## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske brojU-VII-54/1993. od 7. lipnja 1994.

### NN 51/1994 (11.7.1994.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske brojU-VII-54/1993. od 7. lipnja 1994.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić, predsjednik
Suda, te suci Zdravko Bartovčak, dr. Nikola Filipović, Ante Jelavić, mr.
Vojislav Kučeković, mr Hrvoje Momčinović, Ivan Marijan Severinac i Mladen
Žuvela, rješavajući o prijedlogu Srpske narodne stranke za određivanje
zastupnika u županijski dom Sabora Republike Hrvatske, Skupštinu grada
Zagreba i predstavnička tijela općina, gradova i županija te kotara s posebnim
samoupravnim položajem s kandidatima s liste Srpske narodne stranke, na
sjednici održanoj dana 7. lipnja 1994. godine donio je

## ODLUKU

1. Odbija se prijedlog Srpske narodne stranke za popunu Županijskog
doma Sabora Republike Hrvatske i Skupštine grada Zagreba predstavnicima
etničke i nacionalne zajednice ili manjine kandidatima s liste Srpske narodne
stranke, te raspisivanje dodatnih izbora za druga županijska i kotarska
vijeća i skupštine općina.

2. Ova će se odluka objaviti u "Narodnim novinama".

Obrazloženje:

Prijedlogom od 12. veljače 1993. godine Srpska narodna stranka se obratila
Ustavnom sudu Republike Hrvatske s prijedlogom koji glasi: "1. Županijski
dom Sabora Republike Hrvatske, poštujući izrijekom Ustavni zakon u vezi
s odredbom članka 18. stavka 1. popuniti predstavnicima etničke i nacionalne
zajednice ili manjine kandidatima s liste Srpske narodne stranke; 2. Za
Skupštinu Grada Zagreba primijeniti isti princip, a u skladu sa razmjernom
zastupljenošću etničke i nacionalne zajednice Srba u Republici Hrvatskoj;
3. Za druga županijska i kotarska vijeća, kao i za skupštine općina (osim
općine Podgorač) i gradova, naknadno, po konstituiranju predstavničkih
tijela i zakonodavnom uređenju raspisati dodatne izbore."

