## Zakon o porezu na dobit

### NN 127/2000 (20.12.2000.), Zakon o porezu na dobit

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA SABORA

if !supportEmptyParas endif

2356

Na teme­lju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O POREZU NA DOBIT

Proglašavam Zakon o porezu na dobit, koji je donio Zastup­nički dom
Hrvatskoga sabora na sjednici 7. prosinca 2000.

Broj: 01-081-00-4255/2
Zagreb, 13. prosinca 2000.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O POREZU NA DOBIT

I. TEMELJNE ODREDBE

 Članak 1.

(1) Porez na dobit utvrđuje se i plaća prema odredbama ovoga Zakona.

(2) Raspodjela i pripadnost prihoda od poreza na dobit ure­đuje se
posebnim zakonom.

II. POREZNI OBVEZNIK

 Članak 2.

(1) Porezni obveznik je trgovačko društvo i druga pravna osoba koja
obavlja djelatnost radi stjecanja dobiti.

(2) Porezni obveznik je i
tuzemna poslovna jedinica inozemnog poduzetnika.

(3) Inozemni poduzetnik je
onaj koji na teritoriju Republike Hrvatske nema sjedište ili upravu.

(4) Porezni obveznik je i
predstavništvo inozemnog poduzetnika za agencijske poslove u zračnom i drugom
prometu ako na teritoriju Republike Hrvatske ostvaruje prihode od prodaje
karata, a međunarodnim ugovorima nije drugačije uređeno.

(5) Porezni obveznik je i
poduzetnik - fizička osoba koja ostvaruje dohodak od obrta, slobodnih
zanimanja, poljoprivrede i šumarstva i drugih djelatnosti koje se oporezuju kao
obrt u smislu Zakona o porezu na dohodak, ako podnese zahtjev mjerodavnoj
ispostavi Porezne uprave da će umjesto poreza na dohodak plaćati porez na
dobit. Zahtjev se podnosi do kraja tekuće godine za slje­deću godinu.

(6) Tijela državne uprave,
tijela područne (regionalne) samouprave, tijela lokalne samouprave i Hrvatska
narodna banka nisu obveznici poreza na dobit.

(7) Državne ustanove,
ustanove jedinica područne (regionalne) samouprave, ustanove jedinica lokalne
samouprave, državni zavodi, vjerske zajednice, političke stranke, sindikati,
komore, udruge građana, zaklade i fundacije nisu obveznici poreza na dobit.

(8) Iznimno ako osobe iz
stavka 6. i 7. ovoga članka obav­ljaju gospodarstvenu djelatnost, a
neoporezivanje te djelatnosti bi dovelo do stjecanja neopravdanih povlastica na
tržištu, Porezna uprava će na vlastitu inicijativu ili na prijedlog drugih
poreznih obveznika ili druge zainteresirane osobe, rješenjem utvrditi da su
navedene osobe obveznici poreza na dobit za tu djelatnost.

(9) Porezni obveznik je i svaki
onaj poduzetnik na kojeg se ne odnose odredbe stavka 1. do 8. ovoga članka,
niti je obveznik poreza na dohodak prema odredbama Zakona o porezu na dohodak,
čija se dobit ne oporezuje drugdje.

III. POREZNA OSNOVICA

 Članak 3.

(1) Porezna osnovica je dobit uvećana i umanjena prema odredbama ovoga
Zakona.

(2) Dobit iz stavka 1. ovoga
članka je razlika između prihoda i rashoda koji se utvrđuju u skladu s ovim
Zakonom.

(3) Poreznu osnovicu
tuzemnoga poreznog obveznika čini ukupna dobit utvrđena u skladu sa stavkom 1.
i 2. ovoga članka ostvarena u tuzemstvu i inozemstvu.

(4) Poreznu osnovicu tuzemne
poslovne jedinice inozemnog poduzetnika čini dobit utvrđena u skladu sa stavkom
1. i 2. ovoga članka ostvarena u tuzemstvu.

(5) U poreznu osnovicu ulazi
i dobit koja se ostvaruje u postupku likvidacije.

1. Prihodi

 Članak 4.

(1) Prihodi su povećanja
gospodarstvenih koristi u obliku priljeva ili povećanja imovine ili smanjenja
obveza koja imaju za posljedicu povećanje kapitala. Ulaganja dioničara ili
članova društva u kapital društva ne smatraju se prihodima.

(2) U prihode se uključuju
bruto priljevi gospodarstvenih koristi i tražbine poreznog obveznika za njegov
račun, osim poreza na dodanu vrijednost i drugih naknada koji se naplaćuju u
korist trećih osoba. U komisionom i zastupničkom odnosu u prihode komisionara
ili zastupnika uključuju se samo iznosi provizije ili druge naknade.

(3) U prihode razdoblja za
koje se utvrđuje porez (porezno razdoblje) uključuju se bruto povećanja
gospodarstvenih koristi za isporučena dobra, obavljene usluge i po drugim
osnovama do kraja tog razdoblja.

(4) Kod utvrđivanja prihoda
od isporuke dobara danom isporuke razumijeva se dan kada je primatelju
omogućeno gospodarstveno raspolaganje dobrima.

