## Zakon o knjižnicama

### NN 105/1997 (9.10.1997.), Zakon o knjižnicama

# **ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE**

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O KNJIŽNICAMA**

Proglašavam Zakon o knjižnicama, koji je donio Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske na sjednici 19. rujna 1997.

Broj: 081-97-1510/1
Zagreb, 29. rujna 1997.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

---

## **ZAKON**

### **O KNJIŽNICAMA**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje knjižnična djelatnost, uvjeti i način njezina
obavljanja, ustrojstvo i način rada knjižnica, knjižnična građa, te pravni
položaj Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu.

Članak 2.

Knjižnična je djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 3.

Knjižnična se djelatnost obavlja kao javna služba.

Knjižničnu djelatnost obavljaju knjižnice.

Članak 4.

Knjižnice se osnivaju kao javne ustanove ili kao ustanove (u daljnjem
tekstu: samostalne knjižnice).

Pod uvjetima propisanim ovim Zakonom knjižničnu djelatnost mogu obavljati
ustanove i druge pravne osobe, pri čemu se radi obavljanja knjižnične djelatnosti
moraju ustanoviti posebne ustrojbene jedinice ovih ustanova i drugih pravnih
osoba (u daljnjem tekstu: knjižnice u sustavu).

Članak 5.

Samostalne knjižnice kao javne ustanove mogu osnovati Republika Hrvatska,
županije, Grad Zagreb, gradovi i općine.

Samostalne knjižnice mogu osnovati i druge domaće pravne i fizičke osobe.

Više osnivača može zajednički osnovati samostalnu knjižnicu, a međusobna
prava i obveze uređuju ugovorom.

Članak 6.

Knjižnična djelatnost obuhvaća osobito:

- nabavu knjižnične građe,

- stručnu obradu, čuvanje i zaštitu knjižnične građe, te provođenje
mjere zaštite knjižnične građe koja je kulturno dobro,

- izradu biltena, kataloga, bibliografija i drugih informacijskih pomagala,

- sudjelovanje u izradi skupnih kataloga i baza podataka,

- omogućavanje pristupačnosti knjižnične građe i informacija korisnicima
prema njihovim potrebama i zahtjevima,

- osiguravanje korištenja i posudbe knjižnične građe, te protok informacija,

- poticanje i pomoć korisnicima pri izboru i korištenju knjižnične građe,
informacijskih pomagala i izvora, te

- vođenje dokumentacije o građi i korisnicima.

Članak 7.

Knjižničnu građu čini svaki jezični, slikovni i zvučni dokument na lako
prenosivom materijalu ili u elektronički čitljivom obliku informacijskoga,
umjetničkoga, znanstvenoga ili stručnog sadržaja, proizveden u više primjeraka
i namijenjen javnosti, kao i rukopisi, što sve knjižnica drži u svojem
knjižničnom fondu i stavlja na raspolaganje korisnicima.

Knjižničnom građom smatraju se igre, igračke i sl., ako su dio knjižničnog
fonda.

II. VRSTE, OSNIVANJE I
PRESTANAK KNJIŽNICA

Članak 8.

Prema namjeni i sadržaju knjižničnog fonda vrste knjižnica su: nacionalna,
narodna, školska, sveučilišna, visokoškolska, općeznanstvena te specijalna.

Pojedine knjižnice mogu prema potrebi obavljati poslove i zadatke više
vrsta knjižnica.

Knjižnice svoju djelatnost obavljaju prema standardima kojima se uređuju
poslovi, te kadrovski i tehnički uvjeti svojstveni pojedinim vrstama knjižnica.

Standarde za pojedine vrste knjižnica na prijedlog Hrvatskoga knjižničnog
vijeća propisuju:

- ministar kulture za narodne knjižnice,

- ministar prosvjete i športa za školske knjižnice,

- ministar znanosti i tehnologije za sveučilišne, visokoškolske i općeznanstvene
knjižnice, a

- za specijalne knjižnice ministar nadležan prema području djelatnosti
knjižnice.

Članak 9.

Općine i gradovi dužni su osnovati narodnu knjižnicu kao javnu ustanovu,
osim u slučaju kada djelatnost narodne knjižnice već ne obavlja koja sveučilišna
ili općeznanstvena knjižnica na njihovu području.

Općina ili grad može obavljanje djelatnosti narodne knjižnice posebnim
ugovorom povjeriti narodnoj knjižnici u drugoj općini ili gradu.

