## Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije retrovizora i njihove ugradbe na motorna vozila TPV 108 (izdanje 00)

### NN 170/2004 (6.12.2004.), Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije retrovizora i njihove ugradbe na motorna vozila TPV 108 (izdanje 00)

# DrŽav­ni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo

2978

Na
temelju članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne
novine« broj 105/04) ravnatelj Držav­nog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA I POSTUPKU HOMOLOGACIJE RETROVIZORA I NJIHOVE UGRADBE NA MOTORNA VOZILA TPV 108 (IZDANJE 00) \*

Članak
1.

Ovim
pravilnikom uređuju se tehnički zahtjevi i postupak ho­mo­logacije za
retrovizore za motorna vozila kategorije M i N1 i njihovu ugradbu na ta
vozila.

Članak
2.

Tehnički
zahtjevi za retrovizore dani su u točkama 1. – 3. priloga II. i u prilogu III.
za njihovu ugradbu, a postupak homologacije, za retrovizore u točkama 1. – 4.
dodatka 2. priloga II. i njihovu ugradbu u članku 8. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila. Prilozi I. i II. čine sastavni dio ovoga pravilnika.

Članak
3.

Tijelo
za homologaciju vozila u smislu odredaba ovoga pravilnika je Državni zavod za
normizaciju i mjeriteljstvo (u dalj­njem tekstu: Zavod).

Članak
4.

Zavod
će dodijeliti dodatak certifikatu o homologaciji za tip vozila s obzirom na
njegove retrovizore i certifikat o homologaciji sastavnoga dijela za tip
retrovizora ako taj tip vozila ili retrovizora zadovoljava zahtjeve ovoga
pravilnika.

Obrasci
dodatka certifikatu o homologaciji za tip vozila, odnosno certifikata o
homologaciji sastavnoga dijela za tip retrovizora dani su u dodatku 3. priloga
II., odnosno dodatku priloga III. ovoga pravilnika.

Članak
5.

Retrovizori
i vozila s obzirom na ugradbu retrovizora mogu se homologirati te uvoziti i
stavljati na tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, retrovizori
koji ne zadovoljavaju odredbe ovoga pravilnika mogu se homologirati, uvoziti i
stavljati na tržište ako su kao zamjenski dijelovi namijenjeni za ugradbu na
vozila homologirana prema ranije važe­ćim propisima.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za
obavljanje poslova tehničke službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:

– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025
za osposobljenost ispitnih laboratorija za područje ispitivanja prema
zahtjevima iz ovog pravilnika

– da ima najmanje jednog djelatnika školske spreme
VII/1 strojarskog smjera

– da može dokazati poznavanje metoda i postupaka
ispitivanja sadržanih u dodacima 1. i 2. priloga I. te točki 4. i dodatku 1.
priloga II.

Članak 7.

Danom početka primjene ovoga pravilnika prestaje
važiti »Naredba o homologaciji retrovizora i motornih vozila s obzirom na
ugradbu retrovizora« (»Narodne novine« br. 141/98).

Članak 8.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Narodnim novinama«, a počet će se primjenjivati danom pristupa
Republike Hrvatske Europskoj uniji.

\_\_\_\_\_\_

\*   Ovaj pravilnik preuzima sadržaj Smjernice Vijeća 71/127/EEC o usklađivanju zakona država članica koji se odnose na retrovizore motornih vozila, s uključenim izmjenama i dopunama u smjernicama 79/795/EEC, 85/205/EEC, 86/562/EEC i 88/321/EEC.

if !supportFootnotes[1]endif   Definicija
vozila dana je u članku 4. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila
(“Narodne novine” br. 115/04), a kategorizacija u prilogu II. A
istoga pravilnika.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Klasa:
011-02/04-03/48
Urbroj: 558-04/13-04-1
Zagreb, 26. studenoga 2004.

Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjeriteljstvo
**dr****.
sc****. Marijan Andrašec, dipl. ing.,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRILOG
I.

DEFINICIJE

1.          »Retrovizor«označava svaki
uređaj, isključujući slo­žene optičke sustave kao što su periskopi, koji je
namijenjen da omogući jasan pogled unatrag i na bočnu stranu vozila unutar
vidnih polja određenih u točki 5. priloga III.

2.          »Unutrašnji retrovizor«označava uređaj određen u
točki 1. koji se može ugraditi u vozilo u prostoru za putnike.

3.          »Vanjski retrovizor«označava uređaj određen u točki
1. koji se može ugraditi na vanjskoj strani vozila.

4.          »Nadzorni retrovizor« označava retrovizor, koji se
razlikuje od tipa uređaja određenoga u točki 1., koji se može ugraditi na
unutarnjoj ili vanjskoj strani vozila da bi se dobila vidna polja osim onih
koja su navedena u točki 5. priloga III.

5.          »Tip retrovizora« označava uređaje koji se bitno ne
razlikuju u sljedećim bitnim značajkama:

5.1.       dimenzijama i polumjeru zakrivljenosti
zrcalne površi­ne retrovizora

5.2.       konstrukciji, obliku i materijalima retrovizora, uključu­jući
spoj s nadogradnjom

6.          »Razred retrovizora« označava sve uređaje koji imaju jednu
ili više zajedničkih značajki ili funkcija. Razli­kuju se sljedeći razredi:

Razred I.:                     unutrašnji
retrovizori koji daju vidna polja određena u točki 5.2. priloga III.

Razredi II. i III.:           glavni
vanjski retrovizori koji daju vidna polja određena u točki 5.4. priloga III.

Razredi IV.:                 širokokutni
vanjski retrovizori koji daju vidna polja određena u točki 5.3. priloga III.

Razred V.:                   blizinski
vanjski retrovizori koji daju vidna polja određena u točki 5.5. priloga III.

7.          »r« označava srednju vrijednost polumjera zakrivljenosti
izmjerenu na zrcalnoj površini prema metodi opisanoj u točki 2. dodatka 1.
ovoga priloga.

8.          »Glavni polumjer zakrivljenosti u jednoj točki zrcalne
površine (ri)« označava vrijednosti
polumjera zakrivljenosti dobivene mjernom napravom, određenoj u dodatku 1.,
izmjerene na luku zrcalne površine koji prolazi kroz središte te površine
usporedno s odsječ­kom »b«, koji je određen u točki 2.2.1. priloga II., i na
luku koji je okomit na taj odsječak.

9.          »Polumjer zakrivljenosti u jednoj
točki zrcalne po­vršine (rp)«
označava aritmetičku sredinu glavnoga polumjera zakrivljenosti ri i rži, tj.:

![](dodatni/350017.gif)

10.        »Središte zrcalne površine« označava
središnju točku vidnoga dijela zrcalne površine.

11.        »Polumjer zakrivljenosti sastavnih dijelova retrovizora«
označava polumjer zakrivljenosti »c«
luka kruga kojim se najbolje približava zakrivljeni oblik dijela o
kojemu je riječ.

12.        »Točke vozačevih očiju« označava dvije točke među­sobno
udaljene 65 mm i 650 mm uspravno iznad voza­čeva sjedala, kako je određeno u dodatku
2. ovoga priloga. Pravac koji povezuje te dvije točke prolazi okomito na
uspravnu uzdužnu središnju ravninu vozila. Središte odsječka koji spaja obje
točke očiju nalazi se u uspravnoj uzdužnoj ravnini koja prolazi kroz središte
konstrukcijskoga vozačkog sjedaćeg položaja, prema podacima proizvođača vozila.

13.        »Ambinokularna vidljivost« označava ukupno vidno polje koje
se dobije prekrivanjem monokularnih polja desnoga i lijevoga oka (vidu sliku
niže).

