredbi ne presvuče reflektfrajućim
tvarima ili ne osvijetli vlastitim izvorom svjetlosti, a na autocesti i
cesti rezervitanoj za promet motornih vozila, odnosno na magistralnoj cesti
i znakove obavijesti (članak 153. stavak 1.) ili postavlja znakove kojima
se ne može mijenjati značenje (članak 153. stavak 2.);

17. ako rubovi kolnika na dijelu ceste kroz tunel, kao i rubove pješačkih
otoka, otoka za usmjeravanje prometa i druge objehte na kolniku koji noću
nisu dovoljno osvjetljeni ne obilježi na način propisan u članku 159. stavak
2. i 3. ovoga Zakona;

16. ako prikihom izvodenja radova na cesti postavi branike koji nisu
objeni, odnosno osvijetljeni na način propisan u članku 169. stavak 4,
ovoga Zakona;

19. ako pri izvođenju radova na cesti ili iz drugih razloga, kada organizira
naizmjenično propuštanje vozila iz suprotnih smjerova jednom prometnom
trakom, ne regulira propuštanje vozila prema članku 169. ovoga Zakona;

20. ako na cesti, bez odobrenja, održava športsku ili drugu priredbu
ili aktivnost (članak 181.);

21. ako na cesti počne športsku ili drugu priredbu ili aktivnost prije
nego što su poduzete sve mjere osiguranja određene u odobrenju (članak
186. stavak 1.);

22. ako ne prekine športsku ili drugu priredbu ili aktivnost na cesti
u slučajevima iz članka 187. ovoga Zakona:

23. ako posebnim znakom ne označi vozilo koje prati natjecatelje na
športskoj priredbi na cesti (članak 188.);

24. ako nakon završetka športske ili druge priredbe, odnosno ahtivnosti
na cesti ne ukloni sa ceste prometne znakove i druge oznake, uređaje, predmete
i objekte koji su bili postavljeni radi održavanja priredbe, odnosno obavljanja
aktivnosti, ili ako ne popravi i ne dovede u prvobitno stanje cestu i cestovne
objekte koji su bili oštećeni pri održavanju priredbe, odnosno obavljanju
aktivnosti (članak 189.);

25. ako neovlašteno osposobljava kandidate za vozače (članak 198.);

26. ako dopusti da kandidate za vozače vozila osposobljava osoba hoja
ne ispunjava uvjete propisane u članku 200. i 201. ovoga Zakona;

27. ako vozilo na kome se kandidat za vozača osposobljava za praktično
upravljanje vozilom ne obilježi posebnim pločicama (članak 204.);

28. ako ne vodi ili neuredno vodi registar izdatih međunarodnih vozačhih
dozvola ili izda međunarodnu vozačku dozvolu suprotno odredbama članka
223. stavka 2. i 4. ovo ga Zakona;

29. ako dozvoli da se kandidat za vozača osposobljava bez zdravstvenog
preglede (članak 225. stavak 1.);

30. ako obavlja zdravstvene preglede a nije za to određen (članak 231.);

31. ako dopusti da zdravstvene preglede kandidata za vozača obavljaju
osobe koje nemaju određene specijalnosti (članak 232.);

32. ako ne izda i ne dostavi nadležnoj policijskoj upravi, odnosno policijskoj
stanici uvjerenje o zdravstvenoj sposobnosti vozača za kojeg se utvrdi
da nije sposoban sigurno upravljati vozilom na cesti ili ako ne obavijesti
policijsku upravu, odnosno policijsku stanicu o duševnoj ili tjelesnoj
nesposobnosti kandidata za vozača i vozača (članak 235.);

33. ako naredi ili dopusti da njezima motornim vozilom u prometu sudjeluje
vozač bez individualne kontrolne knjižice (članak 240. stavak 5.);

34. ako naredi ili dopusti da se u prometu na cestama upotrebljava vozilo
koje nema propisanu opremu ili

ispravne propisane uređaje, osim uređaja za upravljanje, uređaja za
zaustavljanje, uređaja za spajanje vučnog ili priključenog vozila, takografa
i guma (članak 243. stavak 1.);

35. ako naredi ili dopusti da njezina neregistrirana vozila sudjeluju
u prometu na cestama (članak 245. stavak 1.);

36.ako naredi ili dopusti da njezina vozila sudjeluju u prometu bez
probnih pločića ili poslije isteka važenja probnih pločica (članak 245.
stavak 2.); ·

37. ako naredi ili dopusti da njezino vozilo koje je bilo privremeno
registrirano sudjeluje u prometu na cestama nakon isteka važenja privremene
registracije (članak 253.);

38. ako neovlašteno izdaje pokusne pločice ili ih ne izdaje u skladu
s propisima (članak 255. stavak 2. i 4.);

39. ako za potvrđivanje prometne dozvole i knjižice vozila upotrebljava
pečat suprotno članku 257. ovoga Zakona;

40. ako naredi ili dopusti da u prometu na cestama sudjeluje njezino
vozilo kojem nije ovjeren tehnički pregled (članak 260.);

41. ako ne obavi preventivni tehnički pregled (članak 261.);

42. ako obavlja tehnički pregled vozila, a za to nema ovlaštenje ili
ga obavlja za vrijeme privremene zabrane rada (članak 263., 273. i 278.);

43. a,ko naredi ili dopusti da tehnički pregled vozila, odnosno poslove
u svezi s tehničkim pregledima i poslove registraaje vozila obavlja osoba
koja ne ispunjava uvjete iz članka 264. i 258. ovoga Zakona;

44. ako naredi ili dopusti da se tehnički pregled vozila obavlja na
uređajima i opremi koji za to nisu propisani i ispitani, ispravni. ili
suprotno propisima o tehničkim pregledima i tehničkoj ispravnosti vozila
(članak 267.);

45. ako ne vodi propisanu evidenciju ili ne obrađuje podatke ili te
podatke ne dostavlja policijskoj upravi odnosno policijskoj stanici te
stručnoj organizaciji (članak 270.);

46. ako ne održava u ispravnom i urednom stanju objekt, uređaje i opremu
stanice za tehnički pregled vozila ili uređaje i opremu ne podvrgava obveznom
pregledu i kontroli (članak 271.);

47. ako naredi ili dopusti da tehničke preglede ili poslove registracije
vozila obavlja kontrolor odnosno referent kojem je oduzeto dopuštenje (članak
274.) ili kontrolor odnosno osoba koja obavlja administrativne poslove
ili poslove registracije vozila u stanici za tehnički pregled koji nisu
zadovoljili na provjeri stručnosti (članak 276.);

48. ako naredi ili dopusti da se u prometu na cesti koristi vozilo s
ugrađenim uređajima za pogon na tekući plin za koji nije izdana potvrda
o ispitivanju rezervoara (članak 283.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
10.000 do 30.000 hrvatskih dinara i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Novčanom kaznom od 10.000 do 30.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u tijelu društveno-političke
zajednice ili drugom državnom tijelu.

Novčanom kaznom od 20.000 do 50.000 hrvatskih dinara kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i fizička osoba koja samostalno obavlja
osobnim radom i sredstvima zanatsku ili drugu djelatnost.

Ako je prekršajem iz stavka 1. ovoga članka izazvana neposredna opasnost
za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, pravna osoba kaznit
će se novčanom kaznom od 50.000 do 150.000 hrvatskih dinara, odgovorne
osobe iz stavka 2. i 3. ovoga članka novćanom kaznom od 20.000 do 40.000
hrvatskih dinara a fizička osoba iz stavka 4. ovoga članka novčanom kaznom
od 30.000 do 80.000 hrvatskih dinara.