Školske, visokoškolske i sveučilišne knjižnice dužni su osnovati osnivači
škola, visokih učilišta i znanstvenih instituta u sastavu tih ustanova.

Članak 10.

Knjižnica se može osnovati ako su, pored općih uvjeta propisanih Zakonom
o ustanovama, osigurani:

- knjižnična građa,

- stručno osoblje, te

- prostor, oprema i sredstva za rad knjižnice.

Postojanje uvjeta iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje i o tome daje potvrdu
osnivaču županijski ured nadležan za kulturu županije na čijem se području
knjižnica osniva, odnosno gradski ured za kulturu Grada Zagreba, na temelju
izvješća knjižnice koja obavlja matičnu djelatnost, najkasnije u roku od
30 dana od podnošenja zahtjeva.

Osnivač je dužan pribaviti potvrdu iz stavka 2. ovoga članka prije traženja
ocjene sukladnosti akta o osnivanju knjižnice sa zakonom, odnosno prije
traženja upisa u sudski registar ustanova.

Članak 11.

Ministarstvo kulture vodi upisnik o knjižnicama i knjižnicama u sastavu.

Ministar kulture propisuje sadržaj upisnika iz stavka 1. ovoga članka
i rokove za dostavljanje podataka radi upisa.

Članak 12.

Knjižnice prestaju sukladno odredbama Zakona o ustanovama.

Odluka o prestanku i statusnim promjenama samostalnih knjižnica kao
javnih ustanova i knjižnica u sastavu javnih ustanova i tijela državne
vlasti, može se donijeti samo uz prethodnu suglasnost ministra kulture,
odnosno ministra znanosti i tehnologije za sveučilišne, visokoškolske i
općeznanstvene knjižnice, odnosno ministra prosvjete za školske knjižnice.

Članak 13.

Odluka o prestanku i statusnim promjenama knjižnice mora sadržavati
i odredbe o zaštiti i smještaju knjižnične građe na temelju mišljenja knjižnice
koja obavlja matičnu djelatnost.

III. NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA

Članak 14.

Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu je javna ustanova od nacionalnog
značenja koja obavlja knjižničnu i informacijsku djelatnost nacionalne
knjižnice Republike Hrvatske i središnje knjižnice Sveučilišta u Zagrebu
kao i znanstveno-istraživačku i razvojnu djelatnost radi unapređivanja
hrvatskog knjižničarstva te izgradnje i razvoja hrvatskoga knjižničnog
sustava.

Osnivač Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu je Republika Hrvatska.
Prava i dužnosti osnivača obavlja Vlada Republike Hrvatske.

Članak 15.

Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu središte je hrvatskoga
knjižničnog sustava i osobito:

- izrađuje i organizira hrvatsku nacionalnu zbirku knjižnične građe
i usklađuje nabavu inozemne znanstvene literature na nacionalnoj razini
i na razini Sveučilišta u Zagrebu,

- obavlja djelatnost nacionalnoga bibliografskog ureda,

- čuva i obnavlja knjižničnu građu u skladu s međunarodnim programom,

- daje mišljenje o knjižničnoj građi koja ima svojstvo kulturnog dobra,
te provodi i potiče mjere zaštite takve građe,

- promiče hrvatsku knjigu i druge publikacije,

- obavlja bibliografsku i informacijsku djelatnost u sklopu međunarodnih
programa Univerzalne bibliografske kontrole, Opće dostupnosti publikacija
i Općeg protoka podataka i telekomunikacija, a napose obrađuje tekuću bibliografiju,

- obavlja znanstvena istraživanja na području knjižnične i informacijske
znanosti,

- obavlja izdavačku, izložbenu i promotivnu djelatnost, i

- obavlja druge zadaće predviđene ovim Zakonom i njezinim statutom.

Članak 16.

Način rada Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu pobliže se uređuje
njezinim statutom, pravilnikom o unutarnjem ustroju i načinu rada, te drugim
općim aktima ove knjižnice.

Članak 17.

Nacionalnom i sveučilišnom knjižnicom u Zagrebu upravlja upravno vijeće.

Upravno vijeće ima devet članova od kojih po tri imenuju ministar kulture
i ministar znanosti i tehnologije, a tri bira stručno vijeće ove knjižnice
iz reda svojih zaposlenika.

Članak 18.

Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu ima glavnog ravnatelja
te ravnatelja Razdjela nacionalne knjižnice i ravnatelja Razdjela sveučilišne
knjižnice.

Glavnog ravnatelja imenuje i razrješuje Vlada Republike Hrvatske na
zajednički prijedlog ministra kulture i ministra znanosti i tehnologije,
a ravnatelje razdjela imenuje i razrješuje upravno vijeće.

