## Pravilnik o unutarnjem poslovanju u državnim odvjetništvima

### NN 106/2002 (12.9.2002.), Pravilnik o unutarnjem poslovanju u državnim odvjetništvima

# MINISTARSTVO PRAVOSUĐA, UPRAVE I LOKALNE SAMOUPRAVE

1741

Na
temelju članka 45. stavka 1. i 2. Zakona o državnom od­vjet­ništvu (»Narodne
novine« br. 51/01 u daljnjem tekstu Zakon), na prijedlog državnog odvjetnika Republike
Hrvatske, ministrica pravosuđa, uprave i lokalne samouprave donosi

## PRAVILNIK

### O UNUTARNJEM POSLOVANJU U DRŽAVNIM ODVJETNIŠTVIMA

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Pravilnikom
o unutarnjem poslovanju u državnim odvjet­ništvima (u daljnjem tekstu:
Pravilnik) propisuju se pravila o ured­skom poslovanju, vođenju upisnika i
pomoćnih knjiga, vođenju evidencija, obrascima za rad, priopćenjima za javnost,
provedbenim pravilima o vođenju postupka i dostavljanju odluka na jeziku i
pismu etničke i nacionalne zajednice ili manjine, nadzoru materijalnog i
financijskog poslovanja i redovitog obavljanja poslova u državnim
odvjetništvima, radu odjela i odsjeka, rasporedu radnog vremena u tijeku radnog
dana ili tjedna, vođenju statistike, standardima poslovnog prostora i opreme,
drugim pitanjima od značenja za unutarnje poslovanje državnih odvjetništava.

Ovim se Pravilnikom propisuje način obavljanja
zajedničkih poslova za više državnih odvjetništava i drugih tijela, ako imaju
sjedište u istoj zgradi.

Članak 2.

O pravilnoj primjeni ovoga Pravilnika skrbe se
državna odvjetništva na koja se odnose pojedine njegove odredbe.

Više državno odvjetništvo skrbi se o jedinstvenoj
primjeni ovoga Pravilnika na svom području i daje objašnjenja i upozorenja o
primjeni pojedinih njegovih odredbi. O danim objašnje­njima obavijestit će
Državno odvjetništvo Republike Hrvatske, koje će o tome izvijestiti
Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave.

Obvezatne upute i tumačenja za primjenu ovoga
Pravilnika daje Državno odvjetništvo Republike Hrvatske uz suglasnost
Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave.

II.
DRŽAVNOODVJETNIČKA UPRAVA

1. Poslovi drŽavnoodvjetniČke uprave

Članak
3.

Poslovi
državnoodvjetničke uprave obuhvaćaju osiguranje uvjeta za pravilan rad i
poslovanje državnog odvjetništva.

Poslovi
državnoodvjetničke uprave obuhvaćaju osobito:

–  ustrojavanje
unutarnjeg poslovanja u državnom odvjet­ništvu,

–  skrb o
pravodobnom i urednom obavljanju poslova u dr­žav­nom odvjetništvu,

–  stručne
poslove u svezi s ostvarivanjem prava, obveza i odgovornosti državnih
službenika i namještenika, te zamjenika državnog odvjetnika u državnom
odvjetništvu,

–  poslove u
svezi s imenovanjem i razrješenjem državnih odvjetnika i njihovih zamjenika i
stručnim usavršavanjem dužnosnika, savjetnika, državnoodvjetničkih vježbenika i
drugih zaposlenika u državnom odvjetništvu,

–  poslove
vođenja statistike,

–  poslove
vođenja popisa o radu dužnosnika,

–  poslove
upravljanja državnoodvjetničkom zgradom i ne­kret­ninama koje su dodijeljene
državnom odvjetništvu na korištenje,

–  financijsko i
materijalno poslovanje državnog odvjet­niš­tva i

–  druge poslove
određene Zakonom o državnom odvjet­niš­tvu i ovim Pravilnikom.

2. Ovlasti i duŽnosti drŽavnog odvjetnika

Članak
4.

Državni
odvjetnik upravlja državnim odvjetništvom.

Obavljanje
pojedinih poslova državnoodvjetničke uprave državni odvjetnik može povjeriti
voditeljima odjela, voditeljima odsjeka, drugim zamjenicima državnog odvjetnika
(u daljnjem tekstu: dužnosnik), tajniku državnog odvjetništva i drugim služ­benicima
i namještenicima (u daljnjem tekstu: zaposlenik).

Zamjenik
državnog odvjetnika koji zamjenjuje državnog odvjetnika u slučaju njegove
spriječenosti ili odsutnosti pomaže državnom odvjetniku u obavljanju poslova
državnoodvjetničke uprave koje mu on povjeri.

Članak
5.

U
obavljanju poslova državnoodvjetničke uprave državni odvjetnik donosi odluke,
upravna rješenja i zaključke, izdaje naredbe i daje obvezatne i druge upute u
okviru svojih ovlasti.

Članak 6.

Državni
se odvjetnik skrbi za pravilne odnose i postupak dužnosnika i drugih
zaposlenika državnog odvjetništva prema strankama, sudu, drugim državnim
tijelima i drugim pravnim osobama, te za pravilne odnose među zaposlenicima
državnog odvjetništva.

O
pojavama u državnom odvjetništvu kojima se u znatnoj mjeri narušavaju
međuljudski odnosi, ometaju građani u ostvarivanju i zaštiti svojih prava,
zlorabi ili prekoračuje službeni položaj ili ovlasti, ili na drugi način šteti
ugledu državnog odvjetništva, državni je odvjetnik dužan obavijestiti
neposredno više državno odvjetništvo i Državno odvjetništvo Republike Hrvat­ske,
koje će o tome izvijestiti Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave.

Članak
7.

Državni
odvjetnik obavlja nadzor nad urednim i pravodobnim obavljanjem svih poslova u
državnom odvjetništvu.

Voditelji
odjela i odsjeka po ovlasti državnog odvjetnika obavljaju nadzor nad urednim i
pravodobnim obavljanjem svih poslova u odjelu i odsjeku

Nadzor
nad radom ostvaruje se uvidom u rad dužnosnika i drugih zaposlenika državnog
odvjetništva, uvidom u spise i odluke, uvidom u odluke nižih i viših sudova
donesenih u povodu podnesenih pravnih sredstava i pravnih lijekova državnih
odvjetništava, pregledom upisnika, imenika, pomoćnih knjiga i popisa te na
drugi pogodan način.

Članak
8.

Državni
odvjetnik usklađuje rad državnoodvjetničkih odjela, odsjeka i drugih
ustrojstvenih jedinica u državnom odvjetništvu. Kad državni odvjetnik uoči u
radu odjela i odsjeka ili pojedinih dužnosnika nejednako postupanje ili
postupanje protivno ustalje­noj praksi višeg državnog odvjetništva, iznijet će
svoja zapažanja na sjednici kolegija.

Voditelj
odjela usklađuje rad državnoodvjetničkih odsjeka unutar odjela.

Kad
voditelj odjela uoči u radu odsjeka ili pojedinih dužnosnika nejednako postupanje
ili postupanje protivno ustaljenoj prak­si višeg državnog odvjetništva, iznijet
će svoja zapažanja na sjednici odjela.

Državni
odvjetnik dužan je izvijestiti više državno odvjet­ništvo o svim pitanjima
važnim za rad državnog odvjetništva.

3. StruČno osposobljavanje

Članak
9.

Državni
odvjetnik uređuje i nadzire rad vježbenika i drugih za­poslenika na stručnom
osposobljavanju u državnom odvjet­ništvu.

Na
poslove iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se na odgovarajući način i
odredbe članka 7. ovoga Pravilnika.

4. Savjetovanja i sastanci

Članak
10.

Državni
odvjetnik saziva sjednice kolegija i sastanke ostalih zaposlenika.

Savjetovanja
i sjednice kolegija i sastanci ostalih zaposlenika državnog odvjetništva
sazivaju se radi uspješnijeg obavljanja poslova iz djelokruga državnog
odvjetništva, pribavljanja mišljenja o rasporedu poslova, usklađivanju rada
pojedinih odjela i odsjeka, unapređenja metoda rada, stručnog usavršavanja i
drugih pitanja važnih za rad državnog odvjetništva.

Sjednice
kolegija razmatraju osobito: ustrojstvo unutarnjeg poslovanja državnog
odvjetništva i raspored poslova; ostvarivanje programa rada državnog
odvjetništva i izvješće o radu; sporna pravna pitanja i obvezatne upute višeg
državnog odvjetništva; pravna shvaćanja nižih i viših sudova; primjena novih
propisa; stručno usavršavanje dužnosnika, savjetnika, vježbenika i ostalih
zaposlenika; druga pitanja važna za rad državnog odvjetništva.

U
državnim odvjetništvima u kojima su osnovani odjeli i odsjeci pitanja iz stavka
3. ovoga članka razmatraju se i na sjednicama odjela ili odsjeka, ako državni
odvjetnik ne odredi da se ona razmatraju na sjednicama kolegija.

Građansko-upravni
odjeli državnih odvjetništava na sjednici odlučuju o povlačenju tužbe,
odustajanju od tužbenog zahtjeva, priznanju tužbenog zahtjeva, sklapanju
nagodbe ili odustanku od pravnog lijeka ako je vrijednost predmeta spora veća
od 1.000.000,00 kuna, osim ako državni odvjetnik o tome odluči sam ili naloži
da se to pitanje razmotri na sjednici kolegija.

Za
predmete u kojima je vrijednost predmeta spora manja od 1.000.000,00 kuna,
Glavni državni odvjetnik donijet će posebne upute o načinu odlučivanja o
povlačenju tužbe, odustajanju od tužbenog zahtjeva, priznanju tužbenog
zahtjeva, sklapanju nagodbe ili odustanku od pravnog lijeka.

Sjednice
odjela saziva državni odvjetnik ili voditelj odjela radi razmatranja pitanja iz
članka 32. Zakona.

Sjednicama
kolegija predsjedava državni odvjetnik, a sjednicama odjela voditelj odjela,
odnosno državni odvjetnik ako je prisutan.

Kad kolegij daje mišljenja o
obnašanju državnoodvjetničke dužnosti povodom prigovora u postupku
ocjenjivanja, mišljenja o kandidatima za zamjenike državnog odvjetnika i
mišljenja o kandidatima za državne odvjetnike (čl. 36. Zakona o državnom odvjetništvu)
kolegijem predsjeda zamjenik državnog odvjetnika koji je određen godišnjim
rasporedom poslova da zamjenjuje državnog odvjetnika.

Članak 11.

Glavni državni odvjetnik saziva sjednice proširenog
kolegija radi raspravljanja pitanja iz članka 38. Zakona i davanja suglasnosti
za izbor članova državnoodvjetničkog vijeća.

Prije traženja suglasnosti od proširenog kolegija
glavni državni odvjetnik zatražit će od kolegija Državnog odvjetništva
Republike Hrvatske i odvjetništava da predlože imena kandidata za članove
državnoodvjetničkog vijeća.

Na temelju prijedloga Kolegija Državnog odvjetništva
Re­pub­like Hrvatske i državnih odvjetništava Glavni državni odvjetnik
sačinjava liste kandidata na način da kandidate poštujući kriterije iz članka
89. stavak 3. Zakona razvrsta u sedam skupina.

Članovi proširenog kolegija prije davanja suglasnosti
odlu­čuju da li će se o predloženim kandidatima izjasniti tajnim glasovanjem
ili javno aklamacijom.

Članak 12.

Ministar nadležan za poslove pravosuđa može
zahtijevati da se na sjednicama kolegija ili sastancima zaposlenika državnog
odvjetništva razmotre pojedina pitanja državnoodvjetničke odnosno pravosudne
uprave važna za rad državnog odvjetništva, odnosno drugog pravosudnog tijela.

Zahtjev se podnosi putem Državnog odvjetništva
Republike Hrvatske, koje je dužno izvijestiti Ministarstvo pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave o prihvaćenim stajalištima.

Članak 13.

O radu sjednice kolegija, proširenog kolegija, odjela
i sastanka zaposlenika vodi se zapisnik, u koji se u bitnome upisuje tijek i
zaključci sjednice odnosno sastanka.

O razmotrenim pitanjima i zaključcima od šireg
značenja za obavljanje upravne djelatnosti državnog odvjetništva državni će
odvjetnik obavijestiti neposredno više državno odvjetništvo i Državno odvjetništvo
Republike Hrvatske, koje je dužno o tome obavijestiti Ministarstvo pravosuđa,
uprave i lokalne samouprave.

Članak 14.

Državni odvjetnik može dužnosniku, savjetniku i
drugom zaposleniku povjeriti obradu pojedinih pitanja iz primjene propisa,
pravomoćno dovršenih postupaka ili nacrta propisa koje donosi zakonodavna ili
izvršna vlast, radi razmatranja na sjednici kole­gija, a po potrebi i na
sastanku svih zaposlenika državnog odvjet­ništva.

5. Ovlasti viŠeg drŽavnog odvjetnika

Članak
15.

Državni
odvjetnik županijskog državnog odvjetništva (u daljnjem tekstu: viši državni
odvjetnik) drugostupanjsko je tijelo u poslovima državno-odvjetničke uprave iz
ovlasti državnog odvjetnika općinskog državnog odvjetništva (u daljnjem tekstu:
niže državno odvjetništvo), ako posebnim propisom ili ovim Pravilnikom nije
drukčije određeno.

Članak
16.
državno odvjetništvo nadzire rad nižeg državnog od­vjet­ništva sa svoga
područja.

U
obavljanju nadzora više državno odvjetništvo pribavlja izvješća i druge podatke
o radu nižih državnih odvjetništava, te obavlja neposredan uvid u rad svakog
dužnosnika.
državno odvjetništvo može prirediti zajedničke sastanke i savjetovanja državnih
odvjetnika nižih državnih odvjetništava i dužnosnika višeg državnog odvjetništva,
te dužnosnika, državno­od­vjetničkih vježbenika, savjetnika i ostalih
zaposlenika nižih državnih odvjetništava, radi razmatranja pitanja od općeg zna­čenja
za rad nižih državnih odvjetništava. O tim savjetovanjima i sastancima više
državno odvjetništvo dužno je obavijestiti Državno odvjetništvo Republike
Hrvatske.

Članak
17.

Glavni
državni odvjetnik će prema programu rada osobno ili preko određenih dužnosnika
i drugih stručnih osoba obaviti pregled cjelokupnog poslovanja ili pojedinih
dijelova poslovanja županijskih ili općinskih državnih odvjetništava.

Županijski
državni odvjetnik će prema programu rada najmanje jednom u dvije godine osobno
ili preko određenih dužnosnika i drugih stručnih osoba obaviti pregled
cjelokupnog poslovanja ili pojedinih dijelova poslovanja nižih državnih odvjet­ništava
sa svoga područja.

Državni
odvjetnik višeg državnog odvjetništva prema potrebi obilazi niža državna
odvjetništva i u svezi s rješavanjem pojedinih pitanja.

O
obavljenom pregledu, nađenom stanju i poduzetim mjerama podnosi se izvješće
državnom odvjetništvu u kojem je obav­ljen pregled i Državnom odvjetništvu
Republike Hrvatske.

6. Odnos prema viŠim tijelima drŽavnoodvjetniČke
uprave

Članak
18.

U
poslovima državnoodvjetničke i pravosudne uprave općin­ska se državna
odvjetništva izravno obraćaju županijskom državnom odvjetništvu, a ovo Državnom
odvjetništvu Republike Hrvatske. O poslovima pravosudne upravo Državno
odvjetništvo Republike Hrvatske može tražiti mišljenje Ministarstva pravosuđa,
uprave i lokalne samouprave.

Glavnom
državnom odvjetniku u poslovima državno­od­vjet­ničke uprave osim zamjenika
koji ga zamjenjuje u slučaju njegove spriječenosti, pomažu pod uvjetima iz
članka 4. stavak 2. ovog Zakona zamjenici - voditelji odjela i tajnik državnog
odvjet­ništva, a u drugim državnim odvjetništvima državnom odvjetniku pod
uvjetima iz članka 4. stavak 2. ovog Zakona pomažu zamjenici - voditelji
odjela, tajnik državnog odvjetništva ili službenik kojeg odredi državni
odvjetnik.

III.
USTROJSTVENE JEDINICE

1. Odjeli i odsjeci

Članak
19.

U
državnim odvjetništvima koja rade na kaznenim i građansko-upravnim stvarima
osniva se kazneni odjel za kaznene predmete i građansko-upravni odjel za
građanske i upravne predmete.

U Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske osnivaju
se sljedeći odjeli;

1. Kazneni odjel za kaznene predmete,

2. Građansko-upravni odjel za građanske i upravne
predmete,

3. Odjel za podizanje zahtjeva za zaštitu zakonitosti
i izjaš­nje­nje o revizijama u građansko-upravnim predmetima, (u dalj­njem
tekstu: Odjel za zaštitu zakonitosti).

Unutar odjela mogu se osnovati odsjeci kao stručna
tijela od najmanje tri zamjenika državnog odvjetnika specijalizirana za
određenu vrstu predmeta iz jednog ili više pravnih područja.

Pod uvjetima iz stavka 2. ovoga članka državna
odvjetništva osnivaju odsjeke za obradu predmeta općeg kriminala, krvnih
delikata, gospodarstvenog kriminala, maloljetničke delinkvencije, stvarnopravne
odnose, obveznopravne odnose, upravni postupak, radne odnose, zaštitu prirodnih
bogatstava i okoliša i slično.

Županijska državna odvjetništva mogu osnovati i
odsjeke za prvostupanjske, drugostupanjske i istražne kaznene stvari.

Članak 20.

Odjelom i odsjekom u državnom odvjetništvu upravlja
voditelj. Voditelj odjela i odsjeka je zamjenik državnog odvjetnika određen
godišnjim rasporedom poslova.

Voditelj odjela i svi dužnosnici u odjelu skrbe se za
uredno i pravodobno obavljanje poslova u odjelu.

Voditelj odsjeka i svi dužnosnici u odsjeku skrbe se
za uredno i pravodobno obavljanje poslova u odsjeku.

2. Pisarnica

Članak
21.

Pisarnica
obavlja uredske poslove u državnom odvjetništvu.

U
državnom odvjetništvu s većim opsegom poslova pisarnica može imati više
ustrojstvenih jedinica kao što su istražna, prvostupanjska, drugostupanjska, punoljetnih
osoba, maloljetnih osoba, građanska, upravna, te izvanrednih pravnih lijekova u
građanskim predmetima itd.

Uredski
poslovi koji se odnose na prethodni kazneni postupak obavljaju se u općoj
pisarnici ako za te predmete nije osnovana posebna pisarnica.

Članak 22.

Radom pisarnice upravlja upravitelj, koji se skrbi za
pravodobno i uredno obavljanje uredskih poslova.

Upravitelj se pisarnice skrbi i za uredno i
pravodobno obav­ljanje poslova prijepisa i obavlja raspored daktilografa.

Kad je pisarnica podijeljena u više ustrojstvenih
jedinica, radom pojedinih jedinica upravlja voditelj pod nadzorom upravitelja
pisarnice.

3. Ured drŽavnog odvjetnika

Članak
23.

Poslovi
državnoodvjetničke uprave obavljaju se u uredu državnog odvjetnika.

Za
obavljanje uredskih poslova državnoodvjetničke uprave odredit će se, prema
potrebi, jedan ili više službenika odnosno namještenika, koji će po uputama
državnog odvjetnika obavljati poslove državnoodvjetničke uprave.

U
državnim odvjetništvima s većim opsegom poslova ured državnog odvjetnika može
imati više ustrojstvenih jedinica, kao što su tajništvo, pisarnica ureda
državnog odvjetnika, odjel ili odsjek za materijalno-financijsko poslovanje,
statistiku i druge ustrojstvene jedinice koje obavljaju poslove
državnoodvjetničke uprave.

U uredu
državnog odvjetnika obavljaju se osobito ovi poslovi:

–  vodi se
upisnik državnoodvjetničke uprave i čuva pri­čuvni arhiv,

–  prima i
obavlja prijepis akata državnoodvjetničke uprave,

–  poslovi koji
se odnose na prijam službenika i namješ­te­nika,

–  popis svih
zaposlenika državnih odvjetništava,

–  popis
službenih putovanja, godišnjih odmora, plaćenih dopusta i drugi poslovi iz
radnog odnosa i po osnovi rada,

–  popis
vježbenika,

–  državnoodvjetnička
statistika,

–  popis o radu
dužnosnika,

–  poslovi
obrane i zaštite,

–  ostali
poslovi koje odredi državni odvjetnik Republike Hrvatske.

Članak
24.

Materijalno-financijski
poslovi obavljaju se, u pravilu, u posebnom odjelu ili odsjeku, pod neposrednim
nadzorom državnog odvjetnika.

U
državnim odvjetništvima s manjim opsegom poslova na­mješ­tenici koji rade na
materijalno-financijskim poslovima mogu biti zaduženi i za obavljanje drugih
poslova.

Članak
25.

Ako je
u službenoj zgradi odnosno radnom prostoru državnog odvjetništva smješteno više
državnih odvjetništava, materijalno-financijski poslovi obavljaju se u
zajedničkoj službi koja se ustrojava pri višem državnom odvjetništvu.

Ako je
u istoj službenoj zgradi odnosno radnom prostoru smješteno više pravosudnih
tijela, materijalno-financijski poslovi mogu se obavljati u okviru zajedničke
materijalno-financijske službe, koja se ustrojava sporazumom pravosudnih
tijela.

Sporazumom
iz stavka 2. ovoga članka utvrdit će se pri kojem će se pravosudnom tijelu
ustrojiti zajednička služba. U tom će se slučaju za svako pravosudno tijelo
voditi odvojeno knjigovodstvo.

IV. RASPORED POSLOVA

Članak
26.

Rasporedom
poslova utvrđuju se odjeli i odsjeci u državnom odvjetništvu koje ispunjava
uvjete za njihovo osnivanje, te ras­poređuju dužnosnici, savjetnici i ostali službenici
i namješte­nici za obavljanje određenih poslova i određuju se njihove ovlasti i
opseg poslova.

1. GodiŠnji raspored poslova

Članak
27.

Godišnji
raspored poslova utvrđuje se krajem kalendarske godine za sljedeću godinu.

Prije
utvrđivanja rasporeda poslova dužnosnika državni će odvjetnik pribaviti
mišljenje sa sjednice kolegija državnog odvjet­ništva, a glede ostalih
zaposlenika - mišljenje ustrojstvenih jedinica.

Prigodom
rasporeda dužnosnika i ostalih zaposlenika na pojedine poslove imat će se prvenstveno
u vidu potrebe državnog odvjetništva, stručne sposobnosti i sklonosti
dužnosnika, savjetnika i ostalih zaposlenika za obavljanje određenih poslova.