(5) Kod utvrđivanja prihoda
od usluga u prihode poreznog razdoblja uključuju se bruto povećanja
gospodarstvenih koristi koja se odnose na usluge izvršene do kraja tog
razdoblja, a za usluge koje se obavljaju kroz više poreznih razdoblja prihodi
se priznaju razmjerno visini stupnja njihove dovršenosti u poreznom razdoblju.

(6) Kod ugovora o izgradnji
koji se ostvaruju kroz više poreznih razdoblja, prihodi se raspoređuju na
pojedina razdoblja prema stupnju dovršenosti. Prihodi od izgradnje stanova,
poslovnih prostora ili drugih objekata za nepoznatog kupca (tržište) uključuju
se u prihode poreznog razdoblja u kome je izvršena isporuka.

(7) Prihode poreznog
razdoblja čine i kamate na: kredite, po­zajmice, predujmove, tražbine za
prodaju uz odgodu plaćanja (redovne i zatezne kamate). U prihode poreznog razdoblja
uključuju se i iznosi zaračunani po osnovi valutne klauzule, najamnine i
zakupnine, naknade za korištenje patenata, trgovačkih znakova, autorskih prava,
računalnih programa i svih drugih prava.

(8) Prihodi iz stavka 7.
ovoga članka uključuju se u prihode poreznog razdoblja na koje se odnose na
vremenski razmjernoj osnovi. Prihodi od prodaje imovinskih prava po ugovorima
koji primatelju omogućavaju slobodno korištenje prava i po kojima davatelj nema
nikakvih daljnjih prava ni obveza smatraju se ugovorima o prodaji po kojima se
ukupna naknada uključuje u prihod razdoblja u kojem je prodaja obavljena.

(9) Prihode poreznog
razdoblja čine i prihodi od prodaje dugotrajne imovine (materijalne i
nematerijalne), dobici od prodaje tražbina, prihodi od dividendi i udjela u
dobiti, te dobici od prodaje dionica i udjela.

(10) U prihode se uključuju i
dobici proizašli iz revalorizacije imovine (usklađivanja na više s cijenama na
tržištu ili s fer vrijednostima) do visine iznosa koji je uključen u povećane
troškove amortizacije temeljem revalorizacije.

(11) U prihode se uključuju
naplaćeni penali i štete, primljeni darovi i nagrade, inventurni viškovi i sva
ostala povećanja gospodarstvenih koristi.

(12) U prihode poreznog
razdoblja uključuju se i prihodi po osnovi otpisa obveza ako je od vjerovnika
pisano potvrđeno da prihvaća djelomični ili potpuni otpis obveze ili istekom
razdoblja u kome je nastupila zastara.

(13) U prihode se uključuju i iznosi pozitivnih tečajnih ra­zlika,
realiziranih i nerealiziranih, po deviznim tražbinama i deviznim obvezama.

(14) U prihode se uključuju i vrijednosti vlastitih proizvoda i usluga
korištenih za dugotrajnu imovinu kao i za dodatna ulaganja na toj imovini
(građevinske objekte, opremu, nasade, osnovno stado, projekte i slično). Prihodi
po toj osnovi iskazuju se u visini troškova proizvoda i usluga (troškova
proizvodnje).

(15) Po ugovorima o financijskom najmu prihod razdoblja či­ni tržišna
cijena predmeta najma na dan predaje na korištenje. Iznosi koji se kod
financijskog najma ostvaruju na ime naknade financiranja uključuju se u prihode
na vremenski razmjernoj osnovi.

(16) U prihode poreznog razdoblja uključuju se i iznosi dr­žavnih pomoći
i poticaja u povezanosti s odnosnim rashodima, uki­danja dugoročnih
rezerviranja, ukidanja vrijednosnih usklađi­vanja, odgođeni prihodi iz ranijih
razdoblja oporezivanja, ranije otpisane tražbine ako su naplaćene, a i svi
drugi prihodi ostvareni po bilo kojoj osnovi od obavljanja djelatnosti.

2. Rashodi

 Članak 5.

(1) Rashodi su smanjenja gospodarstvenih koristi u obliku odljeva ili
iscrpljenja imovine ili stvaranja obveza koja imaju za posljedicu smanjenje
kapitala. Smanjenja kapitala po osnovi povrata i raspodjele ulagačima ne
smatraju se rashodima.

