## Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji

### NN 94/2001 (30.10.2001.), Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji

# HRVATSKI SABOR

1586

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O PRAVIMA HRVATSKIH BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA I ČLANOVA NJIHOVIH OBITELJI

Proglašavam Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i
članova njihovih obitelji, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 19.
listopada 2001.

Broj: 01-081-01-3313/2

Zagreb, 24. listopada 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O PRAVIMA HRVATSKIH BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA I ČLANOVA NJIHOVIH OBITELJI

GLAVA I.

TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i
članova njihovih obitelji, na način da se propisuju prava kojima se osigurava
posebna zaštita članova obitelji poginuloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog
branitelja, članova obitelji umrlih hrvatskih ratnih vojnih invalida iz
Domovinskog rata od I. do IV. skupine, hrvatskih ratnih vojnih invalida iz
Domovinskog rata, hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih
obitelji, te uvjeti i postupak za ostvarivanje tih prava.

Članak 2.

(1) Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata je pripadnik oružanih snaga
Republike Hrvatske (hrvatska vojska i policija), koji je organizirano
sudjelovao u obrani suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti
Republike Hrvatske, u bilo kojem razdoblju Domovinskog rata (1991. – 1995.) (u
daljnjem tekstu: hrvatski branitelj).

(2) Pod sudjelovanjem u obrani suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne
cjelovitosti Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: obrana suvereniteta
Republike Hrvatske), u smislu stavka 1. ovoga članka, podrazumijeva se izravni
oružani otpor agresoru i djelovanje u izravnoj svezi s tim otporom na bojišnici
u obav­ljanju vojne dužnosti (i odlazak u postrojbu radi odlaska na bojišnicu,
na borbeni položaj kao i povratak s izravnoga oružanog otpora agresoru).

(3) Dragovoljac iz Domovinskog rata je hrvatski branitelj iz Domovinskog
rata, pripadnik naoružanih dragovoljačkih odreda Narodne zaštite, Hrvatskih
obrambenih snaga (HOS) i pričuvnog sastava Ministarstva unutarnjih poslova,
koji su dragovoljno od 1991. do 15. siječnja 1992. sudjelovali u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske.

Članak 3.

(1) Obitelj poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata je
obitelj hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata:

1. koji je u obrani suvereniteta Republike Hrvatske u Domovinskom ratu
(1991. – 1995.) poginuo,

2. koji je od rane ili ozljede zadobivene u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske umro u roku od godinu dana nakon ranjavanja, ozljede, a
najkasnije do 31. prosinca 1996.,

3. koji je od bolesti, pogoršanja bolesti odnosno pojave bolesti u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske umro ili izvršio suicid u roku od godinu
dana od dana prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a
najkasnije do 31.prosinca 1997.

(2) Prava članova obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata utvrđena ovim Zakonom ostvaruje i obitelj osobe (Narodna
zaštita, medicinsko osoblje i ratni izvjestitelji) koja je po nalogu nadležnih
tijela državne vlasti u Domovinskom ratu (1991.–1995.) u obavljanju vojnih ili
drugih dužnosti u obrani suvereniteta Republike Hrvatske poginula ili je od
rane ili ozljede zadobivene pri obavljanju tih dužnosti umrla u roku od godinu
dana nakon ranjavanja ili ozljede, a najkasnije do 31. prosinca 1996.

Članak 4.

Obitelj zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata
je obitelj hrvatskog branitelja koji je u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske zatočen ili je nestao u Domovinskom ratu (1991.–1995.).

Članak 5.

(1) Hrvatski ratni vojni invalid iz Domovinskog rata (u daljnjem tekstu:
HRVI iz Domovinskog rata) je hrvatski branitelj, kojem je organizam oštećen najmanje
20% zbog rane ili ozljede koju je zadobio u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske ili kao zatočenik u neprijateljskom logoru u Domovinskom ratu
(1991.–1995.).

(2) HRVI iz Domovinskog rata je i hrvatski branitelj kojem je organizam
oštećen najmanje 20% zbog bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske u Domovinskom ratu (1991.–1995.).

(3) Prava HRVI iz Domovinskog rata utvrđena ovim Zakonom ostvaruje i osoba
(Narodna zaštita, medicinsko osoblje i ratni izvjestitelji) kojoj je organizam
oštećen za najmanje 20% zbog rane ili ozljede koju je zadobila pri obavljanju
vojnih ili drugih dužnosti po nalogu nadležnih tijela državne vlasti Republike
Hrvatske u obrani suvereniteta Republike Hrvatske u Domovinskom ratu
(1991.–1995.).

Članak 6.

HRVI iz Domovinskog rata je i stranac kojem je kao pripadniku oružanih
snaga Republike Hrvatske u Domovinskom ratu (1991.–1995.) organizam oštećen
najmanje 20% zbog rane ili ozljede koju je zadobio u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske ili kao zatočenik u neprijateljskom logoru ili zbog bolesti,
a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna posljedica
sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, ili u razdoblju 30 dana
od prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.

Članak 7.

Zatočenik u neprijateljskom logoru je hrvatski branitelj koji je u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske u Domovinskom ratu (1991.–1995.) uhićen,
a potom zatočen u neprijateljskom logoru najmanje 3 dana (72 sata).

Članak 8.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:

1. Članovi obitelji poginuloga, zatočenoga ili nestaloga hr­vat­skog
branitelja su bračni drug, djeca rođena u braku ili izvan braka, posvojena i
pastorčad (članovi uže obitelji), roditelji, očuh, maćeha, posvojitelj.

2. Članom uže obitelji smatra se i izvanbračni drug poginuloga,
zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja koji s hrvat­skim braniteljem ima
dijete iz te izvanbračne zajednice i koji je do njegove pogibije, smrti,
zatočenja ili nestanka živio s njim u zajedničkom kućanstvu najmanje godinu
dana.

3. Pastorak je osoba koja nema jednog od roditelja živog ili su
roditelju oduzeta roditeljska prava pravomoćnom presudom suda, a hrvatski
branitelj ga je uzdržavao najmanje godinu dana prije pogibije, smrti, zatočenja
ili nestanka.

4. Očuh, maćeha, posvojitelji su osobe koje su hrvatskog bra­nitelja
uzdržavale, odnosno koje je hrvatski branitelj uzdrža­vao najmanje pet godina
prije pogibije, smrti, zatočenja ili nestanka.

Članak 9.

Neprijateljski logor u smislu ovoga Zakona jest zatvoreni i čuvani
prostor na neprijateljskom ili okupiranom teritoriju u kojemu su smješteni,
zatvoreni, čuvani ili zlostavljani uhićeni hrvatski branitelji, a koji je
registriran u Uredu za zatočene i nestale Vlade Republike Hrvatske.

Članak l0.

Prava utvrđena ovim Zakonom mogu ostvariti hrvatski državljani a strani
državljani pod uvjetom da ta prava ne ostvaruju prema propisima države čiji su
državljani.

GLAVA II.

PRAVA ČLANOVA OBITELJI POGINULOGA HRVATSKOG
BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA

Članak 11.

(1) Članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja pod uvjetima
propisanim ovim Zakonom imaju pravo na:

1. obiteljsku invalidninu,

2. povećanu obiteljsku invalidninu,

3. uvećanu obiteljsku invalidninu,

4. obiteljsku mirovinu,

5. prednost pri zapošljavanju,

6. prvenstveno pravo na zakup poslovnog prostora,

7. novčanu naknadu za vrijeme nezaposlenosti,

8. carinske i porezne olakšice,

9. oslobađanje od plaćanja naknade za prenamjenu poljoprivrednog
zemljišta,

10. prednost pri upisu u obrazovne ustanove,

11. stipendiju,

12. prednost pri smještaju u učeničke odnosno studentske domove,

13. besplatne udžbenike,

14. opskrbninu,

15. doplatak za pripomoć u kući,

16. obnovu,

17. stambeno zbrinjavanje,

18. oslobađanje od plaćanja sudskih, upravnih i javno bilježničkih
pristojbi,

19. prednost pri smještaju u umirovljeničke domove.

(2) Članovi obitelji zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja imaju
sva prava koja su ovim Zakonom propisana za članove obitelji poginuloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata osim prava na obiteljsku invalidninu,
povećanu obiteljsku invalidninu, uvećanu obiteljsku invalidninu i obiteljsku
mirovinu.

1. OBITELJSKA INVALIDNINA

Članak 12.

(1) Obiteljska invalidnina je osnovno pravo po osnovi gubitka člana
obitelji i na temelju tog prava ostvaruju se sva ostala prava.

(2) Članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja imaju pravo na
obiteljsku invalidninu pod uvjetima i u visini propisanim ovim Zakonom.

Članak 13.

(1) Pravo na obiteljsku invalidninu članovi uže obitelji mogu ostvariti
pod sljedećim uvjetima:

1. udovica, odnosno udovac stječu pravo na obiteljsku invalidninu kada
navrše 40 godina života, a prije navršenih 40 godina života ako su nesposobni
za privređivanje,

2. djeca, posvojenici i pastorčad do navršene 15. godine života, odnosno
ako su na školovanju do kraja propisanog trajanja redovnog školovanja, ali
najkasnije do navršene 26 godine života, a ako su nesposobna za privređivanje,
dok ta nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije navršene
15 godine života, odnosno za vrijeme redovnog školovanja prije navršene 26
godine života. Ako je školovanje prekinuto zbog služenja vojnog roka ili bolesti,
pravo na obiteljsku invalidninu ove osobe mogu koristiti i za vrijeme služenja
vojnog roka, odnosno trajanja bolesti do navršene 26. godine života, a nakon
toga najviše još za onoliko vremena koliko su zbog služenja vojnog roka,
odnosno bolesti izgubile od redovnog školovanja, ako je redovno školovanje
nastavljeno prije 26. godine života,

3. djeca koja završe redovno trogodišnje srednjoškolsko obrazovanje, a
nastave školovanje u četvrtom razredu po redovnom ili izvanrednom programu za
vlastite potrebe, zadržavaju to pravo, ako nisu zaposleni,

(2) Ako užu obitelj čine bračni drug s jednim članom ili više članova
obitelji iz stavka 1. točke 2. ovoga članka, bračni drug ima pravo na
obiteljsku invalidninu kao sukorisnik s njima, bez obzira na uvjete iz stavka
1. točke 1. ovoga članka i to dok i jedno dijete od te djece ima pravo na
invalidninu.

Članak 14.

(1) Roditelji imaju pravo na
obiteljsku invalidninu iako su članovi uže obitelji ostvarili to pravo.

(2) Očuh, maćeha i
posvojitelj, koji su hrvatskog branitelja od kojeg izvode pravo uzdržavali ili
ih je on uzdržavao najmanje pet godina prije pogibije ili smrti, imaju također
pravo na obiteljsku invalidninu iako su članovi uže obitelji ostvarili to
pravo.

(3) Očuh, maćeha ili
posvojitelj koji ispunjava uvjete za priznavanje prava na obiteljsku
invalidninu isključuje roditelja koji nije izvršavao roditeljsku dužnost prema
osobi od koje bi izvodio pravo, te mu je roditeljska skrb oduzeta odlukom suda
u izvanparničnom postupku.

Članak 15.

(1) Osnovica za određivanje visine obiteljske invalidnine je mjesečni
iznos osobne invalidnine invalida I. skupine.

(2) Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iznosi 15% mjesečno od
osnovice iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iza poginuloga hrvatskog
branitelja iznosi 40% mjesečno od osnovice iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Ako pravo na obiteljsku invalidninu ostvaruje više članova obitelji
za svakog sukorisnika iznos obiteljske invalidnine iz stavka 2., odnosno stavka
3. ovoga članka povećava se za 50%.

(5) Ako pravo na obiteljsku invalidninu ostvaruje dva ili više članova
obitelji, obiteljska invalidnina pripada sukorisnicima u jednakim dijelovima.

(6) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka roditelji poginuloga hrvatskog
branitelja, koji nisu u radnom odnosu i nisu korisnici mirovine prema ovom
Zakonu ili po propisima o mirovinskom osiguranju veće od 50% proračunske
osnovice, imaju pravo na obiteljsku invalidninu i to:

– jedan roditelj u iznosu od 70% od osnovice mjesečno,

– oba roditelja u iznosu od 100% od osnovice mjesečno.

(7) Djeca, posvojenici i pastorčad poginulog i umrloga hr­vat­skog
branitelja ostvaruju pravo na obiteljsku invalidninu i nakon završetka redovnog
školovanja, ako su neuposlena, a naj­duže 12 mjeseci nakon završetka redovnog
školovanja.

Članak 16.

(1) Članovi obitelji koji ispunjavaju uvjete za ostvarivanje prava na
obiteljsku invalidninu po osnovi dvije ili više osoba imaju pravo na obiteljsku
invalidninu u nesmanjenom iznosu za svaku od tih osoba, s tim da obiteljsku
invalidninu u iznosu iz članka 15. stavka 6. ovoga Zakona imaju samo po osnovi
jedne osobe.

(2) Pravo na
obiteljsku invalidninu imaju, uz uvjete propisane ovim Zakonom i korisnici
osobne invalidnine.

2. POVEĆANA OBITELJSKA INVALIDNINA

Članak 17.

(1) Roditelj čije je jedino dijete poginulo u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske ima pravo na obiteljsku invalidninu iz članka 15. stavka 3.
ovoga Zakona povećanu za 50%.

(2) Ako obiteljsku invalidninu po stavku 1. ovoga članka koriste oba
roditelja kao sukorisnici iznos obiteljske invalidnine određen po članku 15.
stavku 4. ovoga Zakona povećava se za 50%.

3. UVEĆANA OBITELJSKA INVALIDNINA

Članak 18.

(1) Roditelj i bračni drug poginuloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata koji nemaju djece, odnosno imaju jedno ili više djece koja su
sva nesposobna za privređivanje uz uvjet da je ta nesposobnost nastala prije
petnaeste godine života, odnosno prije navršene dvadesetšeste godine života,
ako je dijete bilo na redovnom školovanju, imaju uz pravo na obiteljsku
invalidninu i pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu.

(2) Pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu ima i dijete poginuloga
hrvatskog branitelja bez oba roditelja neovisno o okolnostima nastupa smrti
drugog roditelja.

(3) Uvećana obiteljska invalidnina iz stavka 1. i 2. ovoga članka iznosi
34,50% mjesečno od mjesečnog iznosa osobne invalidnine invalida I. skupine.

(4) Ako više osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka ispunjavaju uvjete za
ostvarivanjem prava na uvećanu obiteljsku invalidninu, uvećana obiteljska
invalidnina u iznosu iz stavka 3. ovoga članka pripada svakoj od njih.

(5) Korisnici koji ispunjavaju uvjete za ostvarivanje prava na uvećanu
obiteljsku invalidninu po ovom Zakonu, po osnovi dviju ili više osoba imaju
pravo na tu invalidninu samo iza jedne osobe.

GLAVA III.

PRAVA HRVATSKIH RATNIH VOJNIH INVALIDA IZ DOMOVINSKOG RATA

Članak 19.

Hrvatski ratni vojni invalidi iz Domovinskog rata pod uvjetima
propisanim ovim Zakonom imaju pravo na:

1. osobnu invalidninu,

2. doplatak za njegu i pomoć druge osobe,

3. ortopedski doplatak,

4. posebni doplatak,

5. usluge osobe za pružanje njege i pomoći,

6. medicinsku, odnosno fizikalnu rehabilitaciju,

7. profesionalnu rehabilitaciju,

8. prilagodbu prilaza do zgrade,

9. troškove pogreba uz odavanje vojne počasti,

10. novčanu naknadu za vrijeme nezaposlenosti,

11. prednost pri zapošljavanju,

12. prvenstveno pravo na zakup poslovnog prostora,

13. oslobađanje od plaćanja naknade za prenamjenu poljoprivrednog
zemljišta,

14. carinske i porezne olakšice,

15. prednost pri upisu u obrazovne ustanove,

16. stipendiju,

17. prednost pri smještaju u studentske domove,

18. besplatne udžbenike,

19. opskrbninu,

20. doplatak za pripomoć u kući,

21. obnovu,

22. stambeno zbrinjavanje,

23. oslobađanje od plaćanja sudskih, upravnih i javnobilježničkih
pristojbi,

24. prednost pri smještaju u umirovljeničke domove,

25. invalidsku mirovinu.

Članak 20.

(1) Oštećenje organizma, u smislu ovoga Zakona, smatra se oštećenje nastalo
kao posljedica rane, ozljede ili bolesti, pogor­šanja bolesti, odnosno pojave
bolesti u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili kod zatočenika u
neprijateljskom logoru. Radi ostvarivanja prava iz ovoga Zakona HRVI
Domovinskog rata razvrstavaju se, prema utvrđenom postotku oštećenja organizma,
u deset skupina:

– I.    skupina – invalidi sa 100% oštećenja
organizma kojima je za redovan život potrebna njega i pomoć druge osobe,

– II.  skupina – invalidi sa 100% oštećenja
organizma,

– III. skupina – invalidi sa 90% oštećenja organizma,

– IV. skupina – invalidi sa 80% oštećenja organizma,

– V.  skupina – invalidi sa 70% oštećenja organizma,

– VI. skupina – invalidi sa 60% oštećenja organizma,

– VII.skupina –
invalidi sa 50% oštećenja organizma,

– VIII.skupina –
invalidi sa 40% oštećenja organizma,

– IX. skupina – invalidi sa 30% oštećenja organizma,

– X.  skupina – invalidi sa 20% oštećenja organizma.