Članak
28.

Godišnjim
rasporedom poslova određuju se: zamjenik državnog odvjetnika za poslove državnoodvjetničke
uprave, voditelji odjela i odsjeka, dužnosnici zaduženi za rad na pojedinim
vrstama predmeta i njihov raspored u odjele i odsjeke, dužnosnici koji
obavljaju dežurstvo u prethodnom kaznenom postupku, te raspored savjetnika i
drugih zaposlenika.

Odjeli,
odsjeci i dužnosnici izvan odjela i odsjeka označuju se rimskim brojevima.

Članak 29.

U
tijeku jedne kalendarske godine dužnosnici će se, u pravilu, određivati za rad
na poslovima iste vrste.

U
manjim državnim odvjetništvima, u kojima opseg poslova i broj dužnosnika ne
traže podjelu rada po vrstama poslova, istovremeno obavljanje poslova u raznim
vrstama predmeta svest će se, po mogućnosti, na što manju mjeru.

Članak
30.

Pri
utvrđivanju godišnjeg rasporeda poslova utvrdit će se i način podjele spisa.

Spise u
rad dužnosnicima raspoređuje državni odvjetnik u državnim odvjetništvima bez
ustrojenih odjela, a voditelj odjela - u državnim odvjetništvima u kojima su
ustrojeni odjeli.

Voditelj
odjela može odrediti da voditelji odsjeka raspore­đuju spise unutar odsjeka, u
tom će slučaju voditelj odjela rasporediti spise na odsjeke.

Prije
rasporeda spisa u rad dužnosnicima u kaznenom odjelu spisi se svrstavaju po
redoslijedu primitka prvog podneska - kaznene prijave. Ako je istodobno
podneseno više podnesaka - kaznenih prijava, tada se spisi svrstavaju po
abecednom redu osumnjičenika protiv kojih je podnesena kaznena prijava.

Prije
rasporeda spisa u rad dužnosnicima u građansko-uprav­nom odjelu spisi se
svrstavaju po redoslijedu primitka prvog podneska. Ako je istodobno podneseno
više podnesaka - prijedloga za pokretanje postupka ili tužbi, tada se spisi
svrstavaju po abecednom redu tuženika protiv kojih je podnesena tužba, odnosno
podnositelja zahtjeva za povrat imovine i dr.

Tako
svrstani spisi raspoređuju se po abecednom redu duž­nos­nika u državnom
odvjetništvu, odnosno odjelu, vodeći pritom računa o ravnomjernoj podjeli spisa
tijekom godine, te vrsti i pravnoj složenosti spisa.

Ako se
zbog većih zaostataka u radu ili veće opterećenosti dužnosnika spisi ne raspoređuju
odmah u rad, državni je odvjetnik odnosno voditelj odjela dužan sukladno
mjerilima iz stavka 3. i 4. ovoga članka bez odgode odrediti dužnosnika koji će
postupati u predmetima kad dođu na red za dodjelu u rad.

Spis u
kojem je ukinuta prvostupanjska odluka vraća se istom dužnosniku.

Članak
31.

Godišnjim
rasporedom poslova odredit će se ustrojstvene jedinice u pisarnici i pojedinim
službama i utvrditi djelokrug i opseg njihova rada.

Raspoređivanje
službenika i namještenika na radna mjesta obavit će se sukladno Pravilniku o
unutarnjem redu i odrediti djelokrug upravitelja pisarnice i službi, voditelja
pojedinih ustrojstvenih jedinica, njihovih zamjenika i ostalih zaposlenika.
Pritom će se osobito voditi računa o ravnomjernoj podjeli poslova u skladu s
prilikama u državnom odvjetništvu (opseg poslova, broj zaposlenika i sl.).

Godišnjim
rasporedom poslova odredit će se zaposlenici za dostavu pošte i ostale poslove,
kao i način obavljanja tih poslova ako to bude potrebno.

Godišnjim
rasporedom poslova ustrojit će se u sastavu pisarnice služba prijepisa i
pobliže odrediti njezin način rada.

2. Prigovor na godiŠnji
raspored poslova

Članak
32.

Godišnji
raspored poslova dostavlja se uz potpis dužnosnicima i savjetnicima, a ostalim
se zaposlenicima usmeno priopćuje uz potpis. Svaki dužnosnik može u roku od tri
dana izjaviti prigovor državnom odvjetniku na godišnji raspored poslova. Ostali
zaposlenici mogu u istom roku staviti primjedbe na raspored poslova.

Državni
odvjetnik dostavlja godišnji raspored poslova zajedno s prigovorima i
primjedbama višem tijelu državnoodvjetničke uprave najkasnije do 15. prosinca
tekuće godine.
tijelo državnoodvjetničke uprave može po službenoj dužnosti ili u povodu
primljenih prigovora i primjedaba dopuniti i izmijeniti godišnji raspored
poslova, nakon što se upozna s mišljenjem državnog odvjetnika.

Ako
više tijelo državnoodvjetničke uprave ne izmijeni raspored poslova u roku od 15
dana, računajući od dana podnošenja prigovora, raspored poslova primjenjivat će
se nakon isteka toga roka odnosno počevši od 1. siječnja sljedeće godine.

Članak 33.

Ako
nema potrebe za izmjenom godišnjeg rasporeda, prijaš­nji raspored može se
primjenjivati u sljedećoj godini. U tom slučaju postupa se na način propisan
člankom 32. ovoga Pravilnika.

3. Izmjene godiŠnjeg rasporeda poslova

Članak
34.

Utvrđeni
godišnji raspored poslova može se u tijeku godine mijenjati zbog znatnijeg
povećanja broja predmeta određene vrste, zbog traženja da se pojedinoj vrsti
predmeta odnosno pravnih stvari dade prvenstvo u rješavanju, dulje odsutnosti
dužnosnika ili drugog zaposlenika i drugih opravdanih razloga.

Pri
izmjeni godišnjeg rasporeda poslovi će se rasporediti prema odredbama
prethodnih članaka.

V.
RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

1. Radno vrijeme

Članak
35.

Dnevni
raspored radnog vremena utvrđuje državni odvjetnik sukladno zakonu.

Hitni poslovi kao i već započete rasprave, ročišta i
očevidi čija bi odgoda izazvala veće troškove ili odugovlačenje postupka,
dovršit će se bez obzira na redovito radno vrijeme.

Članak 36.

U državnim odvjetništvima radno vrijeme od 40 sati
tjedno raspoređuje se u pet radnih dana.

Radno vrijeme počinje u 8.00 a završava u 16.00 sati.

Od 1. lipnja do 31. kolovoza tekuće godine radno je
vrijeme od 7.00 do 15.00 sati.

Ovisno o radnom vremenu suda državni odvjetnik može
početak radnog vremena odrediti između 7.00 i 9.00 sati, o čemu je dužan
izvijestiti neposredno višeg državnog odvjetnika i Ministarstvo pravosuđa,
uprave i lokalne samouprave.

Radno vrijeme državnog odvjetništva, u pravilu,
jednako je radnom vremenu suda istog stupnja čije je sjedište u istoj zgradi
ili istom mjestu u kojem je i sjedište državnog odvjetništva.

2. SluŽba deŽurstva

Članak
37.

Izvan
redovitog radnog vremena, u dane tjednog odmora, neradne dane i državne
blagdane obavljat će se, u pravilu, samo one radnje koje ne trpe odgodu.
Obavljanje poslova u prethodnom kaznenom postupku u županijskim državnim
odvjetništvima osigurat će se na jedan od sljedećih načina:

–  neprekidno u zgradi državnog odvjetništva, a u radne dane od 16
sati do 8 sati sljedećeg radnog dana,

–  u zgradi državnog odvjetništva od 8 do 20 sati - u radne dane od 16
do 20 sati, a nakon 20 sati obvezatna nazočnost u mjestu sjedišta državnog
odvjetništva,

–  obvezatna nazočnost u mjestu sjedišta državnog odvjet­ništva radnim
danom nakon 16 sati do 8 sati sljedećeg radnog dana, a blagdanom i neradnim
danom neprekidno.

Obavljanje poslova u prethodnom kaznenom postupku u
dane tjednog odmora, neradne dane i državne blagdane osigurava se u zgradi
državnog odvjetništva u onim županijskim državnim odvjetništvima u kojima se
dežurstvo obavlja neprekidno, a u radne dane od 16 sati do 8 sati sljedećeg
radnog dana, ili u vremenu od 8 do 20 sati.

U vrijeme kad u zgradi županijskog državnog
odvjetništva nije osigurano obavljanje poslova u prethodnom kaznenom postupku,
te poslove obavljaju dužnosnici i ostali zaposlenici koji po rasporedu moraju
biti u mjestu sjedišta državnog odvjetništva.

Obvezatna nazočnost u sjedištu državnog odvjetništva
može se uvesti i u općinskim državnim odvjetništvima izvan sjedišta županijskog
državnog odvjetništva.

O rasporedu dežurstva dužnosnika i namještenika, gdje
ih se u to vrijeme može naći izvan redovitog radnog vremena, državno će
odvjetništvo izvijestiti nadležni sud i policijsku upravu.

3. GodiŠnji odmori

Članak
38.

Dužnosnici
i ostali zaposlenici koristit će, u pravilu, godišnji odmor tijekom mjeseca
srpnja i kolovoza tekuće godine.

Plan
godišnjih odmora utvrđuje državni odvjetnik po pribav­ljenom mišljenju
ustrojstvenih jedinica, polazeći pritom od potreba službe i želja zaposlenika.

Nakon
što pribavi prijedloge svih dužnosnika i drugih zaposlenika, državni odvjetnik
sastavlja raspored korištenja godišnjih odmora dužnosnika i zaposlenika i o
tomu donosi odgovarajuće rješenje. Pri određivanju godišnjih odmora pazit će se
da u državnom odvjetništvu ostane dovoljan broj dužnosnika i drugih zaposlenika
potrebnih za rješavanje hitnih predmeta.

Raspored
godišnjih odmora državnog odvjetnika i dužnosnika koji ga zamjenjuju u
poslovima državnoodvjetničke uprave za svaku kalendarsku godinu dostavit će se
višem državnom odvjetniku i državnom odvjetniku Republike Hrvatske, koji će o
tome izvijestiti Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave.

VI.
SLUŽBENA ZGRADA I RADNE PROSTORIJE

1. SluŽbena zgrada

Članak
39.

Službenu
zgradu odnosno radni prostor državnom odvjet­ništvu daje na korištenje
ovlašteno tijelo Republike Hrvatske ili jedinice lokalne, odnosno regionalne
samouprave.

Ako je u istoj službenoj zgradi smješteno više
državnih odvjet­ništava, službenom zgradom upravlja više državno odvjet­ništvo,
a ako nema višeg državnog odvjetništva, zgradom upravlja općinsko državno
odvjetništvo.

Ako su u istoj zgradi smještena različita pravosudna
tijela, zgradom upravlja sud.

U slučaju prigovora čelnika pravosudnog tijela na
odluku o načinu upravljanja zgradom u kojoj je smješteno više pravosudnih
tijela odnosno na raspored radnog prostora, končanu odluku donosi ministar
nadležan za poslove pravosuđa.

Službena zgrada ili njezin dio ne može se dati na
korištenje, ustupiti ili dati u najam bez odobrenja Ministarstva pravosuđa,
uprave i lokalne samouprave.

Članak 40.

Na svakoj zgradi u kojoj je smješteno državno odvjetništvo
mora biti istaknut naziv državnog odvjetništva.

Naziv državnog odvjetništva ispisuje se na posebnoj
staklenoj ploči četverokutna oblika, dimenzija 45 x 25 cm. Ovisno o
veličini i vanjskom izgledu zgrade natpisna ploča može se izraditi u drugoj
veličini ili od drugog materijala, ako za to postoje posebni razlozi, uz
prethodnu suglasnost Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave.

Natpisna ploča sadrži grb i naziv Republika Hrvatska,
te naziv i sjedište državnog odvjetništva. Tekst mora biti napisan velikim
tiskanim slovima u zlatnoj, srebrnoj ili žutoj boji na crnoj (plavoj) podlozi.

Ako su kazneni odjeli i građansko-upravni odjeli
smješteni na različitim mjestima na natpisnoj ploči može biti i naziv odjela.

Natpisna
ploča pričvršćuje se na lijevoj strani zgrade uz glavni ulaz, u visini polovice
otvora glavnog ulaza. Ako je u zgradi smješteno više državnih odvjetništava,
natpisne ploče pričvršćuju se na istoj strani zgrade, tako da najprije bude
pričvršćena natpisna ploča višeg državnog odvjetništva, a zatim natpisne ploče
ostalih državnih odvjetništava.

Ako je
u sudskoj zgradi smješteno više pravosudnih tijela, natpisne ploče državnih
odvjetništava pričvršćuju se na lijevoj strani zgrade uz glavni ulaz, u istoj
ravnini s natpisnim pločama sudova istog stupnja.

2. Raspored radnih prostorija

Članak
41.

Radne
prostorije i hodnici moraju biti uredni, čisti i opskrbljeni potrebnim
higijenskim uređajima i protupožarnim uređaji­ma i sredstvima.

Članak
42.

Državni
odvjetnik određuje raspored prostorija u službenoj zgradi. Tim rasporedom
određuju se prostorije za smještaj državnog odvjetnika, odjela, odsjeka,
pisarnice i ostalih službi u državnom odvjetništvu.

Članak 43.

Raspored
prostorija prilagodit će se tako da radne prostorije namijenjene za rad na
predmetima iste vrste budu međusobno povezane i da se u njihovoj blizini nalaze
odgovarajuće pisarnice.

Za
primitak podnesaka i pošiljaka odredit će se, u pravilu, prostorije u
neposrednoj blizini ulaza u službenu zgradu odnosno radni prostor.

Članak 44.

Raspored
prostorija istaknut će se na vidljivom mjestu na ulazu u službenu zgradu
odnosno radni prostor.

U
rasporedu prostorija pregledno će se prikazati smještaj ureda državnog
odvjetnika, odjela, odsjeka, dužnosnika, pisarnice i dr., s kratkim opisom
poslova koji se u pojedinim prostorijama obavljaju i naznakom vremena određenog
za primanje stranaka, te oznakom rednog broja sobe i kata gdje se prostorije
nalaze.

Iz
rasporeda prostorija mora biti vidljivo u kojoj se prostoriji obavlja služba
dežurstva.

Na
hodnicima i stubištima postavljaju se oznake za snalaženje u radnom prostoru s
upozorenjem da se radne prostorije nalaze u određenom dijelu službene zgrade
(npr. ured državnog odvjetnika, soba br. 4, pisarnica, soba br. 2 itd.).

Članak
45.

Na
vratima prostorija u kojima rade dužnosnici stavit će se natpis s oznakom
dužnosnika prema vrsti poslova koji se u toj prostoriji pretežno obavljaju, te
imenom i prezimenom dužnosnika (npr. zamjenik državnog odvjetnika Petar
Petrović, ili samo zamjenik Petar Petrović i sl.).

Ured
državnog odvjetnika označit će se posebnim natpisom. Na ostale prostorije
stavlja se naziv pisarnice i dr. (npr. prijepis i sl.), prema poslovima koji se
u njima pretežito obavljaju. Na ulazna vrata jedne prostorije stavlja se, u
pravilu, jedan natpis, a više natpisa samo ako je to potrebno radi boljeg
snalaženja stranaka. Uz oznaku naziva stavlja se ime i prezime upravitelja
pisarnice ili voditelja službe (npr. pisarnica – upravitelj Ivan Ivanković).
Imena ostalih zaposlenika ne stavljaju se u natpis.

VII.
RAD SA STRANKAMA I DRUGIM OSOBAMA

1. Stranke

Članak
46.

Stranke,
njihovi opunomoćenici i druge osobe koje dolaze nepozvane u državno
odvjetništvo, radi podnošenja kaznene prijave, traženja mišljenja o pravnoj valjanosti
ugovora, obavijesti i sl., primaju se u vrijeme određeno godišnjim rasporedom
poslova.

Vrijeme
određeno za primanje stranaka objavit će se na vidljivom mjestu pri ulazu u
službenu zgradu odnosno radni prostor, u rasporedu prostorija i na drugi pogodan
način.

Državni
odvjetnik može odrediti da se pri ulasku u zgradu izvrši pregled osoba i
njihovih stvari.

2. Prijam Stranaka

Članak
47.

Stranke
prima državni odvjetnik, zamjenik državnog odvjetnika ili savjetnik.

Državni
odvjetnik, drugi dužnosnik ili savjetnik prima stran­ke kad ocijeni da je to
potrebno.

Upravitelj
pisarnice može strankama u postupku i njihovim opunomoćenicima davati
obavijesti samo na temelju podataka iz upisnika, a za druge obavijesti stranku
uputiti državnom odvjetniku ili dužnosniku koji taj spis ima u radu.

Članak
48.

Dužnosnici
ili savjetnici primaju stranke svaki iz svog djelokruga.

Zaposlenici
državnog odvjetništva ne smiju prigodom davanja obavijesti strankama iznositi
svoje osobno mišljenje o pravilnosti donesene odluke ili poduzete radnje o
kojoj daju obavijest, niti davati izjave o načinju završetka postupka.

3. Uvid u spise

Članak
49.

Spis
kaznenog, parničnog i drugog postupka koji se nalazi u državnom odvjetništvu
može se dati na uvid samo oštećeniku, stranci koju državno odvjetništvo zastupa
temeljem zakona ili punomoći, osobi koja za to ima opravdan interes, osim
osumnjičeniku, okrivljeniku i protivnoj stranci. Istoj osobi može se dopustiti
i prepisivanje spisa ili samo dijelova spisa.

Dopuštenje
za razmatranje i prepisivanje spisa daje državni odvjetnik ili dužnosnik koji
je spisom zadužen.

4. Primanje prijava

Članak
50.

Državno
odvjetništvo dužno je od građana primati na zapisnik prijavu i drugu izjavu
radi poduzimanja radnji za koje je ovlašteno.

Ako se
iz izjave može zaključiti da ona nije utemeljena, poučit će se o tome građanin
koji daje izjavu. Ako i nakon ove pouke građanin opetovano traži primitak
izjave, ona će se uzeti na zapisnik, a dana će se pouka zabilježiti u spisu.

Prijavu,
izjavu, priopćenje stranke i druge službene radnje može se zaprimiti i u obliku
službene bilješke.

Članak
51.

Zapisnik
ili službena bilješka koja sadrži izjavu stranke piše se pisaćim strojem,
osobnim računalom ili tintom i sadrži osobne podatke stranke, a ispod teksta
potpisuje se službena osoba koja je sastavila zapisnik ili bilješku, zapisničar
i stranka.

Zapisnik
ili službenu bilješku koja ne sadrži izjavu stranke, potpisat će službena osoba
koja ju je sastavila.

VIII.
UPORABA SLUŽBENOG JEZIKA I PISMA

Članak
52.

Sve
odluke i akti državnih odvjetništava moraju biti pisani hrvatskim književnim
jezikom i latiničnim pismom, te važećim pravopisom, jasno, sažeto i čitljivo,
uz odgovarajuću primjenu odredaba ZKP (čl. 7.), ZPP i posebnih zakona koji
određuju uporabu jezika nacionalnih manjina.

Članak
53.

U
odlukama, tužbama, drugim pravnim sredstvima i pravnim lijekovima obvezatna je
uporaba zakonskih izraza.

Kratice
se u tekstu mogu rabiti samo ako su općeprihvaćene i lako razumljive.

IX.
ČUVANJE SLUŽBENE TAJNE

1. SluŽbena tajna

Članak
54.

U
državnim odvjetništvima radi zaštite službene tajne državni odvjetnik ili
dužnosnik kojeg on odredi određuje koji su podaci, dokumenti i predmeti
službena tajna.

Članak
55.

Oznake
stupnja tajnosti, te mjere i postupke za utvrđivanje, uporabu i zaštitu tajnih
podataka određuje državni odvjetnik ili od njega ovlašteni dužnosnik.

Članak
56.

Na
omotu spisa koji sadrži podatke o službenoj tajni označa­va se na vidljivom
mjestu da se radi o službenoj tajni i stupnju tajnosti.

Stupnjevi
tajnosti mogu biti »Tajno« i »Vrlo tajno«.

2. Čuvanje tajne

Članak
57.

Svi
dužnosnici i zaposlenici u državnom odvjetništvu dužni su čuvati službenu tajnu
neovisno o načinu saznanja tajnih podataka ili pribavljanja odnosno stjecanja
mogućnosti uvida u tajne podatke.

Svatko
tko takav podatak koristi, ili mu postane dostupan dužan je poduzeti mjere i
postupak zaštite takvih podataka.

Obveza
čuvanja podataka službene tajne traje dok državni odvjetnik ili zamjenik koga
ovlasti ne odredi da prestaje potreba za čuvanjem tajnosti, odnosno protekom
roka od pet godina od prestanka obavljanja dužnosti, službe ili zaposlenja
osobe kojoj su tajni podaci bili poznati.

Članak
58.

Službeni
materijal označen kao »Tajno« ili »Vrlo tajno« može biti dostupan samo onim
dužnosnicima i zaposlenicima koji u svom radu na njemu ostvaruju uvid radi
upravljanja, obrade i drugih oblika rada i rukovanja, i to sve u mjeri u kojoj
obavljanje službenih poslova i zadaća to zahtijeva.

Članak
59.

Službenom
tajnom smatraju se i oni podaci koji po Zakonu o kaznenom postupku i ovom
Pravilniku u određenom stupnju postupka nisu dostupni strankama.

Službenom
tajnom smatraju se stajališta Vlade Republike Hrvatske, županijskog, općinskog,
odnosno gradskog poglavarstva, kao i spisi koji po Zakonu o parničnom i drugom
postupku i ovom Pravilniku u određenom stupnju postupka nisu dostupni
strankama.

Službenom
tajnom smatraju se nalozi i upute državnog odvjetnika za rješavanje pojedinog
predmeta.

3. Nestanak tajnih podataka

Članak
60.

U
slučaju nestanka ili otkrivanja tajnih i vrlo tajnih podataka odmah će državni
odvjetnik ili zamjenik kojeg odredi pokrenuti postupak utvrđivanja okolnosti
odavanja tajnosti tih podataka sukladno važećim propisima o zaštiti tajnosti
podataka, te izvijestiti državna tijela.

Članak
61.

O
nastanku, priopćavanju, dostavi i uporabi podataka koji su službena tajna vodi
se poseban očevidnik čiji se sadržaj i način vođenja propisuje uredbom Vlade
Republike Hrvatske.

Članak
62.