(2) Rashode poreznog razdoblja čine:

1. materijalni troškovi kao što su utrošene sirovine i materijal
uključivo i ambalaža i sitni inventar, utrošena energija, utrošeni re­zer­vni
dijelovi, utrošeni materijal i dijelovi za tekuće i investicijsko održavanje
objekata i opreme i ostali materijalni troškovi,

2.  troškovi usluga (proizvodnih i neproizvodnih) kao što su usluge
izrade proizvoda, prijevoza, održavanja objekata i opreme, istra­živanja i
razvoja, osiguranja imovine, platnog prometa i banaka, promidžbe i reklame,
usluge menadžmenta, komunalne uslu­ge, usluge osiguranja za pokriće šteta
uzrokovanih poslova­njem poreznog obveznika i obveznog osiguranja zaposlenika,
za­kup­nina i najamnina, sajmova, ptt-usluge, usluge savjetovanja, us­luge
odvjetnika, računovođa, revizora, troškovi reprezentacije, te sve ostale usluge
koje su uvjet za ostvarivanje prihoda. U usluge promidžbe i reklame mogu se
uključiti svi oblici slanja poruka čija je svrha promocija i reklamiranje
poreznog obveznika ili promidžba njegovog proizvoda, usluge ili naziva,

3. troškovi amortizacije (dugotrajne materijalne i nematerijalne
imovine),

4. troškovi plaća zaposlenika (plaće i naknade plaća, porezi i doprinosi
na plaće),

5. naknade troškova zaposlenicima (dnevnice, troškovi pri­je­voza na
posao i s posla, troškovi prijevoza na službenom putu, troš­kovi stručnog usavršavanja,
školovanja i stipendiranja kao i svi drugi troškovi koji su nastali u svezi sa
sadašnjim i budućim radom),

6. rezerviranja za rizike i troškove (rezerviranja za mirovine i
otpremnine, rezerviranja za troškove obnavljanja prirodnih bogatstava, rezerviranja
za troškove u garantnim rokovima i rezerviranja za troškove po započetim
sudskim sporovima),

7. vrijednosna usklađenja dugotrajne i kratkotrajne imovine,

8. troškovi financiranja (redovne i zatezne kamate, tečajne razlike,
valutne klauzule i jamstva),

 9. darovanja u naravi ili u
novcu i

10.  ostali troškovi poslovanja
(članarine strukovnim udrugama, upravni i sudski troškovi, troškovi stručne
literature, plaćeni penali i kazne a i svi drugi troškovi koji su nastali u
svezi s ostvarivanjem prihoda ili dobiti poreznog obveznika).

(3) Iznosi iz stavka 2. ovoga
članka uključuju se u rashode poreznog razdoblja, osim u dijelu koji se odnosi
na trošak zaliha nedovršene proizvodnje, poluproizvoda, dijelova proizvoda i
gotovih proizvoda (sučeljavanje rashoda s prihodima).

(4) U trošak zaliha
nedovršenih proizvoda, poluproizvoda i dijelova proizvoda, te zaliha vlastitih
gotovih proizvoda uključuju se najmanje izravni troškovi proizvodnje
(materijala i rada) i opći troškovi proizvodnje.

(5) U rashode poreznog
razdoblja uključuju se i troškovi nabave prodane trgovačke robe, materijala,
sitnog inventara, rezervnih dijelova i ambalaže.

(6) U trošak nabave trgovačke
robe, materijala, sitnog inventara, rezervnih dijelova i ambalaže uključuje se
kupovna cijena umanjena za popuste iskazane u računu, carina i uvozne
pristojbe, nepovratni porezi i trošak prijevoza zaliha do mjesta skladištenja
ili prodaje.

(7) U rashode poreznog
razdoblja uključuju se i neamortizirani troškovi nabave prodane dugotrajne
imovine.

(8) U trošak nabave
dugotrajne imovine uključuje se kupovna cije­na umanjena za popuste iskazane u
računu, carina i uvozne pris­tojbe, nepovratni porezi, troškovi projektiranja i
nadzora, troškovi priprema prostora za građenje, troškovi instaliranja opreme,
prijevoza i drugi troškovi nastali u procesu dovođenja sredstava u radno
stanje. Kod već upotrebljavanih građevinskih objekata, postrojenja i opreme na
kojima se obavljaju dodatna ulaganja, knjigovodstvena vrijednost se uvećava za
ta ulaganja. Dodatnim ulaganjima razumijevaju se ulaganja kojima se povećava
kapacitet ili produljuje prethodno procijenjeni vijek uporabe, mijenja na­mjena,
omogućava znatno unapređenje kakvoće proizvodnje ili pos­tiže znatno smanjenje
proizvodnih troškova.

(9) Rashodi amortizacije dugotrajne
imovine utvrđuju se prema Pravilniku o amortizaciji.

(10) Iznimno od odredbe
stavka 9. ovoga članka rashodom amortizacije smatra se i dodatni, djelomični
ili potpuni otpis opreme i poslovnih objekata nabavljenih u poreznom razdoblju.

(11) Opremom iz stavka 10. ovoga članka smatraju se postrojenja i
strojevi, alati, pogonski i uredski inventar, informatička oprema, namještaj,
transportni uređaji i sredstva, osim osobnih au­tomobila i drugih sredstava za
prijevoz poslovodnih, rukovodnih i drugih zaposlenih osoba, a poslovnim
objektima smatraju se gra­đe­vinski objekti koji služe za obavljanje poslovnih
djelatnosti.

(12) Rashodima amortizacije smatra se i amortizacija po­ve­ćanja
vrijednosti dugotrajne imovine zbog revalorizacije na više do visine iznosa
koji je po toj osnovi uračunan u prihode.

(13) U rashode poreznog razdoblja uključuju se i gubici od prodaje
dionica i udjela.