Članak 300.

Novčanom kazriom od 10.000 hrvatskih dinara kaznit će se za prekršaj:

1. vozač koji ne zaustavi vozilo koje nađde na vozilo kojim se prevoze
djeca, kad je to vozilo zaustavljeno na kolniku radi ulaženja ili izlaženja
djece (članak 16. stavak 4.);

2. vozač koji na cesti postupa protivno odredbama članka 24. stavak
2. ovoga Zakona;

3. vozač koji se vozilom na cesti u naselju kreće brzinom koja je za
više od 30 km na sat veća od dozvoljene brzine, odnosno vozač koji se vozilom
na cesti izvan naselja kreće brzinom koja je za više od 50 km na sat veća
od dozvoljene brzine (članak 28., 28. i 30.);

4. vozač koji glede pravila prednosti prolaska postupi protivno odredbama
članka 32. ovoga Zakona;

5. vozač koji na mjestu na kojem je promet reguliran uređajem za davanje
znakova prometnim svjetlima, ne zaustavi svoje vozilo na znak crvenog svjetla
(članak 34. stavak 1. točka 1.);

6. vozač koji otpočne ili izvrši pretjecanje ili obilaženje protivno
odredbama članka 45. stavak t. ovoga Zakona;

7. vozač koji pretječe prometnim trakom namijenjenom prometu iz suprotnog
smjera, ispred vrha prijevoja ili u zavoju gdje je preglednost ceste nedovoljna
(članak 47.);

8. vozač koji pretječe vozilo koje se zaustavilo ispred obilježenog
pješačkog prijelaza radi propuštanja pješaka (članak 49.);

9. vozač koji ne zaustavi vozilo ispred obilježenog pješačkog prijelaza
kad mu je datim znakom zabranjen prolaz (članak 107. stavak 1.);

10. osoba koja je neposredno sudjelovala u prometnoj nezgodi: ako uzima
alkoholna pića ili opojne droge ili lijekove ne kojima je označeno da se
ne smiju upotrebljavati prije i za vrijeme vožnje, prije nego što se obavi
očevid (članak 179. stavak 1.);

11. vozač koji upravlja vozilom pod utjecajem opojnih droga ili lijekova
na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati prije i za vrijeme
vožnje ili je bolestan ili u takvom psihičkom stanju da je nesposoban za
sigurno upravljanje vozilom (članak 194.);

12. vozač pod utjecajem alkohola koji počne upravljati ili upravlja
vozilom u prometu na cesti (članak 195. stavak 1.)

13. vozač ili instruktor vožnje koji odbije podvrgnuti se ispitivanju
ili stručnom pregledu, odnosno uzimanju krvi ili krvi i urina (članak 285.
stavak 2. i 3.);

14. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom dok mu je vozačka
dozvola oduzeta ili zadržana, odnosno dok je isključen iz prometa (članak
292.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka vozaču ili instruktoru vožnje
uz kaznu će se izreći i zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole u trajanju
od tri mjeseca.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kojim je izazvana neposredna opasnost
za drugog sudionika u prometu ili izazvana prometna nezgoda učinilac će
se kazniti novčanom kaznom od 20.000 do 30.000 hrvatskih dinara, a vozaču
će se uz kaznu izreći i zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole u trajanju
od šest mjeseci.

Članak 301.

Novčanom kaznom od 5.000 hrvatskih dinara kaznit će se na mjestu izvršenja
prekršaja:

1. osoba koja postupi protivno odredbi članka 10. stavak 1. ovoga Zakona;

2. osoba koja s kolnika ili nogostupa ne ukloni vozilo, otpatke, predmete
i tvari koje je ostavila, nanijela ili bacila ili koje su s njezina vozila
pale ili ih pri zaustavljanju vozila stavila na cestu (članak 10. stavak
2. i 3.);

3. osoba koja postupi protvno odredbama članka 11. ovoga Zakona;

4. vozač koji se nesmanjenom brzinom kreće pored vozila javnog prijevoza
putnika ili pored autobusa kojim se vrši prijevoz za vlastite potrebe,
zaustavljenog na stajalištu i time ugrozi osobe koje u to vozilo ulaze
ili iz njega izlaze (članak 16. stavak 1.);

5. vozač koji namjerava na cesti izvršiti neku radnju vozilom, a prethodno
se nije uvjerio da to može učiniti bez opasnosti za druge sudionike u prometu
ili za imovinu (članak 18. stavak 2.);

6. vozač koji pri uključivanju u promet postupi protivno odredbama članka
20. stavak 1.ovoga Zakona;

7. vozač koji se ne kreće desnim stranom kolnika u smjeru kretanja (članak
22. stavak 1.) ili koji vozilo u kretanju drži protivno odredbama članka
22. stavak 2. ovoga Zakona:

8. vozač koji se na cesti sa kolnikom za promet u oba smjera, na kome
postoje tri prometne trake, kreće prometnom trakom koja se nalazi uz lijevi
rub ceste u pravcu kretanja vozila (članak 24. stavak 1.);

9. vozač koji brzinu kretanja svog vozila ne prilagodi osobinama i stanju
ceste i drugim uvjetima (članak 26. stavak 1.);

10. vozač koji se vozilom na cesti u naselju kreće brzinom koja je za
to do 30 km na sat većom od dozvoljene brzine, odnosno vozač koji se vozilom
na cesti izvan naselja kreće brzinom koja je za 30 do 50 km na sat veća
od dozvoljene brzine (članak 28. i 29. i članak 30. stavak 1.);

11. vozač koji postupi suprotno odredbi članka 33. stavak 1. ovoga Zakona;

12. vozač koji pretječe ili obilazi kad s obzirom na karakteristike
ceste i postojeće okolnosti na cesti i u prometu ili na tehnička svojstva
vozila, ugrožava druge sudionike u prometu (članak 41. stavak 2.);

13. vozač koji pretječe sa desne strane (članak 42. stavak 1.);

14. vozač koji sa lijeve strane pretječe vozilo koje je na kolniku zauzelo
takav položaj da se sa sigurnošću može utvrditii da to vozllo skreće ulijevo
(članak 42. stavak 1.)