Glavni ravnatelj i ravnatelj razdjela imenuju se na temelju javnog natječaja
na vrijeme od četiri godine. Natječaj raspisuje i provodi upravno vijeće.

Za glavnog ravnatelja može se imenovati osoba koja ima visoku stručnu
spremu i koja je objavila istaknute stručne ili znanstvene radove. Za ravnatelja
razdjela može se imenovati osoba koja ispunjava uvjete za diplomiranog
knjižničara propisane člankom 34. stavkom 4. ovoga Zakona.

Statutom Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu propisuju se postupak,
a mogu se propisati i posebni uvjeti za imenovanje glavnog ravnatelja te
ravnatelje razdjela.

Članak 19.

Sredstva za rad Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu osiguravaju
se iz državnog proračuna, iz vlastitih prihoda, od zaklada, od sponzora,
darovima i na drugi način u skladu sa zakonom.

Članak 20.

Stručni nadzor nad radom Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu
obavlja Hrvatsko knjižnično vijeće.

Nadzor nad zakonitošću rada Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu
obavlja Ministarstvo kulture i Ministarstvo znanosti i tehnologije.

Članak 21.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se i na Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu,
ako odredbama članka 14. do 20. ovoga Zakona nije što drukčije propisano.

IV. USTROJSTVO I UPRAVLJANJE KNJIŽNICAMA

Članak 22.

Ustrojstvo i upravljanje knjižnicama pobliže se uređuje statutom i drugim
općim aktima knjižnica, odnosno pravnih osoba u čijem su sastavu, a u skladu
sa zakonom i aktom o osnivanju.

Članak 23.

Samostalnom knjižnicom upravlja upravno vijeće.

Upravno vijeće samostalne knjižnice ima 3 ili 5 članova, od kojih većinu
imenuje osnivač, a ostale bira stručno osoblje knjižnice iz svojih redova.
Broj članova upravnog vijeća, način njihova izbora, mandat, donošenje odluka
i druga pitanja u svezi s radom upravnog vijeća uređuju se aktom o osnivanju
i statutom knjižnice.

Samostalnom knjižnicom koja ima do 5 zaposlenih upravlja ravnatelj.

Članak 24.

Upravno vijeće na prijedlog ravnatelja donosi programe rada i razvitka
knjižnice, nadzire njihovo izvršavanje, odlučuje o financijskom planu i
godišnjem obračunu, donosi statut i druge opće akte, utvrđuje način i uvjete
korištenja knjižnične građe, odlučuje o promjenama u organiziranju rada
knjižnice, te obavlja druge poslove određene zakonom, aktom o osnivanju
i statutom.

Članak 25.

Ravnatelj samostalne knjižnice organizira i vodi rad i poslovanje knjižnice,
predlaže plan i program rada, predstavlja i zastupa knjižnicu u pravnom
prometu i pred tijelima državne vlasti te obavlja sve druge poslove predviđene
zakonom, aktom o osnivanju i statutom.

Članak 26.

Ravnatelja samostalne narodne knjižnice imenuje i razrješuje osnivač
na prijedlog upravnog vijeća, a uz naknadnu potvrdu ministra kulture.

Ravnatelja samostalne narodne knjižnice koja ima do 5 zaposlenih imenuje
i razrješuje osnivač uz naknadnu potvrdu ministra kulture.

Ako ministar kulture ne potvrdi akt o imenovanju ili razrješenju ravnatelja
i ne dostavi ga osnivaču u roku od dva mjeseca računajući od dana dostave
tog akta ministru, smatrat će se da je akt o imenovanju ili razrješenju
ravnatelja samostalne knjižnice potvrđen.

Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, za imenovanje i razrješenje
ravnatelja samostalnih knjižnica koje osnivaju osobe iz članka 5. stavka
2. ovoga Zakona, nije potrebna naknadna potvrda ministra kulture.

Članak 27.

Javni natječaj za imenovanje ravnatelja samostalne knjižnice raspisuje
i provodi upravno vijeće samostalne knjižnice, osim u slučaju iz članka
26. stavka 2. ovoga Zakona, kada javni natječaj raspisuje i provodi osnivač.

Ravnateljem samostalne knjižnice može biti imenovana osoba koja ispunjava
uvjete za diplomiranog knjižničara propisane člankom 34. stavkom 4. ovoga
Zakona.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, za ravnatelja samostalne
knjižnice može se imenovati i osoba koja ima višu stručnu spremu, ako se
na ponovljeni natječaj ne javi osoba koja ima uvjete iz stavka 2. ovoga
članka.