(14) U rashode poreznog razdoblja uključuju se i dugoročna rezerviranja
kod banaka i osiguravajućih društava koje su ovi porezni obveznici dužni
provesti suglasno posebnim propisima.

(15) U rashode poreznog razdoblja uključuju se i darovanja u naravi ili
u novcu doznačena na žiroračun u kulturne, znanstvene, odgojno-obrazovne,
zdravstvene, humanitarne, športske, vjerske i druge svrhe, udrugama i drugim
osobama koje navedene djelatnosti obavljaju u skladu s posebnim propisima. Ako
se darovanja daju u naravi, darodavatelj i daroprimatelj obvezni su o tome
imati vjerodostojne isprave.

(16) U rashode poreznog razdoblja uključuju se i manjkovi na imovini,
kao i pripadajući porezi obračunani na te manjkove.

(17) U rashode poreznog
razdoblja uključuju se i rashodi nastali na temelju više sile i drugih
izvanrednih događaja.

(18) U rashode poreznog
razdoblja ne mogu se uključiti rashodi koji nisu u svezi s obavljanjem
djelatnosti poreznog obveznika niti su posljedica obavljanja djelatnosti.

(19) Rashodi koji nisu
vjerodostojno dokumentirani ne priznaju se kao rashodi poreznog razdoblja.

3. Prihodi
i rashodi iz poslovnih odnosa povezanih osoba

 Članak 6.

(1) Ako se poslovima između
tuzemne poslovne jedinice inozemnog poduzetnika i društva osnivača ili između
tuzemnoga ovisnog društva i inozemnoga matičnog društva ili tuzemnoga matič­nog
društva i inozemnoga ovisnog društva povećavaju rashodi tuzemnoga poreznog
obveznika po osnovi izdataka za nabavu proizvoda i usluga, usluga menadžmenta,
intelektualnih usluga, rob­nih i zaštitnih znakova, patenata, licencija,
zajmova, raznih nak­nada i po drugim osnovama smanjuje porezna osnovica
tuzemnoga poreznog obveznika i obavlja skriveni transfer dobiti, navedene
transakcije obračunati će se po tržišnim cijenama koje bi se za usporedivu
transakciju postigle na usporedivom tržištu pod istim ili sličnim okolnostima
između nepovezanih osoba. Isto se odnosi i na skrivene isplate dobiti putem
smanjivanja prihoda tuzemnoga poreznog obveznika.

(2) Za utvrđene razlike prema
stavku 1. ovoga članka povećat će se osnovica poreza na dobit tuzemnoga
poreznog obveznika (tu­zemne poslovne jedinice inozemnog poduzetnika ili
tuzemnog društva).

4. UveĆanja dobiti

 Članak 7.

(1) Dobit iz članka 3. ovoga Zakona uvećava se za:

1. troškove amortizacije iznad najviše porezno dopustivog iznosa,

2. 70% troškova reprezentacije (ugošćenja, darovi sa ili bez utisnutog
znaka tvrtke ili proizvoda, troškovi odmora, športa, re­krea­cije i razonode,
zakupa automobila, plovila, zrakoplova, kuća za odmor i drugi slični izdaci),

3. troškove novčanih kazni za
prekršaje i prijestupe,

4. 30% troškova nastalih u
svezi s vlastitim ili unajmljenim mo­tornim vozilima i drugim sredstvima za
osobni prijevoz poslovodnih, rukovodnih i drugih zaposlenih osoba, ako se po
osnovi korištenja sredstava za osobni prijevoz ne utvrđuje plaća, osim troškova
osiguranja,

5. rashode darovanja u visini
većoj od 2% ostvarenih prihoda u prethodnoj godini, osim ako su ti rashodi
nastali prema posebnim programima i rješenju nadležnog ministarstva,

6. rashode po osnovi manjkova na imovini iznad visine utvrđene odlukom
Hrvatske gospodarske komore, odnosno Hrvat­ske obrtničke komore u smislu
propisa o porezu na dodanu vrijednost, te pripadajući porez obračunat na te
manjkove i

7.  skrivene isplate dobiti.

(2) Pod skrivenim isplatama dobiti iz stavka 1. točke 7. ovoga članka
razumijevaju se povećanja rashoda ili smanjenja prihoda poreznog razdoblja po
osnovi izuzimanja imovine i korištenja usluga od strane vlasnika i suvlasnika
trgovačkih društava za privatne potrebe.

5. Umanjenja dobiti

 Članak 8.

Dobit iz članka 3. ovoga Zakona umanjuje se za prihode od dividendi i
udjela u dobiti, te za trošak amortizacije koji ranije nije bio priznat.

6. Porezni gubitak

 Članak 9.

(1) Ako se u postupku utvrđivanja porezne osnovice utvrdi negativna
osnovica porezni obveznik ima porezni gubitak.

(2) Porezni gubitak prenosi se i nadoknađuje umanjivanjem porezne
osnovice u idućim poreznim razdobljima.

(3) Ako porezni obveznik umanjuje poreznu osnovicu po osnovi plaća
novozaposlenih, a iskaže porezni gubitak, porezni gubitak može povećati za taj
iznos.

