## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-1135/2007 i U-I-2306/2007 od 16. travnja 2008.

### NN 53/2008 (9.5.2008.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-I-1135/2007 i U-I-2306/2007 od 16. travnja 2008.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**1855**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Željko Potočnjak, predsjedavajući
sudac, te suci Marko Babić, Snježana Bagić, Mario Kos, Davor Krapac, Ivan
Matija, Jasna Omejec, Agata Račan, Aldo Radolović i Nevenka Šernhorst,
rješavajući o prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti zakona s
Ustavom, na sjednici održanoj 16. travnja 2008. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s
Ustavom članka 30. stavka 2. Zakona o bankama (»Narodne novine« broj 84/02. i
141/06.).
II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Ivan Ivković, odvjetnik iz Čakovca, i Republički sindikat radnika Hrvatske,
zastupan po predsjedniku Jadranku Veharu, podnijeli su prijedloge za ocjenu
suglasnosti s Ustavom članka 30. stavka 2. Zakona o bankama (»Narodne novine«
broj 84/02. i 141/06).
2. Osporena odredba članka 30. stavka 2. Zakona o bankama glasi:
*(2) Zaposlenici banke ne mogu biti članovi nadzornog odbora te banke.*3. Predlagatelj Ivan Ivković smatra da je osporena odredba u suprotnosti s
načelom vladavine prava, utvrđenom člankom 3. Ustava, kao i odredbama članaka
5., 14. stavka 2. i 55. stavka 4. Ustava Republike Hrvatske.
Pobliže obrazlažući nesuglasnost osporene odredbe Zakona o bankama s navedenim
ustavnim odredbama podnositelj ističe:
*»Također, smatram da je osporena odredba diskriminirajuća budući da jedan zakon,
točnije Zakon o radu, dopušta takvu mogućnost, dok Zakon o bankama apsolutno
isključuje bilo kakvu takvu mogućnost pa je stoga ta odredba u nesuglasnosti s
ranije navedenim čl. 14.st. 2. Sporna odredba ograničava mogućnost da
zaposlenici banke dobiju jednaki udio sudjelovanja u odlučivanju u banci
predviđenu čl. 55.st.4. Ustava.
Prema Zakonu o trgovačkim (NN br. 113/93., 34/99., 118/03.), koji također
navodim, u nadzorni odbor se može izabrati, odnosno imenovati svaka potpuno
poslovno sposobna fizička osoba pa ne vidim razloga iz kojeg Zakon o bankama
onemogućava svojim zaposlenicima da budu izabrani, odnosno imenovani u nadzorni
odbor banke u kojoj rade«.*
Obrazlažući nesuglasnost osporene odredbe članka 30. stavka 2. Zakona o bankama
s odredbom članka 55. stavka 4. Ustava, Republički sindikat radnika Hrvatske,
između ostalog ističe:
*»Osim toga, Zakon o bankama je u suprotnosti sa Zakonom o radu, a prema odredbi
članka 12. Zakona o radu ako je neko pravo iz radnog odnosa različito uređeno
ugovorom o radu, pravilnikom o radu, sporazumom sklopljenim između radničkog
vijeća i poslodavca, kolektivnim ugovorom ili ZAKONOM, primjenjuje se za radnika
najpovoljnije pravo«.*
Predlagatelji predlažu usvajanje prijedloga i ukidanje osporene odredbe.
4. Na temelju članka 42. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine« 99/99., 29/02. i 49/02.-pročišćeni tekst, u daljnjem
tekstu: Ustavni zakon), od Hrvatske narodne banke zatraženo je i dobiveno
očitovanje o prijedlozima predlagatelja.

