## Kolektivni ugovor za službenike i namještenike u ustanovama kulture čije se plaće osiguravaju iz proračuna Republike Hrvatske

### NN 92/2000 (30.9.2000.), Kolektivni ugovor za službenike i namještenike u ustanovama kulture čije se plaće osiguravaju iz proračuna Republike Hrvatske

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1859

Vlada Republike
Hrvatske (u da­­­­­­­lj­­­­­­­njem tekstu: Vlada) i Hrvat­ski sindikat
djelatnika u kulturi (u da­­­­­­­lj­­­­­­­njem tekstu: Sindikat) sklopili su

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA SLUŽBENIKE I NAMJEŠTENIKE U USTANOVAMA KULTURE ČIJE SE PLAĆE OSIGURAVAJU IZ PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE

1. TEMELJNE ODREDBE

Članak
1.

Ovim kolektivnim
ugovorom uređuju se prava i obveze potpisnika ovoga ugovora, te prava i obveze
iz rada i na osnovi rada službenika i namještenika (da­­­­­­­lje: zaposlenik) u
ustanovama kulture kojima se plaće osiguravaju iz Proračuna RH.

Članak 2.

Odredbe ovoga ugovora
primje­­­­­­­njuju se uvijek, osim ako je propisom, nekim drugim kolektivnim
ugovorom koji se odnosi na zaposlenike iz članka 1. ovoga ugovora, pravilnicima
o radu poslodavca ili ugovorom o radu za zaposlenike nešto riješeno povo­­­­­­­lj­nije.

Ukoliko je
pravilnikom o radu poslodavca ili ugovorom o radu sa zaposlenikom rješe­­­­­­­nje
povo­­­­­­­ljnije za zaposlenika, sredstva za tu namjenu ne osiguravaju se iz
državnog proračuna.

2. RADNI ODNOSI

ZASNIVANJE RADNOG
ODNOSA

PROBNI RAD

Članak 3.

Prigodom sklapa­­­­­­­nja
ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Probni rad može
trajati najviše:

– do mjesec dana za poslove
za koje se traži do III. stup­­­­­­­nja stručne spreme,

– do dva mjeseca za
poslove za koje se traži IV. stupa­­­­­­­nj stručne spreme,

– do četiri mjeseca
za poslove za koje se traži V. i VI. stupa­­­­­­­nj stručne spreme,

– do šest mjeseci za
poslove za koje se traži VII. stupa­­­­­­­nj stručne spreme ili više.

Probni rad
zaposlenika sa statusom kazališnih umjetnika, neovisno o stručnoj spremi
zaposlenika, može se ugovoriti u traja­­­­­­­nju do šest mjeseci.

Probni se rad iznimno
može produžiti zbog objektivnih razloga (bolest, mobilizacija i sl.) za onoliko
vremena koliko je zaposlenik bio odsutan, ako je bio odsutan najma­­­­­­­nje 10
dana.

Članak 4.

Ocjenu rada zaposlenika u tijeku probnog rada daje od
čelnika poslodavca ovlašteni zaposlenik. Ocjena se dostav­­­­­­­lja čelniku
poslodavca najkasnije do pos­­­­­­­ljed­­­­­­­nje­g dana probnog rada.

Ako ocjena utvrđuje kako zaposlenik u tijeku probnog
roka nije ostvario prosječne rezultate rada ili da ­­­­­­­nje­gove radne i
stručne sposobnosti ne udovo­­­­­­­ljavaju zahtjevima za obav­­­­­­­lja­­­­­­­nje
poslova koje je u tijeku probnog roka obav­­­­­­­ljao, čelnik poslodavca
redovito će otkazati ugovor o radu prvog dana po isteku probnog roka a
najkasnije u da­­­­­­­lj­­­­­­­njem roku od 7 dana. U protivnom će se smatrati
da je zaposlenik zadovo­­­­­­­ljio u toku probnog rada.

Otkaz ugovora o radu zbog neudovo­­­­­­­ljava­­­­­­­nja
na probnom radu zaposleniku se daje u pisanom obliku s obrazlože­­­­­­­njem i
uz otkazni rok od 7 dana koji poči­­­­­­­nje teći od dana dostave otkaza. Ako
bi zad­­­­­­­nji dan otkaznog roka pao na dan blagdana ili neradni dan, otkazni
rok istječe protekom prvog s­­­­­­­ljedeće­g dana.

PRIPRAVNICI

Članak 5.

Ugovor o radu može se
zak­­­­­­­ljučiti s pripravnikom koji se osposob­­­­­­­ljava za samostalni rad.

Pripravnici se mogu
zapoš­­­­­­­ljavati na poslovima za koje se traži stručna sprema od IV. do VII.
stup­­­­­­­nja.

PRIPRAVNIČKI
STAŽ

Članak 6.

Ako posebnim
propisima nije drukčije utvrđeno, pripravnički staž može trajati najviše:

– do 3 mjeseca za
poslove za koje se traži IV. stupa­­­­­­­nj stručne spreme,

– do 6 mjeseci za
poslove za koje se traži V. i VI. stupa­­­­­­­nj stručne spreme,

– do 12 mjeseci za
poslove za koje se traži VII. stupa­­­­­­­nj stručne spreme.

Na pripravnikov
zahtjev pripravnički se staž može skratiti za jednu trećinu, ako poslodavac
ocijeni da se pripravnik osposobio za samostalni rad.

UVJETI ZA
OBAVLJANJE PRIPRAVNIČKOG STAŽA

Članak 7.

Pripravnik mora imati
mentora te dobiti plan i program osposob­­­­­­­ljava­­­­­­­nja.

STRUČNI ISPIT

Članak 8.

Ako je posebnim
zakonom utvrđena obveza, traja­­­­­­­nje i način provođe­­­­­­­nja
pripravničkog staža i polaga­­­­­­­nje stručnog ispita, pri­mje­­­­­­­­njuju se
ti propisi.

PONAVLJANJE
ISPITA I PRESTANAK UGOVORA O RADU PRIPRAVNIKA

Članak 9.

Ako pripravnik ne
položi pripravnički ispit u prvom poku­šaju, ima pravo polagati još jednom u
roku koji ne može biti kraći od 15 dana. Ako ni tada ne položi, poslodavac mu
može redovito otkazati ugovor o radu.

RADNO VRIJEME

RADNI TJEDAN

Članak 10.

Puno radno vrijeme
iznosi 40 sati tjedno.

Tjedno radno vrijeme
raspoređeno je u pet radnih dana, a na poslovima koji zahtijevaju drukčiji
raspored radnog vremena, radni se tjedan može rasporediti u šest radnih dana.

Početak i završetak dnevnog i tjednog radnog vremena i
raspored radnog vremena na određenim poslovima, u skladu s godiš­­­­­­­njim
planom i programom rada, utvrđuje pisanom odlukom poslodavac, uz obvezu da se
savjetuje sa zaposleničkim vijećem, odnosno sindikalnim povjerenikom.

Pri utvrđiva­­­­­­­nju
odluke u smislu prethodnog stavka, poslodavac je dužan voditi računa o
potrebama korisnika usluga ustanove.

PRERASPODJELA
RADNOG VREMENA

Članak 11.

Radno vrijeme može se
rasporediti tako da se u pojedinim vremenskim razdob­­­­­­­ljima radi duže od
punog radnog vremena, a u drugim razdob­­­­­­­ljima kraće.

Preraspodjela radnog
vremena može se izvršiti za kalendarsku godinu.

O preraspodjeli
odlučuje poslodavac, a u skladu s obvezama iz godiš­­­­­­­nje­g plana i
programa rada te godiš­­­­­­­njim zaduže­­­­­­­njem i strukturom radnog vremena
zaposlenika uz obvezu da se o tome savjetuje sa zaposleničkim vijećem, odnosno
sindikalnim povjerenikom.

Radno vrijeme
preraspodije­­­­­­­ljeno u skladu sa stavkom 3. ovoga članka tijekom godine ne
može biti prosječno du­­­­­­­lje od 40 sati tjedno.

Preraspodije­­­­­­­ljeno
radno vrijeme iznosi najduže 50 sati tjedno.

SKRAĆENO RADNO
VRIJEME

Članak 12.

Na poslovima na
kojima se ni uz primjenu mjera zaštite na radu zaposlenika ne može zaštititi od
štetnog utjecaja, radno se vrijeme skraćuje razmjerno štetnom utjecaju radnih
uvjeta na zaposlenikovo zdrav­­­­­­­lje i sposobnost.

ODMOR I DOPUSTI

STANKA

Članak 13.

Odmor u tijeku rada (stanka) svakodnevno traje najma­­­­­­­nje
30 minuta.

Vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u
radno vrijeme.

U pravilu, vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga članka
poslodavac ne može odrediti u prva dva sata nakon početka radnog vremena niti u
zad­­­­­­­nja dva sata prije završetka radnog vremena.

Ako priroda posla ne omogućuje stanku tijekom rada,
poslodavac će zaposleniku omogućiti da dnevno radi toliko kraće, ili mu to
vrijeme preraspodijeliti i omogućiti da ga koristi kao slobod­ne radne dane.

Zbog specifičnosti posla odmor u tijeku rada (stanka)
za baletne i operne umjetnike raspoređuje se drugačije, posebno u dane proba –
priprema za predstavu, odnosno pod drugim režimom u da­ne predstave.

Raspored odmora iz prethodnog stavka utvrđuje se
pravilnikom o radu ustanove.