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350018.gif)

E   =     unutrašnji
retrovizor

OD) OE)          =          vozačeve
oči

ID) IE) =          prividna
binokularna slika

I    =     prividna
ambinokularna slika

A  =     kut
gledanja lijevim okom

B   =     kut
gledanja desnim okom

C   =     binokularni
kut gledanja

D  =     ambinokularni
kut gledanja

if !supportEmptyParas endif

14.        »Tip vozila s obzirom na retrovizore«
označava motorna vozila koja su istovjetna s obzirom na sljedeće osnovne
značajke:

14.1.     dijelovi nadogradnje koji smanjuju vidno
polje

14.2.     koordinate R-točke

14.3.     propisani položaji i tipovi obveznih i
neobveznih (ako su ugrađeni) retrovizora.

15.        »Vozila kategorija M1, M2, M3, N1, N1, N2, iN3« označava kategorije vozila
određene u prilogu II. A Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.

Dodatak 1. priloga I.

POSTUPAK
ODREĐIVANJA POLUMJERA ZAKRIVLJENOSTI »r« ZRCALNE POVRŠINE RETROVIZORA

1.
         MJERENJA

1.1.       Oprema

             Upotrebljava se »sferometar« opisan
na slici 1.

1.2.       Mjerne točke

1.2.1.    Glavni polumjer zakrivljenosti mjeri se u
tri točke koje su što je moguće bliže položajima na trećini, polovici ili dvije
trećine duljine luka zrcalne površine koji prolazi kroz središte te površine i
usporedno s odsječkom b, ili na luku koji prolazi kroz središte zrcalne
površine koja je na njega okomita, ako je taj luk dulji.

1.2.2.    Kad zbog veličine zrcalne površine nije
moguće napraviti mjerenja u smjerovima koji su određeni u točki 8. ovoga
priloga, tehnička služba odgovorna za ispitivanja može provesti mjerenja
navedena u toj točki u dva okomita smjera koja su što je moguće bliža onima
gore opisanim.

2.
         IZRAČUN POLUMJERA ZAKRIVLJENOSTI
»r«

             »r« izražen u mm izračunava se
prema formuli:

                        ![](dodatni/350019.gif)

             u kojoj je:

             rp1 = polumjer zakrivljenosti u
prvoj mjernoj točki

rp2 = polumjer zakrivljenosti u
drugoj mjernoj točki

             rp3 = polumjer zakrivljenosti u
trećoj mjernoj točki

![](dodatni/350020.gif)

*Slika 1.*

Dodatak
2. priloga I.

POSTUPAK
ZA ODREĐIVANJE TOČKE H
I PROVJERE RELATIVNIH POLOŽAJA TOČAKA R i H

Primjenjuju se odgovarajući dijelovi priloga III. Pravilnika
TPV 132.

PRILOG
II.

KONSTRUKCIJSKI ZAHTJEVI I PROPISANA ISPITIVANJA ZA
HOMOLOGACIJU
RETROVIZORA KAO SASTAVNIH DIJELOVA

1.          OPĆI ZAHTJEVI

1.1.Svi retrovizori moraju biti
namjestivi.

1.2.Rub zrcalne površine mora se nalaziti
unutar zaštitnoga kućišta (držača i sl.) čiji obod mora imati vrijednost »c«
veću od 2.5 mm, ili jednaku u svakoj točki i svim smjerovima. Ako zrcalna
površina strši iznad zaštit­noga kućišta, polumjer zakrivljenosti »c« ruba
dijela koji strši ne smije biti manji od 2,5 mm i zrcalna po­vršina mora se
vraćati u zaštitno kućište pod djelovanjem sile od 50 N u točki u kojoj najviše
strši u odnosu na zaštitno kućište u vodoravnom smjeru približno usporednom
uzdužnoj središnjoj ravnini vozila.

1.3.Kad je retrovizor pričvršćen na ravnu
površinu, svi dijelovi, neovisno o namjestivom položaju retrovizora,
uključujući i dijelove koji su ostali pričvršćeni na zaštitno kućište nakon
ispitivanja iz točke 4.2, koji se mogu dotaknuti s kuglom promjera 165 mm kod
unutrašnjeg retrovizora ili 100 mm kod vanjskog retrovizora, moraju imati
polumjer zakrivljenosti »c« koji nije manji od 2.5 mm.

1.3.1.Rubovi rupa za pričvršćenje ili
upuštanje čiji je pro­mjer ili dijagonala manje od 12 mm izuzeti su od zahtjeva
za polumjer iz točke 1.3. pod uvjetom da su tupi.

1.4.Nosač retrovizora na vozilu mora biti
konstruiran tako da valjak polumjera 50 mm, čija je os u osi, ili u jednoj od
osi zakretanja ili preklapanja čime se omogućava otklon retrovizora u pravcu
mogućeg udarca, prolazi barem kroz dio površine na koju je nosač pričvršćen.

1.5.Dijelovi vanjskih retrovizora, koji
se spominju u točkama 1.2. i 1.3, načinjeni od materijala tvrdoće ma­nje od 60
Shore A izuzeti su od navedenih zahtjeva.

1.6.Ako su dijelovi unutrašnjih
retrovizora načinjeni od materijala tvrdoće manje od 50 Shore A i pričvršćeni
na kruti nosač, zahtjevi iz točaka 1.2. i 1.3. primjenjuju se samo na nosač.

2.          DIMENZIJE

2.1.Unutrašnji retrovizori (razred I.)

Dimenzije zrcalne površine
moraju biti takve da je u nju moguće upisati pravokutnik čija je jedna stranica
duljine 4 cm, a druga duljine »a« gdje je:

                        ![](dodatni/350021.gif)

2.2.       Glavni vanjski retrovizori (razredi II. i
III.)

2.2.1.    Dimenzije zrcala moraju biti takve da je u
njega moguće upisati:

– pravokutnik visine 4 cm čija duljina osnovice,
izražena u centimetrima, ima vrijednost »a«

– odsječak usporedan s visinom pravokutnika čija
duljina, izražena u centimetrima, ima vrijednost »b».

if !supportLists2.2.2.
endifNajmanje
vrijednosti »a« i »b« dane su u donjoj tablici:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Razred  retrovizora | Kategorija vozila za koja su konstruirani retrovizori | a | b |
| II | M2, M3. N2 i  N3 | ![](dodatni/350022.gif) | 20  if !supportEmptyParas endif |
| III | M1, N1 i N2  N3 (ako se se primjenjuju zahtjevi iz točke 2.1.3. priloga III.) | ![](dodatni/350023.gif) | 7 |

if !supportEmptyParas endif

2.3.       »Širokokutni« vanjski retrovizori (razred
IV.)

             Obris zrcalne površine mora biti jednostavnoga
geometrijskog oblika, a njezine dimenzije takve da omogućava, po potrebi
zajedno s vanjskim retrovizorom razreda II., vidno polje određeno u točki 5.4.
priloga III.

2.4.       »Blizinski« vanjski retrovizori (razred
V.)

             Obris zrcalne površine mora biti
jednostavnoga geometrijskog oblika, a njezine dimenzije takve da omogućava, po
potrebi zajedno s vanjskim retrovizorom razreda II., vidno polje određeno u
točki 5.5. priloga III.

3.          ZRCALNA POVRŠINA I KOEFICIJENT
REFLEKSIJE

3.1.       Zrcalna površina retrovizora mora biti
ravna ili kuglasto izbočena

3.2.       Razlike između polumjera zakrivljenosti

3.2.1.    Razlika između ri ili rži i rp kod svake referentne točke
ne smije prelaziti 0.15 r.

3.2.2.    Razlika između svakog od polumjera zakrivljenosti (rp1, rp2 i rp3) i r ne smije prelaziti 0,15
r.

3.2.3.    Kada žrž nije manji od 3 000 mm, vrijednost od 0,15 r određena u
točkama 3.2.1. i 3.2.2. zamjenjuje se s 0,25 r.