(4) Porezni obveznik gubi pravo na odbitak poreznog gubitka iz stavka 1.
ovoga članka istekom pete godine računajući od godine za koju je porezni
gubitak utvrđen.

IV. POREZNO RAZDOBLJE

 Članak 10.

(1) Porez na dobit utvrđuje se za poslovnu godinu, dio pos­lov­ne godine
i razdoblje likvidacije.

(2) Poslovna godina u pravilu je kalendarska godina.

(3) Porez na dobit utvrđuje se za dio poslovne godine i to za:

1. razdoblje od početka poslovanja poreznog obveznika do kraja te
poslovne godine,

2. razdoblje od premještaja sjedišta ili upravljanja poslovima iz
inozemstva u tuzemstvo do kraja te poslovne godine,

3. razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do
premještaja sjedišta ili upravljanja poslovima iz tuzemstva u inozemstvo,

4. razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do otvaranja
likvidacije.

5. razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do
otvaranja stečaja.

6. razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do dana
spajanja ili pripajanja.

(4) Porezna uprava može na zahtjev poreznog obveznika odo­briti da se
poslovna i kalendarska godina razlikuju.

V. SPAJANJA I PRIPAJANJA

 Članak 11.

(1) Porezni obveznici koji se spajaju ili pripajaju dostavljaju Poreznoj
upravi financijska izvješća i poreznu prijavu s nadnev­kom koji prethodi
nadnevku spajanja ili pripajanja.

(2) Prava i obveze spojenih ili pripojenih poreznih obveznika iz
porezno-pravnog odnosa preuzima pravni sljednik.

VI. POREZNA STOPA

 Članak 12.

Porez na dobit plaća se po stopi od 20% na utvrđenu poreznu osnovicu.

VII. OLAKŠICE, OSLOBOĐENJA I POTICAJI

1. OlakŠice obveznicima s podruČja posebne drŽavne skrbi

 Članak 13.

(1) Porezni obveznici koji obavljaju djelatnost na području posebne državne
skrbi i zapošljavaju više od pet zaposlenika u radnom odnosu na neodređeno
vrijeme, pri čemu više od 50% zaposlenika ima prebivalište i boravi na području
posebne državne skrbi, plaćaju porez na dobit u visini od:

1. 25 % (dvadesetpet posto)
od propisane porezne stope na području prve skupine,

2. 50% (pedeset posto) od
propisane porezne stope na području druge skupine i

3. 75% (sedamdesetpet posto)
od propisane porezne stope na području treće skupine.

(2) Smatra se da porezni
obveznik iz stavka 1. ovoga članka, zapošljava na neodređeno vrijeme
zaposlenika s područja posebne državne skrbi, ako je zaposlenik proveo u radnom
odnosu kod poreznog obveznika i imao prebivalište i boravio na području posebne
državne skrbi najmanje devet mjeseci u poslovnoj godini.

2. OlakŠice i osloboĐenja za porezne obveznike na podruČju Grada
Vukovara

 Članak 14.

(1) Porezni obveznici koji obavljaju djelatnost na području Grada
Vukovara i zapošljavaju više od pet zaposlenika u radnom odnosu na neodređeno
vrijeme, pri čemu više od 50% zaposlenika ima prebivalište i boravi na području
Grada Vukovara, oslobođeni su plaćanja poreza na dobit za 2000. godinu i
sljedećih pet poslovnih godina nakon početka primjene ovoga Zakona, a nakon
toga porez na dobit plaćaju u visini 25% od propisane stope.

(2) Smatra se da porezni
obveznik iz stavka 1. ovoga članka, zapošljava na neodređeno vrijeme
zaposlenika s područja Grada Vukovara, ako je zaposlenik proveo u radnom odnosu
kod poreznog obveznika i imao prebivalište i boravio na području Grada Vukovara
najmanje devet mjeseci u poslovnoj godini.

3. OlakŠice i osloboĐenja za porezne obveznike koji posluju u slobodnim
zonama

 Članak 15.

(1) Korisnici slobodne zone iz Zakona o slobodnim zonama plaćaju porez
na dobit u visini 50% od propisane stope.

(2) Korisnik slobodne zone koji u zoni gradi ili sudjeluje u izgradnji
objekata ulaganjem sredstava u iznosu većem od 1.000.000,00 kuna, nakon što uloži
sredstva, u godini ulaganja i narednih pet godina poslovanja u zoni oslobođen
je plaćanja poreza na dobit, ali najviše do visine uloženih sredstava.

(3) Iznimno, Vlada Republike Hrvatske može, kada utvrdi gospodarstveni
interes Republike Hrvatske za pojedine zone ili za obavljanje određenih
djelatnosti u zoni, povećati porezne olakšice iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

(4) Olakšice iz stavka 3. ovoga članka Vlada određuje odlu­kom na
prijedlog ministra gospodarstva.

(5) Za obavljanje djelatnosti u slobodnim zonama na pod­ručju Vukovarsko
- srijemske županije ne plaća se porez na dobit u razdoblju od pet godina od
početka obavljanja djelatnosti, a na­kon toga porez na dobit plaća se u visini
25% propisane stope.