ODMOR IZMEĐU
DVA RADNA DANA I NAJDUŽE NEPREKIDNO TRAJANJE RADA

Članak 14.

Između dva uzastopna
radna dana zaposelnik ima pravo na odmor od najma­­­­­­­nje 12 sati neprekidno.

Zaposlenik ne smije
raditi više od 16 sati neprekidno, uk­­­­­­­ljučujući redovni i prekovremeni
rad, osim u slučaju više sile (nesreće, elementarne nepogode, požara i sl.).

TJEDNI ODMOR

Članak
15.

Zaposlenik ima pravo
na tjedni odmor u traja­­­­­­­nju od 24 sata neprekidno.

Dan tjednog odmora je
nedje­­­­­­­lja.

Ako je prijeko
potrebno da zaposlenik radi na dan tjednog odmora, korište­­­­­­­nje tjednog
odmora osigurava mu se tijekom s­­­­­­­lje­de­će­g tjedna.

Ako se tjedni odmor radi potreba posla ne može
koristiti na način iz stavka 3. ovoga članka, može se koristiti naknadno, prema
poslodavčevoj odluci.

Zaposleniku se, u svakom slučaju, treba osigurati
korište­­­­­­­nje tjednog odmora nakon 14 dana neprekidnog rada.

GODIŠNJI ODMOR

Članak 16.

Traja­­­­­­­nje godiš­­­­­­­nje­g odmora utvrđuje se
tako da se na 18 dana, koliko iznosi Zakonom o radu određeno najkraće traja­­­­­­­nje
godiš­­­­­­­nje­g odmora, dodaju dani godiš­­­­­­­nje­g odmora prema utvrđenim
kriterijima kako slijedi:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | s obzirom na složenost poslova: | | | | |
| if !supportEmptyParas endif | – zaposlenicima VSS | | | 5 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – zaposlenicima VŠS | | | 4 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – zaposlenicima SSS, VKV i KV | | | | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – zaposlenicima NSS | | | 2 dana | if !supportEmptyParas endif |
| 2. | s obzirom na dužinu radnog staža: | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – do 5 godina radnog staža | | | 1 dan | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – od 5 do 10 godina radnog staža | | | 2 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – od 10 do 15 godina radnog staža | | | 3 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – od 15 do 20 godina radnog staža | | | 4 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – od 20 do 25 godina radnog staža | | | 5 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – od 25 do 30 godina radnog staža | | | 6 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – od 30 i više godina radnog staža | | | 8 dana | if !supportEmptyParas endif |
| 3. | s obzirom na radne uvjete: | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rad na poslovima s otežanim psihičkim i fizičkim | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | napre­gnutostima ili posebnim radnim uvjetima | | | 3 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rad u smjenama ili redovni rad subotom, nedje­­­­­­­ljom, | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | blagdanima i neradnim danima određenim | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | zakonom | | | 2 dana | if !supportEmptyParas endif |
| 4. | s obzirom na posebne socijalne uvjete: | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rodite­­­­­­­lju, posvojite­­­­­­­lju i starate­­­­­­­lju s jednim | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | malodobnim djetetom | | | 2 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rodite­­­­­­­lju, posvojite­­­­­­­lju ili starate­­­­­­­lju za svako | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | da­­­­­­­lj­­­­­­­nje malodobno dijete još po | | | 1 dan | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – rodite­­­­­­­lju, posvojite­­­­­­­lju ili starate­­­­­­­­lju hendikepiranog | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | djeteta, bez obzira na drugu djecu | | | 3 dana | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – invalidu | | | 2 dana | if !supportEmptyParas endif |
| 5. | prema doprinosu na radu: | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | – ako ostvaruje natprosječne rezultate rada | | | 2 dana | if !supportEmptyParas endif |

Članak 17.

Traja­­­­­­­nje godiš­­­­­­­nje­g odmora za
zaposlenike koji godiš­­­­­­­nji odmor koriste zajednički, u jednakom traja­­­­­­­nju,
uz odgovarajuću primjenu kriterija iz članka 16. ovoga ugovora, utvrdit će se
pravilnikom o radu poslodavca.

DANI KOJI SE
NE URAČUNAVAJU U GODIŠNJI ODMOR

Članak
18.

Pri utvrđiva­nju traja­nja godiš­nje­g odmora ne
uračunavaju se subote, nedje­lje te blagdani i neradni dani.

Razdob­lje privremene nesposobnosti za rad, koje je
utvrdio ovlašteni liječnik, ne uračunava se u traja­nje godiš­nje­g odmora.

GODIŠNJI ODMOR
U DIJELOVIMA I KORIŠTENJE NEISKORIŠTENOG GODIŠNJEG ODMORA

Članak
19.

Zaposlenik može koristiti godiš­nji odmor u dva
dijela.

Zaposlenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan
godiš­nje­g odmora po že­lji, uz obvezu da o tome izvijesti poslodavca ili
osobu koju on ovlasti najma­nje dva dana ranije.

Zaposlenici koji zbog
mobilizacije u Hrvatsku vojsku ili zbog radne obveze nisu koristili godiš­nji
odmor, neiskorišteni godiš­nji od­mor za prethodnu godinu imaju pravo koristiti
nakon demobilizacije ili prestanka radne obveze, tako da vrijeme korište­nja ne­is­ko­rištenog
godiš­nje­g odmora određuje poslodavac.

RASPORED
GODIŠNJEG ODMORA

Članak 20.

Prigodom određiva­nja
vremena korište­nja godiš­njih odmora poslodavac je prvenstveno dužan voditi
brigu o osigura­nju kontinuiranog rada ustanove, a potrebe i že­lje zaposlenika
može uzeti u obzir pod uvjetom da neće izazvati poremećaje u procesu rada.

ODLUKA O
KORIŠTENJU GODIŠNJEG ODMORA

Članak 21.

Na teme­lju plana
rasporeda godiš­nje­g odmora poslodavac dostav­lja zaposleniku odluku o korište­nju
godiš­nje­g odmora naj­kasnije 30 dana prije početka korište­nja godiš­nje­g
odmora.

Zaposleniku se može
odgoditi, odnosno prekinuti korište­nje godiš­nje­g odmora samo radi izvršava­nja
osobito važnih, neodgodivih službenih poslova, a na teme­lju poslodavčeve
odluke.

Zaposleniku kojem je odgođeno ili prekinuto korište­nje
go­diš­nje­g odmora mora se omogućiti naknadno korište­nje, odnosno nastav­lja­nje
korište­nja godiš­nje­g odmora.

Zaposlenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prou­zro­čenu
odgodom, odnosno prekidom korište­nja godiš­nje­g odmora.

Troškovima iz stavka 4. ovoga članka smatraju se putni
i drugi troškovi.

Putnim troškovima smatraju se stvarni troškovi
prijevoza koji je zaposlenik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposle­nja
do mjesta u kojem je koristio godiš­nji odmor u trenutku prekida i dnevnice u
povratku do mjesta zaposle­nja u visini određenoj ovim ugovorom.

Drugim se troškovima smatraju oni izdaci koje je
zaposlenik imao zbog odgode, odnosno prekida godiš­nje­g odmora, što dokazuje
odgovarajućom dokumentacijom.

IZUZETAK OD
PRAVA NA RAZMJERNI DIO GODIŠNJEG ODMORA

Članak 22.

Iznimno od odredbe
članka 43. Zakona o radu, zaposlenik koji odlazi u mirovinu prije 1. srp­nja
ima pravo na puni godiš­nji odmor za tu godinu.

PLAĆENI DOPUST

Članak 23.

Zaposlenik ima pravo na dopust uz naknadu plaće
(plaćeni dopust), ukupno najviše do 10 radnih dana u jednoj kalendarskoj
godini, u s­ljedećim slučajevima:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| – | zak­ljučiva­nje braka | if !supportEmptyParas endif | 5 radnih dana |
| – | rođe­nje djeteta | if !supportEmptyParas endif | 5 radnih dana |
| – | smrti supružnika, djeteta, rodite­lja i unuka | if !supportEmptyParas endif | 5 radnih dana |
| – | smrti brata ili sestre, djeda ili bake te | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | rodite­lja supružnika | if !supportEmptyParas endif | 2 radna dana |
| – | selidbe | if !supportEmptyParas endif | 2 radna dana |
| – | kao dobrovo­ljni davate­lj krvi | if !supportEmptyParas endif | 2 radna dana |
| – | teške bolesti djeteta ili rodite­lja izvan | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | mjesta stanova­nja | if !supportEmptyParas endif | 3 radna dana |
| – | polaga­nje stručnog ispita prvi put | if !supportEmptyParas endif | 7 radnih dana |
| – | sudjelova­nje na sindikalnim susretima, | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | seminarima i obrazova­nju za potrebe zaposleničkog vijeća, sindikalnog rada | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | i drugo | if !supportEmptyParas endif | 2 radna dana |
| – | elementarne nepogode | if !supportEmptyParas endif | 5 radnih dana |

Za priprema­nje i
polaga­nje stručnog ispita propisanog posebnim zakonom, zaposleniku se može
odobriti plaćeni dopust u traja­nju dužem od propisanog u stavku 1. ovoga
članka, ali ne duže od 30 radnih dana.

Zaposlenik ima pravo
na plaćeni dopust za svaki smrtni slu­čaj naveden u stavku 1. ovoga članka,
neovisno o broju dana koje je tijekom iste godine iskoristio prema drugim
osnovama.

Članak 24.

