## Zakon o državnim maticama

### NN 96/1993 (25.10.1993.), Zakon o državnim maticama

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o državnim maticama

Proglašavam Zakon o državnim maticama, koji je donio Zaštupnički dom
Sabora Republike Hrvatske nu sjednici 6. listopada 1993. godine.

Broj : PA4- 102/ 1 -93.

Zagreb,18. listopada l993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman v. r.**

---

## ZAKON

### o državnirn maticama

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Državne matice su evidencije o osobnim stanjima građana u koje se upisuju
činjenice rođenja, zakljućenja braka i smrti i drugi podaci o tim činjenicama
utvrđeni zakonom.

Članak 2.

Činjenice upisane u državnim maticama i činjenice koje se njima dokazuju
smatraju se istinitim, dok se na zakonom propisani način ne dokaže protivno.

Državne matice, izvaci iz državnih matica i potvrde koje se daju na
temelju državnih matica javne su isprave.

Članak 3.

Državne matice vode se za svako naseljeno mjesto po matičnim područjima.

Matična područja određuje Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog Ministarstva
uprave.

Članak 4.

Poslove osobnih stanja građana obavlja županijski ured, odnosno gradski
ured Grada Zagreba nadležan za poslove opće uprave (u daljnjem tekstu:
županijski, odnosno gradski ured), a državne matice neposredno vode državni
službenici-matičari.

Članak 5.

Državne matice se vode u dva primjena. Drugi primjerak (parica) je prijepis
prvog primjena (izvornika).

Drugi primjerak državne matice može se voditi i automatskom obradom
podataka po odobrenju Ministarstva uprave.

Podaci drugog primjena državne matice na magnetskom mediju dostavljaju
se Ministarstvu uprave.

Članak 6.

Državne matice vode se na propisanim obrascima, a ispisuju se trajnom
tintom.

Prije početka upisa državne matice se povjeravaju na propisan način,
a na kraju svake kalendarske godine zaključuju se posljednjim rednim brojem
upisa u toj godini.

Članak 7.

Izvornik državnih matica čuva matičar, a drugi primjerak čuva županijski
odnosno gradski ured.

Izvornik i drugi primjerak državnih matica ne smiju se čuvati u istoj
zgradi. Podaci na magnetskom mediju ne smiju se čuvati u zgradl u kojoj
se obavlja obrada podataka.

Državne matice u kojima je zadnji upis stariji od 100 gođina, čuva Hrvatski
državni arhiv.

II. VRSTE DRŽAVNIH MATICA

Članak 8.

O osobnim stanjima građana vode se matica rođenih, matica vjenčanih
i matica umrlih.

Uz svaku državnu maticu vode se i knjige pomoćnih evidencija utvrđene
propisima za provedbu ovoga Zakona.

A) Matica rođenih

Članak 9.

U maticu rođenih upisuju se:

a) kod temeljnog upisa:

1. podaci o rođenju: ime i prezime i spol djeteta, dan, mjesec, godina,
sat i mjesto rođenja; narodnost i državljanstvo;

2. podaci o roditeljima djeteta: ime i prezime (za majku i đevojačko
prezime), datum i mjesto rođenja; narodnost, državljanstvo; zanimanje,
prebivalište i adresa stanovanja;

b) kao naknadni upisi i bilješke:

1. jedinstveni matični broj građana.

2. priznavanje i utvrđivanje očinstva i materinstva,

3. osporavanje očinstva i materinstva,

4. naknadno zakljućenje braka roditelja čije je dijete rođeno prije
zakljućenja braka,

5. skrbništvo nad maloljetnom osobom i osobom kojoj je oduzeta poslovna
sposobnost, prestanak skrbništva, vračanje poslovne sposobnosti,

6. usvojenje i prestanak usvojenja s roditeljskim učinkom,

7. lišenje i vračanje roditeljskog prava,produženje i prestanak produženja
roditeljskog prava,

8. zakljućenje i prestanak braka,

9. promjena imena i prezimena djeteta i promjena imena i prezimena roditelja
usvolltelja, skrbnika,

10. promjerna spola,

11. promjena državljanstva

12. smrt i proglašenje umrlim,

13. naknadni ispravci grešaka i drutge promjene podataka koje se upisuju
u državnu maticu rođenih.