Ravnatelj samostalne knjižnice imenuje se na četiri godine i može biti
ponovno imenovan.

Statutom samostalne knjižnice propisuje se postupak a mogu se propisati
i posebni uvjeti za imenovanje ravnatelja samostalne knjižnice.

Članak 28.

Ustrojstvo knjižnice u sastavu uređuje se statutom, odnosno drugim aktom
pravne osobe unutar koje se knjižnica nalazi i pravilnikom o radu knjižnice.

Knjižnica u sastavu ima voditelja i knjižnični odbor sastavljen od djelatnika
knjižnice i pravne osobe u čijem je sastavu. Voditelj knjižnice član je
knjižničnog odbora i upravnog tijela pravne osobe u čijem je sastavu knjižnica.

Sastav, zadaće i način rada knjižničnog odbora pobliže se uređuju pravilnikom
o radu knjižnice.

Voditelja knjižnice u sastavu imenuje i razrješuje tijelo upravljanja
pravne osobe u sastavu koje je knjižnica i on mora ispunjavati iste uvjete
kao i ravnatelj samostalne knjižnice.

V. SREDSTVA ZA RAD KNJIŽNICA

Članak 29.

Sredstva za rad samostalnih knjižnica, odnosno knjižnica u sastavu osigurava
osnivač.

Za posebne programe knjižnica sredstva osiguravaju njihovi osnivači,
županije, odnosno Grad Zagreb, gradovi ili općine na području kojih se
takav program ostvaruje, ministarstva u čijem je djelokrugu program koji
se ostvaruje, kao i druge pravne i fizičke osobe.

Sredstva za obavljanje posebnih zadaća u sklopu hrvatskog knjižničnog
sustava osiguravaju se iz državnog proračuna putem Ministarstva kulture,
Ministarstva znanosti i tehnologije i Ministarstva prosvjete i športa.

VI. KNJIŽNIČNI SUSTAV

Članak 30.

U obavljanju svoje djelatnosti knjižnice u Republici Hrvatskoj međusobno
surađuju i povezuju se unutar hrvatskoga knjižničnog sustava.

Knjižnice se povezuju u sustav sukladno potrebama korisnika na određenom
području, potrebama sveučilišta i određenog znanstvenog područja, a na
temelju načela:

- usklađivanja planova i programa rada i razvitka knjižnica,

- standardizacije postupka u obradi i protoku građe i informacija,

- izgrađivanja skupnih kataloga i baza podataka, te

- svekolikog zajedničkog razvitka.

Članak 31.

Radi trajnoga i sustavno organiziranog rada na razvitku i unapređivanju
knjižničarstva, određene knjižnice obavljaju i poslove matične djelatnosti
za više knjižnica određenog područja ili za pojedinu vrstu knjižnica (u
daljnjem tekstu: matične knjižnice).

Matična djelatnost obuhvaća osobito poslove:

- stručnog nadzora nad radom knjižnica,

- stručnog osposobljavanja i usavršavanja knjižničnog osoblja,

- stručno-savjetodavne pomoći knjižnicama,

- koordinacije rada knjižnica, te

- unapređivanja stručnog rada u knjižnicama.

Ministar kulture na prijedlog Hrvatskoga knjižničnog vijeća donosi pravilnik
o matičnoj djelatnosti kojim se utvrđuje i sustav matičnih knjižnica.

Sredstva za obavljanje poslova matične djelatnosti osiguravaju se u
državnom proračunu.

VII. HRVATSKO KNJIŽNIČKO VIJEĆE

Članak 32.

Pri Ministarstvu kulture osniva se Hrvatsko knjižničko vijeće kao stručno
i savjetodavno tijelo.

Hrvatsko knjižnično vijeće:

- razmatra stanje knijžničarstva u Republici Hrvatskoj, te predlaže
i potiče donošenje mjera za unapređivanje knjižničarstva,

- potiče donošenje i promjenu propisa u području knjižničarstva,

- predlaže standarde za pojedine vrste knjižnica,

- predlaže mjere za zaštitu knjižnične građe,

- predlaže program izgradnje i razvitka hrvatskoga knjižničnog sustava,

- predlaže sustav matičnih knjižnica,

- predlaže pravilnik o polaganju i program stručnih ispita knjižničnog
osoblja, te članove ispitnog povjerenstva,

- predlaže dodjeljivanje zvanja višeg knjižničara i knjižničarskog savjetnika
na prijedlog stručnog povjerenstva koje u tu svrhu imenuje, te

- obavlja i druge poslove utvrđene ovim Zakonom.