Za vrijeme stručnog
ili opće­g školova­nja, osposob­ljava­nja ili usavršava­nja na koje ga je
uputio poslodavac, zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust do 15 radnih dana
godiš­nje.

Za priprema­nje i
polaga­nje završnog ispita, osim plaćenog dopusta iz stavka 1. ovoga članka,
zaposlenik ima pravo na još 5 radnih dana plaćenog dopusta.

Članak 25.

Zaposlenik može
koristiti plaćeni dopust isk­ljučivo u vrijeme nastupa okolnosti na osnovi
kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Ako okolnosti iz
članka 23. ovoga ugovora nastupe u vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora ili u
vrijeme odsutnosti s rada zbog privremene nesposobnosti za rad (bolova­nje),
zaposlenik ne može ostvariti pravo na plaćeni dopust za dane kada je koristio
godiš­nji odmor ili je bio na bolova­nju.

Članak 26.

U pogledu stjeca­nja
prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom, razdob­lje plaćenog
dopusta smatra se vremenom provedenim na radu.

NEPLAĆENI
DOPUST

Članak 27.

Zaposleniku se može
odobriti dopust bez naknade plaće (neplaćeni dopust) do 30 dana u tijeku
kalendarske godine, pod uvjetom da je takav dopust opravdan i da neće
prouzročiti teškoće u obav­lja­nju poslodavčeve djelatnosti, a osobito: radi
grad­nje, popravka ili adaptacije kuće ili stana, ­nje­ge člana uže obite­lji,
lije­če­­nja na osobni trošak, sudjelova­nja u kulturno-umjetničkim i športskim
priredbama, priprema­nja i održava­nja solističkih nastupa, osobnog školova­nja,
doškolova­nja, osposob­ljava­nja, usavrša­va­nja ili specijalizacije i to:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | za priprema­nje i polaga­nje ispita u   sred­njoj školi | | | najma­nje 5 dana |
| – | za priprema­nje i polaga­ nje ispita u višoj | | | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | školi i na fakultetu | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | najma­nje 10 dana |
| – | za sudjelova­nje na stručnim seminarima | | | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | i savjetova­njima | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | najma­nje 5 dana |
| – | za priprema­nje i polaga­nje ispita radi | | | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | stjeca­nja, posebnih zna­nja i vještina | | | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | (uče­nje stranih jezika, informatičko | | | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | obrazova­nje i dr.) | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | najma­nje 2 dana |

Ako to okolnosti zahtijevaju, zaposleniku se neplaćeni dopust iz stavka 1.
ovoga članka može odobriti i u traja­nju du­ljem od 30 dana.

Članak 28.

Za vrijeme neplaćenog
dopusta zaposleniku miruju prava i obveze iz radnog odnosa.

Članak
29.

Zaposlenicima koji
rade na težim, odnosno štetnim poslovima ili poslovima za koje je priznat staž
osigura­nja s povećanim traja­njem, može se odobriti plaćeni medicinski odmor
ako su, obav­ljajući takve poslove, stekli:

– od 5
do 10 godina staža osigura­nja  5 radnih dana svake 4 godine

– od
10 do 15 godina staža osigura­nja  5 radnih dana svake 3 godine

– od
15 do 20 godina staža osigura­nja  5 radnih dana svake 2 godine

– od
20 do 30 godina staža osigura­nja  7 radnih dana svake 2 godine

– od
30 godina staža osigura­nja do mirovine 7 radnih dana svake godine.

Medicinski se odmor
provodi u ­lječilištima i drugim odgova­rajućim ustanovama.

NAKNADA ŠTETE

UVJETI I NAČINI
SMANJIVANJA I OSLOBAĐANJA OD NAKNADE ŠTETE

Članak 30.

Naknade štete, iz
članka 98. stavka 1. Zakona o radu, sma­njit će se pod uvjetom da šteta nije
uči­njena namjerno, da zaposlenik do sada nije prouzročio štete te da je
poduzeo sve da se šteta ukloni:

– ako se šteta, u
cijelosti ili djelomično, može ukloniti radom u ustanovi i sredstvima rada
ustanove ili

– ako je zaposlenik u
teškoj materijalnoj situaciji, a naknada štete bi ga osobito teško pogodila ili

– ako se radi o
invalidu, starijem zaposleniku, samohranom rodite­lju ili skrbniku, ili ako se
radi o ma­njoj šteti.

Sma­nje­nje štete iz
razloga iz stavka 1. ovoga članka može iznositi najma­nje 20%, a zaposlenika se
može i u cijelosti osloboditi od naknade štete.

PRESTANAK UGOVORA
O RADU

OTKAZNI ROKOVI
I OTPREMNINA

Članak 31.

Ako otkazuje
zaposlenik, otkazni rok iznosi najviše mjesec dana ukoliko se zaposlenik i
poslodavac ne dogovore drukčije.

Zaposleniku kojemu
otkazuje poslodavac, a razlog otkaza nije skriv­ljeno ponaša­nje zaposlenika,
pripada otpremnina u skladu sa zakonom.

Otpremnina iz stavka
2. ovog članka isplaćuje se najkasnije 15 dana nakon prestanka radnog odnosa.

STAŽ KOD
ISTOGA POSLODAVCA

Članak
32.

Stažom kod istog
poslodavca smatra se staž neprekidno proveden u javnoj djelatnosti bez obzira
na promjenu ustanove.

OTKAZ
UVJETOVAN SKRIVLJENIM PONAŠANJEM ZAPOSLENIKA I IZVANREDNI OTKAZ

Članak 33.

Poslodavac može
redovito otkazati zaposleniku ako utvrdi da je zaposlenik povrijedio obveze iz
radnog odnosa, a osobito zbog:

– neizvršava­nja ili
nesavjesnoga, nepravodobnog i nemarnog izvršava­nja radnih obveza,

– neopravdanog
nedolaska na posao ili samovo­ljnog napušta­nja posla,

– nedopuštenog
korište­nja sredstava i imovine ustanove,

– povrede propisa o
sigurnosti i zaštiti na radu i propisa o zaštiti od požara, zbog če­ga je
nastupila ili mogla nastupiti šteta,

– odava­nja poslovne
tajne određene zakonom, drugim propisom ili pravilnikom o radu,

– zloupotrebe
položaja ili prekorače­nja ovlasti,

– nanoše­nja znatnije
štete,

– zloupotrebe korište­nja
bolova­nja.

Radi krše­nja obveza
iz stavka 1. ovoga članka poslodavac može izvanredno otkazati samo pod uvjetima
utvrđenim člankom 107. Zakona o radu.

RADNI ODNOS
STRANIH DRŽAVLJANA

Članak 34.

Strani držav­ljani sklapaju
ugovor o radu u skladu s pozitivnim propisima RH.

Prije sklapa­nja
ugovora o radu sa strancem iz prethodnog stavka, poslodavac je obvezan dobiti
prethodnu suglasnost zaposle­ničkog vijeća ustanove, odnosno sindikalnog
povjerenika.

Zaposleničko vijeće
odnosno sindikalni povjerenik dat će suglasnost za sklapa­nje ugovora o radu sa
stranim držav­ljaninom samo u slučaju da se za određeni posao ne može zaposliti
osoba koja je držav­ljanin RH.

3. PLAĆA, DODACI
NA PLAĆE I NAKNADE

PLAĆE

Članak 35.

Plaća za obav­ljeni
rad zaposlenika u ustanovama kulture sastoji se od:

– osnovne plaće,

– stalnog mjesečnog
dodatka na plaću,

– dodatka na plaću za
rad u posebnim situacijama,

– položajnog dodatka
za zaposlenike koji su postav­ljeni ili imenovani,

– periodskih povišica,
te

– stimulativnog
dodatka.

OSNOVNA PLAĆA

Članak
36.

Osnovna plaća
zaposlenika za puno radno vrijeme i uobi­čajeni učinak predstav­lja zbroj
umnoška osnovice i koeficijenta složenosti poslova radnog mjesta na kojem
zaposlenik radi i stalnog mjesečnog dodatka na plaću.

Članak 37.

Za odobreni broj
zaposlenika, kojima se plaća osigurava iz sredstava Proračuna Republike
Hrvatske, utvrđuje se osnovica za izračun osnovne mjesečne plaće u bruto iznosu
od 1425,27 kuna.

Članak 38.

Stalni mjesečni
dodatak na plaću utvrđuje se u bruto iznosu od 300,00 kuna.

Pravo na stalni
dodatak iz stavka 1. ovoga članka imaju u punom iznosu i zaposlenici koji rade
u skraćenom radnom vremenu.

Članak 39.

Za svako zva­nje ili
položaj, odnosno radno mjesto zaposlenika utvrđuje se raspon platnih razreda
kroz koje se zaposlenik kreće u tijeku rada.

Nakon što zaposlenik
dostigne najviši (završni) platni razred svog zva­nja, odnosno radnog mjesta,
pripadaju mu periodske povišice za svakih navršenih pet godina radnog staža.

Izuzetno, za
zaposlenike s beneficiranim radnim stažom nap­re­dova­nja u službi određuju se
prema beneficiranim godinama radnog staža.

Članak 40.

Plaća se isplaćuje za
razdob­lje koje čini kalendarski mjesec.

Plaća se isplaćuje do
15. dana u mjesecu za protekli mjesec.

Prigodom isplate
plaće poslodavac će zaposleniku uručiti pisani izračun plaće.

Na zaposlenikov
zahtjev, poslodavac je obvezan iz zaposlenikove plaće obustav­ljati i
podmirivati povremene zaposlenikove obveze prema trećim osobama (sindikalnu
članarinu i drugo).