Članak 10.

Upis rođenja djeteta u maticu rođenih, obavlja se na temelju usmene
ili pisane prijave matičaru onog matičnog područja kojem pripada mjesto
gđe se dijete rodilo.

Rođenje djeteta u prometnom sredstvu prijavljuje se matičaru matičnog
podrujčja mjesta gđe se putovanje završilo.

Članak 11.

Rođenje djeteta u zdravstvenoj ustanovi dužna je prijaviti zdravrstvena
ustanova.

Rođenje djeteta izvan zdravstvene ustanove dužan je prijaviti otac djeteta,
odnosno osoba u čijern je stanu dijete rođeno ili majka kad za to bude
sposobna ili babica, ili liječnik koji je suđejovao pri porodu. Kad tih
osoba nema, ili kad ne mogu prijaviti rođenje, dužna je to učinlti osoba
koja je saznala za rođenje djeteta.

Članak 12.

Rođenje djeteta prljavljuje se u roku 18 dana od dana rođenja djeteta.

Ako je dijete mrtvorođeno, rođenje se mora prijaviti u roku 24 sata
od sata rođenja djeteta.

Ako rok iz prethodnog stavka pada u dan koji nije uredovni, rođenje
mrtvorođenog djeteta treba prijaviti prvog uredovikog dana.

Članak 13.

Osobe koje su prema Zakonu o osobnom imenu ovlaštene odrediti ime i
prezime djetetu dužne su radi upisa u maticu rođenih prijaviti nadležnom
matičaru ime i prezime djeteta·najkasnije u roku dva mjeseca od dana rođenja
djeteta.

Ime djeteta može prijaviti i druga osoba kao svjedok - kum, prema sporazumu
s roditeljima, odnosno s osobom kojoj je dijete povjereno za čuvanje i
odgoj. U ovom slučaju u maticu rođenih, upisuje se i ime i prezime te osobe.

Ako se osobno ime određeno djetetu sastoji od više riječi, osobe ovlaštene
za određivanje osobnog imena djeteta, dužne su matičaru dati izjavu kojim
će se osobnim imenom dijete služiti u pravnom prometu.

Članak 14.

Upis činjenice rođenja nađenog djeteta, a čiji roditelji nisu poznati,
upisuje se u maticu rođenih mjesta gđe je nađeno.

Upis se obavlja na temelju rješenja tijela državne uprave nadležnog
za poslove skrbništva. Rješenje o upisu sadrži: ime i prezime, spol djeteta,
dan, mjesec, godinu, sat i mjesto rođenja djeteta. Kao mjesto rođenja djeteta
upisuje se mjesto gdje je dijete nađeno.

Tijelo državne uprave nadležno za poslove skrbništva donosi rješenje
iz stavka 2. ovoga članka na temelju zapisnika o nalasku djeteta. Zapisnik
zajedno s rješenjem dostavlja nadležnom matičaru radi upisa u maticu rođenih.

Članak 15.

Kod usvojenja djeteta sa srodničkim u;inkom, u maticu rođenih upisuju
se podaci usvojitelja kao podaci o roditeljima djeteta.

Ako je dijete čiji su roditelji poznati usvojeno sa roditeljskim učinkom,
pored podataka o usvojitelju upisat će se i podaci o roditeljima djeteta.

Ako je dijete čiji roditelji nisu poznati usvojeno s roditeljskim učinkom,
pored podataka o usvojitelju upisati će se napomena da su roditelji nepoznati.

B) Matica vjenčanih

Članak 16.

