## Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina

### NN 16/2007 (9.2.2007.), Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina

# HRVATSKI SABOR

**651**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O DRŽAVNOJ IZMJERI I KATASTRU NEKRETNINA

Proglašavam Zakno o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, kojega je Hrvatski
sabor donio na sjednici 26. siječnja 2007. godine.

Klasa: 011-01/07-01/01
Urbroj: 71-05-03/1-07-2
Zagreb, 31. siječnja 2007.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O DRŽAVNOJ IZMJERI I KATASTRU NEKRETNINA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje državna izmjera, katastar nekretnina, registar
prostornih jedinica, Nacionalna infrastruktura prostornih podataka, geodetski
poslovi u lokalnoj samoupravi, geodetski radovi za posebne potrebe, nadležnost
nad poslovima državne izmjere i katastra nekretnina te obavljanje tih poslova,
ustrojstvo i djelokrug Državne geodetske uprave i Hrvatskoga geodetskog
instituta, čuvanje i korištenje podataka i nadzor nad poslovima državne izmjere
i katastra nekretnina.

Članak 2.

Poslovi državne izmjere i katastra nekretnina od interesa su za Republiku
Hrvatsku.

Članak 3.

Podaci državne izmjere i katastra nekretnina javni su ako ovim Zakonom ili
posebnim zakonom nije drukčije određeno.
Podaci državne izmjere i katastra nekretnina daju se na uvid, a isprave, ispisi,
zračne snimke i drugi dokumenti utemeljeni na tim podacima izdaju se na način
određen ovim Zakonom, propisima donesenim na temelju ovoga Zakona te propisima
koji uređuju pravo na pristup informacijama.
Podaci državne izmjere i katastra nekretnina (izvod ili prijepis posjedovnog
lista, kopija katastarskoga plana i potvrde) izdani u analognome i digitalnome
obliku i koji imaju snagu javne isprave smiju se upotrijebiti samo u svrhu za
koju su izdani.

Članak 4.

Podaci katastra nekretnina temelj su za zemljišne knjige koje vode
zemljišnoknjižni sudovi.
Podaci državne izmjere i katastra nekretnina temelj su za vođenje i drugih
službenih očevidnika u svezi s prostorom koji se vode prema ovome Zakonu i
drugim propisima.
Sudovi i tijela državne vlasti dužni su Područnim uredima za katastar, odnosno
tijelu nadležnom za katastarske poslove Grada Zagreba (u daljnjemu tekstu: ured
Grada Zagreba) dostaviti svoja rješenja i presude koje utječu na podatke u
katastru nekretnina odmah po njihovoj pravomoćnosti.

Članak 5.

Poslovi državne izmjere i katastra nekretnina obavljaju se na temelju
petogodišnjih i godišnjih programa.
Programima iz stavka 1. ovoga članka (u daljnjemu tekstu: Program) utvrđuju se u
prvome redu područja na kojima će se obaviti osnovni geodetski radovi,
topografske izmjere i izradba državnih karata, izmjera i označivanje državne
granice, izradba katastra nekretnina te izvori financiranja za provedbu
Programa.
Petogodišnje programe donosi Hrvatski sabor, a godišnje programe Vlada Republike
Hrvatske.
Petogodišnji programi objavljuju se u »Narodnim novinama«.
Sredstva potrebna za izvršenje Programa te za izradbu i održavanje katastra
nekretnina osiguravaju se u državnome proračunu te iz drugih izvora.
U osiguravanju sredstava za obavljanje poslova državne izmjere i katastra
nekretnina mogu sudjelovati županije, gradovi, općine te druge zainteresirane
pravne i fizičke osobe.
Jedinice lokalne samouprave mogu u financiranje poslova katastra nekretnina
uključiti pravne i fizičke osobe koje su nositelji prava na nekretninama na
području obavljanja tih poslova, odlukom predstavničkog tijela.
Odlukom iz stavka 7. ovoga članka odredit će se visina sredstava koje trebaju
osigurati nositelji prava za pojedinu nekretninu.

II. DRŽAVNA IZMJERA

Članak 6.

Državna izmjera sustav je mjernih i opisnih podataka trodimenzionalnoga prikaza
područja Republike Hrvatske utemeljen na prikupljanju, obradi i prikazivanju
topografskih i zemljišnih podataka geodetskim metodama (fizikalne, matematičke,
astronomske metode, metode satelitske geodezije, daljinskoga istraživanja i dr.)

Članak 7.

Poslovi državne izmjere obuhvaćaju:
– osnovne geodetske radove,
– topografsku izmjeru i izradu državnih karata,
– izmjeru i označivanje državne granice na kopnu.

*1. Osnovni geodetski radovi*
Članak 8.

Osnovni geodetski radovi temelj su za uspostavu, održavanje i praćenje
geodetskoga referentnog sustava Republike Hrvatske te nadzor nad njim.

Članak 9.

Geodetski referentni sustav Republike Hrvatske određen je službenim geodetskim
datumima (položajnim, visinskim i gravimetrijskim) i ravninskim kartografskim
projekcijama.
Odluku o utvrđivanju službenih geodetskih datuma i ravninskih kartografskih
projekcija Republike Hrvatske donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
Državne geodetske uprave.

Članak 10.

Osnovni su geodetski radovi:
– uspostavljanje i održavanje polja stalnih točaka geodetske osnove normirane
gustoće, koja čine osnovu geodetskoga referentnog sustava jednoznačno određenog
u odnosu na europske i svjetske referentne sustave i povezanog s njima,
– provođenje neprekidne kontrole polja stalnih točaka geodetske osnove te
određivanje odnosa (parametara transformacije) između geodetskoga referentnog
sustava i drugih (povijesnih) referentnih sustava,
– postupci uspostave, održavanja i kontrole polja stalnih točaka geodetske
osnove koje obuhvaćaju radove satelitske, terestičke položajne i visinske,
astronomsko-geodetske, gravimetrijske i magnetometrijske izmjere najviše
točnosti,
– određivanje parametara Zemljinoga polja sile teže u Republici Hrvatskoj,
– uspostavljanje i održavanje trajnoga višenamjenskog sustava za satelitsko
pozicioniranje za potrebe državne izmjere, katastra nekretnina, navigacije i
ostalih prostorno-informacijskih sustava.
Rezultat osnovnih geodetskih radova su položajne koordinate, visine, ubrzanje
sile teže i magnetska deklinacija stalnih točaka geodetske osnove na koje se
oslanjaju sve ostale izmjere i radovi.
Položajne koordinate, visine i ubrzanje sile teže stalnih točaka geodetske
osnove određuju se i iskazuju u službenim referentnim sustavima Republike
Hrvatske.
Rezultati osnovnih geodetskih radova s ostalim osnovnim podacima i položajnim
opisima stalnih točaka geodetske osnove pohranjuju se i održavaju u bazi
podataka stalnih točaka geodetske osnove koju vodi Državna geodetska uprava.
Pravilnik o načinu izvođenja osnovnih geodetskih radova iz stavka 1. ovoga
članka donijet će ravnatelj Državne geodetske uprave (u daljnjemu tekstu:
ravnatelj).

*2. Topografska izmjera i izradba državnih karata*
Članak 11.

Topografska izmjera detaljna je geodetska izmjera prirodnih i izgrađenih
objekata zemljine površine koja se izvodi pridruživanjem objekata pripadajućoj
objektnoj cjelini (naselja, vodovi, prometnice, vegetacija, vode, reljef i
područja), jednoznačnim prostornim geometrijskim određivanjem, opisivanjem
atributima i imenovanjem.
Službena državna karta kodirana je slika prirodnih objekata i građevina iz
stavka 1. ovoga članka koja se izrađuje za cjelokupno područje Republike
Hrvatske.

Članak 12.

Državna geodetska uprava nadležna je za topografsku izmjeru i izradbu službenih
državnih karata.
Podaci topografske izmjere obrađuju se i pohranjuju u topografske baze podataka
koje uspostavlja, vodi i održava Državna geo­detska uprava.
Iz podataka topografskih baza kartografskim se postupcima uspostavljaju službene
kartografske baze podataka.
Topografske i kartografske baze podataka iz stavka 2. i 3. ovoga članka osnova
su za izradbu i održavanje službenih državnih karata.

Članak 13.

Državna geodetska uprava nadležna je za izradbu službenih državnih karata:
– Hrvatske osnovne karte (HOK) u mjerilima 1:5000 ili1:10000,
– ortofotokarata u mjerilima 1:2000, 1:5000 i sitnijem,
– detaljnih topografskih karata (DTK) u mjerilima od 1:25000 do 1:250000,
– preglednih topografskih karata (PTK) u mjerilu 1:300000 i sitnijem.
Službene državne karte izrađuju se i prikazuju u sustavu neprekinutog niza
listova za cijelo područje Republike Hrvatske.
Na osnovi službenih državnih karata iz stavka 1. ovoga članka Državna geodetska
uprava može za posebne potrebe izrađivati tematske karte odgovarajućih mjerila.
Službene tematske i druge karte koje se po posebnim propisima izrađuju u
Republici Hrvatskoj moraju se izraditi na osnovi službenih državnih karata iz
stavka 1. ovoga članka.

Članak 14.

Način prikupljanja, obrađivanja i pohranjivanja podataka topografske izmjere,
način vođenja i održavanja topografskih i kartografskih baza podataka te način
izrade službenih državnih karata odgovarajućih mjerila, propisuje ravnatelj
pravilnikom.

*3. Izmjera i označivanje državne granice*
Članak 15.

Za poslove izmjere, označivanja, obnove i održavanja označene državne granice na
kopnu te vođenje evidencije o državnoj granici nadležna je Državna geodetska
uprava.
Poslovi iz stavka 1. ovoga članka izvode se u skladu s ovim Zakonom, Zakonom o
nadzoru državne granice te sukladno međunarodnim ugovorima koje je Republika
Hrvatska sklopila sa susjednim državama. Poslovi izmjere, označivanja, obnove i
održavanja označene državne granice obavljaju se uz prethodnu najavu
Ministarstvu unutarnjih poslova.

Članak 16.

Podaci o određivanju i označivanju granične crte te podaci o obliku, veličini
položaju graničnih oznaka sadržaj su dokumenata o granici izrađenih sukladno
međunarodnim ugovorima i kao takvi unose se u evidenciju o državnoj granici.
Dokumenti o granici izrađuju se prema podacima izmjere državne granice.

Članak 17.

Državna geodetska uprava vodi evidenciju o državnoj granici.
Koordinate točaka granične crte u evidenciji o državnoj granici određuju se i
vode u geodetskome referentnom sustavu Republike Hrvatske, a pritom se u obzir
uzimaju odredbe međunarodnih ugovora.
Sadržaj i način vođenja evidencije o državnoj granici propisuje ravnatelj
pravilnikom.

III. KATASTAR NEKRETNINA

Članak 18.

Katastar nekretnina evidencija je o česticama zemljine površine, zgradama i
drugim građevinama koje trajno leže na zemljinoj površini ili ispod nje te o
posebnim pravnim režimima na zemljinoj površini, ako zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 19.

Poslovi katastra nekretnina obuhvaćaju:
1. određivanje katastarskih prostornih jedinica,
2. katastarsku izmjeru i tehničku reambulaciju,
3. izradbu i održavanje katastarskih operata katastra nekretnina,
4. održavanje katastra zemljišta i njegovo postupno prilagođivanje katastru
nekretnina,
5. pojedinačno prevođenje katastarskih čestica u katastar nekretnina.

*1. Određivanje katastarskih prostornih jedinica*
Članak 20.

Osnovna prostorna jedinica katastra nekretnina je katastarska čestica.
Katastarska čestica dio je područja katastarske općine, odnosno katastarskog
područja na moru, određen brojem katastarske čestice i njezinim granicama.
Jedinstveni identifikator katastarske čestice sastoji se od matičnog broja
katastarske općine, odnosno katastarskog područja na moru i broja katastarske
čestice.
Granice katastarske čestice mogu biti međe ili druge granice koje određuju
pravni odnosi na zemljinoj površini uređeni posebnim propisima.
Unutar granica građevnog područja i na građevinskom zemljištu izvan granica toga
područja granice katastarske čestice mogu biti i granice građevne čestice, a na
morskoj obali i granica koju čini crta srednjih viših visokih voda, odnosno
druga crta koja služi za određivanje granice pomorskoga dobra.

Članak 21.

Katastarske čestice katastra nekretnina osnivaju se stavljanjem u primjenu
katastarskog operata katastra nekretnina ili pravomoćnim rješenjem donesenim u
upravnome postupku.

Članak 22.

Da bi se katastarske čestice mogle osnovati kao katastarske čestice katastra
nekretnina, lomne točke njihovih granica moraju biti određene u ravninskoj
kartografskoj projekciji iz članka 9. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 23.

Katastarska općina i katastarsko područje na moru prostorne su jedinice katastra
nekretnina za koje se izrađuje katastarski operat.

Članak 24.

Katastarska općina u pravilu obuhvaća područje jednoga naseljenog mjesta s
pripadajućim zemljištem (područje jednog naselja).
Katastarska općina može obuhvaćati i više naselja, odnosno jedno naselje može
biti podijeljeno na više katastarskih općina ako za to postoje opravdani razlozi
(mala, odnosno velika naselja).

Članak 25.

Katastarsko područje na moru obuhvaća obalno more (unutarnje morske vode i
teritorijalno more), epikontinentalni pojas Republike Hrvatske i onaj dio morske
obale koji je u režimu pomorskoga dobra.

Članak 26.

Područje, granice i ime katastarske općine određuje Državna geodetska uprava u
sporazumu s ministarstvom nadležnim za poslove pravosuđa.
Područje, granice i ime katastarskog područja na moru određuje Državna geodetska
uprava u sporazumu s ministarstvom nadležnim za more.