Članak 41.

Teme­ljem zva­nja i
položaja u ustanovama kulture zaposlenici-službenici se razvrstavaju u platne
razrede kako slijedi:

```
if !supportEmptyParas endif
```

|  |
| --- |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |
| ``` if !supportEmptyParas endif ``` |
| ``` Redni                                                PLATNI         KOEFI- ``` |
| ``` broj           ZVANJA I POLOŽAJI                     RAZRED         CIJENT ``` |
| ```                                                      OD - DO ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________ ``` |
| ``` if !supportEmptyParas endif ``` |
| ``` 1.      -       Ravnatelj Hrvatskog državnog arhiva    III.          5,60 ``` |
| ```         -       Ravnatelj Muzeja hrvatskih              II.          5,70 ``` |
| ```                 arheoloških spomenika u Splitu           I.          5,85 ``` |
| ```         -       Ravnatelj Hrvatskog povijesnog ``` |
| ```                 muzeja u Zagrebu ``` |
| ```         -       Ravnatelj Moderne galerije u Zagrebu ``` |
| ```         -       Ravnatelj Fundacije "Ivan Meštrović" ``` |
| ```                 u Zagrebu ``` |
| ```         -       Ravnatelj Muzeja "MIMARA" ``` |
| ```         -       Intendant Hrvatskog narodnog ``` |
| ```                 kazališta u Zagrebu ``` |
| ```         -       Ravnatelj hrvatskog restauratorskog ``` |
| ```                 Zavoda ``` |
| ```         -       Šef-dirigent opernog orkestra ``` |
| ```         -       Solist opere - nacionalni prvak ``` |
| ```         -       Glumac - nacionalni prvak ``` |
| ```         -       Solist baleta - nacionalni prvak ``` |
| ```         -       Instrumentalni solist kojemu je ``` |
| ```                 Ministarstvo kulture dodijelilo status ``` |
| ```                 nacionalnog prvaka ``` |

```
_____________________________________________________________________________________
```

|  |
| --- |
| ```         ``` |
| ``` 2.      -       Ravnatelj ustanove kulture kojima je     V.          5,10 ``` |
| ```                 osnivač Republika Hrvatska              IV.          5,40 ``` |
| ```         -       Pomoćnik intendanta državnog nacional-  III.         5,60 ``` |
| ```                 nog kazališta - ravnatelj opere ``` |
| ```         -       Pomoćnik intendanta državnog nacional- ``` |
| ```                 nog kazališta - ravnatelj drame ``` |
| ```         -       Poslovni ravnatelj HNK u Zagrebu ``` |
| ```         -       Pomoćnik intendanta državnog nacio- ``` |
| ```                 nalnog kazališta - ravnatelj baleta ``` |
| ```         -       Pomoćnik ravnatelja Hrvatskog ``` |
| ```                 državnog arhiva ``` |
| ```         -       Pomoćnik ravnatelja muzeja od ``` |
| ```                 nacionalnog značenja ``` |
| ```         -       Koncertni majstor opernog orkestra ``` |
| ```         -       Dirigent I ``` |
| ```         -       Redatelj I ``` |
| ```         -       Umjetnički voditelj plesnog ansambla ``` |
| ```                 nacionalnog statusa ``` |
| ```         -       Solist opere - prvak ``` |
| ```         -       Glumac - prvak ``` |
| ```         -       Solist baleta - prvak ``` |
| ```         -       Balet majstor ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |
| ``` if !supportEmptyParas endif ``` |
| ``` 3.      -       Voditelj odjela/odsjeka koji obavlja   VII.          4,45 ``` |
| ```                 poslove za potrebe čitave arhivske      VI.          4,80 ``` |
| ```                 službe Republike Hrvatske               V.           5,10 ``` |
| ```         -       Voditelj središnjih laboratorija        IV.          5,40 ``` |
| ```                 Hrvatskog državnog arhiva ``` |
| ```         -       Dirigent II ``` |
| ```         -       Redatelj II ``` |
| ```         -       Vođe dionica, solist-vođa violončela, ``` |
| ```                 harfa, timpani, prvi puhači ``` |
| ```         -       Zamjenik koncert-majstora opernog ``` |
| ```                 orkestra ``` |
| ```         -       Konzervator - savjetnik ``` |
| ```         -       Muzejski savjetnik ``` |
| ```         -       Arhivski savjetnik ``` |
| ```         -       Knjižničarski savjetnik ``` |
| ```         -       Informatičar - savjetnik ``` |
| ```         -       Zborovođa ``` |
| ```         -       Dirigent baleta ``` |
| ```         -       Solist opere - velike i srednje uloge ``` |
| ```         -       Solist baleta - velike i srednje uloge ``` |
| ```         -       Glumac - velike i srednje uloge ``` |
| ```         -       Plesač pjevač - prvak ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |
| ``` if !supportEmptyParas endif ``` |
| ``` 4.      -       Viši kustos                               X.         3,80 ``` |
| ```         -       Viši arhivist                            IX.         4,00 ``` |
| ```         -       Viši knjižničar                         VIII.        4,20 ``` |
| ```         -       Viši konzervator                         VII.        4,45 ``` |
| ```         -       Viši restaurator ``` |
| ```         -       Viši informatičar ``` |
| ```         -       Baletni pedagog ``` |
| ```         -       Viši filmolog ``` |
| ```         -       Glazbeni voditelj u baletu ``` |
| ```         -       Umjetnički voditelj opernog, ``` |
| ```                 dramskog i baletnog studija ``` |
| ```         -       Treći puhači ``` |
| ```         -       Dramaturg ``` |
| ```         -       Kostimograf ``` |
| ```         -       Scenograf ``` |
| ```         -       Koreograf u baletu ``` |
| ```         -       Arhivist specijalist ``` |
| ```         -       Tajnik ustanove u kulturi od ``` |
| ```                 nacionalnog značaja ``` |
| ```         -       Zamjenik vođe dionice, prve violine ``` |
| ```         -       Plesač pjevač - solist ``` |
| ```         -       Solist opere - srednje i epizodne uloge ``` |
| ```         -       Glumac - srednje i male uloge ``` |
| ```         -       Solist baleta - male uloge ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |
| ``` if !supportEmptyParas endif ``` |
| ``` 5.      -       Tajnik u ustanovi kulture kojoj je     XII.          3,38 ``` |
| ```                 osnivač RH                              XI.          3,55 ``` |
| ```         -       Klavir, vođa udaraljki                  X.           3,80 ``` |
| ```         -       Majstor kipar                          IX.           4,00 ``` |
| ```         -       Majstor slikar ``` |
| ```         -       Drugi puhači, četvrti rog ``` |
| ```         -       Voditelj slikarne ``` |
| ```         -       Voditelj maskersko-vlasuljarske ``` |
| ```                 radionice ``` |
| ```         -       Majstor izrade rekvizita ``` |
| ```         -       Korepetitor ``` |
| ```         -       Pjevač opernog zbora - vođa dionica ``` |
| ```         -       Pjevač opernog zbora - epizodist ``` |
| ```         -       Inspicijent ``` |
| ```         -       Plesač pjevač - srednje i epizodne uloge ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________ ``` |
| ``` 6.      -       Kustos                                  XIV.         3,05 ``` |
| ```         -       Arhivist                               XIII.         3,21 ``` |
| ```         -       Konzervator                             XII.         3,38 ``` |
| ```         -       Restaurator                              XI.         3,55 ``` |
| ```         -       Stručni suradnik u ustanovi kulture      X.          3,80 ``` |
| ```         -       Diplomirani knjižničar ``` |
| ```         -       Informatičar ``` |
| ```         -       Tuti-glazbenici, udaraljke ``` |
| ```         -       Pjevač opernog zbora ``` |
| ```         -       Šaptač ``` |
| ```         -       Član baletnog ansambla ``` |
| ```         -       Plesač pjevač - član ansambla ``` |
| ```         -       Voditelj pozornice ``` |
| ```         -       Voditelj rasvjete ``` |
| ```         -       Ostali službenici I vrste ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |
| ``` 7.      -       Viši muzejski tehničar                  XVI.         2,70 ``` |
| ```         -       Viši preparator                         XV.          2,87 ``` |
| ```         -       Viši arhivski tehničar                  XIV.         3,04 ``` |
| ```         -       Knjižničar                             XIII.         3,21 ``` |
| ```         -       Majstor tona u kazalištu ``` |
| ```         -       Majstor rasvjete u kazalištu ``` |
| ```         -       Majstor maske u kazalištu ``` |
| ```         -       Majstor vlasuljar u kazalištu ``` |
| ```         -       Asistent scenografa ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |
| ``` 8.      -       Muzejski tehničar                      XIX.          2,19 ``` |
| ```         -       Preparator                            XVIII.         2,36 ``` |
| ```         -       Arhivski tehničar                      XVII.         2,53 ``` |
| ```         -       Pomoćni knjižničar                      XVI.         2,70 ``` |
| ```         -       Konzervator tehničar ``` |
| ```         -       Fotograf ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |
| ``` 9.      -       Niži preparator                        XXIV.         1,34 ``` |
| ```         -       Manipulant                            XXIII.         1,51 ``` |
| ```                                                       XXII.          1,68 ``` |
| ```                                                        XXI.          1,85 ``` |
| ``` _____________________________________________________________________________________        ``` |

```
if !supportEmptyParas endif
```

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Članak 42.