U maticu vjenčanih upisuje se:

a) kod temeljnog upia:

1. podaci o ženiku i nevjesti: ime i prezime, dan, mjesec, godina i
mjesto rođenja, jedinstveni matični broj građana, narodnost, državljanstvo,
zanimanje, prebivalište i adresa stanovanja,dan, mjesec, godina i mjesto
zakljućenja braka i sporazumna izjava o njihovom prezimenu nakon zakljućenja
braka,

2. imena i prezimena roditelja ženika i nevjeste: ime i prezime i prebivalište
svjedoka pri zakljućivanju braka, ime i prezime službene osobe pred kojom
je brak zakljućen, te ime i prezime matičara,

3. ime i prezime i prebivalište punomoćnika, ako pri zakljućenju braka
jednog zaručnika zaštupa punomoćnik,

4. ime i prezime te prebivallste sudskog tumača, ako je pri zakljućenju
braka bilo neophodno prisustvo sudskog tumača.

b) kao naknadni upisi i bilješke:

1. prestanak braka smrću bračnog druga, proglašenjem nestalog bračnog
druga umrlim, poništenjem ili razvodom braka,

2. promjena imena i prezimena bračnih drugova,

3. naknadni ispravci grešaka.

Članak 17.

Presudu kojom se utvrđuje da brak ne postoji ili se poništava ili se
razvodi sud će dostaviti nadležnom matičaru u roku od 15 dana od nastupa
pravnih posljedica pravomočne presude, radi upisa u maticu rođenih i maticu
vjenčanih.

C) Matica umrlih

Članak 18.

U maticu umrlih upisuju se:

a) kod temeljnog upisa:

1. ime i prezime, prezime prije zakljućenjabraka, spol, dan, mjesec,
godina, sat i mjesto smrti, dan, mjesec,godina i mjesto rođenja, bračno
stanje, narodnost, državljanstvo, zanimanje, prebivalište i adresa stanovanja,
jedinstveni matični broj građana,

2. ime i prezime bračnog druga i njegovo prezime prije zakljućenja braka
ako je umrli bio u braku, ime i prezime roditelja umrlog, ime i prezime
i prebivalište osobe koja je prijavila smrt odnosno naziv ustanove ako
je smrt prijavila ustanova,

3. proglašenje nestale osobe umrlom i činjenica smrti utvrđena u vanparničnom
postupku s podacima naznaćenim u rješenju suda.

b) kao naknadni upisi i bilješke:

1. utvrđivanje identiteta nepoznatog leša,

2. ukidanje odluke o proglašenju osobe umrlom,

3. ukidanje ili preinaćenje sudskog rješenja o utvrdijvanju smrti,

4. naknadni ispravci grešaka.

Članak 19.

činjenica smrti prijavljuje se usmeno ili pismeno matičaru matičnog
područja kojem pripada mjesto gđe je smrt nastupila ili gdje je umrli nađen.

Činjenica smrti u prometnom sredstvu u kretanju kao i smrt koja je nastupila
na mjestu prometne ili druge nesreće za koje je matično područje neodredivo,
prijavljuje se matičaru matičnog područja kojem pripada mjesto gđe se umrli
sahranjuje.

Članak 20.

činjenica smrti mora se prijaviti nadležnom matičaru u roku tri dana
od dana smrti, odnosno od dana nalaska leša umrle osobe.

Ako je posebnim propisom određen za sahranu kraći rok od tri dana, čnjenica
smrti mora se prijaviti prije sahrane.

Članak 21.

Činjenicu smrti dužni su prijaviti članovi obitelji s kojima je umrli
živio. Ako nema članova obitelji ili oni to ne mogu učiniti, činjenicu
smrti dužne su prijaviti druge osobe s kojima je umrli živioili drugi članovi
obitelji koji su saznali za smrt, odnosno osobe u čijem je stanu osoba
umrla. Ako nema ni tih osoba, činjenicu smrti dužna je prijaviti osoba
koja je prva saznala za smrt.

Činjenicu smrti za osobu koja je umrla u zdravstvenoj ustanovi, na službi
u oružanim snagama Republike Hrvatske, kazneno-popravnoj ustanovi, hotelu,
internatu ili drugoj ustanovi ili organizaciji dužna je prijaviti ustanova,
nadležno zapovjedništvo oružanih snaga Republike Hrvatske ili organizacija
u kojoj je osoba umrla.

Ako se činjenica smrti utvrđuje oćevidom, tijelo koje provodi oćevid
dužno je činjenicu smrti prijaviti nadležnom matičaru.

