### NN 111/2022 (26.9.2022.), Pravilnik o ciljevima očuvanja i mjerama očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova u područjima ekološke mreže

Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja

1632

Na temelju članka 55. stavka 6. Zakona o zaštiti prirode (»Narodne novine«, br. 80/13, 15/18, 14/19 i 127/19) te članka 38. stavka 3. Zakona o sustavu državne uprave (»Narodne novine«, broj 66/19) ministar gospodarstva i održivog razvoja, uz prethodno mišljenje Ministarstva poljoprivrede klasa: 011-04/22-01/16, urbroj: 525-04/93-22-5 od 28. srpnja 2022. godine i prethodnu suglasnost ministra vanjskih i europskih poslova klasa: 011-02/22-03/5, urbroj: 521-IV-01-02-22-4 od 12. kolovoza 2022. godine, donosi

PRAVILNIK

O CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA I STANIŠNIH TIPOVA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju ciljevi očuvanja, mjere očuvanja i način provedbe mjera očuvanja ciljnih stanišnih tipova i vrsta, osim ptica, za područja očuvanja značajnih za vrste i stanišne tipove iz Priloga ovoga Pravilnika.

Članak 2.

Ovim se pravilnikom preuzima u hrvatsko zakonodavstvo Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22. 7. 1992.)

Članak 3.

(1) Pojmovi koji se koriste u ovom Pravilniku imaju sljedeće značenje:

1. cilj očuvanja je stanje koje se želi očuvati ili postići za neku vrstu ili stanišni tip na Području očuvanja značajnom za vrste i stanišne tipove proglašenom Uredbom o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže (»Narodne novine«, broj 80/19), kako bi se povećao doprinos tog područja u postizanju povoljnog stanja te vrste odnosno stanišnog tipa na nacionalnoj, biogeografskoj i europskoj razini

2. mjere očuvanja su mehanizmi za ostvarivanje utvrđenih ciljeva očuvanja vrste i stanišnog tipa

3. Ministarstvo je tijelo državne uprave nadležno za poslove zaštite prirode.

(2) Osim pojmova iz stavka 1. ovoga članka, pojedini pojmovi koji se koriste u ovom Pravilniku imaju jednako značenje kao pojmovi definirani Zakonom o zaštiti prirode (»Narodne novine«, br. 80/13, 15/18, 14/19 i 127/19).

(3) Izrazi koji se koriste u ovom Pravilniku, a imaju rodno značenje, odnose se jednako na muški i ženski rod.

Članak 4.

(1) Ciljevi očuvanja i mjere očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova za područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove iz Priloga ovoga Pravilnika iskazani su u tabličnom prikazu u Prilogu ovoga Pravilnika, a ciljevi očuvanja i mjere očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova za ostala područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove bit će iskazani u tabličnom prikazu i objavljeni na službenim stranicama Ministarstva, po dobivenom prethodnom mišljenju tijela državne uprave nadležnog za poslove poljoprivrede, šumarstva, lovstva, ribarstva i akvakulture.

(2) Tablični prikazi iz stavka 1. ovoga članka sadrže:

– identifikacijski broj i naziv područja

– šifru stanišnog tipa i hrvatski naziv stanišnog tipa područja

– znanstveni naziv vrste i hrvatski naziv vrste

– hrvatski naziv vrste/hrvatski naziv stanišnog tipa

– znanstveni naziv vrste/šifra stanišnog tipa

– cilj očuvanja s atributima i, prema potrebi, dodatnim informacijama

– mjere očuvanja.

Članak 5.

(1) Stanišni tipovi Nacionalne klasifikacije staništa (NKS) utvrđuju se pravilnikom kojim se propisuje popis stanišnih tipova i karta staništa.

(2) Opisi pojedinih stanišnih tipova i karakteristične vrste stanišnih tipova definirani su sljedećim priručnicima:

– Priručnik za određivanje kopnenih staništa u Hrvatskoj prema Direktivi o staništima EU (Državni zavod za zaštitu prirode, 2009.)

– Priručnik za određivanje podzemnih staništa u Hrvatskoj prema Direktivi o staništima EU (Državni zavod za zaštitu prirode, 2010.)

– Priručnik za određivanje morskih staništa u Hrvatskoj prema Direktivi o staništima EU (Državni zavod za zaštitu prirode, 2011.)

– Interpretacijski priručnik o staništima Europske unije (Europska komisija, Generalna uprava za okoliš, travanj 2013.) (eng. Interpretation Manual of European Union Habitats, European Commission, DG Environment, April 2013).

(3) Priručnici iz stavka 2. podstavaka 1. do 3. ovoga članka dostupni su na mrežnoj stranici Ministarstva, a priručnik iz podstavka 4. dostupan je na mrežnoj stranici Europske komisije.

(4) Popis i položaj referentnih objekata koji zadovoljavaju kriterij stanišnih tipova 8310 i 8330 dostupni su putem informacijskog sustava zaštite prirode.

(5) Mjere očuvanja stanišnih tipova iz Priloga ovoga Pravilnika koje upućuju na očuvanje povoljnih stanišnih uvjeta i/ili karakterističnih vrsta stanišnih tipova moraju se sagledavati u skladu s opisom stanišnih tipova iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.

Članak 6.

Mjere očuvanja propisane Prilogom ovoga Pravilnika, kao i one objavljene na službenim stranicama Ministarstva, provode se u okviru planskih dokumenata gospodarenja prirodnim dobrima, dokumenata prostornog uređenja, planova upravljanja zaštićenim područjem i/ili područjem ekološke mreže, planova upravljanja strogo zaštićenim vrstama te kod provedbe zahvata i/ili aktivnosti koji bi mogli utjecati na ciljeve očuvanja radi postizanja kojih su mjere očuvanja propisane.

Članak 7.

Prilog je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio.

Članak 8.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 612-07/21-06/01
 Urbroj: 517-10-2-22-14
 Zagreb, 29. kolovoza 2022.

Ministar
 izv. prof. dr. sc. Davor Filipović, v. r.

PRILOG

CILJEVI OČUVANJA I MJERE OČUVANJA CILJNIH VRSTA I STANIŠNIH TIPOVA PODRUČJA OČUVANJA ZNAČAJNA ZA CILJNE VRSTE I STANIŠNE TIPOVE

HR2000007 Betina velika jama

|  |  |
| --- | --- |
| 8310 | Špilje i jame zatvorene za javnost |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: |
| Atributi | |
| • Očuvan je speleološki objekt  • Očuvani su povoljni stanišni uvjeti u speleološkom objektu i njegovom nadzemlju  • Očuvani su povoljni hidromorfološki uvjeti i kvaliteta vode podzemnog jezera  • Objekt se ne posjećuje niti uređuje posjetiteljskom infrastrukturom | |
| • Očuvana je populacija vrste Stygodiaptomus petkovskii | |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete u speleološkom objektu i njegovom nadzemlju.  – Zabranjeno je komercijalno korištenje speleološkog objekta.  – Zabranjeno je uređenje speleološkog objekta posjetiteljskom infrastrukturom.  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne krške vode. | |

HR2000019 Čoćina jama

|  |  |
| --- | --- |
| 8310 | Špilje i jame zatvorene za javnost |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: |
| Atributi | |
| • Očuvan je speleološki objekt  • Očuvani su povoljni stanišni uvjeti u speleološkom objektu i njegovom nadzemlju  • Objekt se ne posjećuje niti uređuje posjetiteljskom infrastrukturom | |
| • Očuvana je populacija vrste Trichoniscus matulicii metkovicensis | |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete u speleološkom objektu i njegovom nadzemlju.  – Zabranjeno je komercijalno korištenje speleološkog objekta.  – Zabranjeno je uređenje speleološkog objekta posjetiteljskom infrastrukturom.  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne krške vode. | |