Zaposlenici-službenici u smislu članka 41. ovoga ugovora postav­ljaju se
u najniži platni razred svog zva­nja:

– u skupinama pod rednim brojem 1. i 2. ako imaju do 15 godina radnog
staža;

– u skupinama pod rednim brojem 3., 4., 5. ako imaju do 10 godina radnog
staža;

– u skupinama pod rednim brojevima 6., 7., 8. i 9. ako imaju 5 godina
radnog staža

Članak 43.

Poslovi koji se obav­ljaju na radnim mjestima zaposlenika-namještenika u
ustanovama kulture razvrstavaju se u s­ljedeće platne razrede:

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
Redni          POSLOVI RADNIH MJESTA                 PLATNI         KOEFI-
```

```
broj           NAMJEŠTENIKA                          RAZRED         CIJENT
```

```
                                                     OD - DO
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
1.      -       Upravitelj tehnike nacionalnog           X.          3,80
```

```
                kazališta                               IX.          4,00
```

```
        -       Voditelj promidžbe nacionalnog         VIII.         4,20
```

```
                kazališta                               VII.         4,45
```

```
        -       Voditelj službe na razini ustanove
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
2.      -       Voditelj kazališne i scenske           XII.          3,38
```

```
                tehnike i proizvodnje                   XI.          3,55
```

```
        -       Diplomirani pravnik                     X.           3,80
```

```
        -       Voditelj računovodstva                  IX.          4,00
```

```
        -       Voditelj promidžbe i marketinga
```

```
        -       Planer-analitičar
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```
if !supportEmptyParas endif
```

```
3.      -       Viši operater                          XIV.          3,04
```

```
        -       Voditelj računovodstva II. vrste       XIII.         3,21
```

```
        -       Ostali namještenici I. vrste            XII.         3,38
```

```
                                                        XI.          3,55
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```

```

```
4.      -       Glavni knjigovođa II. vrste            XV.           2,87
```

```
        -       Voditelj radionice                     XIV.          3,04
```

```
        -       Voditelj računovodstva III. vrste     XIII.          3,21
```

```
                                                      XII.           3,38
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```

```

```
5.      -       Namještenici II. vrste općeg           XVI.          2,70
```

```
                tehničkog i obrtničkog smjera          XV.           2,87
```

```
        -       Glavni knjigovođa III. vrste           XIV.          3,04
```

```
        -       Voditelj radionice III. vrste         XIII.          3,21
```

```
        -       Voditelj notnog arhiva
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```

```

```
6.      -       Poslovi u računovodstvu III. vrste     XIX.          2,19
```

```
        -       Namještenici III. vrste općeg,        XVIII.         2,36
```

```
                tehničkog, industrijskog i             XVII.         2,53
```

```
                obrtničkog smjera                      XVI.          2,70
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```

```

```
7.      -       Pomoćno osoblje PKV                    XXIV.         1,34
```

```
        -       Portir NSS                            XXIII.         1,51
```

```
        -       Čuvar NSS                              XXII.         1,68
```

```
        -       Dostavljač NSS                         XXI.          1,85
```

```
        -       Osoblje na poslovima
```

```
                održavanja čistoće NSS
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

```

```

```
8.      -       Pomoćno osoblje NKV                   XXV.           1,17
```

```
                                                     XXIV.           1,34
```

```
                                                     XXIII.          1,51
```

```
                                                     XXII.           1,68
```

```
                                                      XXI.           1,85
```

```
_____________________________________________________________________________________
```

Članak 44.

U početni platni razred određenog raspona platnih
razreda zaposlenici-namještenici se postav­ljaju ako imaju do 5 godina radnog
staža.

Članak 45.

Nakon napredova­nja zaposlenika u najviši platni
razred svoje grupacije, isplaćuju se periodske povišice.

Periodska povišica iznosi 1/2 razlike iznosa novčane vrijednosti
koeficijenta platnog razreda u kojem je periodska povišica predviđena i novčane
vrijednosti koeficijenta neposrednog više­g platnog razreda. Periodska povišica
pripada zaposleniku pod uvjetima Zakona o plaćama službenika i namještenika u
javnim službama (»Narodne novine«, br. 74/94) nakon svakih navršenih pet godina
staža.

Zaposlenik može dobiti najviše četiri periodske
povišice u tijeku obav­lja­nja poslova u ustanovi kulture.

Članak 46.

Na zaposlenike koji imaju niži stupa­nj stručne spreme
od određenog u članku 41. i 43. ovog ugovora, primijenit će se koeficijent
radnog mjesta utvrđen u pravilniku o unutar­njem ustrojstvu i načinu rada
ustanove.

Članak 47.

Za obav­lja­nje poslova vodite­ljstva pripadajući
koeficijent zaposlenika uvećat će se sukladno Uredbi Vlade RH kojom se re­guliraju
položajni dodaci.

Članak 48.

Za postignuti znanstveni stupa­nj, ako je u svezi s
poslovima koje zaposlenik obav­lja ili s djelatnošću poslodavca, pripadajući
koeficijent zaposlenika ukoliko su u državnom proračunu osigurana sredstva za
tu namjenu uvećat će se kako slijedi:

– za magistre znanosti 8%

– za doktore znanosti 15%.

Članak 49.

U djelatnostima kulture nema tajnosti plaća.

Javnost plaća
osigurava se pravom uvida sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog
predstavnika u obračun plaća, ako to zahtijeva zaposlenik.

DODACI NA
PLAĆE

Članak 50.

Osnovna plaća
zaposlenika bez stalnog mjesečnog dodatka povećava se za sate rada ostvarene u
posebnim situacijama:

– za rad noću                      40%

– za prekovremeni rad
       50%

– za rad nedje­ljom              35%.

Ako zaposlenik radi
na blagdane, Uskrs i u neradne dane utvr­đene zakonom, ima pravo na naknadu
plaće i plaću uvećanu za
50%.

Naknade iz stavka 1.
ovoga članka međusobno se ne isk­lju­čuju.

Članak 51.

U ustanovama kulture
noćnim radom ne smatra se radno vrijeme od 22,00 do 23,00 sata ako je potrebno
za završetak generalnih pokusa i izvođe­nje programa u okviru redovne
djelatnosti poslodavca.

Članak 52.

Prekovremenim se
radom priznaju samo ostvareni sati zaposlenikova rada iznad 40 sati tjedno, ako
se preraspodjelom ne mo­gu uklopiti u godiš­nje zaduže­nje zaposlenika.

Umjesto uvećava­nja
osnovne plaće na osnovi prekovremenog rada, zaposlenik može koristiti slobodne
radne dane.

Članak 53.

Pod otežanim se radnim uvjetima smatra:

– ako je zaposlenik izložen teškim i pr­ljavim
poslovima (dim, ča­đa, vrući pepeo, prašina, vlaga, visoka temperatura,
isparava­nje bo­ja i lakova i drugih kemijskih tvari opasnih za ­ljudsko zdrav­lje,
jaka buka, preveliko svjetlosno b­lještavilo, rad u tamnim komorama, rad pod
optereće­njem svjetlosti u boji i sl.),

– ako zaposlenik obav­lja poslove pod maskom,

– ako zaposlenik radi u prostoru bez svježe­g zraka,

– ako zaposlenik poslove obav­lja obvezno izvan ustanove
(bibliobus i sl.).

Radna mjesta s otežanim radnim uvjetima odredit će se
odgo­varajućim pravilnikom ustanove u kulturi.

Članak 54.

Za radne sate koje je zaposlenik proveo u otežanim
radnim uvjetima, osnovna plaća zaposlenika bez stalnog mjesečnog do­dat­ka
uvećava se za 5%.

Članak 55.

Za ostvarene nadprosječne rezultate rada zaposleniku
se može isplatiti stimulativna nagrada:

– službeniku najviše do 30% ­nje­gove plaće,

– namješteniku
najviše do 20% ­nje­gove plaće.

Odluku o visini
isplate stimulativne nagrade donosi poslodavac uz prethodno pribav­ljeno miš­ljenje
zaposleničkog vijeća, odnosno sindikalnog povjerenika, pod uvjetom da su za tu
namjenu osigurana financijska sredstva.

NAKNADA PLAĆE

Članak 56.

Zaposlenik ima pravo na naknadu plaće u visini kao da
je na radu za razdob­lje u kojem ne radi zbog:

– korište­nja godiš­nje­g odmora,

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

– prekida rada do koje­g je došlo bez ­nje­gove kriv­nje,

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom, kolektivnim
ugovorom ili pravilnikom o radu poslodavca.

Članak 57.

Ako je zaposlenik odsutan s rada zbog bolova­nja do 42
dana, pripada mu naknade plaće u visini 95% od ­nje­gove plaće ostvarene u
mjesecu neposredno prije ne­go je započeo s bolova­njem.

Naknada u 100% iznosu plaće pripada zaposleniku koji
je na bolova­nju zbog profesionalne bolesti ili oz­ljede na radu kod
poslodavca.

4. DRUGA
MATERIJALNA PRAVA ZAPOSLENIKA

NAKNADA ZA KORIŠTENJE
PRIVATNIH GLAZBENIH INSTRUMENATA I OPREME

Članak 58.

Zaposleniku koji za rad koristi privatno glazbalo
pripada pravo na naknadu prema kriterijima utvrđenim posebnim pravilnikom
poslodavca.

Pravilnik iz stavka 1. ovoga članka poslodavac će donijeti
uz odgovarajuću primjenu kriterija iz Pravilnika o naknadama za uporabu
privatnih glazbenih instrumenata i potrošnom materijalu za orkestralne
instrumente u profesionalnim orkestrima i komornim ansamblima Hrvatske, što ga
je donijela Hrvatska udruga orkestralnih i komornih umjetnika.