Članak 27.

Katastarska izmjera prikupljanje je i obradba svih potrebnih podataka kojemu je
svrha osnivanje katastarskih čestica, evidentiranje zgrada i drugih građevina,
evidentiranje posebnih pravnih režima na zemljištu i načina uporabe zemljišta te
izrada katastarskog operata katastra nekretnina.

Članak 28.

Tehnička reambulacija ograničeno je prikupljanje i obrada potrebnih podataka
koje se provodi u svrhu u koju se provodi i katastarska izmjera.
U okviru tehničke reambulacije iz postojećeg katastra zemljišta, preuzet će se,
obraditi i prilagoditi oni podaci koji su pogodni za katastar nekretnina.
Ostali potrebni podaci prikupit će se i obraditi po pravilima katastarske
izmjere.

Članak 29.

Katastarska izmjera ili tehnička reambulacija provode se za cijelu katastarsku
općinu ili za njezin dio.
Ako se katastarska izmjera ili tehnička reambulacija provode za dio katastarske
općine taj dio mora biti točno opisan, pored ostalog i navođenjem katastarskih
čestica na kojima se katastarska izmjera ili tehnička reambulacija provodi.

Članak 30.

U okviru katastarske izmjere i tehničke reambulacije za katastarsku česticu
prikupljaju se i obrađuju sljedeći podaci:
1. podaci o međama i drugim granicama,
2. podatak o adresi katastarske čestice,
3. podaci o načinu uporabe katastarske čestice i njezinih dijelova,
4. podaci o površini katastarske čestice te o površinama dijelova katastarske
čestice koji se upotrebljavaju na različiti način,
5. podaci o posebnim pravnim režimima koji su uspostavljeni na katastarskoj
čestici.

Članak 31.

Podacima o međama i drugim granicama (podaci o lomnim točkama međa i drugih
granica) te podatkom o adresi katastarske čestice opisuje se njezin položaj i
oblik.
Podaci o granicama katastarskih čestica prikupljaju se u postupku katastarske
izmjere i tehničke reambulacije uz sudjelovanje nositelja prava na nekretninama.
Za obilježivanje granica katastarskih čestica koje ne obilježe vlasnici i drugi
ovlaštenici odlučni su postojeći katastarski podaci.
Adresom katastarske čestice iskazuje se položaj katastarske čestice na način da
se iskaže njezina pripadnost rudini, ulici, trgu i sl.
Podaci o ulicama i trgovima preuzimaju se iz Registra prostornih jedinica te iz
odluka tijela nadležnih za donošenje odluka o ulicama i trgovima.

Članak 32.

Podaci o načinu uporabe katastarske čestice odnosno njezinih dijelova, iskazuju
se tako da se katastarskoj čestici, odnosno njezinu dijelu, pridruži podatak o
kojoj od vrsta uporabe određenih ovim Zakonom.
Vrste uporabe mogu biti sljedeće:
– za poljoprivredna zemljišta: nerazvrstano poljoprivredno zemljište, oranica,
oranica-staklenik, oranica-plastenik, vrt, vrt-staklenik, vrt-plastenik,
voćnjak, voćnjak-rasadnik, maslinik, maslinik-rasadnik, vinograd,
vinograd-rasadnik, livada, pašnjak, trstik i ribnjak,
– za šumska zemljišta: šuma i ostalo šumsko zemljište,
– za unutrašnje vode: rijeka, potok, kanal, jezero, akumulacija, retencija,
rukavac, bara i močvara,
– za površine mora: more, ribogojilište i marikultura,
– za prirodno neplodno zemljište: neplodno zemljište, stjenjak, kamenjar, golet,
gromača, pijesak, klizište, vododerina, sprud, stjenovita obala, šljunčana obala
i pješčana obala,
– za zemljište privedeno svrsi: izgrađeno zemljište, zemljište pod zgradama,
dvorište, park, zemljište za sport i rekreaciju, dječje igralište, tržnica,
sajmište, groblje, uređena plaža, luka, marina, zračna luka, kamenolom,
šljunčara, pješčenjak, otvoreni kop, nasip, usjek, ustava, deponija, ulica, trg,
cesta, put, autocesta i željeznička pruga.
Katastarskoj čestici može se pridružiti podatak i o kojoj drugoj vrsti uporabe
ako je evidentiranje te vrste uporabe propisano poseb­nim zakonom ili propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona.

Članak 33.

Za katastarsku česticu ili za njezin dio iskazat će se stvarni način na koji se
upotrebljavaju.
Oranice, livade, pašnjaci, trstici i nerazvrstano poljoprivredno zemljište
iskazat će se kao dio katastarske čestice zasebne vrste uporabe ako im je
površina veća od 500 metara kvadratnih.
Vrtovi, voćnjaci, vinogradi, maslinici i ribnjaci i šume iskazat će se kao dio
katastarske čestice zasebne vrste uporabe ako im je površina veća od 200 metara
kvadratnih
Šumska zemljišta koja nisu šume iskazat će se kao dio katastarske čestice
zasebne vrste uporabe ako im je površina veća od 500 metara kvadratnih.
Zemljišta koja ne zadovoljavaju kriterije iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka
pridružuju se većemu ili pretežitijemu načinu uporabe.
Zemljišta uz zgrade i dvorišta koja ne zadovoljavaju kriterije iz stavka 2., 3.
i 4. ovoga članka svrstavaju se u dvorišta.

Članak 34.

Na temelju podataka o načinu uporabe katastarskih čestica i njihovih dijelova
izrađuje se pregled područja pojedinih vrsta uporabe.
Područja pojedinih vrsta uporabe evidentiraju se u okviru katastarske općine ili
katastarskoga područja na moru kao poseban sloj podataka uz poštivanje posebnih
propisa za određena zemljišta (šume, poljoprivredna zemljišta i dr.).
Područja pojedinih vrsta uporabe ne mogu se preklapati.

Članak 35.

Površine katastarskih čestica te površine njihovih dijelova koji se
upotrebljavaju na različite načine su površine u ravninskoj kartografskoj
projekciji iz članka 9. stavka 2. ovoga Zakona, a iskazuju se u kvadratnim
metrima.

Članak 36.

Podaci o posebnim pravnim režimima koji su uspostavljeni na katastarskoj čestici
iskazuju se pridruživanjem podatka o posebnome pravnom režimu katastarskoj
čestici.
Ako se katastarskoj čestici pridruži podatak o nekom posebnome pravnom režimu o
tome se pridruživanju obaviještava nadležni zemljišnoknjižni sud.
Posebni pravni režimi na zemljinoj površini iskazuju se i evidentiranjem
područja posebnoga pravnog režima.
Podaci o području posebnoga pravnog režima evidentiraju se kao poseban sloj
podataka na temelju službenih dokumenata kojima su određena područja pod
posebnim pravnim režimom.
Katastarskoj čestici pridružuje se podatak o sljedećim poseb­nim pravnim
režimima:
1. pomorsko dobro (PD),
2. vodno dobro (VD),
3. kulturno dobro (KD),
4. strogi rezervat (SR),
5. nacionalni park (NP),
6. posebni rezervat (PR),
7. park prirode (PP),
8. regionalni park (RP),
9. spomenik prirode (SP),
10. značajni krajobraz (ZK),
11. park šuma (PŠ),
12. spomenik parkovne arhitekture (SA),
13. štićeno područje (ŠP),
14. zemljište posebne namjene koje se koristi za djelatne potrebe obrane (PO),
15. područje graničnog prijelaza (GP).
Katastarskoj se čestici pridružuje i podatak o kojemu drugom posebnom pravnom
režimu ako je posebnim zakonom određeno da se podaci o tom režimu vode u
katastru nekretnina.
Katastarske čestice koje se nalaze u području za koje je uspostavljen posebni
pravni režim označuju se kraticom tog režima u skladu s ovim Zakonom, a tako se
označuju i kad samo dio čestice pripada području posebnoga pravnog režima.

Članak 37.

U okviru katastarske izmjere, odnosno tehničke reambulacije, katastarskoj će se
čestici odrediti broj katastarske čestice.

Članak 38.

Zgrade i druge građevine su, u smislu ovoga Zakona, objekti nastali gradnjom za
koje je ovim Zakonom ili propisima donesenim na temelju ovoga Zakona određeno da
se evidentiraju u katastru nekretnina.
Zgrade i druge građevine mogu se evidentirati u okviru katastarske čestice ili u
okviru prava građenja.
Zgrade i druge građevine mogu se evidentirati i prikazivati kao zasebne ako
tvore zasebnu tehničko-tehnološku, odnosno uporabnu cjelinu.
U slučaju dvojbe je li riječ o jednoj ili više zgrada odlučujuća je građevna
dokumentacija.
Zgrade se mogu evidentirati i prikazivati ako su trajnog karaktera i ako je
njihova tlocrtna površina veća od 10 metara kvadratnih.
Zgrade čije je evidentiranje posebno značajno (npr. trafostanice) kao i zgrade
koje se koriste za stanovanje, mogu se evidentirati i prikazivati i ako je
njihova tlocrtna površina manja od 10 metara kvadratnih.
Zgrade koje se koriste za stanovanje mogu se evidentirati i prikazivati kao
zgrade ako je sagrađena njihova prva etaža i ako su useljene.

Članak 39.

U okviru katastarske izmjere i tehničke reambulacije za zgrade i druge građevine
prikupljaju se i obrađuju podaci o njihovu položaju i obliku, o njihovim kućnim
brojevima, o načinu njihove uporabe te podaci o tome da li se zgrada ili druga
građevina može rabiti u skladu s propisima o gradnji.
Položaj i oblik zgrade ili druge građevine iskazuje se tlocrtnim prikazom zgrade
ili druge građevine na katastarskom planu.
Kućni brojevi iskazuju se na temelju podataka prikupljenih na terenu i u skladu
s podacima Registra prostornih jedinca tako da se za građevinu kojoj je određen
kućni broj ili brojevi prikažu ti brojevi te njihova pripadnost naselju, ulici,
trgu i sl.
Način uporabe zgrada iskazuje se u skladu s propisima donesenim na temelju ovoga
Zakona.
Tlocrtne površine zgrada iskazuju se u kvadratnim metrima i u skladu s propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona.
Zgrade koje se po prvi puta evidentiraju u katastru nekretnina i koje nisu bile
evidentirane u katastru zemljišta i u zemljišnoj knjizi, a za koje nije priložen
akt na temelju kojeg se može graditi, prikazuju se samo na katastarskom planu, u
posebnom sloju podataka.
O zgradama i drugim građevinama iz stavka 6. ovoga članka po službenoj se
dužnosti obavještava građevinska inspekcija.

Članak 40.

U postupku katastarske izmjere i tehničke reambulacije prikupljaju se i podaci o
nositeljima prava na nekretninama na temelju raspoloživih dokumenata (zemljišne
knjige, katastra zemljišta i dr.), kao i izjava zainteresiranih stranaka.
Podaci o nositeljima prava na nekretninama prikupljeni u katastarskoj izmjeri i
tehničkoj reambulaciji pomoćni su podaci koji služe za potrebe izlaganja na
javni uvid elaborata katastarske izmjere ili tehničke reambulacije.

Članak 41.

Na temelju katastarske izmjere, odnosno tehničke reambulacije, izrađuje se
elaborat katastarske izmjere, odnosno tehničke reambulacije.
Elaborat katastarske izmjere ili tehničke reambulacije uz ostale dijelove
obvezatno sadrži katastarski plan, preglednu katastarsku kartu i popisne
listove.
Elaborat katastarske izmjere, odnosno tehničke reambulacije, potvrđuje se prije
njegovog izlaganja na javni uvid.
O potvrđenome elaboratu katastarske izmjere ili tehničke reambulacije
obavještava se ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa i nadležni općinski
sud.

Članak 42.

Katastarska čestica utvrđena katastarskom izmjerom ili tehničkom reambulacijom u
pravilu se svrstava u zaseban popisni list i za potrebe izlaganja na javni uvid
elaborata katastarske izmjere, odnosno tehničke reambulacije, predstavlja
zasebnu nekretninu.
Više katastarskih čestica može biti svrstano u isti popisni list kada to
zahtijeva vlasnik katastarskih čestica i tada one, za potrebe izlaganja na javni
uvid elaborata katastarske izmjere, odnosno tehnič­ke reambulacije,
predstavljaju jednu nekretninu.

Članak 43.

Način prikupljanja i obradbe podataka prikupljenih u okviru katastarske izmjere
i tehničke reambulacije te postupke koji se u okviru katastarske izmjere i
tehničke reambulacije provode propisuje ravnatelj pravilnikom.

Članak 44.

Katastarske izmjere i tehničke reambulacije provode se u skladu s programima iz
članka 5. ovoga Zakona.
U provođenju katastarskih izmjera i tehničkih reambulacija na odgovarajući se
način primjenjuju propisi koji uređuju pitanja prostornog uređenja i gradnje.

Članak 45.