HR2000415 Odransko polje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 3130 | Amfibijska staništa Isoeto-Nanojuncetea | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održan je stanišni tip unutar zone površine 360 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Unutar zone nije detaljno kartiran stanišni tip te ga je potrebno detaljno kartirati  (indikativni rok: Q4 2026). |
| • Održane su niske, blago položene obale pogodne za razvoj amfibijskih zajednica | |  |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete održavanjem niskih, blago položenih obala za razvoj amfibijskih zajednica. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 3150 | Prirodne eutrofne vode s vegetacijom  Hydrocharition ili Magnopotamion | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 200 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvani su svi rukavci i mrtvice te njihova povezanost s rijekom | |  |
| • Održan je pH vode > 7 | |  |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete održavanjem prirodnih i umjetnih vodenih površina, stajaćica i sporih tekućica.  – Sprečavati prirodnu sukcesiju stajaćica povremenim uklanjanjem nakupljene organske tvari.  – Očuvati mrtvice i osigurati njihovu povezanost s rijekom. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 6510 | Nizinske košanice  (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održan je stanišni tip u zoni površine 470 ha | | Unutar zone nije detaljno kartiran stanišni tip. U zonu je uključena površina stanišnog tipa mezofilne livade košanice Srednje Europe (NKS C.2.3.2 Sveza Arrhenatherion elatioris) koja obuhvaća i livade grozdastog ovsika i trave krestac (NKS C.2.3.2.11 As. Bromo-Cynosuretum cristati), vrlo rasprostranjenu zajednicu u Posavini i dijelu Podravine, koja ne pripada ovom stanišnom tipu.  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| • Drvenasta i grmolika vegetacija ne obuhvaća više od 10 % pokrovnosti zone | | Solitarna stabla i manje grupe drveća i grmlja mogu biti prisutni na površini ukoliko predstavljaju značajke krajobraza. |
| • Strane invazivne vrste ne pokrivaju više od 10 % površine | | Na ovom području zabilježene su invazivne strane vrste: Ambrosia artemisiifolia – ambrozija, Asclepias syriaca – cigansko perje, Bidens frondosa – lisnati dvozub, Amorpha fruticosa – čivitnjača, Xanthium strumarium ssp. italicum – obalna dikica. |
| Mjere očuvanja:  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Sprečavati vegetacijsku sukcesiju. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 9160 | Subatlantske i srednjoeuropske hrastove i hrastovo-grabove šume Carpinion betuli | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 1770 ha  • Postignut je povoljan hidrološki režim (očuvana je veza površinskih i podzemnih voda; osigurana je zasićenost tla vodom do dubine od 250 cm)  • U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 40% hrastovih sastojina starijih od 80 godina | | Potrebno je razraditi detaljan restauracijski plan koji uključuje povezivanje Stare Odre i izvorišnog dijela, kao i povećanje količine vode u području Turopoljskog luga  (indikativni rok: Q4 2026).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| • Očuvane su šumske čistine  • Na području stanišnog tipa nisu prisutne strane vrste drveća | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Turopoljski lug, Kalje i Belčićev gaj – Šikara.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Velikogorička posavina, Lekeničke šume i Sisačke šume. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljan hidrološki režim (povoljna razina podzemne vode).  – Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – Očuvati šumske čistine odnosno livadne i pašnjačke površine unutar šumskih kompleksa.  – Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 91E0\* | Aluvijalne šume (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae) | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 190 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| • Očuvano je periodično plavljenje područja | |  |
| • Očuvane su šumske čistine  • Na području stanišnog tipa nisu prisutne strane vrste drveća | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Turopoljski lug, Kalje i Belčićev gaj – Šikara.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Velikogorička posavina, Lekeničke šume i Sisačke šume. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljan hidrološki režim (povremeno plavljenje, visoka razina podzemne vode).  – Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip.  – Ne isušivati ili zatrpavati depresije obrasle drvenastom vegetacijom karakterističnom za stanišni tip (crna joha, bijela vrba).  – Očuvati šumske čistine odnosno livadne i pašnjačke površine unutar šumskih kompleksa.  – Pri izgradnji šumske infrastrukture osigurati nesmetano protjecanje vode. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Marsilea quadrifolia – četverolisna raznorotka | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su muljevito-pjeskovita staništa uz bare, mrtve riječne rukavce, grabe i sl. koja su periodično poplavljena, u sastavu zajednica razreda Isoëto-Nanojuncetea u zoni od 5220 ha  • Održana su ključna staništa od najmanje 360 ha vodenih površina (zona ciljnog stanišnog tipa 3130)  • Održane su niske blago položene obale pogodne za razvoj amfibijskih zajednica  • Očuvano je periodično plavljenje područja | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Vrstu je potrebno detaljno kartirati unutar zone od 5220 ha. Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže (predviđeni rok: Q3 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete (stanište koje se povremeno plavi, a povremeno isušuje s blago nagnutom obalom, bez zasjene i konkurencije većih biljaka).  – Poticati ekstenzivno pašarenje.  – Ne dopustiti melioraciju staništa pogodnog za vrstu. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Graphoderus bilineatus – dvoprugasti kozak | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je najmanje 250 ha vodenih površina (NKS A.1.1., A.3.2., A.3.3. i A.4.1.)  • Očuvane su stajaćice s dobro razvijenom submerznom vegetacijom i visokim udjelom zajednice močvara mjehurastog šaša (NKS A.4.1.2.6. As. Caricetum vesicariae)  • Očuvana populacija vrste u lokvi na lokaciji »Jezera«  • Očuvane su blago položene i osunčane obale  • Očuvano je periodično plavljenje područja | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je detaljno kartirati zajednicu močvara mjehurastog šaša (NKS A.4.1.2.6. As. Caricetum vesicariae)  (indikativni rok: Q4 2026). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete održavanjem kvalitete vode i prirodne hidromorfologije.  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne vode.  – Osigurati dotok vode u poplavna polja, livade i u riječne rukavce (omogućiti redovito plavljenje).  – Očuvati vodenu vegetaciju u obalnim zonama stajaćica i kanala.  – Ne dopustiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Kontrolirati populacije invazivnih stranih vrsta te gdje je moguće provoditi njihovo iskorjenjivanje. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Triturus carnifex x Triturus dobrogicus – veliki vodenjak i veliki panonski vodenjak | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (stajaće i manje tekuće vode, posebice bare i kanali, okolna poplavna i riparijska područja) u zoni od 13730 ha  • Održana je populacija vrste (najmanje 8 kvadranata 1x1 km mreže)  • Održano je najmanje 360 ha vodenih površina  • Očuvane su lokve unutar šuma  • Očuvano je periodično plavljenje područja | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati postojeće lokve i druge stalne ili povremene vodene površine unutar i izvan šume, osim na šumskim cestama i protupožarnim prosjekama s elementima šumske ceste.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Ne dopustiti zaraštavanje i zatrpavanje lokvi te gdje je moguće obnoviti zarasle i presušene lokve.  – Prilikom izgradnje, rekonstrukcije i održavanja prometnica, prema potrebi izgraditi i održavati prijelaze za male divlje životinje.  – Ne dopustiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Kontrolirati populacije invazivnih stranih vrsta te gdje je moguće provoditi njihovo iskorjenjivanje.  – Ograničiti poribljavanje staništa pogodnih za vrstu. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Bombina bombina x Bombina variegata  – crveni i žuti mukač | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa (šume, privremene i stalne stajaćice unutar šumskog područja; poplavne ravnice i travnjaci te riparijska područja) u zoni od 13730 ha  • Održana je populacija vrste (najmanje 10 kvadranata 1x1 km mreže)  • Održano je najmanje 8100 ha šumskih sastojina (NKS E.1.1.3., E.2.1.4., E.2.1.7., E.2.2.1., E.2.2.2., E.3.1.1., E.3.1.2.)  • Održano je najmanje 24 ha stalnih stajaćica  • Održano je najmanje 2590 ha travnjačkih staništa (NKS C.2.2.4., C.2.3.2., C.2.4.1.)  • Očuvane su šumske čistine  • Očuvane su lokve unutar šuma | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povremena vodena staništa (stajaćice) u šumama i na šumskim putevima, osim na šumskim cestama i protupožarnim prosjekama s elementima šumske ceste.  – Očuvati prirodne ili umjetne osunčane stajaće vode dubine oko ½ m koje su bogate vodenim biljem.  – Ograničiti poribljavanje staništa pogodnih za vrstu.  – Ne dopustiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Kontrolirati populacije invazivnih stranih vrsta te gdje je moguće provoditi njihovo iskorjenjivanje.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Prilikom izgradnje, rekonstrukcije i održavanja prometnica, prema potrebi izgraditi i održavati prijelaze za male divlje životinje.  – Ne dopustiti zaraštavanje i zatrpavanje lokvi te gdje je moguće obnoviti zarasle i presušene lokve. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Emys orbicularis – barska kornjača | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (kopnene vode i poplavna područja gusto obrasla vegetacijom s osunčanim obalama te kopnena staništa pogodna za polaganje jaja poput vlažnih livada i šumskih sastojina s odumrlim stablima na osunčanom položaju) u zoni od 13730 ha  • Održana je populacija vrste (najmanje 14 kvadranata 1x1 km mreže)  • Održano je najmanje 8100 ha šumskih sastojina (NKS E.1.1.3., E.2.1.4., E.2.1.7., E.2.2.1., E.2.2.2., E.3.1.1., E.3.1.2.)  • Održano je najmanje 360 ha vodenih površina  • Održano je najmanje 2590 ha travnjačkih staništa (NKS C.2.2.4., C.2.3.2., C.2.4.1.)  • Očuvane su lokve unutar šuma  • Očuvano je periodično plavljenje područja  • Očuvana je povezanost pogodnih staništa za vrstu  • Strana invazivna vrsta crvenouha kornjača nema uspostavljenu populaciju | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Ne dopustiti fragmentaciju i gubitak staništa kanaliziranjem vodotoka i isušivanje poplavnih i močvarnih površina.  – Očuvati postojeće lokve i druge stalne ili povremene vodene površine unutar i izvan šume, osim na šumskim cestama i protupožarnim prosjekama s elementima šumske ceste.  – Ostavljati oborena stabla u vodotoku/vodenoj površini (sunčalište kornjača).  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini (posebice u slivnom području).  – Prilikom izgradnje, rekonstrukcije i održavanja prometnica, prema potrebi izgraditi i održavati prijelaze za male divlje životinje.  – Na postojećim oranicama poticati ekstenzivnu poljoprivredu.  – Ne dopustiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta (posebice crvenouhe kornjače).  – Kontrolirati populacije invazivnih stranih vrsta te gdje je moguće provoditi njihovo iskorjenjivanje.  – Ograničiti prenamjenu pogodnih staništa za vrstu u poljoprivredne (obradive) površine. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Lycaena dispar – kiseličin vatreni plavac | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 2590 ha postojećih pogodnih staništa za vrstu (nizinske vlažne livade i močvarni rubovi rijeka, kanala, potoka: periodički vlažne livade (NKS C.2.2.4., C.2.3.2., C.2.4.1.)) | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna). |
| • Održana je populacija vrste (najmanje 2 kvadranta 1x1 km mreže)  • Povećana je površina staništa za vrstu za najmanje 30 ha uklanjanjem čivitnjače  • Očuvana je prisutnost biljaka hraniteljica iz roda Rumex  • Drvenasta i grmolika vegetacija ne obuhvaća više od 10 % pokrovnosti | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Održavati povoljni hidrološki režim.  – Smanjiti intenzitet košnje područja inundacije vodotoka i područja uz vodotoke na način da se košnja obavlja rotacijski (svake godine samo na jednoj uzdužnoj trećini područja koje se kosi) u razdoblju od sredine rujna do kraja svibnja.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i u njihovoj neposrednoj blizini.  – Sprječavati vegetacijsku sukcesiju.  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Euphydryas aurinia – močvarna riđa | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 2590 ha postojećih pogodnih staništa za vrstu (vlažni travnjaci: periodički vlažne livade (NKS C.2.2.4., C.2.3.2., C.2.4.1.))  • Održana je populacija vrste (najmanje 2 kvadranta 1x1 km mreže)  • Povećana je površina staništa za vrstu za najmanje 30 ha uklanjanjem čivitnjače  • Očuvana je prisutnost biljaka hraniteljica iz rodova Scabiosa, Knautia, Centaurea, Lonicera, Plantago  • Drvenasta i grmolika vegetacija ne obuhvaća više od 10 % pokrovnosti | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Sprječavati vegetacijsku sukcesiju.  – Ograničiti kanaliziranje vodotoka i isušivanje livada. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Barbastella barbastellus – širokouhi mračnjak | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 8100 ha pogodnih staništa (šumska staništa, posebice šumska staništa u kojima je visoka strukturiranost i zastupljenost starijih dobnih razreda drveća te stabala s pukotinama i dupljama, rubovi šuma; NKS: E.1.1.3., E.2.1.4., E.2.1.7., E. 2.2.1., E.2.2.2., E.3.1.1., E.3.1.2.) | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Turopoljski lug, Kalje i Belčićev gaj – Šikara. |
| • Restaurirano je najmanje 1400 ha jasenovih šuma  • U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 6100 ha hrastovih sastojina s najmanje 40% sastojina starijih od 80 godina i najmanje 1400 ha jasenovih sastojina s najmanje 20% sastojina starijih od 60 godina  • U šumama kojima se jednodobno gospodari očuvana je povezanost šumskog kompleksa kroz ostavljanje neposječenih površina  • U šumskim sastojinama starosti od 20 godina do perioda oplodne sječe očuvan je prirodni sastav vrsta i struktura prizemnog sloja i sloja grmlja  • U šumama u kojima se raznodobno gospodari očuvana je strukturna raznolikost s povoljnim udjelom stabala prsnog promjera iznad 30 cm te stabala s pukotinama u kori i dupljama  • Očuvane su šumske čistine  • Očuvane su lokve unutar šuma | | Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Velikogorička posavina, Lekeničke šume i Sisačke šume.  Restauracija jasenovih sastojina provodit će se prema Stručnoj podlozi za sanaciju jasenovih sastojina ugroženih sušenjem za razdoblje 2021. – 2031. (Šumarski Fakultet, 2021.).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je utvrditi/kvantificirati povoljan udio stabala prsnog promjera iznad 30 cm te stabala s pukotinama u kori i dupljama u šumama u kojima se raznodobno gospodari  (indikativni rok: Q4 2026).  Potrebno je odrediti cilj očuvanja vezan uz veličinu populacije vrste  (indikativni rok: Q4 2026). |
| Mjere očuvanja:  – Nakon sječe/rušenja zrelih stabala, prije uklanjanja ostaviti stabla u šumskom kompleksu najmanje 24 sata.  – U šumama u kojima se raznodobno gospodari očuvati povoljne stanišne uvjete za očuvanje vrste očuvanjem strukturne raznolikosti šuma s povoljnim udjelom stabala prsnog promjera iznad 30 cm te stabala s pukotinama u kori i dupljama.  – Prilikom doznake ostavljati stabla s dupljama u kojima se nalaze kolonije vrste.  – Održavati čistine unutar šume (livade, pašnjake i dr.) i grmolike rubne površine te lokve i stajaće vode.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – U skladu s normalnim razmjerom dobnih razreda očuvati povoljni udio hrastovih sastojina starijih od 80 godina.  – U šumama u kojima se jednodobno gospodari prilikom dovršnog sjeka šumskih površina većih od 100 ha u središnjem dijelu ostaviti najmanje 5 ha neposječene površine. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Myotis emarginatus – riđi šišmiš | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Trend populacije porodiljne kolonije je stabilan ili u porastu  • Porodiljna kolonija broji najmanje 500 jedinki | | Procjena brojnosti u SDF-u iznosi od 500 do 600 jedinki. |
| • Uspostavljena/restaurirana su skloništa za vrstu | | Podaci na temelju kojih je vrsta uključena kao ciljna datiraju iz 1996. i 1998. godine. Vrsta je tada bila prisutna u potkrovlju lugarnice Vratovo. Potrebno je osigurati skloništa za vrstu. |
| • Održana su lovna staništa: 8100 ha bjelogorične šume, 2590 ha pašnjaka i livada  • Očuvane su lokve  • Očuvani su elementi krajobraza koji povezuju lovna staništa | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete za očuvanje vrste održavanjem bogato strukturiranog krajobraza.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Ne dopustiti fragmentaciju staništa te omogućiti povezivanje skloništa i lovnih staništa.  – Spriječiti uznemiravanje kolonija šišmiša.  – Osigurati sklonište za vrstu uz lugarnicu Vratovo. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Rhinolophus ferumequinum – veliki potkovnjak | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Trend populacije porodiljne kolonije je stabilan  • Porodiljna kolonija broji najmanje 50 jedinki | | Procjena brojnosti u SDF-u iznosi od 30 do 100 jedinki. |
| • Uspostavljena/restaurirana su skloništa za šišmiše | | Podaci na temelju kojih je vrsta uključena kao ciljna datiraju iz 1996. i 1998. godine. Vrsta je tada bila prisutna u potkrovlju lugarnice Vratovo. Potrebno je osigurati skloništa za vrstu. |
| • Održana su lovna staništa: 8100 ha bjelogorične šume, 2590 ha pašnjaka i livada  • Očuvane su lokve  • Lovna staništa povezana su elementima krajobraza | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati raznolikost staništa važnih za očuvanje vrste koja su međusobno povezana linearnim elementima krajobraza (drvoredi, šikare, živice itd.) te čine mozaični krajolik.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Ne dopustiti fragmentaciju staništa te omogućiti povezivanje skloništa i lovnih staništa.  – Izbjegavati korištenje antiparazitskih lijekova za stoku – ivermektina i sličnih proizvoda.  – Spriječiti uznemiravanje kolonija šišmiša u skloništima.  – Osigurati sklonište za vrstu uz lugarnicu Vratovo. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Castor fiber – dabar | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 6150 ha pogodnih staništa (poplavna područja uključujući poplavne šume te pripadajući vodotoci s prirodnom hidromorfologijom i razvijenom obalnom vegetacijom, mrtvice i močvarna područja)  • Održano je 470 ha ključnog staništa (vodotoci s najmanjom dubinom vode 30 cm i dobro razvijenom obalnom vegetacijom)  • Održana je populacija od najmanje 8 familija | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati poplavnu zonu te preostali dio starog riječnog toka i rukavce.  – Očuvati vegetaciju uz vodotoke u zoni od najmanje 5 metara od obale.  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Lutra lutra – vidra | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 520 ha pogodnih staništa (površinske kopnene vode i močvarna staništa – stajaćice, tekućice, hidrofitska staništa slatkih voda te obrasle obale površinskih kopnenih voda i močvarna staništa)  • Održana je populacija od najmanje 18 jedinki  • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini od minimalno 10 m | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati poplavnu zonu te preostali dio starog riječnog toka i rukavce.  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka.  – Očuvati obalnu vegetaciju u pojasu od najmanje 10 metara.  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne vode.  – Prilikom izgradnje, rekonstrukcije i održavanja prometnica, prema potrebi izgraditi i održavati prijelaze za vidru.  – Pojačati nadzor u svrhu sprečavanja krivolova. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Lucanus cervus – jelenak | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 8100 ha pogodnih staništa (šumska staništa, uključujući i autohtonu vegetaciju degradiranog tipa, s dovoljno krupnih panjeva, odumirućih ili svježe odumrlih stabala)  • Održana je populacija vrste  (najmanje 2 kvadranta 1x1 km mreže)  • Održano je najmanje 7180 ha ključnih staništa (NKS E.2.2.1., E.2.2.2., E.3.1.1., E.3.1.2.) s najmanje 40% hrastovih sastojina starijih od 80 godina i najmanje 20% jasenovih sastojina starijih od 60 godina  • U šumama kojima se jednodobno gospodari očuvana je povezanost šumskog kompleksa kroz ostavljanje neposječenih površina  • U šumskim sastojinama osiguran je udio od najmanje 3% ostavljene odumrle ili odumiruće drvne mase  • Nakon sječe ostavljeno je najmanje 50% panjeva | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Turopoljski lug, Kalje i Belčićev gaj – Šikara.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Velikogorička posavina, Lekeničke šume i Sisačke šume.  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete u šumskim ekosustavima.  – U šumskim sastojinama osigurati udio od najmanje 3% ostavljene odumrle ili odumiruće drvne mase.  – U šumama (izuzev kultura i plantaža) nakon sječe ostavljati najmanje 50% panjeva. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cerambyx cerdo – hrastova strizibuba | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 8100 ha pogodnih staništa (šumska staništa, uključujući i autohtonu vegetaciju degradiranog tipa, s dovoljno krupnih panjeva, odumirućih ili svježe odumrlih stabala)  • Održana je populacija vrste (najmanje 1 kvadrant 1x1 km mreže)  • Održano je najmanje 7180 ha ključnih staništa hrastovih sastojina (NKS E.2.2.1., E.2.2.2., E.3.1.1., E.3.1.2.) s najmanje 40% hrastovih sastojina od 80 godina i najmanje 20% jasenovih sastojina starijih od 60 godina  • U šumama kojima se jednodobno gospodari očuvana je povezanost šumskog kompleksa kroz ostavljanje neposječenih površina  • U šumskim sastojinama osiguran je udio od najmanje 3% ostavljene odumrle ili odumiruće drvne mase | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Turopoljski lug, Kalje i Belčićev gaj – Šikara.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Velikogorička posavina, Lekeničke šume i Sisačke šume.  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete u šumskim ekosustavima za očuvanje vrste.  – U skladu s normalnim razmjerom dobnih razreda očuvati povoljni udio hrastovih sastojina starijih od 80 godina. | | |