Nadzor
nad provedbom zaštite službene tajne obavlja državni odvjetnik ili dužnosnik
kojega on odredi.

X. PRIOPĆENJA ZA JAVNOST

Članak
63.

Priopćenja
za javnost iz djelokruga državnog odvjetništva daje državni odvjetnik ili
dužnosnik, odnosno službenik kojega on ovlasti za određeno priopćenje.

XI. SASTAVLJANJE ODLUKA I DRUGIH OTPRAVAKA

1. Oblik i sadrŽaj otpravka

Članak
64.

Na
odluke, mišljenja, tužbe, podneske, pravne lijekove i ostale dopise stavlja se
u lijevom gornjem kutu grb Republike Hrvatske u izvornim bojama, a ispod njega
pisaćim strojem ili tiskanim slovima Republika Hrvatska, službeni naziv
državnog odvjetništva i njegovo sjedište. Ispod tog stavlja se oznaka spisa s
brojem i podbrojem, a ispod toga mjesto sastavljanja i datum, s tim što se
mjesec ispisuje punim imenom.

Ako su
kazneni odjeli i građansko-upravni odjeli smješteni na različitim mjestima
između službenog naziva državnog odvjetništva i mjesta sjedišta može se upisati
naziv odjela.

Članak
65

Odluke
i dopisi ispod naziva državnog odvjetništva, broja predmeta i datuma
sastavljanja sadrže početna slova imena i prezimena službene osobe koja je
sastavila otpravak i početna slova imena i prezimena osobe koja je obavila
prijepis.

Članak
66.

Upute o
obliku i sadržaju državnoodvjetničkog otpravka (dopisa, rješenja, zahtjeva za
provođenje istrage, optužnog prijedloga, optužnice, zahtjeva za izdavanje
kaznenog naloga, mišljenja o pravnoj valjanosti ugovora, tužbe, odgovora na
tužbu, prijedloga, žalbe, izvanrednog pravnog lijeka i dr.) daje državni
odvjetnik Republike Hrvatske.

2. Potpisivanje

Članak
67.

Odluke,
mišljenja o pravnoj valjanosti ugovora, tužbe, odgovore na tužbu, prijedloge i
ostale otpravke koji se odnose na pred­mete u kojima državno odvjetništvo
postupa u obavljanju dr­žavno­odvjetničke dužnosti potpisuje državni odvjetnik
ili dužnosnik koji je zadužen spisom.

Vrlo
tajne dopise, obvezatne naputke, upute i okružnice potpisuje državni odvjetnik.

Izvješća
i druge otpravke koji se upućuju višem državnom odvjetništvu ili državnom
tijelu, potpisuje državni odvjetnik ili dužnosnik kojeg za to posebno ovlasti.

Dopise
u svezi s poslovima državnoodvjetničke uprave potpisuje državni odvjetnik ili
zaposlenik kojeg on ovlasti.

Na
kraju otpravka s desne strane stavlja se dužnost potpisnika, ispod toga njegov
vlastoručni potpis i oznaka njegova imena i prezimena.

Otisak
službenog pečata stavlja se s lijeve strane od potpisa dužnosnika.

XII. UPORABA PEČATA, ŽIGOVA I ŠTAMBILJA

1. PeČat i Žig drŽavnog odvjetniŠtva

Članak
68.

Državnoodvjetničke
odluke, mišljenja o pravnoj valjanosti ugovora, tužbe, odgovora na tužbu,
prijedloga, i drugi otpravci koji se dostavljaju sudu, državnim tijelima i
drugim strankama izrađuju se na memorandumu, a potpisi ovlaštenih osoba na
kraju teksta ovjeravaju pečatom državnog odvjetništva promjera 38 mm u crnoj
ili tamnoplavoj boji.

Za
novčano poslovanje koristit će se pečat promjera 25 mm s otiskom u crvenoj
boji.

Za
pečaćenje pečatnim voskom koristi se okrugli žig izrađen od metala.

Članak
69.

Pečati
i žigovi naručuju se i uništavaju po posebnim propisima.

Povjerenstvo
za uništavanje pečata i žigova stavljenih izvan uporabe, oštećenih ili
istrošenih uporabom imenuje državni odvjetnik.

2. Štambilji

Članak
70.

U
državnim će se odvjetništvima umjesto kratkih zabilješki koristiti štambilji, i
to:

–
»ŽURNO«

–
»PRIMITAK PODNESAKA«

–
»PRITVOR«

–
»PRIJAM, PRIJEPIS I OTPREMA«.

3. Rukovanje peČatima, Žigovima i Štambiljima

Članak
71.

Pečatima,
žigovima i štambiljima rukuje zaposlenik kojeg ovlasti državni odvjetnik.

Pečati
i žigovi moraju se držati zaključanim.

Zaposlenici
kojima se predaju na uporabu i čuvanje pečati, žigovi i štambilji potvrdit će
njihov primitak svojim potpisom.

Po
potrebi državni odvjetnik može odrediti da se nakon završetka radnog vremena
svi pečati, žigovi i štambilji drže zatvorenim na jednom mjestu u uredu
državnog odvjetnika.

O svim
pečatima, žigovima i štambiljima vodi se Popis pečata, žigova i štambilja,
prema obrascu broj 15 ovoga Pravilnika. U popis se unose podaci o nazivu i
veličini pečata i o tome kod koga se nalaze.

XIII. OBNAVLJANJE SPISA

Članak
72.

Ako se
pojedini spisi ili dijelovi spisa izgube, oštete ili unište, obnovit će se ako
za to bude potrebe.

Prigodom
obnove obnovit će se samo oni dijelovi spisa ili pojedini podnesci koji su
važni za sadržaj spisa.

Obnavljanje
spisa obavlja se na temelju podataka iz upisnika i pomoćnih knjiga, prijepisom
nestalih ili oštećenih dijelova koji se nalaze kod suda, tijela unutarnjih
poslova, stranaka ili drugih tijela.

Spis se
može potpuno ili djelomično obnoviti samo na temelju rješenja (odluke) državnog
odvjetnika.

XIV.
POSTUPANJE DRŽAVNOG ODVJETNIŠTVA

1. U kaznenim predmetima i predmetima za zaŠtitu
zakonitosti i revizijama

a) Službena bilješka

Članak
73.

Svaki
događaj od interesa za postupanje državnog odvjet­ništva o kojem je ono
obaviješteno ili je za njega na bilo koji način saznalo, kao i svaka druga
radnja koju državno odvjetništvo poduzima u svom djelokrugu, mora se
zabilježiti službenom bilješkom ili zapisnikom.

Na taj
način moraju se zabilježiti i priopćenja primljena ili dana neposredno ili
putem telefona, odnosno putem drugog sredstva priopćavanja.

Sa
službenom bilješkom ili zapisnikom postupit će se kao s primljenim podneskom.

Članak 74.

Nacrti
kraćih odluka, službene bilješke koje se odnose na predmet i druge bilješke
mogu se pisati na omotu spisa.

Iz
bilješke na omotu spisa treba se vidjeti čitav tijek rada na predmetu.

b)
Obavijest o odbačaju prijave

Članak
75.

Obavijest
o odbačaju kaznene prijave odnosno odustanku od istrage mora sadržavati ime i
prezime svih osoba glede kojih je prijava odbačena ili se odustalo od istrage,
kao i popis svih kaznenih djela za koja je prijava bila odbačena, odnosno za
koja je vođena istraga. Osim vrste kaznenih djela navest će se i zakonski naziv
pojedinog kaznenog djela.

O
odbačaju prijave obavještava se tijelo unutarnjih poslova i inspekcijska služba
ako su podnositelji prijave.

Obavijest
oštećeniku dostavlja se uvijek uz dostavnicu koja se po povratku priključuje
spisu.

Podnositelja
kaznene prijave će se bez odlaganja obavijestiti o podizanju optužnice,
optužnog prijedloga ili odustajanja od kaznenog progona.

c)
Povrat sudskog spisa

Članak
76.

Državno
odvjetništvo kojem je u povodu izjavljenog pravnog lijeka dostavljen na razmatranje
sudski spis dužno je što prije predmet proučiti i spis vratiti sudu.

Prigodom
obrade predmeta u državnom odvjetništvu zaduženi dužnosnik dužan je prije
bilješke s bitnim podacima spisa i prijedloga koji će se staviti na ročištu ili
raspravi pred sudom utvrditi je li za spis pribavljena prvostupanjska presuda
ili žalba državnog odvjetnika, a ako nije, ona će se zatražiti ili će se
pribaviti njezinu presliku.

Državni
odvjetnik ili dužnosnik koji je prisustvovao raspravi pred sudom sastavit će
bilješku o svom sudjelovanju i o prijedlogu koji je podnio.

d) Bilješka dužnosnika

Članak
77.

U
postupku povodom pravnog lijeka u slučaju neslaganja s mišljenjem ili
prijedlogom nižeg državnog odvjetnika kao i podržavanja žalbe okrivljenika
odlučuje sastav od tri dužnosnika, a dužnosnik zadužen za spis napisat će
službenu bilješku, koju potpisuju i dužnosnici koji su sudjelovali u donošenju
takve odluke.

Dužnosnik
koji se ne slaže sa stajalištem većine u takvu pred­metu napisat će izdvojeno
mišljenje i potpisati ga.

Ako
više državno odvjetništvo u postupku pred sudom višeg stupnja odustane od žalbe
u cijelosti ili djelomično, obavijestit će o tome niže državno odvjetništvo i
naznačiti razloge zbog kojih je do odustajanja došlo.

Ako
više državno odvjetništvo prigodom razmatranja predmeta u postupku povodom
pravnog lijeka ustanovi nedostatke u radu nižeg državnog odvjetništva, upozorit
će na to i po potrebi dati odgovarajuće naputke.

e) Provjere, radnje i izvješća

Članak
78.

Kad
državno odvjetništvo primi usmeni ili pisani prijedlog za djelovanje na koje je
ovlašteno više državno odvjetništvo, provest će potrebne provjere i nakon toga
će spis dostaviti nadležnom višem državnom odvjetništvu.

Na isti način postupit će se i kad državno
odvjetništvo na bilo koji način sazna za događaj iz djelokruga višeg državnog
odvjetništva ili nekog drugog tijela.

O
poduzetim radnjama i razlozima neudovoljavanja prijedlogu državno će
odvjetništvo uvijek i redovito, sve do ustupanja spisa, izvještavati više
državno odvjetništvo.

f) Obavijest
stranci

Članak
79.

Ako
državno odvjetništvo ne uvaži prijedlog stranke, dužno ju je o tome
obavijestiti. Obavijest sadrži razloge zbog kojih nije uvažen prijedlog.

2. U graĐansko-upravnim predmetima

a)
Zastupanje

Članak
80.

U zastupanju Republike Hrvatske i drugih pravnih
osoba temeljem punomoći državno odvjetništvo poduzima radnje koje je ovlaštena
poduzimati stranka u postupku.

Pravna sredstva iz stavka 1. ovoga članka podnosi
nadležno državno odvjetništvo.

Nadležna državna odvjetništva dužna su u slučajevima
kada se radi o imovinskim stvarima od osobitog značenja za Republiku Hrvatsku
ili iznimno visoke vrijednosti, a treba se odreći tužbenog zahtjeva, priznati
zahtjev protivne strane, zaključiti nagodbu ili odustati od pravnog lijeka o
tome izvijestiti Državno odvjet­ništvo Republike Hrvatske, koje će bez odgode o
tome izvijestiti Vladu Republike Hrvatske.

Vlada
Republike Hrvatske može dati uputu za postupanje u sporovima iz stavka 3. ovoga
članka.

b)
Davanje mišljenja

Članak
81.

Građansko-upravni odjel državnog odvjetništva daje na
zah­tjev državnih tijela pravna mišljenja iz svoje nadležnosti, te mišljenja po
posebnim propisima.

Državno odvjetništvo će dati pravno mišljenje u roku
od 30 dana odnosno u roku određenom posebnim zakonom.

Rok za
davanje pravnog mišljenja teče od dana dostave cjelokupne dokumentacije
potrebne za davanje mišljenja.

XV. POSTUPANJE S
VRIJEDNOSTIMA I DRUGIM STVARIMA

1. DrŽanje predmeta, isprava i novca

Članak
82.

Predmeti,
isprave i druge stvari koje se uz spise dostavljaju državnom odvjetništvu u
pravilu će se držati u spisu ako je to moguće i ako iz posebnih razloga ne
treba s njima drukčije postupati.

Ako se
radi o većoj svoti novca i drugih vrijednosti, a predmet se ne može odmah
riješiti, novac i druge vrijednosti pohranit će se na čuvanje novčarskoj
ustanovi.

Članak
83.

Manja
svota novca i druge vrijednosti kao i privremeno čuvanje novca i vrijednosti u
državnom odvjetništvu obavlja se na način da se odmah po primitku predaju
namješteniku zaduženom za materijalno-financijsko poslovanje, koji će ispod
bilješke o primitku novca ili druge vrijednosti napisati broj računo­vodstvenog
popisa i bilješku potpisati.

Članak
84.

Predmeti
koji se ne mogu držati i čuvati u državnom odvjetništvu, kao eksploziv, oružje,
streljivo, pokvarljiva roba i sl., predat će se na čuvanje tijelima unutarnjih
poslova, odnosno ustanovi ili tvrtki koja se bavi čuvanjem i prometom odgo­varajuće
vrste robe.

Članak
85.

Zaposlenik
koji prima podneske i pošiljke dužan je provjeriti jesu li uz podnesak ili u
pošiljci predane vrijednosti ili predmeti koji su navedeni kao prilog.

Predavatelju
podneska i predmeta potvrdit će se primitak i na spisu ispod prijamnog
štambilja napisat će se količina i vrijednost primljenih stvari, a ako se radi o
velikom broju stvari, napisat će se poseban popis i priložiti ga spisu.

Članak
86.

Stvari
koje nedvojbeno pripadaju oštećeniku, a koje nije potrebno zadržati kao dokaz u
postupku ili ih nije potrebno zadržati iz nekih drugih razloga, vratit će se
oštećeniku uz potvrdu o vraćanju.

Članak
87.

Prigodom
osnivanja državnoodvjetničkog spisa za podneske uz koje su priložene
vrijednosti, isprave i druge stvari, označit će se olovkom crvene boje u desnom
gornjem kutu popisa spisa da su primljene stvari s oznakom *Corpora delicti,*
kao i upisati podbroj spisa iz pomoćne knjige.

2. Popis predmeta

Članak
88.

Za
spise iz članka 95. ovoga Pravilnika prigodom preuzimanja ustrojit će se
pomoćna knjiga uz popis predmeta po rednom broju i datumu primitka i upisati
poslovni broj spisa iz glavnog upisnika.

Članak
89.

Ostale
stvari koje se nalaze u državnom odvjetništvu dostavit će se sudu uz zahtjev za
istragu, optužni prijedlog ili optužnicu i potvrdu o predaji stvari, koja će se
pohraniti u državnoodvjet­ničkom spisu.

Zaposlenik
koji otprema spis dužan je priložiti *Corpora delicti* prema odluci u
spisu.

Ako se
stvari ne nalaze u državnom odvjetništvu umjesto potvrde o predaji stvari,
napisat će se gdje se stvari nalaze.

Članak
90.

Ako se
kaznena prijava odbaci, istovremeno će se riješiti o daljnjem postupku s
oduzetim stvarima.

Ako se
podnese prijedlog za obustavu postupka, ujedno će se predložiti i o daljnjem
postupanju s oduzetim stvarima.

Članak
91.

Za
pravilnost poslovanja, stanje i kretanje novca, stvari, vrijednosnih isprava i
drugih oduzetih stvari, odgovoran je upravitelj pisarnice. Na kraju svake
kalendarske godine obavlja popis preuzetih vrijednosti, isprava i stvari.

XVI.
RAD PISARNICE SA SPISIMA

1. Preuzimanje poŠiljki

Članak
92.

Primitak podnesaka, brzojava, paketa i drugih
pošiljki u državnom odvjetništvu tijekom radnog vremena obavlja zaposlenik
državnoodvjetničke pisarnice.

Primitak pošiljki koje se odnose na novčano
poslovanje, kao i primitak novca, obavlja zaposlenik zadužen za
materijalno-financijsko poslovanje.

Žurne pošiljke, brzojave i telefakse koji stignu
izvan radnog vremena, primit će i otvoriti državni odvjetnik, dužnosnik ili
drugi zaposlenik koji obavlja dežurstvo.

Članak 93.

Ako državno odvjetništvo nije nadležno za postupanje
po određenom podnesku koji podnositelj hoće predati, zaposlenik koji zaprima
podnesak dužan je podnositelja uputiti nadležnom tijelu.

Ako i nakon toga podnositelj zahtijeva da se podnesak
primi, on će se zaprimiti, ali će se na njemu naznačiti bilješkom da je
upozoren i da mu je dana uputa.

Članak 94.

Prigodom neposrednog primitka podneska zaposlenik će
upo­zoriti podnositelja na neurednost podneska (nedovoljan broj primjeraka,
priloga, prijepisa, nedostatak adrese, potpisa, nečit­ljivost i nerazumljivost podneska
i sl.) i istovremeno zatražiti da se nedostaci odmah uklone.

Ako podnositelj i nakon upozorenja ne otkloni
nedostatak, primit će se tako neuredan ili nepotpun podnesak, ali će se
napisati bilješka o upozorenju stranci i o kakvu se nedostatku radi. Na
podnesku će se ispod bilješke o primitku staviti olovkom u boji napomena o
kakvu se nedostatku radi (npr. »nedovoljno primjeraka«, »nepotpuna adresa«,
»nema potpisa« i sl.) i bilješka o danom upozorenju.

Zaposlenik koji prima podnesak dužan je stranku koja
predaje podnesak neposredno, a želi dati u zapisnik, uputiti dužnosniku ili
savjetniku, ako stranka želi izjavu dati neposredno u zapisnik kod tog državnog
odvjetništva.

Članak 95.

Preuzimanje pošiljki upućenih preko pošte kao i
preuzimanje pošiljki iz poštanskog pretinca obavlja zaposlenik određen za
dostavu i otpremu pošte.

Ako je omot preporučene pošiljke ili pošiljke na
kojoj je oz­na­čena vrijednost oštećen, zaposlenik za primitak pošte ne smije
pošiljku preuzeti bez komisijski utvrđenog sadržaja o stanju po­šiljke, a nakon
toga preuzet će pošiljku zajedno sa zapisnikom o komisijskom nalazu.

Članak 96.

Primitak podnesaka od suda, drugih tijela, udruga i
sl. potvr­đuje se stavljanjem državnoodvjetničkog pečata, upisom datuma i
potpisom na dostavnoj knjizi, dostavnici ili povratnici.

Na
zahtjev podnositelja podneska izdat će se i posebna pot­vr­da o primitku
stavljanjem prijamnog štambilja i upisivanjem datuma.

2. Otvaranje poŠiljki

Članak
97.

Obične
pošiljke primljene u zatvorenim omotima otvara zaposlenik pisarnice zadužen za
primitak pošte.

Vrlo
tajne, tajne i pošiljke od višeg državnog odvjetništva otvara državni odvjetnik
ili zaposlenik koga on odredi.

Pošiljke
upućene na ruke državnom odvjetniku ili zamjeniku državnog odvjetnika predaju
se neotvorene osobi kojoj su upućene.

Novčana
pisma i druge vrijednosne pošiljke otvara zaposlenik zadužen za
materijalno-financijsko poslovanje.

Članak
98.

Prigodom
otvaranja omotnice ne smije se oštetiti poštanski žig te podnesak i prilozi u
omotu.

Osoba
koja otvara pošiljku dužna je provjeriti odgovaraju li brojevi spisa napisani
na omotu brojevima podnesaka u omotu.

O svim
nedostacima napisat će se bilješka i ako je to moguće, odmah će se obavijestiti
pošiljatelj.

Uz
primljeni podnesak uvijek će se priložiti omotnica kad je datum predaje pošti
od važnosti ili se iz samog podneska ne može utvrditi pošiljatelj i sl.

Ako je
u jednoj omotnici bilo više podnesaka kojima bi trebalo priložiti omotnice,
omotnica će se priložiti jednom podnesku, a na ostalim će se napisati redni
broj upisnika pod kojim je upisan podnesak uz koji je priložena omotnica.

3. Primanje novca i
vrijednosnih papira

Članak
99.

Kad je
uz podnesak dostavljena neka isprava, stvar, vrijednosni papir, novac ili slično,
primitak se mora zabilježiti na podnesku.

Novac,
dragocjenosti ili drugi vrijednosni papiri predat će se nakon toga odmah
zaposleniku određenom za materijalno-financijsko poslovanje.

Ako je
priložen gotov novac ili državni biljeg za sudsku, upravnu ili javnobilježničku
pristojbu, a podnesak ne podliježe pristojbi, novac ili državni biljeg, ako
nije nalijepljen, vratit će se pošiljatelju, a nalijepljeni će se državni
biljeg poništiti.

4. Prijamni Štambilj

Članak
100.

Na sve primljene
podneske stavlja se otisak prijamnog štambilja i upisuje datum primitka. Ako je
podnesak u zatvorenom omotu, a prijamna služba nije ovlaštena da ga otvori,
otisak prijamnog štambilja s datumom dospijeća stavit će se na omotnicu.

Ako je
podnesak upućen nekom drugom, stavit će se na njemu zabilješka »pogrešno
dostavljeno« i podnesak će se poslati onom na koga je naslovljeno.

Takav
se podnesak ne upisuje u upisnik.

Članak
101.

Otisak
prijamnog štambilja stavlja se u pravilu u gornji desni kut prve stranice
podneska. Ako to nije moguće, onda se stavlja na pogodno mjesto na prvoj
stranici podneska, vodeći računa da tekst ostane čitljiv i razumljiv. Ako ni to
nije moguće, onda se otisak štambilja stavlja na poleđinu prve stranice
podneska.

Članak
102.

Zaposlenik
koji prima podnesak upisuje podatke u odgo­varajuće odjeljke prijamnog
štambilja kao što su »primljeno«, »prilozi«, »vrijednost«, a ako se radi o
podnesku hitne naravi, stavlja se i štambilj »žurno«, te se uz taj otisak
upisuje i datum istjecanja roka, ako je spis vezan za određeni rok.

5. Spisi hitne naravi

Članak
103.

Nakon
primitka i pregleda spisa zaposlenik će izdvojiti spise hitne naravi i odmah ih
predati upravitelju pisarnice.

Upravitelj pisarnice odnosno
upisničar dužan je sve primljene spise uvesti u odgovarajući upisnik i imenik
istog dana kada su zaprimljeni u državno odvjetništvo i predati ih u rad
državnom odvjetniku ili dužnosniku određenom godišnjim rasporedom poslova.