3.3.       Vrijednost žrž ne smije biti manja od:

3.3.1.    1 200 mm za unutrašnje retrovizore (razred I.) i glavne vanjske
retrovizore razreda III.

3.3.2.    1 800 mm za glavne retrovizore razreda II.

3.3.3.    400 mm za »širokokutne« vanjske retrovizore (razred IV.) i
»blizinske« vanjske retrovizore (razred V.).

3.4.       Vrijednost uobičajenog koeficijenta refleksije, određe­na
prema metodi opisanoj u dodatku 1. ovoga priloga, ne smije biti manja od 40%.

             Ako zrcalna površina ima dva položaja (»dnevni« i
»noćni«), »dnevni« položaj treba omogućiti prepoznavanje boja signalizacije
koja se upotrebljava u cestovnome prometu. Vrijednost uobičajenoga koeficijenta
refleksije u »noćnome« položaju ne smije biti manja od 4 %

3.5.       Zrcalna površina treba zadržati svojstva utvrđena u točki 3.4.
usprkos duljem izlaganju nepovoljnim vremenskim uvjetima u uobičajenoj uporabi.

4.          ISPITIVANJA

4.1.       Retrovizori se podvrgavaju ispitivanjima
koja su opisana u točkama 4.2. i 4.3.

4.1.1.    Ispitivanje navedeno u točki 4.2. nije
potrebno kod svih vanjskih retrovizora čiji nijedan dio, bez obzira na položaj
namještanja pri najvećoj tehnički dopuštenoj masi vozila nije manji od 2 m
iznad tla.

             Ta se iznimka također primjenjuje za pričvrsne dijelove
retrovizora (pričvrsne pločice, nosači, kuglasti zglobovi itd.) koji su
postavljeni manje od 2 m iznad tla i koji ne strše iznad ukupne širine vozila
izmjerene u poprečnoj ravnini koja prolazi kroz pričvrsne dijelove najniže
retrovizora ili kroz druge točke ispred te ravnine ako to daje veću ukupnu
širinu.

             U takvim slučajevima treba priložiti opis s objaš­nje­njem
da stražnji retrovizor treba ugraditi tako da bude u skladu s navedenim
uvjetima za postavljanje nje­govih pričvrsnih dijelova na vozilo.

             Pri primjeni te iznimke, nosač treba neizbrisivo ozna­čiti
simbolom

![](dodatni/350024.gif)

2 m

             i u certifikat o homologaciji tipa staviti odgovarajuću
napomenu.

4.2.       Ispitivanje udarom

4.2.1.    Opis ispitne naprave

4.2.1.1. Ispitna naprava sastoji se od njihala koje se
može njihati oko dviju vodoravnih međusobno okomitih osi, od kojih je jedna
okomita na ravninu u kojoj leži putanja otpuštanja njihala.

             Kraj njihala ima čekić u obliku krute kugle promjera 165
± 1 mm koja je obložena slojem gume debljine 5 mm tvrdoće 50 Shore A.

             Opremljena je uređajem koji omogućava određivanje
pretpostavljenoga najvećeg kuta kraka njihala u ravnini otpuštanja.

             Podloga koja je čvrsto pričvršćena
na konstrukciju njihala služi za držanje uzoraka u skladu sa zahtjevima za
ispitivanje udarom koji su navedeni u točki 4.2.2.6.

             Na slici 1. prikazane su dimenzije
ispitne naprave i posebni konstrukcijski zahtjevi.

4.2.1.2. Središte udarca njihala leži u središtu kugle
koja predstavlja čekić. Njegova udaljenost »l« od osi njihanja u ravnini
otpuštanja iznosi 1 m ± 5 mm. Reducirana masa njihala je m0 = 6,8 ± 0,05 kilograma
(odnos između »m0«
i ukupne mase njihala »m« i razmaka »d« između težišta njihala i njegove osi
vrtnje izražen je jednadžbom:

![](dodatni/350025.gif)

4.2.2.    Opis ispitivanja

4.2.2.1. Za pričvršćivanje retrovizora na podlogu
upotrebljava se postupak koji je preporučio proizvođač uređaja ili, kad je
primjenjivo, proizvođač vozila.

4.2.2.2. Postavljanje retrovizora za ispitivanje

4.2.2.2.1.Retrovizori
se postavljaju na napravu za udar njihalom tako da su uspravna i vodoravna os u
istome položaju kao kad je retrovizor ugrađen na vozilo u skladu s
proizvođačevim uputama za ugradbu.

4.2.2.2.2.Kad
je retrovizor namjestiv u odnosu na podlogu, položaj pri ispitivanju mora biti
takav da je unutar granica namještanja, koje je naveo podnositelj zahtjeva,
mogućnost pomicanja uređaja najmanje vjerojatna.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350026.gif)

*Slika 1.*

if !supportEmptyParas endif

4.2.2.2.3.Kad
retrovizor ima napravu za namještanje njegove udaljenosti od podloge, ta se naprava
treba namjestiti u položaj u kojemu je razmak između kućišta i podloge
najkraći.

4.2.2.2.4.Kad
je zrcalna površina pomična u kućištu, ona se namješta tako da je gornji rub
koji je najudaljeniji od vozila u položaju najvećeg stršenja u odnosu na kućište.

4.2.2.3. Osim u slučaju ispitivanja 2. za unutrašnje
retrovizore (vidi točku 4.2.2.6.1.) kad je njihalo u uspravnome položaju,
vodoravna i uzdužna uspravna ravnina, koje prolaze kroz središte čekića, moraju
prolaziti kroz središte zrcalne površine, prema definiciji u točki 10. priloga
I. Uzdužni smjer njihanja njihala mora biti usporedan s uzdužnom središnjom
ravninom vozila.

4.2.2.4. Kad pri uvjetima namještanja utvrđenim u
točkama 4.2.2.1. i 4.2.2.2. dijelovi retrovizora ograničavaju vraćanje čekića,
točku udara treba pomaknuti u smjeru okomitu na os vrtnje ili zakretanja o
kojoj je riječ.

             Pomak ne smije biti veći od nužno
potrebna za provedbu ispitivanja; pomak može biti ograničen tako:

             – Da kugla koja ograničava čekić
barem dodiruje cilindar, prema definiciji u točki 1.4.

             –
ili da je dodirna točka s čekićem odmaknuta barem 10 mm od ruba zrcalne
površine.

4.2.2.5. Ispitivanje se provodi tako da čekić padne s
visine koja odgovara kutu njihala od 60 0 u odnosu na okomicu, tako da čekić udari retrovizor u
trenutku kad klatno dođe u uspravni položaj.

4.2.2.6. Ispitivanje retrovizora udarom pod različitim
sljedećim uvjetima

4.2.2.6.1.         Unutrašnji retrovizori

             Ispitivanje 1. Točke udara moraju
odgovarati definiciji u točki 4.2.2.3. Udar mora biti takav da čekić udari
retrovizor na strani zrcalne površine.

             Ispitivanje 2. Točka udara na rubu
je zaštitnoga kućišta, tako da proizvedeni udarac čini kut 450 u odnosu na ravninu zrcalne
površine i nalazi se u vodoravnoj ravnini koja prolazi kroz središte te površine.
Udarac mora biti u zrcalnu površinu.

4.2.2.6.2.         Vanjski retrovizori

             Ispitivanje 1. Točke udara moraju
odgovarati definicijama u točkama 4.2.2.3. i 4.2.2.4. Udar mora biti takav da
čekić udari retrovizor na strani zrcalne površine.