(2) Invalidu koji je zadobio više oštećenja organizma pod različitim
okolnostima i to:

– u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske, na odsluženju obveznoga vojnog roka
mirnodopski vojni invalid (MVI) u svezi s ratnim događajima civilni invalid
rata (CIR) i u II. svjetskom ratu (NOR), pri ocjenjivanju postotka oštećenja
organizma uzimaju se u obzir sva takova oštećenja organizma, a status se
određuje prema oštećenju organizma za koje se, pri ocjenjivanju ukupnog
postotka oštećenja, utvrdi najveći postotak.

(3) Pri utvrđivanju postotka oštećenja organizma osobama kojima je
oštećenje organizma nastalo kao posljedica pogoršanja bolesti, odnosno pojave
bolesti uzima se odgovarajući postotak od cjelokupnog oštećenja organizma s tim
da po toj osnovi utvrđeni postotak oštećenja organizma ne može iznositi više od
80%.

(4) Nalaz i mišljenje o oštećenju organizma iz stavka 1. i 3. ovoga
članka daju Liječnička povjerenstva u prvom i drugom stupnju koje imenuje
ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

1. OSOBNA INVALIDNINA

Članak 21.

(1) Osobna invalidnina je osnovno pravo HRVI iz Domovinskog rata po
osnovi oštećenja organizma i na temelju tog prava ostvaruju se sva ostala
prava. Osobna invalidnina određuje se HRVI iz Domovinskog rata prema skupini
oštećenja organizma u koju je razvrstan i pripada mu u mjesečnom iznosu.

(2) Mjesečni iznos osobne invalidnine invalida I. skupine određuje se u
visini od 115% od utvrđene proračunske osnovice u Republici Hrvatskoj.

(3) Mjesečni iznos osobne invalidnine invalida od II. do X. skupine
određuje se u postotku od osobne invalidnine invalida I. skupine i to:

|  |  |
| --- | --- |
| Skupina | Postotak |
| II. | 73,00 |
| III. | 55,00 |
| IV. | 41,00 |
| V. | 29,00 |
| VI. | 18,00 |
| VII. | 12,00 |
| VIII. | 6,00 |
| IX. | 4,00 |
| X. | 3,00 |

if !supportEmptyParas endif

2. DOPLATAK ZA NJEGU I POMOĆ DRUGE OSOBE

Članak 22.

(1) Pravo na doplatak za njegu i pomoć druge osobe imaju:

1. HRVI iz Domovinskog rata I. skupine,

2. HRVI iz Domovinskog rata II., III. i IV. skupine kojima je organizam
oštećen i neovisno o vojnom invaliditetu, a koje je oštećenje, zajedno s vojnim
invaliditetom, jednako oštećenju organizma invalida I. skupine

(2) HRVI iz Domovinskog rata
iz stavka 1. ovoga članka radi ostvarivanja prava na doplatak za njegu i pomoć
druge osobe razvrstavaju se u dva stupnja:

1. U prvi stupanj – HRVI iz
Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji su potpuno nesposobni za obavljanje
svih životnih potreba i kojima je potrebna neprekidna njega i pomoć druge
osobe.

2. U drugi stupanj – ostali
HRVI iz Domovinskog rata iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 23.

(1) Osnovica za određivanje
doplatka za njegu i pomoć druge osobe je mjesečni iznos osobne invalidnine
invalida I. skupine.

(2) Doplatak za njegu i pomoć
druge osobe iznosi mjesečno:

1) za I. stupanj 100% od
osnovice,

2) za II. stupanj 66% od
osnovice.

Članak 24.

(1) Doplatak za njegu i pomoć
druge osobe ne isplaćuje se za vrijeme koje je korisnik doplatka proveo u
zdravstvenoj ustanovi ili u drugoj ustanovi u kojoj mu je osigurana njega i
pomoć druge osobe.

(2) Pravo na doplatak za
njegu i pomoć druge osobe ne ostvaruje hrvatski ratni vojni invalid iz
Domovinskog rata I. skupine koji koristi usluge osobe za pružanje njege i pomoći,
osim oboljelih od Kvadriplegije i Kvadripareze.

(3) Izbor između primanja
doplatka za njegu i pomoć druge osobe i korištenja usluge osobe za pružanje
njege i pomoći vrši HRVI iz Domovinskog rata I. skupine izjavom na zapisnik
prvostupanjskom tijelu.

(4) Izbor iz stavka 3. ovoga članka ne može se promijeniti prije proteka
roka od tri mjeseca od dana izvršenog izbora.

3. ORTOPEDSKI DOPLATAK

Članak 25.

(1) Pravo na ortopedski doplatak imaju HRVI iz Domovinskog rata kojima
je oštećenje organizma utvrđeno zbog težih oštećenja organizma koja su
neposredna posljedica zadobivene rane, ozljede ili bolesti koja je uzrokovala
amputaciju ekstremiteta, teško oštećenje funkcije ekstremiteta ili potpuni
gubitak vida na oba oka.

(2) Oštećenja organizma iz stavka 1. ovoga članka razvrstavaju se u
četiri stupnja prema težini, vrsti i uzroku oštećenja.

Članak 26.

(1) Osnovica za određivanje ortopedskog doplatka je mjesečni iznos
osobne invalidnine invalida I. skupine.

(2) Ortopedski doplatak iznosi mjesečno:

1) za I. stupanj 29% od osnovice,

2) za II. stupanj 22% od osnovice,

3) za III. stupanj 14% od osnovice,

4) za IV. stupanj 7% od osnovice.

(3) Ortopedski doplatak iz stavka 2. točke 1. ovoga članka povećava se
za 25% invalidu kod kojega postoje dva ili više oštećenja I. stupnja.

4. POSEBNI DOPLATAK

Članak 27.

HRVI iz Domovinskog rata ima pravo na posebni doplatak u visini od 50%
od pripadajućeg iznosa osobne invalidnine, ako nije u radnom odnosu, ne prima
mirovinu i naknadu plaće od dana stjecanja prava na profesionalnu rehabilitaciju
kao i tijekom profesionalne rehabilitacije.

5. USLUGE OSOBE ZA PRUŽANJE NJEGE I POMOĆI

Članak 28.

(1) HRVI Domovinskog rata I. skupine može koristiti usluge osobe za
pružanje njege i pomoći.

(2) Osoba koja pruža njegu i pomoć ima pravo na naknadu plaće u visini
osobne invalidnine invalida I. skupine, prava iz mirovinskog i zdravstvenog
osiguranja, pravo na doplatak za djecu i prava za vrijeme nezaposlenosti, kao
zaposlena osoba prema posebnim propisima.

(3) Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata isplaćuje
naknadu plaće iz stavka 2. ovoga članka i uplaćuje doprinose na naknadu plaće i
iz naknade plaće a sredstva za te namjene osiguravaju se u državnom proračunu.

(4) Osnovica za uplatu doprinosa je visina naknade plaće uvećana za
doprinos iz plaće.

Članak 29.

Mjerila za izbor osobe koja može pružati njegu i pomoć, te postupak i
način ostvarivanja prava iz članka 28. ovoga Zakona propisuje pravilnikom
ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

6. MEDICINSKA, ODNOSNO FIZIKALNA REHABILITACIJA

Članak 30.

(1) Iznimno od odredbe članka 37. ovoga Zakona HRVI iz Domovinskog rata
od I. do IV. skupine ima pravo na medicinsku, odnosno fizikalnu rehabilitaciju
ako mu je ta rehabilitacija prijeko potrebna u svezi s oštećenjem organizma
koje je zadobio pod okolnostima iz članka 5. ovoga Zakona i na temelju kojeg mu
je priznat status HRVI iz Domovinskog rata.

(2) Indikacije, trajanje,
postupak i način ostvarivanja medicinske, odnosno fizikalne rehabilitacije
propisuje pravilnikom ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

7. PROFESIONALNA REHABILITACIJA

Članak 31.

(1) HRVI iz Domovinskog rata kod kojeg nakon ranjavanja, ozljede,
zatočeništva u logoru, zbog bolesti, a bolest je, pogor­šanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske postoji preostala radna sposobnost, ima pravo na
profesionalnu rehabilitaciju, uključujući osposobljavanje za obavljanje poslova
za koje se traži stručna sprema viša od njegove, bez obzira je li mu nakon
profesionalne rehabilitacije osigurano zaposlenje, ako nema navr­šene određene
godine života i to: žena 40 godina, a muškarac 45 godina.

(2) O pravu na profesionalnu rehabilitaciju rješava Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje nakon ocjene preostale radne sposobnosti HRVI iz
Domovinskog rata i određuje rok trajanja profesionalne rehabilitacije.

(3) Od dana stjecanja prava na profesionalnu rehabilitaciju do
upućivanja na istu, kao i tijekom profesionalne rehabilitacije, HRVI iz
Domovinskog rata ima pravo na naknadu plaće u iznosu plaće pripadnika djelatnog
sastava oružanih snaga Republike Hrvatske istog čina i ustrojbenog mjesta, koju
isplaćuje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i na čiju svotu se
primjenjuju odredbe o smanjenju sukladno odredbi članka 75. stavka 10. i 11.
ovoga Zakona.

(4) Nakon završene
profesionalne rehabilitacije HRVI iz Domovinskog rata prijavljuje se Hrvatskom
zavodu za zapošljavanje i pripada mu naknada plaće iz stavka 3. ovoga članka
najduže 12 mjeseci od dana završene profesionalne rehabilitacije pod uvjetom da
se u roku od 30 dana od dana završetka profesionalne rehabilitacije prijavio
nadležnoj službi za zapošljavanje i da se u skladu s propisima o zapošljavanju
redovno prijavljuje toj službi.

(5) Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje obvezan je uputiti HRVI iz Domovinskog rata na
profesionalnu rehabilitaciju najkasnije u roku od 30 dana od dana pravomoćnosti
rješenja o priznavanju prava na profesionalnu rehabilitaciju.

(6) Pravne osobe, tijela
državne uprave, tijela sudbene vlasti i druga državna tijela, tijela lokalne i
područne (regionalne) samouprave, javne službe, izvanproračunski fondovi, te
pravne osobe u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: poslodavac) obvezni su primati na profesionalnu rehabilitaciju
HRVI iz Domovinskog rata kojega uputi Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje.

(7) Evidenciju o korištenju
prava iz stavka 1. ovoga članka vodi nadležni ured državne uprave u jedinici
područne (regionalne) samouprave, odnosno upravno tijelo Grada Zagreba na
temelju rješenja o pravu na profesionalnu rehabilitaciju.

8. PRILAGODBA PRILAZA DO ZGRADE

Članak 32.

(1) HRVI Domovinskog rata koji nisu sposobni za kretanje bez invalidskih
kolica ili drugih ortopedskih pomagala i slijepi HRVI, imaju pravo na
prilagodbu prilaza do zgrade i prilagodbu stana za kretanje u kolicima, ako se
te prilagodbe mogu izvesti, sukladno posebnim propisima.

(2) Zahtjev za ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka podnosi se
Ministarstvu za javne radove, obnovu i graditeljstvo.

(3) Postupak i način prilagodbe utvrđuje se pravilnikom koji donosi
ministar za javne radove, obnovu i graditeljstvo.

(4) Pravo na prilagodbu iz stavka 1. ovoga članka HRVI iz Domovinskog
rata može ostvariti samo jedanput.

9. PRAVO NA TROŠKOVE POGREBA UZ ODAVANJE VOJNE POČASTI

Članak 33.

(1) Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata snosi troškove
prijevoza i pogreba posmrtnih ostataka poginulog hrvatskog branitelja uz
odavanje vojne počasti, nakon postupka ekshumacije i identifikacije.

(2) Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata snosi troškove
prijevoza posmrtnih ostataka umrlog HRVI iz Domovinskog rata na području
Republike Hrvatske i troškove pogreba HRVI iz Domovinskog rata uz odavanje
vojne počasti, ukoliko obitelj pravovremeno obavijesti Ministarstvo.

(3) Ovlašćuje se ministar hrvatskih branitelja da u skladu s pravilnikom
propiše uvjete i korištenje počasne odore prigodom obilježavanja obljetnica
postrojbi, svečanosti i ukopa posmrtnih ostataka hrvatskih branitelja.

GLAVA IV.

PRAVA HRVATSKIH BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA

Članak 34.

Hrvatski branitelji iz Domovinskog rata pod uvjetima propisanim ovim
Zakonom imaju pravo na:

1. ocjenu radne sposobnosti,

2. staž u dvostrukom
trajanju,

3. prava iz zdravstvene
zaštite,

4. prednost pri
zapošljavanju,

5. prvenstveno pravo na zakup
poslovnog prostora,

6. novčanu naknadu za vrijeme
nezaposlenosti,

7. oslobađanje od plaćanja
naknade za prenamjenu poljoprivrednog zemljišta,

8. prednost pri upisu u
obrazovne ustanove,

9. stipendiju,

10. prednost pri smještaju u
studentske domove,

11. besplatne udžbenike,

12. carinske i porezne
olakšice,

13. dionice, odnosno udjele u
trgovačkim društvima bez naplate,

14. opskrbninu,

15. doplatak za pripomoć u
kući.

if !supportEmptyParas endif

GLAVA V.

OSTALA PRAVA HRVATSKIH BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA I ČLANOVA
NJIHOVIH OBITELJI

1. OCJENA RADNE SPOSOBNOSTI

Članak 35.

(1) Nakon završenog liječenja
hrvatski branitelj je obvezan odazvati se pozivu nadležnog tijela mirovinskog
osiguranja i pristupiti ocjeni sposobnosti za rad.

(2) Ako se ne odazove pozivu
iz stavka 1. ovoga članka, hrvatskom branitelju prestaje pravo na naknadu
plaće, osim ako je bio spriječen razlozima koji su izvan njegove volje.

(3) Na zahtjev hrvatskog
branitelja nadležno tijelo mirovinskog osiguranja obvezno je u roku od 30 dana
od dana primitka zahtjeva ocijeniti njegovu radnu sposobnost.

2. STAŽ U DVOSTRUKOM TRAJANJU

Članak 36.

Hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata koji su zaposleni ili im se
staž osiguranja računa po drugoj osnovi, vrijeme provedeno u Domovinskom ratu
računa se kao staž osiguranja u dvostrukom trajanju, a hrvatskim braniteljima koji
nisu zaposleni ili ne ostvaruju staž osiguranja po drugoj osnovi, vrijeme
provedeno u Domovinskom ratu računa se kao poseban staž u dvostrukom trajanju,
sukladno propisima o obrani.

3. PRAVA IZ ZDRAVSTVENE ZAŠTITE

Članak 37.

HRVI iz Domovinskog rata i hrvatski branitelj iz Domovinskog rata
ostvaruje pravo na zdravstvenu zaštitu u skladu s posebnim propisima.

4. PREDNOST PRI ZAPOŠLJAVANJU

Članak 38.

(1) Tijela državne uprave, tijela sudbene vlasti i druga državna tijela,
tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, javne službe,
izvanproračunski fondovi, te pravne osobe u vlasništvu ili pretežitom
vlasništvu Republike Hrvatske obvezni su pri zapošljavanju pod jednakim
uvjetima dati prednost nezaposlenom i to sljedećim redoslijedom:

1. djetetu poginuloga hrvatskog branitelja bez oba roditelja,

2. HRVI iz Domovinskog rata,

3. članu obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,

4. hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata.

Pravo prednosti pri zapošljavanju ostvaruje se redoslijedom od točke 1.
prema točki 4.

(2) Prednost pri zapošljavanju za osobe iz stavka 1. ovoga članka
predvidjet će se kolektivnim ugovorima i s drugim gospodarskim subjektima.

(3) Poslodavac je oslobođen
plaćanja doprinosa na plaću kod zapošljavanja osoba iz stavka 1. ovoga članka u
roku godinu dana od dana njihovog zaposlenja uz uvjet da u tom roku ne otpusti
drugog zaposlenika ili mu ne otkaže ugovor o radu.

(4) Osobe iz stavka 1. ovoga
članka koje ispunjavaju uvjete za ostvarivanje prava prednosti pri zapošljavanju
dužne su uz molbu, odnosno ponudu na natječaj priložiti rješenje o priznatom
statusu, odnosno potvrdu o priznatom statusu iz koje je vidljivo spomenuto
pravo.

(5) Osoba koja ne bude
primljena u tijelo državne uprave, tijelo sudbene vlasti ili tijelo jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave, ukoliko smatra da joj je
povrijeđeno pravo prednosti pri zapošljavanju da bi ostvarila navedeno pravo
obvezna je podnijeti prigovor na rješenje o prijamu.

(6) Po konačnosti rješenja o prijamu iz stavka 5. ovoga članka ili po
proteku roka od petnaest dana od dana podnošenja prigovora protiv tog rješenja,
osoba koja ocijeni da joj je povrijeđeno pravo prednosti pri zapošljavanju,
može u narednih petnaest dana podnijeti zahtjev upravnoj inspekciji za provedbu
nadzora.

(7) Upravna inspekcija obvezna je u roku od osam dana od dana prijema
zahtjeva za nadzor obavijestiti donosioca rješenja o prijamu o pokretanju
postupka nadzora radi ostvarenja prava prednosti pri zapošljavanju.

(8) Donositelj rješenja o prijamu – čelnik tijela ne može donijeti
rješenje o postavljenju na radno mjesto izabranog kandidata do okončanja
postupka nadzora.

(9) Rješenje o postavljenju (rasporedu) donijeto prije okon­ča­nja
postupka nadzora upravna inspekcija proglasit će ništav­nim.