6. Osnivanje spisa

Članak
104.

Podnesak kojim se osniva spis stavlja se u poseban
omot i upisuje u popis podnesaka koji je otiskan na unutarnjoj strani omota
spisa.

Na omotu se označava predmet na koji se odnosi
podnesak, naziv upisnika kraticom, redni broj upisa i posljednja dva broja
godine u kojoj je podnesak upisan u upisnik (npr. K-DO-333/01, P-DO-333/01).

Prvi se podnesak upisuje na omotu spisa pod rednim
brojem 1, a kasniji se podnesci i otpravci upisuju pod sljedećim rednim
brojevima.

Popunjavanje omota spisa obavlja zaposlenik pisarnice
dr­žav­nog odvjetništva odgovoran za taj posao, uključujući i ispu­njavanje
podataka o primitku, kao i popis otpravaka iz državnog odvjetništva, osim
konačne odluke u predmetu koji popunjava državni odvjetnik, odnosno dužnosnik
ili savjetnik.

7. Razdvajanje i spajanje spisa

Članak
105.

Ako se
rad na predmetu nastavi pod oznakom drugog upisnika ili pod drugim brojem istog
upisnika, na omotu spisa precrtava se prijašnja oznaka, a ispod nje upisuje se
nova.

Precrtavanje prijašnje oznake obavlja se olovkom u
crvenoj boji povlačenjem vodoravne crte preko prijašnje oznake, tako da
prijašnja oznaka ostane i dalje čitljiva.

U omotu spisa ispod posljednjeg upisa pod prijašnjom
oznakom upisuje se nova oznaka pod kojom će se predmet voditi (npr.
»nastavljeno pod K-DO-169/01, P-DO-169/01). U tom slučaju redni brojevi upisa
pojedinih podnesaka na omotu spisa ne počinju rednim brojem 1, već se dalje
nastavljaju.

Članak 106.

Na način propisan u prethodnom članku ovoga
Pravilnika postupit će se i u slučaju spajanja više spisa.

Spajanje spisa obavlja se na ranije zaprimljeni spis,
ako je rad s tim spisom još u tijeku. Ako je rad na ranije zaprimljenom spisu
dovršen, spajanje se obavlja s kasnije zaprimljenim spisom, ako je to moguće.

Članak
107.

Ako se
spisi privremeno spajaju, svaki zadržava svoju oznaku, a to će se naznačiti na
omotu spisa koji se spaja (npr. »spojen 15. 5. 2001. godine na br. K-DO-85/01«,
P-DO-85/01).

Nakon
razdvajanja spisa upisat će se na istom mjestu (npr. »razdvojen 15. 9. 2001.
godine od spisa K-DO-85/01, P-DO-85/01«).

Isto
tako će se na omotu spisa na koji su spojeni ostali spisi označiti (npr.
»spojen s K-DO-100/01, P-DO-85/01«), koja će se oznaka nakon razdvajanja
precrtati.

Članak
108.

Ako su
neki prilozi iz određenog spisa potrebni i za rješavanje u drugom spisu,
preslikat će se ili prepisati i takvi uložiti u drugi spis.

Članak
109.

Pri
razdvajanju spisa u odvojeni spis uložit će se i oni dijelovi spisa koji su
tamo potrebni, a ostali će se preslikati ili prepisati.

Razdvojeni
spisi, ako se ne ustupaju drugom odvjetništvu, upisat će se u upisnik pod novim
brojem ako već nisu bili upisani.

To će
se zabilježiti na prvoj stranici omota spisa kao i u popisu podnesaka.

8. Predaja spisa u rad

Članak
110.

Nakon
osnivanja i sređivanja spisa upravitelj pisarnice odnosno upisničar predaje
spis isti dan u rad voditelju odjela ili odsjeka, odnosno zaduženom dužnosniku.

Prije
predaje spisa u upisniku će se u odjeljku »Primjedba« olovkom upisati komu je
spis dodijeljen na rad.

Članak
111.

Dostavljanje
predmeta državnom odvjetniku, dužnosniku ili savjetniku obavlja se putem
primopredajne knjige za unutarnju dostavu, u koju zadužena osoba upisuje datum
i potpisuje primitak spisa.

Na isti način zadužena osoba razdužuje se sa spisima,
s time da im upravitelj pisarnice ili voditelj službe prijepisa potvrđuje
primitak spisa.

Kad pisarnica poslije donesene odluke primi spis od
zaduženog dužnosnika ili službenika, stavlja ispod izvornika odluke datum
primitka spisa, a zatim obavlja daljnje radnje koje je potrebno obaviti u svezi
s odlukom.

Prije potpisivanja otpravka upravitelj pisarnice ili
voditelj prijepisa sravnjuju prijepis s izvornikom.

Sravnjivanje otpravka ili odluke izgovorene izravno
ili preko diktafona obavlja dužnosnik ili službenik koji je rješavao predmet.

Zaposlenik pisarnice ili prijepisa koji je obavio
pojedinu radnju upisuje datum kad je radnja obavljena i stavlja svoj potpis.

9. Pisanje otpravaka

Članak
112.

Otpravci
odluka moraju biti pisani pisaćim strojem i svi primjerci prijepisa moraju biti
čitljivi.

Sudu i
drugim primateljima uvijek se dostavlja prvi primjerak otpravka izrađen na
memorandumu.

Članak
113.

Ovlaštena
osoba upisuje odluku u popis podnesaka, kao i kraće odluke, bilješke i slično i
daje pisarnici naredbu za postupanje sa spisom (prepisivanje, čuvanje do
određenog roka, stavljanje u arhiv i sl.).

Naredbe
se upisuju iza zadnjeg broja upisa o kretanju spisa.

Članak
114.

Dužnost
je ovlaštene osobe koja je zadužena spisom da prije predaje spisa izdvoji dijelove
spisa koji ostaju u državnom odvjetništvu od dijela spisa koji se dostavlja uz
odluku, te složi dijelove spisa po redu primitka i izdvajanje pojedinih
dijelova spisa zabilježi na popisu.

10. Otprema poŠte

Članak
115.

Nakon što su spisi spremni za otpremu, upravitelj
pisarnice ili voditelj prijepisa predaje spis zaposleniku zaduženom za otpremu
pošte. Spisi za otpremu predaju se bez omotnica, osim spisa tajne prirode s
oznakom »TAJNO« i »VRLO TAJNO«.

Omotnica u kojoj se otprema spis treba imati otisak
pečata državnog odvjetništva, kao i oznaku onih brojeva spisa koji se nalaze u
njoj.

Adresa primatelja piše se pisaćim strojem ili velikim
slovima pisanim rukom.

Članak
116.

Zaposlenik zadužen za otpremu pošte dužan je prije
otpreme provjeriti jesu li pošiljke pravilno naslovljene, ima li potreban broj
primjeraka i postoji li dostavnica i slično.

Nakon toga će u odgovarajućem odjeljku bilješke o
otpremi u dostavnu knjigu za poštu potvrditi kad je pošiljka otpremljena, a
zatim će spis vratiti zaposleniku koji mu ga je predao.

Članak 117.

Omotnica u kojoj se otprema spis treba imati otisak
pečata državnog odvjetništva, kao i oznaku onih brojeva spisa koji se nalaze u
njoj.

Adresa primatelja piše se pisaćim strojem ili velikim
slovima pisanim rukom.

Članak
118.

Zaposlenik određen za otpremu pošte vodi dostavnu
knjigu za poštu, u koju se upisuju pošiljke koje se prethodno razvrstavaju na
obične i preporučene.

Na osnovi dostavne knjige zaposlenik određen za
otpremu pošte svakodnevno pravda utrošak poštarine koji se upisuje u dostavnu
knjigu.

11. Rokovi i roČiŠta

Članak
119.

Ako
spise treba držati do određenog roka, ti se spisi stavljaju u rokovnik odnosno
u poseban svežanj za čuvanje.

Upravitelj
pisarnice dužan je dan prije isteka roka spis predati osobi zaduženoj za rad na
tom predmetu.

Ako je
u pojedinom spisu stigao kakav podnesak prije isteka roka, spis će se odmah
predati odgovarajućem dužnosniku ili službeniku ne čekajući istek roka.

Dužnosnik
ili službenik iz stavka 3. ovoga članka na omotu spisa stavlja na odgovarajućem
mjestu znak »R« (rasprava ili ročište), odnosno znak »Kal« uz kojeg se stavlja
datum zakazane rasprave ili ročišta, odnosno dan kad istječe određeni rok (npr.
»R-20/06«, »Kal-17/07«).

Članak
120.

Spisi u
kojima je zakazana glavna rasprava drže se odvojeno od onih koji se drže u
rokovima, i to u posebnim omotima u ormaru s pretincima, koji su označeni prema
broju dana u mjesecu, a može se voditi i poseban popis ročišta.

XVII.
STATISTIKA

1. SreĐivanje i dostava podataka

Članak
121.

Državna
odvjetništva sređuju i dostavljaju statističke podatke o svom radu na
tiskanicama i obrascima, propisanim Zakonom o državnoj statistici i Programom
statističkih istraživanja Republike Hrvatske za odgovarajuću godinu.

Članak
122.

Statistička
izvješća popunjavaju se na posebnim obrascima, na temelju podataka iz pojedinih
upisnika.

Popunjeni
statistički listovi i redovita statistička izvješća dostavljaju se nadležnim
tijelima u propisanim rokovima.

2. IzvjeŠĆa o radu

Članak
123.

Državno
odvjetništvo podnosi višem državnom odvjetništvu izvješće o cjelokupnom radu
državnog odvjetništva za svaki mjesec, koje sadrži podatke o dovršenim
postupcima, postupcima koji su u tijeku, te radnjama koje su poduzeli, kao i
podatke o neriješenim predmetima.

Godišnji
izvještaj u kaznenom dijelu sadrži pregled primljenih, riješenih i neriješenih
predmeta, pregled pojedinih optuženja, te pregled izjavljenih pravnih lijekova.

Godišnji
izvještaj u građansko-upravnom dijelu sadrži pregled podnesenih tužbi,
prijedloga, zahtjeva za davanje mišljenja riješenih i neriješenih predmeta,
pregled zastupanja po pojedinim vrstama sporova, te pregled izjavljenih pravnih
lijekova i drugo.

3. Popisni list

Članak 124.

Državnoodvjetnička pisarnica vodi za svakog
dužnosnika i savjetnika mjesečni popisni list koji sadrži: ukupan broj
primljenih, riješenih i neriješenih prijava i predmeta, vrsta radnji, rokove u
kojima su riješeni, broj raspravnih dana i ročišta, te broj podnesenih pravnih
lijekova i drugih izvanpostupovnih radnji.

Na kraju kalendarske godine daje se zbrojni popisni
list za proteklu godinu.

Članak
125.

Poslovima u svezi sa statističkom službom upravlja
upravitelj pisarnice, a izvješća dostavlja državnom odvjetniku.

4. Druga izvjeŠĆa

Članak 126.

Državno
odvjetništvo Republike Hrvatske može prema potrebi tražiti od nižih državnih
odvjetništava da podnose i izvješća o određenim pojavama i dostavljaju druge
statističke podatke.

XVIII.
PRIVREMENO I STALNO ČUVANJE SPISA I STAVLJANJE U ARHIV

1. Čuvanje spisa

Članak
127.

U
tijeku radnog vremena spisi ne smiju ostati bez nadzora.

Štambilji
i pečati moraju se držati tako da budu dostupni samo djelatnicima koji s njima
rukuju.

Poslije
radnog vremena spisi i drugi materijali naročito pe­čati i štambilji drže se u
zaključanim ormarima, stolovima ili kasama.

Članak 128.

Spisi u kojima je postupak u
tijeku čuvaju se u pisarnici u posebnim omotima razvrstani po vrstama odluka i
po rednim brojevima spisa.

Članak
129.

Obvezatni
napuci i drugi napuci zavedeni u odgovarajuće upis­nike, osim onih zavedenih u »Vrlo
tajno«, odlažu se u odgovarajuće omote »zbirke naputaka«, složenih redoslijedom
primitka, po vrstama materije na koju se odnose i ulažu se u omote prema
oznakama odgovarajućih upisnika.

Članak
130.

Nakon
pravomoćnosti i dovršenja rada na pojedinim predmetima, pregledat će se spisi i
donijeti naredbe o stavljanju spisa u arhiv. Tom naredbom odredit će se ujedno
i rok čuvanja u arhivu, što će se na omotu spisa označiti otiskom štambilja
(npr. »Čuvati do kraja 2001. god.«).

Naredbu
»Stavi spis u arhiv« donosi državni odvjetnik ili spisom zaduženi dužnosnik.

Članak 131.

U priručnom arhivu koji se nalazi u pisarnici čuvaju
se spisi dovršeni u tekućoj godini i prethodnoj godini složeni u omote u
zasebnom ormaru.

Krajem godine prenose se u opći arhiv svi spisi
kojima je od njihova dovršenja prošlo više od jedne kalendarske godine.

Članak 132.

Opći
arhiv zajednički je za sve vrste predmeta i knjiga, a smješten je u posebnoj
prostoriji zaštićenoj od vlage, požara, prašine, oštećenja i slično.

Članak
133.

Vrlo tajni
i tajni spisi, te pojedini spisi povijesnog ili drugog značenja za koje državni
odvjetnik odredi da se posebno čuvaju, čuvat će se odvojeno od ostalih spisa u
kasi ili trezoru složeni redoslijedom njihova osnivanja.

2. Izdvajanje spisa

Članak
134.

U općem
arhivu na mjestu izdvojenih spisa ulažu se bilješke o tome gdje se spis nalazi
ili se ulaže potpisana potvrda zaposlenika kojem je spis iz arhiva uručen.

Zahtjev
za izdavanje spisa iz arhiva može tražiti samo državni odvjetnik ili dužnosnik.

Nakon
vraćanja spisa u arhiv potpisana će se potvrda poniš­titi.

Članak
135.

Arhivom
upravlja zaposlenik koga za to posebno odredi državni odvjetnik. On izdaje i
ulaže spise u arhiv i vodi bilježnicu izdanih spisa.

3. Rokovi Čuvanja spisa

Članak
136.

Rokovi čuvanja pojedinih kaznenih spisa uloženih u
opći arhiv jesu:

1. Spisi koji se odnose na kaznene predmete u kojima je zaprijećena
kazna zatvora preko 5 godina čuvaju se 10 godina.

2. Spisi koji se odnose na kaznene predmete u kojima je zaprijećena
kazna zatvora do 5 godina čuvaju se 5 godina.

3. Svi ostali spisi, ako za pojedine posebnim propisima nije što drugo
određeno, čuvaju se 5 godina.

4. Spisi koji se odnose na kaznene predmete u kojima je postupak prekinut
čuvaju se do nastupanja apsolutne zastare, a rokovi predviđeni ovim člankom
Pravilnika mogu se i mijenjati sukladno zakonskim propisima.

5. Rokovi čuvanja počinju teći istekom godine u kojoj je predmet
stavljen u arhiv.

6. Predmeti u kojima je postupak prekinut, kao i predmeti protiv
nepoznatih počinitelja čuvaju se do zastare kaznenog progona.

Članak
137.

Rokovi čuvanja pojedinih građansko-upravnih spisa
ulože­nih u opći arhiv jesu:

1. Spisi u svezi s provođenjem postupka ovrhe, osim onih za koje je
utvrđen dulji rok čuvanja, ostali R, za koje nije određen dulji rok čuvanja,
čuvaju se 5 godina.

2. Spisi koji se odnose na upravni postupak, ovršni postupak, radne
sporove, smetanje posjeda, stambene sporove i ostale parnične sporove, te
pravna mišljenja i zemljišnoknjižne predmete čuvaju se 10 godina, nakon
dovršetka postupka.

3. Spisi koji se odnose na stvarnopravne zahtjeve i izvansudske nagodbe
čuvaju se 20 godina.

Članak 138.

Spisi koji su nakon isteka rokova propisanih u članku
136. i 137. ovoga Pravilnika izdvojeni iz općeg arhiva i predani nadležnom
područnom državnom arhivu ili uništeni, upisat će se u odgovarajućem upisniku u
odjeljku za upis datuma kad je obavljeno izdvajanje spisa iz arhiva.

4. Spisi koji se trajno Čuvaju

Članak
139.

U općem
arhivu čuvaju se trajno, odnosno do predaje nadležnom državnom arhivu, svi
upisnici i pomoćne knjige koje se odnose na spise za koje su istekli rokovi
čuvanja određeni u članku 143. ovoga Pravilnika.

Članak
140.

Trajno
se čuvaju, odnosno do predaje državnom arhivu:

1.
Upisnici, imenici i osobnici zaposlenika u državnom odvjetništvu.

2.
Spisi iz posebnog arhiva državnog odvjetnika određeni po članku 133. ovoga
Pravilnika.

3.
Spisi iz »zbirke obvezatnih naputaka«.

Spisi
iz st. 1. toč. 1. - 3. ovoga članka, mogu se izlučiti iz posjeda Državnog
odvjetništva Republike Hrvatske samo pod uvjetima propisanim posebnim zakonom.

Članak
141.

Nakon
isteka rokova čuvanja spisi se izdvajaju iz arhiva državnog odvjetništva i s
njima se postupa prema napucima pod­ručnog državnog arhiva.

U
odgovarajućim upisnicima će se upisati izdvajanje spisa iz arhiva upisivanjem
datuma izdvajanja u odjeljku »primjedba«.

5. Prijenos spisa

Članak
142.

Prije
početka rada novoosnovanih državnih odvjetništava obavlja se prijenos svih
spisa u kojima nije dovršen postupak.

Dovršeni
i arhivirani spisi ostaju u arhivu državnog od­vjetništva koje je do tada bilo
nadležno za postupanje na području novoosnovanog državnog odvjetništva.

Članak
143.

U slučaju
prestanka rada državnog odvjetništva ili promjene nadležnosti neriješeni spisi
predaju se državnom odvjetništvu koje preuzima nadležnost za postupanje u tim
predmetima.

Koje će
državno odvjetništvo preuzeti arhivsku građu iz stav­ka 1. ovoga članka,
odlučit će državni odvjetnik Republike Hrvat­ske.

XIX.
STRUČNA KNJIŽNICA

Članak
144.

Državno
odvjetništvo skrbi o redovitoj nabavi novih izdanja zakona i drugih propisa,
stručnih časopisa i publikacija, zbirki sudskih odluka i službenih glasila
potrebnih za što uspješnije i stručnije obavljanje poslova.

Krajem
godine službena glasila i drugi stručni časopisi uvezat će se zajedno s kazalom
i čuvati u knjižnici.

Članak
145.

Tekstovi
zakona i drugih propisa koji su često u uporabi nabavit će se u dovoljnom broju
primjeraka za sve dužnosnike i službenike državnog odvjetnika.

Državni
odvjetnik ili osoba koju on odredi skrbit će se da svi zaposlenici kojima je
potrebno na pogodan način upoznaju odmah izmjene i dopune postojećih propisa.

Članak
146.

Zaposlenik
kojeg odredi državni odvjetnik brinut će se o stručnoj knjižnici, nabavi i
popunjavanju knjižnice.

Isti
zaposlenik vodit će poseban popis izdanih knjiga i časopisa na uporabu u
posebnoj bilježnici.

O
nabavi novih izdanja komentara, zakonskih propisa odlu­čuje državni odvjetnik
na prijedlog voditelja odjela ili odsjeka.

XX.
VOĐENJE UPISNIKA I POMOĆNIH KNJIGA

1. Upisnici i pomoĆne
knjige

Članak
147.

Upisnici
služe za upisivanje podnesaka kojima se u državnom odvjetništvu osniva spis za
pojedini predmet i za upisivanje tijeka postupka i pojedinih radnji obavljenih
u pojedinom postupku.

Pomoćne knjige službe za upisivanje podataka na
temelju kojih se mogu brže i lakše pronaći spisi kao i za upisivanje dopunskih
i drugih podataka koji se ne upisuju u upisnike.

Državni odvjetnik Republike Hrvatske može odrediti vo­đenje
pomoćnih knjiga koje služe radi olakšanja u obradi pred­meta, praćenju rokova,
provedbi istražnih radnji i sl., radi učinko­vitijeg postupanja državnog
odvjetništva.

2. VoĐenje upisnika i
pomoĆnih knjiga

Članak
148.

Upisnike
i pomoćne knjige vode zaposlenici pisarnice odre­đeni godišnjim rasporedom
poslova.

Upisnici
i pomoćne knjige vode se u pravilu zasebno za svaku vrstu predmeta i za svaku
kalendarsku godinu.

Državna
odvjetništva s manjim opsegom poslova mogu koristiti jednu knjigu upisnika ili
pomoćnih knjiga za više godina. Tada se na sredini prve stranice lista iza
kojeg počinju upisi u narednoj godini olovkom crvene boje označava godina.

3. Oznake upisnika i
pomoĆnih knjiga

Članak
149.

Upisnici
i pomoćne knjige sastoje se od potrebnog broja ara­ka propisanih tiskanica koji
su uvezani u knjigu s tvrdim koricama.

Na
korici se stavlja oznaka upisnika ili pomoćne knjige i godina na koju se odnosi
(npr. Kazneni upisnik K-DO-2001, Parnični upisnik P-DO-2001.).

4. Provjera ranijeg upisa

Članak
150.

Prije
osnivanja spisa i njegova upisivanja u upisnik ili po­moćnu knjigu upisničar je
dužan provjeriti je li već obavljen upis.

U upisnik se upisuje prvi podnesak kojim se osniva
spis u državnom odvjetništvu, a kasniji se podnesci upisuju samo u popis
podnesaka.

Upisivanje u upisnike i pomoćne knjige obavlja se po
redoslijedu primitka, i to tintom i čitljivo.

Bilješke o kretanju spisa i sl. upisuju se olovkom, a
kasnije se brišu ili precrtavaju.

5. PogrjeŠni upisi

Članak
151.

Pogrješni
upisi ne smiju se brisati, već će se cijeli upis precrtati kosom crtom olovkom
crvene boje i u odjeljku »Primjedba« upisat će se »pogrješan upis«.

Pogrješni upisi u pojedinim odjeljcima upisnika kao i
u po­moćnim knjigama, precrtat će se vodoravnom crtom i upisat će se točan
upis.

Spisi upisani iz pogrješnog upisa u upisniku dobivaju
slje­deći redni broj, a na kraju godine se od zadnjeg broja upisa odbiju
pogrješni upisi.

6. Upis spajanja spisa

Članak
152.

Prigodom
spajanja spisa u upisniku će se tintom upisati u odjeljku »Primjedba« (npr.
»spojen na broj K-DO-56/01, P-DO-56/01 ), a ako se spisi privremeno spajaju,
zabilješka će se upisati olovkom.