             Ispitivanje 2. Točke udara moraju
odgovarati definicijama u točkama 4.2.2.3. i 4.2.2.4. Udar mora biti takav da
čekić udari retrovizor na suprotnoj strani od zrcalne površine.

             Kad su retrovizori razreda II. i
III., koji su s retrovizorima razreda IV. pričvršćeni na zajednički nosač, gore
navedena ispitivanja provode se na nižemu retrovizoru. Ipak, tehnička služba
odgovorna za ispitivanja može ponoviti jedno ili oba ta dva ispitivanja na
gornjemu retrovizoru ako je on manje od 2 m iznad tla.

4.3.       Ispitivanje na savijanje zaštitnoga
kućišta pričvršćena na nosač

4.3.1.    Ispitivanje se provodi na svim retrovizorima
osim retrovizora razreda V.

4.3.2.    Opis ispitivanja

             Zaštitno kućište treba postaviti
vodoravno na napravu tako, da se da se dijelovi za namještanje nosača mogu čvrsto pričvrstiti.
Rub kuoji je najbliži točki pri­čvršćenja na dijelu za namještanje
blokira se u smjeru najveće dimenzije kućišta nepomičnim umetkom širine 1,5 mm
koji prekriva cijelu širinu kućišta.

             Na drugom se kraju umetak, koji je
istovjetan naviše opisanu, postavlja na kućište tako da se na njega može
djelovati propisanom ispitnom silom (slika 2.).

             Kraj kućišta, koji je nasuprot
dijela na kojega se djeluje silom, može se pričvrstiti umjesto da se blokira,
kako je prikazano na slici 2.

4.3.3.    Ispitno je opterećenje 25 kilograma. Ono se
primjenjuje jednu minutu.

5.          REZULTATI ISPITIVANJA

5.1.       Kod ispitivanja opisanih u točki 4.2.
njihalo mora nakon udarca nastaviti njihanje tako da projekcija
pretpostavljenoga položaja kraka u ravnini otpuštanja čini kut 20° u odnosu na
okomicu.

             Točnost mjerenja kuta mora biti ±
1°.

5.1.1.    Taj se zahtjev ne primjenjuje na retrovizore
pri­čvršćene na vjetrobransko staklo, na koje se nakon ispitivanja primjenjuje
zahtjev određen u točki 5.2.2.

5.1.2.    Propisan kut vraćanja njihala u odnosu na
okomicu smanjuje se od 20° na 10° za retrovizore razreda II. i retrovizore
razreda III. koji su pričvršćeni na nosač koji se uobičajeno upotrebljava za
retrovizore razreda IV.

5.2.       Ako bi se nosač retrovizora koji je
pričvršćen na vjetrobransko staklo slomio za vrijeme ispitivanja opisanih u
točki 4.2, preostali dio ne smije stršiti iznad podloge više od 1 cm, a njegov
oblik nakon ispitivanja mora zadovoljavati zahtjeve utvrđene u točki 1.3.

if !supportEmptyParas endif

PRIMJER NAPRAVE ZA
ISPITIVANJE SAVIJANJA DRŽAČA RETROVIZORA

![](dodatni/350027.gif)

*Slika 2.*

if !supportEmptyParas endif

5.3.       Zrcalna površina ne smije popucati za
vrijeme ispitivanja opisanih u točkama 4.2 i 4.3. Međutim, do­pu­šte­no je
pucanje zrcalne površine ako je ispunjen jedan od ovih uvjeta:

5.3.1.    da fragmenti stakla još ostaju na podlozi
kućišta ili na površini koja je čvrsto pričvršćena na kućište; djelomično
odvajanje stakla od njegove podloge pri­h­va­tljivo je pod uvjetom da ne
prekoračuje 2,5 mm na svakoj strani pukotina. Dopušteno je da sitni djelići
otpadaju s površine stakla u točki udara;

5.3.2.    da je zrcalna površina od sigurnosnog
stakla.

Prilog
1. Dodatka II.

METODA
ISPITIVANJA ZA ODREĐIVANJE REFLEKSIJE

1.          DEFINICIJE

1.1.       Etalon osvijetljenosti CIE A (1): sekundarni izvor svjet­losti
koji odgovara zračenju crnoga tijela temperature T68 = 2 855,6 K.

1.2.       Etalon izvora svjetlosti CIE A (1): žarulja s volftanskom
žarnom niti punjena plinom s radnom temperaturom boje T68 = 2 855,6 K.

1.3.       Etalon analizatora boje CIE 1931 (1): monokromator (osjetilo
zračenja) čije kolorimetrijske značajke odgovaraju koordinatama boje
![](dodatni/350028.gif)(vidi tablicu)

1.4.       Koordinate boje CIE (1): koordinate boje
spektralnih linija određene energije spektra u CIE (XYZ) sustavu.

1.5.       Fotooptičko viđenje (1): viđenje normalnim okom
koje je prilagođeno razinama osvijetljenosti od najmanje nekoliko kandela po
kvadratnom metru.

2.          OPREMA

2.1.       Općenito

             Oprema se sastoji od izvora
svjetlosti, dosti, držača ispitivanog uzorka, prijamnika s fotoreceptorom i pokaznog
uređaja (viu 1.) te uređaja za poništavanje utje­caja druge svjetlosti.

             Prijamnik može imati ugrađenu
Ulbrichtovu kuglu za lakše mjerenje refleksije retrovizora koji nisu ravni
(izbočeni retrovizori) (vidi sliku 2.).

2.2.       Spektralne značajke izvora svjetlosti i prijamnika

             Izvor svjetlosti mora biti
sastavljen od etalona svjetlosnog izvora CIE A i pridruženog mu optičkog
sustava koji omogućava dobivanje skoro usporedne svjetlosne zrake. Preporučuje
se stabilizator napona radi održa­vanja stalnog napona svjetiljke za vrijeme
rada ure­đaja.

             Prijamnik mora imati fotoreceptor sa spektralnim odzivom
razmjernim fotooptičkoj funkciji etalona analizatora boje CIE (1931) (viditablicu). Može se svaka druga
kombinacija izvor svjetlosti – filtar – receptor koja u cijelosti daje
ekvivalent etalona osvijetljenosti CIE A i fotooptičkog viđenja. Kad se u
prijamniku upotrebljava Ulbrichtova kugla, unutarnja površina kugle mora biti
prekrivena zagasitobijelom prevlakom spektralno neselektivnom.

2.3.       Geometrijski uvjeti

             Kut upadnog snopa (Q) treba po mogućnosti biti 0,44 ± 0,09 rad (25
± 5°) u odnosu na okomicu na ispitnu površinu i ne smije prekoračiti gornju
granicu odstupanja (tj. 0,53 rad ili 30°). Os receptora mora činiti kut (Q) s tom okomicom, koji je
jednak kutu upadnog snopa (vidi sliku 1.). Nakon dolaska na ispitnu površinu
upadni snop mora imati promjer najmanje 19 mm. Reflektirani snop ne smije biti
širi od osjetilne površine fotoreceptora, ne smije pokrivati manje od 50% te
površine i po mogućnosti mora pokrivati isti dio površine kao i snop koji se
upotrebljava za umjeravanje uređaja. Ako prijamnik ima Ulbrichtovu kuglu,
njezin promjer mora biti najmanje 127 mm. Otvori na stijenki kugle za
uzorkovani i upadni snop moraju biti dovoljno veliki da potpuno omogućuju prolaz
upadnog i reflektiranog snopa svjetlosti. Fotoreceptor mora biti postavljen
tako da ne može primiti izravno svjetlo od upadnog ili reflektiranog snopa.