Podnositelj prijedloga smatra da je objavljivanjem konačnih rezultata
izbora za županijski dom Sabora te predstavnička tijela jedinica lokalne
samouprave bitno narušena odredba članka 18. stavka 1. Ustavnog zakona
o ljudskim pravima i slobodama etničkih i nacionalnih zajednicaili manjina.
Ova se tvrdnja dokazuje navodima da je Srpska narodna stranka za Županijski
dom Sabora Republike Hrvatske istaknula liste za Osječko-baranjsku, Požeško-slavonsku,
Riječko-goransku i Županiju Grad Zagreb, te listu za Skupštinu Grada Zagreba
i općinu Podgorač. Brojčani pokazatelji o zastupljenosti Srba i izborni
rezultati pokazuju da Srpska narodna stranka ima apsolutnu i relativnu
većinu ukupno mogućih osvojenih glasova građana - birača srpske nacionalnosti
pa slijedi da jedino Srpska narodna stranka ima nacionalnu i građansku
artikulaciju u odnosu na svoje biračko tijelo. Prijedlog konstatira da
Srbi u Republici Hrvatskoj nisu narod kao konstitutivni subjekt, već im
je pravo političkog, time i parlamentarnog predstavništva utvrđeno kriterijem
etničke i nacionalne zajednice ili manjine. Zato se kriteriji koji se primjenjuju
na narod (tzv. prohibitivna klauzula) ne mogu primijeniti i na Srbe. Ustavni
sud Republike Hrvatske je u skladu s odredbom članka 38. u svezi članka
41. Ustavnog zakona u Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine",
broj 13/91) utvrdio da je prijedlog pravodoban i dopušten. Prijedlog nije
osnovan. Odredbom članka 18. stavka 1. Ustavnog zakona o ljudskim pravima
i slobodama i o pravima etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u
Republici Hrvatskoj ("Narodne novine", broj 34/92; dalje - Ustavni
zakon) određeno je da pripadnici etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina
koje sudjeluju u stanovništvu Republike Hrvatske s više od 8% imaju pravo
na zastupljenost razmjerno svom udjelu u ukupnom stanovništvu u Saboru
i Vladi Republike Hrvatske te tijelima vrhovne sudbene vlasti. Stavkom
4. istog članka određeno je da će se način izbora zastupnika (u Sabor)
urediti zakonom i drugim propisima kojima se uređuju izbori u Republici
Hrvatskoj. Člankom 19. Ustavnog zakona regulirano je da pripadnici etničkih
i nacionalnih zajednica ili manjina imaju pravo na zastupljenost u tijelima
lokalne samouprave razmjerno svom udjelu u ukupnom stanovništvu određene
jedinice lokalne samouprave, što će se urediti zakonom kojim se uređuje
lokalna samouprava i statutom jedinice lokalne uprave. Sabor Republike
Hrvatske se na osnovi odredaba članka 70. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske
sastoji od Zastupničkog doma i Županijskog doma, iz čega proizlazi da pravo
iz članka 18. stavka 1. Ustavnog zakona treba realizirati kako u Zastupničkom
tako i u Županijskom domu. Pravo na odgovarajuću zastupljenost u Saboru
Republike Hrvatske, te u predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave
i uprave razrađeno je u izbornim zakonima: Zakonu o izborima zastupnika
u Sabor Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 22/92; 1/93;
11/94) i Zakonu o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne
samouprave i uprave ("Narodne novine", broj 90/92). Zakon o izborima
zastupnika u Sabor Republike Hrvatske u odredbi članka 10. stavka 1. regulira
način ostvarivanja prava na zastupljenost pripadnika etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina, ali na način koji rješava samo zastupljenost u Zastupničkom
domu, dok za Županijski dom nema odgovarajuće odredbe. Zakon o izborima
zastupnika u Sabor Republike Hrvatske, dakle, regulira da pripadnici etničkih
i nacionalnih zajednica ili manjina koji sudjeluju u stanovništvu Republike
Hrvatske s više od 8% na temelju popisa stanovništva iz 198I. godine, imaju
pravo na zastupljenost u Saboru razmjerno svom udjelu u ukupnom stanovništvu
na način utvrđen tim Zakonom. Temelj za izračunavanje njihove razmjerne
zastupljenosti u Zastupničkom domu jest broj od 120 zastupnika tog doma.
Zakon o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske u prvoj rečenici
članka 10. stavak 1. govori o pravu "na zastupljenost u Saboru",
a u drugoj rečenici određuje temelj za izračunavanje te zastupljenosti
samo za Zastupnički dom. I u članku 26. stavku 1. Zakona govori se isključivo
o načinu postizanja zastupljenosti u Zastupničkom domu Sabora, pa se i
odredba stavka 2. članka 26. odnosi isključivo na Zastupnički dom. Na temelju
odredbe članka 71. stavka 2. i 3. Ustava Republike Hrvatske u Županijski
dom građani svake županije biraju neposrednim glasovanjem tri zastupnika.
Predsjednik Republike po isteku mandata postaje, ako se izričito ne odrekne
te dužnosti, doživotni član Županijskog doma. Broj zastupnika u Županijskom
domu određen je člankom 27. Zakona o izborima zastupnika u Sabor Republike
Hrvatske tako da se u svakoj županiji biraju tri zastupnika. O tome kako
se postiže proporcionalna zastupljenost nacionalnih zajednica ili manjina
u Županijskom domu Zakon ne govori. Na temelju odredbe članka 71. stavka
4. Ustava Republike Hrvatske predsjednik Republike može imenovati iz reda
za Republiku osobito zaslužnih građana do pet zastupnika u Županijski dom.
Dakle, Županijski dom na temelju Zakona ima 63 zastupnika, ali može imati
68 zastupnika, što je daljnje pitanje vezano na proporcionalnost zastupnika.
Zakonodavac do danas nije riješio pitanje zastupljenosti etničkih i nacionalnih
zajednica, za slučaj da u Županijski dom Sabora nije izabran odgovarajući
broj pripadnika etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina koje sudjeluju
u stanovništvu Republike Hrvatske s više od osam posto. U ovom slučaju,
Srba. To pitanje ima se, dakle, riješiti na osnovi članka 72. stavka 3.
Ustava Republike Hrvatske te članka 18. stavka 4. Ustavnog zakona o ljudskim
pravima i slobodama i o pravima etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina
u Republici Hrvatskoj posebnim zakonom. To što u Zakonu o izborima zastupnika
u Sabor Republike Hrvatske nije izrijekom navedeno da će se pitanje razmjerne
zastupljenosti etničkih i nacionalnih zajednica i manjina u Županijski
dom riješiti zakonom, ako takva zastupljenost ne bude ostvarena (kao u
članku 65. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne
samouprave i uprave) samo po sebi nema pravnog značaja jer to pitanje treba
riješiti zakonom, bez obzira da li na to upućuje izborni zakon ili ne.
Iz navedenoga proizlazi da se Županijski dom Sabora ne može popuniti Srbima
razmjerno njihovoj zastupljenosti u ukupnom stanovništvu Republike Hrvatske
na osnovi izbornih rezultata već isključivo u skladu sa zakonom koji Sabor
Republike Hrvatske mora donijeti. Članak 10. stavak 1. Zakona o izboru
članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave i uprave određuje
da pripadnici etničkih i nacionalnih zajednica ili manji na koji sudjeluju
u pučanstvu općine, grada, odnosno županije s više od 8% imaju pravo na
zastupljenost u predstavničkom tijelu općine, grada, odnosno, županije,
razmjerno svom udjelu u ukupnom pučanstvu općine, grada, odnosno županije.
Ako se ne postigne zastupljenost u smislu članka 10. stavka 1. Zakona o
izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave i uprave,
na osnovi odredbe članka 28. stavka 1. broj članova općinskog i gradskog
vijeća odnosno Županijske skupštine povećat će se do broja koji je potreban
da bi tražena zastupljenost bila ostvarena. Izabranima će se smatrati oni
pripadnici odredene manjine koji su bili kandidirani na općinskim, gradskim,
odnosno županijskim listama, a nisu izabrani po redu prema razmjernom uspjehu
svake liste na izborima.