Članak 22.

Pri prijavljivanju činjenice smrti mora se podnijeti potvrda o smrti
koju izdaje Iiječnik ili druga osoba ovlaštena za utvrđivanje smrti, odnosno
zdravstvena ustanova ako je osoba umrla u zdravstvenoj ustanovi.

Činjenicu smrti osobe čiji je leš nađen, matičar upisuje u maticu umrlih
na temelju zapisnika o nalasku leša.

Članak 23.

Sahrana umrle osobe može se obaviti na temelju dozvole nadležnog tijela
državne uprave i prije prfiavljivanja činjenice smrti matičaru, ako prijavu
nije bilo moguće podnijeti iz opravdanih razloga.

Članak 24.

Proglašenje nestale osobe umrlom i smrt dokazana u sudskom posupku,
upisuje se u maticu umrlih na temelju pravomoćnog sudskog rješenja. Činjenica
smrti prijavljuje se matičaru matičnog područja gđe je nestala osoba imala
posljednje prebivatište, a ako nije imala prebivalište onda matičaru matičnog
područja gđe je imala posljednje boravište.

Ako posljednje prebivalište ili boravište osobe iž stavka 1. ovoga članka
nije poznato ili je bilo u inozemstvu, činjenica smrti prijavljuje se matičaru
matičnog područja kojem pripada mjesto rođenja te osobe. Ako je mjesto
rođenja bilo u inozemstvu, činjenica smrti prijavljuje se matičaru matičnog
područja na kojem je sjedište suda koji je donio rješenje.

Pravomočno rješenje o proglašenju nestale osobe umrlom i rješenje o
utvrđivanju činjenice smrtl sud će dostaviti nadležnom matičaru u roku
od 15 dana od dana pravomočnosti.

III. ZAJEDNIČKE ODREDBE

1) Temeljne ovlasti i obaveze matičara

Članak 25.

Matičar upisuje u državne matice samo one činjenice i podatke koji su
mu prijavljeni, odnosno koje sadrži akt nadležnog tijela.

Upis u državnu maticu matičar je dužan izvršiti bez odgode.

Ako postoji osnovana sumnja da pojedini podaci koji se upisuju u državnu
maticu nisu točni, matičar je prije upisa dužan provjeriti točnost tih
podataka.

Članak 26.

Matičar je dužan izvršeni upis u državnu maticu pročitati osobi koja
prijavljuje činjenice, odnosno svjedocima i to potvrditi u državnoj matici
bilješkom.

Upis potpisuje osoba koja je prijavila činjinice i matičar, a druge
osobe kad je to zakonom određeno.

Uskračivanje potpisa matičar će ubilježiti u državnoj matici i o tome
izraditi bilješku.

Članak 27.

Činjenice rođenja ili smrti prijavljene nakon 30 dana , od dana kad
su se dogodile, matičar smije upisati u držvne matice na temelju rješenja
županijskog odnosno gradskog ureda na čijem se području vodi matična knjiga
u koju treba izvršiti upis.

Članak 28.

Ako državnu maticu u kojoj treba izvršiti naknadni upis vodi drugi matičar,
matičar koji je izvršio upis dužan je u roku od til dana od dana izvršenja
upisa dostaviti izvadak iz državne matice o izvršenom upisu matičaru koji
vodi državnu maticu u kojoj treba izvršiti naknadni upis.

Ako se državna matica u kojoj treba izvršiti naknadni upis vodi u inozemstvu,
matičar koji je izvršio upis dužan je u roku iz stavka 1. ovoga članka
dostaviti izvadak iz državne matice o izvršenom upisu Ministarstvu vanjskih
poslova.

O svakom naknadnom upisu ili ispravku u izvorniku zakljućene držvne
matice, matičar je dužan u roku od tri dana od izvršenog upisa, odnosno
ispravka dostaviti županijskom odnosno gradskom uredu koji čuva drugi primjerak
državne matice, izvadak o izvršenom naknadnom upisu, odnosno ispravku radi
unošenja u drugi primjerak državne matice.