(10) Upravna inspekcija po provedbi nadzora ovlaštena je u slučaju
postojanja povrede prava prednosti rješenjem poništiti rješenje o prijamu u
državnu službu. Protiv tog rješenja može se voditi upravni spor.

(11) Ako je zasnovan radni odnos zaključivanjem ugovora o radu, a
povrijeđeno je pravo prednosti osoba iz stavka 1. ovoga članka, osoba čije je
pravo prednosti pri zapošljavanju povrijeđeno da bi ostvarila navedeno pravo
obvezna je podnijeti prigovor na ugovor o radu nadležnoj inspekciji rada za
provedbu nadzora. Nadležna inspekcija rada obvezna je razmotriti zahtjev i
izvijestiti podnositelja o pokretanju postupka nadzora radi ostvarenja prava
prednosti pri zapošljavanju, najkasnije u roku od osam dana od dana
zaprimljenog prigovora.

(12) Inspekcija rada po provedbi nadzora ovlaštena je u slučaju
postojanja povrede prava prednosti rješenjem poništiti ugovor o radu. Protiv
tog rješenja može se voditi upravni spor.

(13) Ukoliko upravna inspekcija utvrdi da u postupku prijama nije
izvršena povreda prava, izvijestit će podnositelja zahtjeva za nadzor o
rezultatima provedenoga upravnog nadzora.

(14) Ukoliko inspekcija rada utvrdi da kod zasnivanja radnog odnosa
zaključivanjem ugovora o radu nije izvršena povreda prava izvijestit će
podnositelja zahtjeva za provedbu nadzora.

(15) Prednost pri zapošljavanju iz stavka 1. ovoga članka može se
ostvariti samo jednokratno, osim u slučajevima zasnivanja radnog odnosa na
određeno vrijeme, a ne mogu ga ostvarivati osobe kojima je radni odnos prestao
njihovom krivicom (otkaz ili sporazumni prestanak radnog odnosa).

5. PRVENSTVENO PRAVO NA ZAKUP POSLOVNOG PROSTORA

Članak 39.

(1) Općine, gradovi, županije, Grad Zagreb i Republika Hrvatska te
pravne osobe u njihovu vlasništvu ili pretežitom vlasništvu obvezni su na
sklapanje ugovora o zakupu poslovnog prostora za obrtničku ili samostalnu
profesionalnu djelatnost ako sudjeluju u javnom natječaju i udovolje uvjetima
iz najpovoljnije ponude:

1. sa članom obitelji poginuloga hrvatskog branitelja,

2. sa HRVI iz Domovinskog rata,

3. sa hrvatskim braniteljem iz Domovinskog rata.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka imaju prvenstveno pravo na sklapanje
ugovora o zakupu poslovnog prostora ako nisu korisnici mirovine ostvarene po
ovome Zakonu.

(3) Poslovni prostor na kojem je zasnovan zakup na temelju uvjeta iz
ovoga članka, ne može se dati u podzakup.

(4) Ugovor o zakupu sklopljen protivno odredbama ovoga članka ništavan
je.

(5) Na pitanja koja se odnose na zasnivanje i prestanak zakupa poslovnog
prostora te međusobna prava i obveze ugovornih strana koja nisu uređena ovim
člankom primjenjuje se Zakon o zakupu poslovnog prostora.

(6) Prednost pri zakupu poslovnog prostora može se ostvariti samo
jednokratno.

6.NOVČANA NAKNADA ZA VRIJEME
NEZAPOSLENOSTI

Članak 40.

(1) Djeca poginuloga hrvatskog branitelja koja nemaju ni drugog
roditelja i udovica (udovac) koja nije stekla pravo na obiteljsku mirovinu, jer
nema navršenih godina života sukladno članku 75. stavku 2. ovoga Zakona ili joj
je prestalo pravo na obiteljsku mirovinu, jer je dijete završilo redovno
školovanje imaju pravo na novčanu naknadu za vrijeme nezaposlenosti ako se u
roku od tri mjeseca od dana prestanka prava na mirovinu, odnosno od dana kada
im je odbijen zahtjev za ostvarivanje prava na mirovinu ili u roku 3 mjeseca od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona prijave Hrvatskom zavodu za zapošljavanje.

(2) Udovici (udovcu) iz stavka 1. ovoga članka pripada pravo na novčanu
naknadu za vrijeme nezaposlenosti do dana stjecanja prava na obiteljsku
mirovinu sukladno odredbama ovoga Zakona.

(3) Djeci iz stavka 1. ovoga članka pripada novčana naknada za vrijeme
nezaposlenosti u visini pripadajuće obiteljske mirovine i to za vrijeme od 12
mjeseci od dana završetka redovnog školovanja, pod uvjetom da se redovno
prijavljuju Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i da se u tom vremenu ne zaposle.

(4) Ako se u roku od tri mjeseca nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
prijavi Hrvatskom zavodu za zapošljavanje, raz­voja­čeni nezaposleni hrvatski
branitelj stječe pravo na novčanu naknadu za vrijeme nezaposlenosti u trajanju:

– od 104 dana – ako je proveo
do 3 mjeseca u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

– od 156 dana – ako je proveo
više od 3 mjeseca u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

– od 208 dana – ako je proveo
više od 4 mjeseca u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

– od 260 dana – ako je proveo
više od 5 mjeseci u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

– od 312 dana – ako je proveo
više od 6 mjeseci u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

– od 364 dana – ako je proveo
više od 7 mjeseci u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

– od 416 dana – ako je proveo
više od 8 mjeseci u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

– od 468 dana – ako je proveo
više od 10 mjeseci u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.

(5) Prava iz stavka 4. ovoga
članka prestaju s prvom ponudom za zapošljavanje hrvatskom branitelju, a
nastavljaju se ako zbog stečaja, odnosno likvidacije pravne osobe ili
trgovačkog društva dobiju otkaz ugovora o radu.

(6) U dane iz stavka 4. ovoga članka ne uračunavaju se nedjelje.

(7) Novčana naknada iz stavka 4. ovoga članka utvrđuje se u iznosu
prosječne novčane naknade isplaćene u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje u
mjesecu koji predhodi mjesecu podnošenja prijave uvećane za 20%, a koja ne može
iznositi više od najvišeg iznosa novčane naknade koja se isplaćuje u Zavodu.

(8) Hrvatski zavod za zapošljavanje obvezan je objaviti podatke o iznosu
prosječne novčane naknade iz stavka 7. ovoga članka.

(9) Na pitanje u svezi s pravom iz stavka 1.–4. ovoga članka, a koja
nisu uređena ovim Zakonom, primjenjuje se Zakon o zapošljavanju.

7. OSLOBAĐANJE OD PLAĆANJA NAKNADE ZA PRENAMJENU POLJOPRIVREDNOG
ZEMLJIŠTA

Članak 41.

(1) Članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja, HRVI iz
Domovinskog rata i hrvatski branitelji oslobođeni su od plaćanja naknade za
prenamjenu poljoprivrednog zemljišta za izgradnju stambenoga, gospodarskoga,
poslovnog ili javnoga objekta pri dobivanju lokacijske dozvole, sukladno Zakonu
o poljoprivrednom zemljištu.

(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka može se ostvariti samo jednokratno.

8. PREDNOST PRI UPISU U OBRAZOVNE USTANOVE

Članak 42.

Djeca poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz
Domovinskog rata i djeca HRVI iz Domovinskog rata I. skupine i hrvatski
branitelj iz Domovinskog rata izravno se upisuju u srednje škole, visoka
učilišta ili veleučilišta pod uvjetom da prijeđu bodovni, odnosno razredbeni
prag, odnosno da zadovolje na ispitu sposobnosti i darovitosti u srednjim
školama na kojima se provodi prijamni ispit.

9. STIPENDIJE

Članak 43.

(1) Djeca poginuloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata i njihova
djeca i hrvatski branitelji iz Domovinskog rata imaju pravo na stipendiju
tijekom redovnog studiranja na visokim učilištima ili veleučilištima pod
uvjetom ako im redovni prihodi mjesečno po članu kućanstva ne prelaze dvostruki
iznos cenzusa redovnih novčanih prihoda iz članka 50. stavka 1. točke 5. ovoga
Zakona.

(2) Uvjete i mjerila za
ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar znanosti i
tehnologije pravilnikom uz prethodnu suglasnost ministra hrvatskih branitelja
iz Domovinskog rata.

10. PREDNOST PRI SMJEŠTAJU U UČENIČKE ODNOSNO STUDENTSKE DOMOVE

Članak 44.

Djeca poginuloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata i djeca HRVI iz
Domovinskog rata I. skupine i hrvatski branitelj iz Domovinskog rata imaju
prednost pri smještaju u učeničke, odnosno studentske domove, pod uvjetom, ako
im redovni prihodi mjesečno po članu kućanstva ne prelaze dvostruki iznos
cenzusa redovnih novčanih prihoda iz članka 50. stavka 1. točke 5. ovoga
Zakona.

11. BESPLATNI UDŽBENICI

Članak 45.

(1) Djeca poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz
Domovinskog rata i njihova djeca i hrvatski branitelji iz Domovinskog rata
imaju pravo na besplatne obvezatne udžbenike za potrebe redovnog ili
izvanrednog školovanja u osnovnim i srednjim školama, te na visokim učilištima
ili veleučilištima pod uvjetom ako to pravo ne mogu ostvariti po drugim
propisima i ako im redovni prihodi mjesečno po članu kućanstva ne prelaze
dvostruki iznos cenzusa redovnih novčanih prihoda iz članka 50. stavka 1. točke
5. ovoga Zakona.

(2) Iznos sredstava potrebnih za kupnju udžbenika iz stavka 1. ovoga
članka osigurava Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, a
ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata pravilnikom utvrđuje način i
postupak dodjele.

12. CARINSKE I POREZNE OLAKŠICE

Članak 46.

(1) Bračni drug, punoljetna djeca i roditelji poginuloga hr­vat­skog
branitelja iz Domovinskog rata imaju jednokratno pravo uvoza osobnog automobila
za vlastite potrebe bez plaćanja carine, posebnog poreza i poreza na dodanu
vrijednost.

(2) HRVI iz Domovinskog rata s oštećenjem organizma 100% I. skupine ima pravo
na osobni automobil koji mu u vlasništvo daje Ministarstvo hrvatskih branitelja
iz Domovinskog rata svakih 7 godina.

(3) Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata pri uvozu, ili
kupnji osobnog automobila za osobu iz stavka 2. ovoga članka oslobođeno je
plaćanja carine, posebnog poreza i poreza na dodanu vrijednost.

(4) HRVI iz Domovinskog rata
od II. do IV. skupine čije utvrđeno oštećenje organizma ima za posljedicu
oštećenje funkcije donjih ekstremiteta, ima pravo na uvoz osobnog automobila
bez plaćanja carine, posebnog poreza i poreza na dodanu vrijednost u visini
utvrđenog postotka oštećenja organizma svakih 5 godina.

(5) Ako bračni drug,
punoljetna djeca i roditelji poginuloga hrvatskog branitelja i HRVI iz
Domovinskog rata korisnici povlastice iz stavka 1. i 4. ovoga članka osobni
automobil proda, daruje ili otuđi po drugoj osnovi u roku od 5 godina od dana
nabave obvezan je naknadno srazmjerno vremenu korištenja platiti dio carine,
posebnog poreza i poreza na dodanu vrijednost, prema odredbama carinskog
Zakona.

(6) Ako bračni drug, punoljetna djeca i roditelji poginuloga hrvatskog
branitelja i HRVI iz Domovinskog rata korisnici povlastice iz stavka 1., 2. i
4. ovoga članka umre prije isteka roka od 7 odnosno 5 godina od dana dodjele,
odnosno nabave osobnog automobila zakonski nasljednici mogu prodati osobni
automobil koji su naslijedili bez plaćanja carine, posebnog poreza i poreza na
dodanu vrijednost.

(7) Evidenciju o korištenju prava iz stavka 1., 2. i 4. ovoga članka
vodi nadležni ured državne uprave u jedinici područne (regionalne) samouprave,
odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba.

Članak 47.

(1) Bračni drug, punoljetna djeca i roditelji poginuloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata i hrvatski branitelj
oslobođen je od plaćanja carine i posebnog poreza pri uvozu ili kupnji strojeva
i opreme za obavljanje gospodarske djelatnosti, odnosno samostalne
profesionalne dje­lat­nosti, ili radi uloga u trgovačko društvo u kojem su
većinski vlasnici, sukladno posebnim propisima.

(2) Carinske i porezne olakšice iz stavka 1. ovoga članka mogu se
koristiti samo jednokratno.

(3) Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata obvezuje se
osobama iz stavka 1. ovoga članka nadoknaditi sredstva koja su platila pri
uvozu ili kupnji strojeva i opreme u visini iznosa poreza na dodanu vrijednost.

(4) U ostvarivanju prava iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se
odredbe iz članka 46. stavka 5. i 6. ovoga Zakona.

(5) Evidenciju o korištenju prava iz stavka 1. ovoga članka vodi
nadležni ured državne uprave u jedinici područne (regionalne) samouprave,
odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba.

13. DIONICE ODNOSNO UDJELE U TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA BEZ NAPLATE

Članak 48.

Pravo na dionice, odnosno udjele u trgovačkim društvima i pravnim
osobama u vlasništvu Republike Hrvatske koje će se privatizirati, bez naplate,
imaju članovi obitelji poginuloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata i hrvatski branitelji, sukladno mjerilima
u visini i po postupku koje će odrediti svojom odlukom Vlada Republike
Hrvatske.

14. OPSKRBNINA

Članak 49.

Pravo na opskrbninu imaju korisnici obiteljske invalidnine, korisnici
osobne invalidnine, i hrvatski branitelji koji imaju prebivalište u Republici
Hrvatskoj ako su nesposobni za privređivanje i ako ispunjavaju uvjete propisane
odredbama članka 50.–52. ovoga Zakona.

Članak 50.

(1) Osobe iz članka 49. ovoga
Zakona pravo na opskrbninu mogu ostvariti pod uvjetom:

1. da nisu zaposleni,

2. da samostalno ne obavljaju
privrednu ili profesionalnu djelatnost,

3. da nisu korisnici mirovine
ili mirovine sa zaštitnim dodatkom veće od osnovice za određivanje opskrbnine,

4. da nisu korisnici novčanog
primanja u svezi s profesionalnom rehabilitacijom, odnosno zbog nezaposlenosti
ili stalne mjesečne novčane pomoći po propisima o socijalnoj zaštiti,

5. da oni i članovi njihove
obitelji u kućanstvu nemaju ukupno druge redovne novčane prihode mjesečno po
članu kućanstva veće od 30% od utvrđene proračunske osnovice u Republici
Hrvatskoj.

(2) Pravo na opskrbninu, pod
uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, imaju i slijepi članovi obitelji iza smrti
HRVI.

Članak 51.

Sukorisnicima obiteljske
invalidnine i korisnicima više invalidnina pripada jedna opskrbnina.

Članak 52.

(1) Nesposobnima za privređivanje prema ovom Zakonu smatraju se:

1. HRVI I. – V. skupine koji nije zaposlen niti samostalno obavlja
privrednu ili profesionalnu djelatnost,

2. žena kad navrši 40 godina života ili muškarac kad navrši 50 godina
života, odnosno za mlađe osobe kod kojih se utvrdi nesposobnost za
privređivanje koju utvrđuje nadležno Liječničko povjerenstvo koje imenuje
ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata a prema kriterijima
medicinske znanosti imajući u vidu zanimanje i godine života,

3. dijete do navršenih 15 godina života, odnosno za vrijeme školovanja,
ali najkasnije do navršenih 26 godina života, a ako je nesposobno za samostalan
život i rad, prema kriterijima medicinske znanosti za vrijeme dok ta
nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije navršenih 15
godina života, odnosno za vrijeme školovanja prije navršenih 26 godina života,

4. udovica ili udovac iza osobe od koje izvode pravo, ako je nakon smrti
te osobe ostalo jedno ili više djece prema kojima oni obavljaju roditeljske
dužnosti, dok su ta djeca nesposobna za samostalan život i rad, prema točki 3.
ovoga stavka.

(2) Dijete iz stavka 1. točke
3. ovoga članka koje prekine školovanje zbog bolesti koju je utvrdila nadležna
zdravstvena ustanova, smatra se nesposobnim za samostalan život i rad i za
vrijeme trajanja bolesti do navršenih 26 godina života kao i nakon te godine,
ali najviše onoliko vremena koliko je zbog bolesti izgubilo od školovanja, ako
je školovanje nastavljeno prije navršenih 26 godina.

Članak 53.

(1) Osnovica za određivanje
opskrbnine iznosi 33% od utvrđene proračunske osnovice u Republici Hrvatskoj.

(2) Korisnicima koji u
kućanstvu nemaju prihode od utjecaja na opskrbninu, opskrbnina se određuje u
visini osnovice.

(3) Korisnicima koji u kućanstvu
imaju prihod od poljoprivredne djelatnosti i šumarstva, odnosno druge redovne
prihode od utjecaja na opskrbninu, opskrbnina se određuje u visini razlike
između dijela prihoda koji mjesečno otpada na korisnika i osnovice za
određivanje opskrbnine.

(4) Ako dva ili više
sukorisnika obiteljske invalidnine ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na
opskrbninu, opskrbnina određena prema stavku 2. odnosno 3. ovoga članka
povećava se za 50% za svakoga daljnjeg korisnika.

(5) Ako oba bračna druga
ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu, po različitim osnovama,
opskrbnina im se određuje kao jednom korisniku i tako određena povećava za 50%
za drugoga bračnog druga.