Članak 33.

Hrvatsko knjižnično vijeće ima sedam članova.

Po jednog člana imenuju:

- ministar kulture,

- ministar prosvjete i športa,

- ministar znanosti i tehnologije, te

- Rektorski zbor visokih učilišta Republike Hrvatske.

Tri člana imenuje Hrvatsko knjižnično društvo.

Članovi Vijeća imenuju se na četiri godine i biraju predsjednika iz
svojih redova.

Sredstva za rad Hrvatskoga knjižničnog vijeća osiguravaju se u državnom
proračunu.

Hrvatsko knjižnično vijeće donosi poslovnik o svojem radu.

VIII. KNJIŽNIČNO OSOBLJE

Članak 34.

Stručne poslove u knjižnicama, samostalnima i sastavu, obavljaju pomoćni
knjižničari, knjižničari, diplomirani knjižničari, viši knjižničari i knjižničarski
savjetnici.

Poslove pomoćnog knjižničara može obavljati osoba koja ima završenu
srednju školu i položen stručni ispit za pomoćnog knjižničara.

Poslove knjižničara može obavljati osoba koja ima završenu višu školu
i položen stručni ispit za knjižničara.

Poslove diplomiranog knjižničara može obavljati osoba koja ima završen
studij knjižničarstva, odnosno završen drugi visokoškolski studij uz dopunski
studij knjižničarstva, te položen stručni ispit za diplomiranog knjižničara.

Članak 35.

Osobe koje se zapošljavaju u knjižnici na radnim mjestima pomoćnog knjižničara
i knjižničara bez položenoga stručnog ispita dužne su ga položiti u roku
od 2 godine od dana zapošljavanja.

Osobe s visokom stručnom spremom koje se zapošljavaju u knjižnici na
radnom mjestu diplomiranog knjižničara bez uvjeta propisanih člankom 34.
stavkom 4. ovoga Zakona dužne su steći propisanu spremu i položiti stručni
ispit u roku od 5 godina od dana zapošljavanja.

Stručni ispiti iz članka 34. stavka 2., 3. i 4. ovoga Zakona polažu
se pred ispitnim povjerenstvom Hrvatskoga knjižničnog vijeća prema pravilniku
o polaganju stručnih ispita i programu što ih na prijedlog Hrvatskoga knjižničnog
vijeća donosi ministar kulture.

Članak 36.

Zvanje višeg knjižničara može steći osoba koja je nakon položenog stručnog
ispita za diplomiranog knjižničara najmanje pet godina obavljala poslove
diplomiranog knjižničara i u tom razdoblju dala vrijedan stručni doprinos,
te objavila zapažene stručne radove iz knjižničarstva.

Zvanje knjižničarskog savjetnika može steći osoba čija stručnost jamči
da može obavljati najsloženije poslove knjižničarske struke, uz uvjet da
je nakon stjecanja zvanja višeg knjižničara najmanje pet godina radila
u struci, te da je u tom razdoblju bila zapažena po objavljenim znanstvenim
i stručnim radovima.

Zvanja iz stavka 1. i 2. ovoga članka podjeljuje Ministarstvo kulture
na prijedlog Hrvatskog knjižničnog vijeća.

IX. OBVEZNI PRIMJERAK

Članak 37.

Pravna ili fizička osoba koja izdaje ili proizvodi građu iz članka 38.
ovoga Zakona namijenjenu javnosti, dužna je od te građe besplatno i o svom
trošku, a najkasnije u roku od 30 dana po završetku tiskanja, umnažanja
ili proizvodnje, dostaviti Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu
osam obveznih primjeraka, od kojih Nacionalna i sveučilišna knjižnica u
Zagrebu zadržava dva, a po jedan primjerak dostavlja sveučilišnim knjižnicama
u Splitu, Rijeci, Puli i Osijeku, kao i u Mostaru te općeznanstvenim knjižnicama
u Dubrovniku i Zadru.

Svaki naknadnik dužan je u roku iz stavka 1. ovoga članka dostaviti
još po jedan primjerak građe matičnoj knjižnici na području županije na
kojoj je njegovo sjedište radi stvaranja zavičajne zbirke. Tiskar s područja
jedne županije koji tiska za nakladnika iz druge županije dužan je u istom
roku jedan primjerak dostaviti matičnoj knjižnici na području županije
na kojoj je njegovo sjedište.