Zabilješka
upisana u upisniku stavit će se i na omot spisa s kojim se spis spaja (npr.
»spojen spis« K-DO-65/01, P-DO-65/01).

Na isti
će se način zabilježiti i razdvajanje spisa upisivanjem bilješke (npr.
»izdvojen spis broj K-DO-75/01, P-DO-75/01«).

7. Upis dovrŠenog spisa

Članak
153.

Ako je
postupak u pojedinom predmetu dovršen, redni broj tog spisa u upisniku će se
obilježiti olovkom crvene boje znakom konačnog rješenja (okomite i vodoravne
crte).

Isti će
se znak u tom slučaju staviti i ispred poslovnog broja spisa na omotu spisa.

Spis
koji se odnosi na više osoba označit će se kao konačno dovršen tek kad je
postupak dovršen u odnosu na sve osobe.

Ako su
u svim spisima, upisanim na jednom listu upisnika, postupci dovršeni, u donjem
lijevom kutu tog lista upisnika olov­kom crvene boje stavit će se znak
četverokuta.

8. ZakljuČivanje upisnika

Članak
154.

Na
kraju svake godine (31. prosinca) upisnici se zaključuju. Zaključivanje se
obavlja tako da se iza posljednjeg upisanog poslovnog broja stavlja zabilješka
koja sadrži: dan, mjesec i godinu zaključenja, redni broj posljednjeg upisa u upisniku,
redne bro­jeve poništenih upisa, broj riješenih spisa, te broj i točan popis
spisa koji su na kraju godine ostali neriješeni.

Tu
zabilješku upisuje u upisnik i potpisuje upisničar, a svojim potpisom potvrđuje
državni odvjetnik, odnosno zaposlenik kojeg on odredi.

9. Prijenos nedovrŠenih
spisa

Članak
155.

Spisi
koji ne budu dovršeni do isteka druge kalendarske godine, računajući od dana
upisa, prenijet će se na početku tekuće kalendarske godine zajedno sa svim
upisima i prijašnjim oznakama u upisnik za tekuću godinu i upisat će se
redoslijedom njihova primitka, prije svih predmeta iz te godine.

Ispod posljednjeg prenesenog spisa u novom upisniku
po­vlači se olovkom u boji vodoravna crta ispod koje se nastavlja upisivanje
spisa primljenih u tekućoj godini, počevši od rednog broja 1.

Prijenos spisa zabilježit će se u starom upisniku u
odjeljku »Primjedba«, a redni će se broj tog spisa zaokružiti olovkom crvene
boje.

Upisnici iz kojih su preneseni svi neriješeni spisi u
nove upisnike odlažu se u opći arhiv.

10. Upisi u imenik

Članak
156.

Ako se
jedan spis odnosi na više osoba, svaka će se osoba upisati u imenik posebno.

U
imenik se upisuje puno ime odnosno naziv osobe s mjestom prebivališta, odnosno
sjedišta.

U
kaznenim spisima upisuju se imena prijavljenih osoba, a u građanskim i upravnim
spisima upisuju se imena obiju stranaka.

Činjenicu
upisa podataka u imenik upisničar označava stavljanjem iznad rednog broja spisa
u upisniku znaka »V«.

11. Pregled upisnika

Članak
157.

Državni
odvjetnik ili zaposlenik kojeg on odredi obavlja pregled upisnika i drugih
pomoćnih knjiga najmanje dva puta godišnje i obavljeni pregled bilježi u
pregledanim knjigama stavljanjem datuma pregleda i svoga potpisa.

12.
Upisnici

Članak
158.

Općinska
državna odvjetništva vode ove upisnike:

*– za
kaznene predmete*

1.  Kazneni upisnik za poznate punoljetne počinitelje kaznenih djela,

     »K-DO« (obrazac br. 1)

2.  Kazneni upisnik za mlađe punoljetne počinitelje kaznenih djela

     »KMP-DO« (obrazac br. 1a)

3.  Kazneni upisnik za nepoznate počinitelje kaznenih djela

     »KN-DO« (obrazac br. 2)

4.  Upisnik za razne kaznene predmete (razne pritužbe, molbe,
upozorenja, izvankazneni postupak)

     »KR-DO« (obrazac br. 3)

5.  Kazneni upisnik za maloljetne počinitelje svih vrsta kaznenih djela

     »KM-DO« (obrazac br. 4)

6.  Upisnik za upravni i prekršajni postupak

     »UPP-DO« (obrazac br. 5)

7.  Upisnik za građanske stvari (molbe i podneske stranaka i postupci
po službenoj dužnosti)

     »G-DO« (obrazac br. 6)

8.  Upisnik za izvanpostupovne radnje u predmetima maloljetnih
počinitelja kaznenih djela

     »UM - DO« (obrazac br. 7)

9.  Upisnik počinitelja kaznenih djela - djeca

     »KD - DO« (obrazac br. 7a).

*– za
građanske i upravne predmete*

1. Parnični upisnik »P-DO (obrazac br. 21)

2. Ovršni upisnik »O-DO« (obrazac br. 22)

3. Izvanparnični upisnik »Ip-DO« (obrazac br. 23)

4. Upisnik pravnih mišljenja »M-DO« (obrazac br. 24)

5. Upisnik upravnih stvari »U-DO« (obrazac br. 25)

6. Upisnik upravnih sporova »Us-DO« (obrazac br. 26)

7. Upisnik adhezionih postupaka »A-DO« (obrazac br. 27)

8. Upisnik preventivne djelatnosti »N-DO« (obrazac br. 28)

9. Upisnik raznih ostalih stvari »R-DO« (obrazac br. 29).

U
općinskim državnim odvjetništvima s većim opsegom poslova mogu se, na temelju
odluke Glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske, voditi posebni upisnici
za pojedinu vrstu pravnih stvari.

Članak
159.

Županijska
državna odvjetništva vode ove upisnike:

*– za
kaznene predmete*

 1.  Kazneni upisnik za
poznate punoljetne počinitelje kaznenih djela

      »K-DO« (obrazac br. 1)

 2.  Kazneni upisnik za mlađe
punoljetne počinitelje kaznenih djela

      »KMP-DO« (obrazac br. 1a)

 3.  Kazneni upisnik za
nepoznate počinitelje kaznenih djela

      »KN-DO« (obrazac br. 2)

 4.  Upisnik za razne kaznene
predmete (razne pritužbe, molbe, upozorenja, izvankazneni postupak)

      »KR-DO« (obrazac br. 3)

 5.  Upisnik o gospodarskim
prijestupima iz prvostupanjske nadležnosti (razno)

      »PR-DO« (obrazac br. 3d)

 6.  Kazneni upisnik za
maloljetne počinitelje kaznenih djela

      »KM-DO« (obrazac br. 4)

 7.  Upisnik za upravni i
prekršajni postupak

      »UPP-DO (obrazac br. 5)

 8.  Upisnik za građanske
stvari (molbe i podneske stranaka i postupci po službenoj dužnosti)

      »G-DO« (obrazac br. 6)

 9.  Upisnik počinitelja
kaznenih djela – djeca

      »KD-DO« (obrazac br. 7a)

10. Upisnik počinitelja
gospodarskih prijestupa

      »PP-DO« (obrazac br. 8)

11. Kazneni upisnik u
drugostupanjskom postupku

      »KŽ-DO« (obrazac br. 9)

12. Kazneni upisnik u
drugostupanjskom postupku za maloljetne osobe

      »KŽM-DO« (obrazac br. 10).

*– za
građanske i upravne predmete*

1. Parnični upisnik »P-DO (obrazac br. 21)

2. Ovršni upisnik »O-DO« (obrazac
br. 22)

3. Izvanparnični upisnik »Ip-DO«
(obrazac br. 23)

4. Upisnik pravnih mišljenja »M-DO«
(obrazac br. 24)

5. Upisnik upravnih stvari »U-DO«
(obrazac br. 25)

6. Upisnik upravnih sporova »Us-DO«
(obrazac br. 26)

7. Upisnik adhezionih postupaka
»A-DO« (obrazac br. 27)

8. Upisnik preventivne djelatnosti »N-DO« (obrazac br. 28)

9. Upisnik raznih ostalih stvari »R-DO« (obrazac br. 29).

Članak
160.

Državno
odvjetništvo Republike Hrvatske vodi ove upisnike:

*– za
kaznene predmete*

1. Upisnik predmeta izvanrednog ublažavanja kazne, preis­pitivanja
sudskih odluka i sukoba nadležnosti sudova

    »KR-DO« (obrazac br. 3a)

2. Upisnik pritužbi i drugih podnesaka u kaznenopravnim postupcima

    »KR-I-DO« (obrazac br. 3b)

3. Upisnik predmeta koji se odnose na ustup ili preuzimanje kaznenog
progona, zamolnice, izručenja i međunarodnu pravnu pomoć

    »KR-II-DO« (obrazac br. 3c)

6. Kazneni upisnik za
počinitelje kaznenih djela u drugostupanjskom postupku

    »KŽ-DO« (obrazac br. 9)

7. Upisnik počinitelja
gospodarskih prijestupa – drugostupanjski postupak

    »PŽ-DO« (obrazac br. 11)

8. Upisnik molbi stranaka za
podizanje zahtjeva za zaštitu zakonitosti i pojedini kazneni predmeti

    »KZZ-DO« (obrazac br. 12)

*– za
građanske i upravne predmete*

1. Parnični upisnik »P-DO
(obrazac br. 21)

2. Ovršni upisnik »O-DO«
(obrazac br. 22)

3. Izvanparnični upisnik »Ip-DO« (obrazac br. 23)

4. Upisnik pravnih mišljenja »M-DO« (obrazac br. 24)

5. Upisnik upravnih stvari »U-DO« (obrazac br. 25)

6. Upisnik upravnih sporova »Us-DO« (obrazac br. 26)

7. Upisnik adhezionih postupaka »A-DO« (obrazac br. 27)

8. Upisnik preventivne
djelatnosti »N-DO« (obrazac br. 28)

9. Upisnik raznih ostalih
stvari »R-DO« (obrazac br. 29).

*– za
zahtjeve za zaštitu zakonitosti i revizije*

1. Upisnik molbi stranaka ili po službenoj dužnosti za podizanje
zahtjeva za zaštitu zakonitosti protiv odluka sudova u građanskim stvarima

    »G-DO« (obrazac br. 6a)

2. Upisnik molbi stranaka ili po
službenoj dužnosti za podizanje zahtjeva za zaštitu zakonitosti protiv odluka
upravnog suda ili u prekršajnom postupku

    »UZ-DO« (obrazac br. 6b)

3. Upisnik dostavljenih predmeta po
službenoj dužnosti u povodu uloženih revizija stranaka

    »G-I-DO« (obrazac br. 13)

4. Upisnik prijedloga stranaka za
podizanje tužbi po Zakonu o ništavosti određenih vrsta ugovora o osiguranju i
ugovora o kreditu

    »G-II-DO« (obrazac br. 13a)

5. Upisnik raznih građanskopravnih
podnesaka stranaka

    »GR-DO« (obrazac br. 14)

6. Upisnik raznih podnesaka
stranaka u upravnom postupku

    »UR-DO« (obrazac br. 14).

13. Ostali upisnici

Članak
161.

U svim
državnim odvjetništvima obvezatno se moraju voditi i sljedeći upisnici: »T«,
»VT«, »A«, »O«, »R« i »P« - svi prema obrascu broj 14 ovoga Pravilnika.

14. Imenici i pomoĆne knjige

Članak
162.

a)
Imenici

Općinska
državna odvjetništva vode imenike uz ove upisnike:

Imenik
uz upisnike K-DO, KMP-DO, KN-DO, KD-DO i KR-DO (obrazac br. 62 Sudskog
poslovnika).

Imenik
uz upisnike UPP-DO, G-DO i IRM-DO (obrazac br. 63 Sudskog poslovnika).

Imenik
uz upisnike P-DO, O-DO, Ip-DO, N-DO, U-DO, Us-DO, R-DO i M-DO (obrazac br. 63
Sudskog poslovnika).

Županijska
državna odvjetništva vode imenike uz ove upisnike:

Imenik
uz upisnike DK-DO, KMP-DO, KN-DO, KD-DO, KR-DO, KŽ-DO, i KŽM-DO (obrazac br. 62
Sudskog poslovnika).

Imenik
uz upisnike PR-DO, UPP-DO, GD-DO, PP-DO (obrazac br. 63 Sudskog poslovnika).

Imenik
uz upisnike P-DO, O-DO, Ip-DO, N-DO, U-DO, Us-DO, R-DO i M-DO (obrazac br. 63
Sudskog poslovnika).

Državno
odvjetništvo Republike Hrvatske vodi imenik uz ove upisnike:

Imenik
uz upisnike KŽ-DO i PŽ-DO (obrazac br. 62 Sud­skog poslovnika).

Imenik
uz upisnike KR-DO, KR-I-DO, KR-II-DO, KZZ-DO, G-I-DO, G-II-DO, U-DO, GR-DO i
UR-DO (obrazac br. 63 Sudskog poslovnika).

Imenik
uz upisnike P-DO, O-DO, Ip-DO, N-DO, U-DO, Us-DO, R-DO i M-DO(obrazac br. 63
Sudskog poslovnika).

*b) Pomoćne knjige*

Državna
odvjetništva vode ove pomoćne knjige:

Knjigu pritvora (KP)                (obrazac br. 82 SP)

Knjigu oduzetih predmeta (KOP)          (obrazac br. 18 PUPDO)

Knjigu ročišta (KR)                 (obrazac br. 17 SP)

Primopredaj. knjigu za unutar. dostavu  (obrazac br. 19 PUPDO)

Dostavnu knjigu za poštu          (obrazac br. 16 PUPDO)

Dostavnu knjigu za mjesto        (obrazac br. 17 PUPDO)

Dnevnik službenih putovanja     (obrazac br. 20 PUPDO)

Bilježnicu izdanih spisa iz arhiva             (obrazac br. 27 SP).

15. Vrste upisnika

a) Kazneni upisnici

Članak
163.

U
Kazneni upisnik »K-DO« upisuju se počinitelji kaznenih djela punoljetne osobe
sa svim obilježjima zahtjeva za provođenje kaznenog postupka, podacima
oštećenika ili drugog prijavitelja kaznenog djela.

Kazneni
upisnik prati kretanje spisa do dovršetka postupka i arhiviranja prema podacima
obrasca broj 1 ovoga Pravilnika.

Članak
164.

U Kazneni upisnik mlađih punoljetnika (»KMP-DO«)
upisuju se kaznene prijave protiv mlađih punoljetnih osoba i punoljetnih osoba
koje su počinile kaznena djela na štetu djece i maloljetnika, te odluke
donesene tijekom postupka, prema obrascu broj 1a ovoga Pravilnika.

Članak 165.

U Kazneni upisnik za nepoznate počinitelje kaznenih
djela (»KN-DO«) upisuju se određene protupravne radnje za koje nisu poznati
počinitelji kaznenih djela i podaci o djelovanju državnog odvjetnika u
otkrivanju kaznenih djela, te rezultat rada tijela kaznenog postupanja, prema obrascu
broj 2 ovog Pravilnika.

Članak 166.

Kazneni upisnici za razne kaznene predmete
»KR-DO««KR-I-DO«, »KR-II-DO« osnivaju se za razne pritužbe, molbe, upozorenja,
izvan kaznenog postupka.

U Kazneni upisnik za razne kaznene predmete (»KR-DO«)
upisuju se svi podaci o podnositelju pritužbe i predmetu koji bi bio predmetom
raspravljanja i odluke državnog odvjetništva, odnosno njegove izvanpostupovne
aktivnosti, kao i drugi podaci prema obrascu broj 3.

U Kazneni upisnik za razne kaznene predmete
(»KR-I-DO«) upisuju se razni zahtjevi koji se odnose na izvanredno ublaža­vanje
kazne, preispitivanje sudskih odluka i sukobi nadležnosti, prema obrascu broj
3a, na pritužbe i ostale podneske upućene državnom odvjetništvu i na pojedine
predmete nižih državnih odvjetništava u kojima su odlučivali, prema obrascu
broj 3b.

U Kazneni upisnik za razne kaznene predmete
(»KR-II-DO«) upisuju se zahtjevi za ustup ili preuzimanje kaznenog progona,
zamolnice, izručenja i međunarodnu pravnu pomoć, prema obrascu broj 3c ovoga
Pravilnika.

U Upisnik gospodarskih prijestupa iz prvostupanjske
nadležnosti (razno) (»PR-DO«) upisuju se svi podaci o podnositelju pritužbe i
predmetu koji bi bio predmetom raspravljanja i odluke državnog odvjetništva,
odnosno njegove izvanpostupovne aktivnosti, kao i drugi podaci prema obrascu
broj 3c.

Članak 167.

U Kazneni upisnik za maloljetne počinitelje (»KM-DO«)
upisuju se podaci o maloljetnim počiniteljima kaznenih djela i odlukama
donesenim tijekom postupka, prema obrascu broj 4 ovoga Pravilnika.

Članak 168.

U Upisnik za upravni postupak (»UPP-DO«) upisuju se
svi predmeti koji se odnose na upravne poslove iz nadležnosti bilo kojeg
odvjetništva, a koji su zaprimljeni u općinskom državnom odvjetništvu. Isto
tako, u taj upisnik unose se i svi predmeti koji se odnose na prekršajni
postupak iz nadležnosti državnih odvjetništava, prema obrascu broj 5 ovoga
Pravilnika.

Članak 169.

U Upisnik za građanske stvari (»G-DO«) - upisuju se
molbe i prijedlozi stranaka za revizije i zahtjeve za zaštitu zakonitosti u
raznim građanskim stvarima, kao i izvanredni pravni lijekovi koje državna
odvjetništva podnose po službenoj dužnosti, s oznakama imena stranaka koje su
podnositelji i njihovih protustranaka u istom predmetu, prema obrascu broj 6, i
6b ovoga Pravilnika.

Članak
170.

U
Upisnik izvanpostupovnih radnji (»UM-DO«) upisuju se podaci za izvanpostupovne
radnje u predmetima maloljetnih počinitelja kaznenih djela, prema obrascu broj
7 ovoga Pravilnika.

Članak 171.

U Upisnik počinitelja kaznenih djela – djeca
(»KD-DO«) unose se izvješća o djeci počiniteljima kaznenih djela, te upisuje
vrsta i broj počinjenih kaznenih djela i povratništvo, prema obrascu broj 7a
ovoga Pravilnika.

Članak 172.

U Upisnik prijavljenih osoba zbog gospodarskih (privrednih)
prijestupa (»PP-DO«) upisuju se podaci o počiniteljima gospodarskih
(privrednih) prijestupa kao odgovornih osoba i odgovornih tvrtki, prema obrascu
broj 8 ovoga Pravilnika.

Članak 173.

U Kazneni upisnik u drugostupanjskom postupku
počinitelja kaznenih djela iz nadležnosti županijskog suda (»KŽ-DO«) u povodu
žalbi na presude općinskih sudova upisuju se podaci o pred­metu prvostupanjskog
kaznenog postupka, optuženicima i žaliteljima, prema obrascu broj 9 ovoga
Pravilnika.

Članak 174.

U Kazneni upisnik u drugostupanjskom postupku za
maloljetne osobe kazneni (»KŽM-DO«) upisuju se podaci o podnositelju žalbe,
prvostupanjskoj odluci, načinu rješavanja žalbe i drugi podaci, prema obrascu
broj 10 ovoga Pravilnika.

Članak 175.

U Upisnik počinitelja gospodarskih (privrednih)
prijestupa – drugostupanjski postupak (»PŽ-DO«) upisuju se podnositelji žalbi,
odgovorne i pravne osobe, podaci o odluci koja se pobija, načinu rješavanja
žalbe i drugi podaci, prema obrascu broj 11 ovoga Pravilnika.

Članak 176.

U Kazneni upisnik zahtjeva za zaštitu zakonitosti
(»KZZ-DO«) upisuju se svi prijedlozi za podizanje zahtjeva za zaštitu
zakonitosti ili podaci u kaznenim predmetima u kojima po službenoj dužnosti
državno odvjetništvo podiže zahtjev za zaštitu zakonitosti, podaci o osobi koja
je podnijela prijedlog za podizanje zahtjeva za zaštitu zakonitosti, podaci o
predmetu i sadržaju predmeta, kao i podaci o predspisu, ako je bio razmatran u
Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske, prema obrascu broj 12 ovoga
Pravilnika.

b)
Građanski i upravni upisnici

Članak
177.

U
Parnični upisnik »P-DO« upisuju se stranke u parničnom postupku koje državno
odvjetništvo zastupa po zakonu ili po punomoći, prema obrascu broj 21 ovoga
Pravilnika.

U ovaj
upisnik upisuju se i spisi u kojima je izdan platni nalog.

Članak
178.

U
Ovršni upisnik (»O-DO«) upisuju se ovršni spisi u kojima su stranke koje po
zakonu ili po punomoći zastupa državno odvjetništvo, prema obrascu broj 22
ovoga Pravilnika.

Članak
179.

U
Izvanparnični upisnik (»Ip-DO«) upisuju se izvanparnični i zemljišnoknjižni
spisi u kojima su stranke državna tijela, odnosno pravne osobe koje po zakonu
ili po punomoći zastupa državno odvjetništvo, prema obrascu broj 23 ovoga
Pravilnika.

Članak
180.

U Upisnik
pravnih mišljenja (»M-DO«) upisuju se spisi u kojima državno odvjetništvo daje
mišljenje o pravnoj valjanosti ugovora ili o drugim imovinsko-pravnim
pitanjima, prema obrascu broj 24 ovoga Pravilnika.

Članak
181.

U
Upisnik upravnih stvari (»U-DO«) upisuju se spisi u kojima je kao stranka u
upravnom postupku pravna osoba ili državno tijelo koje po zakonu zastupa
državno odvjetništvo, prema obrascu broj 25 ovoga Pravilnika.

Članak
182.

U
Upisnik upravnih sporova (»Us-DO«) upisuju se upravni sporovi u kojima jednu od
stranaka zastupa državno odvjetništvo po zakonu ili po punomoći, prema obrascu
broj 26 ovoga Pravil­nika.

Članak
183.

U
Upisnik adhezionih postupaka (»A-DO«) upisuju se spisi kaznenog postupka u
kojima je u adhezionom postupku podnesen zahtjev za naknadu štete počinjene na
imovini Republike Hrvat­ske, županija ili Grada Zagreba, prema obrascu broj 27
ovoga Pravilnika.

Članak
184.

U
Upisnik preventivne djelatnosti (»N-DO«) upisuju se spisi u kojima državno
odvjetništvo prije pokretanja parnice ili drugog postupka poduzima mjere za
sporazumno rješenje spornog odnosa, prema obrascu broj 28 ovoga Pravilnika.