Članak 54.

(1) Sukorisnicima opskrbnine
koji žive u zajedničkom kućanstvu, opskrbnina, određena po članku 53. stavku 4.
ovoga Zakona, pripada na jednake dijelove.

(2) Ako obiteljsku invalidninu koristi više osoba koje žive odvojeno
(razvedeni roditelji, djeca rođena u braku i djeca rođena izvan braka i dr.), a
prihodi im ne potječu iz zajedničkih izvora, opskrbnina pripada samo onim
sukorisnicima koji ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu.

(3) Ako dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine iz stavka 2.
ovoga članka ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu, svakome od
njih pripada iznos koji bi mu pripadao kao samostalnom korisniku, s time da
zbroj tih iznosa ne može biti veći od osnovice za određivanje opskrbnine
povećane po članku 53. stavku 4. ovoga Zakona. Ako je zbroj tih iznosa veći,
opskrbnina pripada svakom od sukorisnika u omjeru s iznosima koji bi im
pripadali kao samostalnim korisnicima.

Članak 55.

Samohranim korisnicima opskrbnina, određena prema članku 53. ovoga
Zakona, povećava se za 50%.

Članak 56.

(1) Samohranim, prema ovom Zakonu, smatra se korisnik opskrbnine koji
nema zemljište, šume u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu čiji proizvodi
prema Zakonu služe kao osnovica za obračun poreza na dodanu vrijednost te da u
svom kućanstvu nema srodnika sposobnih za privređivanje, niti ima članova
obitelji u kućanstvu ili izvan kućanstva, koji su zaposleni ili korisnici
mirovine ili samostalno obavljaju privrednu ili profesionalnu djelatnost, ili
da imaju zemljište, šume u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu čiji proizvodi
prema Zakonu služe kao osnovica za obračun poreza na dodanu vrijednost.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka pri utvrđivanju svojstva
samohrane osobe ne uzima se u obzir pastorčad, koja ne živi s njom u kućanstvu.

(3) Ne smatraju se sposobnim za privređivanje, u smislu stavka 1. ovoga
članka, članovi kućanstva koji su nesposobni za privređivanje prema članku 52.
ovoga Zakona ako nisu zaposleni, odnosno samostalno ne obavljaju privrednu ili
profesionalnu djelatnost.

Članak 57.

(1) Pravo na opskrbninu i
visina opskrbnine ovisi o ukupnom prihodu od poljoprivredne djelatnosti i
šumarstva, korisnika opskrbnine i svih članova njegova kućanstva kao i o drugim
redovnim novčanim prihodima korisnika opskrbnine i članova njegove obitelji
koji žive s njim u kućanstvu.

(2) Kućanstvom, u smislu
ovoga Zakona, smatra se zajednica života, privređivanja i trošenja ostvarenih
prihoda.

Članak 58.

(1) Kao prihod od
poljoprivredne djelatnosti i šumarstva smatra se dohodak od poljoprivrede i
šumarstva ostvaren korištenjem prirodnih bogatstava zemlje i šume i upotrebe od
tih djelatnosti dobivenih proizvoda, koji je služio kao osnovica za obračun
poreza na dodanu vrijednost prema Zakonu o porezu na dodanu vrijednost u
prethodnoj godini.

(2) Iznimno od odredbe stavka
1. ovoga članka dohodak od poljoprivrede i šumarstva uzima se umanjen za 50%,
ako su u pitanju korisnici koji u kućanstvu nemaju članova sposobnih za
privređivanje u smislu članka 52. i 56. stavka 3. ovoga Zakona, te korisnici
doplatka za njegu i pomoć druge osobe i korisnici doplatka za pripomoć u kući.

(3) Ako je poljoprivredno
zemljište ili šuma dato u zakup, kao prihod od poljoprivredne djelatnosti i
šumarstva smatra se mjesečni iznos zakupnine.

(4) Ako se radi o korištenju tuđeg zemljišta ili šume, prihod od
poljoprivrede i šumarstva uzima se po odbitku ugovorene naknade za korištenje
tuđeg zemljišta.

(5) Prihod od poljoprivredne djelatnosti i šumarstva uzima se u obzir i
kada se radi o prihodu od korištenja prirodnih bogatstava zemlje i šume i
uporabe od tih djelatnosti dobivenih proiz­voda sa zemljišta na kojemu korisnik
ima pravo plodo­korištenja.

Članak 59.

Drugim redovnim novčanim prihodima, u smislu ovoga Zakona smatraju se:

1. prosječna mjesečna neto plaća, odnosno naknada s osnove zaposlenja
ostvarena u prethodnoj kalendarskoj godini, odnosno ostvarena za prvi cijeli
mjesec po zaposlenju u tekućoj godini,

2. mirovina u prosječnom mjesečnom iznosu ostvarenom u prethodnoj
kalendarskoj godini, odnosno u mjesečnom iznosu za prvi cijeli mjesec tekuće
godine po ostvarenju,

3. prihod od samostalnog obavljanja privredne ili profesionalne
djelatnosti, prihod ostvaren od iznajmljivanja soba i pružanja usluga i
prehrane turistima, prihod od imovine i drugi porezu podložni prihodi prema
dobiti, odnosno prihodu iz prethodne godine koji je služio za osnovicu pri
određivanju poreza.

Članak 60.

U druge redovne novčane prihode koji su od utjecaja na opskrbninu ne
ulaze: obiteljska invalidnina, osobna invalidnina, posebni doplatak, novčana
primanja po propisima o socijalnoj zaštiti, novčana naknada za tjelesno oštećenje,
doplatak za njegu i pomoć druge osobe, doplatak za pripomoć u kući, ortopedski
doplatak, doplatak za djecu, zatim stipendije, nagrade i druga slična primanja
učenika i studenata, a niti druga stalna mjesečna novčana primanja korisnika,
odnosno članova njegove obitelji, za koja je propisima o njihovu utvrđivanju
određeno da se ne uzimaju u obzir kao prihodi kod stjecanja i određivanja prava
koje ovisi o prihodima.

Članak 61.

(1) Dio prihoda koji otpada na člana kućanstva korisnika opskrbnine o
kojemu ovisi pravo na opskrbninu i visina opskrbnine izračunava se tako da se:

1. ukupni prihod od poljoprivredne djelatnosti i šumarstva podijeli na
korisnika opskrbnine i sve članove njegova kućanstva,

2. drugi redovni novčani prihodi podijele na korisnika opskrbnine,
odnosno člana obitelji o čijem se prihodu radi i članove njegove obitelji koji
s njim žive u kućanstvu, ako ih taj član, odnosno korisnik, uzdržava i ako
prema njima ima obvezu uzdržavanja. Ovi prihodi dijele se i na unučad
korisnika, odnosno člana obitelji o čijem se prihodu radi, ako ih taj član
obitelji, odnosno korisnik uzdržava kao članove svoga kućanstva zato što su
nesposobni za privređivanje i nemaju roditelje niti prihode ili su im roditelji
nesposobni za privređivanje i bez prihoda.

(2) Ako je bračni drug korisnika opskrbnine zaposlen u inozemstvu kod
inozemnog poslodavca ili tamo samostalno obavlja privrednu ili profesionalnu
djelatnost, smatra se da mjesečni prihod po članu kućanstva korisnika prelazi
svotu iz članka 50. stavka 1. točke 5. ovoga Zakona.

 Članak 62.

Promjene u visini prihoda i broju članova kućanstva, o kojima ovisi
pravo na opskrbninu i visina opskrbnine, utječu na opskrbninu tako, da se
promjene koje uvjetuju gubitak ili smanjenje opskrbnine uzimaju u obzir od
prvog dana sljedećeg mjeseca poslije nastanka, a promjene koje uvjetuju
stjecanje ili povećanje opskrbnine uzimaju se u obzir od prvog dana sljedećeg
mjeseca nakon podnošenja odgovarajućeg zahtjeva.

15. DOPLATAK ZA PRIPOMOĆ U KUĆI

Članak 63.

(1) Korisniku opskrbnine koji zbog trajnih promjena u zdravstvenom
stanju ne može sam ispunjavati osnovne životne zahtjeve, pripada doplatak za
pripomoć u kući, ako ne koristi doplatak za njegu i pomoć druge osobe po ovom
Zakonu ili drugim propisima.

(2) Doplatak za pripomoć u kući iznosi mjesečno 23% od utvrđene
proračunske osnovice u Republici Hrvatskoj.

(3) Doplatak za pripomoć u kući ne isplaćuje se za vrijeme koje je
korisnik doplatka proveo u zdravstvenoj ustanovi ili drugoj ustanovi u kojoj mu
je osigurana njega i pomoć druge osobe.

16. OBNOVA

Članak 64.

(1) Pravo na obnovu, sukladno Zakonu o obnovi, imaju osobe iz stavka 3.
točke 1., 2. i 3. ovoga članka koji su vlasnici, odnosno suvlasnici u ratu uništenih
ili oštećenih stambenih zgrada te zaštićeni najmoprimci na stanovima u tim
zgradama, kao i vlasnici drugih uništenih ili oštećenih materijalnih dobara,
koji su državljani Republike Hrvatske ukoliko po nekom drugom temelju od
Republike Hrvatske nisu dobili u vlasništvo useljivu kuću ili stan, odnosno
koji ne ispunjavaju uvjete za otkup stana po posebnim propisima.

(2) Pravo na obnovu kao oblik
stambenog zbrinjavanja isključuje pravo na dodjelu stana, odnosno stambenog
kredita.

(3) Pravo na obnovu, popravak
i opremanje ratom uništenih ili oštećenih stambenih zgrada ostvaruju osobe iz
stavka 1. ovoga članka, u skladu s raspoloživim sredstvima, a prema sljedećem
redu prvenstva:

1. članovi obitelji
poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,

2. HRVI iz Domovinskog rata
od I. do X. skupine.

3. hrvatski branitelj iz
Domovinskog rata.

(4) Članovi obitelji
poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata,
koji na teritoriju Republike Hrvatske nemaju u vlasništvu, odnosno koji nisu
ostvarili pravo na odgovarajuću kuću ili stan, niti takav stan koriste kao
zaštićeni najmoprimci ili na temelju odluke o privremenom korištenju stana na
osnovi posebnog propisa, a koji su članovi obitelji vlasnika ili suvlasnika u
ratu uništene ili oštećene stambene zgrade (ili zaštićenog najmoprimca u tim
zgradama), mogu, sukladno Zakonu o obnovi, ostvariti pravo na obnovu potrebne
stambene površine u obiteljskom domu prema broju članova svoje uže obitelji, i
to 35 m2 za prvog člana obitelji, te 10 m2 za svakog
sljedećeg člana obitelji, uključujući i pravo na ime osobe poginuloga, umrloga,
zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja.

(5) U slučaju iz stavka 4.
ovoga članka smatra se da su članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja,
HRVI iz Domovinskog rata ostvarili pravo na stambeno zbrinjavanje.

17. STAMBENO ZBRINJAVANJE

Članak 65.

(1) Pravo na stambeno zbrinjavanje te prednost pri stambenom
zbrinjavanju imaju osobe utvrđene ovim Zakonom ako nemaju riješeno stambeno
pitanje ili je riješeno na neodgovarajući način.

(2) Pravo na stambeno zbrinjavanje ostvaruje se dodjelom stambenog
kredita za kupnju stana, odnosno izgradnju kuće ili stana.

(3) Pravo na stambeno zbrinjavanje imaju:

1. članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,

2. HRVI iz Domovinskog rata od I. do X. skupine.

(4) HRVI iz Domovinskog rata 100% – I. skupine koji se kreću isključivo
u invalidskim kolicima stambeno se zbrinjavaju po posebnom Programu Vlade
izgradnjom kuće s posebnom prilagodbom.

(5) Prednost pri ostvarivanju prava na stambeno zbrinjavanje između
članova obitelji poginuloga hrvatskog branitelja utvrđuje se prema propisima o
nasljeđivanju, na način da članovi obitelji iz istoga nasljednog reda ostvaruju
pravo prema međusobnom sporazumu, s time da to pravo može ostvariti samo jedan
član obitelji. Ako se sporazum ne postigne pravo na stambeno zbrinjavanje ima
član obitelji s kojim je poginuli živio u zajedničkom kućanstvu prije pogibije.

(6) Iznimno od odredbe stavka 5. ovoga članka ako je u pitanju roditelj
poginuloga hrvatskog branitelja koji nije stambeno zbrinut dat će mu se stan u
najam s pravom na zaštićenu najamninu do njegove smrti ali bez prava otkupa.

(7) Djeca poginuloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata ostvaruju pravo na stambeno
zbrinjavanje prema ovom Zakonu, ako su u trenutku podnošenja zahtjeva bili
mlađi od 15 godina, odnosno ne stariji od 26 godina i ako su na redovnom
školovanju.

(8) Pravo na stambeno
zbrinjavanje imaju i članovi uže obitelji u slučaju smrti HRVI iz Domovinskog
rata.

(9) Pravo na stambeno
zbrinjavanje korisnici prava ostvaruju na temelju pravomoćnog rješenja o trajno
utvrđenom statusu.

Članak 66.

Pravo na stambeno
zbrinjavanje nemaju osobe iz članka 65. ovoga Zakona:

– ako imaju u vlasništvu
odgovarajući stan ili kuću,

– ako takav stan koriste u
svojstvu zaštićenog najmoprimca,

– ako takav stan koriste na
temelju odluke o privremenom korištenju stana na temelju posebnog propisa,

– ako su imali stan ili kuću u
vlasništvu koju su prodali, darovali ili na drugi način otuđili nakon početka
Domovinskog rata 1991. godine,

– ako su stambeno zbrinuti
prema Zakonu o obnovi,

– ako su stambeno zbrinuti
dodjelom stana, odnosno stambenog kredita prema Zakonu o pravima hrvatskih
branitelja iz domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«,
br. 108/96. i 23/01.).

Članak 67.

(1) Osobe iz članka 65.
stavka 3. ovoga Zakona stambeno se zbrinjavaju dodjelom stambenog kredita i to
sljedećim redoslijedom:

1. djeca poginuloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata koja nemaju ni drugog roditelja i HRVI iz
Domovinskog rata s oštećenjem organizma od 100% – I. skupine,

2. članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata
i HRVI iz Domovinskog rata s oštećenjem organizma od 100% – II. skupine,

3. HRVI iz Domovinskog rata prema stupnju oštećenja organizma (od 90% do
20%).

(2) Stambeno zbrinjavanje osigurat će se prema raspoloživim sredstvima
državnog proračuna i to:

– djeci poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata koja nemaju
ni drugog roditelja i HRVI iz Domovinskog rata s oštećenjem organizma od 100% –
I. skupine do kraja 2001. godine,

– članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i
HRVI iz Domovinskog rata s oštećenjem organizma od 100% – II. skupine do kraja
2002. godine,

– HRVI iz Domovinskog rata prema stupnju oštećenja organizma od 90% do
20% do kraja 2005. godine.

(3) Dodijeljeni stambeni kredit iz stavka 1. ovoga članka članovi
obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i HRVI iz
Domovinskog rata od I. do VII. skupine mogu koristiti:

1. za izgradnju stana u organiziranoj izgradnji, putem Ministarstva za
javne radove, obnovu i graditeljstvo ili

2. za kupnju stana u
vlastitoj organizaciji, odnosno za izgradnju kuće ili

3. za poboljšanje uvjeta
stanovanja.

(4) Dodijeljeni stambeni
kredit HRVI iz Domovinskog rata od VIII. do X. skupine mogu koristiti za kupnju
stana, odnosno izgradnju kuće u vlastitoj organizaciji ili poboljšanje uvjeta
stanovanja.

(5) Stan odnosno kuća stečena
na način propisan u stavku 3. ovoga članka u suvlasništvu je svih članova
obitelji i ne može se otuđiti dok su članovi obitelji malodobni.

Članak 68.

(1) Organizirana izgradnja
putem Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo, provodi se u mjestu
prebivališta korisnika u vrijeme stradavanja.

(2) Iznimno, organizirana
izgradnja može se provesti i izvan mjesta prebivališta korisnika, unutar iste
županije, a ovisno o broju korisnika, što će Vlada urediti posebnim propisom.

Članak 69.

(1) Općine, gradovi i Grad
Zagreb dužni su, u slučaju iz članka 68. ovoga Zakona i u slučaju kada osobe iz
članka 67. ovoga Zakona koriste stambeni kredit za kupnju stana u objektima
novogradnje ili grade kuću u vlastitoj organizaciji u mjestu prebivališta u
vrijeme stradavanja, ustupiti bez naknade građevinsko zemljište i komunalno
opremanje.

(2) U komunalno opremanje
građevinskog zemljišta iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva se osigurati:

– izvedbu pristupnih
prometnica, vanjske rasvjete i okoliša,

– priključke i mrežu za
osiguranje priključka: elektro – priključak, priključak na vodovod i odvodnju,
instalacije DTK, te ukoliko na tom području postoji medij za grijanje – plin
i/ili toplovod.

(3) Općine, gradovi i Grad Zagreb dužni su u slučaju iz stavka 1. ovoga
članka snositi i troškove komunalnog doprinosa.

Članak 70.

Sredstva za stambeno
zbrinjavanje osoba iz članka 65. ovoga Zakona osigurat će se u državnom
proračunu.

Članak 71.

(1) Osobe iz članka 65. ovoga
Zakona, dodijeljeni kredit otplaćuju umanjen za iznos postotka oštećenja
organizma, s tim da su članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata izjednačeni sa HRVI iz Domovinskog rata sa 100% oštećenja
organizma.