15. vozač koji sa lijeve strane pretječe vozilo koje se kreće po tračnicama
postavljenim na sredini kolnika ili ako ga pretječe sa desne strane kad
između tog vozila i desnog ruba kolnika ne postoji prometna traka (članak
42. stavak 3.);

16. vozač koji obilazi protivno odredbi članka 43. ovoga Zakona:

17. vozač koji povećva brzinu kretanja svog vozila dok ga drugo vozilo
pretječe (članak 44. stavak 2.);

18. vozač koji pretječe drugo vozilo protivno odredbama članka 48. ovoga
Zakona:

19. vozač koji postupi protivno odredbama članka 50. stavak 1. ovoga
Zakona;

20. osoba koja postupi protivno odredbama članka 53. stavak 2. ovog
Zakona; ·

21. vozač koji vozilom presjeca kolonu pješaka koja se kreće kolnikom
(članak 63.);

22. vozač koji prilikom vučenja priključnog vozila postupi protivno
odredbama članka 64. ovogaZakona;

23. pješak; odnosno vodič ili gonić stoke koji postupi protivno odredbi
članka 70. ovoga Zakona;

24. gonič ili vlasnik stoke koji pusti ili ostavi stoku na cesti bez
nadzora (članak 93. stavak 1.);

25. vozač koji u odnosu na pješaka koji je stupio ili stupa na obilježeni
pješaki prijelaz postupi protivno od, redbama članha 107. stavak 2. i članka
108. stavak 1. i 2. ovoga Zakona;

26. vozač koji se vozilom približava prijelazu ceste preko željezničke
pruge u istoj razini, na način suprotan odredbama članka 110. stavak 1.
ovoga Zakoa, odnosno sudionik u prometu koji prelazi preko željezničke
pruge na način suprotan odredbi članka 110. stavak 2. ovoga Zakona;

27. sudionik u prometu koji postupi protivno odredbama članka 111. ovoga
Zakona;

28. sudionik u prometu koji postupi protivno odredbi članka 112. ovoga
Zakona;

29. vozač vozila koje vuče drugo vozilo, ako postupi protivno odredbame
članka 115. ovoga Zakona:

30. sudionik u prometu koji u odnosu na vozilo pod pratnjom postupi
protivno odredbama članka 122. ovog Zakona:

31. sudionih u prometu koji u odnosu na vozila s pravom prednosti prolaska
postupi protivno odredbama članka 123. 124. i 125. ovoga Zakona;

32. vozač koji u prometu na cesti ima ugrađene ili upotrebljava posebne
uređaje protivno odredbi članka 126. ovoga Zakona;

33. vozač koji vozilom prevozi teret kojim se ugrožava sigurnost sudionika
u prometu ili nanosi šteta cesti ili objektima na cesti (članak 127. stavak
2. točka 1.);

34. osoba koja postupi protivno odredbi članka 150. ovoga Zakona:

35. osoba koja postupi protivno odredbi članka 151. ovoga Zakona:

36. vozač koji se vozilom kreće protivno značenju prometnog svjetla
iz članka 157. stavka 1. ovoga Zakona;

37. sudionih u prometu koji ne postupi po zahtjevu izraženom pomoću
znaka ili po naredbi osoba iz članka 170. stavak 1. ovoga Zakona;

38. osoba koja je sudjelovala u prometnoj nezgodi ako postupi protivno
odredbama članka 173. stavak 1. ovoga Zakona;

39. vozač koji postupi protivno odredbama članka 174. ovoga Zakona;

40. osoba koja je bila prisutna tijeku prometne nezgode ako odbije dati
osobne podatke (članak 175.);

41. vozač koji na zahtjev ovlaštene službene osobe ne preveze osobu
ozlijedenu u prometnoj nezgodi do najbliže organizacije zdravstva (članak
176. stavak 1.);

42. vozač ili vlasnik vozila ako ne postupi prema odredbama članka 178.
stavka 1. ovoga Zakona;

43. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom prije stjecanja prava
na upravljanje (članak 214.);.

44. vozač koji upravlja vozilom one vrste ili kategorije koja nije upisana
u njegovoj vozačkoj dozvoli (članak 217. stavak 2.);

45. vozač koji postupi protivno odredbama članka 221. stavak 1. ovoga
Zakona:

46. vlasnik vozila koji svoje vozilo da na upravljanje osobi iz članka
224. stavak 2. ovoga Zakona;

47. vlasnik vozila koji ne da podatke o identitetu osobe kojoj je dao
vozilo na upravljanje (članak 224. stavak 3.);

48. vlasnik koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje nema propisane
uvjete glede dimenzija, ukupne mase ili osovinskog opterećenja ili nema
ispravne propisane uređaje za upravljanje, uređaje za zaustavljanje, uređaje
za spajanje vučnog i priključnog vozila, takograf, gume ili nema takograf
ili ako ga za vrijeme vožnje ne uključi (članak 43. stavak 1.);

49. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje nije
registrirano (Članak 245. stavak 1.);

50. vozač vozila koje je privremeno registrirano ako tim vozilom upravlja
poslije isteka roka važenja privremene regiatracije (članak 253.);

51 vlasnik vozila koji ne vrati registarske pločice vozila kome nije
produžena važnost prometne dozvole ili tehničkog pregleda ni poslije 15
dana od proteka važenja ili ako u propisanom roku ne odjavi vozilo, odnosno
ne prijavi promjenu podataka upisanih u prometnoj dozvoli ili knjižici
vozila (članak 254.);

52. sudionik u prometu, osim vozača i instruktora vožnje koji odbije
podvrgnuti se ispitivanju ili stručnom pregledu, odnosno uzimanju krvi
ili urina (članak 285. stavak 2. i 3.);

53. vozač koji u prometu na cesti upravlja s vozilom koje je isključeno
iz prometa (članak 293. stavak 3. i 4.).

Za prekršaj iz štavka 1. ovoga članka kojim je izazvana neposredns opasnost
za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, učinilac će se kazniti
novčanom kaznom od 10.000 do 15.000 hrvatskih dinara.

Članak 302.

Novčanom kaznom od 3.000 hrvatskih dinara kaznit će se na mjestu izvršenja
prekršaja:

1. vozač koji ne zaustavi vozilo iza vozila javnog prijevoza putnika
ili iza autobusa kojim se vrši prijevoz za vlastite potrebe, zaustavljenog
na stajalištu kad osobe moraju, prijeći preko prometne trake ili biciklističke
staze kojom se njegovo vozilo kreće (članak 16. stavak 3.);

2. vozač čije vozilo, protivno odredbama Članka 17. stavsh 1. ovoga
Zakona, ima na prednjoj strani svjetlosne, svjetlosno-signalne ili reflektirajuće
uređaje ili materije koji daju svjetla crvene boje, a na zadnjoj strani
svjetla bijele boje:

3. vozač koji za kretanje svog vozila koristi cestu, odnošno
kolnik ili prometnu traku, odnosno stazu koja nije namijenjena za promet
one vrste vozila kojoj to vozilo ne pripada (Članak 21.);

4. vozač koji se kreće vozilom protivno odredbama Članka 23. ovoga Zakona:

5. vozač koji smanji brzinu kretanja vozila do te mjere da svojim vozilom
pričinjava smetnje normalnom toku prometa (članak 26. stavak 2.):

6. vozač koji mijenja način upravljanja vozilom protivno odredbama članka
27. ovoga Zakona;

7. vozač koji se vozilom na cesti u naselju kreće brzinom koja je do
10 km na sat veća od dozvoljene brzine, odnosno vozač koji se vozilom na
cesti izvan naselja kreće brzinom koja je za 10 do 30 km na sat veća od
dozvoljene brzine (članak 28. i 29. i članak 30. stavak 1.);

8. vozač koji prilikom skretanja postupi protivno odredbama članka 31.
ovoga Zakona;

9. vozač koji prilikom prolaska kroz raskrižje postupi protivno odredbi
članka 33. stavak 2. i 3. ovoga Zakona;

10. vozač koji na raskrižju postupi protivno odredbi članka 35. ovoga
Zakona;

11. vozač koji prilikom napuštanja raskrižja u slučaju iz članka 36.
ovoga Zakona ne propusti sve sudionike u prometu koji se kreću u smjeru
kojim je promet otvoren;

12. vozač koji na raskrižju postupi protivno odredbi članka 37. ovoga
Zakona;

13. vozač koji obavlja mimoilaženje protivno odredbama članka 38. ovoga
Zakona;

