### NN 111/2017 (16.11.2017.), Polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2017. godine

HRVATSKI SABOR

2619

Na temelju članka 9. stavka 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti (»Narodne novine«, br. 139/10. i 19/14.) Hrvatski sabor na sjednici 11. studenoga 2017. donio je

POLUGODIŠNJI IZVJEŠTAJ

O PRIMJENI FISKALNIH PRAVILA ZA PRVO POLUGODIŠTE 2017. GODINE

Polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila dostavlja se uz polugodišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna. Uredbom o sastavljanju i predaji izjave o fiskalnoj odgovornosti i izvještaja o primjeni fiskalnih pravila, propisuje se oblik i sadržaj izvještaja o primjeni fiskalnih pravila.

Polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila treba sadržavati:

– projekciju nominalnog i realnog BDP-a i projekciju inflacije koje su bile ishodište za izradu državnog proračuna za tekuću proračunsku godinu

– nove projekcije nominalnog i realnog BDP-a te projekciju inflacije, ako su projekcije objavljene u smjernicama ekonomske i fiskalne politike za trogodišnje razdoblje ili u drugim odgovarajućim dokumentima koje usvaja Vlada

– podatke o ostvarenjima BDP-a i inflacije te ostalih makroekonomskih pokazatelja koji upućuju na trendove u gospodarskoj aktivnosti (industrijska proizvodnja, promet u trgovini na malo, indeks građevinskih radova, turistički dolasci i noćenja te robni izvoz i uvoz) u prvom polugodištu tekuće proračunske godine te

– opis rizika zadovoljenja fiskalnog pravila za tekuću proračunsku godinu.

1. Projekcije nominalnog i realnog bruto domaćeg proizvoda te projekcije inflacije za 2017. godinu

Prilikom izrade plana državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2017. godinu projicirana je realna stopa rasta bruto domaćeg proizvoda od 3,2% te prosječna stopa inflacije od 1,0%, dok je projekcija bruto domaćeg proizvoda u tekućim cijenama iznosila 357,7 milijardi kuna. U posljednjim projekcijama objavljenim u okviru Smjernica ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2018. – 2020., navedene projekcije su djelomično izmijenjene kao što je prikazano u tablici 1.

Tablica 1:     Projekcije bruto domaćeg proizvoda i inflacije za 2017. iz Smjernica ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2018. – 2020.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129963/images/143969.jpg)

Izvor: Ministarstvo financija

2. Podaci o ostvarenjima BDP-a i inflacije te ostalih makroekonomskih pokazatelja koji upućuju na trendove u gospodarskoj aktivnosti

Tablica 2:     Ostvarenja osnovnih makroekonomskih pokazatelja u prvom polugodištu 2017.

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129963/images/143961.jpg)

Izvor: Državni zavod za statistiku, Hrvatska narodna banka

3. Opis rizika zadovoljenja fiskalnog pravila za tekuću proračunsku godinu

Uzevši u obzir snažne napore vezane za fiskalnu konsolidaciju uslijed kojih je manjak opće države u 2016. bio na razini od 0,8% BDP-a, što je značajno bolje ostvarenje od preporuka Vijeća EU, u lipnju 2017. Vijeće EU je potvrdilo izlazak iz Procedure prekomjernog proračunskog manjka.

Manjak državnog proračuna za 2017. godinu planiran je u iznosu od 6,8 milijardi kuna ili 1,9% BDP-a. Višak izvanproračunskih korisnika projiciran je u iznosu od 949 milijuna kuna ili 0,3% BDP-a, a višak lokalnih jedinica u iznosu od 223 milijuna kuna ili 0,1% BDP-a. Time je ukupni manjak općeg proračuna prema nacionalnoj metodologiji projiciran u iznosu od 5,6 milijardi kuna ili 1,6% BDP-a. Sukladno projekcijama iz Programa konvergencije RH za razdoblje 2017. – 2020., koje su izrađene na temelju plana državnog proračuna, financijskih planova izvanproračunskih korisnika, lokalnih jedinica i javnih poduzeća, planirani manjak općeg proračuna sukladno ESA 2010 metodologiji iznosit će 4,8 milijardi kuna ili 1,3% BDP-a u 2017. godini. Pritom je kretanje rashoda općeg proračuna u skladu s privremenim fiskalnim pravilom, prema kojem međugodišnja stopa rasta rashoda općeg proračuna, sukladno ESA 2010 metodologiji, ne smije biti veća od međugodišnje stope rasta projiciranog, odnosno procijenjenog BDP-a u tekućim cijenama. Navedeni rashodi općeg proračuna ne uključuju rashode za kamate, rashode za provođenje programa EU bez nacionalnog sufinanciranja i godišnje promjene rashoda uslijed promjena u institucionalnom obuhvatu općeg proračuna.

Imajući u vidu polugodišnja fiskalna ostvarenja državnog proračuna, izvanproračunskih korisnika te lokalne države, kao i tekuća makroekonomska kretanja, procjenjuje se kako će privremeno fiskalno pravilo za 2017. godinu biti ispunjeno.

Klasa: 400-06/17-01/03

Zagreb, 11. studenoga 2017.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
 Hrvatskoga sabora
 Gordan Jandroković, v. r.