HR2000589 Stupnički lug

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 9160 | Subatlantske i srednjoeuropske hrastove i hrastovo-grabove šume Carpinion betuli | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 460 ha  • U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 40% hrastovih sastojina starijih od 80 godina | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| • Očuvane su šumske čistine  • Na području stanišnog tipa nisu prisutne strane vrste drveća | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskog plana za gospodarsku jedinica (GJ) Stupnički lug.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskog plana za gospodarsku jedinicu (GJ) Horvati – Dragonožec. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljan hidrološki režim (povoljna razina podzemne vode).  – Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip.  – Odsjek 40 a GJ Stupnički lug prepustiti prirodnom razvoju. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cerambyx cerdo – hrastova strizibuba | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 690 ha pogodnih staništa (šume hrasta lužnjaka s dovoljno odumirućih ili svježe odumrlih stabala) s najmanje 40% hrastovih sastojina od 80 godina  • Održana je populacija vrste (najmanje 6 kvadranata 1x1 km mreže)  • U šumama kojima se jednodobno gospodari očuvana je povezanost šumskog kompleksa kroz ostavljanje neposječenih površina  • U šumskim sastojinama kojima se gospodari osiguran je udio od najmanje 3% ostavljene odumrle ili odumiruće drvne mase | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskog plana za gospodarsku jedinica (GJ) Stupnički lug.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskog plana za gospodarsku jedinicu (GJ) Horvati – Dragonožec.  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete u šumskim ekosustavima za očuvanje vrste.  – U skladu s normalnim razmjerom dobnih razreda očuvati povoljni udio hrastovih sastojina starijih od 80 godina.  – Odsjek 40 a GJ Stupnički lug prepustiti prirodnom razvoju. | | |