U taj
se upisnik upisuju i spisi u kojima se pravna ili fizička osoba, koja namjerava
pokrenuti parnicu ili drugi postupak protiv stranke koju državno odvjetništvo
zastupa po zakonu, obraća nad­ležnom državnom odvjetništvu s prijedlogom da se
sporni odnos riješi bez pokretanja parnice ili drugog postupka.

Članak
185.

U
Upisnik raznih ostalih stvari (»R-DO«) upisuju se spisi koji se odnose na druge
vrste predmeta, koji se ne upisuju u prethodne upisnike, prema obrascu broj 29
ovoga Pravilnika.

*c) Upisnici zahtjeva za
zaštitu zakonitosti u građanskim
i upravnim stvarima i izjavljenih revizija*

Članak
186.

U
Upisnik za podizanje zahtjeva za zaštitu zakonitosti (»G-DO«) upisuju se
prijedlozi za podizanje zahtjeva za zaštitu zakonitosti protiv odluka sudova u
građanskim stvarima po molbi stranaka ili po službenoj dužnosti. U upisniku se
upisuju podaci o imenima stranaka, vrsti spora, njihovoj vrijednosti, ako se
tim podacima raspolaže, prema obrascu broj 6a ovoga Pravilnika.

Članak
187.

U
upisnik izjavljenih revizija (G-I-DO) upisuju se sve revizije koje po službenoj
dužnosti dostavljaju sudovi. U upisniku se upisuju podaci o imenima stranaka,
vrsti spora, njihovoj vrijednosti, ako se tim podacima raspolaže, prema obrascu
broj 13 ovog Pravilnika.

Na podnesku kojim se
dostavlja revizija upisuju se podaci o uvjetima propisanim člankom 390. Zakona
o parničnom postupku.

Članak 188.

U
Upisnik podnesenih tužbi (»G-II-DO«) upisuju se prijedlozi za podizanje tužbi
po Zakonu o ništavosti određenih vrsta ugovora o osiguranju i ugovora o
kreditu, s oznakom imena odnosno naziva stranaka ili tijela koje dostavljaju
spis, odnosno traže postupanje državnog odvjetništva i kratak sadržaj podneska,
prema obrascu broj 13a ovoga Pravilnika.

Članak
189.

U
upisnik (UZ-DO) Državno odvjetništva Republike Hrvat­ske upisuju se svi
predmeti u povodu prijedloga stranaka za podizanje zahtjeva za zaštitu
zakonitosti protiv presuda Upravnog suda Republike Hrvatske i Visokog
prekršajnog suda Republike Hrvatske, kao i prijedlozi za postupanje državnog
odvjetnika u stvarima u kojima je on isključivo nadležan za postupanje po
Zakonu o državnom odvjetništvu i Zakonu o općem upravnom postupku.

U
upisnik se upisuje ime predlagatelja i predmet spora.

U
upisnik se upisuju i svi predmeti u kojima državni odvjetnik poduzima ili će
poduzeti izvanpostupovne radnje, prema obrascu 6b. ovog Pravilnika.

Članak
190.

U
upisnik (»GR-DO«) upisuju se podnesci stranaka koji se odnose na razne
građanske predmete, prema obrascu broj 14 ovoga Pravilnika.

Članak 191.

U
upisnik (»UR-DO«) upisuju se podnesci stranaka upućeni državnom odvjetništvu u
upravnom postupku, prema obrascu broj 14 ovoga Pravilnika.

16. Upisnici drŽavnoodvjetniČke uprave

Članak 192.

U upisnik »T«
upisuju se svi podnesci koji se primaju u državnom odvjetništvu s oznakom
»Tajno« ili vlastiti predmeti s takvom oznakom, a njihov je sadržaj takav da
nije dostupan svim zaposlenicima državnog odvjetništva, prema obrascu broj 14
ovoga Pravilnika.

Članak 193.

U upisnik »VT«, upisuju se svi predmeti s oznakom
»Vrlo tajno« koji su zaprimljeni u državnom odvjetništvu s tom oznakom ili se
radi o vlastitim spisima koji imaju takvu oznaku, prema obrascu broj 14 ovoga
Pravilnika.

Podnesci upisani u upisnik »VT« nakon upisa moraju
biti označeni na omotu spisa oznakama koje upućuju na stupanj nji­hove
tajnosti, npr. »državna tajna« i sl.

Članak 194.

U upisnik »A« upisuju se svi predmeti od općeg
interesa za državno odvjetništvo, suradnja s drugim tijelima, bez obzira na to
da li sadržaji predmeta potječu iz državnog odvjetništva ili su podnesci
upućeni državnom odvjetništvu. U upisnik se upisuje kratak sadržaj predmeta,
oznaka pošiljatelja i način rješavanja, prema obrascu broj 14 ovoga Pravilnika.

Članak
195.

U
upisnik »O« upisuju se svi predmeti koji sadrže obvezatne i druge upute nižim
državnim odvjetništvima, upute za rad i sl., prema obrascu broj 14 ovoga
Pravilnika.

Članak
196.

U
upisnik »R« vode se svi računovodstveni poslovi državnog odvjetništva, prema
obrascu broj 14 ovoga Pravilnika.

Članak
197.

U
upisniku »P« upisuju se svi statusni podaci uposlenika u državnim
odvjetništvima, prema obrascu broj 14 ovoga Pravilnika.

17. Posebni imenici i knjige

a)
Imenici

Članak
198.

Državna
odvjetništva vode pomoćne knjige, i to: imenike, knjige pritvora, knjige
oduzetih predmeta, knjige ročišta, primopredajne knjige za unutarnju dostavu,
dostavne knjige za poštu, bilježnice izdanih knjiga iz arhiva, bilježnice o
izdavanju i vraćanju knjiga iz knjižnice i dnevnike službenih putovanja.

Članak
199.

Za
svaki upisnik za koji se predviđa da će broj predmeta godišnje biti veći od 100
obvezno se vodi imenik.

Imenik
se vodi u uvezanim knjigama, s posebnim listovima za svako slovo abecede.

U
jednoj knjizi imenika mogu se upisivati predmeti za više godina. U tom slučaju
stavlja se olovkom crvene boje na početku svake godine kod pojedinog slova
oznaka tekuće kalendarske godine.

Ako se
u jednom predmetu kazneni postupak vodi prema više osoba, svaka će se osoba
upisati posebno pod odgovarajuće slovo u isti, odnosno odgovarajući imenik.

Imenici
za kaznene upisnike vode se prema prezimenu okrivljenika, a odvojeno prema
prezimenu ili nazivu oštećenika.

Imenici
za upisnike gospodarskih (privrednih) prijestupa vode se prema prezimenu ili
nazivu okrivljene pravne odnosno odgovorne osobe, a posebno prema nazivu
oštećene pravne osobe.

Uz
upisnik »A« vodi se u pravilu osim osobnog i stvarni imenik.

Općinska
državna odvjetništva s manjim opsegom poslova mogu voditi zajednički imenik za
više upisnika. U tom slučaju posebno se vodi imenik za sve kaznene predmete, a
posebno imenik za predmete državnoodvjetničke uprave.

b)
Knjiga pritvora

Članak
200.

U
knjigu pritvora upisuju se sve osobe koje su naredbom tijela unutarnjih poslova
ili suda stavljene u pritvor, prema obrascu broj 82 Sudskog poslovnika.

c)
Knjiga oduzetih predmeta (»KOP«)

Članak
201.

U
knjigu oduzetih predmeta (»KOP«) upisuju se predmeti koji su oduzeti u tijeku
kaznenog postupka i čuvaju se kod državnog odvjetništva ili druge pravne ili
fizičke osobe.

Popis
oduzetih predmeta vodi se odvojeno za svaku godinu u knjizi koja može služiti
za više godina, prema obrascu broj 18 ovoga Pravilnika.

U
knjigu se unosi datum primitka, ime i prezime osobe od koje je predmet oduzet,
oznaka broja spisa iz glavnog upisnika te kratak opis predmeta i količina.

d) Knjiga ročišta

Članak
202.

U
knjigu sudskih rasprava upisuju se spisi u kojima su zakazane rasprave po
danima kada se imaju održati. Rasprave određene za isti dan upisuju se redom po
kojem se održavaju uz naznačenje sata i minute određenih za početak rasprave,
oznaka spisa, imena okrivljenika, predsjednika vijeća pred kojim se rasprava
održava i dužnosnika koji će zastupati optužbu, prema obrascu broj 17 Sudskog
poslovnika.

e) Primopredajna knjiga za unutarnju dostavu

Članak
203.

U
primopredajnu knjigu za unutarnju dostavu državno­odvjetnička pisarnica upisuje
oznake spisa koji su predani u rad dužnosniku, odnosno savjetniku, i koji su
vraćeni na rad pisarnici.

U
primopredajnoj knjizi potvrđuje se primitak spisa stavljanjem datuma i potpisa
primatelja, prema obrascu broj 19 ovoga Pravilnika.

f)
Dostavna knjiga za poštu

Članak
204.

Za
otpremu pošiljki putem pošte služi dostavna knjiga za poštu, koja se vodi
odvojeno za preporučene i obične pošiljke, prema obrascu broj 16 ovoga
Pravilnika.

g) Dostavna knjiga za mjesto

Članak
205.

U
dostavnu knjigu za mjesto upisuju se spisi i druge pošiljke koje se dostavljaju
neposredno putem dostavljača, prema obrascu broj 17 ovoga Pravilnika.

h) Bilježnica izdanih spisa iz arhiva

Članak
206.

U
bilježnicu izdanih spisa iz arhiva upisuju se svi spisi koji su izručeni iz
priručnog ili općeg arhiva. Za svaki arhiv vodi se odvojena bilježnica, prema
obrascu broj 27 Sudskog poslovnika.

i) Dnevnik službenih putovanja

Članak
207.

U
dnevnik službenih putovanja upisuju se sva službena putovanja zaposlenika
državnog odvjetništva, prema obrascu broj 20 ovoga Pravilnika.

Članak
208.

Državni
odvjetnik Republike Hrvatske može odrediti vođe­nje i drugih pomoćnih ili
priručnih evidencija kojima se olakšava poslovanje u državnom odvjetništvu ili
ostvaruje bolji nadzor nad obavljanjem određenih poslova.

Članak
209.

Osim
upisnika, imenika i pomoćnih knjiga propisanih ovim Pravilnikom mogu se voditi
i drugi upisnici, imenici i pomoćne knjige, uz prethodnu suglasnost
Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave.

XXI. POSLOVANJE S POŠTOM

1. Primitak i predaja poŠiljki

Članak
210.

Primitak
i predaja pošiljaka na pošti obavlja se po odredbama propisa o unutarnjem PTT
prometu, ako o tome ne postoji poseban ugovor s poštom. Brzojavne i slične
pošiljke upućene sudu uvijek dostavlja sama pošta.

2. PunomoĆ

Članak 211.

Državni odvjetnik ovlašćuje jednog, a po potrebi
najviše tri zaposlenika za primanje prispjelih pošiljaka. Punomoć sadrži: ime
opunomoćenika, vrstu pošiljaka koje on može primati, rok važnosti punomoći,
potpis državnog odvjetnika i opunomoćenika, kao i otisak službenog pečata.

Ako je punomoć ograničena na primitak određenih
pošiljaka ili samo za određeni slučaj, u punomoći treba točno navesti sva
ograničenja.

Punomoć
se izdaje za svaki pojedini slučaj ili s važnošću za jednu kalendarsku godinu.

3. Primitak i predaja vrijednosnih poŠiljki

Članak
212.

U prometu s poštom, novčanim zavodima, drugim
tijelima i pravnim osobama preuzimanje i predaja novčanih doznaka i vrijed­nosnih
pošiljaka obavlja se preko prijamne, odnosno predajne knjige za novac i ostale
vrijednosne pošiljke – Knjiga za primitak vrijednosnih pošiljaka i Knjiga za
predaju vrijednosnih pošiljaka, prema obrascu broj 97 i 98 Sudskog poslovnika.

Knjige moraju biti uvezane, prošivene jamstvenikom i
ovjerene od državnog odvjetnika.

Na
kraju godine zaključuju se obje knjige. Bilješku o zaklju­či­vanju knjige
potpisuje voditelj novčanog poslovanja, a ovjerava državni odvjetnik.

4. ObiČne, preporuČene i
novČane poŠiljke

Članak
213.

Za preuzimanje običnih pošiljaka na pošti državna
odvjet­ništva mogu koristiti poštanski pretinac.

Preporučene podneske i druge pošiljke uručuju se
ovlaštenim zaposlenicima samo uz potpis ili potvrdu.

Novčana i vrijednosna pisma i slične pošiljke podiže
ovlaš­teni zaposlenik s knjigom za primitak.

Kad
državnom odvjetništvu stigne poštanska uputnica ili po­pratnica za vrijednosni
papir, voditelj novčanog poslovanja pot­pisat će izvornik uputnice ili
popratnice i staviti pečat državnog odvjetništva. Tako potvrđena uputnica ili
popratnica predaje se pri preuzimanju na pošti zaposleniku koji je ovlašten za
podizanje novca odnosno vrijednosnih paketa.

Prije
preuzimanja pošiljke zaposlenik će u nazočnosti zaposlenika pošte pregledati
pošiljku i uvjeriti se jesu li omoti, pečati (vinjeta i sl.) neoštećeni.

Ako utvrde
da su omot i pečat oštećeni, odbit će preuzimanje i zatražiti da se sadržaj
paketa odnosno pošiljke utvrdi komisijski. O tom zahtjevu obavijestit će se
državni odvjetnik i nadležni zaposlenik pošte.

Neće se
preuzeti pošiljke koje su državnom odvjetništvu dostavljene nefrankirane, a za
koje treba platiti porto pristojbu.

5. Otprema poŠiljki

Članak
214.

Poštanske
pošiljke otpremaju se, u pravilu, putem pošte. Obične pošiljke predaju se pošti
radi otpreme putem dostavne knjige za poštu ili na način kako je predviđeno u
posebnom ugovoru s javnim poduzećem HP. Pakete, vrijednosne pošiljke i gotov
novac predaje s knjigom za predaju službenik ovlašten podizati takve pošiljke
na pošti.

Za sve
pošiljke državna odvjetništva plaćaju redovite poštanske troškove po odredbama
poštanske tarife, ako s poštom nije drukčije ugovoreno. U tu svrhu državna
odvjetništva vode Knjigu poštarine, prema obrascu broj 99 Sudskog poslovnika.

XXII. ODREDBE O MINIMUMU POTREBNE OPREME ZA RAD
DRŽAVNIH ODVJETNIŠTAVA I NJEZINA NABAVA

Članak
215.

Minimum
potrebne opreme za rad državnih odvjetništava utvrđuje se prema broju
dužnosnika, savjetnika, stručnih suradnika i drugih zaposlenika u državnim
odvjetništvima i broju radnih prostorija u kojima su oni smješteni.

Članak
216.

Oprema
radnih prostorija je standardizirana i sastoji se:

1. za
kabinete, čije su površine najmanje 12 m2, od najmanje:

–
jednog uredskog stola sa sjedalicom,

–
jednog pomoćnog stola s dvije sjedalice,

–
jednog ormara za spise i

–
jednog ormara za garderobu.

Ako je
u kabinetu smješteno više osoba, broj stolova, stolica i ormara utvrđuje se
prema broju osoba;

2. za
radne prostorije, ako je samo jedna - najmanje 35 m2, a ako ih je više svaka
najmanje 20 m2, u kojima se obavljaju
poslovi jedne ustrojstvene jedinice, od najmanje:

–
jednog ormara za spise,

–
jednog ormara za garderobu,

–
jednog ormara za priručni arhiv i

–
stolova i stolica prema broju osoba koje koriste prostoriju;

3. za
ured državnog odvjetnika, jedna ili više prostorija čija je površina najmanje
35 m2, i računovodstvo, jedna
prostorija čija je površina najmanje 15 m2, od najmanje:

–
stolova i stolica prema broju osoba koje se koriste prostorijom,

–
jednog ormara za garderobu,

–
jednog ormara za spise,

–
jednog ormara za priručni arhiv odnosno za materijalno-financijsku
dokumentaciju,

– jedne
željezne blagajne i

– jedne
vitrine za službena glasila;

–
jednog konferencijskog stola s odgovarajućim brojem stolica;

4. za
arhiv državnog odvjetništva, jedna ili više prostorija od najmanje 15 m2, svaka, prema veličini
državnog odvjetništva, od najmanje:

–
jednog stola i stolice,

–
jednog ormara za garderobu i

–
posebno rađenih ormara odnosno polica za smještaj spisa državno-odvjetničkog
arhiva.

Članak
217.

Radne
prostorije moraju imati i predmete, oznake i ambleme koji pokazuju da se tim
radnim prostorom koristi tijelo državne vlasti, a koji su uobičajeni za takvu
vrstu tijela.

U
državnim odvjetništvima broj računala, električnih ili me­ha­ničkih pisaćih
strojeva utvrđuje se prema broju dužnosnika, savjetnika i računovodstvenih
namještenika.

U
Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske broj računala, odnosno električnih ili
mehaničkih pisaćih strojeva utvrđuje se prema broju daktilografa, ako je
posebno ustrojena služba prijepisa, te broju računovodstvenih namještenika.

U općinskim
državnim odvjetništvima, županijskim državnim odvjetništvima i Državnom
odvjetništvu Republike Hrvatske osigurava se i po jedan diktafon za svakog
dužnosnika, dok se broj računala za potrebe dužnosnika utvrđuje prema broju
dužnosnika koji se služe računalima

Članak
218.

U
općinskim državnim odvjetništvima osigurava se najmanje jedna izravna
telefonska linija za potrebe ureda državnog odvjetnika.

U
županijskim državnim odvjetništvima i Državnom odvjet­ništvu Republike Hrvatske
osigurava se telefonska centrala s najmanje dvije izravne i jednom posebnom
linijom za potrebe ureda državnog odvjetnika.

Ako je
u jednoj zgradi smješteno više pravosudnih tijela koji se koriste zajedničkom
telefonskom centralom, za potrebe državnog odvjetništva osigurat će se najmanji
broj izravnih i posebnih telefonskih linija prema mjerilima iz stavka 1. i 2.
ovoga članka.

Članak
219.

U
županijskim državnim odvjetništvima za potrebe prethodnog kaznenog postupka
osigurava se najmanje jedan osobni automobil s posebnom opremom.

Članak 220.

Nabavu
kapitalnih sredstava (namještaj, računala, pisaći stro­jevi i druga oprema,
sistemski softveri, telefonske centrale s pripadajućim instalacijama i
aparatima, osobni automobili, financijska imovina, priprema, planiranje i
upravljanje projektom, izgradnja sudskih zgrada i investicijsko održavanje
službenih zgrada, odnosno radnog prostora i sl.) obavlja ministarstvo nadležno
za poslove pravosuđa na temelju godišnjih planova i visine osiguranih sredstava
u državnom proračunu.

Sredstvima
osiguranim državnim odvjetništvima u državnom proračunu za svaku kalendarsku
godinu za tekuće poslovanje raspolažu državni odvjetnici sukladno propisima.

XXIII. NADZOR MATERIJALNOG I FINANCIJSKOG POSLOVANJA

Članak
221.

Državni
odvjetnik ili dužnosnik kojega on odredi odgovorni su za računovodstvo i
unutarnji nadzor prijenosa prihoda i izdataka u državnom odvjetništvu.

Unutarnji
nadzor obavlja se sukladno Zakonu o državnom odvjetništvu, Zakonu o proračunu
(»Narodne novine«, br. 92/94) i Pravilniku o proračunskom nadzoru i unutarnjem
nadzoru (»Narodne novine«, br. 92/96).

Članak
222.

Unutarnji
nadzor obavlja se radi provjere pravilnosti korište­nja proračunskih sredstava,
te primjenjivanja zakona i drugih propisa, koji su u izravnoj ili neizravnoj
svezi s proračunskim sredstvima osiguranim za obavljanje djelatnosti državnih
odvjet­ništava.

Članak
223.

Odluku
o unutarnjem nadzoru koji obavljaju zaposlenici ministarstva nadležnog za
poslove pravosuđa donosi ministar nadležan za poslove pravosuđa ili dužnosnik
kojeg on ovlasti.

Unutarnji
nadzor financijskog poslovanja državnih odvjet­ništava obavlja se povremeno ili
prema ukazanim potrebama.

O
obavljenom nadzoru podnosi se pisano izvješće (zapisnik) ministru nadležnog za
poslove pravosuđa.

Jedan
primjerak izvješća (zapisnika), uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za
poslove pravosuđa, dostavlja se državnom odvjetniku (odvjetništvu) gdje je
obavljen nadzor i neposredno višem državnom odvjetniku (odvjetništvu).

Članak 224.

Odluku
o unutarnjem nadzoru u državnom odvjetništvu donosi državni odvjetnik ili
dužnosnik kojega on odredi.

U
odluci se utvrđuje odgovorna osoba za provođenje unutarnjeg nadzora, u pravilu,
od zaposlenika unutarnje organizacijske jedinice u kojoj se obavljaju
računovodstveni poslovi.

Provođenje
unutarnjeg nadzora iz stavka 1. ovoga članka obavlja se neprekidno tijekom
poslovanja u tekućoj godini, a po potrebi i za proteklo razdoblje.

Zaposlenik
zadužen za unutarnji nadzor, dužan je, najmanje jednom mjesečno, izvijestiti
državnog odvjetnika o svojim zapažanjima za provedenog unutarnjeg nadzora.

XXIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
225.

Obrasci
s uputama za njihovo popunjavanje čine sastavni dio ovoga Pravilnika.

Članak 226.

Pojedini
izrazi uporabljeni u ovom Pravilniku imaju ovo značenje:

1. *Podnesak*
je svaki pisani sastav kojim se podnosi, dopunjuje ili mijenja kaznena prijava,
prijedlog ili zahtjev za djelovanje državnog odvjetnika i korištenje njegovih
ovlasti.

2. *Dopis*
je svaki pisani sastav kojim državno odvjetništvo odgovara na upite stranaka.

3. *Pravno
sredstvo* je svaki pisani sastav državnog odvjet­ništva kojim se potiče,
prekida, nastavlja ili dovršava postupak ili službena radnja sudbenog ili
drugog državnog tijela.

4. *Odluka*
je svaki pisani sastav državnog odvjetništva kojim se potiče, prekida,
nastavlja ili dovršava postupak ili službena radnja sudbenog tijela.

5. *Prilog*
je pisani sastav (isprava, tablica, prikaz, crtež i sl.) ili fizički predmet
koji se prilaže podnesku glede dopune, objašnjenja ili dokazivanja sadržaja
podneska.