REGRES

Članak 59.

Zaposleniku pripada pravo na re­gres za korište­nje
godiš­nje­g odmora prema Kolektivnom ugovoru Vlade RH i sindikata javnih
službi.

Odredba ovog članka će se primje­njivati pod uvjetom
da su sredstva za to pravo osigurana u državnom proračunu.

OTPREMNINA

Članak 60.

Zaposleniku koji
odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u visini 6 najnižih bruto plaća
iz ovoga ugovora.

POMOĆ

Članak 61.

Zaposlenik ili ­nje­gova
obite­lj imaju pravo na pomoć u slučaju:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |
| --- |
| – nastanka teške invalidnosti djece i                  u visini 2 najniže bruto |
| supružnika                                                     plaće iz ovog ugovora |
| – nabavu medicinskih pomagala                        u visini 2 najniže bruto |
| i participaciju pri kup­nji prijeko                      plaće iz ovog ugovora |
| potrebnih  lijekova u inozemstvu |
| – smrti zaposlenika                                            u visini 5 najnižih bruto |
| plaća iz ovog ugovora |
| – smrti supružnika, djeteta i rodite­lja                   u visini 2 najniže bruto                                                                                        plaće iz ovog ugovora. |
| if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif |

Pod najnižom bruto plaćom u javnim službama podrazumijeva se osnovica iz članka
37. ovoga ugovora uvećana za stalni mjesečni dodatak.

DNEVNICA I
NAKNADA TROŠKOVA PUTOVANJA

Članak
62.

Kada je zaposlenik
upućen na službeno putova­nje u zem­lji, pripada mu puna naknada prijevoznih
troškova, dnevnica u iznosu od najma­nje 123,00 kune dnevno i naknada punog
iznosa hotelskog računa za spava­nje.

Naknada troškova i
dnevnica za službeno putova­nje u inozemstvo uređuje se na način na koji je to
re­gulirano za tijela državne vlasti.

TERENSKI
DODATAK

Članak 63.

Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan
mjesta ­nje­gova stalnog boravka, zaposlenik ima pravo na terenski dodatak u
visini koja mu pokriva povećane troškove života zbog borav­ka na terenu.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li
zaposleniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Puni iznos terenskog dodatka iznosi dnevno najma­nje
80,00 kuna.

Terenski se dodatak zaposleniku isplaćuje najkasnije
pos­ljed­nje­g radnog dana u mjesecu za s­ljedeći mjesec.

Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

NAKNADA ZA
ODVOJENI ŽIVOT

Članak
64.

Zaposleniku pripada
naknada za odvojeni život od obite­lji kada je upućen na rad izvan sjedišta
poslodavca, a obite­lj mu trajno boravi u mjestu sjedišta poslodavca.

Naknada za odvojeni
život od obite­lji iznosi najma­nje 860,00 kuna mjesečno.

NAKNADA ZA
TROŠAK PRIJEVOZA

Članak 65.

Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla mjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema
cijeni pojedinačne, mjesečne, odnosno godiš­nje prijevozne karte.

Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema
cijeni pojedinačne, mjesečne, odnosno godiš­nje karte.

Ako zaposlenik mora sa stanice međumjesnog javnog
prije­voza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni se izdaci utvrđuju u visini
troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

Naknada za troškove prijevoza zaposlenicima se
osigurava kup­­njom pojedinačnih mjesečnih, odnosno godiš­njih karata javnog
prijevoza.

NAKNADA ZA
KORIŠTENJE PRIVATNOG AUTOMOBILA

Članak 66.

Ako je zaposleniku
odobreno korište­nje privatnog automobila u službene svrhe, naknadit će mu se
troškovi u visini od 30% cijene litre benzina (superolovni) po prijeđenom
kilometru.

OSIGURANJE

Članak 67.

Zaposlenici moraju
biti kolektivno osigurani od pos­ljedica nesretnog slučaja, pos­ljedica oz­ljeda
na radu i profesionalne bolesti.

JUBILARNA
NAGRADA

Članak 68.

Zaposleniku u javnoj
službi isplaćuje se jubilarna nagrada za neprekidni rad u javnoj službi, ako do
30. lip­nja tekuće godine ima navršenih:

5 godina – u visini                                                   1
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

10 godina                                                               1,25
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

15 godina                                                               1,5
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

20 godina                                                               1,75
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

25 godina                                                               2
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

30 godina                                                               2,5
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

35 godina                                                               3
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

40 godina                                                               4
najniže bruto plaće iz ovog ugovora

Zaposleniku će se
isplatiti jubilarna nagrada najkasnije s isplatom plaće u srp­nju tekuće godine
a povodom Dana državnosti.

DAR ZA DJECU

Članak 69.

U povodu Dana Svetog
Nikole zaposleniku će se isplatiti sredstva za poklon svakom djetetu do 15
godina starosti u iznosu koje­g utvrde Vlada RH i sindikati javnih službi.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka isplaćuju se
zaposleniku po kojem je dijete zdravstveno osigurano na način da mu se za svako
dijete isplati iznos iz stavka 1. ovoga članka.

NAKNADA ZA
BOŽIĆNE BLAGDANE

Članak 70.

Zaposleniku pripada
godiš­nja nagrada za božićne blagdane u jednakom iznosu (božićnica) kojeg
utvrde Vlada RH i sindikati javnih službi.

DAR U NARAVI

Članak 71.

Zaposlenicima se, jednom
godiš­nje, može dati dar u naravi pojedinačna vrijednost koje­g ne prelazi
iznos na koji se, prema propisima, ne plaća porez.

NAKNADA NA
OSNOVI IZUMA I TEHNIČKOG UNAPREĐENJA

Članak 72.

Zaposleniku pripada
pravo na naknadu za izum i tehničko unapređe­nje.

Naknada iz stavka 1.
ovoga članka može biti određena u obli­ku apsolutnog iznosa ili u obliku udjela
od ostvarenog učinka izuma i tehničkog unapređe­nja.

Naknada mora biti
srazmjerna učinku koji poslodavac ima od izuma ili tehničkog unapređe­nja, odnosno
učinku koji se stvarno može očekivati, s tim da mora iznositi najma­nje 10%
vrijednosti ostvarenog ili očekivanog učinka.

O naknadi iz
prethodnih stavaka ovoga članka zaposlenik i poslodavac zak­ljučit će posebni
ugovor.

5. ZAŠTITA
ZAPOSLENIKA

Članak 73.

Ako ovlaštena osoba
odnosno tijelo ocijeni da kod zaposlenika postoji sma­njena radna sposobnost
ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, poslodavac je dužan,
uzimajući u obzir nalaz i miš­lje­nje ovlaštene osobe, odnosno tijela, u pisanom
obliku ponuditi zaposleniku drugo radno mjesto za koje je on sposoban, a koji,
što je više moguće, moraju odgovarati poslovima na kojima je zaposlenik
prethodno radio.

Radi osigura­nja povo­ljnijih uvjeta rada poslodavac
je dužan prilagoditi poslove zaposleniku odnosno poduzeti sve što je u ­nje­govoj
moći da zaposleniku osigura povo­ljnije uvjete rada.

Članak 74.

Zaposleniku, prijaš­njem korisniku prava na rad sa
skraćenim radnim vremenom i na drugom odgovarajućem poslu za vrijeme zapos­le­nja
(čl. 174. st. 3. t. 2. – 4. Zakona o mirovinskom osigura­nju), koji je to pravo
stekao zbog oz­ljede na radu ili profesionalne bolesti prema propisima do 31.
12. 1998. godine, pripada pravo na razliku između plaće koju bi ostvarivao za
puno radno vrijeme za zva­nje u koje je postav­ljen, odnosno za radno mjesto na
koje je raspoređen i zbroja invalidske mirovine i plaće koju ostvaruje za
skraćeno radno vrijeme.

Članak 75.

Kada se tijekom
zaposlenikova radnog vijeka ­nje­gova radna sposobnost sma­nji zbog godina starosti,
opće­ga zdravstvenog sta­nja, fizičke ili psihičke iscrp­ljenosti, oz­ljede na
radu, invaliditeta, profesionalnih i drugih bolesti, a do stjeca­nja prava na
mirovinu, nedostaje mu 5 godina staža ili godina života, osigurat će mu se povo­ljniji
uvjeti rada zadržavajući dignitet zaposlenika bez sma­njiva­nja plaće koju je
ostvarivao u vremenu prije ne­go su nastupile spomenute okolnosti.

6. DJELOVANJE I
UVJETI SINDIKALNOG RADA

OBAVIJEST O
IZBORU SINDIKALNOG PREDSTAVNIKA

Članak 76.

Sindikat je dužan
obavijestiti poslodavca o izboru ili ime­no­va­nju sindikalnog povjerenika i
drugih sindikalnih predstavnika.

PRAVA
SINDIKALNIH PREDSTAVNIKA I POVJERENIKA

Članak 77.

Poslodavac je obvezan
sindikalnom predstavniku, odnosno po­vjereniku, omogućiti neophodan pristup
radnim mjestima u svrhu obnaša­nja ­nje­gove dužnosti, te radi omogućava­nja
uvida u podatke i isprave u svezi s ostvariva­njem i zaštitom zaposlenikovih
prava.