HR2000642 Kupa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Alburnus sarmaticus – velika pliska | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (brzaci i šljunkovita dna) unutar 80 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 13 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 80 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_011, CSRI0004\_012, CSRI0004\_013  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_014, CSRI0004\_015 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m  • Postignuta je longitudinalna povezanost vodotoka  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | | Potrebno je osigurati prohodnost postojećih prepreka na rijeci Kupi (HE Ilovac). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i šljunkovitim brzacima na kojima vrsta obitava i mrijesti se te povoljnu dinamiku voda.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Osigurati povezanost rijeke sa svim pritocima.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu (osobito HE Ilovac) te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zabraniti gradnju pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž vodotoka te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |
| – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Aspius aspius – bolen | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (šljunkovita dna i podvodna vegetacija u bržim dijelovima toka) te longitudinalna povezanost unutar 160 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 16 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 160 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_009, CSRN0004\_005  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati raznolikost staništa, posebice šljunkovita dna i podvodnu vegetaciju u bržim dijelovima toka.  – U toku rijeke Kupe spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki. | | |
| – Zabraniti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati nesmetanu vezu glavnog toka s pritocima u kojima se vrsta mrijesti.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Barbus balcanicus – potočna mrena | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (brzaci, kamenita i šljunkovita dna) unutar 125 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 51 kvadrant 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 125 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_017, CSRI0004\_016, CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m  • Postignuta je longitudinalna povezanost vodotoka  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | | Potrebno je osigurati prohodnost postojećih prepreka na rijeci Kupi (HE Ilovac). |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Kupe očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Očuvati povoljni režim voda i postojeća prirodna staništa s kamenitim i šljunkovitim dnom za razmnožavanje i rast mlađih uzrasnih kategorija te s brzacima u kojima se vrsta zadržava tijekom dana.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu (osobito HE Ilovac) te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati povezanost rijeke sa svim pritocima.  – Zabraniti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž vodotoka te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – Osigurati povoljna fizikalno-kemijska svojstva vodotoka. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cobitis elongata – veliki vijun | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (vodena vegetacija, pjeskovita i šljunkovita dna, brzina toka od umjerenog do brzog) unutar 270 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 86 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 270 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_017, CSRI0004\_016, CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009, CSRN0004\_005  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Kupe očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju ili zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa, posebice vodenu vegetaciju, pjeskovita i šljunkovita dna na kojima vrsta obitava i mrijesti se.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Očuvati povoljni hidrološki režim, tj. brzinu toka od umjerenog do brzog kao povoljnog staništa u kojima se vrsta zadržava.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cobitis elongatoides – vijun | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovito-muljevita dna i vodena vegetacija) unutar 250 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 65 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 250 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009, CSRN0004\_005  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Kupe očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – U toku rijeke Kupe očuvati raznolikost staništa, posebice pjeskovito-muljevita dna i vodenu vegetaciju, na kojima vrsta obitava i mrijesti se te povoljnu dinamiku voda.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cottus gobio – peš | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (brzaci, kamenita i šljunkovita dna) te longitudinalna povezanost unutar 75 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 65 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 75 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_018, CSRI0004\_017 i CSRI0004\_016  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015 i CSRI0004\_014 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati povoljni režim voda i postojeća prirodna staništa s brzacima, kamenitim i šljunkovitim dnom za razmnožavanje i rast svih uzrasnih kategorija.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki. | | |
| – Zabraniti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž vodotoka te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – Osigurati povoljna fizikalno-kemijska svojstva vodotoka. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Eudontomyzon vladykovi – dunavska paklara | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovite obale i dna) unutar 295 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 27 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 295 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_018, CSRI0004\_017, CSRI0004\_016, CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009, CSRN0004\_005  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m  • Postignuta je longitudinalna povezanost vodotoka  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | | Potrebno je osigurati prohodnost postojećih prepreka na rijeci Kupi (HE Ozalj i HE Ilovac). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i očuvati pješčana staništa na kojima vrsta živi. | | |
| – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu (osobito HE Ozalj i HE Ilovac) te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zabraniti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati nesmetanu vezu glavnog toka s pritocima u kojima se vrsta mrijesti.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Hucho hucho – mladica | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (brzaci, kamenita i šljunkovita dna) te longitudinalna povezanost unutar 120 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 36 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 120 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_018, CSRI0004\_017, CSRI0004\_016, CSRI0004\_013, CSRI0004\_012  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa. | | |
| – Očuvati povoljni režim voda i postojeća prirodna staništa s kamenitim i šljunkovitim dnom na kojima vrsta obitava te s dubljim dijelovima zasjenjenim riparijskom vegetacijom u kojima se vrsta zadržava tijekom dana.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zabraniti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati nesmetanu vezu glavnog toka s pritocima u kojima se vrsta mrijesti.  – U pritocima koji su mrjestilište za vrstu očuvati povoljni režim voda s vrlo čistom i brzotekućom vodom.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – Očuvati povoljna fizikalno-kemijska svojstva vodotoka što uključuje dobro oksigeniranu vodu, s brzim protokom koja rijetko prelazi temperaturu od 15°C.  – Pojačati nadzor i kontrolu nad krivolovom, osobito od ožujka do travnja kada se vrsta mrijesti. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Rhodeus amarus – gavčica | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (različita staništa povoljna za školjkaše (rodovi Unio i Anodonta)) unutar 240 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 57 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 240 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009, CSRN0004\_005 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | |  |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i očuvati staništa povoljna za školjkaše (rodovi Unio i Anodonta) u kojima se vrsta mrijesti.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Romanogobio kessleri – Keslerova krkuša | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pješčana dna, brzotekući dijelovi s vodenom vegetacijom, pjeskovitim i šljunkovitim dnom) unutar 110 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 16 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 110 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati povoljni režim voda i povoljne stanišne uvjete staništa s pješčanim dnima na kojima vrsta obitava te pliće, brzotekuće predjele sa šljunčanim ili pješčanim dnom te vodenom vegetacijom na kojima se vrsta mrijesti.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka kako bi se očuvala mogućnost neometane disperzije juvenilnih i odraslih jedinki te očuvali povoljni hidromorfološki procesi i hidrološki režim.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Romanogobio uranoscopus – tankorepa krkuša | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (brzaci, pjeskovita, šljunkovita i kamenita dna) unutar 100 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 30 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 100 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_016, CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i očuvati brzace s kamenitim i šljunkovitim dnom na kojima vrsta obitava kao i pješčana dna blizu obale koja koriste juvenilne jedinke.  – Očuvati brzace s brzinama rijeke većim od 1ms-1 na kojima se vrsta mrijesti.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka kako bi se očuvala mogućnost neometane disperzije juvenilnih i odraslih jedinki te lateralnih migracija i očuvali povoljni hidromorfološki procesi i hidrološki režim.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Romanogobio vladykovi – bjeloperajna krkuša | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovita dna) unutar 245 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 20 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 245 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009, CSRN0004\_005  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i očuvati pješčana staništa na kojima vrsta živi i mrijesti se te omogućiti povremeno plavljenje rukavaca koje koriste juvenilne jedinke.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka kako bi se očuvala mogućnost neometane disperzije juvenilnih i odraslih jedinki te očuvali povoljni hidromorfološki procesi i hidrološki režim.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Rutilus virgo – plotica | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (vodena vegetacija, brzaci i šljunkovita dna unutar 250 km vodotoka)  • Održana je populacija vrste (najmanje 42 kvadranta 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 250 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009, CSRN0004\_005 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | |  |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m  • Postignuta je longitudinalna povezanost vodotoka  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | | Potrebno je osigurati prohodnost postojećih prepreka na rijeci Kupi (HE Ozalj i HE Ilovac). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama, vodenom vegetacijom i šljunkovitim brzacima na kojima se vrsta mrijesti te povoljnu dinamiku voda.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu (osobito HE Ozalj i HE Ilovac) te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zabraniti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke Kupe te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati povezanost rijeke sa svim pritocima.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Sabanejewia balcanica – zlatni vijun | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovita i šljunkovita dna) unutar 140 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 30 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 140 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023). |
|  | | Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_017, CSRI0004\_016, CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se stvorila prirodna staništa.  – Očuvati raznolikost staništa, posebice pjeskovita i šljunkovita staništa na kojima vrsta živi i mrijesti se.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Osigurati nesmetanu vezu glavnog toka s pritocima u kojima vrsta živi.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Zingel streber – mali vretenac | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (brzaci i šljunkovita dna) te longitudinalna povezanost unutar 80 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 13 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 80 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati sadašnje stanje i spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju i zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i šljunkovitim brzacima na kojima vrsta obitava i mrijesti se te povoljnu dinamiku voda.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m.  – Omogućiti vodotok prohodnim za longitudinalnu, uzvodnu i nizvodnu, migraciju tako da se osigura prohodnost svih umjetnih pregrada u koritu te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zabraniti gradnju pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž vodotoka te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Unio crassus – obična lisanka | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su sva pogodna staništa za vrstu (pješčana i šljunkovita dna i voda bogata kisikom) unutar 250 km toka Kupe  • Održana je populacija vrste (najmanje 3 kvadranta 1x1 km mreže) | | Ne postoji detaljna karta supstrata unutar područja ekološke mreže te ju je potrebno izraditi  (indikativni rok: Q3 2026).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002 i CSRN0004\_001  • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009 i CSRN0004\_005 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Postignuta je longitudinalna povezanost vodotoka | | Potrebno je osigurati prohodnost postojećih prepreka na rijeci Kupi (HE Ozalj i HE Ilovac). |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 2 m  • Populacija riba domaćina (šaranske vrste) za ličinački stadij vrste je stabilna i na razini koja osigurava stabilnu populaciju obične lisanke | |  |
| Mjere očuvanja:  – Osigurati longitudinalnu povezanost vodnoga toka te osigurati prohodnost postojećih prepreka na rijeci Kupi (osobito HE Ozalj i HE Ilovac).  – Očuvati povoljne stanišne uvjete održavanjem povoljnih fizikalno-kemijskih svojstva vode, raznolikosti staništa na vodotoku (neutvrđene obale, brzaci, sedrene barijere, sprudovi, nanosi i dr.) te povoljne dinamike vode (meandriranje, prenošenje i odlaganje nanosa, povremeno prirodno poplavljivanje rukavaca).  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne vode.  – Osigurati pročišćavanje otpadnih voda.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije u širini minimalno 2 m ili ga uspostaviti sadnjom zavičajnih vrsta.  – Očuvati stabilnu populaciju riba domaćina za ličinački stadij vrste.  – Spriječiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Austropotamobius torrentium\* – potočni rak | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su sva pogodna staništa za vrstu (vodotok s prirodnom hidromorfologijom i razvijenom obalnom vegetacijom, posebice dijelovi toka s kamenim dnom) unutar 40 km toka Kupe  • Održana je populacija vrste (najmanje 2 kvadranta 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Ne postoji detaljna karta supstrata unutar područja ekološke mreže te ju je potrebno izraditi  (indikativni rok: Q3 2026).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže.  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_018, CSRI0004\_017, CSRI0004\_016 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 2 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka i obalnu vegetaciju te dijelove toka s kamenim dnom.  – Očuvati povoljna fizikalno-kemijska svojstva vode.  – U slučaju pojave invazivnih stranih vrsta rakova u vodotoku, provoditi mjere kontrole populacija tih vrsta.  – Očuvati obalnu vegetaciju u pojasu od najmanje 2 m.  – Prilikom izvođenja radova, ne zadirati u korito vodotoka te ne mijenjati hidrološki režim. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Euphydryas maturna – mala svibanjska riđa | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 3180 ha postojećih pogodnih staništa za vrstu (bjelogorične i mješovite šume, rubovi šuma, čistine u šumi, nizinske livade (NKS C.2., C.3., E.))  • Održana je populacija vrste (najmanje 2 kvadranta 1x1 km mreže)  • Očuvana prisutnost ovipozicijskih biljaka i biljaka hraniteljica prije hibernacije (prezimljavanja): niža stabla bijelog i poljskog jasena (Fraxinus excelsior i F. angustifolia)  • Očuvana je prisutnost zeljastih biljaka hraniteljica gusjenica u proljeće, kao što su: trputci Plantago spp., čestoslavice Veronica spp., kozlokrvine Lonicera spp., livadna urodica Melampyrum pratense i dr.  • Očuvana je prisutnost grmolikih biljaka hraniteljica odraslih leptira, kao što su obična kalina Ligustrum vulgare i hudika Viburnum lantana, te vrsta roda Scabiosa sp. | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže.  (predviđeni rok: Q3 2023).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati čistine unutar šume (livade, pašnjake i dr.) i njihove grmolike rubne površine te šumske rubove.  – Osigurati dobrovoljne mjere za korisnike zemljišta sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Očuvati prisutnost ovipozicijskih biljaka i biljaka hraniteljica. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Lycaena dispar – kiseličin vatreni plavac | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 175 ha postojećih pogodnih staništa za vrstu (vlažne livade i močvarni rubovi rijeka, kanala, potoka i jezera: periodički vlažne livade (NKS C.2.2.2., C.2.2.4., C.2.3.2., C.2.4.1))  • Očuvana je populacija na najmanje jednom lokalitetu (Čedanj)  • Očuvana je prisutnost biljaka hraniteljica i ovopozicijskih biljaka iz roda Rumex | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže.  (predviđeni rok: Q3 2023).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Održavati prirodnu hidromorfologiju vodotoka.  – Ograničiti upotrebu sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na povoljnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Osigurati dobrovoljne mjere za korisnike zemljišta sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Smanjiti intenzitet košnje područja inundacije vodotoka i područja uz vodotok na način da se košnja obavlja rotacijski (svake godine samo na jednoj uzdužnoj trećini područja koje se kosi) u razdoblju od sredine rujna do kraja svibnja.  – Očuvati prisutnost biljaka hraniteljica iz roda Rumex. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Euplagia quadripunctaria\* – danja medonjica | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 3335 ha postojećih pogodnih staništa za vrstu (rubovi šuma, livade, šumske čistine (NKS C., D. i E.))  • Održana je populacija vrste (najmanje 3 kvadranta 1x1 km mreže)  • Očuvana je prisutnost biljaka hraniteljica iz rodova Epilobium, Trifolium, Lotus, Lamium i Senecio | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže.  (predviđeni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Održavati čistine unutar šume (livade, pašnjake i dr.) i njihove grmolike rubne površine te šumske rubove.  – Osigurati dobrovoljne mjere za korisnike zemljišta sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Očuvati prisutnost biljaka hraniteljica iz rodova Epilobium, Trifolium, Lotus, Lamium i Senecio. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Castor fiber – dabar | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 2500 ha pogodnih staništa (vodotok s prirodnom hidromorfologijom i razvijenom obalnom vegetacijom te poplavna područja uključujući poplavne šume)  • Održana je populacija od najmanje 5 familija | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati poplavnu zonu.  – Očuvati vegetaciju uz vodotok u zoni od najmanje 5 metara od obale.  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka.  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Lutra lutra – vidra | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 1920 ha pogodnih staništa (površinske kopnene vode i močvarna staništa – stajaćice, tekućice, hidrofitska staništa slatkih voda te obrasle obale površinskih kopnenih voda i močvarna staništa)  • Održana je populacija od najmanje 10 do 15 jedinki  • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati poplavnu zonu.  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka.  – Spriječiti fragmentaciju i gubitak staništa kanaliziranjem vodotoka.  – Prilikom izgradnje, rekonstrukcije i održavanja prometnica, prema potrebi izgraditi i održavati prijelaze za vidre.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 7220\* | Izvori uz koje se taloži sedra (Cratoneurion) – točkaste ili vrpčaste formacije na kojima dominiraju mahovine iz sveze Cratoneurion commutati | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 0,06 ha kod naselja Kočičin | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
|  | | Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023). |
| • Očuvano je prirodno ocjeđivanje vode oko izvora  • Očuvan je povoljan vodni režim, kao i hidrološki sustav okolnog područja iz kojeg se izvor napaja | |  |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Omogućiti prirodno ocjeđivanje vode oko izvora.  – Očuvati povoljan vodni režim, kao i hidrološki sustav okolnog područja iz kojeg se izvor napaja.  – Ne dopustiti kaptiranje karbonatnih izvora na kojima su zabilježene mahovine iz sveze Cratoneurion commutati. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 8210 | Karbonatne stijene s hazmofitskom vegetacijom | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 2,7 ha  • Održan je stanišni tip unutar zone površine 20 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Unutar zone nije detaljno kartiran stanišni tip te ga je potrebno detaljno kartirati  (indikativni rok: Q4 2026). |
| • Očuvane su okomite karbonatne stijene s pukotinama u kojima se skuplja sitno tlo i voda koje podržavaju specifične uvjete za rast vegetacije stijena | |  |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete i biljne vrste karakteristične za stanišni tip. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 91E0\* | Aluvijalne šume (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae) | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa u zoni od 146 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| • Očuvano je periodično plavljenje područja i visoka razina podzemne vode | |  |
| • Očuvane su šumske čistine  • Na području stanišnog tipa nisu prisutne strane vrste drveća | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Draganički lugovi; Sava, Sisak – Novska te Brezovica.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskog plana za gospodarsku jedinicu (GJ) Dobra – Bukov Vrh. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljan hidrološki režim (povremeno plavljenje, visoka razina podzemne vode).  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – Očuvati šumske čistine odnosno livadne i travnjačke površine unutar šumskih kompleksa.  – Očuvati biljne svojte značajne za stanišni tip.  – Pri izgradnji šumske infrastrukture osigurati nesmetano protjecanje vode. | | |
| – Površine pod prirodnim šumama ne pretvarati u kulture hibridnih topola i stranih vrsta, a postojeće kulture topola postepeno privoditi ka autohtonim sastojinama.  – Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip.  – Uklanjati strane i invazivne strane vrste.  – Ne isušivati ili zatrpavati depresije obrasle drvenastom vegetacijom karakterističnom za stanišni tip (crna joha, bijela vrba). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 91F0 | Poplavne miješane šume Quercus robur, Ulmus laevis, Ulmus minor, Fraxinus excelsior ili Fraxinus angustifolia | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 45 ha  • U šumama u kojima se jednodobno gospodari održano je minimalno 40 % hrastovih sastojina starijih od 80 godina i minimalno 20 % jasenovih sastojina starijih od 60 godina | | Rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| • Očuvano je periodično plavljenje područja  • Očuvan je povoljan hidrološki režim i povoljna razina podzemne vode | |  |
| • Očuvane su šumske čistine  • Na području stanišnog tipa nisu prisutne strane vrste drveća | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Draganički lugovi i Kotar – Stari gaj.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskog plana za gospodarsku jedinicu (GJ) Draganići – Karlovac i Sisačke šume. |
| Mjere očuvanja:  – Prilikom izgradnje šumskih cesta osigurati nesmetano protjecanje vode.  – Očuvati povoljni hidrološki režim i povoljnu razinu podzemne vode.  – Ne unositi strane i invazivne strane vrste.  – Uklanjati strane i invazivne strane vrste.  – Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – Očuvati šumske čistine odnosno livadne i pašnjačke površine unutar šumskih kompleksa.  – Očuvati biljne svojte značajne za stanišni tip. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 3260 | Vodni tokovi s vegetacijom Ranunculion fluitantis i Callitricho-Batrachion | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održan je stanišni tip unutar 295 km vodotoka  • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 50 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023). |
| • Osigurana koncentracija hranjivih tvari u vodi koja ne prelazi vrijednosti za oligotrofne do mezotrofne vode  • Osiguran stalni protok vode  • Očuvana prirodna hidromorfologija vodotoka | |  |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRN0004\_018, CSRI0004\_017, CSRI0004\_016, CSRI0004\_013, CSRI0004\_012, CSRN0004\_011, CSRN0004\_009, CSRN0004\_005  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela CSRI0004\_015, CSRI0004\_014, CSRN0004\_008, CSRN0004\_006, CSRN0004\_004, CSRN0004\_003, CSRN0004\_002, CSRN0004\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete (koncentracija hranjivih tvari ne prelazi vrijednosti za oligotrofne do mezotrofne vode) te osigurati stalni protok vode.  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 6430 | Hidrofilni rubovi visokih zeleni uz rijeke i šume (Convolvulion sepii, Filipendulion, Senecion fluviatilis) | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održan je stanišni tip unutar 295 km vodotoka  • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 0,7 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže  (predviđeni rok: Q3 2023). |
| • Osigurane otvorene površine s vlažnim tlom bogatim dušikom uz vodotoke i vlažne šume  • Strane invazivne vrste ne pokrivaju više od 10 % površine  • Poboljšano je stanje staništa uklanjanjem invazivnih stranih vrsta biljaka  • Očuvana je povoljna hidromorfologija vodotoka | | Na ovom području zabilježene su invazivne strane vrste: bodljasta tikvica Echinocystis lobata, dronjava pupavica Rudbeckia laciniata, žljezdasti nedirak Impatiens glandulifera, čičoka Helianthus tuberosus. |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-po­drucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Uklanjati invazivne strane vrste biljaka u staništu.  – Očuvati povoljnu hidromorfologiju vodotoka.  – Uz vodotoke i vlažne šume osigurati otvorene površine s vlažnim tlom bogatim dušikom. | | |