(2) Kada se stambeni kredit
koristi prema odredbama ovoga Zakona, HRVI iz Domovinskog rata plaćat će kamatu
po sljedećim kamatnim stopama:

1. za HRVI iz Domovinskog
rata od 50% i više od 50% oštećenja organizma po stopi od 2%,

2. za HRVI iz Domovinskog
rata od 40% oštećenja organizma po stopi od 3%,

3. za HRVI iz Domovinskog
rata od 30% i 20% oštećenja organizma po stopi od 4%.

(3) Razliku od beneficiranih
kamatnih stopa iz stavka 2. ovoga članka do tržišne kamate subvencionirat će
Republika Hrvatska.

(4) Kada se koristi stambeni
kredit u organiziranoj izgradnji u vrijednosti cijene stana ne uračunavaju se
troškovi građevinskog zemljišta, komunalnog opremanja i komunalnog doprinosa,
sukladno članku 69. ovoga Zakona.

(5) Kada se koristi stambeni
kredit u vlastitoj organizaciji sukladno članku 69. stavku 1. ovoga Zakona
osobe iz članka 67. ovoga Zakona mogu ostvariti pravo na povrat troškova iz
članka 69. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

(6) Način i postupak
ostvarivanja prava na povrat troškova iz stavka 5. ovoga članka utvrdit će posebnim
propisom Vlada Republike Hrvatske.

Članak 72.

(1) Vlada Republike Hrvatske
uredbom će utvrditi način i postupak ostvarivanja prava te mjerila za dodjelu
stambenog kredita, kao i druga pitanja vezana za dodjelu stambenog kredita.

(2) Vlada Republike Hrvatske
uredbom će prenijeti pravo upravljanja stanovima u vlasništvu Republike
Hrvatske kojima upravlja Ministarstvo obrane, a koji koriste članovi obitelji
poginuloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i
HRVI iz Domovinskog rata, na Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog
rata, a ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata zaključit će ugovor o
najmu stana sa zatečenim korisnicima.

(3) Ministarstvo hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata obavlja sve stručne i druge poslove, koji se
odnose na stambeno zbrinjavanje.

18. OSLOBAĐANJE OD PLAĆANJA SUDSKIH, UPRAVNIH I JAVNOBILJEŽNIČKIH
PRISTOJBI

Članak 73.

Od plaćanja sudskih, upravnih i javnobilježničkih pristojbi oslobođeni
su članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI
iz Domovinskog rata na temelju pravomoćnog rješenja kojim im je priznat status
člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja i pravo na obiteljsku
invalidninu i status HRVI iz Domovinskog rata.

19. PREDNOST PRI SMJEŠTAJU U UMIROVLJENIČKE DOMOVE

Članak 74.

Roditelji, udovica ili udovac poginuloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata i HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine imaju prednost
pri smještaju u umirovljeničke domove.

20. MIROVINE

*1. Obiteljska mirovina*

Članak 75.

(1) Članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata
imaju pravo na obiteljsku mirovinu prema propisima o mirovinskom osiguranju
djelatnih vojnih osoba i ovlaš­tenih službenih osoba, s tim da se mirovina iza
poginuloga hrvatskog branitelja određuje kao da je poginuli hrvatski branitelj
imao 40 godina mirovinskog staža.

(2) Udovica, odnosno majka
poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata stječe pravo na obiteljsku
mirovinu kada navrši 40 godina života, udovac, odnosno otac poginuloga
hrvatskog branitelja pravo na obiteljsku mirovinu stječe kad navrši 50 godina
života.

(3) Osobe iz stavka 2. ovoga
članka pravo na obiteljsku mirovinu stječu bez obzira na godine života ako se
kod njih utvrdi opća nesposobnost za rad.

(4) Odredbe ovoga članka
primjenjuju se i na maćehu, očuha i posvojitelja hrvatskog branitelja.

(5) Iznos obiteljske mirovine
izračunava se kao iznos za mirovine djelatnih vojnih osoba na temelju članka
7., 8. i 9. Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba i
ovlaštenih službenih osoba i uvećava za najveći dodatak predvi­đen člankom 77.
stavkom 3. ovoga Zakona.

(6) Ukoliko obiteljska
mirovina pripada bračnom drugu i djetetu, ili samo djetetu hrvatskog branitelja
obiteljska mirovina iznosi 100% od mirovine.

(7) Obiteljska mirovina iz
stavka 6. ovoga članka za svako dijete povećava se za 10%.

(8) Ukoliko poslije pogibije
ili smrti hrvatskog branitelja nema članova uže obitelji, obiteljska mirovina
pripada roditeljima u iznosu 100% od mirovine.

(9) Ukoliko obiteljska
mirovina pripada samo bračnom drugu, odnosno samo roditelju, obiteljska
mirovina iznosi 80% od mirovine.

(10) Svota obiteljske
mirovine određena prema ovom članku smanjuje se ovisno o visini i to:

1) za 8% razlika od 2.500,01 –
3.000,00 kuna,

2) za 12% razlika od 3.000,01
– 4.000,00 kuna,

3) za 16% razlika od 4.000,01
– 5.000,00 kuna,

4) za 20% iznos od 5.000,01
kuna i nadalje.

(11) Svota obiteljske
mirovine smanjena prema stavku 10. ovoga članka ne može iznositi manje od svote
mirovine određene prema općim propisima o mirovinskom osiguranju.

*2. Invalidska mirovina*

Članak 76.

(1) HRVI iz Domovinskog rata kod koga je nastao trajni gubitak radne
sposobnosti (opća nesposobnost za rad) kao posljedica ranjavanja, ozljede,
zatočeništva u logoru, zbog bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske, što se smatra ozljedom na radu pri obavljanju vojne
dužnosti, ima pravo na invalidsku mirovinu prema Zakonu o pravima iz
mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih službenih osoba te
propisima koji su temeljeni na citiranom Zakonu u iznosu invalidske mirovine
pripadnika djelatnog sastava oružanih snaga Republike Hrvatske istog čina i ustrojbenog
mjesta.

(2) Iznos invalidske mirovine za HRVI iz Domovinskog rata izračunava se
na temelju Zakona o mirovinskom osiguranju djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih
službenih osoba po članku 7. i 8. navedenog Zakona i uvećava za dodatak po
osnovi sudjelovanja u Domovinskom ratu.

(3) Ako je opća nesposobnost za rad dijelom prouzročena ranjavanjem,
ozljedom, zbog bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti odnosno pojava bolesti
neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a djelomice
ranjavanjem, ozljedom ili bolešću izvan tih okolnosti, invalidska mirovina se
određuje razmjerno utjecaju pojedinih uzroka na invalidnost.

(4) Svota invalidske mirovine
određena prema ovom članku smanjuje se ovisno o visini i to:

1) za 8% razlika od 2.500,01
– 3.000,00 kuna,

2) za 12% razlika od 3.000,01
– 4.000,00 kuna,

3) za 16% razlika od 4.000,01
– 5.000,00 kuna,

4) za 20% iznos od 5.000,01
kuna i nadalje.

(5) Svota invalidske mirovine
smanjena prema stavku 4. ovoga članka ne može iznositi manje od svote mirovine
određene prema općim propisima o mirovinskom osiguranju.

Članak 77.

(1) Invalidska mirovina HRVI
iz Domovinskog rata mjesečno se uvećava za dodatak na mirovinu po osnovi
sudjelovanja u Domovinskom ratu i to za svaki mjesec sudjelovanja u Domovinskom
ratu 1,5% od osnovice.

(2) Osnovica za izračun
dodatka na mirovinu iz stavka 1. ovoga članka je 70% od utvrđene proračunske
osnovice u Republici Hrvatskoj.

(3) HRVI iz Domovinskog rata kod
kojih je trajni gubitak radne sposobnosti (opća nesposobnost za rad) posljedica
ranjavanja, ozljede ili bolesti, a bolest, pogoršanje bolesti, odnosno pojava
bolesti je neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske bio jedini temelj za ostvarivanje prava na invalidsku mirovinu
ostvaruje pravo na dodatak po osnovi sudjelovanja u Domovinskom ratu 100% od
osnovice.

(4) Vrijeme provedeno u zatočeništvu u neprijateljskom logoru smatra se
kao vrijeme sudjelovanja u Domovinskom ratu u smislu stavka 1. ovoga članka.

(5) Na početku svake kalendarske godine potrebno je odrediti visinu
dodatka na mirovinu sukladno odredbama ovoga članka.

Članak 78.

(1) Svaka ocjena invalidnosti na temelju koje se stječe pravo na
profesionalnu rehabilitaciju ili pravo na invalidsku mirovinu koju donosi
ovlašteni vještak u mirovinskom osiguranju, te priznata obiteljska mirovina
članovima obitelji poginuloga hrvatskog branitelja i priznata novčana naknada u
visini obiteljske mirovine članovima obitelji zatočenoga ili nestaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata podliježe reviziji koju obavlja
povjerenstvo.

 (2) Povjerenstvo u reviziji na temelju konačnog rješenja o
priznatom statusu HRVI iz Domovinskog rata i pravu na osobnu invalidninu
ispituje je li ovlašteni vještak Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje
pravilno primijenio odredbu članka 76. stavka 3. ovoga Zakona, je li trajni
gubitak radne sposobnosti  (opća
nesposobnost za rad) u cijelosti posljedica rane, ozljede, bolesti, a bolest
je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna posljedica
sudjelovanja u obrani suvereniteta Repub­like Hrvatske ili je trajni gubitak
radne sposobnosti (opća nesposobnost za rad) dijelom prouzročena ranjavanjem,
ozljedom, zbog bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti
neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a
djelomice ranjavanjem, ozljedom, bolešću izvan tih okolnosti, je li obiteljska
mirovina priznata članu obitelji poginuloga hrvatskog branitelja sukladno
odredbi članka 75. ovoga Zakona, te je li novčana naknada u iznosu obiteljske
mirovine priznata članu obitelji zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata sukladno odredbi članka 79. ovoga Zakona.

(3) U postupku revizije
povjerenstvo se može s nalazom Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje
suglasiti ili ga vratiti na ponovni postupak.

(4) Ministar hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata imenuje povjerenstvo iz stavka 1. ovoga članka i
odgovoran je za njegov rad.

(5) Sastav povjerenstva i
način rada ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata propisuje
Pravilnikom o radu povjerenstva.

GLAVA VI.

PRAVA ČLANOVA OBITELJI ZATOČENOG ILI NESTALOGA HRVATSKOG BRANITELJA IZ
DOMOVINSKOG RATA

NOVČANA NAKNADA

Članak 79.

(1) Članovi obitelji zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata imaju pravo na mjesečnu novčanu naknadu u iznosu obiteljske
invalidnine, povećane obiteljske invalidnine, uvećane obiteljske invalidnine i
obiteljske mirovine koju bi ostvarili kao članovi obitelji poginuloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, sukladno odredbama ovoga Zakona. Novčana
naknada koju u visini obiteljske mirovine primaju članovi obitelji zatočenog
ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata umanjuje se mjesečno za
15%.

(2) Ako su naknadu iz stavka 1. ovoga članka ostvarili bračni drug i/ili
djeca nestalog ili zatočenoga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,
roditelji imaju pravo na novčanu naknadu u visini obiteljske invalidnine koju
bi ostvarili kao roditelji poginuloga hrvatskog branitelja, sukladno odredbama
ovoga Zakona.

(3) Članovi obitelji iz stavka 1. i 2. ovoga članka stječu pravo na
novčanu naknadu pod uvjetima i u postupku utvrđenim za članove obitelji
poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata.

(4) Dok primaju naknadu iz stavka 1. i 2. ovoga članka imaju pravo na
zdravstvenu zaštitu kao članovi obitelji zatočenog ili nestaloga hrvatskog
branitelja ako zdravstvenu zaštitu ne ostvaruju iz druge osnove.

GLAVA VII.

PRAVO NA OBITELJSKU INVALIDNINU
IZA SMRTI HRVI IZ DOMOVINSKOG RATA

Članak 80.

(1) Bračni drug i djeca
umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji je do smrti koristio
doplatak za njegu i pomoć druge osobe imaju pravo na obiteljsku invalidninu pod
uvjetima iz ovoga Zakona.

(2) Bračni drug umrloga HRVI
iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji je do smrti koristio doplatak za
njegu i pomoć druge osobe ima pravo na obiteljsku invalidninu ako ispunjava
osim uvjeta propisanih ovim Zakonom i ovaj uvjet:

da je s HRVI iz Domovinskog
rata živio u bračnoj zajednici i zajedničkom kućanstvu posljednjih pet godina
prije njegove smrti.

 (3) Pravo na obiteljsku invalidninu pod uvjetima iz ovoga Zakona
imaju i roditelji umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji je
do smrti koristio doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ako niti jedan član
uže obitelji ne koristi to pravo i ako im je on bio jedino dijete.

(4) Bračni drug, djeca i
roditelji umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji je do smrti
koristio doplatak za njegu i pomoć druge osobe imaju pravo na obiteljsku
invalidninu u iznosu propisanom u članku 15. stavku 2. ovoga Zakona.

GLAVA VIII.

POSEBNA SKRB ZA HRVI IZ DOMOVINSKOG RATA KOJI SU OBOLJELI OD BOLESTI
PTSP

Članak 81.

(1) O HRVI iz Domovinskog rata kojima je priznat status na temelju
bolesti posttraumatskoga stresnog poremećaja (u dalj­njem tekstu: PTSP) vodi se
evidencija radi provođenja posebne skrbi.

(2) Nadležni ured državne uprave u jedinici područne (regionalne) samouprave
odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba koje rješava o statusu HRVI iz
Domovinskog rata u prvom stupnju svaki mjesec ažurira podatke i izrađuje popise
HRVI iz Domovinskog rata kojima je status priznat na temelju bolesti PTSP i
dostavlja popise: jedan primjerak Centru za psihosocijalnu pomoć stradalnicima
iz Domovinskog rata pri županiji i Gradu Zagrebu, a jedan primjerak
Ministarstvu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

Članak 82.

(1) Članovi tima Centra za psihosocijalnu pomoć stradalnicima iz
Domovinskog rata pri županiji i Gradu Zagrebu dužni su svaki mjesec, a po
potrebi i više puta obilaziti HRVI iz Domovinskog rata oboljele od bolesti PTSP
i članove njihove obitelji radi pružanja pomoći.

(2) Izvješće o utvrđenom stanju i pruženoj pomoći dostavlja se nadležnom
tijelu iz članka 81. stavka 2. ovoga Zakona koji vodi evidenciju o prispjelim
izvješćima, a jedan primjerak dos­tav­lja se Ministarstvu hrvatskih branitelja
iz Domovinskog rata.

GLAVA IX.

POSEBNE ODREDBE

Članak 83.

Proračunska osnovica, kao osnovica za utvrđivanje prava iz ovoga Zakona
utvrđuje se svake godine Zakonom o izvršavanju državnog proračuna prilikom
donošenja proračuna za tekuću godinu.

Članak 84.

(1) Ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata donosi pravilnike za
izvršenje ovoga Zakona i to:

1. o utvrđivanju postotka oštećenja organizma HRVI iz Domovinskog rata,

2. o medicinskim indikacijama za razvrstavanje invalida I. do IV.
skupine prema stupnju potrebe za njegom i pomoći druge osobe,

3. o oštećenju organizma po osnovi kojih HRVI ima prava na ortopedski
doplatak i razvrstavanju tih oštećenja u stupnjeve,

4. o radu Liječničkih povjerenstava u postupku za ostvarivanje prava po
ovom Zakonu,

5. o načinu isplate novčanih primanja i drugih troškova po ovom Zakonu,

6. o načinu vođenja evidencije o obavljenim isplatama i dostavi izvješća
o utrošenim sredstvima prema ovom Zakonu, te kontroli namjenskih trošenja
sredstava,

7. o indikacijama i kontraindikacijama za medicinsku odnosno fizikalnu
rehabilitaciju, trajanje, uvjete, postupak i način ostvarivanja te
rehabilitacije,

8. o dodjeli besplatnih udžbenika,

9. o izboru, načinu i postupku ostvarivanja prava osoba koje pružaju
njegu i pomoć HRVI iz Domovinskog rata 100% I. skupine,

10. o radu povjerenstva iz članka 78. ovoga Zakona,

11. o dodjeli stambenog kredita članovima obitelji poginuloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata i HRVI iz Domovinskog rata,

12. o utvrđivanju jedinstvenog registra hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i izdavanje iskaznica o utvrđenom
statusu.

(2) Prije donošenja pravilnika iz točke 1., 2., 3., 4., 7. i 9. iz
stavka 1. ovoga članka ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata
pribavit će o istima suglasnost ministra zdravstva.

(3) Ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata može pravilnikom
propisati pravo na specijalna pomagala za invalide koji su izgubili vid na oba
oka.

GLAVA X.

POČETAK, TRAJANJE I PRESTANAK PRAVA

Članak 85.

Za ostvarivanje prava utvrđenih ovim Zakonom:

1. Status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata utvrđuje Ministarstvo
obrane, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova na temelju činjenica o kojima
vodi službenu evidenciju i o tome izdaje potvrdu.

2. Status dragovoljca Domovinskog rata utvrđuje Ministarstvo obrane,
odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova na temelju činjenica o kojima vodi
službenu evidenciju i o tome izdaje potvrdu.