4. Poticaji ulaganja

 Članak 16.

(1) Na dobit ostvarenu od ulaganja koja iznosi najmanje 10 milijuna
kuna, porez na dobit plaćat će se po stopi od 7% za vrijeme od 10 godina od
godine početka ulaganja, uz uvjet da se u tom razdoblju osigura zapošljavanje
najmanje 30 zaposlenika, otpočevši od isteka prve godine ulaganja.

(2) Na dobit ostvarenu od
ulaganja u iznosu većem od 20 milijuna kuna, porez na dobit plaćat će se po
stopi od 3% za vrijeme od 10 godina od godine početka ulaganja, uz uvjet da se
u tom razdoblju osigura zapošljavanje najmanje 50 zaposlenika, otpočevši od
isteka prve godine ulaganja.

(3) Na dobit ostvarenu od
ulaganja u iznosu većem od 60 milijuna kuna, porez na dobit plaćat će se po
stopi od 0% za vrijeme od 10 godina od godine početka ulaganja, uz uvjet da se
u tom razdoblju osigura zapošljavanje najmanje 75 zaposlenika, otpočevši od prve
godine ulaganja.

(4) Ukupan iznos porezne
povlastice, koju ulagatelj može iskoristiti tijekom trajanja roka plaćanja
povlaštene stope poreza na dobit, ne može prelaziti iznos samog ulaganja. Iznos
porezne povlastice utvrđuje se kao razlika obračunatog poreza na dobit
izračunanog primjenom propisane stope i stopa iz ovoga članka.

(5) Ako porezni obveznik
nositelj poreznih povlastica smanji broj zaposlenika utvrđen odredbama ovoga
članka, prestaje mu pravo korištenja tih povlastica za cijelo razdoblje za koje
su odobrena, uz obvezu povrata sredstava ostvarenih korištenjem odobrenih
povlastica uvećanih za iznos zakonske zatezne kamate.

(6) Poreznom obvezniku
nositelju poreznih povlastica kojemu je ukinuto pravo njihova korištenja ne može
se ponovo odobriti njihovo korištenje.

(7) U iznos ulaganja iz
stavka 1., 2. i 3. ovoga članka ne uračunava se vrijednost zemljišta i
građevina koje su starije od jedne godine, i ranije korištena oprema, što se
unose kao ulog.

(8) Porezne povlastice mogu
koristiti samo nositelji poticajnih mjera iz Zakona o poticanju ulaganja.
Iznimno, ako se ulaga­nje vrši u turističku djelatnost, na teme­lju zahtjeva
ulagate­lja, a na prijedlog Ministarstva turizma, Vlada Republike Hrvatske može
odlučiti da nosite­lj poreznih povlastica može biti već postojeće društvo.

5. Poticaji zapoŠljavanja

Članak 17.

(1) Porezna osnovica dodatno se može umanjiti po osnovi plaća novih
zaposlenika i to za visinu plaća i doprinosa na plaću koji su obračunani za
razdoblje za koje se utvrđuje porez, a isplaćeni do dana podnošenja porezne
prijave.

(2)Novim
zaposlenicima u smislu stavka 1. ovoga članka sma­traju se zaposlenici s kojima
je sklopljen ugovor o radu na ne­od­ređeno vrijeme, a zaposlenje kod poreznog
obveznika uslijedilo je nakon jednomjesečne prijave kod Zavoda za
zapošljavanje, odustanka od korištenja prava na mirovinu ili prvog zaposlenja.
Novim zaposlenicima smatraju se i osobe zaposlene na određeno vrijeme kao
pripravnici, vježbenici, stažisti i slično.

 (3) Ako porezni obveznik tijekom poreznog razdoblja zak­ljuči
ugovor o radu s novim zaposlenicima iz stavka 1. ovoga član­ka i u istom
poreznom razdoblju raskine ugovor o radu s određenim brojem zaposlenika,
porezna osnovica umanjuje se za razliku između obračunanih i isplaćenih plaća
novim zaposlenicima i obračunanih plaća koje bi u istom poreznom razdoblju
primili zaposlenici s kojima je raskinut ugovor o radu.

(4) Pravo na umanjenje
porezne osnovice za plaću i doprinose na plaću novog zaposlenika porezni
obveznik može koristiti godinu dana od dana zaposlenja novog zaposlenika.

(5) Iznimno od stavka 4.
ovoga članka porezni obveznik može pravo na dodatno umanjenje porezne osnovice
za isplaćene plaće i doprinose na plaću novih zaposlenika - invalida koristiti
tri godine računajući od dana njihova zaposlenja.

6. Poticaj poreznim obveznicima osnovanim u svrhu profesionalne
rehabilitacije i zapoŠljavanja osoba s invaliditetom

 Članak 18.

 Porezni obveznik osnovan po
posebnim propisima u svrhu obavljanja profesionalne rehabilitacije i
zapošljavnja osoba s invaliditetom plaća porez na dobit u visini od 25% od
propisane stope.

VIII. UTVRĐIVANJE POREZA

1. Razdoblje utvrĐivanja poreza

 Članak 19.