HR2000951 Krotuša

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 3180\* | Povremena krška jezera (Turloughs) | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 100 ha  • Postignut je povoljan hidrološki režim (očuvana je izmjena jezerske i suhe faze) i kvaliteta vode | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis (indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Osigurati povoljne stanišne uvjete (periodično plavljenje i isušivanje) očuvanjem krških izvora i ponora.  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne krške vode te omogućiti protočnost odvodnih kanala prirodno formiranih u kršu. | | |

HR2001242 Izvor Vir

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Proteus anguinus – čovječja ribica | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su sva pogodna staništa za vrstu (podzemni vodotoci i slivne vode; NKS H.1.3., A.2.1.) u zoni od 65 ha  • Očuvane čiste, kisikom bogate podzemne vode i konstantno niske temperature  • Održana je populacija vrste (najmanje 1 kvadrant 10x10 km mreže)  • Strane invazivne vrsta riba nemaju uspostavljenu populaciju | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 10x10 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete za opstanak vrste (čiste, kisikom bogate podzemne vode).  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini (posebice u slivnom području).  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne krške vode.  – Ne dopustiti degradaciju krških podzemnih staništa i spriječiti fragmentiranje podzemnih staništa.  – Spriječiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta u vodene sustave i provoditi kontrolu populacija već prisutnih stranih vrsta (posebice riba). | | |