3. Status člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata utvrđuje se u upravnom postupku na temelju pisanog zahtjeva člana
obitelji, a na temelju dokaza iz članka 102. stavka 1. točke 1., 4., 5., 6.,
7., 8., 9., 10. i 11. ovoga Zakona i dokaza iz članka 86. stavka 1. i članka
10. ovoga Zakona i dokaza o osobnom identitetu.

4.Status člana obitelji nestalog ili zatočenoga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata utvrđuje se u upravnom postupku na temelju
pisanog zahtjeva člana obitelji, a na temelju dokaza iz članka 102. stavka 1.
točke 3., 4. i 13. ovoga Zakona i dokaza iz članka 86. stavka 1. i članka 10. ovoga
Zakona i dokaza o osobnom identitetu.

5. Status izvanbračne zajednice utvrđuje se u upravnom postupku, u kojem
se rješava o pravu na obiteljsku invalidninu po propisima ovoga Zakona iza
poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, a na temelju pisanog
zahtjeva izvanbračnog druga i dokaza: rodni list za dijete rođeno u
izvanbračnoj zajednici i za izvanbračnog druga, rodni list i smrtni list za
hrvatskog branitelja, ovjerene izjave kod javnog bilježnika dvojice svjedoka da
je hrvatski branitelj živio u izvanbračnoj zajednici s navedenom osobom i
dokaza iz članka 102. stavka 1. točke 16. ovoga Zakona za dijete, za
izvanbračnog druga i hrvatskog branitelja.

6.Status pastorka utvrđuje se u upravnom postupku u kojem se
rješava o pravu na obiteljsku invalidninu pastorka, na temelju pisanog zahtjeva
staratelja pastorka a na temelju dokaza: pravo­moćne presude suda da je jednom
roditelju pastorka oduzeto roditeljsko pravo, odnosno smrtni list za jednog od
roditelja, te ovjerene izjave kod javnog bilježnika dvojice svjedoka da ga je
hrvatski branitelj uzdržavao najmanje godinu dana prije pogibije, smrti,
zatočenja ili nestanka, te dokaza iz članka 102. stavka 1. točke 16. ovoga
Zakona za pastorka i hrvatskog branitelja.

7.Status člana obitelji umrloga hrvatskoga ratnoga vojnog
invalida od I. do IV. skupine utvrđuje se u upravnom postupku na temelju
pisanog zahtjeva člana obitelji i pisanih dokaza iz članka 80. stavka 2.,
članka 86. stavka 1., članka 88. stavka 2. i članka 10. ovoga Zakona, te
konačnog i pravomoćnog rješenja da je HRVI iz Domovinskog rata koristio pravo
na doplatak za njegu i pomoć druge osobe do smrti i dokaza o osobnom
identitetu.

8. Status HRVI iz Domovinskog rata na temelju ranjavanja ili ozljede
utvrđuje se u upravnom postupku na temelju pisanog zahtjeva hrvatskog
branitelja i dokaza iz članka 102. stavka 1. točke 4., 5., 10. i 12. ovoga
Zakona i dokaza iz članka 86. stavka 3. i članka 10. ovoga Zakona, dokaza o
osobnom identitetu i nalaza i mišljenja Liječničkog povjerenstva koje imenuje
ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata o ocjeni postotka oštećenja
organizma.

 9.Status HRVI iz
Domovinskog rata na temelju bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti odnosno
pojava bolesti neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske utvrđuje se u upravnom postupku na temelju pisanog zahtjeva
hrvatskog branitelja i dokaza iz članka 102. stavka 1. točke 4., 7., 11., 12.,
14. i 15. ovoga Zakona i dokaza iz članka 86. stavka 3., članka 87. stavka 2. i
članka 10. ovoga Zakona, dokaza o osobnom identitetu i nalaza i mišljenja
Liječničkog povjerenstva koje imenuje ministar hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata o ocjeni postotka oštećenja organizma.

10. Status zatočenika u neprijateljskom logoru utvrđuje se u upravnom
postupku u kojem se rješava o određenom pravu, a na temelju dokaza iz članka
102. stavka 1. točke 3., 4., 7. i 13. ovoga Zakona i dokaza iz članka 86.
stavka 3. i članka 10. ovoga Zakona i dokaza o osobnom identitetu.

Članak 86.

(1) Status člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata i pravo na obiteljsku invalidninu i status člana obitelji nestalog ili
zatočenoga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i pravo na novčanu naknadu
u visini obiteljske invalidnine ne mogu ostvariti niti koristiti ostvareno
pravo na obiteljsku invalidninu, odnosno novčanu naknadu u visini obiteljske
invalidnine članovi obitelji osobe:

– koja je samovoljno i bez dopuštenja nadležnog zapovjednika napustila
postrojbu u bilo kojem razdoblju Domovinskog rata,

– koja je osuđena pravomoćnom presudom suda zbog pomaganja
neprijateljskim vojnim postrojbama i paravojnim postrojbama ili zbog
ugrožavanja ustavnog poretka i sigurnosti Republike Hrvatske ili oružanih snaga
Republike Hrvatske.

(2) Navedene zapreke iz stavka
1. ovoga članka su zapreke i članovima obitelji umrle osobe koja je ostvarila
status HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine i status hrvatskog
branitelja za ostvarivanje i korištenje prava po ovom Zakonu.

(3) Status HRVI iz
Domovinskog rata ne može ostvariti osoba niti koristiti ostvareno pravo na
osobnu invalidninu:

– koja je samovoljno i bez
dopuštenja nadležnog zapovjednika ili od njega ovlaštenog člana ratnog
zapovjedništva napustila postrojbu u bilo kojem razdoblju Domovinskog rata ili
se nije odazvala mobilizaciji,

– koja se sama hotimice
ranila ili ozljedila radi izbjegavanja daljnjeg sudjelovanja u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske,

– koja je osuđena pravomoćnom
sudskom presudom zbog sudjelovanja u neprijateljskim vojnim i paravojnim postrojbama
ili zbog ugrožavanja ustavnog poretka i sigurnosti Republike Hrvatske ili
oružanih snaga Republike Hrvatske,

– koja je oštećenje organizma
zadobila kao pripadnik i pomagač ili suradnik neprijateljskih vojnih i
paravojnih postrojbi.

(4) Navedene zapreke iz
stavka 3. ovoga članka su zapreke i za ostvarenje statusa hrvatskog branitelja
za ostvarivanje prava iz ovoga Zakona.

Članak 87.

(1) Obiteljska invalidnina,
povećana obiteljska invalidnina, uvećana obiteljska invalidnina, osobna
invalidnina, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski doplatak,
opskrbnina, doplatak za pripomoć u kući pripadaju od prvog dana idućeg mjeseca
od dana podnošenja zahtjeva, ako su ispunjeni uvjeti za ostvarivanje prava.

(2) Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava po osnovi bolesti,
pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti pod okolnostima članka 5. stavka 2.
ovoga Zakona smatra se dan prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske, koji se u smislu ovoga Zakona utvrđuje kao 31. prosinca
1995., s tim da se vrijeme provedeno na skrbi ne računa kao vrijeme provedeno u
sudjelovanju u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.

(3) Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava na opskrbninu smatra
se dan kada je rješenje o pravu na invalidninu postalo konačno.

(4) Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava na doplatak za
pripomoć u kući je dan kada je rješenje o pravu na opskrbninu postalo konačno.

Članak 88.

(1) HRVI iz Domovinskog rata koji za isto oštećenje organizma koristi
pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje po propisima o mirovinskom
osiguranju ne može koristiti pravo na invalidninu po ovom Zakonu.

(2) Član obitelji umrlog HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine
koji je do smrti koristio doplatak za njegu i pomoć druge osobe, koji je
zaposlen bavi se privrednom ili profesionalnom djelatnošću ili je korisnik
mirovine ne može ostvariti niti koristiti pravo na obiteljsku invalidninu po
ovom Zakonu.

Članak 89.

Korisnik doplatka za njegu i pomoć druge osobe koji ispunjava uvjete za
ostvarivanje toga prava po drugim propisima ima pravo na razliku iznosa
doplatka za njegu i pomoć druge osobe po ovom Zakonu ako takva razlika postoji.

Članak 90.

Obiteljska invalidnina, povećana obiteljska invalidnina, uvećana
obiteljska invalidnina, novčana naknada u iznosu obiteljske invalidnine, osobna
invalidnina, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski doplatak,
posebni doplatak, opskrbnina i doplatak za pripomoć u kući isplaćuje se u
mjesečnim iznosima i to unazad.

Članak 91.

Pri stjecanju i određivanju prava po ovom Zakonu i po drugim propisima,
doplatak za njegu i pomoć druge osobe, doplatak za pripomoć u kući i ortopedski
doplatak iz ovoga Zakona ne uzimaju se kao prihod prilikom odlučivanja o takvom
pravu i ukupnom primanju po ovom Zakonu.

Članak 92.

(1) U slučaju smrti korisnika prava iz ovoga Zakona, prava po ovom
Zakonu utvrđuju se zaključno zadnjim danom u mjesecu u kojem je umro.

(2) Dospjele, a neisplaćene iznose novčanih primanja iz ovoga Zakona
isplaćuju se članovima obitelji koji su s korisnikom do njegove smrti živjeli u
zajedničkom kućanstvu.

Članak 93.

Korisniku opskrbnine koji boravi u inozemstvu prestaje pravo na
opskrbninu i pravo na doplatak za pripomoć u kući nakon tri mjeseca neprekidnog
boravka u inozemstvu.

Članak 94.

(1) Ako se korisnik mjesečnih novčanih primanja iz ovoga Zakona nalazi u
pritvoru, članovima obitelji koje korisnik uzdr­žava isplaćuje se polovica tih
primanja. Zadržana polovica primanja isplatit će se korisniku ako kazneni
postupak bude pravo­moćnom odlukom obustavljen, ili ako korisnik pravomoćnom
presudom bude oslobođen optužbe, odnosno ako optužba protiv njega bude
odbijena, ali ne zbog nenadležnosti suda.

(2) Ako se korisnik opskrbnine i doplatka za pripomoć u kući nalazi na
izdržavanju kazne zatvora preko jednog do šest mjeseci, pripada mu za to
vrijeme polovica tih primanja ako uzdržava članove obitelji u kućanstvu, a ako
ne uzdržava takove članove obitelji ne pripadaju mu za to vrijeme ta primanja.
Ako opskrbninu koriste dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine, ostalim
sukorisnicima isplaćuje se dio opskrbnine koji njima pripada.

Članak 95.

Korisniku prava iz ovoga
Zakona osuđenom pravomoćnom sudskom presudom na kaznu zatvora dužu od šest
mjeseci ne pripadaju ta prava za vrijeme dok se nalazi na izdržavanju kazne.

Članak 96.

(1) Bračni drug stupanjem u
brak gubi prava iz ovoga Zakona koja je ostvario kao član obitelji poginuloga,
nestalog ili zatočenoga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i umrloga HRVI
iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine.

(2) Bračni drug gubi prava iz
ovoga Zakona ako zlorabi ili grubo zanemari roditeljske dužnosti i prava prema
djeci s kojom koristi ta prava pa mu je roditeljska skrb oduzeta odlukom suda u
izvanparničnom postupku.

Članak 97.

(1) Prava po ovom Zakonu mogu
se koristiti dok postoje ovim Zakonom propisani uvjeti za korištenje tim
pravima.

(2) Korisnici prava iz ovoga
Zakona dužni su u roku od 15 dana prijaviti nadležnom uredu državne uprave u jedinici
područ­ne (regionalne) samouprave odnosno nadležnom upravnom tijelu Grada
Zagreba svaku promjenu činjenica, koje utječu na gubitak pojedinog prava ili na
smanjenje opsega korištenja tim pravom.

Članak 98.

Prava propisana ovim Zakonom
ne mogu se prenijeti na drugu osobu.

Članak 99.

Prava propisana ovim Zakonom
ne mogu se nasljeđivati.

Članak 100.

(1) Prava po ovom Zakonu koja
se stječu po osnovi pogibije i smrti osobe pod okolnostima iz članka 3. stavka
1. točke 1. i 2. i stavka 2. ovoga Zakona, po osnovi zatočenja ili nestanka
osobe pod okolnostima iz članka 4. ovoga Zakona i prava po ovom Zakonu koja se
stječu po osnovi rane ili ozljede dobivene pod okolnostima iz članka 5. stavak
1. i stavka 3. ovoga Zakona ne zastarijevaju.

(2) U pogledu zastare isplate novčanih primanja po ovom Zakonu
primjenjuju se odredbe ovoga Zakona kojim se uređuje zastara potraživanja.

GLAVA XI.

POSTUPAK ZA OSTVARIVANJE PRAVA

Članak 101.

(1) Nadležni ured državne uprave u jedinici područne (regionalne)
samouprave, odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba u prvom stupnju
rješava:

– o statusu člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata i njihovim pravima,

– o statusu člana obitelji zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata i njihovim pravima,

– o statusu izvanbračne zajednice,

– o statusu pastorka,

– o statusu članova obitelji umrlog HRVI iz Domovinskog rata od I. do
IV. skupine,

– o statusu HRVI iz Domovinskog rata, njegovim pravima i pravima članova
njegove obitelji,

– o statusu zatočenika u neprijateljskom logoru,

– o ostalim statusima i pravima iz ovoga Zakona koji prema posebnim
propisima nisu u nadležnosti drugih tijela.

(2) O statusnim pravima iz stavka 1. ovoga članka u drugom stupnju
rješava Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

(3) O statusnim pravima osoba koje nemaju prebivalište na teritoriju
Republike Hrvatske u prvom stupnju rješava nadležno upravno tijelo Grada
Zagreba.

(4) O pravima na stambeno zbrinjavanje rješava u prvom stupnju po
skraćenom postupku Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata na
temelju zahtjeva korisnika prava iz članka 65. ovoga Zakona.

Članak 102.

(1) Prema ovom Zakonu pravovaljana dokumentacija za ostvarivanje prava
je:

1. Potvrda o okolnostima pogibije hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata je potvrda koju je izdala nadležna postrojba oružanih snaga Republike
Hrvatske, policijska uprava Ministarstva unutarnjih poslova, odnosno
Ministarstvo unutarnjih poslova u sjedištu u kojoj se navodi dan, mjesec,
godina i mjesto ratne operacije, bojišnica u kojoj je hrvatski branitelj u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske poginuo.

2. Potvrda nadležnih tijela
državne vlasti Republike Hrvatske o osobi koja je po nalogu, u obavljanju
vojnih i drugih dužnosti poginula, je potvrda, u kojoj se navodi dan, mjesec,
godina i mjesto ratne operacije, bojišnica u kojoj je osoba poginula te koju
dužnost i po čijem nalogu je obavljala.

3. Potvrda o okolnostima
uhićenja, odnosno nestanka hrvat­skog branitelja je potvrda koju je izdala nadležna
postrojba oružanih snaga Republike Hrvatske, policijska uprava Ministarstva
unutarnjih poslova, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova u sjedištu u kojoj
se navodi dan, mjesec, godina, mjesto, ratna operacija, bojišnica na kojoj je
hrvatski branitelj u obrani suvereniteta Republike Hrvatske uhićen ili nestao.

 4. Potvrda o pripadnosti postrojbi hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata je potvrda koju je izdala nadležna postrojba oružanih snaga
Republike Hrvatske, policijska uprava Ministarstva unutarnjih poslova, odnosno
Ministarstvo unutarnjih poslova u sjedištu u kojoj se navodi vrijeme
sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.

 5. Potvrda o okolnostima
stradavanja hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata je potvrda koju je izdala
nadležna postrojba oružanih snaga Republike Hrvatske, policijska uprava
Ministarstva unutarnjih poslova, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova u
sjedištu u kojoj se navodi dan, mjesec, godina i vrijeme, te mjesto stradavanja
i precizan opis uzroka i okolnosti stradavanja, ratna operacija, bojišnica, te
u koji dio tijela je ranjen odnosno ozlijeđen u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske.

6. Potvrda o okolnostima
stradavanja osobe koja je po nalogu nadležnih tijela državne vlasti Republike
Hrvatske u obav­ljanju vojnih ili drugih dužnosti u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske ranjena ili ozlijeđena, je potvrda u kojoj se navodi dan,
mjesec, godina i vrijeme te mjesto stradavanja i precizan opis uzroka i
okolnosti stradavanja, ratna operacija, bojišnica, te u koji dio tijela je
ranjena, odnosno ozlijeđena te koju dužnost i po čijem nalogu je obavljala.

7. Opis ratnog puta je prikaz
ratnih zadataka koje je hrvatski branitelj iz Domovinskog rata izvršavao u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske i u kojem svojstvu uz navode da li je
sudjelovao u izravnom oružanom otporu agresoru na bojišnici i na kojim
bojišnicama, da li je bio na terenima i na kojima, da li je bio u
egzistencijalno ugrožavajućim situacijama (teško granatiranje, zasjede,
okruženja) te u kojem razdoblju, a koji izdaje nadležna postrojba kojoj je
pripadao.

8. Izvod iz ratnog dnevnika
postrojbe oružanih snaga Repub­like Hrvatske je izvod iz operativnog dnevnika
postrojbe – ratni dnevnik – koji je svaka postrojba vodila od početka
Domovinskog rata i u koji su se kao dio unosili podaci o brojnom stanju
postrojbe te stradavanju pripadnika u toj postrojbi.

9. Prijava činjenice smrti je
isprava koju izdaje nadležna zdravstvena ustanova u kojoj se navodi uzrok i
vrijeme smrti hrvatskog branitelja.