Za tiskanu ili umnoženu, odnosno proizvedenu građu izdanu na više jezika
ili raznim pismima, ili u više izdanja, obvezni se primjerci dostavljaju
posebno na svakom jeziku, na svakom pismu, za svako novo izdanje.

Novim izdanjem u smislu stavka 3. ovoga članka smatra se izdanje koje
se stavlja u promet s promijenjenom naslovnom stranicom, novim omotom,
dopunjenim ili promijenjenim tekstom, novim slikama, tablicama i sličnim
promjenama.

Članak 38.

Pod obveznim primjerkom u smislu članka 37. ovoga Zakona, bez obzira
jesu li namijenjeni prodaji, odnosno besplatnom raspačavanju, podrazumijevaju
se tiskovine: knjige, brošure, skripta, posebni otisci, časopisi, novine,
magazini, bilteni, zemljopisne i druge karte, reprodukcije slikovnih umjetničkih
djela, muzikalije, katalozi, kalendari, kazališni i drugi programi, te
njihovi dodaci u tiskanom, audiovizualnom i elektroničkom obliku, plakati,
letci, kratki oglasi i priopćenja, razglednice, službene i trgovačke tiskanice;
audiovizualna građa: gramofonske ploče, audio i video kasete, magnetofonske
vrpce, snimljeni mikrofilmovi i kompakt diskovi; te elektroničke publikacije:
kompaktni diskovi, magnetske vrpce, diskete, baze podataka i on-line publikacije.

Članak 39.

Svi nakladnici službenih publikacija dužni su besplatno i o svom trošku
dostaviti Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici i dva dodatna primjerka,
te Hrvatskoj informacijsko-dokumentacijskoj referalnoj agenciji (HIDRA-i)
jedan primjerak svojih izdanja.

Nakladnici službenih publikacija županija, Grada Zagreba, gradova i
općina dužni su dostaviti jedan primjerak tih publikacija matičnoj knjižnici
na području županije na kojoj imaju sjedište, odnosno Grada Zagreba, a
nakladnici službenih publikacija gradova i općina i narodnoj knjižnici
koje su osnivači.

Službenim publikacijama u smislu ovoga Zakona smatraju se one publikacije
što ih izdaju tijela državne vlasti, odnosno tijela lokalne samouprave
i tijela lokalne samouprave i uprave kao svoja službena izdanja.

Članak 40.

Nakladnik iznimno vrijednog i skupog izdanja (bibliofilska izdanja,
grafičke mape i sl.) dužan je dostaviti po jedan primjerak tekstualnog
dijela Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu.

Članak 41.

Obvezni primjerci moraju biti ispravni i u stanju u kojem će biti raspačavani.

Članak 42.

Svi nakladnici, tiskari i proizvođači audiovizualne građe i elektroničkih
publikacija u Republici Hrvatskoj, dužni su posljednjeg dana u tekućem
mjesecu dostaviti Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu izvješće
o cjelokupnoj izdanoj, tiskanoj, odnosno proizvedenoj građi tijekom prethodnog
mjeseca u dva primjerka.

Članak 43.

Tiskovine povjerljivog sadržaja izuzete su od obveze dostavljanja, ali
su njihovi naručitelji dužni trajno ih čuvati najmanje u dva primjerka.

Dostavljene obvezne primjerke kojih je raspačavanje naknadno zabranjeno
knjižnice su dužne čuvati.

Članak 44.

Postupanje s obveznim primjerkom i posebne mjere njegove zaštite i čuvanja
propisuje ministar kulture na prijedlog Hrvatskoga knjižničnog vijeća.

X. ZAŠTITA KNJIŽNIČNE GRAĐE

Članak 45.

Knjižnice su dužne poduzimati mjere za zaštitu i čuvanje knjižnične
građe prema pravilniku o zaštiti knjižnične građe, što ga na prijedlog
Hrvatskoga knjižničnog vijeća donosi ministar kulture.

Na jedinstvene i rijetke primjerke knjiga, zbirke knjiga, rukopise i
drugu knjižničnu građu koja ima obilježja kulturnog dobra, odnosno koja
je od posebnog značenja ili vrijednosti, primjenjuju se i propisi o zaštiti
kulturnih dobara te se ta građa može koristiti samo pod posebnim uvjetima.

Uvjete korištenja knjižnične građe, knjižnice uređuju svojim općim aktom.

Članak 46.

Knjižnice su dužne redovito u postupku revizije izlučivati zastarjelu,
dotrajalu ili uništenu građu, osim građe iz članka 45. stavka 2. ovoga
Zakona.