O upisu rođenja, zakljućenja braka ili smrti, te o promjeni podataka
koji se sukladno propisima upisuju u evidenciju prebivališta, matičar je
dužan u roku od tri dana od dana izvršenog upisa izvijestiti tijelo državne
uprave koje vodi tu evidenciju.

Članak 29.

Matičar smije ispraviti greške koje je primijetio prije zakljućenja
upisa u državnu maticu.

Ispravljanje grešaka iz stavka 1. ovoga članka matičar je dužan ovjeriti
potpisom i pečatom u državnoj matici.

Članak 30.

Nakon zaključenja upisa, ispravke u državnu maticu matičar smije izvršiti
na temelju rješenja županijskog, odnosno gradskog ureda na čijem području
se vodi državna matica.

Ako je ispravke potrebno izvršiti i u drugim državnim maticama ili u
drugom primjenu državnih matica ili u evidenciji prebivališta, matičar
će o tome izvijestiti nadležna tijela državne uprave u roku od tri dana
od dana ispravka.

Članak 31.

Matičar ima zamjenika koji u slučaju njegove sprijećenosti ima sve ovlasti
i obveze matičara.

Neposredan nadzor nad radom matičara obavlja županijski, odnosno gradski
ured.

Članak 32.

Poslove s ovlastima matičara i druge upravne poslove osobnih stanja
građana može obavljati državni službenik propisanog stupnja stručne spreme
i odgovarajućeg usmjerenja koji ima položen stručni ispit za obavljanje
tih poslova.

Članak 33.

Matičar i drugi državni službenici na upravnim poslovima osobnih stanja
građana posebno su odgovorni za pravilno izvršavanje svih radnji u zakonom
propisanim rokovima.

Matičar je posebno odgovoran za ispravno i uredno vođenje državnih matica.

Neizvršavanje obveza utvrđenih ovim Zakonom teža je povreda službene
dužnosti.

Članak 34.

O pokretanju postupka zbog teže povrede službene dužnosti protiv matičara
i drugih državnih službenika na upravnim poslovima osobnih stanja građana
potrebno je odmah izvijestiti Ministarstvo uprave.

Premještaj matičara i drugih državnih službenika na poslovima osobnih
stanja građana bez njihove suglasnosti, a radi potrebe službe, može se
izvršiti po odobrenju Ministarstva uprave.

Ministarstvo uprave može predložiti premještaj matičara i drugih državnih
službenika na poslovima osobnih stanja građana radi potrebe službe ili
radi negativnosti u radu utvrđenih u postupku nadzora.

2) Vrste upisa u državne matice

a) Temeljni upisi

Članak 35.

Temeljni upis je upis činjenice rođenja u maticu rođenih, upis zakljućenja
braka u maticu vjenčanih i upis činjenice smrti u maticu umrlih.

Za temeljni upis određene su u svakoj državnoj matici posebne rubrike.

Protiv učinitelja prekršaja iz stavka 1. točke 1. i 2. ovoga članka
neće se voditi postupak ako je prijavljivanje pravovremeno izvršila druga
osoba.

Članak 36.

Ako zbog više sile ili drugih razloga pojedine
činjenice ili podaci temeljnog upisa nisu mogli biti upisani
u državne matice u zakonom određenom roku, upis tih činjenica
i podataka u državne matice može se izvršiti na
temelju rješenja nadležnog županijskog, odnosno
gradskog ureda.

Članak 37.

Prilikom temeljnog upisa, u posebnu rubriku državne
matice upisuju se bilješke i primjedbe matičara bitne
za temeljni upis, do njegova zaključenja. U istu rubriku
upisuju se i svi ispravci koji se odnose na pogreške u temeljnom
upisu uočene prije zaključenja temeljnog upisa.

Poslije zaključenja temeljnog upisa, matičar
smije ispraviti jedino pogrešno upisan redni broj. Ovakav
ispravak ne upisuje u rubriku za primjedbe.

b) Naknadni upisi i bilješke

Članak 38.

Naknadni upisi i bilješke su dopune i izmjene
temeljnog upisa, a odnose se na činjenice koje su nastale
ili su postale poznate nakon izvršenog temeljnog upisa.

