## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-VII-944/1995. od 20. studenoga 1995.

### NN 94/1995 (22.11.1995.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-VII-944/1995. od 20. studenoga 1995.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić, predsjednik
Suda, te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje Momčinović,
Ivan Marijan Severinac,. Milan Vuković i Mladen Žuvela, na sjednici održanoj
dana 20. studenoga 1995. godine, povodom žalbe političkih stranaka: Akcije
socijaldemokrata Hrvatske (ASH), Hrvatske kršćanske demokratske unije (HKDU),
Hrvatske nacodne stranke (HNS), Hrvatske seljačke stranke (HSS), Hrvatske
socijalno liberalne stranke (HSLS), Hrvatske stranke prava - 1861 (HSP-1861),
Hrvatskih nezavisnih demokrata (HND), Istarskog demokratskog sabora (IDS),
Socijaldemokratske partije Hrvatske (SDP), Riječkog demokratskog saveza
(RiDS) i Slavonsko-baranjske hrvatske stranke (SBHS), podnesene po punomoćniku
Antu Nobilu, odvjetniku iz Zagreba, donio je ovo

## RJEŠENJE

### USTAVNOG SUDA REPUBLIKE HRVATSKE BROJ U-VII-944/1995. OD 20. STUDENOGA 1995.

1. Odbija se žalba Akcije socijaldemokrata Hrvatske (ASH), Hrvatske
kršćanske demokratske unije (HKDU), Hrvatske·narodne stranke (HNS), Hrvatske
seljačke stranke (HSS), Hrvatske socijalno liberalne stranke (HSLS), Hrvatske
stranke prava-1861 (HSP-1861), Hrvatskih nezavisnih demokrata (HND), Istarskog
demokratskog sabora (IDS), Socijaldemokratske partije Hrvatske (SDP), Riječkog
demokratskog saveza (RIDS) i Slavonsko-baranjske hrvatske stranke (SBHS),
podnesene protiv rješenja Izborne komisije Republike Hrvatske Klasa: 013-01/95-01/01.

Urbroj: 56605-95-511/3 od 16. studenoga 1995. godine.

II. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Navedenim rješenjem Izborne komisije Republike Hrvatske, odbijen je
prigovor političkih stranaka, navedenih u izreci, kao neosnovan jer nije
bilo nepravilnosti pri utvrđivanju službenih rezultata izbora zastupnika
u Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

Izborna komisija Republike Hrvatske je izrazila stav da je prilikom
utvrđivanja držvnih lista, odnosno posebnih lista koje sudjeluju u diobi
zastupničkih mjesta (članak 24. stavak 3. i 4. i članak 24a. stavak 3.
i 4. Zakona) uzimala u obzir samo dobivene glasove pojedinih državnih,
odnosno posebnih lista.

U pravodobno podnesenoj žalbi žalitelji navode da je pobijanim rješenjem
zauzeto pogrešno stajalište jer je na ranijim izborima 1992. i 1993. godine
na drugačiji način izračunavana tzv. prohibitivna klauzula od načina kojega
je primijenila Izborna komisija Republike Hrvatske 1995. godine.

Obrazlažu dalje da Zakon ne definira što znači glas birača, već koristi
termine "najveći broj glasova birača" (članak 23. stavak 4.)
ili "ukupni broj glasova" (članak 24. stavak 3.) i postavljaju
pitanje da li se u taj broj glasova birača uključuju i nevažeći listići.
Dalje obrazlažu da građanin može izraziti i negativan stav prema svim političkim
strankama i kandidatima pa se ne može njihovo mišljenje negirati (radi
se o 82.666 gradana) i izjednačiti s onima koji nisu uopće glasovali. Time
se krše ustavna prava iz članka 45. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske.
Predlažu da se ukine rješenje Izborne komisije Republike Hrvatske i vrati
na ponovno odlučivanje ili da se proglase novi rezultati izbora koji će
biti u skladu sa zakonom.

Žalba nije osnovana.

Iz članka 23. stavka 4. Zakona proizlazi daje za zastupnika, bez obzira
bira li se jedan ili više kandidata, izabran onaj kandidat koji je dobio
najveći broj glasova birača koji su glasovali. Karididat može dobiti najveći
broj glasova samo kad se radi o važećim glasačkim lističima; tj: o takvima
na kojima je birač jasno izrazio svoju volju u korist određenog kandidata
ili stranke. Nitko ne može dobiti tzv. nevažeće glasove, jer se iz glasačkih
listića koji su nevažeći ne moie utvrditi za kojeg kandidata ili listu
je birač glasovao.