*Prijedlozi nisu osnovani.*

5. Za ocjenu suglasnosti osporenih zakonskih odredaba s Ustavom mjerodavni su
članak 2. stavak 4. podstavak 1., članak 3., članak 5. stavak 1. i članak 55.
stavak 4. Ustava, koji propisuju:
*Članak 2. stavak 4. podstavak 1.
(4) Hrvatski sabor i narod... samostalno, u skladu s Ustavom i zakonom,
odlučuje:
– o uređivanju gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u Republici Hrvatskoj;*Člankom 3. Ustava utvrđene su najviše vrednote ustavnog poretka Republike
Hrvatske, a među inima i vladavina prava.
Prema odredbi članka 5. stavka 1. Ustava, u Republici Hrvatskoj zakoni moraju
biti u suglasnosti s Ustavom, dok je odredbom članka 55. stavka 4. Ustava
propisano da zaposleni mogu imati, u skladu sa zakonom, udjela pri odlučivanju u
poduzeću.
6. Odredbom članka 1. Zakona o bankama propisano je da se tim zakonom uređuju
uvjeti za osnivanje, poslovanje, prestanak rada i nadzor nad poslovanjem banke i
štedne banke.
Nadalje, člankom 2. istog Zakona propisano je da je banka financijska
institucija koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za rad i koja je
osnovana kao dioničko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.
Prema odredbi članka 7. Zakona, banka ne smije obavljati druge usluge osim
bankovnih usluga iz članka 3. tog Zakona, ostalih financijskih usluga iz članka
6. te pomoćnih bankovnih usluga iz članka 91. stavka 2. istog Zakona.
Sukladno članku 14. Zakona o bankama koji se nalazi u glavi II. pod nazivom:
1. PRIMJENA ODREDABA ZAKONA O TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA
propisano je da se na banke primjenjuju odredbe Zakona o trgovačkim društvima,
osim ako nije drukčije propisano ovim Zakonom (Zakonom o bankama).
7. Iz navedenih odredba Zakona o bankama razvidno je da je njime uređeno
osnivanje banaka, njihova djelatnost u cilju obavljanja točno određenih
bankovnih usluga, te da se na banke kao posebne financijske institucije
primjenjuju odredbe Zakona o trgovačkim društvima, osim ako Zakonom o bankama
nije što drugo propisano.
Razvidno je, dakle, da se odredbe Zakona o trgovačkim društvima na banke mogu
primijeniti samo kao supsidijarni pravni propis, a ne propis u skladu s kojim bi
trebale biti usuglašene odredbe osporenog Zakona, kako to pogrešno smatraju
predlagatelji.
U prilog takvom stajalištu, da je Zakon o bankama lex specialis u odnosu na
Zakon o trgovačkim društvima, barem kada je riječ o nadležnosti, dužnosti i
odgovornosti članova nadzornog odbora, govori i činjenica da su u daljnjim
odredbama toga Zakona (kao u člancima 31. i 32.) propisane i dodatne
nadležnosti, dužnosti i odgovornosti članova nadzornog odbora banke.
Tako je odredbama članka 31. Zakona o bankama propisano da, osim nadležnosti
koje nadzorni odbor ima prema Zakonu o trgovačkim društvima, nadzorni odbor
banke ima i sljedeće nadležnosti:
*1) daje suglasnost upravi na poslovne politike banke,
2) daje suglasnost upravi na financijske planove banke,
3) daje suglasnost na okvirni godišnji program rada unutarnje revizije,
4) donosi odluke o drugim pitanjima određenim ovim Zakonom.*
Daljnjim odredbama članka 32. Zakona o bankama propisane su dužnosti i
odgovornosti članova nadzornog odbora banke, tako da osim dužnosti i
odgovornosti članova nadzornog odbora koje proizlaze iz Zakona o trgovačkim
društvima, članovi nadzornog odbora banke moraju:
*1) zauzimati stavove o nalazima Hrvatske narodne banke i drugih nadzornih tijela
u postupcima nadzora nad bankom,
2) solidarno odgovarati banci za štete koje nastanu kao posljedica propusta u
ispunjavanju njihovih dužnosti,
3) odmah obavijestiti Hrvatsku narodnu banku o:
a) imenovanju i prestanku njihove funkcije u upravnim ili nadzornim tijelima
drugih pravnih osoba,
b) pravnim poslovima na temelju kojih je član nadzornog odbora ili član njegove
uže obitelji izravno ili neizravno pribavio dionice ili poslovne udjele u
pravnoj osobi na temelju kojih je član nadzornog odbora zajedno s članovima
njegove uže obitelji stekao kvalificirani udjel u toj pravnoj osobi ili na
temelju kojih su njihovi udjeli pali ispod granice kvalificiranog udjela.*
Očito je, dakle, da se nadzorni odbor banke razlikuje od nadzornog odbora drugog
trgovačkog društva, ne samo u dijelu (nemogućnosti participiranja članstva iz
redova zaposlenika banke), već i u nadležnosti, dužnosti i odgovornosti njegova
članstva.
8. Hrvatski sabor je na temelju članka 2. stavka 4. alineje 1. Ustava ovlašten
samostalno odlučivati o uređivanju gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u
Republici Hrvatskoj, uključujući i one koji se tiču ograničenja određenih prava
pojedinih zaposlenika, odnosno prava pojedinih zaposlenika uređivati na
različite načine ovisno o različitim sredinama u kojima su zaposleni.
U konkretnom slučaju to je ograničenje zaposlenicima banke da ne mogu biti
članovi nadzornog odbora banke kod koje su zaposleni.
Prema stajalištu ovog Suda ne postoje ustavnopravne zapreke zbog kojih bi
zakonodavcu posebnim propisom bilo zabranjeno propisivati takva ograničenja
određenim trgovačkim društvima da u nadzorne odbore ne imenuju predstavnike iz
redova svojih zaposlenika.
Propisivanjem takvih ograničenja, kako je to učinjeno u osporenoj odredbi članka
30. stavka 2. ne vrijeđaju se ustavna načela i odredbe na koje predlagatelji
ukazuju, već se naprotiv štiti i osigurava interes osoba – deponenata banke
čijim novčanim sredstvima banka posluje.
9. Zaključno, Sud podsjeća, da je odredbom članka 128. alineje 1. Ustava
Republike Hrvatske propisano da Ustavni sud Republike Hrvatske odlučuje o
suglasnosti zakona s Ustavom.
Iz navedene ustavne odredbe proizlazi da Ustavni sud ne ocjenjuje međusobnu
usklađenost zakona, odnosno propisa iste pravne snage (stajalište Ustavnog suda
izraženo u rješenju broj: U-I-1489/2001 od 20. veljače 2002., »Narodne novine«
broj 21/02.).
S obzirom na istaknuto, navodi predlagatelja koji se svode na tvrdnju o
nesuglasnosti osporene odredbe s nekim drugim zakonima, konkretno Zakonom o
trgovačkim društvima, odnosno Zakonom o radu, koji čine pravni poredak Republike
Hrvatske, ne mogu biti predmetom ovog ustavnosudskog postupka.
10. Budući da predlagatelji ukazuju i na nesuglasnost osporene zakonske odredbe
s člankom 14. stavkom 2. Ustava, Ustavni sud je razmotrio razloge podnositelja u
odnosu na sadržaj navedene ustavne odredbe.
Članak 14. stavak 2. Ustava propisuje:

*Svi su pred zakonom jednaki.*

Stajalište je Ustavnog suda da bi se eventualna nesuglasnost s Ustavom zbog
nejednakosti pred zakonom mogla ispitati tek u situaciji kad bi zakonodavac
pravio neprihvatljive razlike unutar iste skupine subjekata.
Osporenom odredbom, prema stajalištu ovog Suda to nije učinjeno, jer ona ne
priječi zaposlenicima određene banke da budu imenovani u nadzorni odbor neke
druge banke.
Propisivanje razlika između različitih skupina subjekata, ukoliko te razlike
proizlaze iz objektivnih okolnosti, nije u neskladu s Ustavom.
11. Iz razloga navedenih u točkama 7. i 8. ovog rješenja, Sud nije našao ni
nesuglasje osporene zakonske odredbe s odredbom članka 55. stavka 4. Ustava
kojom je propisano:
(4) Zaposleni mogu imati, u skladu sa zakonom, udjela pri odlučivanju u
poduzeću.
Ovo tim više, što je navedenom ustavnom odredbom propisano da zaposleni mogu,
dakle i ne moraju imati udjela pri odlučivanju u poduzeću, ukoliko to nije
propisano zakonom.
Naime, važnost banaka za funkcioniranje gospodarskog sustava, osobito njegovog
monetarnog dijela, te različite nadležnosti nadzornih odbora banaka u odnosu na
nadležnosti nadzornih odbora ostalih trgovačkih društava, opravdava različito
uređenje prava na participaciju zaposlenika u bankama u odnosu na ostala
trgovačka društva.
12. Slijedom navedenog, na temelju članka 43. stavka 1. Ustavnog zakona riješeno
je kao u izreci.
13. Odluka o objavi temelji se na odredbi članka 29. stavka 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-I-1135/2007
U-I-2306/2007
Zagreb, 16. travnja 2008.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjedavajući sudac
**dr. sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Rješenje, NN 53/2008-1855
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)