Ako se tražena razmjernost ni na navedeni način ne može postići na temelju
članka 65. stavka 1. navedenoga Zakona posebnim će se zakonom za tu jedinicu
lokalne samouprave ili uprave utvrditi broj članova njenog predstavničkog
tijela, kojima se osigurava razmjernost, a koje će izabrati na dopunskim
izborima pripadnici dotične manjine u posebnoj izbornoj jedinici.

lz navedenoga slijedi da je potrebno službeno utvrditi zastupljenost
Srba (više od 8%) za svaku jedinicu lokalne samouprave ili uprave, a Sabor
Republike Hrvatske mora posebnim zakonom urediti pitanja odlučna za ostvarenje
prava etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u skladu s odredbama
članka 18. i 19. Ustavnog zakona o Ijudskim pravima i slobodama i o pravima
etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u Republici Hrvatskoj.

Na temelju izloženoga odlučeno je kao u izreci.

Odluka o objavljivanju ove odluke u "Narodnim novinama", službenom
glasilu Republike Hrvatske zasniva se na odredbi članka 20. Ustavnog zakona
o Ustavnom sudu Republike Hrvatske

Broj : U-VII-54/1993.

Zagreb, 7. lipnja 1994.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić, v. r.**

Odluka, NN 51/1994-913