Sindikalnom
predstavniku, odnosno povjereniku, poslodavac treba osigurati informacije koje
su bitne za zaposlenikov gospodarski položaj, kao što su prijedlozi odluka i
pravilnik o radu kojim se re­guliraju prava i obveze iz radnog odnosa,
prijedlozi po­s­lovnih i razvojnih odluka koje utječu na ekonomski i socijalni
položaj zaposlenika.

Poslodavac je dužan
primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika,
po mogućnosti odmah ali najkasnije u roku od tri dana.

Poslodavac je dužan,
u pisanom obliku odgovoriti na svaki dopis sindikalnog povjerenika, odnosno
sindikalnog predstavnika.

Sindikalni
predstavnik, odnosno povjerenik, ne smije biti spriječen ili ometan u obnaša­nju
svoje dužnosti, ako djeluje u skladu sa zakonom i ovim ugovorom.

Sindikalni predstavnik,
odnosno povjerenik ima i druga prava određena ovim ugovorom, Zakonom o radu i
drugim kolektivnim ugovorom.

Prava iz prethodnih
stavaka ovoga članka pripadaju jednako sindikalnom povjereniku kao i
sindikalnim predstavnicima, uk­ljučujući i one koji nisu zaposleni kod tog
poslodavca.

Sindikalni
predstavnik dužan se poslodavcu predstaviti odgo­varajućom punomoći ili
iskaznicom.

Oz­ljeda sindikalnog
povjerenika prigodom obav­lja­nja sindi­kalne dužnosti ili službenog puta u
svezi s tom dužnošću smatra se oz­ljedom na radu kod poslodavca.

SINDIKALNE
AKTIVNOSTI I SASTANCI

Članak 78.

Sindikalnom predstavniku, odnosno sindikalnom
povjereniku ili članovima povjereništva poslodavac je dužan omogućiti da
sindikalne aktivnosti obav­lja tijekom radnog vremena na način i u opse­gu koji
ovisi o veličini ustanove i organizaciji rada ustanove.

Članovi povjereništva sindikata imaju pravo održati
sindikalne sastanke tijekom radnog vremena ustanove, vodeći računa o tome da se
sastanci organiziraju u vrijeme i na način koji ne šteti djelotvornosti poslova­nja
ustanove.

Jednom u 6 mjeseci svi članovi sindikata imaju pravo
održati sindikalni skup tijekom radnog vremena ustanove, o čemu trebaju
izvijestiti poslodavca, pazeći da se sastanak organizira u vrijeme i na način
koji najma­nje narušava redovno poslova­nje ustanove.

UVJETI ZA
SINDIKALNI RAD

Članak 79.

Poslodavac je dužan bez naknade, osigurati za rad
sindikata najma­nje sljedeće uvjete:

– prostoriju za sindikalni rad u pravilu odvojenu od
mjesta rada i odgovarajući prostor za održava­nje sindikalnih sastanaka,

- pravo na korište­nje telefona, telefaksa i drugih
tehničkih sredstava i opreme u mjeri nužnoj za ostvariva­nje sindikalne
aktivnosti,

– slobodu podjele tiska, sindikalnog izvješćiva­nja i
oglašava­nja na oglasnim pločama za redovne sindikalne aktivnosti, a u vrijeme
štrajka, odnosno provođe­nja drugih sredstava pritiska i na drugim mjestima,
prema odluci sindikata,

– oglasne ploče o svom trošku na mjestu dostupnom naj­većem
broju zaposlenika,

– obračun sindikalne članarine i drugih
obustava preko isplatnih lista prigodom obračuna plaća i doznačiva­nja
članarina na račun sindikata, a na teme­lju pisane izjave člana sindikata.

Ako sindikalni povjerenik obav­lja
sindikalne aktivnosti u punom radnom vremenu, a zbog prirode ­nje­gova posla te
aktivnosti ne može obav­ljati na svojem mjestu rada, poslodavac će mu osigurati
drugi odgovarajući prostor za obav­lja­nje sindikalnih aktivnosti.

Poslodavac će se suzdržati od svakog či­nje­nja
ili propušta­nja či­nje­nja kojima bi pojedini sindikat u ustanovi bio doveden
u povlašteni ili podređeni položaj.

ZAŠTITA
SINDIKALNOG POVJERENIKA

Članak 80.

Bez suglasnosti sindikata, poslodavac ne
smije sindikalnom povjereniku, za vrijeme obnaša­nja dužnosti i šest mjeseci
nakon isteka obnaša­nja sindikalne dužnosti, otkazati, rasporediti ga na nepovo­ljnije
radno mjesto, niti ga na bilo koji drugi način staviti u nepovo­ljniji položaj.

Najveći broj sindikalnih povjerenika koji
uživaju zaštitu iz Zakona o radu i ovoga ugovora određuje se:

– prema broju članova sindikata – u slučaju
kada je u ustanovi izabrano zaposleničko vijeće,

– prema ukupnom broju zaposlenih u ustanovi
– u slučaju kada zaposleničko vijeće nije izabrano.

Suglasnost za otkaz i suglasnost iz stavka 1.
ovoga članka daje osoba određena statutom sindikata, a ako takva osoba nije
određena, onda predsjednik sindikata ili osoba koju on ovlasti.

ZAMJENA
ZAPOSLENIČKIH VIJEĆA SINDIKATA

Članak 81.

Ako zaposleničko vijeće nije izabrano, sva ­nje­gova
ovlašte­nja i prava preuzimaju jedan ili više sindikalnih povjerenika
(sindikalno vijeće), o čemu odlučuje sindikat u ustanovi.

Broj sindikalnih povjerenika sindikalnog
vijeća s pravima iz prethodnog stavka ne može biti veći od broja članova zapos­leničkog
vijeća da je ono ustrojeno.

Sindikalnog povjerenika koji ima ovlasti
zaposleničkog vije­ća u dijelu tih ovlasti može zamijeniti sindikalni
predstavnik koji nije zaposlen u ustanovi, pod uvjetom da je sindikat o toj
osobi obavijestio poslodavca i da joj je povjerenik prenio, u pisanom obliku,
određenu ovlast zaposleničkog vijeća.

Kada zamje­njuju zaposleničko vijeće
sindikalni povjerenik, od­nosno članovi sindikalnog vijeća, imaju pravo na
naknadu plaće u skladu sa Zakonom o radu, a koja se utvrđuje prema broju članova
koje bi imalo zaposleničko vijeće.

PRAVA I
OVLASTI ZAPOSLENIČKOG VIJEĆA KOJA PREUZIMA SINDIKAT

Članak 82.

Kad sindikat zamje­njuje
zaposleničko vijeće, sindikat preuzima sva ­nje­gova prava i ovlasti u skladu
sa Zakonom o radu i prava iz članka 143. stavaka 1. do 3. Zakona o radu.

STRUČNO
SAVJETOVANJE

Članak 83.

Kada sindikalni povjerenik zamje­njuje
zaposleničko vijeće ima pravo zatražiti miš­lje­nje struč­njaka o poslovima iz
svoje­ga djelokruga.

Sindikat i poslodavac sporazumjet će se o
načinu podmiriva­nja troškova nastalih primjenom stavka 1. ovoga članka.

POVRATAK NA
RAD

Članak 84.

Čelnik sindikata koji je na tu funkciju
izabran iz radnog odnosa kod poslodavca, a koju obav­lja profesionalno, nakon
prestanka te funkcije ima se pravo vratiti na rad na iste poslove, a ako tih
poslova više nema, onda na odgovarajuće poslove u okviru ­nje­gove stručne
spreme.

O namjeri povratka na rad osoba iz stavka
1. ovoga članka treba izvijestiti ravnate­lja u roku od 30 dana od prestanka
funkcije.

ZAPOSLENIČKO
VIJEĆE I ŠTRAJK

Članak 85.

Članovi zaposleničkog vijeća, članovi sindikata,
odnosno sindikalni povjerenici mogu obav­ljati sve sindikalne aktivnosti uk­ljučujući
i organizira­nje štrajka, ali ne u ime zaposleničkog vijeća već, isk­ljučivo, u
ime sindikata.

7. MIRNO
RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH RADNIH SPOROVA

MIRENJE

Članak 86.

Za rješava­nje kolektivnih radnih sporova između
potpisnika ovog ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pre­govara­njem,
mora se provesti postupak mire­nja.

Članak 87.

Postupak mire­nja provodi mirovno vijeće od
tri člana.

Svaka ugovorna strana imenuje po jednog
člana, a treće­g čla­na, predsjednika, biraju obje strane sporazumno.

Ako se o trećem članu obje strane ne mogu
usuglasiti, zatražit će da ga imenuje dekan Pravnog fakulteta u Zagrebu ili
osoba koju on ovlasti.

ROKOVI MIRENJA

Članak 88.

Ugovorne strane moraju, u roku od 24 sata,
predložiti svoga člana mirovnog vijeća i odmah se dogovoriti o izboru treće­g
člana.

Ako se strane ne dogovore o izboru treće­g
člana, od dekana Pravnog fakulteta u Zagrebu ili osobe koju on ovlasti zatražit
će se da ga imenuje u roku od 24 sata od primitka zahtjeva.

Ako se ugovorne strane ne dogovore
drukčije, mirovno vijeće treba svoj prijedlog donijeti najkasnije u roku od tri
dana od dana imenova­nja svih članova.

PRIHVAT I
UČINCI MIRENJA

Članak 89.

Ugovorne strane mogu prihvatiti ili odbiti
prijedlog mirovnog vijeća, o čemu se moraju izjasniti prvog iduće­g radnog dana
nakon primitka prijedloga.