2.4.       Električne značajke sklopa fotoreceptor –
pokazni uređaj

             Izlazni signal fotoreceptora koji
pokazuje mjerilo mora biti linearna funkcija jačine svjetla fotoosjetljive
površine. Moraju se osigurati sredstva (električna i/ili optička) za lakše
zauzimanje ništice i namještanje umjeravanja. Ta sredstva ne smiju djelovati na
linearnost ili spektralne značajke uređaja. Točnost sklopa receptor – pokazni
uređaj mora biti unutar ± 2 % cijele ljestvice ili ± 10 % amplitude zapisa,
ovisno o tomu što je manje.

2.5.       Držač uzorka

             Mehanizam mora omogućivati
postavljanje uzorka tako da se osi stalka izvora i receptora sijeku na
reflektirajućoj površini. Reflektirajuća površina može ležati unutar uzorka
retrovizora ili na obje njegove strane, ovisno o tome je li to prva površina,
druga površina ili je prizmatičnog »flip« tipa.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(1) Definicije su uzete iz CIE
publikacije 50 (45), Međunarodni elektronički rječnik, Skupina 45:
osvjetljavanje

if !supportEmptyParas endif

3.          POSTUPAK

3.1.       Metoda izravnog umjeravanja

             Kod metode izravnog umjeravanja
zrak se uzima za referentni etalon. Ta se metoda primjenjuje na one uređaje
koji su izrađeni tako da omogućuju umjeravanje na čitavoj ljestvici
usmjeravanjem prijamnika izravno u os izvora svjetlosti (vidi sliku 1.).

             Ta metoda dopušta u nekim
slučajevima (kao kod mjerenja površina s niskom refleksijom) primjenu
umjeravanja u jednoj međutočki (između 0i 100 %). U tim slučajevima filtar neutralne gustoće
poznate propusnosti umeće se u optičku putanju te se sustav umjeravanja
namješta dok pokazni uređaj ne pokaže postotak propuštanja koji odgovara filtru
neutralne gustoće. Taj se filtar skida prije početka mjerenja refleksije.

3.2.       Metoda neizravnog umjeravanja

             Metoda neizravnog umjeravanja
primjenjuje se u slučaju uređaja s fiksnim izvorom i geometrijom pri­jam­nika.
Ona zahtijeva odgovarajuće umjeren i održa­van etalon refleksije. Poželjno je
da taj referentni etalon bude ravno zrcalo čija je vrijednost refleksije što je
moguće bliža onoj kod ispitivanih uzoraka.

3.3.       Mjerenje ravnog retrovizora

             Refleksija uzoraka ravnog zrcala može se mjeriti ure­đajima
primjenom izravne ili ne ili neizravne metode umjeravanja. Vrijednost refleksije
očitava se izravno na pokajerilu.

3.4.       Mjerenje neravnog (izbočenog) retrovizora

             Mjerenje koeficijenta refleksije
neravnih retrovizora zahtijeva uporabu uređaja koji imaju ugrađenu Ulbrichtovu
kuglu u prijamniku (vidi sliku 2.). Ako pokazno mjerilo uređaja pokazuje ne podjela sa etalonskim
zrcalom refleksije E %, tada, sa zrcalom nepoznate refleksije, nx podjela odgovarat će
refleksiji X %, u skladu s formulom:

![](dodatni/350029.gif)

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350030.gif)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Slika 1.* Osnovna shema
reflektometra koja prikazuje geometrijU obiju metoda umjeravanja

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350031.gif)

*Slika 2.* Osnovna shema
reflektometra s Ulbrichtovom kuglom u prijamniku

if !supportEmptyParas endif

Koordinate boje za etalon kolorimetrijskog analizatora
CIE 1931 (1)

Ta je tablica izvod iz CEI publikacije 50 (45) (1970)

![](dodatni/350032.gif)

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(1)
Skraćena tablica. Vrijednosti  **![](dodatni/350033.gif)**  zaokružene su na pet decimalnih mjesta.

(2)
Izmijenjeno 1966. s 3 na 2.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak
2. priloga II.

POSTUPAK
HOMOLOGACIJE TIPA
SASTAVNOGA DIJELA I OZNAČIVANJE RETROVIZORA

if !supportEmptyParas endif

1.          ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA
SASTAVNOGA DIJELA

1.1.       Zahtjev za homologaciju sastavnoga dijela
za tip retrovizora mora podnijeti posjednik trgovačkog znaka ili naziva, ili
njegov ovlašteni predstavnik.

1.2.       Za svaki tip retrovizora zahtjev mora
biti popraćen:

1.2.1.    tehničkim opisom, posebno s podacima o tipu
(tipovima) vozila kojima je retrovizor namijenjen

1.2.2.    dovoljno podrobnim crtežima za prepoznavanje
retrovizora, zajedno s uputama za ugradnju: crteži moraju prikazivati
predloženi položaj broja homologacije tipa sastavnoga dijela i dodatni simbol u
odnosu na četverokut koji čini dio homologacijske oznake tipa sastavnoga dijela

1.2.3.    četiri retrovizora: tri za ispitivanja i
jedan koji ostaje u laboratoriju za kakvo daljnje ispitivanje za koje bi se
kasnije mogla ukazati potreba. Laboratorij može zahtijevati dostavljanje
dodatnih uzoraka.

2.          NATPISI

                    Uzorci tipa retrovizora koji su
dostavljeni za homologaciju tipa sastavnoga dijela moraju biti jasno o i
neizbrisivo označeni trgovačkom oznakom ili nazivom i moraju imati dovoljno
prostora za upisivanje –homologacije tipa sastavnoga dijela: taj prostor mora
biti prikazan na crtežima koji se navode u točki 1.2.2.

3.          HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOGA DIJELA

3.1.       Za svaki retrovizor dostavljen u skladu s
odredbama točke 1., koji zadovoljava zahtjeve iz točaka 1. – 5. priloga II.
dodjeljuje se homologacija tipa sastavnoga dijela i dodjeljuje homologacijski
broj.

3.2.       Taj se broj ne smije dodijeliti kojemu
drugom tipu retro­vizora.

4.          OZNAČIVANJE

4.1.       Svaki retrovizor koji je u skladu s tipom
za koji je dodijeljena homologacija tipa sastavnoga dijela prema ovomu
pravilniku mora nositi oznaku homologacije tipa sastavnoga dijela.

4.2.       Oznaka homologacije tipa sastavnoga
dijela sastoji se od pravokutnika oko malog slova »e«, iza kojeg se nalazi broj
25 (razlikovni broj za Republiku Hrvatsku). Ona također uključuje, u blizini
pravokutnika, broj homologacije tipa sastavnoga dijela. Taj se broj sastoji od
homologacijskoga broja tipa sastavnoga dijela koji je naveden u certifikatu
koji je izdan za tip (vidi dodatak 3.), ispred kojega je dvoznamenkasti broj
koji pokazuje redoslijedni broj najnovijih izmjena i dopuna Smjernice Vijeća
71/127/EEC na dan dodjeljivanja homologacije tipa sastavnoga dijela.
Redoslijedni broj i homologacijski broj tipa sastavnoga dijela navedeni na
certifikatu moraju se razdvojiti zvjezdicom. U ovome pravilniku taj je
redoslijedni broj »02«. Redoslijedni broj 01 može se međutim zadržati na
retrovizorima razreda I., II. i III. ako zahtjevi koji se odnose na ta tri
razreda retrovizora ostanu neizmijenjeni.