14. vozač koji obavlja mimoilaženje protivno odredbama članka 39. ovoga
Zakona ili postupi protivno odredbi članka 40. ovoga Zakona;

15. vozač koji u slučaju iz članka 44. stavak 1. ovoga Zakona ne pomakne
svoje vozilo k desnom rubu kolnika;

16. vozač koji u slučajevima iz članka 44. stavak 3. ovoga Zakona ne
pomakne svoje vozilo što više udesno, odnosno ne zaustavi svoje vozilo
na prikladnom mjestu;

17. vozač koji pri pretjecanju ili obilaženju ne drži svoje vozilo na
potrebnoj udaljenosti od vozila koje pretječe ili obilazi (članak 45. stavak
2.);

18. vozač koji pretječe drugo vozilo koje se približava obilježenom
pješačkom prijelazu ili koje prelazi pješački prijelaz (članak 49.);

19. vozač koji ne da zvučni ili svjetlosni znak upozorenja kad je to
dužan učiniti ili ih nepotrebno upotrijebi (članak 51. i 52.);

20. vozač koji pri zaustavljanju ili parkiranju vozila ne postupi po
odredbama članka 54. ovoga Zakona;

21. vozač koji zaustavi ili parkira vozilo protivno odredbama članka
55. ovoga Zakona;

22. vozač koji zaustavi ili parkira svoje vozilo protivno odredbama
članka 57. i 58. ovoga Zakona;

23. vozač koji vozilo zaustavljeno na kolniku ne obilježi posebnim znakom
ili na način propisan u članku 61. ovoga Zakona;

24. vozač koji na cesti ostavi vozilo a ne poduzme sve mjere kojima
se spriječava da vozilo samo krene ili da ga neovlaštene osobe stave u
pokret (članak 62.);

25. vozač traktora koji u prometu na cesti vuče zaprežno vozilo koje
nije preuređeno za traktorsku vuču ili vuče više od jednog zaprežnog vozila
ili vuče zaprežno vozilo koje nema kotače s pumpanim gumama ili koje nije
priključeno traktoru krutom zglobnom vezom (članak 65.);

26. vozač koji vuče neispravno vozilo protivno odredbama članka 68,
69. i 70. te članka 71. stavak 2. i 3. ovoga Zakona;

27. osoba koja upravlja motornim vozilom koje se vuče pomoću užeta ili
krute veze, ako nema odgovarajuću vozačku dozvolu (članak 72.);

28. vozač koji vuče natovareno teretno vozilo s priključnim vozilom
ili bez priključnog vozila, odnosno traktor s priključnim vozilom protivno
odredbama članka 73. ovoga Zakona;

29. vozač koji neispravno vozilo vuče pomoću užeta ako je odstojanje
između vučnog i vučenog vozila kraće od 3 m (članak 74.);

30. vozač koji postupi protivno odredbama članka 75. 76. i 77. ovoga
Zakona;

31. vozač koji glede uporabe oborenih svjetala postupi protivno odredbama
članka 80. stavak 2. ovoga Zakona;

32. vozač koji upotrebljava svjetla za označavanje vozila protivno odredbama
članka 81. ovoga Zakona;

33. vozač koji po magli ne upotrebljava propisana svjetla ili ako ta
svjetla upotreblja na način suprotan odredbama članka 82. ovoga Zakona:

34. vozač koji ne drži potreban razmak kad se kreće iza drugog vozila
(članak 83. i 84.);

35. vozač bicikla, mopeda i motocikla koji postupi protivno odredbama
članka 87. ovoga Zakona;

36. vozač zaprežnog vozila koji ne upravlja zaprežnim vozilom koje se
kreće pa cesti ili koji zaprežno vozilo ostavi bez nadzora na cesti (članak
89.);

37. vozač zaprežnog vozila koji u prometu na cesti u zaprežno vozilo
upregne više od dvije zaprege jednu iza druge ili u prometu na cesti zapregom
vuče više od jednog vozila ili za zaprežno vozilo priveže više od jednog
grla stoke ili ga ne priveže sa stražnje desne strane ili ako nema pratioca
(članak 91. i 92.):

38. osoba koja na magistralnoj cesti goni stoku ili vodi više od dva
grla stoke ili dva grla stoke ne vodi krajnjom desnom stranom kolnika (članak
95.);

39. gonič stoke koji postupi protivno odredbama članka 96. ovoga Zakona;

40. pješak koji na obilježenom pješačkom prijelazu ili raskrižju na
kojem se prometom pješaka upravlja prometnim svjetlima za pješake ne postupi
po tim znakovima (članak 104. stavak 1.) ili postupi protivno odredbama
članka 104. stavak 2. i 3. ovoga Zakona;

41. pješah koji prilikom prelaženja preko kolnika na mjestu na kome
nije obilježen pješački prijelaz, ometa promet vozila (članak 105.);

42. vozač koji prilikom skretanja vozilom na bočnu cestu na čijem ulazu
ne postoji obilježen pješački prijelaz postupi protivno odredbi članha
109. ovoga Zakona;

43. pješak, gonič stoke i vozač vozila koje se ne smatra motornim vozilom
ili vozač motornog vozila koje ne može razviti brzinu od najmanje 40 hm
na sat; ako se kreću autocestom ili cestom rezerviranom za promet motornih
vozila (članak 113. stavak 1. i 2.):

44. vozač vozila koji postupi protivno odredbi članka 114. ovoga Zakona;

45. vozač vozila koji se na autocesti ne kreće krajnjom desnom prometnom
trakom kada ta traha nije zakrćena vozilima u koloni (članak 116. stavak
1.):

46. vozač vozila koji postupi protivno odredbi članka 117. ovoga Zakona;

47. vozač vozila koji prilikom uključivanja na autocestu, odnosno isključivanja
s autoceste postupi protivno odredbama članha 118. ovoga Zakona;

48. vozač koji vozilom na cesti kroz tunel izvodi radnje čije je izvođenje
u tunelu zabranjeno (članak 120.);

49. vozač vozila koji za vrijeme kretanja kroz tunel ne drži upaljena
oborena svjetla za osvjetljivanje ceste (članak 121.);

50. vozač koji upravlja vozilom koje je opterećeno protivno odredbi
članka 127. stavak 1. ovoga Zakona;

51. vozač koji optereti vozilo kojim upravlja protivno odredbama članka
127. stavak 2. točka 2. do 5. ovoga Zakona;

52. vozač koji glede smještaja tereta na vozilu ili označavanja tereta,
postupi protivno odredbama članka 128. ovoga Zakona;

53. vozač koji teret na vozilu noću, kao i danju u slučaju smanjene
vidljivosti, ne označi na način iz članka 129. ovoga Zakona;

54. vozač koji prevozi osobe u zatvorenom prostoru vozila koji se ne
može otvoriti iznutra (članak 133.);

55. vozač koji prevozi osobe protivno odredbi članka 134. ovoga Zakona;

56. vozač koji na teretnom motornom vozilu u prostoru za smještaj tereta
ili na priključnom vozilu koje vuče traktor prevozi osobe protivno članku
140. i 141. ovoga Zakona;

57. vozač koji u prometu na cesti prevozi osobe na teretnom motornom
vozilu ili na priključnom vozlu na kojem je zabranjeno prevoziti osobe
(članak 145.)