HR2001311 Sava nizvodno od Hrušćice

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Aspius aspius – bolen | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (šljunkovita dna i podvodna vegetacija u bržim dijelovima toka) te longitudinalna povezanost unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 70 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća)  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima i poplavnim područjima | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća.  Poplavna područja prikazana su na karti »Područja predviđena za tečenje i prihvat velikih voda« dokumenta »Prethodna procjena rizika od poplava 2018.«  https://www.voda.hr/hr/prethodna-procjena-rizika-od-poplava-2018. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati raznolikost staništa, posebice šljunkovita dna i podvodnu vegetaciju u bržim dijelovima toka.  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati nesmetanu vezu glavnog toka s pritocima i poplavnim područjima u kojima se vrsta mrijesti.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste (osobito invazivne glavoče) ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cobitis elongata – veliki vijun | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (vodena vegetacija, pjeskovita i šljunkovita dna) unutar 462 km vodotoka | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Održana je populacija vrste (najmanje 47 kvadranata 1x1 km mreže) | | Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati raznolikost staništa, posebice vodenu vegetaciju, pjeskovita i šljunkovita dna na kojima vrsta obitava i mrijesti.  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Očuvati povoljni hidrološki režim, tj. brzinu toka od umjerenog do brzog kao povoljnog staništa u kojima se vrsta zadržava.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cobitis elongatoides – vijun | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovito-muljevita dna i vodena vegetacija) unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 55 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka.  (indikativni rok: Q3 2026). |
|  | | Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentacijeu te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – U toku rijeke Save očuvati raznolikost staništa, posebice pjeskovito-muljevita dna i vodenu vegetaciju, na kojima vrsta obitava i mrijesti te povoljnu dinamiku voda.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Eudontomyzon vladykovi – dunavska paklara | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovite obale i dna) te longitudinalna povezanost unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 7 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka  (indikativni rok: Q3 2026).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća)  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i očuvati pjeskovita staništa na kojima vrsta živi.  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati nesmetanu vezu glavnog toka s pritocima u kojima se vrsta mrijesti.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Gymnocephalus schraetzer – prugasti balavac | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (muljevita i pjeskovita dna) te longitudinalna povezanost unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 4 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka.  (indikativni rok: Q3 2026).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i očuvati pješčana i muljevita staništa sa umjerenom jačinom vodene struje na kojima vrsta živi te kamenita staništa na kojima se mrijesti.  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste (osobito invazivne glavoče) ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Romanogobio vladykovi – bjeloperajna krkuša | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovita dna) unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 37 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka.  (indikativni rok: Q3 2026).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i očuvati pješčana staništa na kojima vrsta živi i mrijesti se te omogućiti povremeno plavljenje rukavaca koje koriste juvenilne jedinke.  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka kako bi se očuvala mogućnost neometane disperzije juvenilnih i odraslih jedinki te lateralnih migracija i očuvali povoljni hidromorfološki procesi i hidrološki režim.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste (osobito invazivne glavoče) ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Rutilus virgo – plotica | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (vodena vegetacija, brzaci i šljunkovita dna) te longitudinalna povezanost unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 46 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka. (indikativni rok: Q3 2026). |
|  | | Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća)  • Očuvana je povezanost rijeke sa svim pritocima | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama, vodenom vegetacijom, brzacima i šljunkovitim dnima na kojima se vrsta mrijesti te povoljnu dinamiku voda.  – Ne dopustiti gradnju novih pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž toka rijeke Save te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Osigurati povezanost rijeke sa svim pritocima.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane ili strane invazivne vrste (osobito invazivne glavoče) ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Zingel streber – mali vretenac | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (brzaci i šljunkovita dna) te longitudinalna povezanost unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 17 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka.  (indikativni rok: Q3 2026). |
|  | | Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i brzaci i šljunkovita dna na kojima vrsta obitava i mrijesti se te povoljnu dinamiku voda.  – Ne dopustiti gradnju pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž vodotoka te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane i invazivne strane vrste (osobito invazivne glavoče) ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Zingel zingel – veliki vretenac | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pjeskovita i šljunkovita dna) te longitudinalna povezanost unutar 462 km vodotoka | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Održana je populacija vrste (najmanje 7 kvadranata 1x1 km mreže) | | Potrebno je izraditi detaljnu kartu pogodnih staništa za vrstu unutar 462 km vodotoka.  (indikativni rok: Q3 2026).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – U toku rijeke Save spriječiti degradaciju staništa te dopustiti prirodne procese, uključujući eroziju, sedimentaciju te zarastanje obale kako bi se omogućilo formiranje prirodnih staništa.  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama i pješčanim dnima na kojima vrsta obitava i šljunčanim dnima na kojima se mrijesti te povoljnu dinamiku voda.  – Ne dopustiti gradnju pregrada i prepreka koje sprečavaju longitudinalne migracije duž vodotoka te tako čuvati mogućnost neometanih migracija odraslih i disperzije juvenilnih jedinki.  – Zaštitu od erozije izvoditi ukopanim deponijama što dalje od obale ili koristiti odgovarajuće bio-inženjerske metode za utvrđivanje i učvršćivanje obala i zaštitu od erozije kako bi se omogućio razvoj obalne vegetacije. Iznimno, kada to nije moguće, planirati što manje odsječke na kojima se vrši oblaganje obala kamenom i sličnim materijalima.  – U planske dokumente gospodarenja ribolovnim vodama ugraditi zabranu uvođenja stranih i invazivnih stranih vrsta riba.  – Nadzirati i kontrolirati unošenje i širenje stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Izlovljavati strane i invazivne strane vrste dopuštenim ribolovnim alatima bez ograničenja.  – Jednom ulovljene strane i invazivne strane vrste (osobito invazivne glavoče) ne vraćati nazad u vodotok. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Ophiogomphus cecilia – rogati regoč | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa (šljunčana i pješčana dna i obale u rubnim djelovima rijeke van toka matice) unutar 462 km vodotoka  • Očuvana je populacija na najmanje dva lokaliteta (Uštica i Rugvica) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Ne postoji detaljna karta supstrata unutar područja ekološke mreže te ju je potrebno izraditi (indikativni rok: Q3 2026). |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete održavanjem kvalitete vode, povoljnog hidrološkog režima, strukture dna i prirodne obale, brzine toka te obalne vegetacije.  – Uz obale rijeke očuvati riparijsku vegetaciju.  – Ograničiti gradnju, vađenje pijeska i šljunka, nasipavanje te zatrpavanje na staništima pogodnim za vrstu i u njihovoj neposrednoj blizini.  – U toku rijeke očuvati raznolikost staništa s neutvrđenim obalama, brzace, šljunčana i pješčana dna i obale. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Unio crassus – obična lisanka | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (pješčana i šljunkovita dna i voda bogata kisikom) unutar 462 km vodotoka  • Održana je populacija vrste (najmanje 15 kvadranata 1x1 km mreže) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Ne postoji detaljna karta supstrata unutar područja ekološke mreže te ju je potrebno izraditi. (indikativni rok: Q3 2026).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnih tijela CSRI0001\_001, CSRI0001\_002, CSRI0001\_003, CSRI0001\_004, CSRI0001\_005, CSRI0001\_006, CSRI0001\_007, CSRI0001\_008, CSRI0001\_009, CSRI0001\_010, CSRI0001\_011, CSRN0001\_012, CSRN0001\_013, CSRN0001\_014, CSRN0001\_015, CSRN0001\_016, CSRN0001\_017, CSRN0001\_018, CSRN0001\_019 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća)  • Očuvana longitudinalna i lateralna povezanost vodotoka  • Populacija riba domaćina (šaranske vrste) za ličinački stadij vrste je stabilna i na razini koja osigurava stabilnu populaciju obične lisanke | | Postojeća širina pojasa riparijske vegetacije prikazana je na Karti prirodnih i poluprirodnih nešumskih kopnenih i slatkovodnih staništa Republike Hrvatske (Bardi i dr. 2016.) kao stanišni tip E (šume), te na službenoj Digitalnoj ortofoto karti RH (DOF 1:5000) 2019/2020 kao pojas drveća. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete održavanjem povoljnih fizikalno-kemijskih svojstva vode, raznolikosti staništa na vodotocima (neutvrđene obale, sprudovi, brzaci, pješčana i šljunkovita dna i voda bogata kisikom) te povoljne dinamike vode (meandriranje, prenošenje i odlaganje nanosa, povremeno prirodno poplavljivanje rukavaca).  – Očuvati pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća).  – Osigurati longitudinalnu i lateralnu povezanost vodnoga toka.  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne vode.  – Spriječiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta.  – Očuvati stabilnu populaciju riba domaćina (šaranske vrste). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 3150 | Prirodne eutrofne vode s vegetacijom Hydrocharition ili Magnopotamion | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 25 ha  • Očuvan je rukavac Dubovac (Preloščica) i njegova povezanost s rijekom Savom | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Održan je pH vode > 7 | |  |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Održati pH vode > 7.  – Očuvati rukavac Dubovac (Preloščica) i njegovu povezanost s rijekom Savom.  – Sprečavati prirodnu sukcesiju povremenim uklanjanjem nakupljene organske tvari.  – Uklanjati invazivne strane vrste bilja.  – Očuvati karakteristične vrste ovog stanišnog tipa. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 3270 | Rijeke s muljevitim obalama obraslim s Chenopodion rubri p.p. i Bidention p.p. | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Očuvane su prirodne blago položene obale rijeke izložene poplavljivanju unutar 462 km riječnog toka za razvoj vegetacije pionirskih biljaka sveza Chenopodion rubri p.p. i Bidention p.p. | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis (indikativni rok: Q2 2023).  Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže (predviđeni rok: Q3 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik: http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati prirodne blago položene obale rijeke izložene prirodnoj dinamici poplavljivanja.  – Očuvati karakteristične vrste ovog stanišnog tipa.  – Uklanjati invazivne strane vrste bilja, posebice čivitnjaču. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 91E0\* | Aluvijalne šume  (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae) | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa od najmanje 2680 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik: http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| • Očuvano je prirodno periodično plavljenje područja i visoka razina podzemne vode | |  |
| • Na području stanišnog tipa nisu prisutne strane vrste (posebno negundovac, žljezdasti pajasen, bagrem i čivitnjača) | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Savski vrbaci, Sava, Sisak – Novska, Sava, Stara Gradiška – Slavonski Brod, Sava, Slavonski Brod – Slavonski Šamac, Sava, Slavonski Šamac – Račinovci.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Velikogorička posavina, Dugoselske posavske šume, Sisačke šume, Sunjske šume, Vinkovačke šume. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljan hidrološki režim (povremeno plavljenje, visoka razina podzemne vode).  – Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip.  – Uklanjati invazivne strane vrste.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip.  – Površine pod prirodnim šumama ne pretvarati u kulture hibridnih topola i stranih vrsta, a postojeće kulture topola postepeno privoditi ka zavičajnim sastojinama.  – Ne isušivati ili zatrpavati depresije obrasle drvenastom vegetacijom karakterističnom za stanišni tip (crna joha, bijela vrba).  – Očuvati šumske čistine odnosno livadne i travnjačke površine unutar šumskih kompleksa.  – Pri izgradnji šumske infrastrukture osigurati nesmetano protjecanje vode. | | |

HR2001383 Klasnići

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 6430 | Hidrofilni rubovi visokih zeleni uz rijeke i šume (Convolvulion sepii, Filipendulion, Senecion fluviatilis) | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana je površina stanišnog tipa C.5.4.1.1. Visoke zeleni s pravom končarom (Filipendula ulmaria) od najmanje 1 ha | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Osigurane su otvorene površine s vlažnim tlom bogatim dušikom uz vodotoke  • Održano je povoljno stanje staništa uklanjanjem invazivnih stranih vrsta biljaka  • Drvenasta i grmolika vegetacija (posebice vrbici pepeljaste vrbe (Salix cinerea L.)) ne obuhvaća više od 10 % pokrovnosti  • Očuvana je povoljna hidromorfologija vodotoka | | Na ovom području ne postoji detaljna karta rasprostranjenosti invazivnih stranih vrsta. Kartiranje invazivnih stranih vrsta provest će se kroz provedbu praćenja stanja stanišnog tipa na području u sklopu Plana upravljanja (Izrada Plana upravljanja provodi se kroz projekt »Usluga izrade planova upravljanja područjima ekološke mreže Natura 2000 i zaštićenim područjima – Grupa 2: izrada planova upravljanja iz skupine 2«; rok izrade plana predviđen projektom je Q3 2023). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Uklanjati invazivne strane vrste biljaka u staništu.  – Uklanjati drvenastu i grmoliku vegetaciju.  – Očuvati povoljne stanišne uvjete za razvoj vlažnih i nitrofilnih zajednica visoke zeleni s pravom končarom. | | |

HR2001449 Izvor Dropulića vrilo

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Proteus anguinus – čovječja ribica | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su sva pogodna staništa za vrstu (podzemni vodotoci i slivne vode; NKS H.1.3., A.2.1.) u zoni od 60 ha  • Očuvane čiste, kisikom bogate podzemne vode i konstantno niske temperature  • Održana je populacija vrste (najmanje 1 kvadrant 10x10 km mreže)  • Strane invazivne vrsta riba nemaju uspostavljenu populaciju | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 10x10 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete za opstanak vrste (čiste, kisikom bogate podzemne vode).  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini (posebice u slivnom području).  – Sanirati izvore onečišćenja koji ugrožavaju nadzemne i podzemne krške vode.  – Ne dopustiti degradaciju krških podzemnih staništa i spriječiti fragmentiranje podzemnih staništa.  – Spriječiti unos stranih i invazivnih stranih vrsta u vodene sustave i provoditi kontrolu populacija već prisutnih stranih vrsta (posebice riba). | | |