Odluku o katastarskoj izmjeri, odnosno tehničkoj reambulaciji donosi Državna
geodetska uprava u sporazumu s ministarstvom nadležnim za poslove pravosuđa, a u
skladu s programom iz članka 5. ovoga Zakona.
Odluka iz stavka 1. ovoga članka objavljuje se u »Narodnim novinama« i drugim
javnim glasilima na način koji omogućuje da se s njom upoznaju nositelji prava
na nekretninama na području na kojemu se provodi katastarska izmjera, odnosno
tehnička reambulacija.
Nositelji prava na zemljištima na području na kojemu se provodi katastarska
izmjera, odnosno tehnička reambulacija dužni su u roku koji je određen odlukom
iz stavka 1. ovoga članka vidljivim trajnim oznakama i na svoj trošak označiti
granice zemljišta na kojemu imaju pravo vlasništva, druga prava ili kojim
upravljaju (upravitelj općih, javnih i drugih dobara).
Područni uredi za katastar, odnosno ured Grada Zagreba poduzimaju odgovarajuće
mjere da nositelji prava na zemljištu pravilno i pravodobno obilježe granice
zemljišta i ta tijela provode stručni nadzor nad obavljanjem tog posla.
Nositelji prava na zemljištu pismenim se putem pozvaju na obilježivanje granica
zemljišta.
Nositeljima prava na zemljištu osigurava se stručna pomoć pri obilježivanju
granica zemljišta bez naknade.
Ako nositelji prava na zemljištu ne obilježe granice svog zemljišta,
obilježivanje će se izvršiti na njihov trošak.
Pogreške koje nastanu zbog neobilježivanja granica zemljišta ispravit će se na
trošak nositelja prava na zemljištu.
Iznos troška za obilježivanje granica neobilježenih zemljišta i iznos troška za
ispravak pogrešaka koje nastanu zbog neobilježivanja granica zemljišta,
rješenjem određuje područni ured za katastar, odnosno ured Grada Zagreba, u
skladu s pravilnikom iz članka 148. stavka 2. ovoga Zakona.
Tijela nadležna za donošenje odluka o posebnim pravnim režimima dužna su
područnim uredima za katastar, odnosno uredu Grada Zagreba, dostaviti dokumente
kojima su posebni pravni režimi uspostavljeni u roku koji je određen odlukom iz
stavka 1. ovoga članka.

*3. Izradba i održavanje katastarskog operata katastra nekretnina*
Članak 46.

Na temelju podataka prikupljenih i obrađenih u katastarskoj izmjeri ili
tehničkoj reambulaciji, podataka prikupljenih tijekom izlaganja na javni uvid
elaborata katastarske izmjere ili tehničke reambulacije (u daljnjemu tekstu:
izlaganje na javni uvid) i podataka preuzetih iz osnovane ili obnovljene
zemljišne knjige izrađuje se katastarski operat katastra nekretnina.
Izlaganje na javni uvid provodi povjerenstvo Državne geodetske uprave, koje
imenuje ravnatelj, istodobno i povezano s osnivanjem ili obnovom zemljišne
knjige.
Osobe koje su u elaboratu katastarske izmjere, odnosno tehnič­ke reambulacije,
iskazane kao nositelji prava na nekretninama u postupku izlaganja na javni uvid
pisano potvrđuju da su im podaci katastarske izmjere, odnosno tehničke
reambulacije, predočeni te da su suglasni sa stanjem prikupljenih podataka.
Pri izlaganju na javni uvid vodi se knjiga prigovora.
Na temelju prigovora obvezatno se obavljaju terenski uviđaji.
Ako je na temelju obavljenoga terenskog uviđaja potrebno promijeniti podatke
sadržane u elaboratu katastarske izmjere ili tehničke reambulacije, promijenjeni
se podatci ponovno izlažu na javni uvid.
Neosnovani prigovori odbit će se rješenjem donesenim u upravnome postupku.
Protiv rješenja o odbijanju prigovora dopuštena je žalba.
Način izlaganja na javni uvid propisuje ravnatelj pravilnikom.

Članak 47.

Katastarski operat katastra nekretnina stavlja se u primjenu danom otvaranja
zemljišne knjige na temelju odluke ravnatelja.
Ravnatelj donosi odluku o stavljanju u primjenu katastarskog operata katastra
nekretnina na temelju obavijesti ministra nadležnog za poslove pravosuđa o danu
otvaranja zemljišne knjige za katastarsku općinu o kojoj je riječ, odnosno na
temelju obavijesti o tome da su za dio katastarske općine za koji je provedena
katastarska izmjera ili tehnička reambulacija sastavljeni svi zemljišnoknjižni
ulošci.
Prije stavljanja u primjenu katastarskog operata katastra nekretnina u njega će
se preuzeti potrebni podaci zemljišne knjige.
Odlukom o stavljanju u primjenu katastarskog operata katastra nekretnina za
cijelu katastarsku općinu ili njezin dio izvan uporabe stavlja se dotadašnji
cijeli katastarski operat katastra zemljišta ili dio tog operata.
Katastarski operat ili dio tog operata stavljen izvan uporabe pohranit će se u
nadležnom područnom uredu za katastar, odnosno uredu Grada Zagreba.

Članak 48.

Katastarski operat za katastarsko područje na moru izrađuje se na temelju
podataka o određivanju granice pomorskoga dobra i podataka o koncesijama na
pomorskome dobru.
Katastarske čestice koje tvore nekretnine na morskoj obali dane u koncesiju, a
koje obuhvaćaju pomorsko dobro na kopnu i na moru vode se i u okviru
katastarskih općina.

Članak 49.

Katastarski operat katastra nekretnina sadrži podatke o katastarskim česticama,
zgradama i drugim građevinama, područjima pojedinih vrsta uporabe zemljišta,
područjima posebnih pravnih režima na zemljinoj površini te podatke o
nositeljima prava na nekretninama.
Podaci o nositeljima prava na nekretninama nisu izvorni katastarski podatci nego
podaci zemljišne knjige koji se u katastarski operat katastra nekretnina
preuzimaju.

Članak 50.

Geodetsko-tehnički dio katastarskog operata katastra nekretnina čine:
– katastarski plan,
– elaborat geodetske osnove,
– digitalni ortofotoplan i digitalni model terena,
– zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata.
Popisno-knjižni dio katastarskog operata katastra nekretnina čine:
– popisi (katastarskih čestica, zgrada i drugih građevina, područja pojedinih
vrsta uporabe, područja posebnih pravnih režima i adresa katastarskih čestica),
– posjedovni listovi,
– pomoćni popisi (popis kućnih brojeva, popis osoba upisanih u posjedovne
listove i popis promjena),
– zbirka isprava.
Katastarski plan katastra nekretnina vodi se u elektroničkome obliku.
Pisani katastarski podaci koji su temelj za osnivanje, obnovu, vođenje i
održavanje zemljišne knjige vode se kao atributi katastarskog plana vođenog u
elektroničkome obliku.
Pisani katastarski podaci koji su temelj za osnivanje, obnovu, vođenje i
održavanje zemljišne knjige jesu:
– broj katastarske čestice,
– adresa katastarske čestice,
– način uporabe katastarske čestice i njezinih dijelova,
– podaci o zgradama i drugim građevinama,
– površina katastarske čestice i površine dijelova katastarske čestice koji se
upotrebljavaju na različiti način.

Članak 51.

Izvod iz digitalnoga katastarskog plana (kopija katastarskoga plana), prijepis
posjedovnog lista i izvod iz posjedovnog lista te potvrde koje se izdaju na
temelju podataka katastarskog operata javne su isprave kad su ovjerovljene
pečatom i potpisom službene osobe.
Podaci katastarskog operata mogu se upotrijebiti za pružanje usluga strankama na
temelju njihova zahtjeva.
Podaci katastarskog plana vođenog u elektroničkome obliku mogu se upotrijebiti
za izradbu prostornih podloga za posebne potrebe.
Podaci sadržani u bazi katastarskih podataka koji sadrže i podatke o vlasnicima
mogu se upotrijebiti u skladu s propisom koji uređuje korištenje Baze zemljišnih
podataka (u daljnjemu tekstu: BZP).

Članak 52.

Sadržaj i oblik katastarskih operata katastra nekretnina propisuje ravnatelj
pravilnikom.
Unošenje podataka u katastarski operat o nekretninama koje se koriste za
djelatne potrebe obrane uredit će sporazumno ministar nadležan za poslove obrane
i ravnatelj.

Članak 53.

U postupku održavanja katastarskog operata katastra nekretnina osnivanje novih
katastarskih čestica (parcelacija) provodi se u katastarskome operatu na temelju
parcelacijskog elaborata i pravomoćnog rješenja donesenoga u upravnom postupku.
Za izradbu parcelacijskih elaborata katastra nekretnina mjerodavni su podaci
sadržani u katastarskome operatu, a tko tvrdi da oni nisu točni treba to
dokazati.

Članak 54.

U postupku održavanja katastarskog operata katastra nekretnina evidentiranje i
promjena podataka o zgradama i drugim građevinama provodi se u katastarskome
operatu na temelju geodetskog elaborata i pravomoćnog rješenja donesenog u
upravnome postupku.
Građevine koje su uklonjene sukladno posebnim propisima brišu se iz katastarskog
operta katastra nekretnina na temelju zapisnika o uklanjanju građevine po
službenoj dužnosti.
Geodetski elaborat u okviru kojega će se iskazati podaci o brisanju građevine iz
stavka 2. ovoga članka izrađuje nadležni područni ured za katastar, odnosno ured
Grada Zagreba, po službenoj dužnosti.

Članak 55.

U postupku održavanja katastarskog operata katastra nekretnina evidentiranje
načina uporabe katastarske čestice i promjena područja pojedine vrste uporabe
provodi se u katastarskome operatu na temelju geodetskog elaborata i pravomoćnog
rješenja donesenog u upravnome postupku.

Članak 56.

Evidentiranje posebnih pravnih režima na katastarskim česticama i osnivanje ili
promjena područja posebnih pravnih režima provodi se, u postupku održavanja
katastarskog operata katastra nekretnina, na temelju službenih dokumenata kojima
su ta područja određena.

Članak 57.

Nositelji prava na nekretninama dužni su u roku od 30 dana od dana nastale
promjene prijaviti nadležnome područnom uredu za katastar, odnosno uredu Grada
Zagreba, svaku promjenu na nekret­ninama koja utječe na podatke upisane u
katastar nekretnina.
Za promjene na nekretninama iz stavka 1. ovoga članka koje utvrdi sam, ili za
koje sazna na drugi način, područni ured za katastar, odnosno ured Grada
Zagreba, pokreće postupak radi upisa u katastar nekretnina po službenoj
dužnosti.
Fizička ili pravna osoba, nositelj prava na nekretninama, dužna je uz prijavu iz
stavka 1. ovoga članka priložiti odgovarajući elaborat koji je tehnička osnova
za provođenje promjena u katastarskome operatu katastra nekretnina.
Za promjene koje nositelji prava nisu prijavili odgovarajući će se elaborati
izraditi o trošku vlasnika nekretnine.
Iznos troška za izradu elaborata iz stavka 4. ovoga članka rješenjem određuje
područni ured za katastar, odnosno ured Grada Zagreba, u skladu s pravilnikom iz
članka 148. stavka 2. ovoga Zakona.
Pogrešno evidentirani podaci u katastru nekretnina ispravljaju se na temelju
geodetskog elaborata za ispravak podataka katastra nekretnina i konačnog
rješenja donesenoga u upravnome postupku.

Članak 58.

Nositelji prava na nekretninama obaviještavaju se o izradbi parcelacijskog ili
geodetskog elaborata te su dužni pokazati granice zemljišta na kojima imaju
prava.
Obilježavanje granica zemljišta u okviru izrade parcelacijskog ili geodetskog
elaborata obavljaju ovlašteni geodetski stručnjaci.
U slučaju spora oko međa potrebno je međe predhodno urediti u posebnome
postupku.
Međe uređene u posebnome postupku evidentiraju se u katastru zemljišta na
temelju geodetskog elaborata koji se izrađuje na trošak zainteresiranog
nositelja prava na zemljištu.

Članak 59.

Parcelacijski i geodetski elaborat mora imati naznačenu osobu koja ga je
izradila, datum izradbe, ime i potpis te pečat ovlaštenoga geodetskog stručnjaka
i popis suradnika koji su sudjelovali u izradbi elaborata.
Da bi se parcelacijski i geodetski elaborat mogao upotrebljavati, nadležni
područni ured za katastar, odnosno ureda Grada Zagreba, mora potvrditi da je
izrađen u skladu s geodetskim i katastarskim propisima, da odgovara svrsi za
koju je izrađen te da se može upotrebljavati za potrebe katastra nekretnina.

Članak 60.

Parcelacijski i geodetski elaborati za potrebe promjene podataka u katastarskome
operatu katastra nekretnina moraju biti izrađeni barem istom točnošću kojom je
provedena katastarska izmjera ili tehnička reambulacija.

Članak 61.

Sadržaj i oblik elaborata iz članka 60. ovoga Zakona te način njihove izradbe,
pregledavanja i potvrđivanja propisuje ravnatelj pravilnikom.

*4. Održavanje katastra zemljišta i njegovo postupno prilagođivanje katastru
nekretnina*
Članak 62.

Katastar zemljišta, osnovan po prijašnjim propisima, ostaje na snazi i vodi se u
postojećemu sadržaju dok ga za pojedinu katastarsku općinu ne zamijeni katastar
nekretnina, ako ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju njega nije
drukčije određeno.
Katastarski operat katastra zemljišta čine:
– katastarski plan,
– popis katastarskih čestica,
– posjedovni listovi,
– pomoćni popisi,
– zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata.
Pomoćni popisi katastra zemljišta jesu:
– popis osoba upisanih u posjedovne listove,
– popis promjena.
Zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata sastoji se od geodetskih
elaborata i drugih isprava na temelju kojih su provedene promjene u
katastarskome operatu.

Članak 63.