58. osoba koja se prevozi teretnim motornim vozilom u prostoru za smještaj
tereta ili priključnim vozilom koje vuče traktor ili radni stroj ako stoji
u vozila (članak 146.):

60. sudionik u prometu koji se ne pridržava ograničenja, zabrane tj.
obveza izraženih postavljenim prometnim znacima (članak 148. stavak 4.);

61. vozač koji upravlja vozilom u pratnji natjecatelja ako vozilo ne
označi posebnim znakom (članak 188.);

62. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom, a nije mu izdana
vozačka dozvola ili je njegovoj vozačhoj dozvoli istekao rok važenja ili
ne koristi pomagala koja su upisana u njegovu vozačku dozvolu (članak 192.);

63. osoba koja osposobljava kandidata za vozača vozila a ne ispunjava
za to propisane uvjete i instruktor vožnje ako nema pri sebi dozvolu instruktora
vožnje i vozačku dozvolu ili ih ne pokaže na zahtjev ovlaštene službene
osobe (članak 200.);

64. vozač koji upravlja biciklom ili zaprežnim vozilom protivno odredbama
članka 213. ovoga Zakona;

65. vozač koji ne postupi prema odredbi članha 227. ovoga Zakona:

66. vozač koji upravlja autobusom ili vozilom čija je najveća dopuštena
masa veća od 3500 kg ili instruktor vožnje obavlja obuku iz nastavnog predmeta
upravljanje vozilom, duže od vremena propisanog u članku 239. ovoga Zakona;

67. vozač koji postupa protivno odredbama članka 240. ovoga Zakona:

68. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje nema ispravne
propisane uređaje i opremu, osim uređaja za upravljanje, uređaje za zaustavljanje;
uređaje za spajanje vučnog i priključnog vozila, takografa i guma (članak
243. stavak 1.);

69. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje nije označeno
pokusnim pločicama (članak 245. stavak 2.);

70. vozač vozila registriranog u stranoj zemlji, ako nema važeću prometnu
dozvolu, registarske pločice ili međunarodnu oznaku zemlje registracije
ili ako vuče strano neregistrirano priključno vozilo koje nije označeno
s ponovljenim brojem vučnog vozila (članak 251.);

71. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje nije tehnički
pregledano (članak 260.);

72. vozač ili vlasnik koji vozilo ne podvrgne izvanrednom tehničkom
pregledu (članak 262. stavak 2. i 3.);

73. vozač koji uključi u promet na cesti vozilo kojem je to kontrolor
na tehničkom pregledu zabranio (članak 269.);

74. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom protivno odredbi
članka 279. ovoga Zakona.

Za prekršaj iz štavka 1. ovoga članka kojim je izazvana neposredna opasnost
za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, učinilac će se kazniti
novčanom kaznom od 6.000 do 9.000 hrvatskih dinara.

Članak 303.

Novčanom kaznom od 1.000 hrvatskih dinara kaznit će se na mjestu izvršenja
prekršaja:

1. vozač koji upravlja vozilom za prijevoz djece koje nije obilježno
posebnim znakom (članak 16. stavak 5.);

2. vozač koji, prije obavljanja radnji iz članka 18. ovoga Zakona ne
upozori o svojoj namjeri druge sudionike u prometu ili to učini pravovremeno
(članak 18. stavak 1.) ili postupi prptivno odredbi članka 19. stavak 2.
ovoga Zakona;

3. vozač koji prilikom kretanja vozila unazad postupi protivno odredbama
članka 25. ovoga Zakona;

4. vozač koji poslije izvršenog pretjecanja ili obilaženja vozila zauzme
položaj na prometoj traci kojom se do tada kretao (članak 46.);

5. osoba koja na zaustavljenom ili parkiranom vozilu otvara vrata i
time ometa kretanje drugih sudiokka u prometu ili ugrožava sigurnost prometa
(članak 56.);

6. vozač radnog stroja ako u prometu na cesti vuče priključke koji ne
služe njegovoj namjeni (članak 66.);

7. tko bciklom ili mopedom u prometu na cesti vuče priključno vozilo
protivno odredbi članka 67. ovoga Zakona;

8. vozač blclkla i mopeda ako postupi protivno odredbi članka 86. ovoga
Zakona;

9. vozač motocikla i mopeda i osobe koje se prevoze vozilom, ako u prometu
na cesti ne nose zaštitnu kacigu za vrijeme vožnje (članak 88.);

10. vozač zaprežnog vozila koji za vrijeme vožnje na cesti ne drži uzde
u rukama ili ne vodi zapregu prema odredbama članka 90. ovoga Zakona;

11. gonič stoke koji stoku ne drži što bliže desnom rubu ceste (članak
98. stavak 2.);

12. gonič koji postupi protivno odredbama članka 97. ovoga Zakona;

13. pješak koji se nepotrebno zadržava na kolniku ili se na kolniku
igra, sanjka, skija i sl. ili se na cesti koja ima nogostup ili drugu površinu
određedu za kretanje pješaka kreće kolnikom (članak 98.);

14. pješak koji u slučaju iz stavka 2. olanka 99. ovoga Zakona, ometa
ili sprečava promet vozila;

15. pješak koji se po kolniku kreće protivno odredbama članka 100.,
101. i 102. ovoga Zakona;

16. pješak koji preko kolnika i biciklističke staze ili traka prelazi
na način protivan odredbama članka 103: ovoga škona;

17. vodić organizirane kolone pješaka i pješae; ako se ne kreću u koloni
po jedan; noću i danju za vrijeme smanjene vidljivosti te u drugim slučajevima
kada je to potrebito radi sigurnosti prometa, a vodič i ako je kolona duža
od 50 metara ili je razmak između kolona manji od 50 metara (članak l 06.);

18. vozač bicikla, mopeda ili motocikla koji prevozi predmete šire od
50 cm sa svake strane vozila kao i vozač bicikla i mopeda koji na priključnom
vozilu prevozi predmete šire od 80 cm (članak 130.);

19. vozač koji vozilom prevozi osobe protivno članku 131. i 132. ovoga
Zakona:

20. osoba koja se prevozi vozilom ako na bilo koji način ometa vozača
u upravljanju vozilom ili ako utječe na njega da upravlja vozilom na način
kojim se umanjuje sigurnost prometa (članak 135.):

21. vozač ili druga osoba koja se za vrijeme vožnje u motornom vozilu
ne veže sigurnosnim pojasom (članak 136.);

22. osoba koja za vrijeme kretanja vozila u prometu na cesti iskače,
otvara vrata, naginje se izvan vozila, ili se vozi na vanjskim dijelovima
vozila ili na traktorskim priključćima ili uskače u vozilo (članak 137.);

23. vozač koji za vrijeme kretanja po cesti prevozi osobe protivno članku
139. i 142. ovoga Zakona;

24. vozač koji u prometu na cesti nema kod sebe odobrenje za prijevoz
osoba teretnim motornim vozilom, odnosno priključnim vozilom koje vuče
traktor ili to odobrenje ne pokaže na zahtjev ovlaštene službene osobe
(članak 143.);

25. vozač koji na turističkom vlaku prevozi osobe protivno članku 144.
ovoga Zakona;

26. kandidat za vozača koji za vrijeme upravljanja vozilom nema pri
sebi ili odbije pokazati potvrdu da je duševno i tjelesno sposoban za upravljanje
vozilom (članak 202. stavak 2);

27. instruktor vožnje koji na cesti osposobljava kandidata za vozača
na vozilu koje nije označeno posebnim pločicama (članak 204. stavak 1.);

28. vozač koji nema kod sebe odgovarajuću važeću vozačku dozvolu ili
je ne pokaže na zahtjev ovlaštene osobe (članak 224. stavak 1.);

29. vozač koji nema kod sebe važeću potvrdu za korištenje pokusnih pločica
ili je ne pokaže na zahtjev ovlaštene osobe (članak 245. stavak 4.);

30. vozač koji nema kod sebe važeću prometnu dozvolu za vozilo kojim
upravlja ili prometnu dozvolu ili knjižicu vozila ne pokaže na zahtjev
ovlaštene osobe ili ih ostavi u vozilu bez nadzora (članak 246. stavak
3.);

31. vozač vozila koji nema propisan broj registarskih pločica ili na
kome su te pločice ili međunarodna oznaka postavljene tako da se dobro
ne vide ili nisu čitljive (članak 248.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kojim je izazvana neposredna opasnost
za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, učinilac će se kazniti
novčanom kaznom od 2.000 do 3.000 hrvatskih dinara.