Porez na dobit utvrđuje se nakon isteka kalendarske godine, ili drugog
razdoblja utvrđivanja poreza, prema poreznoj osnovici ostvarenoj u tom
razdoblju.

2. Porezna prijava

 Članak 20.

(1) Porezni obveznik dužan je
za razdoblje za koje se utvr­đuje porez podnijeti prijavu poreza na dobit.

(2) Prijavu poreza na dobit s
obračunanim porezom i dokazom o uplati toga poreza porezni obveznik dužan je
dostaviti Poreznoj upravi najkasnije četiri mjeseca nakon isteka razdoblja za
koje se utvrđuje porez na dobit.

(3) Porezni obveznici koji
koriste olakšice, oslobođenja i poticaje dužni su u poreznoj prijavi iskazati i
podatke o poreznoj osnovici i poreznoj obvezi prije korištenja olakšica,
oslobođenja i poticaja.

(4) Uz prijavu poreza na
dobit podnosi se i Bilanca i Račun dobiti i gubitka.

3. Predujmovi poreza

 Članak 21.

(1) Tijekom godine, porezni obveznici plaćaju predujam poreza na dobit
koji se utvrđuje na temelju prijave poreza na dobit za prethodnu godinu.

(2) Porezni obveznici plaćaju predujam poreza na dobit mjesečno, do
kraja tekućeg mjeseca za prethodni mjesec, u visini jedne dvanaestine porezne
obveze za prethodnu godinu.

(3) Ako je porezni obveznik
tijekom godine u obliku predujma platio više poreza nego što je dužan po
poreznoj prijavi, više plaćeni porez vraća mu se na njegov zahtjev ili se
uračunava u predujmove sljedećeg razdoblja.

(4) Porezna uprava može, na
temelju zahtjeva poreznog obveznika ili obavljenog nadzora ili na temelju
drugih podataka o poslovanju poreznog obveznika s kojima raspolaže, rješenjem
utvrditi nove iznose mjesečnih predujmova ili drugo razdoblje plaćanja
predujmova. Rješenje o predujmu vrijedi do izmjene.

(5) Poreznim obveznicima koji
počinju obavljati djelatnost, mjesečni predujam poreza na dobit za tekuću
godinu određuje Porezna uprava na temelju procjene mogućnosti ostvarenja
njihove dobiti. Mogućnost ostvarivanja dobiti utvrđuje se nakon isteka tri
mjeseca poslovanja poreznog obveznika.

(6) Iznimno od odredbe stavka
1. ovoga članka fizičke osobe iz članka 2. stavka 7. ovoga Zakona koje podnesu
zahtjev da će umjesto poreza na dohodak plaćati porez na dobit, predujam poreza
na dobit u prvoj godini plaćaju u visini predujma poreza na dohodak utvrđenog
na temelju porezne prijave za godinu u kojoj je podnijet zahtjev.

IX. POREZ PO ODBITKU

 Članak 22.

(1) Porezni obveznici koji plaćaju naknade za korištenje prava
intelektualnog vlasništva (prava na reprodukciju, patente, licencije, zaštitni
znak, dizajn ili model, proizvodni postupak, proizvodne formule, nacrt, plan,
industrijsko ili znanstveno iskustvo i druga slična prava), naknade za usluge
istraživanja tržišta, poreznog savjetovanja, revizorske usluge i slično, dividende,
udjele u dobiti i kamate inozemnim osobama koje nisu fizičke osobe, dužni su
prilikom isplate od naknade obračunati, obustaviti i uplatiti porez na dobit po
stopi od 15%.

(2) Iznimno od odredbi stavka
1. ovoga članka porez na dobit po odbitku ne plaća se na kamate koje se
plaćaju:

1. kod prodaje opreme na
kredit koja poreznom obvezniku služi za obavljanje djelatnosti,

2. kod prodaje robe na kredit
poreznom obvezniku i

3. po kreditima bilo koje
vrste koje daje inozemna banka.

X. URAČUNAVANJE INOZEMNOG POREZA

 Članak 23.

(1) Ako je tuzemni porezni obveznik ostvario prihode ili dobit
poslovanjem u inozemstvu (izravno ili putem poslovne jedinice) i na njih platio
porez na dobit ili njemu istovrsni porez, tako plaćen porez u inozemstvu
uračunat će mu se u tuzemni porez najviše do iznosa poreza na dobit koji bi za
tako ostvarene prihode ili na tako ostvarenu dobit platio u tuzemstvu.

(2) Iznos poreza na dobit koji se može uračunati u tuzemni utvrđuje se
tako da se na prihode ili dobit ostvarenu u inozemstvu primijeni stopa za
uračunavanje. Stopa za uračunavanje izraču­nava se tako da se stavi u odnos
ukupna porezna obveza utvrđena prije dodatnih umanjenja porezne osnovice i
ukupno ostvarena dobit samo iz tuzemnog poslovanja.

(3) U svrhu uračunavanja plaćenog poreza u inozemstvu iz stavka 1. ovoga
članka porezni obveznik je dužan Poreznoj upravi predočiti dokaz o plaćenom
porezu u inozemstvu.