Nositelji prava na zemljištu dužni su u roku od 30 dana od dana nastale promjene
prijaviti nadležnome područnom uredu za katastar, odnosno uredu Grada Zagreba,
svaku promjenu na zemljištima, koja utječe na podatke upisane u katastar
zemljišta.
Fizička ili pravna osoba, nositelj prava na nekretninama, dužna je uz prijavu iz
stavka 1. ovoga članka priložiti odgovarajući elaborat koji je tehnička osnova
za provođenje promjena u katastarskome operatu katastra zemljišta.
Na izradbu, pregledavanje i potvrđivanje elaborata iz stavka 2. ovoga članka
odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona o parcelacijskim i drugim
geodetskim elaboratima koji služe za održavanje katastra nekretnina.

Članak 64.

Promjene na zemljištu provode se u katastru zemljišta na temelju parcelacijskoga
ili drugoga geodetskog elaborata i pravomoćnog rješenja područnog ureda za
katastar, odnosno ureda Grada Zagreba donesenog u upravnome postupku.
Građevine koje su uklonjene sukladno posebnim propisima brišu se iz katastarskog
operta katastra zemljišta na temelju zapisnika o uklanjanju građevine po
službenoj dužnosti.
Površine katastarskih čestica izračunavaju se u ravnini iz izvornih podataka
(koordinata) dobivenih na temelju terenskih mjerenja.
Terenska mjerenja moraju biti obavljena barem onom točnošću kojom je obavljena
izmjera na temelju koje je izrađen katastarski operat.
Parcelacijski i drugi geodetski elaborati za čije je provođenje potrebno
prethodno sastaviti tabularne isprave pogodne za uknjižbu u zemljišnoj knjizi,
provode se u katastru zemljišta nakon što te isprave budu sastavljene, odnosno
nakon njihove provedbe u zemljišnoj knjizi.

Članak 65.

Promjene glede nositelja prava na zemljištu (upis vlasnika i ovlaštenika u
posjedovne listove) provode se u katastru zemljišta na temelju obavijesti koju
čini rješenje zemljišnoknjižnog suda ili na temelju pravomoćnog rješenja
područnog ureda za katastar, odnosno ureda Grada Zagreba donesenog u upravnome
postupku.
Ako se postupajući po obavijesti zemljišnoknjižnog suda utvrdi da pravni
prednici upisani u neki posjedovni list odgovaraju pravnim prednicima upisanim u
zemljišnu knjigu, promjene glede nositelja prava na zemljištu provest će se na
temelju rješenja zemljišnoknjižnog suda.
Upis vlasnika i ovlaštenika u posjedovne listove provodi se u katastru zemljišta
na temelju pravomoćnog rješenja područnog ureda za katastar, odnosno ureda Grada
Zagreba donesenog u upravnome postupku kada stranka podnese zahtjev kojem se
prilaže odgovarajuća isprava o vlasniku i ovlašteniku zemljišta ili ako se,
postupajući po obavijesti zemljišnoknjižnog suda, utvrdi da pravni prednici
upisani u neki posjedovni list ne odgovaraju pravnim prednicima upisanim u
zemljišnu knjigu.
Ako je rješenjem o nasljeđivanju u ostavinskoj masi, neka imovina na temelju
katastarskih podataka utvrđena kao izvanknjižno vlasništvo, upis nositelja prava
na zemljištu provest će se na temelju pravomoćnog rješenja područnog ureda za
katastar, odnosno ureda Grada Zagreba donesenog u upravnome postupku.
Odgovarajućom ispravom iz stavka 3. ovoga članka smatra se ugovor ili odluka
suda odnosno druge nadležne vlasti.
Ako se postupajući po zahtjevu stranke utvrdi da isprava iz stavka 5. ovoga
članka ima nedostatke koji dovode u sumnju njezinu vjerodostojnost ili druge
nedostatke koji priječe provedbu promjene u katastru zemljišta, stranci će se
pisano odrediti rok u kojem je dužna priložiti ispravu na temelju koje je moguće
provesti upis u katastru zemljišta.
Ako podnositelj zahtjeva u određenom roku ne priloži valjanu ispravu, zahtjev iz
stavka 1. ovoga članka će se odbiti.
U slučaju spora postupak za upis vlasnika, odnosno ovlaštenika će se prekinuti
do rješenja spora.
Uz upis ovlaštenika u posjedovnome se listu označuje i vrsta ovlaštenja
(koncesija, plodouživanje, zakup i sl.).

Članak 66.

Promjene podataka o broju, položaju, obliku, površini i izgrađenosti
katastarskih čestica dostavljaju se zemljišnoknjižnomu sudu prijavnim listom
kojemu se prilaže kopija katastarskoga plana i primjerak pravomoćnog rješenja
područnog ureda za katastar, odnosno ureda Grada Zagreba donesenoga u upravnome
postupku.
Promjene koje se odnose na građevine koje su uklonjene sukladno posebnim
propisima dostavljaju se zemljišnoknjižnom sudu prijavnim listom kojemu se
prilaže kopija katastarskoga plana i zapisnik o uklanjanju građevine.
Prijavni list i kopija katastarskoga plana, koji su sastavni dio parcelacijskih
i drugih geodetskih elaborata za čije je provođenje potrebno prethodno sastaviti
tabularne isprave pogodne za uknjižbu u zemljišnoj knjizi, dostavljaju se
zemljišnoknjižnome sudu putem stranaka.
Prijavni list i kopija iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka moraju biti potvrđeni
od tijela nadležnog za poslove katastra.

Članak 67.

Na izdavanje podataka iz katastarskog operata katastra zemljišta primjenjuju se
odredbe iz članka 51. ovoga Zakona.

Članak 68.

Do izrade katastra nekretnina po pojedinim katastarskim općinama, odnosno do
započinjanja pojedinačnoga prevođenja katastarskih čestica u katastar nekretnina
za neku katastarsku općinu, katastar zemljišta vodit će se tako da se postupno
prilagođuje katastru nekretnina.
Postupno prilagođavanje je, među ostalim, ostvarivanje preduvjeta iz članka 71.
ovoga Zakona.

Članak 69.

Način vođenja katastra zemljišta u prijelaznome razdoblju i način njegova
postupnog prilagođivanja katastru nekretnina propisuje ravnatelj pravilnikom.

*5. Pojedinačno prevođenje katastarskih čestica u katastar nekretnina*
Članak 70.

Katastarski operat katastra nekretnina može se izrađivati i postupno,
prevođenjem jedne ili više katastarskih čestica katastra zemljišta u katastarske
čestice katastra nekretnina (osnivanje katastarskih čestica katastra nekretnina
za dio katastarske općine) u katastarskim općinama u kojima postoje preduvjeti
propisani ovim Zakonom i odgovarajuća odluka središnjeg ureda Državne geodetske
uprave o postupnoj izradbi katastra nekretnina.

Članak 71.

Da bi se katastarski operat mogao izrađivati postupno, moraju biti ostvareni
sljedeći preduvjeti:
– usklađeno područje i granice katastarskih općina u katastru i zemljišnim
knjigama,
– donesen plan podjele na područja u kojima se katastarskim česticama pridružuje
podatak istoj adresi katastarske čestice,
– izrađen elaborat geodetske osnove,
– izrađena podjela na detaljne listove katastarskog plana
– izrađen katastarski plan u digitalnome obliku,
– izrađen digitalni ortofotoplan i digitalni model terena,
– provedena homogenizacija katastarskoga plana,
– uspoređen digitalni katastarski plan s knjižnim dijelom katastarskog operata
katastra zemljišta i izrađeni popisi razlika,
– postojeći podaci katastra zemljišta prevedeni u popise i posjedovne listove
katastra nekretnina,
– ustrojene zbirka parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata i zbirka isprava
sukladno ovome Zakonu.

Članak 72.

Ako je donesena odluka o postupnome osnivanju katastarskog operata katastra
nekretnina, katastarski uredi, odnosno ured Grada Zagreba, po službenoj će
dužnosti, kad je to potrebno, izraditi geodetski elaborat u svrhu pripisivanja i
otpisivanja dijelova katastarskih općina u katastru i zemljišnim knjigama.

Članak 73.

Kad se katastar nekretnina izrađuje postupno, katastarske se čestice mogu
osnovati kao katastarske čestice katastra nekretnina samo ako se osnivaju sve
katastarske čestice koje čine neku nekret­ninu po novome stanju.
Kad se katastar nekretnina izrađuje postupno, posjedovni list u koji su upisane
katastarske čestice prevedene u katastar nekretnina označit će se istim brojem
kojim je označen zemljišnoknjižni uložak te oznakom »K«, u svrhu izbjegavanja
dvostrukih brojeva posjedovnih listova u katastru.
Kad se katastar nekretnina izrađuje postupno, katastarske čestice koje su
prevedene u katastar nekretnina označit će se oznakom »K« u svrhu izbjegavanja
dvostrukih brojeva katastarskih čestica u zemljišnim knjigama.

Članak 74.

Ako se katastar nekretnina osniva postupno, razlika u površini između
katastarskih čestica katastara zemljišta i osnovanih čestica katastra nekretnina
može iznositi 5% površine katastarskih čestica katastra zemljišta, a najviše 500
metara kvadratnih, kada je riječ o katastarskim česticama do tada vođenim na
katastarskim planovima izvorno izrađenim u Gauss-Kruegerovoj projekciji
meridijanskih zona, i ta se promjena ne smatra promjenom sastava nekog
zemljišnoknjižnoga tijela.
Ako se katastar nekretnina osniva postupno, razlika u površini između
katastarskih čestica katastara zemljišta i osnovanih čestica katastra nekretnina
može iznositi 20% površine katastarskih čestica katastra zemljišta, a najviše
1000 metara kvadratnih, kad je riječ o katastarskim česticama do tada vođenim na
katastarskim planovima koji nisu izvorno izrađeni u Gauss-Kruegerovoj projekciji
meridijanskih zona i ta promjena se ne smatra promjenom sastava nekog
zemljišnoknjižnoga tijela.
Razlike veće od onih navedenih u stavku 1. i 2. ovoga članka moguće su samo kod
ispravljanja grubih pogrešaka u osnivanju i održavanju katastra.

Članak 75.

Ako se katastar nekretnina osniva postupno, a za osnivanje nekretnina je
potrebno provesti odgovarajući zemljišnoknjižni isprav­ni postupak, katastarske
čestice katastra nekretnina osnivaju se, na temelju odgovarajućeg potvrđenog
geodetskog elaborata i rezultata ispravnog postupka, nakon što katastarske
čestice budu upisane u odgovarajući zemljišnoknjižni uložak.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka katastarske čestice katastra nekretnina
upisuju se u odgovarajući posjedovni list na temelju rješenja zemljišnoknjižnog
suda, po službenoj dužnosti i bez donošenja upravnog rješenja.
Podaci o katastarskim česticama jednom prevedenim u katastar nekretnina mogu se
mijenjati samo u skladu s odredbama ovoga Zakona koje određuju održavanje
katastra nekretnina.

Članak 76.

Način pojedinačnog prevođenja katastarskih čestica katastra zemljišta u katastar
nekretnina propisuje ravnatelj u sporazumu s ministrom nadležnim za poslove
pravosuđa.

IV. REGISTAR PROSTORNIH JEDINICA

Članak 77.

Registar prostornih jedinica evidencija je u kojoj se vode i održavaju podaci o
prostornim jedinicama za koje je to određeno ovim Zakonom ili posebnim
propisima.

Članak 78.

U registru prostornih jedinica (u daljnjemu tekstu: registar) vode se podaci o
sljedećim prostornim jedinicama: državi, županiji, Gradu Zagrebu, gradu, općini,
naselju, dostavnom području poštanskog ureda, jedinici mjesne samouprave,
zaštićenim i štićenim područjima, katastarskoj općini, statističkome krugu,
popisnome krugu, ulici i trgu, zgradi i pripadajućim kućnim brojevima te o
drugim prostornim jedinicama za koje je to posebno određeno posebnim propisima.

Članak 79.

Registar se sastoji od područnih registara i središnjeg registra prostornih
jedinica.
Područni registar sadrži podatke o vrsti i imenu, identifikatoru, prikazu
granica i izvoru podatka o granicama prostornih jedinica, podatke o prostornim
jedinicama s kojima se povezuju, posebne podatke (status, sjedište i dr.) te
vrstu izvor i datum primjene.
Središnji registar sadrži podatke o vrsti i imenu, identifikatoru, prikazu
granica i izvoru podatka o granicama prostornih jedinica, podatke o prostornim
jedinicama s kojima se povezuju, posebne podatke (status, sjedište i dr.) te
vrstu, izvor i datum primjene.

Članak 80.

Područni registar vodi područni ured za katastar, odnosno ured Grada Zagreba, a
središnji registar Središnji ured Državne geodetske uprave u Zagrebu (u
daljnjemu tekstu: Središnji ured).
Podaci iz članka 78. ovoga Zakona unose se u registar iz službenih dokumenata
tijela koje donose odluke i druge akte.

Članak 81.

Podaci iz područnih i središnjeg registra obvezatno se upotrebljavaju kao
službena osnova za evidentiranje, prikupljanje, iskazivanje, razmjenu i
povezivanje različitih vrsta prostornih podataka.
Tijela iz članka 80. ovoga Zakona koja vode registar dostavljaju po službenoj
dužnosti podatke registra Državnom zavodu za statistiku.

Članak 82.

Tijela iz članka 80. stavka 2. ovoga Zakona dužna su tijelima nadležnim za
vođenje registra dostavljati odluke koje utječu na sadržaj registra.

Članak 83.

Pobliži sadržaj i način osnivanja i vođenja registra te sadržaj, oblik i način
dostavljanja podataka iz članka 81. stavka 2. ovoga Zakona Državnom zavodu za
statistiku propisuje ravnatelj u suglasnosti s ravnateljem Državnog zavoda za
statistiku.