Članak 304.

Novčane kazne naplaćene prema ovom Zakonu prihod su Republike Hrvatske
a koriste se prema odluci Vlade Republike Hrvatske iz proračuna Republike
za financiranje preventivnih aktivnosti u cestovnom prometu (informativno-propagandna
djelatnost, školske i prometne jedinice mladeži, preventivne aktivnosti
Hrvstskog savjeta za sigurnost prometa, hitna medicinska pomoć i sl.).

Članak 305.

Osobi koja počini prekršaj iz Zakona, ako od na učinjenog prekršaja
iz istog članka ovoga Zakona za

koji je pravomoćnom odlukom već ranije kažnjena nije proteklo više od
jedne godine, odmjerit će se kazna za taj prekršaj a zatim na temelju ovoga
članka uvećati za onoliko puta za koliko je prekršaja iz istog članka ovoga
Zakona, unazad jedne godine od dana počinjenog prekršaja povodom kojeg
se vodi postupak, već kažnjena pravomoćnom odlukom.

Na isti će se način postupiti i pri izricanju zaštitne mjere oduzimanja
vozačke dozvole.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, sudioniku u prometu koji je počinio
prekršaj za koji je propisana ovim Zakonom naplata kazne na mjestu izvršenja,
ovlaštena službena osoba, ako ne može odmah provjeriti da li je učinilac
već kažnjavan unazad jedne godine, naplatit će novčanu kaznu propisanu
za taj prekršaj.

Ukoliko se utvrdi da je sudionik u prometu već kažnjavan, policijska
uprava, odnosno policijska stanica donijet će rješenje o prekršaju i izreći
kaznu u smislu stavka 1. ovoga članka umanjenu za već naplaćenu novčanu
kaznu, ako od dana naplaćene kazne iz stavka 3. ovoga članka nije proteklo
više od 30 dana.

Članak 306.

Novčanu kaznu na mjestu izvršenja prekršaja naplaćuju ovlaštene službene
osobe Ministarstva unutarnjih poslova.

Sudioniku u prometu koji ne plati novčanu kaznu na mjestu izvršenja
prekršaja, ovlaštena službena osoba izdat će uplatnicu kojom sudionik može
kaznu platiti u roku od osam dana.

Radi osiguranja izvršenja kazne ili zaštitne mjere, odnosno prisustva
u prekršajnom postupku, ovlaštena službena osoba može od stranca ili hrvatskog
državljanina s privremenim boravkom u inozemstvu, privremeno zadržati putovnicu
do okončanja postupka, a najduže do 48 sati.

Članak 307.

Ako je zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole izrečena instruktoru
vožnje, on se ne smije baviti obukom kandidata za vozača u praktičnom upravljanju
vozilom dok traje izrečena zaštitna mjera.

Članak 308.

O izrečenim kaznama zaštitnim mjerama, mjerama sigurnosti, prometnim
nezgodama i njihovim posljedicama te o vozačima vozila i vozilima vode
se evidencije.

Evidencije iz stavka 1. ovoga članka vodi Ministarstvo unutarnjih poslova.

Tijelo koje izrekne kaznu odnosno zaštitnu mjeru ili mjeru sigurnosti,
dužno je o izrečenoj kazni, odnosno mjeri obavijestiti Ministarstvo unutarnjih
poslova u roku od osam dana od pravomoćnosti odnosno izvršnosti.

S podacima iz evidencije iz stavka 1. ovoga članka mogu se koristiti
pravosudni organi, organi koji vode prekršajni postupak, Ministarstvo unutarnjih
poslova, znanstvene, zdravstvene i druge institucije, organizacije i tijela
koja se bave pitanjima sigurnosti prometa te pravne i fizičke osobe koje
obavljaju javni prijevoz i prijevoz za vlastite potrebe.

Članak 309.

Trajanje zaštitne, mjere oduzimanja vozačke dozvole računa se od dana
oduzimanja na temelju praomoćnog rješenja o izricanju te mjere.

Vrijeme provedeno na izdržavanju kazne zatvora ne računa se u vrijeme
zaštitne mjere iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 310.

Izvršenje zaštitne mjere oduzimanja vozačke dozvole može se odgoditi,
osim za prekršaje iz članka 300. točke 11., 12., 13. i 14. ovoga Zakona,
ako organ koji vodi prekršajni postupak utvrdi da se, prema okolnostima
u kojima je prekršaj počinjen i prema ponašanju počinitelja nakon počinjenog
prekršaja, a s obzirom na njegovo ranije ponašanje u prometu, može očekivati
da on i bez izvršenja te mjere neće ubuduće činiti prekršaje u prometu
na cesti.

Organ koji vodi prekršajni postupak, profesionalnim vozačima, instruktorima
vožnje i strancima, ako bi se bezuvjetnim izricanjem zaštitne mjere ugrozila
njihova egzistencija, odgodit će izvršenje zaštitne mjere oduzimanja vozačke
dozvole, osim za prekršaje iz članka 300. točke 11., 12.,13. i 14. ovoga
Zakona, uz uvjet da počinitelj prekršaja u određenom rokti, kojem može
biti kraći od jedne ni duži od dvije godine, ne počini drugi prekršaj iz
ovoga Zakona za koji se može izreći zaštitna mjera.

U rješenju o prekršaju kojim je izrečena mjera iz stavka 1. i 2. ovoga
članka odredit će se vrijeme trajanja i vrijeme za koje se odgača njezino
izvršenje.

Članak 311.

Odgodeno izvršenje zaštitne mjere oduzimanja vozačke dozvole opozvat
će se ako počinitelj prekršaja, u roku za koje je izvršenje odgodeno, počini
novi prekršaj koji je propisano izricanje te zaštitne mjere.

Ako organ koji vodi prekršajni postupak izrekne počinitelju prekršaja
novu zaštitnu mjeru oduzimanja vozačke dozvole i opozove odgođeno izvršenje
ranije zaštitne mjere, vrijeme trajanja nove zaštitne mjere zbrojit će
se vrijeme trajanja.

Izvršenje zaštitne mjere iz stavka 2. ovoga članka ne može se odgadati.

Članak 312.

Uz uvjet reciprociteta, protiv osobe koja ima prebivalište u Republici
Hrvatskoj, a u stranoj zemlji poćini prometni prekršaj po propisima te
zemlje pokrenut će se u Republici Hrvatskoj prekršajni postupak ako to
zahtijeva nadležni strani organ, s osoba za isti prekršaj može bit kažnjena
po hrvatskim propisima, ako za taj prekršaj riije bila kažnjena u zemlji
u kojoj je prekršaj počinjen.