XI. MJERODAVNOST POSLOVNIH KNJIGA
I FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA

 Članak 24.

(1) Za utvrđivanje porezne osnovice mjerodavne
su poslovne knjige koje se vode u skladu s propisima o računovodstvu te
financijska izvješća koja se sastavljaju na temelju tih propisa (bilanca, račun
dobitka i gubitka) ako porezni propisi ne određuju drugačije.

(2) Porezni obveznici utvrđuju i u računovodstvu
iskazuju stanja i promjene imovine, obveza i kapitala te nastale iznose pri­hoda,
rashoda i rezultat poslovanja uz primjenu računovod­stvenog načela nastanka
događaja, što znači da se poslovni događaji iska­zuju u računovodstvu kada su
nastali i iskazuju u financijskim izvje­šćima razdoblja na koje se odnose.

XII. POSTUPOVNE ODREDBE

 Članak 25.

Glede utvrđivanja, naplate i povrata poreza, žalbenog postupka,
prekršajnog postupka i određenja pojmova ovoga Zakona primjenjuju se odredbe
Općega poreznog zakona.

XIII. OVLASTI

 Članak 26.

Ovlašćuje se ministar financija da donosi propise za provedbu ovoga
Zakona**.** Ministar financija posebno se ovlašćuje da provedbenim aktima
propiše:

1. način i rokove vrijednosnih usklađenja dugotrajne i kratkotrajne
imovine (članak 5. stavak 2. točka 7.),

2. način i rokove amortizacije dugotrajne imovine (članka 5. stavak 9.),

3. oblik i sadržaj porezne prijave (članak 20. stavak 1.),

4. način i rokove dostavljanja podataka o obračunanom i plaćenom porezu
po odbitku (članak 22.).

XIV. KAZNENE ODREDBE

 Članak 27.

(1) Novčanom kaznom od 500,00 do 200.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj:

1. porezni obveznik koji nakon isteka
razdoblja utvrđivanja poreza ne utvrdi poreznu obvezu u skladu s odredbama
ovoga Zakona ili ne uplati utvrđeni porez u propisanom roku (članak 19. i 20.)

2. porezni obveznik koji ne uplati u
propisanom roku predujam poreza (članak 21. stavak 2.)

3. porezni obveznik koji u propisanom roku ne
utvrdi poreznu obvezu poreza po odbitku u skladu s odredbama ovoga Zakona ili
ne uplati utvrđeni porez po odbitku (članak 22.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka
kaznit će se i odgovorna osoba poreznog obveznika novčanom kaznom od 500,00 do
20.000,00 kuna.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

 Članak 28.

(1) Dobit ostvarena do dana početka primjene ovoga Zakona oporezivat će
se po propisima koji su tada bili na snazi.

(2) Iznimno od odredbe članka 21. stavka 1. ovoga Zakona predujam poreza
na dobit za razdoblje od mjeseca travnja 2001. godine do podnošenja porezne
prijave za 2001. godinu, a najduže do mjeseca travnja 2002. godine, utvrdit će
se na temelju podataka iz porezne prijave za 2000. godinu, na način da se dobit
iskazana na rednom broju 17. umanji za preneseni ukamaćeni gubitak iskazan na
rednom broju 28. porezne prijave i na tako utvrđenu osnovicu primijeni porezna
stopa iz članka 12. ovoga Zakona.

(3) Fizičke osobe iz članka 2. stavka 7. ovoga Zakona koje su do dana
primjene ovoga Zakona bili obveznici poreza na dobit ili žele nakon početka
primjene postati obveznici poreza na dobit, mogu se o promjeni načina
oporezivanja za 2001. godinu pisano izjasniti do kraja veljače 2001. godine.

(4) Prihodi i rashodi iz članka 4. i 5. ovoga Zakona, utvrđivat će se
prema Hrvatskim računovodstvenim standardima, ako ovim Zakonom nije propisano
drukčije.

(5) Danom početka primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o porezu
na dobit (»Narodne novine«, br. 35/95. i 106/96.).

(6) Danom početka primjene ovoga Zakona prestaje važiti članak 11.
Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96.
- ispravak, 124/97., 73/00. i 87/00. - is­pravak), članak 41. Zakona o športu
(»Narodne novine«, br. 111/97. i 13/98. - ispravak) u dijelu koji se odnosi na
obveznike poreza na dobit, članak 21. Zakona o pravima samostalnih umjetnika i
poticanju kulturnog i umjetničkog stvaralaštva (»Narodne novine«, br. 43/96. i
44/96. - ispravak) u dijelu koji se odnosi na obveznike poreza na dobit, članci
36. i 37. Zakona o slobodnim zonama (»Narodne novine«, br. 44/96.), i članci 6.
i 7. Zakona o poticanju ulaganja (»Narodne novine«, br. 73/00.) u dijelu u
kojem je uređeno plaćanje poreza na dobit.

Stupanje na snagu Zakona

 Članak 29.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama« a primjenjuje se od 1. siječnja 2001.

Klasa: 410-01/00-01/06
Zagreb, 7. prosinca 2000.

ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA SABORA

 Predsjednik
Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Zakon, NN 127/2000-2356