10. Medicinska dokumentacija
o liječenju nakon ranjavanja ili ozljede je dokumentacija o liječenju hrvatskog
branitelja izdana od zdravstvene ustanove, liječničke ordinacije i načelnika
ratnog saniteta postrojbe u kojoj je navedena anamneza, dijagnoza i terapija za
hrvatskog branitelja.

11. Medicinska dokumentacija,
da je bolest, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti kod hrvatskog
branitelja neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske je dokumentacija izdana od zdravstvene ustanove, liječničke ordinacije
ili načelnika ratnog saniteta postrojbe u kojoj se navodi anamneza, dijagnoza i
terapija za hrvatskog branitelja, a potječe iz vremena njegovog sudjelovanja u
obrani suvereniteta Repub­like Hrvatske ili iz razdoblja 30 dana nakon
prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a za bolesti
PTSP medicinska dokumentacija koja potječe iz razdoblja od 2 godine ili iznimno
i nakon dvije godine od prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta ako je
nastala u stacionarnom liječenju i vještačenju od strane stručnog tima u
Nacionalnom centru za psihotraumu.

12. Medicinska dokumentacija
o kontinuiranom liječenju kod hrvatskog branitelja je dokumentacija izdana od
zdravstvene ustanove, liječničke ordinacije ili načelnika ratnog saniteta
postrojbe u kojoj se navodi anamneza, dijagnoza i terapija za hrvat­skog
branitelja, a potječe iz vremena nakon njegovog ranjavanja, ozljede, nastanka
bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti do podnošenja zahtjeva.

13. Uvjerenje o zatočenju u
neprijateljskom logoru i nestanku je uvjerenje koje izdaje Ured za zatočene i
nestale Vlade Republike Hrvatske na temelju činjenica o kojima vodi službenu
evidenciju i u njemu se navodi vrijeme zatočenja hrvatskog branitelja u
neprijateljskom logoru i naziv logora, odnosno vrijeme nestanka hrvatskog
branitelja.

14. Potvrda da je hrvatski
branitelj prestao sudjelovati u obrani suvereniteta Republike Hrvatske je
potvrda, koju je izdao nadležni Ured za obranu Republike Hrvatske, Ministarstvo
unutarnjih poslova u kojoj se navodi dan, mjesec i godina kada je hrvatski
branitelj prestao sudjelovati u obrani suvereniteta Re­pub­like Hrvatske.

15. Rješenje da je hrvatski branitelj djelatni pripadnik oruža­nih snaga
Republike Hrvatske prestao sudjelovati u obrani suvereniteta Republike Hrvatske
je rješenje koje je izdalo Ministarstvo obrane, Ministarstvo unutarnjih poslova
u kojem se navodi dan, mjesec i godina kada je hrvatski branitelj prestao
sudjelovati u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.

16. Uvjerenje o prebivalištu je uvjerenje koje izdaje nadležna
policijska uprava Ministarstva unutarnjih poslova na temelju činjenica o kojima
vodi službenu evidenciju i u njemu se navodi ime, prezime i JMBG osobe za koju
se izdaje to uvjerenje i vrijeme i mjesto prijave na prebivalište.

(2) Sva dokumentacija iz stavka 1. točke 1. – 16. ovoga članka mora biti
uredno evidentirana kod izdavatelja, imati klasu, urudžbeni broj, datum, otisak
pečata izdavatelja, ime i prezime, te funkciju osobe koja ju je potpisala.

Članak 103.

(1) Činjenica da je hrvatski branitelj poginuo pod okolnostima iz članka
3. stavka 1. ovoga Zakona utvrđuje se samo pisanim dokazom iz članka 102.
stavka 1. točke 1. ovoga Zakona.

(2) Činjenica da je osoba poginula pod okolnostima iz članka 3. stavka
2. ovoga Zakona utvrđuje se samo pisanim dokazom iz članka 102. stavka 1. točke
2. ovoga Zakona.

(3) Činjenica da je hrvatski branitelj umro ili izvršio suicid pod
okolnostima iz članka 3. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona utvrđuje se samo
pisanim dokazima iz članka 102. stavak 1. točke 4., 5., 7., 9., 10. i 11. ovoga
Zakona.

Članak 104.

Činjenica da je hrvatski branitelj zatočen ili nestao pod okolnostima iz
članka 4. ovoga Zakona u obrani suvereniteta Repub­like Hrvatske dokazuje se
samo pisanim dokazom iz članka 102. stavka 1. točke 3. i 13. ovoga Zakona.

Članak 105.

(1) Činjenica da je rana ili ozljeda nastala pod okolnostima iz članka
5. stavka 1. ovoga Zakona utvrđuje se samo pisanim dokazom iz članka 102.
stavka 1. točke 5. ovoga Zakona.

(2) Činjenica da je rana nastala pod okolnostima članka 5. stavka 3.
ovoga Zakona utvrđuje se samo pisanim dokazom iz članka 102. stavka 1. točke 6.
ovoga Zakona.

Članak 106.

(1) Činjenica da je bolest, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti
neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske pod
okolnostima iz članka 5. stavka 2. ovoga Zakona utvrđuje se samo na temelju
medicinske dokumentacije koja potječe iz vremena sudjelovanja u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske ili iz razdoblja 30 dana nakon prestanaka
sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.

(2) Činjenica da je bolest PTSP neposredna posljedica sudjelovanja u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske pod okolnostima iz članka 5. stavka 2.
ovoga Zakona utvrđuje se na temelju medicinske dokumentacije iz razdoblja 2
godine nakon prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a
iznimno i nakon toga roka za hrvatskog branitelja koji je bio na stacioniranom
liječenju i vještačenju od strane stručnog tima u Nacionalnom centru za
psihotraumu.

Članak 107.

Činjenica da je hrvatski
branitelj prestao sudjelovati u obrani suvereniteta Republike Hrvatske prije
31. prosinca 1995. utvrđuje se samo dokazom iz članka 102. stavka 1. točke 14.
i 15. ovoga Zakona.

Članak 108.

Zahtjev za priznavanje
statusa i prava na obiteljsku invalidninu iza hrvatskog branitelja koji je zbog
bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna
posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske umro u roku od
godinu dana i iznimno kod bolesti PTSP u roku od 2 godine po prestanku
sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske može se podnijeti u roku
od 5 godina od dana smrti te osobe.

Članak 109.

Zahtjev za priznavanje
statusa hrvatskoga ratnoga vojnog invalida na temelju bolesti, pogoršanja
bolesti, odnosno pojave bolesti kao neposredne posljedice sudjelovanja u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske može se podnijeti u roku od 6 mjeseci od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 110.

Oštećenje organizma, pravo na
doplatak za njegu i pomoć druge osobe, pravo na ortopedski doplatak, pravo za
pripomoć u kući, nesposobnost za privređivanje, činjenica da li je smrt ili
suicid hrvatskog branitelja u uzročno posljedičnoj vezi s izravnim sudjelovanjem
hrvatskog branitelja u obrani suvereniteta Repub­like Hrvatske utvrđuju se na
temelju nalaza i mišljenja Liječnič­kog povjerenstva.

Članak 111.

(1) Nalaz i mišljenje u
prvostupanjskom postupku daje Liječničko povjerenstvo sastavljeno od tri liječnika
specijalista. Povjerenstvo u svom sastavu ima kirurga i internistu, a treći
član se bira sa liste imenovanih liječnika ovisno o vrsti stradavanja (okulist,
urolog, pulmolog, otorinolaringolog, psihijatar i drugi).

(2) Nalaz i mišljenje u
drugostupanjskom postupku daje Liječničko povjerenstvo sastavljeno od pet
liječnika specijalista. Sastav Liječničkog povjerenstva ovisi o vrsti
stradavanja: ranjavanju, ozljedi ili bolesti. Svako povjerenstvo u svom sastavu
mora imati kirurga, internistu, neurologa i psihijatra, a peti član se bira s
liste imenovanih liječnika ovisno o vrsti stradavanja koji se na navedenom
povjerenstvu utvrđuje (okulist, urolog, pulmolog, otorinolaringolog, kardiolog
i drugi).

(3) Kada se ocjenjuje
oštećenje organizma nastalo samo uslijed bolesti PTSP, Liječničko povjerenstvo
u drugom stupnju mora biti sastavljeno od liječnika specijalista psihijatara.

(4) Ministarstvo hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata može imenovati dva ili više liječničkih
povjerenstava iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

(5) Članove povjerenstva
imenuje ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i određuje sjedište i
područje rada povjerenstva.

Članak 112.

Liječnička povjerenstva iz
članka 111. stavka 1. i 2. ovoga Zakona daju nalaz i mišljenje u roku od dva mjeseca
od dana primitka predmeta.

Članak 113.

(1) Rješenje donijeto u prvom
stupnju kojim se utvrđuje status člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata i pravo na obiteljsku invalidninu, pravo na povećanu
obiteljsku invalidninu, pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu, status člana
obitelji nestalog ili zatočenoga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i
novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine, povećane obiteljske
invalidnine i uvećane obiteljske invalidnine, status HRVI iz Domovinskog rata i
pravo na osobnu invalidninu, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski
doplatak, posebni doplatak, opskrbninu, doplatak za pripomoć u kući i rješenje
kojim se dodjeljuje osobni automobil HRVI iz Domovinskog rata I. skupine podliježe
reviziji.

(2) Reviziju obavlja po
službenoj dužnosti Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata kao
drugostupanjsko tijelo.

(3) Ako je protiv rješenja
prvostupanjskog tijela izjavljena žalba, o reviziji i žalbi rješava se istim
rješenjem.

(4) Ako protiv rješenja iz
stavka 1. ovoga članka nije izjav­ljena žalba, tijelo koje je donijelo rješenje
u prvostupanjskom postupku dostavit će ga zajedno sa spisima predmeta tijelu
nadležnom za reviziju u roku od osam dana od dana isteka roka za žalbu.

(5) Revizija odgađa izvršenje
rješenja.

Članak 114.

(1) U postupku revizije
Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata može se s prvostupanjskim
rješenjem suglasiti ili ga može izmijeniti ili poništiti u korist ili na štetu
stranke.

(2) Drugostupanjsko tijelo će
u postupku revizije poništiti prvostupanjsko rješenje i u pravilu samo riješiti
stvar u korist ili na štetu stranke ili će predmet vratiti na ponovni postupak,
ako utvrdi da su u prvostupanjskom postupku nepotpuno ili pogrešno utvrđene činjenice
ili da se u postupku nije vodilo računa o pravilima postupka koja bi bila od
utjecaja na rješavanje stvari ili ako utvrdi da su pogrešno ocijenjeni dokazi
ili da je iz utvrđenih činjenica izveden pogrešan zaključak o činjeničnom
stanju ili da je pogrešno primijenjen propis na temelju kojeg je stvar
riješena.

(3) Prvostupanjsko tijelo
čije je rješenje u postupku revizije poništeno i predmet vraćen na ponovni
postupak donosi novo rješenje. Novo prvostupanjsko rješenje podliježe reviziji
ukoliko je pozitivno i u kojoj se ispituje je li novo rješenje u skladu s
razlozima zbog kojih je prethodno rješenje poništeno.

(4) U postupku revizije
drugostupanjsko tijelo je dužno pribaviti nalaz i mišljenje Liječničkog povjerenstva
iz članka 111. stavka 2. ovoga Zakona kod priznavanja statusa člana obitelji i
prava na obiteljsku invalidninu iza umrloga hrvatskog branitelja i branitelja
koji je počinio suicid, te o oštećenju organizma invalida, o pravu na doplatak
za njegu i pomoć druge osobe, o pravu na ortopedski doplatak, o pravu na
pripomoć u kući, o nesposobnosti za privređivanje i u slučaju iz stavka 3.
ovoga članka.

(5) Liječničko povjerenstvo
donosi nalaz i mišljenje o postotku oštećenja organizma koje je u prvostupanjskom
postupku ocijenjeno sa 100% do 80% i o pravu na doplatak za njegu i pomoć druge
osobe isključivo samo nakon neposrednog pregleda HRVI iz Domovinskog rata.

Članak 115.

(1) Rok za izvršenje revizije
je 3 mjeseca.

(2) Rok za reviziju počinje
teći od dana kada drugostupanjsko tijelo zaprimi predmet od prvostupanjskog
tijela, a završava dana kada drugostupanjsko tijelo otpremi predmet
prvostupanjskom tijelu.

(3) Ako se u postupku
revizije pribavlja nalaz i mišljenje Liječničkog povjerenstva, iznimno rok za
izvršenje revizije počinje teći od dana kad je drugostupanjsko tijelo zaprimilo
nalaz i mišljenje Liječničkog povjerenstva, ako je taj nalaz i mišljenje
zatražilo u roku od 15 dana od dana primitka predmeta na reviziju.

(4) Ako protiv rješenja
prvostupanjskog tijela koje podliježe reviziji nije izjavljena žalba, a
revizija ne bude izvršena u roku od tri mjeseca od dana kad je drugostupanjsko
tijelo zaprimilo predmet, smatra se da je revizija obavljena i da je data
suglasnost na rješenje.

Članak 116.

(1) Protiv rješenja donijetog
u drugom stupnju može se pokrenuti upravni spor.

(2) Protiv rješenja donijetog
u vršenju revizije ne može se pokrenuti upravni spor ako je tim rješenjem
prvostupanjsko rješenje poništeno i predmet vraćen prvostupanjskom tijelu na
ponovni postupak.

Članak 117.

(1) Nadležno tijelo u uredu
državne uprave u jedinici područne (regionalne) samouprave odnosno nadležno
upravno tijelo Grada Zagreba, po službenoj dužnosti vodi postupak za donošenjem
novog rješenja o pravu koje je prethodnim rješenjem utvrđeno privremeno.

(2) Novo rješenje iz stavka
1. ovoga članka ima pravni učinak od prvog dana idućeg mjeseca nakon proteka
važnosti rješenja kojim je pravo utvrđeno privremeno.

(3) Ako korisnik prava u
postupku iz stavka 1. ovoga članka ne pristupi pregledu ili na drugi način
onemogući nadležno Liječničko povjerenstvo iz ovoga Zakona da donese nalaz i
mišljenje, postupak će se obustaviti.

(4) Ako osoba kojoj je
postupak za donošenje novog rješenja obustavljen u smislu stavka 3. ovoga
članka podnese ponovni zahtjev za priznavanje prava po ovom Zakonu, prava
utvrđena novim rješenjem pripadaju od prvog dana idućeg mjeseca od dana
podnošenja tog zahtjeva.

Članak 118.

(1) Ako nakon donošenja
konačnog rješenja o pravima iz ovoga Zakona kod HRVI iz Domovinskog rata
nastupe promjene koje su od utjecaja na postotak oštećenja organizma utvrđenog
konačnim rješenjem, HRVI iz Domovinskog rata može, po isteku dvije godine od
dana donošenja konačnog rješenja, podnijeti zahtjev za utvrđivanje novog
postotka oštećenja organizma.

(2) Propisom iz članka 84.
stavka 1. točke 1. ovoga Zakona kojim se uređuje utvrđivanje postotka oštećenja
organizma utvrdit će se oštećenja na osnovi kojih se može podnijeti zahtjev za
utvrđivanje novog postotka oštećenja organizma i prije isteka roka od dvije
godine.

(3) Odredbe stavka 1. ovoga
članka primjenjuju se i na osobu kojoj nije priznat status HRVI iz Domovinskog
rata zbog neudovoljavanja uvjeta propisanih ovim Zakonom za stjecanje tog
statusa u pogledu postotka oštećenja organizma.

Članak 119.

(1) Postupak za rješavanje o
statusu člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,
odnosno o statusu hrvatskoga ratnoga vojnog invalida iz Domovinskog rata,
završen rješenjem protiv kojeg nema redovnog pravnog lijeka u upravom postupku,
može se obnoviti i nakon proteka rokova predviđenih za obnovu postupka u zakonu
kojim se uređuje opći upravni postupak osim u slučajevima za priznavanje
statusa člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata iza
hrvat­skog branitelja koji je umro ili izvršio suicid zbog bolesti, pogoršanja
bolesti odnosno pojave bolesti kao neposredne posljedice sudjelovanja u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske i u slučajevima za priznavanje statusa
hrvatskoga ratnoga vojnog invalida po osnovi bolesti, pogoršanja bolesti,
odnosno pojave bolesti kao neposredne posljedice sudjelovanja u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske.

(2) Za rješavanje o
prijedlogu za obnovu postupka nadležan je ured državne uprave u jedinici
područne (regionalne) samouprave, odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba
u predmetima u kojima je prvostupanjsko rješenje osnaženo presudom Upravnog
suda Republike Hrvatske i u predmetima u kojima je data suglasnost na
prvostupanjsko rješenje u postupku revizije, a u svim ostalim predmetima
nadležno je Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

(3) Ako se u obnovljenom
postupku ranije rješenje zamijeni novim, pravne posljedice na temelju novog
rješenja djeluju od prvog dana idućeg mjeseca od dana podnošenja prijedloga za
obnovu postupka, odnosno od prvog dana idućeg mjeseca od dana donošenja novog
rješenja, ako je postupak za obnovu pokrenut po službenoj dužnosti.

Članak 120.

Rješenje o pravima po ovom
Zakonu koje je postalo konačno u upravnom postupku može se ukinuti po pravu
nadzora ako je njime povrijeđen Zakon u korist stranke, a na štetu države u
roku od 5 godina od dana kada je rješenje postalo konačno u upravnom postupku.

Članak 121.