4.3.       Oznaka homologacije tipa sastavnoga dijela mora se dopuniti
dodatnim simbolom I., II. III. IV. ili V., koji određuju razred kojemu pripada
tip retrovizora. Dodatni simbol stavlja se u bilo koji položaj u blizini
četverokuta koji sadrži slovo »e«.

4.4.       Oznaka homologacije tipa sastavnoga dijela i dodatni simbol
moraju se neizbrisivo postaviti na glavni dio retrovizora tako da su jasno
vidljivi čak nakon što se retrovizor ugradi na vozilo.

4.5.       Četiri primjera oznaka homologacije tipa
sastavnoga dijela, s dodatnim simbolom, navode se niže.

PRIMJERI OZNAKA HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOGA DIJELA I
DODATNOGA SIMBOLA

*Primjer br.
1.*

![](dodatni/350034.gif)

Retrovizor označen prikazanom oznakom homologacije tipa
sastavnoga dijela retrovizor je razreda I. (unutrašnji retrovizor) homologiran
u Francuskoj (e2) pod brojem 02\*35.

*Primjer br. 2.*

![](dodatni/350035.gif)

Retrovizor označen prikazanom oznakom homologacije tipa
sastavnoga dijela retrovizor je razreda II. (unutrašnji retrovizor) homologiran
u Nizozemskoj (e4) pod brojem 02\*187.

*Primjer br. 3.*

*![](dodatni/350036.gif)*

Retrovizor označen prikazanom oznakom homologacije tipa
sastavnoga dijela retrovizor je razreda V. (vanjski retrovizor, »blizinski«)
homologiran u Grčkoj (eGR) pod brojem 02\*39.

*if !supportEmptyParas endif*

*Primjer br. 4.*

*![](dodatni/350037.gif)*

Retrovizor označen prikazanom oznakom homologacije tipa
sastavnoga dijela retrovizor je razreda IV. (vanjski širokokutni retrovizor)
homologiran u Italiji (e3) pod brojem 02\*1248.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak 3. priloga II.

OBRAZAC
CERTIFIKATA O HOMOLOGACIJI SASTAVNOGA DIJELA ZA RETROVIZOR

if !supportEmptyParas endif

Naziv tijela za homologaciju

if !supportEmptyParas endif

Izjava o dodijeljenoj, odbijenoj, povučenoj ili do ili dopunjenoj
homologaciji tipa sastavnoga dijela za tip retrovizora

if !supportEmptyParas endif

Broj
homologacije tipa: ..........................................

1.          Trgovački naziv ili zaštitni znak:..................

2.          Razred (I., II., III., IV., V,) (1):..................

3.          Naziv i adresa proizvođača:.......................

4.          Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika
proizvođača:

5.          Simbol 2 m određen u točki
4.1.1 prilog II.: da/ne (1)

6.          Dostavljeno na
homologaciju dana:............

7.          Ispitni laboratorij:

8.          Datum i broj
laboratorijskog izvještaja:.......

9.          Datum kad je
dodijeljena/odbijena/povučena ili dopunjena homologaciji tipa sastavnoga dijela
(1)

10.        Mjesto:.....................................................

11.        Datum:......................................................

12.        Sljedeći dokumenti koji
nose gore navedeni broj homologacije tipa dodani su ovom certifikatu

............ (Napomene, crteži, sheme i nacrti retrovizora)

             Ti se dokumenti moraju
dostaviti mjerodavnim tijelima drugih država članica na njihov izričit zahtjev.

13.        Bilješke, ako ih ima,
posebno s obzirom na ograničenja uporabe i/ili uvjeta za ugradbu

                             .........................................................

                                                    (Potpis)

if !supportEmptyParas endif

(1) Prekrižiti što se ne
primjenjuje.

DODATAK III.

ZAHTJEVI ZA UGRADBU RETROVIZORA NA VOZILA

1.          OPĆI ZAHTJEVI

1.1.       Retrovizori moraju biti nepomično
učvršćeni tako da se pomicanjem zrcala znatnije ne mijenja vidno polje i da se
ne tresu toliko da bi kod vozača to moglo prouzročiti pogrešno tumačenje prirode
uočene slike.

1.2.       Uvjeti koji su utvrđeni u točki 1.1
moraju biti zadovoljeni do 80% najveće brzine vozila, ali ne veće od 150 km/h.

1.3.       Na vozila kojima je dodijeljen certifikat
o homologaciji tipa s obzirom na ugradbu njihovih retrovizora prema ovomu
pravilniku mogu se ugraditi, potpuno ili djelomično, retrovizori označenim
redoslijednim bro­jem 01 u njihovu broju homologaciji tipa sastavnog dijela pod
uvjetom da zahtjevi koji se odnose na ta tri razreda retrovizora ostanu
neizmijenjeni.

2.          BROJ

2.1.Najmanji broj obveznih retrovizora

2.1.1.    Vidna polja propisana u točki 5. moraju biti
osigurana najmanje brojem obveznih retrovizora prema sljedećoj tablici:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija vozila | Unutrašnji retrovizori | Vanjski retrovizori | | | |
| Glavni retrovizori | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Razred I. | Razred II. | if !supportEmptyParas endif | Razred I. | Razred II. |
| M1 | 1  (vidi međutim točku 2.1.2) | -  (vidi međutim točku 2.1.2.3) | M1 | 1  (vidi međutim točku 2.1.2) | -  (vidi međutim točku 2.1.2.3) |
| M2 | - | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) | M2 | - | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) |
| M3 | - | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) | M3 | - d> | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) |
| N1 | 1  (vidi međutim točku 2.1.2) | -  (vidi međutim točku 2.1.2.3) | N1 | 1  (vidi međutim točku 2.1.2) | -  (vidi međutim točku 2.1.2.3) |
| N2 ≤ 7,5 t | -  (vidi međutim točku 2.2.3) | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) | N2 ≤ 7,5 t | -  (vidi međutim točku 2.2.3) | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) |
| N2 > 7,5 t  N3 | -  (vidi međutim točku 2.2.3) | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) | N2 > 7,5 t | -  (vidi međutim točku 2.2.3) | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) |
| -  (vidi međutim točku 2.2.3) | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) | N3 | -  (vidi međutim točku 2.2.3) | 2  (1 na lijevoj i 1 na desnoj strani) |

if !supportEmptyParas endif

2.1.2.    Ipak, u slučaju vozila kategorija M1 i N1:

2.1.2.1. ako unutrašnji retrovizor ne zadovoljava
zahtjeve propisane u točki 5.2, dodatni vanjski retrovizor mora biti ugrađen na
strani vozila koja je suprotna strani s obveznim retrovizorom navedenim u točki
2.1.1

2.1.2.2. ako unutrašnji retrovizor ne osigurava stražnju
vidljivost, nije ga potrebno ugraditi

2.1.2.3. dopušteni su vanjski retrovizori razreda Izreda II.

    Ipak, kad prema konstrukciji vozila kategorije N2 i N3 tehnički nije moguće postići
polja vidljivosti navedena u točkama 5.3.2.2 i 5.4, kad je retrovizor razreda
IV. ugrađen na držaču retrovizora razreda II., retrovizor razreda II. može biti
zamijenjen retrovizorom razreda III.

             To se odstupanje primjenjuje samo do 1. listopada 1992.
godine.

2.1.4.    Retrovizor razreda IV. obvezan je kod svih vozila kategorija N1 čija najveća masa ne prelazi
7,5 tona, ako obvezni retrovizor ugrađen na istoj strani nije izbočen.

2.2.Najveći broj neobveznih retrovizora

2.2.1.    Kod vozila kategorija M1 i N1, jedan vanjski retrovizor može se ugraditi na
suprotnoj strani vozila u odnosu u na onu na kojoj je ugrađen obvezni vanjski
retrovizor naveden u točki 2.2.1.

