## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-IIIA-4977/2005. od 5. srpnja 2007.

### NN 85/2007 (16.8.2007.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-IIIA-4977/2005. od 5. srpnja 2007.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**2676**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sudac Željko Potočnjak, predsjednik Vijeća, te suci Ivan
Matija, Agata Račan, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst i Vice Vukojević članovi
Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju su podnijeli N. P., J. R., J. P. i J.
B. svi iz S., na sjednici održanoj 5. srpnja 2007. godine, jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.
II. Općinski sud u Splitu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred
tim sudom pod brojem: I-1190/84 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od devet
(9) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim
novinama«.
III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustav­nom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst),
podnositeljima ustavne tužbe, određuje se primjerena naknada zbog povrede
ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 41/01. – pročišćeni tekst) kako slijedi:
– N. P. iz S., Fra B. 19, u iznosu od 1.700,00 kn
– J. R. iz S., Fra B. 19, u iznosu od 1.700,00 kn
– J. P. iz S., Fra B. 19, u iznosu od 1.700,00 kn
– J. B. iz S., O. 2, u iznosu od 1.700,00 kn
IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog
proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja
Ministarstvu financija Republike Hrvatske za njezinu isplatu.
V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem
tekstu: Ustavni zakon), podnositelji su 14. prosinca 2005. podnijeli ustavnu
tužbu radi duljine izvanparničnog postupka, smatrajući da im je povrijeđeno
ustavno pravo na donošenje sudske odluke u razumnom roku.

ČINJENICE VAŽNE ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

2. Izvanparnični postupak pokrenut je 4. svibnja 1984. pred Općinskim sudom u
Splitu prijedlogom J. P. i M. P., kao predlagatelja, protiv S. P. iz S. kao protustranke, radi fizičke diobe nekretnina.
U razdoblju do 5. studenoga 1997. u izvanparničnom postupku, postupak se
najprije vodio pred sudom prvog stupnja koji je održao nekoliko ročišta, odredio
je i proveo više očevida na licu mjesta radi vještačenja nekretnine uz
sudjelovanje vještaka građevinske struke, vještaka za geodeziju i vještaka za
poljoprivredu, koji su zbog problema oko identifikacije većeg broja navedenih
nekretnina u nekoliko navrata nadopunjavali svoje vještačke nalaze i mišljenja,
radi utvrđenja prometne vrijednosti nekretnina i izrade prijedloga njihove
diobe.
Na ročištu od 4. prosinca 1989. pozvane stranke prigovorile su nalazu vještaka
nakon čega sud poziva predlagatelje da dostave svoj prijedlog diobe.
Sljedeće ročište od 27. listopada 1997. je odgođeno na prijedlog stranaka.
U razdoblju nakon 5. studenoga 1997. ročišta određena 2. rujna 1999. i 16. rujna
1999. odgođena su zbog pokušaja rješavanja predmeta izvansudskim putem.
Očevid na nekretninama radi utvrđivanja prometne vrijednosti i radi izrade plana
diobe nekretnina uz sudjelovanje vještaka geometra i vještaka građevinske struke
obavljen je 16. listopada 2000. Nalaz i mišljenje vještaka građevinske struke
dostavljen je sudu 20. listopada 2000.
Podnescima od 27. studenoga 2000. i 12. prosinca 2000. punomoćnik protustranke
prigovara nalazu vještaka u odnosu na dio nekretnina.
Na ročištu održanom 14. prosinca 2000. stranke su prigovorile nalazu i mišljenju
vještaka, nakon čega sud daje nalog vještaku da se očituje na navedene primjedbe
stranaka.
Podnescima od 28. svibnja 2001. i 8. srpnja 2002. vještak je dao odgovor na
primjedbe stranaka.
Ročište od 7. studenoga 2002. odgođeno je radi pokušaja dogovora izvansudskim
putem.
Na ročištu od 11. prosinca 2002. punomoćnica predlagatelja diobe nekretnina
prigovorila je dijelu nalaza i mišljenja vještaka. Istom prigodom sud je pozvao
punomoćnicu predlagatelja da uredi prijedlog za diobu, čemu je punomoćnica
dopisom od 23. prosinca 2002. udovoljila.
Sljedeće ročište od 11. veljače 2005. sud je odgodio dodijelivši rok strankama
da se očituju na navode podnesaka.
Protustranke su sudu dostavili podneske 23. veljače 2005., 11. ožujka 2005. i
29. studenoga 2005.
Na ročištu održanom 1. prosinca 2005. punomoćnica predlagatelja označila je
podnositelje ustavne tužbe, nasljednike pok. J. P. iz S., kao nove predlagatelje
u izvanparničnom postupku.
Održana su još dva ročišta 3. travnja i 4. svibnja 2007.
Ročište od 3. srpnja 2007. odgođeno je za 3. prosinca 2007.

PRAVO VAŽNO ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

3. Mjerodavno pravo sadržano je u odredbi članka 29. stavka 1. Ustava Republike
Hrvatske i odredbama članka 63. Ustavnog zakona.