(1) U postupku priznavanja
statusa člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i
statusa HRVI iz Domovinskog rata po ovom Zakonu, primjenjuju se i odredbe
zakona kojim se uređuje opći upravni postupak ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

(2) Na ostala pitanja u svezi
s pravima iz ovoga Zakona, uvjetima za stjecanje, korištenje i prestanak tih
prava te s postupkom njihova ostvarivanja, koja nisu uređena ovim Zakonom,
primjenjuju se posebni zakoni i drugi propisi koji uređuju odnosna prava.

Članak 122.

(1) Rješenja kojima je prema
odredbama ovoga Zakona priznat status člana obitelji poginuloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata i pravo na obiteljsku invalidninu, pravo na
povećanu obiteljsku invalidninu i pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu,
status člana obitelji umrloga hrvatskoga ratnoga vojnog invalida od I. do IV.
skupine i pravo na obiteljsku invalidninu, status člana obitelji nestalog ili
zatočenoga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i pravo na novčanu naknadu
u iznosu obiteljske invalidnine, povećane obiteljske invalidnine i uvećane
obiteljske invalidnine, status HRVI iz Domovinskog rata i pravo na osobnu
invalidninu, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski doplatak,
posebni doplatak, opskrbninu, doplatak za pripomoć u kući izvršava nadležno tijelo
državne uprave koje rješava u prvom stupnju.

(2) Iznimno od odredbe iz
stavka 1. ovoga članka novčana primanja po ovom Zakonu korisnicima s
prebivalištem u inozemstvu isplaćuje Uprava za računovodstveno financijske
poslove Ministarstva hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

Članak 123.

Isplatno tijelo iz članka
122. ovoga Zakona vodi evidenciju o izvršenim isplatama i o broju i strukturi
korisnika.

Članak 124.

Nove iznose novčanih primanja
korisnicima tih primanja određuje se i isplaćuje po službenoj dužnosti.

Članak 125.

(1) Korisnicima prava po ovom
Zakonu pripada naknada troškova za prijevoz u drugo mjesto ako su od nadležnog
tijela upućeni, odnosno pozvani u drugo mjesto radi pregleda pred Liječničkim
povjerenstvom.

(2) Korisnik prava po ovom Zakonu
kojemu je određen pratitelj za putovanja radi pregleda pred Liječničkim
povjerenstvom ima pravo na naknadu troškova prijevoza i za pratitelja.

(3) Troškovi prijevoza
nadoknađuju se prema cijeni vozne karte za prijevoz autobusom, odnosno drugim
razredom željeznice ili brodom.

Članak 126.

Troškove postupka za
ostvarivanje prava po ovom Zakonu snosi tijelo koje vodi postupak.

Članak 127.

U postupku ostvarivanja prava
po ovom Zakonu ne plaća se upravna pristojba.

GLAVA XII.

NAKNADA ŠTETE

Članak 128.

(1) Osoba koja je ostvarila pravo ili su joj isplaćena novčana primanja
po ovom Zakonu na koja nije imala pravo, dužna je nadoknaditi štetu za
ostvareno nepripadajuće pravo odnosno vratiti primljene iznose:

1. ako je na osnovi netočnih
podataka za koje je znala ili morala znati da su netočni ili je na drugi
protupravni način ostvarila neko pravo ili primanje po ovom Zakonu koje joj ne
pripada ili je ostvarila u većem opsegu nego što joj pripada,

2. ako je ostvarila neko
pravo ili primanje zbog toga što nije prijavila nastale promjene koje utječu na
gubitak ili opseg nekog prava, a znala je ili morala znati za te promjene,

3. ako je primala novčane
isplate u iznosu većem od onog koji joj je određen rješenjem nadležnog tijela
uprave.

(2) Potraživanje iz stavka 1.
ovoga Zakona zastarijeva kad protekne rok određen zakonom kojim se uređuje
zastara potraživanja za tu vrstu prava odnosno potraživanja. Taj rok počinje
teći od dana kada je u upravnom postupku postalo konačno rješenje kojim je
utvrđeno da priznato pravo odnosno isplaćivano primanje ne pripada ili pripada
u manjem iznosu (stavak 1. točka 1. i 2.), odnosno od dana kada je izvršena
posljednja nepravilna isplata (stavak 1. točka 3.).

(3) Osoba iz stavka 1. ovoga članka dužna je nadoknaditi štetu za
ostvareno nepripadajuće pravo i vratiti nepravilno ispla­ćena novčana primanja
u iznosu primljenog najviše za posljednje tri godine računajući od posljednje
isplate na koju nije imala pravo. Ako to ne učini u roku što ga odredi nadležno
uprav­no tijelo, naknada štete odnosno povrat nepravilno primljenih iznosa
ostvarit će se tužbom pri nadležnom sudu.

(4) Obveza naknade štete za
ne pripadajuće pravo odnosno povrat nepravilno isplaćenih iznosa primanja
postoji neovisno o tome je li rješenje na temelju kojega je priznato pravo,
odnosno na temelju kojeg je isplaćen novčani iznos, poništeno ili izmijenjeno.

GLAVA XIII.

SREDSTVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA

Članak 129.

Sredstva za ostvarivanje prava iz ovoga Zakona kao i sredstva koja čine razliku
između prava koja su priznata po ovom Zakonu i prava koja bi pripadala po
posebnim propisima osiguravaju se iz državnog proračuna.

GLAVA XIV.

NADZOR

Članak 130.

(1) Upravni nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona obavljaju nadležna ministarstva.

(2) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih
na temelju ovoga Zakona, te pojedinačnim aktima, uvjetima i načinom rada
nadziranih pravnih i fizičkih osoba provode nadležna tijela državne uprave u
okviru svoje nadležnosti sukladno posebnim propisima.

GLAVA XV.

KAZNENE ODREDBE

Članak 131.

(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 300.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj:

1. Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje, ako ne postupi prema odredbi članka 31. stavka 5. ovoga
Zakona,

2. pravne osobe ako one ili
njihova tijela ne postupe prema odredbi članka 31. stavka 6. i članka 38.
stavka 1. ovoga Zakona,

3. Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje, ako ne postupi prema odredbi članka 140., 141., 142. i
143. ovoga Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1.
ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od 5.000,00 do 30.000,00 kuna i
odgovorna osoba u pravnoj osobi ili čelnik tijela pravne osobe.

Članak 132.

Novčanom kaznom od 10.000,00
do 300.000,00 kuna kaznit će se pravna osoba, a novčanom kaznom od 5.000,00 do
30.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba u pravnoj osobi ili
čelnik tijela pravne osobe, ako:

1. pri smještaju u
umirovljeničke domove postupi suprotno odredbi članka 74. ovoga Zakona,

2. pri upisu osoba u
obrazovne ustanove postupi suprotno odredbi članka 42. ovoga Zakona,

3. pri smještaju osoba u učeničke, odnosno studentske domove postupi
suprotno odredbi članka 44. ovoga Zakona,

4. kad zakupodavatelj ne postupi prema odredbi članka 39. ovoga Zakona.

GLAVA XVI.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 133.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti Liste prvenstva
za dodjelu stana (Liste prvenstva 1997. – 2001. godine) i stambenog kredita
(Liste prvenstva 1998. – 2001. godine).

(2) Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata će u roku od
90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona izraditi jedinstveni popis osoba
koje ostvaruju pravo na stambeno zbrinjavanje prema do sada važećim listama
prvenstva.

(3) Članovi obitelji poginuloga hrvatskog branitelja i HRVI iz
Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji ostvaruju pravo na stambeno
zbrinjavanje prema do sada važećim Listama prvenstva, ostvaruju pravo na
stambeno zbrinjavanje osim na način propisan člankom 67. stavkom 3. ovoga
Zakona i dodjelom stana u zgradama čija je gradnja započeta do stupanja na
snagu ovoga Zakona.

(4) Popis osoba koje ostvaruju pravo na stambeno zbrinjavanje utvrdit će
se prema županijama ovisno o prebivalištu podnositelja zahtjeva, odvojeno za
korisnike iz članka 67. stavka 3. točke 1. i 2. ovoga Zakona.

(5) Osobe iz članka 65. ovoga Zakona kojima je dodijeljen stan prema
Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih
obitelji (»Narodne novine«, br. 108/96. i 23/01.) a isti nisu otkupili do dana
stupanja na snagu ovoga Zakona, gube pravo na otkup stana prema Zakonu o
prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo, te stan mogu kupiti od
Republike Hrvatske prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 134.

Povratkom zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata prestaju se ostvarivati prava po toj osnovi i taj hrvatski branitelj i
članovi njegove obitelji stječu prava utvrđena ovim Zakonom.

Članak 135.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona izvršit će se prevođenje svih korisnika
invalidskih prava HRVI iz Domovinskog rata i prava na obiteljsku invalidninu na
prava utvrđena ovim Zakonom, a kojima je status i pravo priznato na temelju:

1. Uredbe o zaštiti žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih
obitelji (»Narodne novine«, br. 52/91.),

2. Zakona o zaštiti vojnih i
civilnih invalida rata (»Narodne novine«, br. 33/92., 57/92., 77/92., 58/93.,
2/94., 76/94. i 108/95.),

3. Zakona o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«,
br. 108/96. i 23/01.).

Članak 136.

Stupanjem na snagu ovoga
Zakona izvršit će se prevođenje svih korisnika prava na novčanu naknadu u
iznosu obiteljske invalidnine, na prava utvrđena ovim Zakonom, a kojima je
status i pravo priznato na temelju:

1. Zakona o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata (»Narodne novine«, br. 2/94., 52/94. i 36/95.),

2. Zakona o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«,
br. 108/96. i 23/01.).

Članak 137.

(1) Prevođenje iz članka 135.
i 136. ovoga Zakona izvršit će nadležni ured državne uprave u jedinici područne
(regionalne) samouprave, odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba (u
daljnjem tekstu: prvostupanjsko tijelo) pod uvjetima i postupku propisanim ovim
Zakonom i propisima donijetim za izvršenje ovoga Zakona po službenoj dužnosti.

(2) Prevođenje će se izvršiti
sljedećim redoslijedom:

1. HRVI iz Domovinskog rata
I. skupine sa 100% oštećenja organizma,

2. korisnici prava na novčanu
naknadu u iznosu obiteljske invalidnine,

3. HRVI iz Domovinskog rata
II. skupine sa 100% oštećenja organizma,

4. korisnici obiteljske
invalidnine,

5. HRVI iz Domovinskog rata
III. skupine sa 90% oštećenja organizma,

6. HRVI iz Domovinskog rata
IV. skupine sa 80% oštećenja organizma,

7. HRVI iz Domovinskog rata
V. skupine sa 70% oštećenja organizma,

8. HRVI iz Domovinskog rata
VI. skupine sa 60% oštećenja organizma,

9. HRVI iz Domovinskog rata
VII. skupine sa 50% oštećenja organizma,

10. HRVI iz Domovinskog rata VIII.
skupine sa 40% oštećenja organizma,

11. HRVI iz Domovinskog rata
IX. skupine sa 30% oštećenja organizma,

12. HRVI iz Domovinskog rata
X. skupine sa 20% oštećenja organizma.

Prevođenje će se izvršiti u
roku od 3 godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Kada se nakon prevođenja
priznato pravo gubi ili priznaje u manjem opsegu, pravo se gubi ili priznaje u
manjem opsegu, od prvog dana sljedećeg mjeseca od dana donošenja rješenja.

(3) Rješenja prvostupanjskog
tijela o prevođenju podliježu reviziji koju obavlja Ministarstvo hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata.

(4) Rok za izvršenje revizije
u prevođenju je šest mjeseci.

Članak 138.

Ako HRVI iz Domovinskog rata
u postupku prevođenja onemogući da Liječničko povjerenstvo donese nalaz i
mišljenje o postotku oštećenja njegovog organizma donosi se rješenje o
prestanku njegovog prava.

Članak 139.

(1) Stupanjem na snagu ovoga
Zakona, izvršit će se prevođenje svih korisnika na stambeno zbrinjavanje (pravo
na stan, otkup stana, stambeni krediti).

(2) Prevođenje će izvršiti Ministarstvo hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata po ovom Zakonu i propisima donijetim za izvršenje ovoga
Zakona.

(3) Prevođenje će se izvršiti u roku od 3 godine od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 140.

(1) Stupanjem na snagu ovoga Zakona izvršit će se prevo­đenje svih
korisnika obiteljske mirovine, novčane naknade u iznosu obiteljske mirovine i
invalidske mirovine koji su ta prava ostvarili prema propisima Zakona o pravima
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i drugim
propisima koji su bili na snazi do stupanja na snagu ovoga Zakona, na odredbe
ovoga Zakona.

(2) Osnovica za prevođenje
prava iz stavka 1. ovoga članka je godišnja plaća od koje je pravo iz stavka 1.
ovoga članka ostvareno.

(3) Prevođenje će izvršiti
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje po odredbama ovoga Zakona u roku od 3
godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(4) Kada se nakon prevođenja
priznato pravo gubi ili mijenja pravo se gubi ili mijenja od prvog dana sljedećeg
mjeseca po donošenju rješenja.

Članak 141.

(1) Stupanjem na snagu ovoga
Zakona izvršit će se prevo­đenje po službenoj dužnosti svih nezaposlenih HRVI
iz Domovinskog rata koji su na temelju preostale radne sposobnosti na nadoknadi
kod Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje do zaposlenja na radnom mjestu
koje odgovara preostaloj radnoj sposobnosti, a koji su ta prava ostvarili prema
Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih
obitelji i drugim propisima koji su bili na snazi do stupanja na snagu ovoga
Zakona, a prevest će se na invalidsku mirovinu na temelju članka 76. ovoga
Zakona zbog opće nesposobnosti za rad.

(2) Prevođenje će izvršiti Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje po
odredbama ovoga Zakona u roku od 3 godine od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 142.

(1) Stupanjem na snagu ovoga Zakona HRVI iz Domovinskog rata kod kojih
je utvrđena invalidnost kao posljedica ranjavanja, ozljede, zbog bolesti
dobivene, pogoršane ili izražene kao neposredna posljedica obrane suvereniteta
Republike Hrvatske, a zaposleni su na osnovi preostale radne sposobnosti, a
koji su ta prava ostvarili prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji prevode se ta prava po službenoj
dužnosti na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad prema
odredbama ovoga Zakona i Zakona o mirovinskom osiguranju.

(2) Prevođenje će izvršiti
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje po odredbama ovoga Zakona u roku od 3 godine
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 143.

(1) Stupanjem na snagu ovoga
Zakona izvršit će se prevo­đenje svih korisnika prava na profesionalnu
rehabilitaciju, a koji su ta prava ostvarili prema Zakonu o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji su bili na
snazi do stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Prevođenje će izvršiti Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje po
odredbama ovoga Zakona u roku od 3 godine od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

(3) Novim rješenjem odredit će se rok u kojem treba biti završena
započeta profesionalna rehabilitacija.

Članak 144.

Postupci započeti prema propisima koji su važili do stupanja na snagu
ovoga Zakona, a nisu okončani pravomoćnim rješenjem okončat će se po odredbama
ovoga Zakona. U slučajevima kada je doneseno prvostupanjsko rješenje u postupku
revizije, prvostupanjsko rješenje će se poništiti i predmet vratiti na ponovni
postupak.

Članak 145.

Pravilnike iz članka 84.
ovoga Zakona ministar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata donijet će u
roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 146.

Djeci poginuloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, djeci HRVI iz Domovinskog rata i djeci
razvojačenoga nezaposlenoga hrvatskog branitelja koji prima novčanu naknadu
zbog nezaposlenosti pripada doplatak za djecu u najvišem predviđe­nom iznosu do
31. prosinca 2001.

Članak 147.

Korisnicima obiteljskih
mirovina i invalidskih mirovina, koji su prava na te mirovine stekli prema
propisima koji su važili do stupanja na snagu ovoga Zakona, Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje po službenoj će dužnosti donijeti novo rješenje o
smanjenoj svoti mirovine prema članku 75. stavku 10. i članku 76. stavku 4.
ovoga Zakona.

Članak 148.

(1) Od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona ne primjenjuju se odredbe Zakona o zaštiti vojnih i civilnih
invalida rata (»Narodne novine«, br. 33/92., 57/92., 77/92., 58/93., 2/94.,
76/94., 108/95. i 82/01.) u postupcima koji se vode radi priznavanja statusa
člana obitelji poginuloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i statusu
HRVI iz Domovinskog rata.

(2) Od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona za korisnike koji su ostvarili carinske i porezne olakšice pri
uvozu osobnog automobila i gospodarske opreme prema Zakonu o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«,
br. 108/96. i 23/01.) vrijede rokovi iz članka 46. ovoga Zakona.

(3) Od dana stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju se primjenjivati
odredbe posebnih zakona u dijelu koji se odnosi na prava koja su uređena ovim
Zakonom.

(4) Od dana stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje isplata posebnog
doplatka HRVI iz Domovinskog rata prema članku 55. Zakona o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«,
br. 108/96. i 23/01.).

(5) Provedbeni propisi donijeti na temelju Zakona iz stavka 2. ovoga
članka primjenjivat će se do donošenja pravilnika iz članka 84. ovoga Zakona.

Članak 149.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o pravima
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne
novine«, br. 108/96. i 23/01.).

Članak 150.

Ovaj Zakon stupa na snagu
osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, s tim da se odredbe članka
75. stavka 10. i članka 76. stavka 4. ovoga Zakona primjenjuju od 1. siječnja
2002.

Klasa: 561–01/01–01/03

Zagreb, 19. listopada 2001.

HRVATSKI SABOR

            Predsjednik
            Hrvatskoga sabora
            **Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 94/2001-1586