Članak 313.

Ako vozač koji ima inozemnu vozačku dozvolu počini na teritoriju Republike
Hrvatske prekršaj za koji je ovim zakonom propisano da se mora izreći zaštitna
mjera oduzimanja vozačke dozvole, tom se vozaču, umjesto oduzimanja vozačke
dozvole, može izreći zaštitna mjera zabrane korištenja inozemne vozačke
dozvole na teritoriju Republike Hrvatske.

Zabrana korištenja inozemne vozačke dozvole upisat će se u inozemnu
vozačku dozvolu osobe kojoj je izrećena a njeno se trajanje računa od dana
kada je upisana.

Članak 314.

Ako maloljetnik počini prekršaj propisa o sigurnosti prometa na cestama
novčanom kaznom propisanom za počinjeni prekršaj kaznit će se roditelj,
usvojitelj, odnosno staratelj maloljetnika, ako je prekršaj učinjen kao
posljedica propusta dužnosti staranja o maloljetniku.

Članak 315.

Instruktor vožnje pod čijaim se nadzorom kandidat za vozača obućava
u upravljanju vozilom u prometu na cesti, kaznit će se prekršaj što ga
počini kandidat za vozača osim ako nije bilo u mogućnosti spriječiti prekršaj.

XIII. OVLAŠTENJA ZA DONOŠENJE PROPISA ZA IZVRŠENJE OVOG ZAKONA

Članak 316.

Ovlašćuje se ministar unutarnjih poslova da:

1. donese propise o načinu evidentiranja, praćenja i objave podataka
o izrečenim kaznama, mjerama sigurnosti, zaštitnim mjerama, prometnim nezgodama
i njihovim posljedicama; uvjetima za upravljanje i način prijevoza na određedim
kategorijama motornih vozila i vozila na motorni pogon policije; programu
i načinu osposobljavanja i djelovanja školskih i prometnih jedinica mladeži;
sadržaju, obliku i načinu izdavanja i oduzimanja dopuštenja (licence) o
sadržaju, obliku, veličini i boji obrazaca u svezi s propisima koje donosi
te o uvjetima koje mora ispunjavati stručna organizacija iz članka 277.
ovoga Zakona:

2. u suglasnosti s ministrom pomorstva; prometa i veza donese propise
o odori i oznakama školskih i prometnih jedinica mladeži: o znacima što
ih sudionicima u prometu na cesti daju ovlaštene osobe; vozačkim dozvolama,
registraciji vozila i tehničkim pregledima vozila; o posebnim uvjetima
glede dobnih granica za vozače motornih vozila kategorije C u skupnom prijevozu
ljudi; sadržaju, obliku, veličini, i boji obrasca prometne i vozačke dozvole
i knjižice vozila, posebnom znaku kojim se označava važenje tehničkog pregleda
te drugih obrazaca u svezi s propisima koje donosi.

Ovlašćuje se ministar pomorstva, prometa. i veza da:

1. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova donese propise o prometnim
znakovima i signalizaciji na cestama; propis o obilježavanju vozila kojim
se prevoze djeca; propis o osnovnim uvjetima kojima javne ceste i njihovi
elementi moraju udovoljavati s gledišta sigurnosti prometa

2. u suglasnosti s ministrom industrije, brodogradnje i energetike donese
propise o uvjetima, postupku i načinu ispitivanja vozila; o tome što se
smatra proizvodrijom, preinakom i bitnijim popravkom; o stručnoj spremi
djelatnika koji obavljaju ispitivanje; o obliku i sadržaju potvrde o ispivanju;
o vodenju evidencije o izdanim potvrdama te o davanju na korištenje podataka
o ispitivanju vozila;

3. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova i ministrom industrije,
brodogradnje i energetike donese propise o dimenzijama, ukupnoj masi i
osovinskom opterećenju vozila; o uređajima i opremi koje moraju imati vozila
i o uvjetima kojima moraju udovoljavati uređeji i oprema vozila u prometu
na cestama;

4. u suglasnosti s ministrom rada i socijalne skrbi donese propise o
ukupnom trajanju vremena upravljanja vozilom; o načinu rada udvojenih posada
na vozilima: o odmorima vozača u svezi s upravljanjem vozilom; o obliku
i sadržaju obrasca individualne kontrolne knjižice i uputstvo za njezinu
popunu.

Ovlašćuje se ministar kulture i prosvjete da:

1. u suglasnosti s ministrom pomorstva, prometa i veza donese propise
o prostoru, nastavnim sredstvima, pomagalima i opremi koja omogućuje nesmetano
osposobljavanje kandidata za vozače vozila pojedine vrste ili kategorije
vozila; o razlozima, uvjetima i postupku utvrđivanja privremene ili trajne
zabrane obavljanja djelatnosti autoškola; o uvjetima i načinu osposobljavanja
kandidata za vozače; o programu, sadržaju i načinu posebne provjere osoba
iz članka 202. stavak 1. ovoga Zakona i uvjetima koje mora ispunjevati
organizacija za provodenje te provjere; o evidenciji i dokumentaciji koju
vode autoškole; donese nastavni plan i program osposobljavanja kandidata
za vozače, popis nastavnih sredstava i pomagala za realizaciju sadržaja
programa osposobljavanja te uvjete koje mora ispunjavati stručna organizacija
iz članka 205. ovoga Zakona, propis o sadržaju, obliku i načinu izdavanja
i oduzimanja dopuštenja (licencije), te o sadržaju. obliku, velićini i
boji obrazaca u svezi s propisima koje donosi; o programu, saćiržaju i
načinu posebne provjere osoba iz članka 206. ovoga Zakona i uvjetima koje
mora ispunjavati organiz.acija za provođenje te provjere; o stupnju i profile
stručne spreme ispitivača, odnosno ispitne komisije i drugim uvjetima za
članove ispitne komisije: o uvjetima i načinu polaganja vozačkog ispita
te evidencijama u svezi s propisima koje donosi;

2. u suglasnosti s ministrom pomorstva, prometa i veza i ministrom zdravstva
utvrdi program vozačkog ispita.

Ovlašćuje se ministar zdravstva da:

1. propiše uvjete za obavljanje zdravstvenih pregleda, vrstu i opseg
pregleda, način vodenja evidencije i medicinske dokumentacije, izdavanje
uvjerenja i izvještavanja o zdravstvenoj sposobnosti vozača i kandidata
za vozače, da odredi zdravstvene organizacije za obavljanje tih pregleda
te uvjete koje mora ispunjavati stručna organizacija iz članka 238. ovoga
Zakona;

2. u suglasnosti š ministrom unutarnjih poslova odredi zdravstvenu organižačijau
lli organ koji će obavljati analizu krvi ili krvi i urina radi utvrdivanja
alkoholiziranosti vozača i drugih sudionika u prometu. Propiše uvjete koje
ta organizacija ili organ mora ispunjavati, način i postupak uzimanja krvi
i urina te utvrdi naknadu za obavljanje tih poslova.

Ovlašćuje se ministar graditeljstva i zaštite okoliša da donese propis
o odori dsoba koje obavljaju kontrolu parkiranja na mjestima gdje je to
vremenski ograničeno.

Ovlašćuje se ministar obrane da donese propise o programu i načinu polaganja
vozačkog ispita vojnih osoba, kao i propise o registraciji vojnih vozila.