Naknadni upisi bilješke su upisi i drugih činjenica
koji se na temelju propisa moraju evidentirati u državnim
maticama.

Članak 39.

Kako naknadni upisi u državne matice se unose
i svi ispravci grešaka u izvršenim temeljnim ili naknadnim
upisima.

Ispravak temeljnog ili naknadnog upisa može
se izvršiti samo na temelju rješenja nadležnog
tijela.

Ako je za utvrđivanje pogrešno upisane činjenice
u državnu maticu nadležno tijelo državne uprave,
ispravak se upisuje na temelju rješenja županijskog
odnosno gradskog ureda na čijem se području vodi
državna matica.

c) Temeljni upisi činjenica nastalih u inozemstvu

Članak 40.

Upis činjenica rođenja, zaključenja
braka ili smrti hrvatskih državljana nastalih u inozemstvu
obavlja se na temelju izvatka iz državne matice inozemnog
tijela. Ovaj izvadak dužna je podnijeti stranka ako međunarodnim
ugovorom nije predviđena obveza inozemnog tijela da izvatke
iz državnih matica dostavlja nadležnom tijelu u Republici
Hrvatskoj.

Iznimno, činjenica rođenja nastala u inozemstvu
upisuje se u maticu rođenih na temelju rješenja nadležnog
županijskog odnosno gradskog ureda, ako se izvadak iz državne
matice rođenih koju vodi inozemno tijelo nije mogao pribaviti
na način uređen u stavku 1. ovoga članka. Nadležni
županijski, odnosno gradski ured donosi rješenje po
zahtjevu stranke, a na temelju dokaza koje predloži stranka.

Članak 41.

Činjenica rođenja, zaključenja
braka i smrti iz članka 40. ovoga Zakona upisuju se u državne
matice i to:

1. rođenje - u maticu rođenih mjesta posljednjeg
prebivalište roditelja djeteta u Republici Hrvatskoj, a ako
ovoga nema ili nije poznato, ili roditelji imaju različito
prebivalište u Republici Hrvatskoj, u maticu rođenih
mjesta posljednjeg prebivališta roditelja koji je podnio
zahtjev za upis rođenja djeteta.

2. zaključenje braka - u maticu vjenčanih
mjesta u kojem su posljednje zajedničko prebivalište
bračnih drugova, a ako ovoga nema ili nije poznato, u
državnu maticu vjenčanih mjesta posljednjeg prebivališta
bračnog druga koji je podnio zahtjev za upis zaključenja
braka,

3. smrt - u maticu umrlih mjesta posljednjeg prebivališta
umrlog.

Ako se posljednje prebivalište osoba iz stavka
1. ovoga članka nije moglo utvrditi, upis će se izvršiti
u odgovarajuću državnu maticu mjesta njihova rođenja
u Republici Hrvatskoj.

Ako se upis u državnu maticu ne može obaviti
prema stavku 1. i 2. ovoga članka, upis će se izvršiti
u odgovarajuću državnu maticu Grada Zagreba.

3) Izvaci iz državnih matica i potvrde

Članak 42.

O činjenicama upisanim u državne matice
izdaju se izvaci iz državnih matica i potvrde kao isprave
trajne vrijednosti.

Izvaci iz državnih matica sadrže podatke
koji su upisani u državne matice do vremena izdavanja izvatka.

U izvatku iz matice rođenih ne iskazuju se podaci
o prirodnim roditeljima djeteta usvojenog sa srodničkim
učinkom.

Potvrde koje se izdaju na temelju državnih matica
sadrže pojedine podatke upisane u državne matice ili
pojedine činjenice o osobnom stanju građana koje proizlaze
iz tih podataka.

Članak 43.

Izvaci iz državnih matica i potvrde o pojedinim
podacima ili o pojedinim činjenicama upisanim u državne
matice izdaju se na zahtjev osoba koje imaju pravni interes.

Članak 44.

Pravo uvida u državne matice, u nazočnosti
matičara dopustit će se osobi na koju se ti podaci
odnose ili članovima uže obitelji ili usvojitelju
odnosno skrbniku, a drugoj osobi samo kad ima za to na zakonu
zasnovan pravni interes.