Postupak i rokovi revizije uređuju se pravilnikom o reviziji i otpisu
knjižnižne građe, što ga na prijedlog Hrvatskoga knjižničnog vijeća donosi
ministar kulture.

XI. NADZOR NAD RADOM KNJIŽNICA

Članak 47.

Stručni nadzor nad radom knjižnica obavljaju matične knjižnice na način
propisan pravilnikom o matičnoj djelatnosti.

Stručni nadzor nad radom matičnih knjižnica i općeznanstvenih knjižnica
obavlja Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu.

Članak 48.

Nadzor nad zakonitošću rada knjižnica, osim knjižnica iz članka 20.
i 49. ovoga Zakona, obavljaju županijski uredi nadležni za kulturu županija
na području kojih je sjedište knjižnice, odnosno gradski ured za kulturu
Grada Zagreba.

Ako upravno tijelo iz stavka 1. ovoga članka utvrdi da je statut samostalne
knjižnice ili pravilnik o radu knjižnice u sastavu protivan ovome Zakonu
ili drugim propisima, zatražit će od knjižnice da ga u roku od mjesec dana
uskladi.

Ako knjižnica u roku iz stavka 2. ovoga članka ne uskladi statut ili
pravilnik o radu upravno tijelo iz stavka 1. ovoga članka obustavit će
njihovu daljnju primjenu i o tome u roku od osam dana izvijestiti Ministarstvo
kulture s prijedlogom za poništenje odnosno ukidanje ovih akata ili pojedinih
njihovih odredaba.

Rješenje o prijedlogu za poništenje ili ukidanje Ministarstvo kulture
dužno je donijeti u roku od 60 dana.

Protiv rješenja iz stavka 4. ovoga članka žalba nije dopuštena već se
može pokrenuti upravni spor.

Upravno tijelo iz stavka 1. ovoga članka stalno prati ispunjava li knjižnica
uvjete utvrđene odredbom članka 10. stavka 1. ovoga Zakona te utvrdi li
da knjižnica više ne ispunjava koji od tih uvjeta zatražit će od osnivača
knjižnice da udovolji propisanim uvjetima u roku od šest mjeseci.

Ako osnivač u roku iz stavka 6. ovoga članka ne udovolji zahtjevu i
ne ispuni propisane uvjete upravno tijelo iz stavka 1. ovoga članka zabranit
će daljnji rad knjižnici i o tome izvijestiti Ministarstvo kulture.

Članak 49.

Nadzor nad zakonitošću rada sveučilišnih i općeznanstvenih knjižnica
obavlja Ministarstvo znanosti i tehnologije.

Nadzor nad zakonitošću rada školskih knjižnica u sastavu školskih ustanova,
obavlja Ministarstvo prosvjete i športa.

XII. KAZNENE ODREDBE

Članak 50.

Novčanom kaznom od 4.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
fizička ili pravna osoba koja izdaje, tiska ili proizvodi građu navedenu
u članku 38. ovoga Zakona ako ne udovolji obvezi dostave obveznih primjeraka
knjižnične građe (članak 37., 40., 41. i 42.).

Odgovorna osoba u pravnoj osobi kaznit će se za prekršaj iz stavka 1.
ovoga članka novčanom kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna.

Članak 51.

Novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
knjižnica, odnosno pravna osoba u čijem se sastavu nalazi knjižnica:

- ako se ne upiše u zakonom određeni upisnik (članak 11.),

- ako knjižnica ne dostavi podatke potrebne za obavljanje stručnog nadzora
(članak 20. stavak 1., članak 47.),

- ako se utvrdi da knjižnica nije poduzela mjere za zaštitu knjižnične
građe (članak 45.), te

- ako se utvrdi da knjižnica nije uredno provela reviziju knjižničnog
fonda (članak 46.).

Odgovorna osoba u knjižnici, odnosno pravnoj osobi u čijem se sastavu
knjižnica nalazi kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka novčanom
kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna.

XIII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 52.

Postojeće knjižnice uskladit će svoje statute, druge opće akte i svoj
rad s odredbama ovoga Zakona u roku od godinu dana od njegova stupanja
na snagu.

Članak 53.