2.2.2.    Vanjski retrovizor razreda V. dopušten je kod vozila kategorija N1 čija najveća masa ne prelazi
7,5 tona i vozila kategorija M2 i M3

2.2.3.    Unutrašnji retrovizor može biti ugrađen na vozila kategorija N2 i N3.

2.2.4.    Vanjski retrovizor razreda IV. dopušten je kod vozila kategorija
N2 čija najveća masa ne prelazi 7,5 tona i vozila kategorija M2 i M3.

2.2.5.    Retrovizori navedeni u točkama 2.2.1 - 2.2.4 moraju zadovoljavati
zahtjeve ovoga pravilnika.

             Ipak, odredbe točke 5. ovoga priloga primjenjuju se na
retrovizore navedene u točki 2.2.3.

2.2.6.    Odredbe ovoga pravilnika ne primjenjuju se na nadzorne
retrovizore prema definiciji u točki 4. priloga I. Međutim, ti retrovizori
trebaju biti ugrađeni na visini najmanje 2 m iznad tla, kad je vozilo s
najvećom dopuštenom masom.

3.          POLOŽAJ

3.1.       Retrovizori moraju biti ugrađeni tako, da vozač iz svojeg
sjedala u uobičajenom položaju jasno vidi cestu iza i bočno od vozila.

3.2.       Vanjski retrovizori moraju biti vidljivi
kroz bočne prozore ili kroz dio vjetrobranskog stakla koji prekrivaju brisači.
Međutim, zbog konstrukcijskih razloga taj se zahtjev ne primjenjuje na vanjske
retrovizore ugrađene na desnoj strani vozila kategorija M2 i M3 u državama članicama s
pravilom vožnje desnom stranom ceste i na lijevoj strani vozila iste kategorije
u državama članicama s pravilom vožnje lijevom stranom ceste.

3.3.       U slučaju mjerenja vidnoga polja na
podvozju s kabinom, najveće i najmanje širine nadogradnje vozila mora dati
proizvođač i po potrebi ih simulirati profilom. Sve ispitivane konfiguracije
vozila i retrovizora moraju se prikazati na certifikatu o homologaciji tipa
vozila s obzirom na ugradbu retrovizora (vidi dodatak).

3.4.       Propisani retrovizor na vozačevoj strani
vozila mora biti postavljen tako da čini kut od najviše 55°između središnje uspravne
ravnine vozila i uspravne ravnine koja prolazi kroz središte retrovizora i
središte odsječka 65 mm koji spaja točke vozačevih očiju.

3.5.       Retrovizori ne smiju stršiti izvan
vanjskoga dijela nadogradnje vozila osjetno više nego je potrebno za zadovoljavanje
zahtjeva za vidno polje utvrđenih u točki 5.

3.6.       Kad je razmak od donjeg ruba vanjskog
retrovizora do tla manji od 2 m, kad je opterećeno vozilo njegove najvećštene mase, taj retrovizor ne smije stršiti više od 0,2 m izvan vanjske
širine vozila izmjerene bez retrovizora. Navedeni retrovizori mogu stršiti
izvan najveće širine vozila.

3.7.       Retrovizori razreda V. moraju biti
ugrađeni na vozila tako da bez obzira na njihov položaj nakon namještanja ni
jedan njihov dio ili njihovih držača nije manje od 2 m iznad tla kad je vozilo
opterećeno tako da ima najveću dopuštenu ukupnu masu.

3.8.       U uvjetima iz točaka 3.5, 3.6 i 3.7
retrovizori mogu stršiti izvan najvećih dopuštenih širina vozila.

4.          NAMJEŠTANJE

4.1.       Unutrašnji retrovizor mora biti takav da
ga vozač može namještati iz svojeg sjedala.

4.2.       Vanjski retrovizor na vozačevoj strani
vozila mora biti moguće namještati iz vozila kad su zatvorena vrata, a otvoren
prozor. Međutim, mora ga biti moguće izvana učvrstiti u jednome položaju.

4.3.       Zahtjevi iz točke 4.2 ne primjenjuju se
na vanjske retrovizore koji se iz sklopljenoga položaja mogu vratiti u
prijašnji položaj bez namještanja.

5.          VIDNA POLJA

5.1.       Općenito

             Vidna polja utvrđena niže
primjenjuju se gledanjem s oba oka istodobno, iz »točaka vozačevih očiju« prema
definiciji u točki 12. priloga I. Vidna polja određuju se vozilom u voznome
stanju prema definiciji u točki 2.6 priloga I Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila i putnikom mase 75 kg ± 1% na prednjemu sjedalu, Gledanje se
provodi kroz stakla čiji je koeficijent ukupnoga propuštanja svjetlosti,
izmjeren okomito na površinu, najmanje 70 %.

5.2.       Unutrašnji retrovizor (razred I.)

Vidno polje mora biti takvo
da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste, simetričan u odnosu na
središnju uspravnu uzdužnu ravninu vozila, širine 20 m i duljine, iza »točaka
vozačevih očiju« do horizonta, 60 m (vidi sliku 3.).

5.3.Glavni vanjski retrovizori (razredi
II. i III.)

5.3.1.    Vanjski lijevi retrovizor za vozila za vožnju
desnom i vanjski desni retrovizor za vozila za vožnju lijevom stranom ceste

5.3.1.1. Vidno polje mora biti takvo da vozač može
vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 2,5 m, ograničen udesno (u
slučaju vozila za vožnju desnom stranom), ili ulijevo (u slučaju vozila za
vožnju lijevom stranom) ravninom koja je usporedna sa središnjom uspravnom
uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku lijeve strane vozila (u slučaju
vozila za vožnju desnom stranom), ili desne (u slučaju vozila za vožnju lijevom
stranom) duljine 10 m iza »točaka vozačevih očiju« do horizonta (vidi slike 4.
i 5.).

5.3.2.    Vanjski desni retrovizor za vozila za vožnju desnom i vanjski
lijevi retrovizor za vozila za vožnju lijevom stranom ceste

5.3.2.1. U slučaju vozila kategorija M1 i N1 najveće mase koja ne prelazi
2,0 tone, vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio
ceste širine najmanje 4 m, ograničen ulijevo (u slučaju vozila za vožnju desnom
stranom) ili udesno (u slučaju vozila za vožnju lijevom stranom) ravninom koja
je usporedna sa središnjom uspravnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju
točku desne strane vozila (u slučaju vozila za vožnju desnom stranom) ili
lijeve (u slučaju vozila za vožnju lijevom stranom) duljine 10 m iza »točaka vozačevih
očiju« do horizonta (vidi sliku 4.).

5.3.2.2. U slučaju drugih vozila osim onih navedenih u
točki 5.3.2.1, vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni
vodoravni dio ceste širine najmanje 3,5 m, ograničen ulijevo (u slučaju vozila
za vožnju desnom stranom) ili udesno (u slučaju vozila za vožnju lijevom
stranom) ravninom koja je usporedna sa središnjom uspravnom uzdužnom ravninom
vozila i prolazi kroz krajnju točku desne strane vozila (u slučaju vozila za
vožnju desnom stranom) ili lijeve (u slučaju vozila za vožnju lijevom stranom)
duljine 30 m iza »točaka vozačevih očiju« do horizonta.

             Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču po širini preko
0,75 m od točke na 4 m iza uspravne ravnine koja prolazi kroz »točke vozačevih
očiju« (vidi sliku 5.).

5.4.»Širokokutni« vanjski retrovizor
(razred IV.)