Uvid u spise i rješenja na temelju kojih je
izvršen upis u državne matice dopustit će se samo
onim osobama koje imaju za to neposredan i na zakonu zasnovan
pravni interes.

Članak 45.

Nadzor nad provođenjem ovoga Zakona i propisa
donesenih na temelju toga Zakona provodi Ministarstvo uprave.

Ministar uprave ovlašten je rješenjem odrediti
prijepis državnih matica za koje se u postupku nadzora utvrdi
da se vode neuredno i neispravno.

IV. KAZNENE ODREDBE

Članak 46.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti
od 10 do 120 DEM kaznit će se za prekršaj:

1. tko u propisanom roku ne prijavi rođenje djeteta
(članak 12.) ili ne prijavi ime i prezime djeteta (članak
13.) ili ne prijavi smrt (članak 20.),

2. tko sahranu umrle osobe bez dozvole nadležnog
tijela izvrši prije prijavljivanja činjenice smrti
matičaru (članak 23.).

Za prekršaj iz stavka 1. točke 1. ovoga
članka kaznit će se pravna osoba novčanom
kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 50 do 300 DEM, a odgovorna
osoba u pravnoj osobi kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 10
do 120 DEM.

Protiv učinitelja prekršaja iz stavka
1. točke 1. i 2. ovoga članka neće se voditi
postupak ako je prijavljivanje pravovremeno izvršila druga
osoba.

Članak 47.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 10 do 120 DEM kaznit
će se za prekršaj osoba iz članka 33 ovoga Zakona koja:

- u propisanim rokovima ne izvršava upravne radnje utvrđene ovim Zakonom
(članak 33 stavak 1.).

- državne matice ne vodi ispravno i uredno (članak 33 stavak 2 ).

- povrijedi zaštitu podataka upisanih u državne matice dozvolom uvida
ili izdavanjem isprava iz državnih matica neovlalštenim osobama (članak
44.).

Članak 48.

lznosi novčanih kazni iz članka 46. i 47. Ovoga Zakona revalorizirat
će se po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan naplate kazne.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 49.

Matične knjige koje su vođene do 9. svibnja 1946. godine odnosno do
stupanja na snagu ovoga Zakona, kao i izvaci iz matičnih knjiga i potvrde
koje se izdaju na temelju tih matičnih knjiga, imaju dokaznu snagu javnih
isprava. Izvatke i potvrde iz matičnih knjiga daje nadležni matičar

Izvaci iz matičnih knjiga diplomatsko konzularnih predstavništava i
nadležnih tijela republika bivše SFRJ o ;injenicama osobnih stanja hrvatskih
državljana upisanim u mati;ne knjige do 8. listopada 1991. godine i izdatim
do istog dana, smatraju se javnom ispravom kojom se dokazuje ;injenica
rođenja, zaklju;enja braka ili smrti.

Na temelju isprave iz stavka 2. ovoga članka, na zahtjev stranke rješenjem
nadležnog županijskog odnosno gradskog ureda može se odobriti prijenos
upisa u određene državne matice u Republici Hrvatskoj sukladno odredbama
članka 40. i 41. ovoga Zakona.

Zaklju;enje braka hrvatskih državljana pred diplomatsko konkzularnim
predstavništvima bivše SFRJ nakon 8. listopada 1991. godine, može se upisati
u maticu vjenčanih u Republici Hrvatskoj na temelju sudske odluke o postojanju
braka.

Članak 50.

Ako uslijed domovinskog rata u državnim maticama nisu upisane pojedine
činjenice rođenja i smrti, na zahtjev zainteresirane osobe izvršit će se
upis ovih činjenica u državne matice, ako su one utvrđene potvrdom državnog
tijela Republike Hrvatske, nadležnog zapovjedništva oružanih snaga Republike
Hrvatske ili javne ustanove (crvenog križa, bolnice i sl.), koje su oni
izdali na temelju svojih knjiga i evidencija. Upis će se izvršiti na temelju
rješenja nadležnog županijskog odnosno gradskog ureda.