Isti je smisao i odredbe članka 24. stavak 3. Zakona, kojom se propisuje
način određivanja koliko je koja lista dobila zastupriičkih mandata. I
odredba ovog članka govori o broju glasova koje je dobila svaka državna
lista (biračka masa liste). Slijedi da se i u smislu ove odredbe članka,
pri utvrđivanju rezultata glasovanja uzimaju u obiir samo važeći glasački
lističi, jer samo glasove s takvih listića može dobiti neka stranka ili
kandidat.

Isti način izražavanja Zakon zadržava i u stavku 4. članka 24.; koji
određuje visinu tzv. prohibitivnog praga za stranke. Iz sadržaja te odredbe
Zakona proizlazi da se prilikom određivanja postotaka tzv. prohibitivnog
praga uzima u omjer broj dobijenih glašova pojedine stranke prema uknpnom
broju glasova koje su dobile sve stranke zajedno, dakle, prema ukupnom
broju važećih glasačkih lističa. Zakonodavac bi, za slučaj da je želio
odstupiti od takvog pravila - da se u obzir uzimaju važeći a ne i ne·važeći
glasački listići - zasigurno posebnom odredbom to i propisao.

Zakon je propisao odredbom članka 40. na koji način treba popunjavati
glasački listić da se sa sigurnošču može utvrditi broj glasova za određenbg
kandidata, odnosno državne liste.

U članku 41. Zakona navodeno da će se smatrati nevažećim glasačkim listićem
onaj listić za kojega se sa sigurnošću ne može Utvrditi za kojeg kaildidata,
odnosno državnu listu je birač glasovao.

Iz svih gore navedenih odredbi (članak 23. stavak 4. članak 24. stavak
3. i 4. članak 40. i članak 41. Zakona) proizlazi da se za utvrđivanje
rezultata izbora uzimaju dobiveni glasovi za pojedinog kandidata, odnosno
određenu listu, kao i za utvrđivanje tzv. prohibitivnog praga.

Iz navedenih zakonskih odredbi proizlazi zaključak da se rezultati glasovanja
utvrđuju na temelju samo važečih glasačkih listića; dakle onih koji sadrže
valjani glas birača. Taj se zaključak odnosi i na utvrđivanje ukupnog broja
glasova koje je dobio pojedini kandidat ili stranka, kao i na utvrđivanje
postotka tzv. prohibitivnog praga.

Iz tih razloga žalba protiv rješenja Izborne komisije Republike Hrvatske
nije osnovana.

Nastavno se ističe da niti Ustav Republike Hrvatske niti Ustavni zakon
o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", br.13/1991)
Ustavnom sudu Republike Hrvatske ne daje u nadležnost da, u granicama svoje
ustavne ovlasti nadzora nad ustavnošću i zakornitošću izbora, tu ovlast
provodi po službenoj dužnosti.

Članak 39. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske propisao
je krug osoba ovlaštenih zatražiti od Ustavnog suda Republike Hrvatske
poduzimanje odgovarajućih mjera, a u izvršavanju nadzora nad ustavnošću
i zakonitošću izbora Prema toj odredbi, krug ovlaštenih osoba čine političke
stranke, kandidati i najmanje sto birača ili najmanje 5% birača izborne
jedinice u kojoj se provode izbori.

U izborima provedenim 1992. i 1993. godine nije od Ustavnog suda Republike
Hrvatske zatraženo poduzimanje odgovarajučih mjera u izvršavanju nadzora
nad ustavnošću 1 zakoniti izbora u tom pravcu. Slijedom toga, Ustavni sud
Republike Hrvatske nije iskazao stajalište glede utvrđivanja rezultata
glasovanja u svezi nevažećih glasačkih listića, niti je na temelju stajališta
lišta Ustavnog suda Republike Hrvatske, iskazivanje rezultate izbora za
predstavnička tijela uključivanjem nevažećih lisiića moglo postati dijelom
izborne prakse u Republici Hrvatskoj

Odluka o objavi temelji se na odredbama članka 20. su 1. Ustavnog zakona
o ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", br.13/91).

Stoga je, na temelju članka 53. i članka 57. stavak 5. navedenog Zakona;
riješeno kao u izreci.

Broj : U-VII-944/ 1995,

Zagreb, 20. studenoga 1995.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić**, v. r.

Rješenje, NN 94/1995-1546