V. NACIONALNA INFRASTRUKTURA PROSTORNIH PODATAKA

Članak 84.

Nacionalna infrastruktura prostornih podataka skup je mjera, norma,
specifikacija i servisa koji imaju za cilj, u okviru uspostave e-vlade,
omogućiti učinkovito prikupljanje, vođenje, razmjenu i korištenje
georeferenciranih prostornih podataka određenih ovim Zakonom.

Članak 85.

Nacionalna infrastruktura prostornih podataka (u daljnjemu tekstu: NIPP)
obuhvaća uspostavu:
– sustava metapodataka,
– skupova prostornih podataka,
– servisa prostornih podataka,
– servisa i tehnologija umreženja
te:
– sporazume o razmjeni, pristupu i korištenju prostornih podataka,
– mehanizme koordinacije i nadzora,
– procese i procedure.

Članak 86.

NIPP se odnosi i primjenjuje na prostorne podatke u digitalnome obliku koji se
odnose na teritorij Republike Hrvatske, teritorijalno more i njezina
ekološko-zaštitna ili gospodarska područja, a koji su u nadležnosti:
– tijela državne uprave,
– tijela regionalne i lokalne samouprave,
– javnih sustava u potpunome ili pretežitome vlasništvu Republike Hrvatske,
– fizičkih ili pravnih osoba kojima je povjereno upravljanje prostornim podacima
od strane nadležnih tijela i sustava iz ovoga članka,
– fizičkih ili pravnih osoba koje se koriste podacima i servisima obuhvaćenim
NIPP-om te pružaju usluge javnih servisa na temelju tih podataka (u daljnjemu
tekstu: subjekti NIPP-a).
Prostorni podaci obuhvaćeni NIPP-om svi su podaci državne izmjere i katastra
nekretnina.
Uz podatke iz stavka 2. ovoga članka NIPP obuhvaća i sljedeće prostorno određene
(u daljnjemu tekstu: georeferencirane) podatke:
1. hidrografske podatke,
2. podatke o prometnicama,
3. podatke o zaštićenim i štićenim područjima ili objektima,
4. prostorno-planske podatke,
5. podatke o zaštiti okoliša,
6. podatke iz georeferenciranih registara (»katastara«) koji se vode po posebnim
propisima,
7. georeferencirane statističke podatke,
8. geološke, pedološke i druge specijalizirane georeferencirane podatke,
9. zemljišno-knjižne podatke.
Subjekti NIPP-a dužni su sudjelovati u uspostavi i održavanju NIPP-a.

Članak 87.

Metapodaci su informacije koje opisuju skupove i servise prostornih podataka i
omogućuju njihovo otkrivanje, pregled i uporabu.
Metapodaci sadrže informacije o:
1. prostornim podatcima (opis sadržaja),
2. usklađenosti podataka s propisanim normama,
3. pravima uporabe skupova i servisa prostornih podataka,
4. kakvoći i valjanosti prostornih podataka,
5. tijelima, javnim sustavima, fizičkim ili pravnim osobama odgovornim za
uspostavu, održavanje i distribuciju skupova i servisa prostornih podataka te
upravljanje njima,
6. podacima kojima je pristup ograničen i razloge ograničenja.
Državna geodetska uprava dužna je uspostaviti i održavati javni servis
metapodataka na internetu (putem geoportala) na način koji će subjektima NIPP-a
omogućiti interaktivno održavanje informacija iz stavka 2. ovoga članka.
Subjekti NIPP-a dužni su podatke o svojim skupovima i servisima prostornih
podataka redovito održavati, a na zahtjev Državne geodetske uprave staviti na
raspolaganje informacije o prostornim podatcima za koje su nadležni ili
ovlašteni za njihovo vođenje.

Članak 88.

Skupovi i servisi prostornih podataka obuhvaćeni NIPP-om uspostavljaju se tako
da su međusobno usklađeni te sukladni usvojenim specifikacijama i protokolima za
razmjenu prostornih podataka.

Članak 89.

Servisi prostornih podataka subjekata NIPP-a trebaju biti međusobno informatički
umreženi i na jednostavan i široko dostupan način omogućiti:
– pretragu skupova i servisa prostornih podataka,
– vizualni servis koji pruža uvid u skupove i servise prostornih podataka,
navigaciju, uvećavanje ili umanjivanje i preklapanje skupova prostornih
podataka, prikazivanje informacija tumača znakova te sadržaj relevantnih
metapodataka,
– servise kopiranja javno dostupnih skupova prostornih podataka u cijelosti ili
u dijelu,
– servise pozivanja servisa prostornih podataka,
– servise transformacija skupova prostornih podataka.
Pretraga skupova i servisa prostornih podataka mora biti moguća po sljedećim
kriterijima ili njihovim kombinacijama:
– ključnim riječima,
– klasifikaciji prostornih podataka i servisa,
– kvaliteti i točnosti prostornih podataka,
– razini usklađenosti s protokolima i specifikacijama iz članka 88. ovoga
Zakona,
– položaju u prostoru,
– uvjetima za pristup skupovima i servisima prostornih podataka i njihovo
korištenje,
– subjektima NIPP-a odgovornim za uspostavu, održavanje i distribuciju skupova i
servisa prostornih podataka te upravljanje njima.

Članak 90.

Skupovi i servisi prostornih podataka obuhvaćeni NIPP-om predmet su razmjene
između subjekata NIPP-a.
Kriterije i norme razmjene podataka iz stavka 1. ovoga članka propisuje Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog Vijeća NIPP-a.
Kriteriji i norme iz stavka 2. ovoga članka omogućuju razmjenu, pristup i
korištenje skupova i servisa prostornih podataka na učinkovit i neposredan način
i uz pokriće troškova sukladno posebnomu propisu.
Izdavanje, razmjena, pristup i korištenje skupova i servisa prostornih podataka
korisnicima (trećim licima) koja podatke koriste za izradu svojih proizvoda,
skupova ili servisa prostornih podataka (ponovna uporaba), provodi se po
kriterijima i normama iz stavka 2. ovog članka uz vrednovanje ulaganja svakog
subjekta NIPP-a u prikupljanju i vođenju skupova i servisa podataka.
Razmjena, pristup i korištenje skupova i servisa prostornih podataka između
subjekata NIPP-a može se ograničiti ukoliko bi isto bilo u suprotnosti s
propisima iz područja pravosuđa, unutarnje sigurnosti ili obrane zemlje.

Članak 91.

Kriteriji i norme iz članka 90. stavka 2. ovoga Zakona temelje se na sljedećim
pravilima za uspostavu skupova i servisa prostornih podataka:
– primjeni geodetskoga referentnog sustava Republike Hrvatske,
– usklađenomu sustavu identifikatora za prostorne podatke,
– usklađenomu sustavu relacija između prostornih podataka,
– jedinstvenomu nazivlju za osnovne skupine prostornih podataka,
– usklađenomu načinu razmjene izmijenjenih ili osvježenih prostornih podataka,
– usklađenosti informacija koje se odnose na istu lokaciju, odnosno na isti
prostorni podatak u različitim mjerilima.

Članak 92.

Tijela NIPP-a su Vijeće, Odbor i radne skupine NIPP-a.
Uspostavu NIPP-a i koordinaciju aktivnosti subjekata NIPP-a vodi Vijeće NIPP-a.
Vijeće NIPP-a čini predsjednik i 15 (petnaest) članova koje imenuje i razrješava
Vlada Republike Hrvatske.
U Vijeće NIPP-a Vlada Republike Hrvatske imenuje po jednoga predstavnika:
– ministarstva nadležnog za poslove zaštite okoliša i prostornog uređenja
(predsjednik),
– tijela državne uprave nadležnog za poslove e-vlade,
– ministarstva nadležnog za obranu,
– ministarstva nadležnog za zemljišne knjige,
– ministarstva nadležnog za promet i veze,
– ministarstva nadležnog za poljoprivredu, šumarstvo i vodno gospodarstvo,
– ministarstva nadležnog za znanost i obrazovanje,
– ministarstva nadležnog za zaštitu kulturne i prirodne baštine,
– ministarstva nadležnog za gospodarstvo,
– tijela državne uprave nadležnog za poslove državne izmjere i katastra
nekretnina,
– tijela državne uprave nadležnog za statističke poslove,
– Hrvatskoga hidrografskog instituta,
– Hrvatskoga geodetskog instituta,
– zajednice gospodarstva geodezije i geoinformatike,
– zajednice gospodarstva informatičke tehnologije,
– Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu.
Predsjednik i članovi Vijeća NIPP-a imenuju se na rok od četiri godine.

Članak 93.

Vijeće NIPP-a:
1. promiče uspostavu skupova i servisa prostornih podataka,
2. promiče uspostavu i nadzire rad sustava metapodataka prostornih podataka
subjekata NIPP-a,
3. prati i usklađuje aktivnosti subjekata NIPP-a povezane s njegovom uspostavom,
4. predlaže Vladi Republike Hrvatske kriterije i norme za uspostavu skupova i
servisa prostornih podataka subjekata NIPP-a,
5. skrbi se o tome da se skupovi i servisi prostornih podataka uspostavljaju
usklađeno s donesenim normama i kriterijima,
6. donosi poslovnik o svojemu radu,
7. donosi godišnji plan rada,
8. prati i usmjerava rad Odbora NIPP-a,
9. podnosi godišnje izvješće o uspostavi NIPP-a Vladi Republike Hrvatske,
10. imenuje i razrješuje radne skupine za razradbu pojedinih zadataka i obveza
iz svojega djelokruga.
Državna geodetska uprava obavlja poslove tajništva Vijeća NIPP-a, koordinacije
svih tijela NIPP-a i tehničke podrške.

Članak 94.

Stalno provedbeno tijelo uspostave NIPP-a je Odbor NIPP-a.
Odbor NIPP-a imenuje Vijeće NIPP-a.
Odbor NIPP-a čine:
– tri predstavnika Vijeća NIPP-a,
– dva predstavnika Državne geodetske uprave,
– voditelji radnih skupina koje je imenovalo Vijeće NIPP-a.
Odbor NIPP-a:
1. provodi politiku uspostave NIPP-a koje je odredilo Vijeće NIPP-a,
2. obavlja poslove i zadatke koje mu povjeri Vijeće NIPP-a,
3. koordinira i prati rad radnih skupina,
4. koordinira provedbene aktivnosti subjekata NIPP-a povezane s njegovom
uspostavom sukladno smjernicama Vijeća NIPP-a,
5. izvještava Vijeće NIPP-a o napretku na uspostavi NIPP-a,
6. izvještava subjekte NIPP-a i javnost o aktivnostima povezanim s uspostavom
NIPP-a.

VI. GEODETSKI POSLOVI U LOKALNOJ SAMOUPRAVI

Članak 95.

Jedinice lokalne samouprave nadležne su za obavljanje sljedećih geodetskih
poslova:
1. osnivanje i vođenje katastra vodova,
2. osnivanje i vođenje izvorne evidencije naselja, ulica i kućnih brojeva,
3. određivanje kućnih brojeva.

Članak 96.

U katastru vodova evidentiraju se vodovi elektroenergetske, telekomunikacijske,
vodovodne, kanalizacijske, toplovodne, plinovodne i naftovodne mreže.
Za potrebe ovoga Zakona vodovima se smatraju i drugi objekti koji im pripadaju.

Članak 97.

Katastar vodova sadržava podatke o vrstama, odnosno namjeni, osnovnim tehničkim
osobinama i položaju izgrađenih vodova te imenima i adresama njihovih
upravitelja.

Članak 98.

Katastar vodova osniva se i vodi na temelju evidencija koje su za pojedinu vrstu
vodova dužni u skladu s ovim Zakonom osnovati i voditi njihovi upravitelji.
Upravitelji vodova dužni su tijelu nadležnom za osnivanje i vođenje katastra
vodova davati podatke o vodovima kojima uprav­ljaju.
Podaci iz stavka 2. ovoga članka daju se bez naknade i u rokovima koje odredi
jedinica lokalne samouprave.

Članak 99.

Nadzor nad poslovima vođenja katastra vodova obavlja geodetska inspekcija
Državne geodetske uprave.
Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na vodove kojima upravlja Ministarstvo obrane
Republike Hrvatske.
Sadržaj, način izradbe i vođenja katastra vodova propisuje ravnatelj
pravilnikom.

Članak 100.

Izvorna evidencija naselja, ulica i kućnih brojeva te izdavanja kućnih brojeva
radi se po propisima o naseljima.

VII. GEODETSKI RADOVI ZA POSEBNE POTREBE

Članak 101.

Geodetski radovi za posebne potrebe prema ovome su Zakonu:
1. izradba posebnih geodetskih podloga za prostorno planiranje i graditeljsko
projektiranje,
2. izradba geodetskoga projekta,
3. izradba elaborata o iskolčenju građevine,
4. kontrolna geodetska mjerenja pri izgradnji i održavanju građevina (praćenje
mogućih pomaka),
5. izradba situacijskih nacrta za objekte za koje ne treba izraditi geodetski
projekt,
6. iskolčenje građevina,
7. izradba posebnih geodetskih podloga za zaštićena i štićena područja,
8. geodetski radovi u komasacijama.

VIII. OBAVLJANJE POSLOVA DRŽAVNE IZMJERE I KATASTRA NEKRETNINA

*1. Obavljanje poslova*
Članak 102.