Članak 51.

Ako su državne matice uništene ili nestale, moraju se obnoviti bez odgode.
Prije donošenja odluke o obnavljanju državnih matica potrebno je utvrditi
koje su državne matice uniŠtene ili nestale, za koja godišta i za koja
matična područja.

Obnavljanje uništenih ili nestalih državnih matica obavlja županijski,
odnosno gradski ured.

Članak 52.

U postupku obnavljanja državnih matica, županijski, odnosno gradski
ured utvrđuje isključivo postojanje upisa određene činjenice u uništenoj
ili nestaloj državnoj matici i podatke koji su bili upisani.

U svrhu obnavljanja državnih matica građani,tijela državne uprave i
druge pravne osobe dužni su dati podatke o izvršenim upisima o uništenim
ili nestalim državnim maticama koji su im poznati ili o tome posjeduju
ispravu.

Članak 53.

Ovlašćuje se ministar da donese propise o vođenju i čuvanju državnih
matica i spisa o pravu uvida u državne matice i spise, o načinu izdavanja
izvadaka i potvrda na temalju državnih matica i obnavljanju uništenih ili
nestalih državnih matica, te da propiše obrasce, državnih matica, registra,
izvadaka i potvrda koje se izdaju na temelju državnih matica.

Ministar uprave određuje cijenu obrasca izvadaka i potvrda iz državnih
matica koju snosi podnositelj zahtjeva.

Ministar zdravstva uz suglasnost ministra uprave propisat će obrazac
potvrde o smrti.

Ravnatelj Državnog zavoda za statistiku propisat će obrasce za potrebe
statistike s naputkom za njihovo ispunjavanje.

Članak 54.

Propise iz Članka 53. ovoga Zakona nadležni dužnosnici dužni su donijeti
u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Do određivanja matičnih područja sukladno članku 3.ovoga Zakona, državne
matice vodit će se prema matičnim područjima određenim odlukama bivših
općinkih skupština.

Arhivi koji čuvaju državne matice dužni su ustupiti ih Hrvatskom državnom
arhivu u roku od jedne godine od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Državni službenici iz članka 32. ovoga Zakona bez odgovarajućeg stručnog
ispita obvezni su položiti posebni dio stručnog ispita na kojem se utvrđuju
osposobljenost za obnavljanje poslova matičara, odnosno upravnih poslova
osobnih stanja građana u roku od godinu dana od početka primjene ovoga
Zakona.

Članak 55.

Do 31. prosinca 1993. godine primjenjivat će se odredbe Uputstva o vođenju
matičnih knjiga i načinu upisa usvojenja ("Narodne novine", br.
47/75. i 46/79.), Pravilnika o obrascima mati;nih knjiga, registra matičnih
knjiga, izvoda iz mati;nih knjiga i uvjerenja koja se izdaju na osnovi
mati;nih knjiga ("Narodne novine", br. 45/75. i 42/8I.), Pravilnika
o obrascima za dostavljanje statističkih podataka organima statisti;ke
službe ("Narodne novine, br 31/75., 50/81. i 12/83.) i Pravilnika
o obrascu potvrde o smrti ("Narodne novine", br. 28/75.).

Članak 56.

Danom po;etka primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o matičnim
knjigama ("Narodne novine", br.54/74., 40/81., 47/90., 39/92.
i 26/93.), a postupci pokrenuti na temelju toga Zakona dovršit će se premaodredbama
ovoga Zakona.

Članak 57.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a primjenjuje se od 1. siječnja 1994. godine.

Klasa: 223-09/93-01 /01

Zagreb, 6. listopada 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 96/1993-1878
![](/files/_web/nakladnicki-oglasi/Ud%C5%BEbenici/Obiteljsko-pravo-i-maticarstvo_oglas.jpg)

[Obiteljsko pravo i matičarstvo](https://www.nn.hr/hr/nakladnistvo/knjige-u-izdanju-nn-a/obiteljsko-pravo-i-maticarstvo%2C192.html)

Dubravka Hrabar, Aleksandra Korać Graovac

rujan 2019.