XIV. PRIJELAZNO I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 317.

Autoškole dužne su uskladiti organizaciju i djelatnost prema odredbama
ovoga Zakona u roku tri mjeseca od dane stupanja na snagu odgovarajućih
provedbenih propisa iz članka 316. ovoga Zakona.

Autoškole koje ne ispune propisane uvjete za osposobljavanje kandidata
za vozače prestaju s radom u roku iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 316.

Instruktori vožnje koji su uvjete za osposobljavanje kandidata za vozače
stekli po ranijim propisima i koji imaju 20 godina vozačkog iskustva, pet
godina radnog iskustva na poslovima instruktora vožnje, a navršili su 50
godina života. mogu osposobljavati kandiate za vozače iako nemaju završenu
stručnu spremu za zanimanje instruktor vožnje.

Članak 319.

Stanice za tehničke preglede vozila dužne su uskladiti organizaciju
i djelatnost u roku od šest mjeseći od stupanja na snagu odgovarajućih
provedbenih propisa iz članka 277. stavak 3. i članka 316. ovoga Zakona.

Stanice za tehnlčke preglede koje ne usklade svoj rad u roku iz stavka
1. ovoga članka. preštaju s radom danom isteka tog roka.

Članaka 320.

Djelatnici koji šu prijst snagu ovoga Zakona položili ispit za kontrolore
te referentima za registraciju vozila koji su položili odgovarajući ispit
u Centru za vozila Hrvatske, Ministarstvo unutarnjih poslova izdat će dopuštenje
(licencu).

Članak 321.

Strućne organizacije iz članka 205. i 277. te organizacija iz članka
280. ovoga Zakona, dužne su organizirati svoju djelatnost i donijeti akte
propisane ovim zakonom u roku od 30 dana od dana dobijanja ovlaštenja.

Članak 322.

Registarske pločice i prometne dozvole izdane po dosadašnjim propisima
zamijenit će se u roku godine dana od stupanja na snagu odgovarajućih provedbenih
propisa iz članka 316. ovoga Zakone.

Vozačke isprave izdane po dosadašnjim propisima zamijenit će se u roku
tri godine od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 323.

Obrasce, registre, registarske i druge pločice u svezi s vozačkim dozvolama
i registracije vozila izraduje Ministarstvo unutarnjih poslova ili organizacija
koju ono za to ovlasti.

Obrasce i registre u svezi s tehničkim pregledima vozila propisuje ministar
unutarnjih: poslova a izraduje stručna organizacija članka 277. ovoga Zakona.

Cijene obrazaca, registara registarških i drugih pločica iz stavka 1.
ovoga članka određuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 324.

Ministri ovlašteni ovim Zakonorri za donošenje odluka i propisa donijet
će ih u roku 30 dana od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Ministri koji su ovim Zakonom ovlašteni za donošenje provedbenih progisa,
ovlašćuju se u njima mogu propisati i prekršaje te odrediti novčane kazne
za te prekršaje.

Članak 325.

Do donošenja provedbenih propišs iz članka 316. ovoga Zakona, osim odredbi
koje su suprotne odredbama ovoga Zakona primjenjuju se propisi preuzeti
člankom 2. Zakona o preuzimanju saveznih zakona iz oblasti unutarnjih pošloaa
ltoji se u Republici Hrvatskoj primjenjuju kao republički propisi ("Narodne
novine", br. 53/91.) i to:

1. Pravilnik o prometnim znakovima na cestama,

2. Pravilnik o znacima što ih sudionicima u prometu na cestama daju
ovlaštene osobe,

3. Pra.vilnik o osriovnim uvjetima kojima, javne ceste izvan naselja
i njihovi elementi moraju udovoljavati s gledišta sigurnosti prometa,

4. Pravilnik o dimenzijama, ukupnim masama i osovinskom opterećenju
vozila te o osnovnirn uvjetima kojima moraju udovoljavati uređaji i oprema
na vozilima u prometu na cesti,

5. Pravilnik o zdravstvenim uvjetima koje moraju ispunjavati vozači
motornih vozila,

6. Pravilnik o posebnom znaku za označavanje vozila kojima upravlja
osoba kojoj su oštećeni ekstremiteti bitni za upravljanje vozilom,

7. Pravilnik o načinu obilježtevanja vozila kojim se prevoze djeca.

8. Pravilnik o ukupnom 'trajaxsju upravljanja vozilom, odmora vozač

1. Pravilnik o zdravstvenim pregledima o duševnoj i tjelesnoj sposobnosti
za upravljanje vozilima na motorni pogon ("Narodne novine", br.
30/77.).

2. Pravilnik o načinu i postupku vadenja krvi i uzimanja mokraće za
analizu radi utvrđivanja koncentracije alkohola kod vozača i drugih sudionika
u prometu ("Narodne novine". br. 26/77.),

3. Pravilnik o registraciji motornih i priključnih vozila, obrascu prometne
i vozačke dozvole (" Narodne novine", br. 54/91., 6/92. i 35/92.),

4. Pravilnik o registraciji vozila ("Narodne novine", br.
46/84.),

5. Pravilnik o registraciji vozila Ministarstva unutarnjih poslova ("Narodne
novine", br. 34/91.).

6. Pravilnik o tehničkim pregledima vozila ("Narodne novine",
br. 7/91.),

7. Pravilnik o preventivnim tehničkim pregledima vozila ("Narodne
novine". br. 14/83.).

8. Pravilnik o vozačkim dozvolama ("Narodne novine", br. 55/76.),

9. Pravilnik o obrascu dozvole za vozača instruktora i načinu vodenja
evidencije o izdanim dozvolama ("Narodne novine", br. 55/76.).

10. Naredba o ograničenju prometa na cestama ("Narodne novine".
br. 29/91.).

11. Naredba prometu vozila na motorni pogon i priključnih vozila na
cestama u zimskim uvjetima ("Narodne novine". br. 6/77., 4/85.,
53/89. i 50/90.).

12. Pravilnik o osposobljavanju, uniformi i oznakama pripadnika školskih
i omladinskih prometnih jedinica ("Narodne novine". br. 12/80.),

13. Pravilnik o osposobljavanju kandidata za vozače vozila na motorni
pogon ("Narodne novine", br. 50/91.).

14. Pravilnik o polaganju ispita za vozače vozila na motorni pogon ("Narodne
novine", br. 50/91.),

15. Pravilnik o imenovanju Komisije za provodenje vozačkih ispita ("Narodne
novine", br. 50/91.).

16. Pravilnik o ovlaštenjima Hrvatskog auto kluba i načinu osiguravanje
šredstava za obavljanje pošlova koji su niu pavjereni ("Narodne novine".
br. 11/92.),

17. Odluka o odredivanju organizacija kojoj še povjerava provodenje
vozačkih ispita ("Narodne novine". br. 72/91)

Članak 326.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti točka 4. stavka 1. članka
1. Zakona o preuzmanju zakona iz oblasti unutarnjih poslova koji se u Republici
Hrvatskoj primjenjuju kao republički propisi ("Narodne novine"
br. 53/91.) i Zakon o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne novine".
br. 20/90., 8/91. i 20/91. - pročišćeni tekst).

Članak 327.

Ovaj Zakon stupa na snagu tridesetog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 340-08/92-01/01

Zagreb. 26. studenoga 1992.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma

**Sabora Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 84/1992-2182