Osnivači otvorenih i pučkih učilišta, centara za kulturu, javnih ustanova
za trajnu naobrazbu i drugih organizacija za naobrazbu odraslih, koje obavljaju
knjižničnu djelatnost, donijet će, u roku od dvije godine od stupanja na
snagu ovoga Zakona, odluke kojima će sredstvima, prostorom i opremom što
tim pravnim osobama služi za obavljanje knjižnične djelatnosti, te njihovim
knjižnim fondom, osnovati samostalne knjižnice prema odredbama ovoga Zakona,
odnosno osigurati obavljanje knjižnične djelatnosti sukladno članku 9.
stavku 1. ovoga Zakona.

Članak 54.

Imenovanje članova Hrvatskog knjižničnog vijeća iz članka 33. ovoga
Zakona obavit će se u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona,
a Vijeće će se konstituirati najkasnije u roku od 30 dana od imenovanja
njegovih članova.

Članak 55.

Osobe koje na dan stupanja na snagu ovoga Zakona imaju odgovarajuću
stručnu spremu i položen ili priznati stručni ispit prema odredbama zakona
i drugih propisa koji su bili na snazi do donošenja ovoga Zakona, odnosno
diplomu studija bibliotekarstva, smatraju se knjižničnim osobljem iz članka
34. ovoga Zakona.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka:

- stručno zvanje knjižničara prevodi se u stručno zvanje pomoćnog knjižničara,

- stručno zvanje višeg knjižničara prevodi se u stručno zvanje knjižničara,

- stručno zvanje bibliotekara prevodi se u stručno zvanje diplomiranog
knjižničara,

- stručno zvanje višeg bibliotekara prevodi se u stručno zvanje višeg
knjižničara, i

- stručno zvanje bibliotekarskog savjetnika prevodi se u stručno zvanje
knjižničarskog savjetnika.

Članak 56.

Osobe zaposlene u knjižnicama koje do dana stupanja na snagu ovoga Zakona
nisu stekle odgovarajuće uvjete prema dosadašnjim propisima imaju pravo:

- položiti stručni ispit za stručno zvanje pomoćnog knjižničara i knjižničara
u roku od 2 godine od stupanja na snagu ovoga Zakona,

- položiti stručni ispit za bibliotekara za stručno zvanje diplomiranog
knjižničara po dosadašnjem programu u roku od 2 godine od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona, ili završiti dopunski studij knjižničarstva i položiti
stručni ispit za diplomiranog knjižničara u roku od 5 godina od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Osobama iz stavka 1. ovoga članka koje ne polože odgovarajući ispit
prestaje radni odnos s danom isteka roka u kojem su imale pravo položiti
ispit.

Odredbe ovoga članka ne odnose se na osobe kojima je na dan stupanja
na snagu ovoga Zakona do pune starosne mirovine preostalo najviše deset
godina radnoga staža.

Članak 57.

Propisi za provođenje ovoga Zakona iz članka 8., 11., 31., 35., 44.,
45. i 46. donijet će se u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Kada je za donošenje propisa iz stavka 1. ovoga članka potreban prijedlog
Hrvatskoga knjižničnog vijeća, ovo Vijeće dužno ga je dostaviti ministru
kulture u roku od mjesec dana od kada ministar zatraži prijedlog. U protivnom
ministar će donijeti propis bez prijedloga Hrvatskoga knjižničnog vijeća.

Članak 58.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti:

- Zakon o bibliotečnoj djelatnosti i bibliotekama ("Narodne novine",
br. 25/73., 47/86., 26/93. i 50/95.),

- odredbe članka 1. stavka 2., 7. i 15. Zakona o upravljanju ustanovama
u kulturi ("Narodne novine", br. 50/95.) u cijelosti, te odredbe članka
3., 5., 6., 12. i 14. istog zakona u dijelu u kojem se odnose na knjižnice,

- odredba članka 29. Zakona o određivanju poslova iz samoupravnog djelokruga
jedinica lokalne samouprave i uprave ("Narodne novine", br. 75/93., 109/93.,
10/94., 17/94., 30/94., 36/95., 107/95. i 43/96.) i

- odredba članka 21. Zakona o javnom priopćavanju ("Narodne novine",
br. 83/96.).

Propisi doneseni za provedbu zakona iz stavka 1. ovoga članka ostaju
na snazi do donošenja propisa iz članka 57. ovoga Zakona.

Članak 59.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama",
s tim da se odredba članka 10. primjenjuje od dana utvrđivanja knjižnice
koja obavlja matičnu djelatnost, a odredbe glave IX. od 1. siječnja 1998.
godine.

Klasa: 612-04/96-01/02
Zagreb, 19. rujna 1997.

ZASTUPNIČKI DOM
SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
Zastupničkog doma Sabora **akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 105/1997-1616