HR5000019 Gorski kotar i sjeverna Lika

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Austropotamobius torrentium\* – potočni rak | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Očuvana su ključna staništa za vrstu unutar najmanje 74 km vodotoka  • Održana su pogodna staništa za vrstu (vodotoci s prirodnom hidromorfologijom i razvijenom obalnom vegetacijom, posebice dijelovi toka s kamenim dnom) u zoni od 450 km vodotoka (NKS A.2.1.1. A.2.2.1.2., A.2.3.1.1. A.2.3.2.1.)  • Održana je populacija vrste (najmanje 23 kvadranta 1x1 km mreže) | | Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže (predviđeni rok: Q3 2023).  Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela: CSRN0567\_001; CSRN0468\_001; CSRN0262\_001; CSRN0142\_001; CSRN0136\_001; JKRN0065\_001; JKRN0127\_001; JKRN0211\_003; JKRN0236\_001; CSRI0004\_016; CSRI0004\_017; CSRN0040\_005; CSRI0094\_002; CSRN0040\_004; CSRN0130\_001; CSRN0267\_001; CSRN0369\_001; CSRN0401\_001; CSRN0481\_001; CSRN0516\_001; CSRN0279\_001; CSRN0274\_001; CSRN0437\_001; JKRI0069\_001; JKRN0256\_001  • Održano je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnog tijela: JKRN0211\_002  • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnog tijela: JKRN0078\_003; JKRN0139\_001  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela: CSRN0040\_003; CSRN0591\_001; JKRN0058\_003; JKRN0078\_002; JKRN0078\_001; CSRI0094\_001; CSRN0062\_001; CSRN0189\_001; CSRN0190\_001; CSRN0235\_001; CSRN0353\_001; JKRN0268\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 2 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka i obalnu vegetaciju te posebice dijelove toka s kamenim dnom.  – Očuvati povoljna fizikalno-kemijska svojstva vode.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Uklanjati invazivne strane vrste rakova u vodotocima, u slučaju njihove pojave.  – Očuvati zavičajnu obalnu vegetaciju u pojasu od najmanje 2 m.  – Prilikom izvođenja radova, ne zadirati u korita vodotoka te ne mijenjati hidrološki režim. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Adenophora lilifolia – mirisava žlijezdača | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Očuvana populacija na najmanje tri lokaliteta ukupne površine 3 ha (područje uz vodotok Mala Belica od izvora do naselja Grbajel, te područje uz rijeku Kupu kod naselja Gašparci)  • Održana su pogodna staništa za vrstu (otvorene šume, rubovi šuma, tople vlažne šumske livade, povremeno vlažne livade) | | Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže (predviđeni rok: Q3 2023).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati pogodna staništa za vrstu.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Poticati redovito održavanje staništa košnjom i/ili ekstenzivnom ispašom.  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Očuvati prirodnu hidromorfologiju vodotoka.  – Zabranjeno je uklanjanje rubne vegetacije (košnja, malčiranje) uz cestu na lokalitetu Gašparci u vrijeme cvatnje vrste (1. 7. – 30. 9.). | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Genista holopetala – cjelolatična žutilovka | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa za vrstu (kamenjarski travnjaci izloženi djelovanju bure, NKS C.3.5.2.) u zoni od 2800 ha  • Održana je populacija vrste (7 kvadranata 10x10 km mreže)  • Na lokalitetima Obruč, Hahlić, izvorišnom djelu Rječine i Tić udio drvenaste vegetacije ne prelazi više od 20% | | Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže (predviđeni rok: Q3 2023).  Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna)..  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  indikativni rok: Q2 2023). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati pogodna staništa za vrstu.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Poticati redovito održavanje staništa ekstenzivnom ispašom.  – Sprječavati vegetacijsku sukcesiju.  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Na lokalitetima Obruč, Hahlić, izvorišni dio Rječine i Tić održavati stanište na način da udio drvenaste vegetacije ne prelazi više od 20%. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Coenagrion ornatum – istočna vodendjevojčica | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa (sporo tekući vodotoci, osobito njihovi otvoreni (osunčani) dijelovi, s prirodnom hidromorfologijom i razvijenom vodenom i obalnom vegetacijom i lokve) u zoni od 230 km (NKS A.2.2., A.2.3., A.3.3.2., A.3.3.3.)  • Očuvan najmanje 1 lokalitet (vodotok Mala Belica) | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela: CSRN0567\_001; CSRN0468\_001; CSRN0262\_001; CSRN0142\_001; CSRN0136\_001; JKRN0065\_001; JKRN0127\_001; JKRN0211\_003; JKRN0236\_001; CSRI0004\_016; CSRI0004\_017; CSRN0040\_005; CSRI0094\_002; CSRN0040\_004; CSRN0130\_001; CSRN0267\_001; CSRN0369\_001; CSRN0401\_001; CSRN0481\_001; CSRN0516\_001; CSRN0279\_001  • Održano je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnog tijela: JKRN0211\_002  • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnog tijela: JKRN0078\_003; JKRN0139\_001  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela: CSRN0040\_003; CSRN0591\_001; JKRN0058\_003; JKRN0078\_002; JKRN0078\_001; CSRI0094\_001; CSRN0062\_001; CSRN0189\_001; CSRN0190\_001; CSRN0235\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati pogodna staništa za vrstu.  – Ograničiti hidrotehničke zahvate na potocima i protočnim kanalima (odstranjivanje vegetacije, produbljivanje, utvrđivanje obala) te onečišćenje staništa.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva na pogodnim staništima za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Prilikom košnje obalne vegetacije, košnju u jednoj godini provoditi samo na jednoj strani ili naizmjenično na obje strane vodotoka.  – Spriječiti unos invazivnih stranih vrsta riba i rakova u stanište te po potrebi provoditi kontrolu njihovih populacija. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Cordulegaster heros – gorski potočar | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Očuvana su ključna staništa za vrstu unutar najmanje 20 km vodotoka  • Održana su pogodna staništa (potoci i rječice šumskih predjela sa brzo tekućom vodom i kameno-šljunkovito-pjeskovitim dnom koje je u mirnijim, pokrajnjim dijelovima prekriveno tankim slojem detritusa i/ili listinca) u zoni od 490 km vodotoka (NKS A.2.2., A.2.3.)  • Održana je populacija vrste (najmanje 6 kvadranata 1x1 km mreže) | | Nacionalna klasifikacija staništa dostupna je na službenim stranicama Ministarstva  (http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| • Održano je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela: CSRN0567\_001; CSRN0468\_001; CSRN0262\_001; CSRN0142\_001; CSRN0136\_001; JKRN0065\_001; JKRN0127\_001; JKRN0211\_003; JKRN0236\_001; CSRI0004\_016; CSRI0004\_017; CSRN0040\_005; CSRI0094\_002; CSRN0040\_004; CSRN0130\_001; CSRN0267\_001; CSRN0369\_001; CSRN0401\_001; CSRN0481\_001; CSRN0516\_001; CSRN0279\_001; CSRN0274\_001; CSRN0437\_001; JKRI0069\_001; JKRN0256\_001  • Održano je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnog tijela: JKRN0211\_002  • Postignuto je dobro ekološko stanje/ekološki potencijal i dobro kemijsko stanje vodnog tijela: JKRN0078\_003; JKRN0139\_001  • Postignuto je dobro stanje (ekološko i kemijsko) vodnih tijela: CSRN0040\_003; CSRN0591\_001; JKRN0058\_003; JKRN0078\_002; JKRN0078\_001; CSRI0094\_001; CSRN0062\_001; CSRN0189\_001; CSRN0190\_001; CSRN0235\_001; CSRN0353\_001; JKRN0268\_001 | | Stanje vodnih tijela prikazano je u Planu upravljanja vodnim područjima 2016. – 2021. – Izvadak iz Registra vodnih tijela. |
| • Očuvan je pojas riparijske vegetacije (grmlja i drveća) u širini minimalno 5 m | |  |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati pogodna staništa i prirodnu hidromorfologiju vodotoka.  – Očuvati zasjenjene vodotoke s riparijskom vegetacijom u širini od 5 m sa svake strane vodotoka.  – Prilikom izvođenja radova, ne zadirati u korita vodotoka te ne mijenjati hidrološki režim. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Barbastella barbastellus – širokouhi mračnjak | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 173690 ha pogodnih staništa za vrstu (šumska staništa, posebice šumska staništa u kojima je visoka strukturiranost i zastupljenost starijih dobnih razreda drveća te drveća s pukotinama i dupljama, rubovi šuma) (NKS: E.)  • U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 40% bukovih sastojina starijih od 60 godina i najmanje 40% hrastovih sastojina starijih od 80 godina.  • U šumama u kojima se raznodobno i preborno gospodari očuvani povoljni stanišni uvjeti za očuvanje vrste očuvanjem strukturne raznolikosti šuma s povoljnim udjelom stabala prsnog promjera iznad 30 cm te stabala s pukotinama u kori i dupljama  • Očuvane su šumske čistine  • Očuvane su lokve unutar šuma  • U šumama kojima se jednodobno gospodari očuvana je povezanost šumskog kompleksa kroz ostavljanje neposječenih površina  • Očuvan je prirodni sastav vrsta i struktura prizemnog sloja i sloja grmlja | | Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Alilovica, Bitoraj  Bitoraj – Ivakuša, Bjelolasica, Božin Vrh, Brestica, Brloško, Brod na Kupi, Bršljanovica, Crna Draga – Mošune, Crni Lazi, Crni Lug, Crni vrh, Čarapine drage, Čedanj, Čungar, Delnice,  Dletvo, Drinak, Drivenik, Duliba, Dumanić – Ježevitar, Gluhe drage, Goranska Dobra, Greben, Japlenški vrh, Jarki, Jasenačka kosa, Jasenovo bilo, Jasle, Javorov vrh – Stubica,  Jelenje velo a i b, Josipovac, Klek, Kobiljak – Bitoraj, Kotor planina, Krasnica, Lazac, Lisac – Staparuša, Lividraga, Makovnik, Mala Javornica, Milanov Vrh, Miletka, Miškovica  Miškovica – Škalić, Modruš, Oštrac, Oštrovica, Park šuma Golubinjak, Pišćetak, Pištenica, Pištenik – Hum, Planina, Plaška glava – Borovac, Platak, Podvodenjak, Potočine – Crna kosa, Potplanina, Radinje, Ravna Gora, Ričičko bilo, Rudnik, Senjska Draga, Skrad – Rudač, Smrekova Draga, Stajnička Kapela, Suha Rečina, Suho, Sungerski lug, Sušica, Šiljevača, Široka draga, Špičunak, Titra – Javornik, Treskavac, Trojbukve, Velika višnjevica – Sušički vrh, Veliki Smolnik, Vidina greda, Viševica, Vršice, Vučjak, Zagorska kosa.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Bribir, Brinjske šume, Čabar, Dobra, Fužine, Hreljin, Jasenak – Drežnica, Josipdolske šume, Krivi Put – Senj, Kupa, Lađevac – Rakovica, Lukovdol, Mala Višnjevica, Mrkopalj, Novi Vinodolski, Petehovac, Plaške šume, Podplanina – Klana, Ponikve – Ogulin, Prezid, Ribnjak, Riječke šume, Risnjak, Sjeverni Velebit, Sveta gora, Vinodol.  Šumskim sastojinama kojima upravlja Fakultet šumarstva i drvne tehnologije Sveučilišta u Zagrebu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Belevine, Kupjački vrh i Sungerski lug (Nastavno pokusni šumski objekt Zalesina).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023). |
|  | | Potrebno je utvrditi/kvantificirati povoljan udio stabala prsnog promjera iznad 30 cm te stabala s pukotinama u kori i dupljama u šumama u kojima se raznodobno i preborno gospodari (indikativni rok: Q4 2026).  Potrebno je odrediti cilj očuvanja vezan uz veličinu populacije vrste  (indikativni rok: Q4 2026). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati pogodna staništa za vrstu.  – U šumama u kojima se raznodobno i preborno gospodari očuvati povoljne stanišne uvjete za očuvanje vrste očuvanjem strukturne raznolikosti šuma s povoljnim udjelom stabala prsnog promjera iznad 30 cm te stabala s pukotinama u kori i dupljama.  – Prilikom doznake ostavljati stabla s dupljama u kojima se nalaze kolonije vrste.  – Nakon sječe/rušenja zrelih stabala, prije uklanjanja ostaviti stabla u šumskom kompleksu najmanje 24 sata.  – Održavati čistine unutar šume (livade, pašnjake i dr.) i njihove grmolike rubne površine te lokve i stajaće vode.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvati povoljni udio bukovih sastojina starijiih od 60 godina i hrastovih sastojina starijih od 80 godina.  – U šumama u kojima se jednodobno gospodari prilikom dovršnog sjeka šumskih površina većih od 100 ha u središnjem dijelu ostaviti najmanje 5 ha neposječene površine.  – Očuvati prirodni sastav vrsta i strukturu prizemnog sloja i sloja grmlja. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Rhinolophus hipposideros – mali potkovnjak | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana populacija, skloništa i pogodna lovna staništa u zoni od 217440 ha (bjelogorična šumska staništa, područja pod poljoprivredom s velikom raznolikosti krajobraza, nizinska šumska i grmljem obrasla staništa, rubovi šuma, šikare)  • Očuvana su lovna staništa: 61670 ha bjelogoričnih šuma, 94610 ha mješovitih šuma te 9510 ha travnjaka i pašnjaka  • Očuvane su lokve  • Lovna staništa povezana su elementima krajobraza (vodotoci, živice, drvoredi) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Potrebno je odrediti cilj očuvanja vezan uz veličinu populacije vrste  (indikativni rok: Q4 2026). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati pogodna staništa i povoljne stanišne uvjete za očuvanje vrste održavanjem bogato strukturiranog krajobraza, smanjenjem učinaka fragmentacije staništa te održavanjem mozaičnosti šumskih staništa, područja pod ekstenzivnom poljoprivredom, travnjaka i otvorenih lokvi u lovnom području.  – Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja na staništima pogodnim za vrstu i njihovoj neposrednoj blizini.  – Za zaštitu drvenih greda na krovištima ne koristiti sredstva otrovna za toplokrvne životinje.  – Ne uznemiravati šišmiše u skloništima.  – Prilikom obnove/rekonstrukcije javnih objekata u kojima se nalaze kolonije vrste ili njihovih dijelova (posebice krovišta, tavana, tornjeva) osigurati nesmetan pristup šišmiša skloništu (ne zatvarati otvore na tavanu, tornju i sličnom).  – Ne osvjetljavati skloništa i objekte u kojima se nalaze kolonije. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Morimus funereus – velika četveropjega cvilidreta | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održano je 156800 ha pogodnih staništa (šumska staništa s prirodnom strukturom šumskog pokrova, dovoljnim udjelom krupnog drvnog materijala (ostatka od sječe, prirodno odumrlih stabala ili nagomilanih svježe odumrlih stabala) i većim brojem panjeva)  • Održana je populacija vrste (najmanje 25 kvadranata 1x1 km mreže)  • U šumskim sastojinama povećan je udio odumrle ili odumiruće drvne mase | | Kroz projekt »Razvoj okvira za upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000«, »Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova« izradit će se detaljna karta rasprostranjenosti vrste unutar područja ekološke mreže (predviđeni rok: Q3 2023).  Šumskim sastojinama u vlasništvu RH na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Alilovica, Bitoraj  Bitoraj – Ivakuša, Bjelolasica, Božin Vrh, Brestica, Brloško, Brod na Kupi, Bršljanovica, Crna Draga – Mošune, Crni Lazi, Crni Lug, Crni vrh, Čarapine drage, Čedanj, Čungar, Delnice,  Dletvo, Drinak, Drivenik, Duliba, Dumanić – Ježevitar, Gluhe drage, Goranska Dobra, Greben, Japlenški vrh, Jarki, Jasenačka kosa, Jasenovo bilo, Jasle, Javorov vrh – Stubica,  Jelenje velo a i b, Josipovac, Klek, Kobiljak – Bitoraj, Kotor planina, Krasnica, Lazac, Lisac – Staparuša, Lividraga, Makovnik, Mala Javornica, Milanov Vrh, Miletka, Miškovica  Miškovica – Škalić, Modruš, Oštrac, Oštrovica, Park šuma Golubinjak, Pišćetak, Pištenica, Pištenik – Hum, Planina, Plaška glava – Borovac, Platak, Podvodenjak, Potočine – Crna kosa, Potplanina, Radinje, Ravna Gora, Ričičko bilo, Rudnik, Senjska Draga, Skrad – Rudač, Smrekova Draga, Stajnička Kapela, Suha Rečina, Suho, Sungerski lug, Sušica, Šiljevača, Široka draga, Špičunak, Titra – Javornik, Treskavac, Trojbukve, Velika višnjevica – Sušički vrh, Veliki Smolnik, Vidina greda, Viševica, Vršice, Vučjak, Zagorska kosa.  Šumskim sastojinama u privatnom vlasništvu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskih planova za gospodarske jedinice (GJ) Bribir, Brinjske šume, Čabar, Dobra, Fužine, Hreljin, Jasenak – Drežnica, Josipdolske šume, Krivi Put – Senj, Kupa, Lađevac – Rakovica, Mala Višnjevica, Mrkopalj, Novi Vinodolski, Petehovac, Plaške šume, Podplanina – Klana, Ponikve – Ogulin, Prezid, Ribnjak, Riječke šume, Risnjak, Sjeverni Velebit, Sveta gora, Vinodol.  Šumskim sastojinama kojima upravlja Fakultet šumarstva i drvne tehnologije Sveučilišta u Zagrebu na ovom području ekološke mreže gospodari se temeljem šumskogospodarskog plana za gospodarsku jedinicu (GJ) Belevine i Kupjački vrh (Nastavno pokusni šumski objekt Zalesina).  Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q3 2023).  Veličina populacije izražena je u jedinicama 1x1 km mreže budući da je na takav način populacija izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti vrste za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati pogodna staništa i povoljni stanišni uvjeti u šumskim staništima održavanjem prirodne strukture šumskog pokrova i osiguravanjem dovoljnog udjela krupnog drvnog materijala.  – U šumskim sastojinama osigurati udio od najmanje 3% ostavljene odumrle ili odumiruće drvne mase.  – U šumama (izuzev kultura i plantaža) nakon sječe ostavljati najmanje 50% panjeva. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Canis lupus\* – vuk | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Očuvana su pogodna staništa (šume i ostala prirodna staništa) za vrstu  • Održana je populacija od najmanje 7 čopora  • Očuvano 158080 ha zone visoke prikladnosti staništa  • Očuvani su koridori kretanja vuka i povezanost staništa i populacije unutar i izvan ovog POVS-a  • Očuvana funkcionalnost postojećih prijelaza za divlje životinje i omogućena propusnost za vuka svih novih autocesta i ograđenih brzih prometnica te željezničkih pruga | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Klase osjetljivosti/prikladnosti staništa dostupne su na stranicama Ministarstva (Kusak, J., Huber, Đ., Trenc, N., Desnica, S., Jeremić, J., 2016. Stručni priručnik za procjenu utjecaja zahvata na velike zvijeri pojedinačno te u sklopu planskih dokumenata Verzija 1.0 – primjer vjetroelektrane. Zavod za zaštitu okoliša i prirode. Zagreb.  http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/odrzivo-koristenje-prirodnih-dobara-i-ekoloska-mreza/ekoloska-mreza/ocjena-5). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati populaciju od najmanje 7 čopora.  – Očuvati povoljne stanišne uvjete i zonu visoke prikladnosti staništa za vuka.  – Očuvati, održavati i po potrebi unaprijediti postojeće prijelaze za divlje životinje, a prilikom izgradnje i/ili rekonstrukcije prometnica i željezničkih pruga prema potrebi osigurati izgradnju prijelaza za divlje životinje.  – Zabranjeno je trajno ograđivanje većih površina kako bi se spriječila fragmentacija staništa. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Lynx lynx – ris | |
| Cilj | Postići povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održana su pogodna staništa (šume i ostala prirodna staništa) za vrstu  • Očuvano 153700 ha zone visoke prikladnosti staništa  • Očuvani su koridori kretanja risa i povezanost staništa i populacije unutar i izvan POVS  • Očuvana funkcionalnost postojećih prijelaza za divlje životinje i omogućena propusnost za risa svih novih autocesta i ograđenih brzih prometnica te željezničkih pruga  • Genska raznolikost populacije risa je podignuta u odnosu na stanje utvrđeno 2013. godine te je koeficijent parenja u srodstvu smanjen s 0,30 na 0,18  • Do 2025. godine brojnost risa očuvana je najmanje na razini utvrđenoj 2020. godine, a do 2031. godine trend populacije je stabilan ili je u porastu | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Klase osjetljivosti/prikladnosti staništa dostupne su na stranicama Ministarstva (Kusak, J., Huber, Đ., Trenc, N., Desnica, S., Jeremić, J., 2016. Stručni priručnik za procjenu utjecaja zahvata na velike zvijeri pojedinačno te u sklopu planskih dokumenata Verzija 1.0 – primjer vjetroelektrane. Zavod za zaštitu okoliša i prirode. Zagreb.  http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/odrzivo-koristenje-prirodnih-dobara-i-ekoloska-mreza/ekoloska-mreza/ocjena-5).  Povećanje genske raznolikosti i očuvanje/povećanje populacije planirano je kroz Plan upravljanja risom (Lynx lynx) s akcijskim planom.  Repopulacija novih jedinki na područje Dinarida provodi se u okviru međunarodnog projekta LIFE Lynx – »Spašavanje dinarske i jugoistočne alpske populacije risa od izumiranja« s ciljem povezivanja dinarske populacije s onom u jugoistočnim Alpama te zaustavljanja parenja u srodstvu (završetak projekta Q2 2024.) |
| • Poboljšana povezanost populacija te povećana vjerojatnost prirodnog protoka gena putem razvitka vezne populacije | | https://www.lifelynx.eu/?lang=hr.  Veličina populacije risa izražena na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima je 52 jedinke. Naknadno je provedbom LIFE Lynx projekta populacija utvrđena na minimalno 83 odrasle jedinke na području Hrvatske.  Podaci o prisutnosti risa u Hrvatskoj (smrtnost, fotografije, plijen risa, prikupljeni uzorci za izolaciju DNK, viđenja risa, itd.) dostupni su u javnoj bazi podataka Veterinarskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu http://lynx.vef.hr. |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete i zonu visoke prikladnosti staništa za risa.  – Podići gensku raznolikost risa i osigurati stabilnost populacije ili njen rast.  – Poboljšati povezanost populacija.  – Očuvati, održavati i po potrebi unaprijediti postojeće prijelaze za divlje životinje, a prilikom izgradnje i/ili rekonstrukcije prometnica i željezničkih pruga prema potrebi osigurati izgradnju prijelaza za divlje životinje.  – Zabranjeno je trajno ograđivanje većih površina kako bi se spriječila fragmentacija staništa. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Ursus arctos\* – medvjed | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljne vrste kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Očuvano je najmanje 500 jedinki  • Održana su pogodna staništa (šume i ostala prirodna staništa) za vrstu  • Očuvano 160000 ha zone visoke prikladnosti staništa  • Očuvano 98990 ha zone visoke prikladnosti staništa za brloženje  • Očuvani su koridori kretanja medvjeda i povezanost staništa i populacije unutar i izvan POVS  • Očuvana funkcionalnost postojećih prijelaza za divlje životinje i omogućena propusnost za medvjeda svih novih autocesta i ograđenih brzih prometnica te željezničkih pruga | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost vrste unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Klase osjetljivosti/prikladnosti staništa dostupne su na stranicama Ministarstva (Kusak, J., Huber, Đ., Trenc, N., Desnica, S., Jeremić, J., 2016. Stručni priručnik za procjenu utjecaja zahvata na velike zvijeri pojedinačno te u sklopu planskih dokumenata Verzija 1.0 – primjer vjetroelektrane. Zavod za zaštitu okoliša i prirode. Zagreb.  http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/odrzivo-koristenje-prirodnih-dobara-i-ekoloska-mreza/ekoloska-mreza/ocjena-5). |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati povoljne stanišne uvjete i zone visoke prikladnosti staništa za medvjeda.  – Očuvati, održavati i po potrebi unaprijediti postojeće prijelaze za divlje životinje, a prilikom izgradnje i/ili rekonstrukcije prometnica i željezničkih pruga prema potrebi osigurati izgradnju prijelaza za divlje životinje.  – Zabranjeno je trajno ograđivanje većih površina kako bi se spriječila fragmentacija staništa.  – Onemogućiti pristup medvjeda otpadu (npr. postavljanjem bear-proof kontejnera).  – Sanirati divlja odlagališta otpada.  – U dijelovima šumskih odsjeka u kojima se nalaze brlozi medvjeda u radijusu od 300 m od brloga radove sječe i izvlačenja obavljati u razdoblju od 1. travnja do 15. studenog. | | |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 9530\* | (Sub-) mediteranske šume endemičnog crnog bora | |
| Cilj | Održati povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa kroz sljedeće atribute: | |
| Atributi | | Dodatne informacije |
| • Održan je stanišni tip unutar 6 kvadranta 10x10 km mreže (unutar zone od 36100 ha) | | Zonacija u odnosu na rasprostranjenost stanišnog tipa unutar područja ekološke mreže objavljuje se na web GIS portalu zaštite prirode www.bioportal.hr/gis  (indikativni rok: Q2 2023).  Površine koje su 2010. godine uvrštene u prijedlog Natura 2000 za ovo područje ekološke mreže, te površine koje obuhvaćaju ovo područje ekološke mreže izražene na biogeografskoj razini u okviru prvog nacionalnog izvješća o stanju očuvanosti za razdoblje 2013. – 2018., izrađenog sukladno čl. 17. Direktive o staništima, predstavljaju sađene kulture crnog bora.  Potrebno je detaljno kartiranje stanišnog tipa i utvrđivanje njegove prisutnosti unutar POVS HR5000019 Gorski kotar i sjeverna Lika (indikativni rok: Q4 2024). |
| • Očuvane su karakteristične vrste ovog stanišnog tipa | | Karakteristične vrste definirane su opisom stanišnog tipa u interpretacijskom priručniku za određivanje kopnenih staništa u RH prema Direktivi o staništima EU (Priručnik) i Nacionalnom klasifikacijom staništa (NKS).  Priručnik:  http://www.haop.hr/hr/publikacije/prirucnik-za-odredivanje-kopnenih-stanista-u-hrvatskoj-prema-direktivi-o-stanistima-eu  NKS: http://www.haop.hr/hr/tematska-podrucja/prirodne-vrijednosti-stanje-i-ocuvanje/stanista-i-ekosustavi/stanista/nacionalna |
| Mjere očuvanja:  – Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip.  – Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama.  – Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip. | | |

\* Napomena za sva područja očuvanja značajna za ciljne vrste i stanišne tipove: kod mjera očuvanja koje se odnose na isti tip ograničenja/zahtjeva, primjenjuje se ona s najstrožim ograničenjem/zahtjevom.