Ako se neka strana ne izjasni o prijedlogu
mirovnog vijeća u roku iz prethodnog stavka ovoga članka, smatra se da ga je
prihvatila.

Prijedlog koji prihvate obje ugovorne
strane ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.

ARBITRAŽA

Članak 90.

Ugovorne se strane mogu dogovoriti o tome da spor iznesu
pred arbitražu.

POSREDOVANJE

Članak 91.

Ugovorne strane u svakom slučaju mogu dogovoriti da
spor pokušaju riješiti posredova­njem trećih.

8. ŠTRAJK

SUZDRŽAVANJE
OD ŠTRAJKA I UVJETI ZA DOPUŠTENJE ŠTRAJKA

Članak 92.

Za vrijeme važe­nja ovoga ugovora sindikati
neće štrajkati zbog pita­nja koja su uređena ovim ugovorom.

Zabrana štrajka iz stavka 1. ovoga članka
ne isk­ljučuje pravo na štrajk za sva druga neriješena pita­nja te za slučaj
spora u svezi s izmjenama ili dopunama ovoga ugovora.

Sindikat ima pravo organizirati štrajk
solidarnosti s drugim sindikatima, uz najavu prema odredbama ovoga ugovora.

DONOŠENJE ODLUKE O ŠTRAJKU

Članak 93.

Prigodom organizira­nja i poduzima­nja
štrajka sindikat mora voditi računa o ostvariva­nju Ustavom zajamčenih sloboda
i prava drugih.

Štrajkom se ne smiju ugroziti prava na
život, zdrav­lje i osobnu sigurnost.

Za način donoše­nja odluka o štrajku te za
druga pita­nja u svezi sa štrajkom, a koja nisu riješena ovim ugovorom,
primijenit će se pravila sindikata.

ZABRANA OMETANJA ŠTRAJKA

Članak 94.

Poslodavac ne smije sprječavati ili ometati štrajk
koji je organiziran u skladu sa zakonom i ovim ugovorom.

NAJAVA ŠTRAJKA

Članak 95.

Štrajk se mora najaviti poslodavcu najkasnije 10 dana
prije početka.

U pismu kojim se štrajk najav­ljuje sindikat mora
navesti razloge štrajka, mjesto, dan i vrijeme te podatke o štrajkaškom odboru
i osobama koje rukovode štrajkom.

Štrajk ne smije započeti prije završenog postupka mire­nja.

RUKOVOĐENJE
ŠTRAJKOM

Članak 96.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sindikata.

U ustanovama koje su uk­ljučene u štrajk mora se
osnovati štrajkaški odbor ili imenovati osoba koja će obav­ljati funkciju
štrajkaškog odbora.

Članovi štrajkaškog odbora ne mogu se odrediti da rade
za vrijeme štrajka.

OBVEZE I
OVLASTI ŠTRAJKAŠKOG ODBORA

Članak 97.

Štrajkaški odbor sindikata rukovodi cjelokupnim
štrajkom, prati provodi li se štrajk u redu i na zakonit način, upozorava
nadležna tijela na pokušaje sprečava­nja i ometa­nja štrajka, kontaktira s
nadležnim tijelima i obav­lja druge poslove.

Štrajkaški je odbor dužan, na pogodan način, očitovati
se strani protiv koje je štrajk organiziran kako bi se nastavili pre­govori u
svrhu mirnog rješe­nja spora.

Štrajkaški je odbor dužan razmotriti svaku inicijativu
za mirno rješe­nje spora koju mu uputi poslodavac s kojim je u sporu te na ­nju
odgovoriti u onom obliku u kojem mu je upućena.

POSLOVI KOJI
SE NE MOGU PREKIDATI

Članak 98.

Sindikat mora
objaviti pravila o poslovima na kojima se za vrijeme traja­nja štrajka rad ne
smije prekidati, najkasnije na dan najave štrajka.

Članak 99.

Na poslodavčev prijedlog sindikat i poslodavac
sporazumno izrađuju i donose pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za
vrijeme štrajka.

Poslovi potrebni za opsluživa­nje onih zaposlenika
koji dobro­vo­ljno žele raditi, a nisu određeni za obav­lja­nje poslova koji se
ne smiju prekidati, ne mogu se proglasiti poslovima koji se ne smiju prekidati.

Pri određiva­nju poslova koji se ne smiju prekidati va­lja
voditi računa o tome da se ­njima obuhvati najma­nji mogući broj zaposlenika, a
da se poslovi učinkovito obave.

Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati uk­ljučuju
i broj zaposlenika koji trebaju raditi u vrijeme štrajka.

Članak 100.

Ako se o pravilima o poslovima koji se ne smiju
prekidati za vrijeme štrajka ne postigne sporazum u roku 8 dana od dana dostave
prijedloga poslodavca sindikatu, pravila će utvrditi arbitraža.

Pravila iz stavka 1. ovoga članka arbitraža je dužna donijeti
u roku od 8 dana od dana dostave prijedloga arbitraži.

Članak 101.

Ako poslodavac nije predložio utvrđiva­nje pravila iz
članka 98. ovoga ugovora do dana početka postupka mire­nja, postupak utvrđiva­nja
tih poslova ne može pokrenuti do dana okonča­nja štrajka.

PRAVA
SUDIONIKA ŠTRAJKA

Članak 102.

Sudioniku štrajka može se sma­njiti plaća i dodaci na
plaću, osim doplatka za djecu, razmjerno vremenu sudjelova­nja u štraj­ku.

Članak 103.

Zaposlenik ne smije biti stav­ljen u nepovo­ljniji
položaj u odnosu na druge zaposlenike zbog organizira­nja ili sudjelova­nja u
štrajku organiziranog sukladno odredbama zakona, odredbama ovoga ugovora i
pravilima sindikata, a niti smije biti na bilo koji način prisi­ljen
sudjelovati u štrajku, ako to ne želi.

9. TUMAČENJE I
PRAĆENJE PRIMJENE OVOGA UGOVORA

OSNIVANJE I
NAČIN RADA KOMISIJE

Članak 104.

Za tumače­nje odredaba i praće­nje primjene ovog
ugovora ugovorne strane imenuju zajedničku komisiju u roku od 30 dana od dana
potpisa ovoga ugovora.

Komisija ima šest članova, od kojih svaka ugovorna
strana imenuje tri.

Komisija donosi sve odluke većinom glasova, a u
slučaju podije­ljenog broja glasova odlučuje glas predsjednika komisije.

Tumače­nja komisije obvezna su za ugovorne strane.

Tumače­nja komisije dostav­ljaju se podnosite­lju i
svim onim poslodavcima na koje se odnose.

ROKOVI ZA
TUMAČENJE

Članak 105.

Na zahtjev jedne od ugovornih strana, komisija za
tumače­nje dužna je dati tumače­nje ovoga ugovora u roku od 15 dana od dana
primitka zahtjeva.

10. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE
ODREDBE

VREMENSKO
VAŽENJE

Članak 106.

Ovaj se ugovor sklapa
na vrijeme od dvije godine.

PRIMJENA
UGOVORA U DOBROJ VJERI

Članak 107.

Strane potpisnice
obvezuju se primje­njivati ovaj ugovor u dobroj vjeri.

Ako zbog promjena
okolnosti, koje nisu postojale niti su bile poznate u trenutku sklapa­nja
ugovora, jedna od strana ne bi mogla neke od odredaba Ugovora izvršavati ili bi
joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da neće jednostrano prekršiti ovaj
ugovor, ne­go će drugoj strani predložiti ­nje­govu izmjenu.

IZMJENA, OTKAZ
I OBNOVA UGOVORA

Članak 108.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune
ovo­ga ugovora.

Inicijativa iz prethodnog stavka može se iskazati
svakih šest mjeseci nakon potpisa Ugovora.

Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu
ovoga ugovora mora pristupiti pre­govorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u
roku od 30 dana od dana primitka prijedloga. U protivnom, stječu se uvjeti za
primjenu odredaba o postupku mire­nja.

Članak 109.

Svaka strana može otkazati ovaj ugovor.

Otkazni rok je tri mjeseca od dana dostave pisanog
otkaza drugoj strani.

Članak 110.

Pre­govore o obnovi ovoga ugovora strana će započeti
najma­nje 30 dana prije isteka roka na koji je sklop­ljen.

TROŠKOVI

Članak 111.

Troškove u svezi s
primjenom ovog ugovora strane podmiruju solidarno.

OBVEZA
USKLAĐIVANJA

Članak 112.

Ustanove kulture u
smislu ovog ugovora uskladit će svoje opće akte s odredbama ovog ugovora u roku
od 30 dana od dana ­nje­gova stupa­nja na snagu.

STUPANJE NA
SNAGU I PRIMJENA

Članak 113.

Ovaj ugovor stupa na
snagu danom potpisa po ovlaštenim osobama ugovornih strana, a primje­njuje se
od 1. srp­nja 2000. i bit će objav­ljen u »Narodnim novinama«.

Klasa:
612-01/00-01-33
Urbroj: 532-01/4-00-06
Zagreb, 27. lip­nja 2000.

        ZA VLADU REPUBLIKE
                                       ZA
HRVATSKI SINDIKAT
                  HRVATSKE                                                          DJELATNIKA
U KULTURI

                     Ministar                                                                              Glavni tajnik

**dr. sc. Antun Vujić,** v. r.                     **Ferdo
Boban,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Kolektivni ugovor, NN 92/2000-1859