Poslove državne izmjere i katastra nekretnina određene ovim Zakonom obavlja
Državna geodetska uprava.
Službenici Državne geodetske uprave koji obavljaju poslove iz stavka 1. ovoga
članka moraju imati odgovarajuću stručnu spremu i položen državni stručni ispit
sukladno propisima koji uređuju prava, obveze i dužnosti državnih službenika.
Geodetske poslove u jedinicama lokalne samouprave određene ovim Zakonom obavlja
upravno tijelo jedinice lokalne samouprave.
Službenici jedinica lokalne samouprave koji obavljaju poslove iz stavka 3. ovoga
članka moraju imati odgovarajuću stručnu spremu i položen stručni ispit prema
propisima koji uređuju prava, obveze i dužnosti službenika u jedinicama lokalne
samouprave.

Članak 103.

Poslove državne izmjere i katastra nekretnina određene člankom 104. ovoga Zakona
može obavljati pravna osoba registrirana za obavljanje tih poslova te ovlašteni
inženjer geodezije koji ove poslove obavlja samostalno u uredu ovlaštenog
inženjera geodezije ili u zajedničkome geodetskom uredu (u daljnjemu tekstu:
ovlaštena osoba).
Ovlaštena osoba može započeti obavljati poslove državne izmjere i katastra
nekretnina iz prethodnog stavka ako ima suglasnost Državne geodetske uprave.
Uvjete i mjerila za davanje i oduzimanje suglasnosti za obavljanje poslova
državne izmjere i katastra nekretnina propisuje ravnatelj pravilnikom.
Državna geodetska uprava oduzet će suglasnost iz stavka 2. ovoga članka ako
ovlaštena osoba prestane ispunjavati uvjete propisane za davanje suglasnosti ili
ako poslove državne izmjere i katastra nekretnina obavlja protivno ovomu Zakonu
ili propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.

Članak 104.

Pravna osoba registrirana za obavljanje poslova državne izmjere i katastra
nekretnina može, sukladno suglasnosti iz članka 103. stavka 2. ovoga Zakona,
obavljati sljedeće djelatnosti:
1. izradbu elaborata stalnih geodetskih točaka za potrebe osnovnih geodetskih
radova,
2. izvođenje geodetskih radova za potrebe izmjere, označivanja i održavanja
državne granice,
3. izradbu elaborata topografske izmjere i izradbe državnih karata,
4. izradbu elaborata katastarske izmjere i tehničke reambulacije,
5. izradbu parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata katastra zemljišta,
6. izradbu parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata katastra nekretnina,
7. izradbu elaborata katastra vodova i tehničko vođenje katastra vodova,
8. izradbu posebnih geodetskih podloga za prostorno planiranje i graditeljsko
projektiranje, izradbu geodetskoga projekta, izradbu elaborata o iskolčenju
građevine, kontrolna geodetska mjerenja pri izgradnji i održavanju građevina
(praćenje mogućih pomaka),
9. izradbu situacijskih nacrta za objekte za koje ne treba izraditi geodetski
projekt,
10. iskolčenje građevina,
11. izradba posebnih geodetskih podloga za zaštićena i štićena područja,
12. geodetski radovi u komasacijama,
13. poslovi stručnog nadzora nad radovima navedenim pod točkama 7., 8., 10. i
11. ovoga stavka.
Ovlašteni inženjer geodezije koji poslove državne izmjere i katastra nekretnina
obavlja samostalno u uredu ovlaštenog inženjera geodezije ili u zajedničkome
geodetskom uredu može, sukladno suglasnosti iz članka 103. stavka 2. ovoga
Zakona, obavljati sljedeće djelatnosti:
1. izradbu elaborata stalnih geodetskih točaka za potrebe osnovnih geodetskih
radova,
2. izradbu elaborata katastarske izmjere i tehničke reambulacije,
3. izradbu parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata katastra zemljišta,
4. izradbu parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata katastra nekretnina,
5. izradbu elaborata katastra vodova,
6. izradbu posebnih geodetskih podloga za prostorno planiranje i graditeljsko
projektiranje, izradbu geodetskoga projekta, izradbu elaborata o iskolčenju
građevine, kontrolna geodetska mjerenja pri izgradnji i održavanju građevina
(praćenje mogućih pomaka),
7. izradbu situacijskih nacrta za objekte za koje ne treba izraditi geodetski
projekt,
8. iskolčenje građevina,
9. izradba posebnih geodetskih podloga za zaštićena i štićena područja,
10. geodetski radovi u komasacijama,
11. poslovi stručnog nadzora nad radovima navedenim pod točkama 5., 6., 8. i 9.
ovoga stavka.

Članak 105.

Pravna osoba registrirana za obavljanje poslova državne izmjere i katastra
nekretnina može obavljati te poslove ako ima zaposlenog ovlaštenog inženjera
geodezije.

Članak 106.

Ovlašteni inženjer geodezije poslove državne izmjere ili katastra nekretnina
može obavljati u uredu ovlaštenog inženjera geodezije ili u zajedničkome
geodetskom uredu ako je u tim uredima u radnome odnosu sukladno propisima o
komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

Članak 107.

Ovlašteni inženjer geodezije može imati samo jedan ured.

Članak 108.

Pravo na obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina u ovlaštenoj
osobi u svojstvu odgovorne osobe ima samo osoba koja nosi strukovni naziv
»ovlašteni inženjer geodezije« sukladno propisima o komori arhitekata i
inženjera u graditeljstvu.

Članak 109.

Strani inženjer geodezije može u Republici Hrvatskoj obavljati samo poslove iz
članka 7. točke 2. i članka 101. ovoga Zakona, ako je na međunarodnome natječaju
stekao pravo na izvedbu natječajnog rada. U tom slučaju strani inženjer mora
dobiti odobrenje Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu.
Stranomu inženjeru izdat će se odobrenje za obavljanje poslova iz stavka 1.
ovoga članka ako je član strane Komore inženjera i/ili arhitekata, pod
pretpostavkom uzajamnosti, te ako ispunjava i druge uvjete propisane posebnim
propisima.
Strani inženjer može povremeno obavljati poslove iz stavka 1. ovoga članka u
Republici Hrvatskoj na temelju pisanog ugovora s uredom ovlaštenog inženjera
geodezije, sa zajedničkim geodetskim uredom ili s pravnom osobom posebno
ovlaštenom u skladu s ovim Zakonom ako za to dobije odobrenje Komore u skladu sa
stavkom 2. ovoga članka.
Odobrenje iz stavka 2. ovoga članka upravni je akt protiv kojeg žalba nije
dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor. U tom je slučaju postupak pred
Upravnim sudom Republike Hrvatske žuran.
Stranim državljanima u smislu ovoga Zakona ne smatraju se državljani zemalja
članica Europske unije i Europskog ekonomskog prostora.

*2. Prava i obveze državnog službenika i ovlaštene osobe*
Članak 110.

U obavljanju poslova državne izmjere i katastra nekretnina te postavljanju
oznaka iz ovoga Zakona državni službenik i zaposlenik ovlaštene osobe ima pravo:
1. ući hodom u prostor svake katastarske čestice, izuzimajući građevine, a
vozilom ako to dopuštaju okolnosti gospodarenja zemljištem,
2. u nužnom opsegu odstraniti drveće, grmlje i ostalo raslinje ako ometa
obavljanje poslova iz članka 103. ovoga Zakona,
3. postaviti na zemljištu ili građevinama sve potrebne oznake izmjere i međne
oznake.
Poslove iz stavka 1. ovoga članka državni službenik ili zaposlenik ovlaštene
osobe dužan je obavljati savjesno i pažljivo kako bi se izbjegla moguća šteta.
O obavljanju poslova i postavljanju oznaka izvršitelj poslova dužan je prethodno
pravovremeno obavijestiti nositelja prava na katastarskoj čestici.

Članak 111.

Ovlaštena osoba dužna je:
– voditi upisnik obavljanja djelatnosti za koju je dobila suglasnost iz članka
103. stavka 2. ovoga Zakona,
– u roku od 15 dana od dana nastanka promjene obavijestiti Državnu geodetsku
upravu o svakoj promjeni koja utječe na ispunjavanje uvjeta za davanje
suglasnost iz članka 103. stavka 2. ovoga Zakona te o promjeni svojeg sjedišta,
– obavljati djelatnost za koju je dobila suglasnost iz članka 103. stavka 2.
ovoga Zakona savjesno i u skladu s odredbama ovoga Zakona i propisima donesenim
na temelju ovoga Zakona.
Sadržaj i način vođenja upisnika iz stavka 1. ovoga članka propisuje ravnatelj
pravilnikom.

*3. Prava i obveze nositelja prava na katastarskim česticama*
Članak 112.

Ako se poslovi državne izmjere i katastra nekretnina obavljaju u zaštićenom ili
štićenom području, potrebna je prethodna suglasnost ministarstva nadležnog za
zaštitu prirode, sukladno posebnom propisu.
Ako se na zemljištu pri obavljanju poslova državne izmjere i katastra nekretnina
načini šteta, vlasnik zemljišta ima pravo na nak­nadu štete.

Članak 113.

Štetu nadoknađuje izvršitelj radova čijim je djelovanjem šteta nastala.
Procjenu vrijednosti štete iz članka 112. ovoga Zakona, kad je ona sporna,
utvrđuje povjerenstvo koje imenuje ravnatelj.
Rješenje o pravu na naknadu i visini štete donosi ravnatelj na prijedlog
povjerenstva iz stavka 2. ovoga članka u roku od 60 dana od dana nastanka štete.
Strana nezadovoljna rješenjem ravnatelja ili time što rješenje nije doneseno u
roku iz stavka 3. ovoga članka može pokrenuti postupak za naknadu štete pred
nadležnim sudom.

Članak 114.

Oznake izmjere postavljene na osnovi ovoga Zakona te postavljene na osnovi
propisa koji su bili na snazi do dana početka primjene ovoga Zakona ne smiju se
oštećivati ni uništavati niti im se smije smanjiti upotrebljivost, a mogu se
mijenjati ili uklanjati samo na temelju odobrenja Državne geodetske uprave.

Članak 115.

Nositelji prava na zemljištu dužni su prijaviti nadležnomu područnom uredu za
katastar, odnosno uredu Grada Zagreba, oštećenja ili uništenja oznaka izmjere
postavljenih na njihovu zemljištu ili građevinama u roku od 30 dana od nastanka
promjene, odnosno od dana kad su za nju saznali.

Članak 116.

Na zahtjev nositelja prava na zemljištu, investitora ili izvođača gradnje,
Državna geodetska uprava odobrit će i osigurati privremeno ili trajno
premještanje ili odstranjivanje oznake izmjere, ako je to nužno zbog izgradnje
građevine ili iz drugoga opravdanog razloga.
Premještanje ili odstranjivanje oznake prema stavku 1. ovoga članka obavit će se
na trošak podnositelja zahtjeva.

*4. Stručni ispiti*
Članak 117.

Osobe koje obavljaju poslove iz članka 101. i članka 103. stavka 1. ovoga Zakona
u svojstvu odgovorne osobe dužne su položiti stručni ispit za obavljanje tih
poslova te upotpunjavati i usavršavati svoje znanje.
Stručnim ispitom provjerava se poznavanje propisa na snazi iz područja koja
uređuje ovaj Zakon i drugih propisa važnih za primjenu ovoga Zakona.
Program, uvjete i način polaganja stručnih ispita i upotpunjivanja i
usavršavanja znanja osoba koje su položile ispit iz stavka 1. ovoga članka te
provjere znanja propisuje ravnatelj pravilnikom.
Stručni ispit polaže se u Državnoj geodetskoj upravi.

IX. USTROJSTVO I DJELOKRUG

*1. Državna geodetska uprava*
Članak 118.

Upravne i druge poslove prema ovome Zakonu obavlja Državna geodetska uprava.
Državna geodetska uprava poslove iz svog djelokruga obavlja u Središnjemu uredu
i područnim uredima za katastar.
Iznimno, na području Grada Zagreba upravne i stručne poslove koji su ovim
Zakonom stavljeni u djelokrug područnog ureda obavlja ured Grada Zagreba.

Članak 119.

Područni uredi za katastar ustrojavaju se za područje županije u sjedištu
županije i mogu imati svoje ispostave izvan sjedišta županije.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka sjedište područnog ureda za katastar
može se ustrojiti i izvan sjedišta županije.
Ustrojstvo Državne geodetske uprave te okvirni broj službenika i namještenika
uređuje se uredbom Vlade Republike Hrvatske.

Članak 120.

Radom područnoga ureda za katastar upravlja pročelnik.
Radom ispostave upravlja voditelj ispostave.

Članak 121.

U Središnjemu uredu obavljaju se sljedeći poslovi:
1. praćenje i usmjeravanje geodetske djelatnosti,
2. provođenje upravnog i inspekcijskog nadzora,
3. rješavanje upravnih stvari u drugostupanjskome postupku,
4. pripremanje nacrta zakonskih i drugih propisa,
5. potvrđivanje elaborata katastarske izmjere i tehničke reambulacije na temelju
izvješća područnih ureda za katastar te u svezi s tim obavještavanje
ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa i nadležnog općinskog suda,
6. priprema programa iz članka 5. ovoga Zakona i izvještaja o njihovu izvršenju,
7. ostvarivanje prava i obnašanje dužnosti nositelja financijskih sredstava za
izvršenje programa iz članka 5. ovoga Zakona,
8. vođenje dokumentacije državne izmjere, katastra nekretnina i registra
prostornih jedinica te davanje na korištenje podataka iz te dokumentacije,
9. ostvarivanje domaće i inozemne suradnje,
10. praćenje i koordiniranje rada područnih ureda te provođenje stručnog nadzora
nad njihovim radom.

Članak 122.