*Ustavna tužba je osnovana.*

4. Svoju odluku Ustavni sud obrazlaže sljedećim utvrđenjima:

4.1. DULJINA SUDSKOG POSTUPKA

Izvanparnični postupak pokrenut je 4. svibnja 1984. prijedlogom za fizičku diobu
nekretnine.
Duljina postupka uzima se u obzir od 5. studenoga 1997. kad je Zakonom o
potvrđivanju stupila na snagu, u odnosu na Republiku Hrvatsku, Konvencija za
zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Protokoli broj 1, 4, 6, 7 i 11 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak; u
daljnjem tekstu: Konvencija). Protokol broj 12 na snazi je u odnosu na Republiku
Hrvatsku od 1. travnja 2005. (Zakon o potvrđivanju Protokola br. 12 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola br. 12
uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 9/05.), a Protokol broj 13 od 1. srpnja 2003. (Zakon
o potvrđivanju Protokola br. 13 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i
temeljnih sloboda, o ukidanju smrtne kazne u svim okolnostima, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 14/02. i Objava o stupanju na snagu Protokola br. 13
uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, »Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 13/03.).
U članku 6. stavku 1. Konvencije jamči se svakome pravo da radi utvrđivanja
njegovih prava i obveza građanske naravi ili u slučaju podizanja optužnice za
kazneno djelo protiv njega zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u
razumnom roku ispita njegov slučaj.
Ustavna tužba podnesena je 14. prosinca 2005., a do tog dana postupak nije
pravomoćno okončan, pa Ustavni sud utvrđuje da je do dana podnošenja ustavne
tužbe postupak trajao ukupno dvadeset i jednu (21) godinu, šest (6) mjeseci i
deset (10) dana, a od dana stupanja na snagu Konvencije do dana podnošenja
ustavne tužbe postupak je trajao osam (8) godina, jedan (1) mjesec i devet (9)
dana. Međutim, u odnosu na podnositelje ustavne tužbe, koji su kao nasljednici
1. prosinca 2005. preuzeli postupak nakon smrti prednika, postupak je trajao
četrnaest (14) dana.

4.2. POSTUPANJE NADLEŽNOG SUDA

U pravno relevantnom razdoblju, sud je održao više ročišta i brojna vještačenja.
Nakon podnošenja ustavne tužbe u postupku, sud je tužbu dostavio tuženicima na
odgovor, te je održao jedno (1) ročište za glavnu raspravu.

4.3. PONAŠANJE PREDLAGATELJA USTAVNE TUŽBE(PREDLAGATELJI U IZVANPARNIČNOM
POSTUPKU)

Ustavni sud ocjenjuje da podnositelji ustavne tužbe, koji su u postupak kao
nasljednici predlagatelja diobe stupili 1. prosinca 2005., nisu pridonijeli
duljini postupka.
Također, u pravno relevantnom razdoblju, stranke su u nekoliko navrata
predlagale odgodu postupka radi rješavanja stvari izvansudskim putem, međutim
navedeno ne može opravdati okolnost da se postupak vodi preko dvadeset i pet
(25) godina i još uvijek nije pravomoćno okončan.

4.4. SLOŽENOST SUDSKOG PREDMETA

Ustavni sud utvrđuje da se u postupku radi o relativno složenoj pravnoj stvari
koja je uključivala raznovrsna vještačenja na većem broju nekretnina, međutim
navedeno ne može opravdati duljinu izvanparničnog postupka u trajanju duljem od
dvadeset i jedne (21) godine.

OCJENA USTAVNOG SUDA

5. Ustavni sud utvrđuje da se postupak u ovom predmetu, u pravno relevantnom
razdoblju, vodio pred sudom prvog stupnja u razdoblju dužem od osam (8) godina,
odnosno ukupno preko dvadeset i jedne (21) godine.
U pravno relevantnom razdoblju, sud je neopravdano bio neaktivan u dva navrata i
to u razdoblju od 5. studenoga 1997. do 2. rujna 1999. te u razdoblju 11.
prosinca 2002. do 11. veljače 2005.
Ocjenjujući postupak kao jedinstvenu cjelinu, a imajući u vidu ukupno trajanje
postupka u kojemu nije donesena pravomoćna odluka suda, razdoblja neopravdane
neaktivnosti suda, Ustavni sud je utvrdio da je dugim trajanjem i neučinkovitim
provođenjem sudskog postupka, podnositeljima povrijeđeno ustavno pravo da
zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u razumnom roku odluči o
njihovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava
Republike Hrvatske.
6. Imajući u vidu sve navedene činjenice i okolnosti, u smislu odredbe članka
63. stavka 2. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao pod točkama I. i II.
izreke ove odluke.
7. Visinu naknade, zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava,
Ustavni sud utvrđuje uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog slučaja, uz
istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici
Hrvatskoj te vrstu postupka. Visina naknade podnositeljima je utvrđena za
razdoblje nakon što su stupili u sudski postupak.
Sukladno odredbi članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u točkama
III. i IV. izreke ove odluke.
8. Predsjednik Općinskog suda u Splitu dužan je dostaviti Ustavnom sudu pisanu
obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana
njene otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II.
izreke ove odluke. Ovaj nalog temelji se na članku 31. stavcima 4. i 5. Ustavnog
zakona.
9. Odluka o objavi (točka V. izreke) temelji se na odredbi članka 29. Ustavnog
zakona.

Broj: U-IIIA-4977/2005
Zagreb, 5. srpnja 2007.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Odluka, NN 85/2007-2676
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)