5.4.1.    Vidno polje mora biti takvo da vozač može
vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 12,50 m, ograničen ulijevo (u
slučaju vozila za vožnju desnom stranom) ili udesno (u slučaju vozila za vožnju
lijevom stranom) ravninom koja je usporedna sa središnjom uspravnom uzdužnom
ravninom vozila i prolazi kroz krajnju točku desne strane vozila (u slučaju
vozila za vožnju desnom stranom) ili lijeve (u slučaju vozila za vožnju lijevom
stranom) duljine najmanje od 15 m do 20 m iza »točaa »točaka vozačevih očiju« do
horizonta (vidi sliku 4.). Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču po širini
preko 2,5 m od točke na 3 m iza uspranine koja prolazi kroz »točke
vozačevih očiju« (vidi sliku 6.).

5.5.»Blizinski« vanjski retrovizori
(razred V.)

             Vidno polje mora biti takvo da
vozač može vidjeti rav­ni vodoravni dio ceste duž bočne strane vozila,
ograničen sljedećim uspravnim ravninama (vidi slike 7(a). i 7(b).):

5.5.1.    ravninom koja je usporedna sa središnjom
uspravnom uzdužnom ravninom vozila koja prolazi kroz točku na razmaku 0,2 m od
krajnje točke desne strane kabine vozila (kod vozila za vožnju lijevom stranom)
ili lijeve (u slučaju vozila za vožnju desnom stranom)

5.5.2.    u poprečnome smjeru, usporednom ravninom
koja prolazi na razmaku od 1 m ispred ravnine navedene u točki 5.5.1.

5.5.3.    prema unatrag, ravninom koja je usporedna s
uspravnom ravninom koja prolazi kroz »točke vozačevih očiju« i postavljena je
na razmaku od 1,25 m iza te rav­nine

5.5.4.    prema naprijed, ravninom koja je usporedna s
uspravnom ravninom koja prolazi kroz »točke vozačevih očiju« i postavljena je
na razmaku od 1,0 m ispred te ravnine. Ako je uspravna poprečna ravnina koja
prolazi kroz prednji rub branika vozila manje od 1m ispred uspravne ravnine
koja prolazi kroz »točke vozačevih očiju«, vidno polje mora biti ograničeno tom
ravninom (vidi sliku 7.b).

5.6.       U slučaju retrovizora koji imaju više reflektirajućih površina
različite zakrivljenosti ili su pod kutom jedna prema drugoj, barem jedna od
reflektirajućih površina mora osigurati vidno polje s dimenzijama kako je
određeno za razred kojem oni pripadaju.

5.7.       Zaklanjanja

5.7.1.    Unutrašnji retrovizor (razred I.)

5.7.1.1. Smanjenje vidnoga polja zbog postojanja uređaja
kao što su nasloni za glavu, štitnici protiv sunca, brisači stražnjeg stakla i
grijači dopušteno je pod uvjetom da ti uređaji zajedno ne zaklanjaju više od 15
% propisanoga vidnog polja.

5.7.1.2. Stupanj zaklanjanja mjeri se naslonima za glavu
na­mje­štenim u najniži mogući položaj i sa sklopljenim štitnicima protiv
sunca.

5.7.2.    Vanjski retrovizori (razredi II., III., IV.
i V.)

             Zaklanjanje naviše navedenih vidnih
polja nadogradnjom ili nekim njezinim dijelovima, kao što su ručke na vratima,
gabaritna svjetla, pokazivači smjera, vanj­ski rubovi stražnjih branika i
reflektirajuće površi­ne naprava za čišćenje, zanemaruje se ako je ukupno
zaklanjanje manje od 10 % od propisanoga vidnog polja.

5.8.       Postupak ispitivanja

             Vidno polje određuje se
postavljanjem jakih izvora svjetlosti u položaj očiju i promatranjem
reflektirane svjetlosti na uspravnome zaslonu za promatranje. Mo­gu se
upotrebljavati druge istovrijedne metode.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350038.gif)

*Slika 3.*

Unutrašnji retrovizor

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

Glavni vanjski retrovizori

Vozilo za vožnju po desnoj strani ceste

![](dodatni/350039.gif)

*Slika 4.*

Vozila kategorije M1 i kategorije N1čija masa ne prekoračuje 2 t

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350040.gif)

*Slika 5.*

Vozila drugih kategorija osim M1 i N1čija masa ne prekoračuje 2 t

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350041.gif)

*Slika 6.*

Širokokutni
retrovizor

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350042.gif)
*Slika
7.*

»Blizinski«
vanjski retrovizor

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Dodatak
prilogu III.

*Obrazac*

if !supportEmptyParas endif

Naziv tijela za homologaciju

if !supportEmptyParas endif

DODATAK
CERTIFIKATU O HOMOLOGACIJI TIPA VOZILA S OBZIROM NA UGRADBU RETROVIZORA

(Članak 4.(2) i članak 10. Smjernice Vijeća 70/156/EEC od 6.
veljače 1970. o usklađivanju zakona zemalja članica o homologaciji tipa
motornih vozila i njihovih prikolica)

Broj homologacije tipa:...........................................

............ dopuna (1)

1.          Trgovački naziv ili zaštitni znak vozila:.........

2.          Tip vozila:..................................................

3.          Kategorija vozila (M1, M2, M3, N1 £ 2 t, N1, N2, N3) (2)

3.1        Tip vozila kategorije N3: kamion/prikolica/poluprikolica

4.          Naziv i adresa proizvođača vozila:..............

5.          Ako je potrebno, ime i adresa ovlaštenoga predstavnika:

6.          Trgovački naziv ili zaštitni znak retrovizora i broj
homologacije tipa sastavnoga dijela:

7.          Razred (razredi)
retrovizora (I., II., III., IV., V.) (2)

8.          Odstupanje (primjenjivo
do 1. listopada 1992.) retrovizora II. i III. razreda na istome nosaču kod
vozila kategorije N3 (u
slučaju koji je naveden u točki 2.1.3. priloga III.) odobreno je/odbijeno je(2)

9.          Izmjena ili dopuna
homologacije tipa vozila za sljedeći tip retrovizora:

10.        Podatak o R-točki
vozačeva položaja za sjedenje:

11.        Najveća i najmanja
širina nadogradnje s obzirom na koju je dodijeljena homologacija tipa za
retrovizor (u slučaju podvozja s kabinom koji je naveden u točki 3.3 priloga
III.)

12.        Podatak o R-točki
vozačeva položaja za sjedenje:

13.        Vozilo dostavljeno za
homologaciju dana:...

14.        Tehnička služba
odgovorna za provjeru sukladnosti u postupku homologacije:

15.        Datum izvještaja o
ispitivanju koji je izdala ta služba:

16.        Broj izvještaja o
ispitivanju koji je izdala ta služba:.

17.        Homologacija tipa s
obzirom na ugradbu retrovizora izdana je/odbijena je (1)

18.        Mjesto......................................................

19.        Datum:......................................................

20.        Potpis:.......................................................

21.        Sljedeći dokumenti, koji
nose naviše navedeni homologacijski broj, dodani su ovomu certifikatu:

– crteži koji prikazuju nosače retrovizora

– crteži i nacrti koji prikazuju mjesta ugradbe i zna­čaj­ke
dijela konstrukcije na koju su ugrađeni retrovizori

– pogled sprijeda, odostraga i iz prostora za putnike
koji prikazuje mjesta ugradbe retrovizora

            Ti se dokumenti dostavljaju mjerodavnim tijelima drugih država članica na njihov izričit zahtjev.

\_\_\_\_\_\_\_\_

(1)     Kad
je potrebno, navesti je li prva, druga, itd. izmjena ili dopuna prvobitne
homologacije tipa.

(2)     Prekrižiti
što se ne primjenjuje.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 170/2004-2978
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)