U područnim uredima za katastar obavljaju se sljedeći poslovi:
1. osnivanje, vođenje i održavanje katastra nekretnina,
2. provođenje nadzora nad obilježavanjem granica zemljišta u okviru katastarskih
izmjera i tehničkih reambulacija,
3. vođenje i održavanje katastra zemljišta,
4. osnivanje, vođenje i održavanje područnih registara prostornih jedinica,
5. održavanje katastra vodova do njihova preuzimanja,
6. pregled i potvrđivanje parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata,
7. revizija i održavanje stalnih geodetskih točaka i izdavanje podataka o njima,
8. izdavanje podataka iz katastra nekretnina i katastra zemljišta (izvodi,
prijepisi i potvrde i uvjerenja), područnih registara prostornih jedinica i
katastra vodova,
9. pružanje geodetskih usluga koje se odnose na obavljanje geodetskih poslova
vezanih za promjenu načina uporabe zemljišta, identifikaciju u postupcima
rješavanja imovinsko-pravnih odnosa za tijela državne uprave i obradu službenih
podataka za tijela državne uprave, područne (regionalne) i lokalne samouprave,
10. rješavanje upravnih stvari u prvostupanjskome postupku,
11. praćenje i koordiniranje rada u ispostavama područnih ureda za katastar,
12. osiguravanje jedinstvenoga postupanja u poslovima iz djelokruga rada
ispostava područnih ureda za katastar,
13. prikupljanje i obradba podataka na županijskoj razini te izvještavanje
Središnjeg ureda,
14. drugi poslovi koje odredi Središnji ured.

Članak 123.

Ispostave područnih ureda za katastar mogu obavljati poslove iz članka 122.
točke 1. – 10. ovoga Zakona.
Ispostave područnih ureda za katastar ustrojavaju se uredbom iz članka 119.
stavka 3. ovoga Zakona.
Uredbom iz stavka 2. ovog članka određuje se koji se od poslova iz stavka 1.
ovoga članka obavljaju u pojedinoj ispostavi.

Članak 124.

Ured Grada Zagreba obavlja poslove iz članka 95. i članka 122. ovoga Zakona.
Za poslove iz stavka 1. ovoga članka koje obavlja ured Grada Zagreba sredstva se
osiguravaju prema odredbama Zakona o Gradu Zagrebu.

*2. Geodetski poslovi u lokalnoj samoupravi*
Članak 125.

Za obavljanje poslova iz članka 95. ovoga Zakona u jedinicama lokalne samouprave
ustrojavaju se upravna tijela nadležna za geodetske poslove.
Upravno tijelo iz stavka 1. ovoga članka mora u svojstvu osobe ovlaštene za
ovjeravanje elaborata, odnosno izdavanja rješenja, imati zaposlenoga
diplomiranog inženjera geodezije s položenim stručnim ispitom iz članka 117.
ovoga Zakona.

Članak 126.

Jedinica lokalne samouprave može obavljanje poslova iz članka 95. ovoga Zakona
povjeriti nadležnomu upravnom tijelu druge jedinice lokalne samouprave koja
ispunjava uvjete iz članka 125. stavka 2. ovoga Zakona ili Državnoj geodetskoj
upravi na temelju sporazuma o međusobnim pravima i obvezama.

Članak 127.

Sredstva za obavljanje poslova iz članka 95. ovoga Zakona osiguravaju se u
proračunu jedinica lokalne samouprave.

*3. Hrvatski geodetski institut*
Članak 128.

Poslove državne izmjere i katastra nekretnina određene člankom 132. ovoga Zakona
obavlja Hrvatski geodetski institut (u daljnjemu tekstu: Institut).
Skraćeni naziv Instituta je HGI.
Sjedište Instituta je u Zagrebu.

Članak 129.

Djelatnost Instituta obavlja se kao javna služba.
Institut ne obavlja djelatnost radi stjecanja dobiti osim ako ovim Zakonom nije
iznimno dopušteno.

Članak 130.

Prava koja ima Republika Hrvatska kao osnivač Instituta ostvaruje Vlada
Republike Hrvatske.
Osnivač Instituta solidarno i neograničeno odgovara za obveze Instituta.

Članak 131.

Za pitanja koja nisu uređena ovim Zakonom na Institut se, kao javnu ustanovu,
primjenjuje Zakon o ustanovama.

Članak 132.

Institut u okviru svoje djelatnosti obavlja stručne, istraživačke i razvojne
poslove državne izmjere i katastra nekretnina za Državnu geodetsku upravu
sukladno godišnjim programima iz članka 5. ovoga Zakona, a posebno:
1. sudjeluje u planiranju i izvedbi osnovnih geodetskih radova,
2. provodi razvojno-istraživačke projekte,
3. nadzire kakvoću prikupljanja i obradbe prostornih podataka te izradbe
proizvoda Državne geodetske uprave,
4. pruža stručnu pomoć pri uspostavi baza prostornih podataka Državne geodetske
uprave,
5. osniva i vodi evidenciju geografskih imena,
6. radi na standardizaciji i normiranju geodetskih radova i postupaka.
O radovima izvedenim tijekom godine Institut izvještava Državnu geodetsku
upravu.

Članak 133.

Sredstva za obavljanje djelatnosti Instituta osiguravaju se:
– iz sredstava državnoga proračuna, u visini potrebnoj za obavljanje poslova iz
članka 132. stavka 1. ovoga Zakona, predviđenih u godišnjemu Programu rada iz
članka 5. ovoga Zakona,
– iz drugih izvora.

Članak 134.

Institut može obavljati poslove i za druge korisnike državnoga proračuna ako
obavljanjem tih poslova nije narušeno izvođenje radova utvrđenih godišnjim
programima rada iz članka 5. ovoga Zakona. Za obavljanje poslova za druge
korisnike sredstva osiguravaju korisnici usluga.

Članak 135.

Tijela Instituta su Upravno vijeće i ravnatelj Instituta.

Članak 136.

Upravno vijeće upravlja Institutom.
Upravno vijeće čini predsjednik i četiri člana koje imenuje i razrješuje Vlada
Republike Hrvatske.
Upravno vijeće:
1. donosi statut,
2. donosi planove obavljanja Institutu povjerenih radova,
3. donosi financijski plan i godišnji obračun,
4. donosi pravilnik o unutarnjemu ustrojstvu,
5. donosi poslovnik o svome radu,
6. donosi opće akte potrebne za poslovanje Instituta,
7. razmatra izvješća ravnatelja Instituta,
8. imenuje i razrješava članove stručnih povjerenstava Instituta,
9. obavlja druge poslove i zadatke određene Statutom i općim aktima Instituta.
Statut Instituta donosi se uz prethodno mišljenje Državne geodetske uprave i
suglasnost Vlade Republike Hrvatske, a akti iz stavka 3. točke 2., 3. i 4. ovoga
članka donose se uz suglasnost ravnatelja Državne geodetske uprave.

Članak 137.

U Upravno vijeće Vlada Republike Hrvatske imenuje po jednoga predstavnika iz:
– tijela državne uprave nadležnog za geodetske poslove,
– ministarstva nadležnog za poslove zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva,
– ministarstva nadležnog za obranu,
– Geodetskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu,
– redova stručnih djelatnika Instituta.
Član Upravnog vijeća iz redova stručnih djelatnika Instituta ne može biti
imenovan za predsjednika Upravnog vijeća.
Predsjednik i članovi Upravnog vijeća imenuju se na rok od četiri godine.
Predsjednika i članove Upravnog vijeća može razriješiti tijelo koje ih je
imenovalo i prije isteka roka na koji su imenovani.

Članak 138.

Voditelj Instituta je ravnatelj Instituta.
Ravnatelj Instituta:
1. organizira poslovanje,
2. predstavlja i zastupa Institut,
3. poduzima sve pravne radnje u ime i za račun Instituta,
4. predlaže planove obavljanja radova, financijske planove i godišnji obračun,
5. podnosi izvješća o poslovanju Instituta,
6. obavlja i druge poslove sukladno Statutu.
Ravnatelj Instituta odgovoran je za zakonitost rada Instituta.

Članak 139.

Ravnatelja Instituta na prijedlog ravnatelja Državne geodetske uprave imenuje i
razrješuje Vlada Republike Hrvatske. Ravnatelja Instituta imenuje se na rok od
četiri godine.
Uvjeti koje mora ispunjavati osoba koja se imenuje za ravnatelja Instituta
određuju se Statutom.

Članak 140.

Rad Instituta nadzire Državna geodetska uprava.

X. ČUVANJE I KORIŠTENJE PODATAKA DRŽAVNE IZMJERE I KATASTRA NEKRETNINA

*1. Čuvanje podataka*
Članak 141.

Dokumentacija i podaci državne izmjere čuvaju se u Državnoj geodetskoj upravi,
odnosno u uredu Grada Zagreba.
Dokumentacija katastra nekretnina čuva se u Državnoj geodetskoj upravi, odnosno
uredu Grada Zagreba.
Ravnatelj će pravilnikom propisati način čuvanja dokumentacije i podataka iz
stavka 1. i 2. ovoga članka.

Članak 142.

Podaci katastra nekretnina organizirani u katastarski plan u elektroničkome
obliku čuvaju se zajedno s podatcima BZP-a.

*2. Korištenje podataka*
Članak 143.

Svatko ima pravo u za to određeno vrijeme i pod nadzorom službenika Državne
geodetske uprave, odnosno ureda Grada Zagreba, obaviti uvid u podatke katastra
nekretnina te iz njega dobiti izvode, ispise i preslike.
Uvid u podatke katastra nekretnina može se ograničiti u opsegu koji zahtijevaju
interesi unutarnje sigurnosti i obrane zemlje, odnosno zaštite osobnih podataka,
a koji je određen posebnim propisima.

Članak 144.

Državna geodetska uprava, odnosno ured Grada Zagreba, ovlašteni su izdavati
izvode, preslike i ispise iz dokumentacije državne izmjere i katastra nekretnina
te dopustiti njihovu uporabu ako posebnim propisom nije drukčije određeno.
Podaci državne izmjere izdaju se kao službeni dokumenti ili službene prostorne
podloge kad su ovjerovljeni pečatom i potpisom službene osobe.
Podaci katastra nekretnina i katastra zemljišta izdaju se kao javne isprave
prema odredbama članka 51. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 145.

Do povezivanja podataka katastarskog plana s podacima koji se vode u BZP-u,
katastarski plan u elektroničkome obliku vodit će se kao baza podataka
digitalnoga katastarskog plana zajedno s pripadajućom bazom katastarskih
podataka.

Članak 146.

Službene državne karte iz članka 13. stavka 1. i tematske karte iz članka 13.
stavka 3. ovoga Zakona izdaju se za opću uporabu neposredno, bez zahtjeva, uz
naplatu stvarnih troškova propisanih člankom 148. stavkom 2. ovoga Zakona.

Članak 147.

Ravnatelj može osobama ovlaštenim za obavljanje poslova državne izmjere i
katastra nekretnina odobriti izravni uvid daljinskim pristupom podacima državne
izmjere i katastra nekretnina.
Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka ravnatelj može dati i drugim osobama, koje
su svojim poslovima, ovlaštenjima i službama neposredno vezane za podatke
državne izmjere i katastra nekretnina.

Članak 148.

Za izdavanje izvoda, prijepisa, potvrda i preslika iz dokumentacije državne
izmjere i katastra nekretnina, ostvarenje uvida, izravni uvid, te za određena
postupanja na zahtjev stranaka, stranka plaća upravnu pristojbu i stvarne
troškove za izdavanje podataka, odnosno stvarne troškove za obavljanje pojedinih
poslova.
Uvjete i mjerila za određivanje visine stvarnih troškova uporabe podataka
dokumentacije državne izmjere i katastra nekretnina te za određena postupanja na
zahtjev stranaka, propisuje ravnatelj pravilnikom.
Sredstva ostvarena naplatom naknada prihod su državnoga proračuna.

XI. NADZOR

Članak 149.

Državna geodetska uprava nadzire provedbu ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona.

Članak 150.

Geodetska inspekcija Državne geodetske uprave provodi inspekcijski nadzor nad
načinom rada i uvjetima koje moraju ispunjavati ovlaštene osobe, nad obavljanjem
poslova iz članka 104. ovoga Zakona i nad geodetskim radovima iz članka 101.
ovoga Zakona te poduzima mjere određene ovim Zakonom.
Geodetska inspekcija Državne geodetske uprave može obaviti inspekcijski nadzor
nad pravnom i nad fizičkom osobom za koju zna ili sumnja da obavlja poslove
državne izmjere i katastra nekretnina, a nema suglasnost propisanu člankom 103.
stavkom 2. ovoga Zakona.
Poslove geodetske inspekcije obavlja viši geodetski inspektor i geodetski
inspektor (u daljnjemu tekstu: geodetski inspektor).
Poslove geodetskog inspektora može privremeno obavljati i državni službenik
Državne geodetske uprave kojeg ovlasti ravnatelj.

Članak 151.

Geodetska inspekcija donosi godišnji program rada uz suglasnost ravnatelja
Državne geodetske uprave.
Geodetski inspektor vodi očevidnik o obavljenim inspekcijskim pregledima i
drugim radnjama s podacima o provedbi inspekcijskog nadzora.
Geodetski inspektor dokazuje svoj identitet i ovlasti službenom iskaznicom.
Način obavljanja inspekcijskog nadzora, sadržaj i način vođenja očevidnika te
sadržaj i oblik službene iskaznice propisuje ravnatelj pravilnikom.

Članak 152.

Geodetski inspektor ili ovlašteni državni službenik može od nadzirane osobe
zahtijevati da mu se:
1. omogući obavljanje pregleda u radnim prostorijama nadzirane osobe,
2. u određenome roku dostave na uvid svi podatci i dokumentacija potrebna za
provedbu nadzora,
3. u određenome roku dostavi dokaz o otklanjanju utvrđenih nepravilnosti.