6. *Otpravak*
je svaki pisani sastav koji izrađuje državno odvjetništvo i dostavlja
strankama, drugim zainteresiranim osobama i sudu (zahtjev za provođenje
istrage, optuženi prijedlog, optužnica, kazneni nalog, žalba, zahtjev za
zaštitu zakonitosti, poziv, dopis i dr.).

7. *Predmet*
je skup svih pisanih sastava i priloga koji se odnose na istu kaznenu odnosno
pravnu stvar, pitanje, zadaću i sl., i čine posebnu cjelinu.

8. *Spis*
je skup svih pisanih sastava i priloga koji se odnose na istu kaznenu odnosno
pravnu stvar odnosno na istu pravnu ili fizičku osobu, složeni u jednom ili
više omota označenih istim poslovnim brojem.

9. *Svežanj*
je skup više spisa koji se poslije dovršetka postupka čuvaju složeni u istom
omotu (kutiji, koricama i sl.).

10.*Pisarnica* je unutarnja ustrojstvena jedinica (ili njezin posebni dio) u
sastavu državnog odvjetništva u kojoj se obavljaju uredski poslovi kao što su:
primitak, otvaranje, pregled i raspored pošte, odnosno podnesaka, upisivanje
podnesaka u upisnike, imenike i pomoćne knjige kao i njihova pohrana u arhiv i
čuvanje.

11.*Arhiv*
je sastavni dio pisarnice u kojem se čuvaju dovršeni predmeti, upisnici,
imenici i pomoćne knjige, kao i druga građa do predaje nadležnom državnom
(područnom) arhivu ili do njihova uništenja.

12. Pod
izrazom *dužnosnik* podrazumijeva se državni odvjetnik i zamjenik državnog
odvjetnika u svakom državnom odvjetništvu.

13. *Državni
je odvjetnik* zajednički izraz za državnog odvjetnika općinskog državnog
odvjetništva, županijskog državnog odvjetništva i Glavnog državnog odvjetništva
Republike Hrvatske.

14. *Više
državno odvjetništvo* je neposredno više državno odvjetništvo. Za općinsko
državno odvjetništvo više državno odvjetništvo je županijsko državno
odvjetništvo. Za sva državna odvjetništva više državno odvjetništvo je Državno
odvjetništvo Republike Hrvatske, kao najviše državno odvjetništvo u Republici
Hrvatskoj.

15. *Kratica
PUPDO* znači Pravilnik o unutarnjem poslovanju državnih odvjetništava.

16. *Kratica
SP* znači Sudski poslovnik.

Članak
227.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a
obrasci upisnika, njihovi nazivi i kratice, te oznake spisa propisani ovim
Pravilnikom primjenjivat će se od 1. siječnja 2003. godine.

Klasa:
700-03/02-01/01
Urbroj: 514-06-03-02-1
Zagreb, 7. kolovoza 2002.

Ministrica
pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave
 **Ingrid Antičević Marinović,** v.
r.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358570.gif)

UPUTA ZA POPUNJAVANJE KAZNENOG UPISNIKA K-DO

Obrazac br. 1. (čl. 163.
Pravilnika)

U
stupac br. 1 - upisuje se redni broj prijave. Jedna prijava, bez obzira koliko
osoba ima, upisuje se pod jednim rednim brojem. Znači, ako je u jednoj prijavi
prijavljeno više osoba, onda će se redni broj upisati u istom stupcu u
sljedećem redu u koji se upisuje prva prijavljena osoba. Ostale osobe upisuju
se u daljnje redove bez oznake rednog broja spisa. Sljedeća prijava dobiva novi
broj koji se upisuje iza posljednje prijavljene osobe iz prijave pod prethodnim
rednim brojem.

Ako u
svezi s već upisanom prijavom budu naknadno prijav­ljene još neke osobe, one se
upisuju u upisnik iza posljednjeg već upisanog okrivljenog s naznakom »pripada
rednom broju .....«. Kod rednog broja kome pripada takav novoprimljeni okriv­ljenik
u stupcu »Primjedba«, i to kod posljednje upisanog okriv­ljenika stavlja se
»novi prijavljeni iza rednog broja .....«.

U stupac 2 - upisuje se datum kada je prijava stigla
u prijamnu službu državnog odvjetništva, odnosno to je datum identičan datumu s
pečata zaprimljene prijave u državno odvjetništvo.

U stupac br. 3 - upisuje se prezime, ime i mjesto
boravišta prijavitelja ili naziv službe, institucije ili poduzeća koja
dostavlja prijavu odvjetništvu, s naznakom broja i datuma tog podneska.

U stupac br. 4 - upisuje se stvarni prijavitelj
kaznenog djela (oštećena osoba, poduzeće i dr.) bez obzira što su oni prijavu
dostavili policijskoj postaji.

U stupac br. 5 - upisuje se redni broj svake
prijavljene osobe. Prvoupisana osumnjičena osoba na početku godine ima redni
broj 1, a onda redom, redni brojevi do posljednjeg upisa u tekućoj godini.

U stupac br. 6 - upisuju se podaci o osumnjičeniku, i
to: prezime, ime, JMBG, ime oca, datum rođenja, prebivalište, zanimanje i
državljanstvo. Ako svi podaci nisu vidljivi iz same prijave, treba ih naknado
upisati kad budu poznati.

U
stupac br. 7 - upisuje se datum o zadržavanju osum­njičenika po nalogu
istražnog suca.

U
stupac br. 8 - upisuje se datum o pritvoru samo odgo­varajuće osobe koja je pritvorena.

U stupac br. 9 - upisuju se podaci o oštećeniku i
visini štete. Ako je kaznenim djelom oštećen građanin, upisuje se prezime i ime
te osobe, ako je kaznenim djelom oštećena državna imovina, imovina poduzeća ili
druge ustanove, upisuje se naziv tih pravnih osoba. Visina štete upisuje se u
kunama.

U stupac br. 10 - upisuje se
članak i stavak Kaznenog zakona ili nekog drugog zakona. Prilikom upisa
prijave, podatak o kaznenom djelu treba upisati običnom olovkom, a končani upis
kemijskom olovkom. Ako se jedna osoba pojavljuje kao počinitelj više kaznenih
djela, u ovaj stupac treba upisati sva djela, i to tako da se na prvom mjestu
upiše najteže kazneno djelo. Ispod upisa članka i stavka upisuje se datum kada
je kazneno djelo počinjeno.

U stupac br. 11 - upisuje se
datum kada je odvjetništvo podnijelo zahtjev za prikupljanje potrebnih
obavijesti. Uz datum stavlja se naziv tijela od kojeg je obavijest tražena.

U stupac br. 12 - upisuje se
datum kada je stavljen zahtjev za istražne radnje. U sredinu stupca upisuje se
i zaokružuje datum kada su istražne radnje dovršene i predmet vraćen
odvjetništvu na daljnju odluku. Na kraju stupca upisuje se broj suda (KIR) pod
kojim su vođene istražne radnje.

U stupac br. 13 - upisuje se
datum odluke o odgodi progona.

U stupac br. 14 - upisuje se
datum odbačaja kaznene prijave i to za svaku osobu posebno bez obzira da li je
prijava odbačena u odnosu na jednu ili više osoba jednim aktom. Ako je prijava
odbačena primjenom čl. 28. ili kojeg drugog čl. KZ ili Zakona o kaznenom postupku
onda se i taj čl. upisuje na kraju stupca.

U stupce br. 15 i 16 -
upisuje se datum optužnog prijedloga i osnovno kazneno djelo iz optužnog
prijedloga, a u stupac br. 16 - ostala kaznena djela, i to za svaku optuženu osobu.
Ako se radi o kaznenom nalogu, upisuje se i čl.  446. ZKP-a.

U stupce br. 17 i 18 -
upisuje se na isti način kao i stupci br. 15 i br. 16.

U stupac br. 19 - upisuje se
datum podnošenja zahtjeva za provođenje istrage. Na kraju ovog stupca upisuje
se broj (KIO) pod kojim je zahtjev za istragu zaprimljen u istražnom centru.

U stupac br. 20 - upisuje se
datum kad je istražni sudac zatražio policijsku upravu da obavi istražne
radnje.

U stupac br. 21 - upisuje se
datum zahtjeva državnog odvjet­ništva kojim se traži dopuna istrage. Ako je
dopuna tražena više puta, datumi zahtjeva upisuju se rednim brojem jedan ispod
drugog.

U stupcima br. 22 i 23 - upisuju se datumi kada je
državni odvjetnik prisustvovao saslušanju okrivljenika i svjedoka, oče­vidu i
vještačenju.

U stupac br. 24 - upisuje se
datum dostave spisa nakon završene istrage.

U stupac br. 25 - upisuje se
datum rješenja o prekidu istrage.

U stupac br. 26 - upisuje se
datum akta državnog odvjetnika kojim odustaje od progona.

U stupac br. 27 - upisuje se
datum kada je vijeće suda izvan glavne rasprave donijelo rješenje o obustavi
postupka (čl. 201. ZKP)

U stupac br. 28 - upisuje se
datum kada je predmet ustupljen drugom državnom odvjetništvu, kao i naziv
državnog odvjet­ništva kojem je predmet ustupljen.

U stupce br. 29 i 30 -
upisuje se datum kada je optužnica podnesena županijskom ili općinskom su, a
zatim osnovno i ostala kaznena djela na način kako je to objašnjeno za stupce
br. 15 i 16 . U slučaju kada je vođena istraga, u taj stupac upisuju se sve optužnice
nakon istrage.

U stupac br. 31 - upisuje se
datum akta kojim je postupak obustavljen kao i odbačaj optužnog prijedloga ili
kaznenog naloga.

U stupce br. 32 i 33 -
zavisno da li je podnesena optužnica ili optužni prijedlog upisuje se datum
održavanja glavne rasprave pred županijskim ili općinskim sudom. Ako je bilo
više glavnih rasprava upisuju se redom svi datumi.

U stupac br. 34 - upisuje se
datum primitka sudske presude odnosno rješenja o primjeni mjere oduzimanja
imovinske koristi ili rješenja o sudskoj opomeni, te vrsta presude odnosno
rješenja s naznakom kvalifikacije kaznenog djela i kaznene sankcije. Na kraju
stupca upisuje se sudski broj pod kojim je predmet vođen na sudu.

U stupce br. 35 i 36 - upisuju se podaci o
djelomičnom odbijanju optužbe odnosno o djelomičnom donošenju oslobađajuće
presude.

U stupac br. 37 - upisuje se datum kada je državni
odvjetnik podnio žalbu samo radi kazne. Kao žalba samo radi kazne, smatrat će
se i ona žalba kojom se državni odvjetnik istovremeno žalio samo radi kazne i
iz drugih razloga.

U stupac br. 38 - upisuje se datum kada je državni
odvjetnik podnio žalbu samo iz drugih razloga.

U stupac br. 39 - upisuje se datum sudske odluke
kojom je uvažena žalba državnog odvjetnika. Uvaženom žalbom smatra se i ona
koja je uvažena makar djelomično.

U stupac br. 40 - upisuje se datum sudske odluke
kojom je uvažena žalba državnog odvjetnika samo radi kazne.

Stupci br. 41 i 42 -
popunjavaju se isto kao stupci br. 39 i 40.

U stupac br. 43 - upisuje se
datum drugostupanjske odluke kao i sadržaj drugostupanjske odluke. Na isti
način kao što se upisuje sadržaj prvostupanjske odluke u stupac br. 34 ovog
upisnika. Na kraju stupca upisuje se broj županijskog suda pod kojim se
rješavala žalba na prvostupanjsku odluku.

U stupce 44 i 45 - upisuje se
obično i specijalno povratništvo uz oznaku znaka »+« za odgovarajuću osobu.

U stupac br. 46 - upisuje se
znak »+« i to u onim spisima gdje je prethodno zamjenik na omotu označio da se
radi o organiziranom kriminalitetu.

U stupac br. 47 - evidentiraju
se prijedlozi odnosno zahtjevi državnog odvjetnika za pokretanje nekog
izvankaznenog postupka s datumom i kratkim sadržajem zahtjeva, te nazivom
tijela kojem je upućen.

U stupac br. 48 - upisuju se razni drugi podaci kao
npr.: gdje se spis nalazi, razni rokovi, broj svežnja u kojem se spis nalazi,
stavljanje u arhiv, ustupanje na nadležnost drugom državnom odvjetništvu i sl.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358571.gif)
![](dodatni/358572.gif)
![](dodatni/358573.gif)
![](dodatni/358574.gif)

UPUTA ZA POPUNJAVANJE KAZNENOG UPISNIKA ZA
MALOLJETNE POČINITELJE

Obrazac
br. 4 (čl. 167. Pravilnika)

U stupac
br. 1 - upisuje se redni broj kaznene prijave bez obzira koliko je osoba
prijavljeno u jednoj kaznenoj prijavi sve se upisuju pod jednim rednim brojem.
Znači, ako je u jednoj prijavi prijavljeno više osoba, onda će se redni broj
upisati u istom stupcu u sljedećem redu u koji se upisuje prva prijavljena
osoba. Ostale osobe upisuju se u daljnje redove bez oznake rednog broja spisa.
Sljedeća prijava dobiva novi broj koji se upisuje iza posljednje prijavljene
osobe iz prijave pod prethodnim rednim brojem.

Ako u
svezi s već upisanom prijavom budu naknadno prijav­ljene još neke osobe one se
upisuju u upisnik iza posljednjeg već upisanog okrivljenog s naznakom »pripada
rednom broju .....«. Kod rednog broja kome pripada takav novoprimljeni
okrivljeni u stupcu »Napomena«, i to kod zadnjeg upisanog okrivljenika, stav­lja
se »novi prijavljeni iza rednog broja .....«.

U stupac 2 - upisuje se datum kada je prijava stigla
u prijamnu službu državnog odvjetništva, odnosno to je datum identičan datumu s
pečata zaprimljene prijave u državno odvjetništvo.

U stupac br. 3 - upisuje se prezime, ime i mjesto
boravišta prijavitelja ili naziv službe, tijela ili pravne osobe koja dostavlja
prijavu odvjetništvu, s naznakom broja i datuma tog podneska.

U stupac br. 4 - upisuje se stvarni prijavitelj
kaznenog djela (oštećena osoba, pravna osoba i dr.) bez obzira što su oni
prijavu dostavili policijskoj postaji.

U stupac br. 5 - upisuje se broj svake prijavljene
osobe počevši od broja 1, te zatim svaka sljedeća prijavljena osoba dobiva
naredni broj sve do posljednjeg upisa u tekućoj godini. Ovim dobivamo točan
broj prijavljenih osoba tijekom jedne godine.

U stupac br. 6 - upisuju se osnovni podaci o
osumnjičeniku: prezime i ime, JMBG, ime roditelja, datum i mjesto rođenja,
prebivalište, narodnost i državljanstvo. Obzirom na specifičnost maloljetničkog
upisnika upisuje se i spol prijavljenika oznakom »M« ili »Ž« (muško ili
žensko), te centar za socijalnu skrb (ured ili podružnica) na području na kojem
maloljetnik prebiva.

U stupac br. 7 - upisuje se naziv škole koju
maloljetnik poha­đa, a ako je zaposlen njegovo zanimanje i naziv tvrtke. Ako je
maloljetnik upućen u obrazovni proces, upisuje se zanimanje učenika. Ako se ne
školuje niti ne radi upisuje se bez zanimanja i zaposlenja. Ovaj stupac nije
strogo određen jer ima raznih varijanti, te se opisno označuje svaki pojedini
slučaj (npr. napustio školovanje O.Š. i sl.).

U stupac br. 8 - upisuju se podaci o oštećeniku i
visini štete. Ako je kaznenim djelom oštećen građanin, upisuje se prezime i ime
te osobe, ako je kaznenim djelom oštećena državna imovina, imovina poduzeća ili
druge ustanove, upisuje se naziv tih pravnih osoba. Visina štete upisuje se u
kunama.

U stupac br. 9 - upisuje se članak i stavak Kaznenog
zakona ili nekog drugog zakona. Prilikom upisa prijave podatak o kaznenom djelu
treba upisati običnom olovkom, a konačni upis kemijskom olovkom. Ako se jedna
osoba pojavljuje kao počinitelj više kaznenih djela, u ovaj stupac treba
upisati sva djela, i to tako da se na prvom mjestu upiše najteže kazneno djelo.
Ispod upisa članka i stavka upisuje se datum kada je kazneno djelo počinjeno.

U stupac br. 10 - upisuje se datum upućivanja
zahtjeva za potrebnim obavijestima nadležnoj službi, tijelu odnosno ustanovi,
kao i potrebne obavijesti defektologa državnog odvjetništva.

U stupac br. 11 - upisuje se datum dovršenih odnosno
zaprimljenih potrebnih obavijesti zatraženih u stupcu br. 10.

U stupac br. 12 - upisuje se odluka o pokretanju
postupka temeljem čl. 64. st. 1. ZSM-a. U ovaj stupac upisuje se datum
započinjanja takva postupka kao i datum završetka.

U stupce od br. 13 do 17 - upisuje se datum odbačaja
kaznene prijave prema maloljetnicima iz različitih temelja pa tako:

U stupcu br. 13 - oportunitet čl. 63. st. 1. ZSM-a.

U stupcu br. 14 - oportunitet čl. 64. st. 1. ZSM-a.
Upisuje se odbačaj iz razloga uvjetovanog oportuniteta, s tim da se u stupcu
br. 12 vremenski označi ova vrsta oportuniteta.

U stupac br. 15 - upisuje se »oportunitet iz čl. 65.
st. 1. ZSM-a« upisuje se odbačaj kada je izvršenje ranije izrečene kazne ili
odgojne mjere u tijeku ili je maloljetnik smješten u ustanovu odlukom centra za
socijalnu skrb.

U stupac br. 16 - upisuje se odbačaj kaznene prijave
temeljem čl. 28. KZ.

U stupac br. 17 - upisuje se odbačaj temeljem drugih
razloga.

U stupac br. 18 - upisuje se datum stavljanja
neposrednog prijedloga za sankciju od strane državnog odvjetnika (bez
provođenja pripremnog postupka).

U stupac br. 19 - upisuje se datum stavljanja
zahtjeva za pripremni postupak kao i datum njegove otpreme.

U stupac br. 20 - upisuje se datum prijama dovršenog
pripremnog postupka od strane suda, te broj sudskog spisa broj (KIM) u kojem je
proveden ovaj postupak.

U stupac br. 21 - upisuje se datum zahtjeva za dopunu
pripremnog postupka kao i datum njegove otpreme.

U stupac br. 22 - upisuje se trajanje pripremnog
postupka, s tim da se izračuna trajanje pripremnog postupka u danima od datuma
zahtjeva do datuma dovršenog pripremnog postupka.

U stupce br. 23 do 31 koji nose zajednički naziv
»odluka o pripremnom postupku«, koja se sastoji od stavljanja prijedloga za
obustavu postupka (stupac 23 do 27), ili stavljanja prijedloga za sankciju
(stupac 28 - 31).

U stupcima 23 - 27 - upisuju se datumi obustava
postupka iz istih razloga kao i odbačaj prijava (stupac 13, 15, 16 i 17).

U stupcima od 28 - 31 - upisuje se datum prijedloga
za sankciju. Pokraj datuma upisuje se točan naziv ili kratica izrečene odgojne
mjere, kazne ili sigurnosne mjere.

U stupac br. 32 - upisuje se vrijeme od prijama
kaznene prijave iz stupca br. 2 do datuma odluke državnog odvjetnika u stupcima
23 - 31 (izraženo u danima).

U stupac br. 33 - upisuje se datum izricanja kazne,
odgojne mjere ili sigurnosne mjere ovisno o tome o kojoj se odluci radi, kao i
poslovni broj suda (KM) pod kojim se spis vodi.

U stupac br. 34 - upisuje se datum podnošenja žalbe
bilo od strane državnog odvjetnika ili od strane maloljetnika te odluka
drugostupanjskog suda o žalbi.

U stupac br. 35 - upisuje se datum i sadržaj odluke
drugostupanjskog suda kao i broj pod kojim je predmet vođen.

U stupac br. 36 - upisuje se eventualno kasnija
izmjena pravomoćne odluke suda i čiji je prijedlog za izmjenu ove odluke.

U stupac br. 37 - upisuje se datum određivanja
pritvora prema maloljetniku kao i njegovo trajanje u danima.

U stupac br. 38 - upisuje se naziv mjere, datum
izricanja i njeno trajanje.

U stupac br. 39 - upisuje se vrsta vještačenja i tko
je donio odluku o vještačenju.

U stupac br. 40 - upisuje se datum kada je spis
ustupljen drugom državnom odvjetništvu na nadležno postupanje kao i naziv
državnog odvjetništva kojem je spis ustupljen.

U stupac br. 41 - upisuje se datum odluke o prekidu
postupka.

U stupac br. 42 - upisuje se koliko je puta navedeni
maloljetnik prijavljivan kao dijete odnosno kao osoba do 14 godina života, a
isti podatak dobivamo uvidom u »KM-DO« upisnik.

U stupac br. 43 - upisuje se koliko je puta navedena
maloljetna osoba prijavljivana kao počinitelj kaznenog djela prije ove kaznene
prijave.

U stupac br. 44 - upisuje se naziv svih ranije
izrečenih sankcija prema maloljetniku kao i broj spisa suda u kojem je ta
sankcija izrečena.

U stupac br. 45 - upisuju se brojevi spisa iz
upisnika tekuće godine bez obzira koliko puta je maloljetnik prijavljen.

U stupac br. 46 - upisuju se prijedlozi odnosno
zahtjevi državnog odvjetnika za pokretanje nekog izvanprocesnog postupka s
datumom i kratkim sadržajem zahtjeva, te naziv tijela kojem je upućen.

U stupac br. 47 - upisuju se razni drugi podaci kao
npr. gdje se spis nalazi, razni rokovi, broj svežnja, stavljanje u arhiv,
ustupanje na nadležnost i sl. Također se upisuje prezime zamjenika državnog
odvjetnika kojem je ovaj spis dodijeljen s datumom primanja u rad.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358575.gif)
![](dodatni/358576.gif)
![](dodatni/358577.gif)
![](dodatni/358578.gif)
![](dodatni/358579.gif)
![](dodatni/358580.gif)

UPUTA
ZA POPUNJAVANJE KAZNENOG
UPISNIKA U DRUGOSTUPANJSKOM POSTUPKU
KŽ-DO i KŽM-DO

Obrazac br. 9 (čl. 173. Pravilnika) i obrazac
br. 10
(čl. 174. Pravilnika)

U
stupac br. 1 - upisuje se redni broj spisa koji je dostavljen u rad povodom
žalbe.