Članak 153.

U obavljanju inspekcijskog nadzora geodetski inspektor ili ovlašteni državni
službenik pisanim će rješenjem odrediti:
1. otklanjanje utvrđenih nepravilnosti u obavljanju poslova državne izmjere i
katastra nekretnina, geodetskih poslova iz članka 104. ovoga Zakona i geodetskih
radova iz članka 101. ovoga Zakona te geodetskih izmjera iz članka 164. ovoga
Zakona,
2. privremenu zabranu obavljanja poslova državne izmjere i katastra nekretnina
za koju ovlaštena osoba ne ispunjava propisane uvjete,
3. zabranu obavljanja poslova državne izmjere i katastra nekretnina nadziranoj
osobi za koju utvrdi da je obavljala poslove državne izmjere i katastra
nekretnina za koje nema suglasnost.
U slučaju iz stavka 1. točke 1. ovoga članka geodetski će inspektor ili
ovlašteni državni službenik odrediti rok za otklanjanje nepravilnosti.
Ovlaštenoj osobi koja u roku iz stavka 2. ovoga članka ne otkloni utvrđene
nepravilnosti geodetski će inspektor ili ovlašteni državni službenik privremeno
zabraniti obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina.
Protiv rješenja geodetskog inspektora ili ovlaštenoga državnog službenika, može
se uložiti žalba Državnoj geodetskoj upravi u roku od 8 dana od primitka
rješenja.
Žalbu protiv rješenja geodetskog inspektora ili ovlaštenog državnog službenika
rješava posebno povjerenstvo Državne geodetske uprave kojega imenuje ravnatelj.

Članak 154.

Za višega geodetskog inspektora može se imenovati diplomirani inženjer geodezije
s najmanje 10 godina radnog iskustva u struci i s položenim državnim stručnim
ispitom.
Za geodetskog inspektora može se imenovati diplomirani inženjer geodezije s
najmanje 5 godina radnog iskustva u struci i s položenim državnim stručnim
ispitom.
Osim uvjeta iz stavka 1. i 2. ovoga članka viši geodetski inspektor i geodetski
inspektor moraju ispunjavati uvjete određene propisima kojima se uređuju
položaj, prava i obveze državnih služ­benika.

XII. KAZNENE ODREDBE

Članak 155.

Tko izvode, ispise, preslike, dokumente, zračne snimke, kartografske i druge
materijale dobivene na korištenje prema ovome Zakonu umnoži i dade na korištenje
trećim osobama, osim u svrhu u koju su izdani, kaznit će se za prekršaj novčanom
kaznom u iznosu od 3.000,00 do 6.000,00 kuna.
Pravna će se osoba za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kazniti novčanom kaznom
u iznosu od 10.000,00 do 35.000,00 kuna, a odgovorna osoba u pravnoj osobi
novčanom kaznom od 6.000,00 do 10.000,00 kuna.

Članak 156.

Nositelji prava na nekretninama koji ne izvrše obveze određene člankom 45.
stavkom 3. i člankom 57. stavkom 1. ovoga Zakona kaznit će se za prekršaj
novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 6.000,00 kuna.
Tko ne dopusti pristup na zemljište osobama koje rade na poslovima i zadaćama
državne izmjere i katastra nekretnina, odnosno ne dopusti postavljanje potrebnih
oznaka izmjere, kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do
6.000,00 kuna.
Pravna će se osoba za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kazniti novčanom kaznom
u iznosu od 10.000,00 do 35.000,00 kuna, a odgovorna osoba u pravnoj osobi
novčanom kaznom od 6.000,00 do 10.000,00 kuna.

Članak 157.

Tko ošteti, uništi ili svojim djelovanjem smanji upotrebljivost oznake izmjere
ili je bez odobrenja ukloni ili promijeni, kaznit će se za prekršaj novčanom
kaznom u iznosu od 3.000,00 do 6.000,00 kuna.
Pravna će se osoba za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kazniti novčanom kaznom
u iznosu od 10.000,00 do 35.000,00 kuna, a odgovorna osoba u pravnoj osobi
novčanom kaznom od 6.000,00 do 10.000,00 kuna.
Ponovno uspostavljanje oznake izmjere obavit će se na teret počinitelja.

Članak 158.

Tko ne prijavi oštećenje ili uništenje oznake izmjere koja se na njegovoj
čestici nalazi, kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do
6.000,00 kuna.
Pravna će se osoba za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kazniti novčanom kaznom
u iznosu od 10.000,00 do 35.000,00 kuna, a odgovorna osoba u pravnoj osobi
novčanom kaznom od 6.000,00 do 10.000,00 kuna.

Članak 159.

Pravna ili fizička osoba koja obavlja poslove propisane ovim Zakonom, a nema
suglasnost Državne geodetske uprave propisanu člankom 103. stavkom 2. ovoga
Zakona, kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do
20.000,00 kuna.
Ovlaštena osoba koja geodetskomu inspektoru ne omogući provedbu inspekcijskog
nadzora sukladno članku 152. ovoga Zakona, kaznit će se za prekršaj novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 do 20.000,00 kuna.
Ovlaštena osoba koja obavlja poslove državne izmjere i katastra nekretnina, a
nema zaposlenoga ovlaštenog inženjera geodezije, kaznit će se za prekršaj
novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 20.000 kuna.
Strani inženjer geodezije koji obavlja poslove iz članka 7. točke 2. i članka
101. ovoga Zakona bez odobrenja Komore kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom
u iznosu od 10.000,00 do 20.000,00 kuna.
Ovlaštena osoba koja obavlja djelatnost, a ne posjeduje propisanu minimalnu
geodetsku opremu za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina
kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od 6.000 do 10.000 kuna.
Ovlaštena osoba koja ne vodi upisnik obavljanja djelatnosti iz članka 111.
stavka 1. podstavka 1. ovoga Zakona kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u
iznosu 10.000,00 do 20.000,00 kuna.
Ovlaštena osoba koja nije prijavila promjenu podataka iz članka 111. stavka 1.
podstavka 2. ovoga Zakona u propisanome roku kaznit će se za prekršaj novčanom
kaznom u iznosu 10.000,00 do 20.000,00 kuna.
Za prekršaj iz stavka 2.,3.,4.,5., 6. i 7. ovoga članka kaznit će se i odgovorna
osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.

XIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 160.

Dok se ne obavi izmjera i ne postave oznake izmjere prema ovome Zakonu, održavat
će se i upotrebljavati oznake na zemljištu postavljene prema propisima koji su
bili na snazi do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 161.

Fizičke i pravne osobe ovlaštene za obavljanje poslova državne izmjere i
katastra nekretnina prema Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina
(»Narodne novine«, br. 128/99., 153/05. i 142/06.) dužne su u roku od 12 mjeseci
od stupanja na snagu ovoga Zakona uskladiti svoje poslovanje i djelatnost s
odredbama ovoga Zakona.
Fizičke osobe ovlaštene za obavljanje poslova državne izmjere i katastra
nekretnina prema Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne
novine«, br. 128/99., 153/05. i 142/06.), a koje nisu ovlašteni inženjeri
geodezije iz članka 104. stavka 2. ovoga Zakona, mogu nastaviti trajno obavljati
poslove iz članka 104. stavka 2. točke 3., 5., 7. i 8. ovoga Zakona.
Osobe iz stavka 2. ovoga članka dužne su za svoj rad pri obavljanju poslova za
koje su ovlaštene po ovome Zakonu, obračunavati sukladno odredbama Pravilnika o
cijenama usluga (»Narodne novine«, br. 85/99.) Hrvatske komore arhitekata i
inženjera u graditeljstvu.
Fizičke i pravne osobe koje su stekle ovlaštenje za obavljanje poslova državne
izmjere i katastra nekretnina po Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina
(»Narodne novine«, br. 128/99., 153/05. i 142/06.) mogu nastaviti obavljati
poslove do isteka roka za usklađenje s ovim Zakonom iz stavka 1. ovoga članka.
Fizičkim i pravnim osobama koje ne ispune uvjete iz stavka 1. i 2. ovoga članka
prestaje pravo na obavljanje djelatnosti.

Članak 162.

Sa stručnim ispitom iz članka 117. ovoga Zakona izjednačuje se stručni ispit
položen po propisima koji su bili na snazi do dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.
Do donošenja propisa iz članka 117. ovoga Zakona stručni ispit iz stavka 1.
ovoga članka polagat će se po dosadašnjim propisima.

Članak 163.

Postupci izrade, odnosno obnove katastra zemljišta kao i upisi u katastar
zemljišta pokrenuti do stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se po odredbama
Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne novine«, br. 128/99.,
153/05. i 142/06.).

Članak 164.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se i na obavljanje poslova državne izmjere i
katastra nekretnina te geodetske poslove koji se obavljaju u okviru
hidrografskih izmjera, komasacija i drugih sličnih postupaka ukoliko nisu u
suprotnosti sa postupcima koji uređuju ta područja.

Članak 165.

Obvezuje se ravnatelj da propise iz članka 61., članka 69., članka 103. stavka
3., članka 111. stavka 2. i članka 148. stavka 2. ovoga Zakona, donese
najkasnije u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Obvezuje se ravnatelj da propise iz članka 151. stavka 4. ovoga Zakona donese
najkasnije u roku od 3 mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Obvezuje se ravnatelj da propise iz članka 10. stavka 5., članka 14., članka 17.
stavka 3., članka 43., članka 46. stavka 9., članka 52. stavka 1., članka 76.,
članka 83., članka 99. stavka 3., članka 117. stavka 3. i članka 141. stavka 3.
ovoga Zakona, donese najkasnije u roku od 12 mjeseci od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Članak 166.

Ravnatelj po potrebi može donijeti i druge propise za provedbu ovoga Zakona.

Članak 167.

Državna geodetska uprava dužna je u roku od:
– godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona uspostaviti servis
meta-podataka iz članka 87. stavka 3. ovoga Zakona za podatke državne izmjere i
katastra nekretnina,
– 3 godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona uspostaviti servis
meta-podataka iz članka 87. stavka 3. ovoga Zakona za sve ostale skupove i
servise prostornih podataka subjekata NIPP-a iz članka 86. stavka 1. ovoga
Zakona.

Članak 168.

Do preuzimanja poslova iz članka 95. ovoga Zakona od strane nadležnoga upravnog
tijela jedinice lokalne samouprave, te poslove će obavljati nadležni područni
uredi za katastar, odnosno njihove ispostave.
Obvezuju se jedinice lokalne samouprave da u roku od godine dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona ustroje upravna tijela nadležna za geodetske
poslove.

Članak 169.

Institut osnovan po Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne
novine«, br. 128/99., 153/05. i 142/06.), nastavlja s radom i usklađuje se s
odredbama ovoga Zakona.
Vlada Republike Hrvatske razriješit će postojeće i imenovati novo Upravno vijeće
Instituta, sukladno članku 137. ovoga Zakona u roku od 6 mjeseci od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.
Obvezuje se Upravno vijeće Instituta uskladiti Statut i druge opće akte
Instituta s odredbama ovoga Zakona u roku od 12 mjeseci od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 170.

Vlada Republike Hrvatske imenovat će na prijedlog ravnatelja predsjednika i
članove Vijeća NIPP-a, sukladno članku 92. ovoga Zakona, u roku od tri mjeseca
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Obvezuje se Vijeće NIPP-a donijeti Poslovnik o svom radu u roku od 6 mjeseci od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 171.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti Zakon o državnoj izmjeri i
katastru nekretnina (»Narodne novine«, br. 128/99., 153/05. i 142/06.).

Članak 172.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje obveza vođenja podataka o
katastarskim klasama u katastru zemljišta.
Do stupanja na snagu propisa iz članka 165. ovoga Zakona, ako nisu u suprotnosti
s odredbama ovoga Zakona, ostaju na snazi:
1. Pravilnik o određivanju stvarnih troškova uporabe podataka državne izmjere i
katastra nekretnina (»Narodne novine«, br. 19/03.),
2. Pravilnik o načinu čuvanja i korištenja dokumentacije i podataka državne
izmjere i katastra nekretnina (»Narodne novine«, br. 55/01.),
3. Pravilnik o načinu topografske izmjere i o izradbi državnih zemljovida
(»Narodne novine«, br. 55/01.),
4. Pravilnik o registru prostornih jedinica (»Narodne novine«, br. 75/00.),
5. Pravilnik o katastru zemljišta (»Narodne novine«, br. 28/00., 68/03.),
6. Pravilnik o uvjetima i mjerilima za davanje suglasnosti za obavljanje poslova
državne izmjere i katastra nekretnina (»Narodne novine«, br. 26/00.),
7. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja evidencije državne granice(»Narodne
novine«, br. 26/00.),
8. Pravilnik o programu, uvjetima i načinu polaganja stručnog ispita (»Narodne
novine«, br. 26/00.),
9. Pravilnik o katastru vodova (»Narodne novine«, br. 50/88.),
10. Pravilnik o izlaganju na javni uvid podataka utvrđenih katastarskom izmjerom
i katastarskim klasiranjem zemljišta (»Narodne novine«, br. 41/78.)
11. Pravilnik o izradi i održavanju knjižnog dijela katastarskog operata
(»Narodne novine«, br. 13/78.),
12. Pravilnik o kartografskim znakovima (»Narodne novine«, br. 24/76. i 52/89.)
sa Zbirkom topografskih znakova.

Članak 173.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
odredbe članka 109. stavka 5. ovoga Zakona koja stupa na snagu danom prijama
Republike Hrvatske u članstvo Europske unije.

Klasa: 930-01/06-01/01
Zagreb, 26. siječnja 2007.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Odluka, NN 16/2007-651
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)