U
stupac br. 2 - upisuje se datum prijama prvog podneska.

U stupac
br. 3 - upisuje se broj sudskog vijeća, broj spisa i naziv drugostupanjskog
suda..

U
stupac br. 4. - upisuje se broj i datum prvostupanjske presude, naziv
prvostupanjskog suda te broj spisa prvostupanjskog državnog odvjetništva.

U
stupac br. 5 - upisuje se prezime, ime i godina rođenja okrivljenika. Upisuju
se svi osuđeni prvostupanjskom presudom iako nisu podnosili žalbe, jer se
drugostupanjskom presudom prvostupanjska presuda može preinačiti po službenoj
dužnosti i za sve presuđene. U toj rubrici označuju se sa oznakama »ML. PL«.
sve mlađe punoljetne osobe koje su to bile u vrijeme počinjenja kaznenog djela
za koje se vodi postupak.

Ako je
kaznenim djelom oštećena maloljetna osoba također se na dno stupca upisuje
oznaka »OŠT. MLT«.

U
stupac br. 6 - upisuje se naziv počinjenog kaznenog djela.

U
stupac br. 7 - upisuje se datum prijama (na sudu) žalbe državnog odvjetnika,
odluke o kazni, sigurnosne mjere i oduzimanja imovinske koristi.

U
stupac br. 8 - upisuje se datum prijama žalbe državnog odvjetnika zbog drugih
razloga.

U
stupac br. 9 - upisuje se datum prijama (na sudu) žalbe optuženika zbog odluke
o kazni, sigurnosnoj mjeri i oduzimanju imovinske koristi.

U
stupac br. 10 - upisuje se datum prijama žalbe optuženika iz drugih razloga.

U
stupac br. 11 - upisuje se datum prijama žalbe oštećenika zbog izrečene kazne.

U stupac br. 12 - upisuje se datum prijama žalbe
oštećenika podnesene iz drugih razloga.

U stupac br. 13 - upisuje se datum kad se
drugostupanjski predmet vraća drugostupanjskom sudu.

U stupac br. 14 - upisuje se mišljenje državnog
odvjetnika povodom žalbe iznesene u pisanom prijedlogu i datum kada je dano.

U stupac br. 15 - upisuje se datum izjave odustanka
od žalbe državnog odvjetnika.

U stupac br. 16 - upisuje se datum kad je žalba
odbačena.

U stupac br. 17 - upisuje se datum prisustvovanja
državnog odvjetnika na nejavnoj sjednici vijeća.

U stupcu br. 18 - upisuje se datum prisustvovanja
državnog odvjetnika na javnoj sjednici.

U stupcu br. 19 - upisuje se datum prisustvovanja
državnog odvjetnika na glavnoj raspravi pred drugostupanjskim sudom.

U
stupac br. 20 - upisuje se datum odluke suda kojom se prvostupanjska presuda
preinačuje zbog povrede KZ-a.

U
stupac br. 21 - upisuje se datum odluke suda kojom je prvostupanjska presuda
potvrđena

U stupac br. 22 - upisuje se datum odluke suda kojom
je kaz­na povišena.

U stupac br. 23 - upisuje se datum odluke suda kojom
je kaz­na ublažena.

U stupac br. 24 - upisuju se datumi odluke suda kojom
je pre­inačena sigurnosna mjera i mjera oduzimanja imovinske koristi.

U stupac br. 25 - upisuje se datum odluke suda kojom
je prvo­stupanjska odluka ukinuta zbog pogrešno utvrđenog činjenič­nog stanja.

U stupac br. 26 - upisuje se datum odluke suda kojom
je prvostupanjska odluka ukinuta zbog bitne povrede odredaba ZKP-a.

U stupac br. 27 - upisuju se eventualni problemi ili
pojave koje je zamjenik prethodno označio u spisu.

U stupac br. 28 - upisuju se primjedbe nižem državnom
odvjetništvu te odlaganje i arhiviranje spisa.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358581.gif)
![](dodatni/358582.gif)
![](dodatni/358583.gif)
![](dodatni/358584.gif)

UPUTA ZA POPUNJAVANJE UPISNIKA »P-DO«

U stupac br. 1 - upisuje se redni broj spisa. Svaki
spis bez obzira koliko ima tužitelja ili tuženika upisuje se pod jednim red­nim
brojem. Sljedeći spis dobiva novi redni broj i tako redom.

U stupac br. 2 - upisuje se datum kada je spis
primljen u pisarnici državnog odvjetništva. Ovaj datum mora biti identičan
datumu prijamne štambilje.

U stupac br., J. - upisuje se ime i prezime odnosno
naziv te mjesto prebivališta ili boravišta odnosno sjedišta tužitelja. Ukoliko
ima više tužitelja upisat će se svaki od njih.

U stupac br . 4. - upisuje se ime i prezime i mjesto
tuženika odnosno sjedište tuženika. Ukoliko ima više tuženika upisat će se
svaki od njih.

U stupac br. 5. - upisuje se osnova spora npr.
naknada štete, vlasnički spor, otkaz stanarskog prava, itd.

U stupac br. 6 - upisuje se vrijednost predmeta
spora.

U
stupac br. 7 - upisuje se naziv suda i broj pod kojim se vodi postupak.

U
stupac br. 8 - upisuju se datum sudskog ročišta sukladno sudskom pozivu.

U stupac br. 9, 10 i 11 - upisuje se rješenje spora
prema stranci koju DO zastupa, te se upisuje datum prvostupanjske presude
odnosno rješenja.

U stupac br. J 2 i 13 - upisuje se datum i naziv
uloženog prav­nog lijeka protiv odluke suda.

U stupac br. 14 i 15 - upisuje se iznos parničnog
troška prema odluci suda te kome je dosuđen.

U stupac bar . 16 - upisuje se naplaćeni iznos
parničnog troška i redni broj novčane knjige u koju je novac zaprimljen i
zaveden u računovodstvu.

U stupac br. 17 - upisuje se prijenos spisa U upisnik
:.0" zbog nepostupanja po sudskoj odluci i novi broj spisa.

U stupac br. 18 - upisuju se primjedbe o određenom
spisu spajanje i razdvajanje spisa, kretanje spisa, do dovršetka rada odnosno
arhiviranja spisa i dr.

![](dodatni/358585.gif)

UPUTA ZA POPUNJAVANJE
OVRŠNOG
UPISNIKA »O-DO«

U
stupac br. 1 - upisuje se redni broj spisa. Svaki spis bez obzira koliko ima
ovrhovoditelja ili ovršenika upisuje se pod jednim rednim brojem. Sljedeći spis
dobiva novi radni broj i tako redom.

U stupac br. 2 - upisuje se datum kada je spis
primljen u pisarnici državnog odvjetništva. Ovaj datum mora biti identičan
datumu prijamne štambilje.

U stupac br. 3 - upisuje se oznaka spisa u DO pod
kojim je postupak pravomoćno dovršen npr. CP-DO-100/00.

U stupac br. 4. - upisuje se ime i prezime odnosno
naziv te mjesto prebivališta ili boravišta odnosno sjedište ovrhovoditelja.
Ukoliko ima više ovrhovoditelja upisat će se svaki od njih.

U stupac br. 5. - upisuje se ime i prezime i mjesto
ovršenika odnosno sjedište ovršenika.

U stupac br. 6 - upisuje se naziv suda i datum
donošenja ovršne isprave.

U stupac br. 7 - upisuje se naziv ovršnog suda. i
datum rješe­nja o ovrsi.

U stupac br. 8 - upisuje se datum i naziv pravnog
lijeka ulo­ženog protiv odluke ovršnog suda.

U stupac br. 9 - upisuje se visina glavnog duga.

U stupac br. 10 - upisuje se
sadržaj nenovčane ovršne tražbine.

U stupac br. 11 i 12 -
upisuje se iznos troškova parničnog i ovršnog postupka.

U stupac br. 13 i 14 -
upisuje se kako je ovrha provedena, u cijelosti ili djelomice, te u kojem
iznosu-

U stupac br. 15 - upisuje se
broj dnevnika uplate i isplate zaprimljene u računovodstvu.

U stupac br. 16 - upisuju se
primjedbe o određenom spisu, spajanje i razdvajanje spisa, kretanje spisa do
dovršetka rada odnosno arhiviranja spisa i dr.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358586.gif)

UPUTA ZA POPUNJAVANJE IZVANPARNIČNOG UPISNIKA
»Ip-DO«.

U stupac br. 1- upisuje se redni broj spisa. Svaki
spis bez obzira koliko ima predlagatelja ili protustranaka upisuje se pod
jednim rednim brojem. Sljedeći spis dobiva novi redni broj i tako redom.

U stupac br. 2 - upisuje se
datum kada je spis primljen u pisarnici državnog odvjetništva. Ovaj datum mora
biti identičan datumu prijamne štambilje.

U stupac br. 3;. - upisuje se
ime i prezime odnosno naziv te mjesto prebivališta ili boravišta odnosno
sjedišta predlagatelja. Ukoliko ima više predlagatelja upisat će se svaki od
njih.

U stupac br. 4. - upisuje se ime i prezime i mjesto
protustranke odnosno sjedište protustranke. Ukoliko ima više protustranaka
upisat će se svaka od njih.

U stupac br. 5 - upisuje se predmet postupka.

U stupac: br. 6 - upisuje se tijelo ili naziv suda
kod kojeg se vodi postupak. te broj pod kojim se vodi postupak.

U stupac br. 7 i 8 - upisuje se datum i naziv pravnog
lijeka koji je uložen protiv odluke prvostupanjskog suda ili tijela.

U stupac br. 9 i 10 - upisuje se način rješavanja,
broj i datum odluke.

U stupac br. 11 - upisuju se primjedbe o određenom
spisu, spajanje i razdvajanje spisa, kretanje spisa do dovršetka rada odnosno
arhiviranja spisa i dr.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358587.gif)

UPUTA ZA POPUNJAVANJE
UPISNIKA PRAVNIH MIŠLJENJA »M-DO«

U
stupac br. 2 - upisuje se datum kada je spis primljen u pisarnici državnog
odvjetništva. Ovaj datum mora biti identičan datumu prijamne štambilje.

U stupac br. 3 - upisuje se ime prezime odnosno naziv
te mjesto prebivališta ili boravišta odnosno sjedišta stranke koja traži pravno
mišljenje.

U stupac br. 1 - upisuje se redni broj spisa.

U stupac br. 4 - upisuje se vrsta ugovora i ugovorne
stranke.

U stupac br. 5 - upisuje se kratki sadržaj zahtjeva.

U stupac br. 6 - upisuje se datum kada je mišljenje
dano.

U stupac br. 7 - upisuje se primjedba kakvo je pravno
mišljenje dano na ugovor (pozitivno ili negativno).

U
stupac br. 8. - upisuju se primjedbe o određenom spisu, spajanje i razdvajanje
spisa, kretanje spasa do dovršetka rada odnosno arhiviranja spisa i dr.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358588.gif)

UPUTA ZA POPUNJAVANJE
UPISNIKA UPRAVNIH PREDMETA »U-DO«

U stupac br. 1 - upisuje se redni broj spisa. Svaki
spis bez obzira koliko ima predlagatelja ili protustranaka upisuje se pod
jednim rednim brojem. Sljedeći spis dobiva novi redni broj i tako redom.

U stupac br. 2 - upisuje se
datum kada je spis primljen u pisarnici državnog odvjetništva. Ovaj datum mora
biti identičan datumu prijamne štambilje.

U stupac br. 3. - upisuje se ime i prezime odnosno
naziv te mjesto prebivališta ili boravišta odnosno sjedište predlagatelja.
Ukoliko ima više predlagatelja upisat će se svaki od njih.

U
stupac br. 4. - upisuje se ime i prezime i mjesto protustranke odnosno sjedište
protustranke. Ukoliko ima više protustranaka upisat će se svaka od njih.

U
stupac br. 5 - upisuje se predmet postupka.

U
stupac br. 6 - upisuje se upravno tijelo pred kojim se vodi postupak i broj
spisa i datum.

U
stupac br. 7 i 8 - Upisuje se datum kad je uložen pravni lijek protiv odluke
prvostupanjskog tijela i tko ga je uložio.

U
stupac br. 9 - upisuje se način rješavanja prijedloga i datum odluke.

U
stupac br. 10 - upisuju se primjedbe o određenom spisu. spajanje i razdvajanje
spisa, kretanje, spisa do dovršetka rada odnosno arhiviranja spisa i dr.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358589.gif)

UPUTE ZA POPUNJAVANJE UPISNIKA UPRAVNIH
SPOROVA »US-DO.

U
stupac br. 1 - upisuje se redni broj spisa. Svaki spis bez obzira koliko ima tužitelja
ili tuženika upisuje se pod jednim rednim brojem. Sljedeći spis dobiva novi
redni broj i tako redom.

U
stupac br. 2 - upisuje se datum kada je spis primljen u pisarnici državnog
odvjetništva. Ovaj datum mora biti identičan datumu prijamne štambilje.

U
stupac br. 3. - upisuje se ime i prezime odnosno naziv te mjesto prebivališta
ili. boravišta odnosno sjedište tužitelja. Ukoliko ima više tužitelja upisati
će se svaki od njih.

U
stupac br. 4. - upisuje se ime i prezime i mjesto tuženika odnosno sjedište
tuženika. Ukoliko ima više tuženika upisati će se svaki od njih.

U stupac br. - upisuje se sudska oznaka spisa.

U stupac br. 6, 7 . 8 i 9 - upisuje se datum
donošenja određene sudske odluke.

U stupac br. 10 i 11 - upisuje se datum i vrsta
pravnog lijeka.

U stupac br. 12 - upisuju se primjedbe o određenom
spisu. spajanje i razdvajanje spisa. kretanje spisa do dovršetka rada odnosno
arhiviranja spisa i dr.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358590.gif)

UPUTE ZA POPUNJAVANJE UPISNIKA PREVENTIVNE
DJELATNOSTI »N-DO«

U
stupac br. 1 - upisuje se redni broj spisa. Svaki spis bez obzira koliko ima
predlagatelja ili protustranaka upisuje se pod jednim rednim brojem. Sljedeći
spis dobiva novi redni broj i tako redom.

U
stupac br. 2 - upisuje se datum kada je spis primljen u pisarnici državnog
odvjetništva. Ovaj datum mora biti identičan datumu prijamne štambilje.

U
stupac br. 3 i 4 - upisuje se ime i prezime odnosno naziv te mjesto
prebivališta ili boravišta odnosno sjedišta osobe koja je podnijela zahtjev, te
broj i datum zahtijeva dostavljenog DO radi poduzimanja zaštitne mjere.

U stupac br. 5 - upisuje se naziv tijela kod kojeg se
poduzima zaštitna mjera.

U stupac br. 6 - upisuje se sadržaj zaštitne mjere.
odnosno iznos tražbine.

U stupac br. 7 i 8 - upisuje se je zaštitna mjera
uspjela ili ne, te prijenos u drugi odgovarajući upisnik npr. P-DO-100/00 i dr.

U stupac br. 9 . upisuju se primjedbe o određenom
spisu, spajanje i razdvajanje spisa, kretanje spisa do dovršetka rada odnosno
arhiviranja spisa i dr.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/358591.gif)
![](dodatni/358592.gif)

UPUTA
ZA POPUNJAVANJE KNJIGE ODUZETIH PREDMETA – CD

Obrazac br. 18 (čl. 201. Pravilnika)

U
knjigu oduzetih predmeta upisuju se svi predmeti koji su oduzeti tijekom
kaznenog postupka bez obzira na to kod koga se čuvaju i bez obzira na stadij
postupka. Upisuju se za svaku godinu posebno.

U stupac br. 1 - upisuje se redni broj za svaki
kazneni predmet (spis) bez obzira na broj oduzetih predmeta u tom predmetu.
Redni broj knjige oduzetih predmeta bilježi se u odgovarajući upisnik u stupac
za primjedbe i na omotu spisa.

U stupcu br. 5 - predmeti koji su oduzeti u istom
kaznenom predmetu označuju se rednim brojevima 1, 2, 3 itd. Ako su oduzeti
predmeti iste vrste i jednake vrijednosti, upisuju se pod istim rednim brojem
uz navođenje njihove količine. Pošto su upisani svi predmeti koji su oduzeti u
istom kaznenom postupku, ispod posljednjeg upisa u ovom stupcu povlači se
vodoravna crta preko cijelog obrasca. Ako kasnije u istom predmetu budu oduzeti
još neki drugi predmeti za Čiji upis nema slobodnog prostora, nastavit će se
upisivati u prvom slobodnom vodoravnom redu.

U
stupac br. 6 - upisuje se vrijednost pojedinog predmeta prema podacima iz
zapisnika o popisu i procjeni stvari

U stupce 7 i 8 - upisuje se
redni broj odgovarajućeg dnevnika uz naznaku mjesta gdje se predmet nalazi na
čuvanju.

Kad svi
predmeti koji su upisani u knjigu oduzetih predmeta budu predani i spis bude
označen kao svršen, precrtat će se na spisu i u odgovarajućem upisniku oznake
koje se odnose na upis oduzetih predmeta u toj knjizi.

Na
kraju godine knjiga oduzetih predmeta zaključuje se tako da se vremenskim
redoslijedom navedu redni brojevi svih upisa koji se odnose na predmete koji
još nisu predani u tekućoj i ranijim godinama. Taj zaključak potpisuje
djelatnik koji vodi knjigu oduzetih predmeta i državni odvjetnik.

![](dodatni/358593.gif)
![](dodatni/358594.gif)
![](dodatni/358595.gif)
![](dodatni/358596.gif)

if !supportEmptyParas endif

O b r a z l o ž e nj e

if !supportEmptyParas endif

Člankom
45. stavak 1. Zakona o državnom odvjetništvu (»Narodne novine« br. 51/2001)
određeno je da ministar nadležan za poslove pravosuđa donosi pravilnik o
unutarnjem poslovanju državnih odvjetništava na prijedlog Glavnog državnog
odvjetnika.

Člankom 137. st. 2. citiranog Zakona određeno je da
će propise za čije je donošenje ovlašten po odredbama tog Zakona ministar
nadležan za poslove pravosuđa donijeti u roku od godinu dana od dana stupanja
na snagu Zakona.

Nakon razmatranja svih otvorenih pitanja i nejasnoća
koje se javljaju u svezi spajanja bivšeg Državnog odvjetništva i bivšeg
Državnog odvjetništva uočili smo da se u nekim slučajevima nazivi upisnika
preklapaju, da su u nekim doduše sitnim ali ne zato nevažnim detaljima
različiti bivši pravilnici ovih dvaju državnih tijela koji se do donošenja
novog pravilnika imaju primjenjivati, pa je to razlog iz kojega smatramo da bi
radi olakšanja ovog zahtjevnog posla bilo dobro prije 14. prosinca 2001. godine
donijeti novi pravilnik o unutarnjem poslovanju u državnim odvjetništvima.

Prilikom izrade prijedloga pravilnika radna skupina
državnog odvjetništva imala je utoliko lakši posao, jer je pravilnik bivšeg
Državnog odvjetništva napravljen na osnovu prije donesenog pravilnika bivšeg
Državnog odvjetništva, pa je veliki dio odredbi bio isti ili sličan.

Stoga je radna skupina izradila prijedlog Pravilnika
tako da je:

a) osnova za izradu prijedloga bio je bivši Pravilnik
državnog odvjetništva, tako da je većina tih odredbi ostala u potpunosti
nepromijenjena u odnosu na Pravilnik koji je do sada bio na snazi,

b) smisleno su slijedeći sadržaj Pravilnika u ove
odredbe ubačene one odredbe iz Pravilnika bivšeg Državnog odvjetništva koje su
bile različite i koje trebaju ostati s obzirom na različitosti kaznenih i
građansko-upravnih odjela,

c) u obrascima su izmijenjeni nazivi sukladno
nazivima iz Zakona o državnom odvjetništvu, dakle obrasci bivšeg državnog
odvjetništva su osim sitnih gramatičkih korekcija ostali isti osim što je
izbačen jedan obrazac »G-DO« jer smo utvrdili da se taj obrazac ne primjenjuje
i zabunom je unesen, obrasci bivšeg Državnog odvjetništva ostali su
neizmijenjeni osim što je mijenjan naziv pravobraniteljstvo u odvjetništvo i
nazivi tabela prilagođeni su nazivima u državnom odvjetništvu, dakle slovo
tabele, a zatim oznaka »DO«,

d) kako prema novom Zakonu o državnom odvjetništvu
postoje odjeli i odsjeci, to su u Pravilnik unesene nužne odredbe o ovlastima i
radu odjela i odsjeka, ali i nužne odredbe o odgovornosti voditelja odjela i
odsjeka i u tom dijelu je Pravilnik nadopunjen (čl. 10. i dr.),

e) kako je Zakonom o državnom odvjetništvu određen
sadržaj rada kolegija i proširenog kolegija to su u člancima 11.-13. unesene
potrebne odredbe kojima je reguliran taj rad (zapisnici, vođenje sjednice i
dr.).

U ostalom dijelu nisu vršene
nikakve izmjene ili su one zaista samo gramatičke, osim čl. 96. (bivši čl. 104.
Pravilnika državnog odvjetništva), jer je uočeno da se odredba st. 2. ne može
primijeniti, jer spis dobiva broj tek nakon što poštu pregleda državni
odvjetnik i unese se signatura, pa dakle stranci odmah kod prijema nije moguće
dati broj odnosno oznaku predmeta.

Kao što je naprijed rečeno u ostalom dijelu zapravo
se radi o prenošenju u bivši Pravilnik državnog odvjetništva odredbi iz
pravilnika bivšeg državnog pravobraniteljstva, i osim gore navedenih članaka
sve do čl. 80. nema nužnih izmjena. Čl. 80. i 81. su članci iz bivšeg
pravilnika državnog pravobraniteljstva, ali su oni usklađeni sa Zakonom o državnom
odvjetništvu.

Kao što je gore navedeno u čl. 158. su uneseni
upisnici koje je vodilo bivše državno odvjetništvo i bivše pravobraniteljstvo,
uz nužne izmjene naziva, i u suštini ne radi se o nikakvoj novini nego samo o
prenošenju postojećih odredbi. Sukladno tome u čl. 177. -185. su odredbe o tome
što se unosi u građansko-upravne upisnike, i te odredbe su preuzete iz bivšeg
pravilnika državnog pravobraniteljstva.

Kao i u bivšem pravilniku, iz
uz ovaj Pravilnik prileže obrasci upisnika s uputama za njihovo popunjavanje,
obrasci su (osim jednog »G-DO« obrasca koji je izbačen) identični i prepisani
iz postojećih pravilnika.

Pravilnik, NN 106/2002-1741
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)