## Uredba o razvrstaju luka otvorenih za javni promet i luka posebne namjene

### NN 110/2004 (11.8.2004.), Uredba o razvrstaju luka otvorenih za javni promet i luka posebne namjene

# Vlada Republike Hrvatske

2101

Na temelju članka 119. stavak 1.
točaka 2a) i 2b) Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama (»Narodne novine«,
broj 158/2003), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 4. kolovoza
2004. godine donijela

## UREDBU

### o razvrstaju luka otvorenih za javni promet i luka posebne namjene

Članak 1.

Ovom Uredbom propisuju se uvjeti
za razvrstaj luka otvorenih za javni promet i uvjeti za razvrstaj luka posebne
namjene.

Članak 2.

Za potrebe ove Uredbe pojedini
izrazi imaju sljedeće značenje:

1. *Sidrište* je posebno
obilježen morski akvatorij koji omogućuje sigurno sidrenje plovnih objekata i
koji može biti opremljen opremom za sidrenje plovnih objekata, a čiji smještaj
je objavljen u službenim pomorskim publikacijama.

2. *Privezište* je dio obale
izgrađen za privremeni privez plovnih objekata, izvan lučkog područja, s
najviše 10 vezova.

LUKE OTVORENE ZA JAVNI PROMET

Članak 3.

Luke otvorene za javni promet
prema veličini i značaju za Republiku Hrvatsku razvrstavaju se u sljedeće
razrede:

1. luke osobitog (međunarodnog)
gospodarskog interesa za Republiku Hrvatsku;

2. luke županijskog značaja;

3. luke lokalnog značaja.

Članak 4.

Mjerila za razvrstaj luka
otvorenih za javni promet u luke osobitog (međunarodnog) gospodarskog interesa
za Republiku Hrvatsku su:

1. prosječni promet preko
1.500.000 tona tereta godišnje, uz zastupljenost tranzitnog prometa u strukturi
ukupnog prometa s 10% u razdoblju 1998. – 2003. godine ili prosječan promet
putnika preko 500.000 putnika godišnje, s 10% putnika u među­narod­nom prometu
u razdoblju od 1998. – 2003. godine za luku u kojoj se isključivo obavlja
promet putnika;

2.
željeznička i cestovna povezanost sa zaleđem, odnosno povezanost sa zračnim
lukama;

3.
instalirani lučki kapaciteti za promet od 5.000.000 tona tereta godišnje,
sukladno strukturi tereta prema glavnim grupama roba, odnosno uređene obale i
gatove za prihvat brodova dužine preko 130 m i gaza preko 6 m;

4.
najmanje jedna redovna međunarodna teretna brodska linija mjesečno, odnosno
najmanje dvije međunarodne putničke linije godišnje, za luku u kojoj se
isključivo obavlja promet putnika.

Članak 5.

Mjerila za razvrstaj luka
otvorenih za javni promet u luke županijskog značaja su:

1. prosječan promet preko 50.000
tona tereta godišnje u razdoblju od 1998. – 2003. godine, odnosno prosječan
promet putnika preko 100.000 putnika godišnje u razdoblju 1998. – 2003. godine
za luku u kojoj se isključivo obavlja promet putnika;

2. odgovarajuća cestovna
povezanost sa zaleđem;

3. instalirani lučki kapaciteti
za promet tereta 50.000 tona, odnosno gatove i obale za prihvat brodova do 80 m
dužine i gaza do 4 m;

4. najmanje tri linije mjesečno
u domaćem prometu za luku u kojoj se isključivo obavlja promet putnika.

Članak 6.

Mjerilo za razvrstaj luka
otvorenih za javni promet u luke lokalnog značaja je prosječan promet do 50.000
tona tereta godišnje u razdoblju 1998. – 2003. godine, odnosno prosječan promet
putnika do 100.000 putnika godišnje u razdoblju 1998. – 2003. godine za luku u
kojoj se isključivo obavlja promet putnika.

Lokalne luke su i sve luke koje
služe javnoj uporabi, a imaju samo izgrađenu obalu za siguran privez plovila.

Članak 7.

S obzirom na pretežnu
djelatnost, polazeći od mjerila za razvrstaj luke propisanih ovom Uredbom, luke
otvorene za javni promet dijele se na putničke luke i teretne luke.

Ukoliko luka ispunjava uvjete za
razvrstaj u pojedini razred, bilo prema putničkom, bilo prema teretnom prometu,
ukupna luka se razvrstava u onaj razred za koji pretežiti promet zadovoljava
mjerila.

Članak 8.

Prilikom razvrstaja, svaka luka
otvorena za javni promet mora udovoljiti svim mjerilima propisanim za
odgovarajući razred luke.

LUKE POSEBNE NAMJENE

Članak 9.

Luke posebne namjene prema
veličini i značaju za Repub­liku Hrvatsku razvrstavaju se u sljedeće razrede:

– luke od značaja za Republiku
Hrvatsku;

– luke od županijskog značaja.

Članak 10.

Prema djelatnostima koje se
obavljaju u lukama posebne namjene, one se dijele:

– vojna luka je luka namijenjena
za prihvat i smještaj vojnih plovnih objekata, opremljena odgovarajućim
objektima i opremom, a određena posebnim propisom;

–
luka nautičkog turizma je luka koja služi za prihvat i smještaj plovila, te je
opremljena za pružanje usluga korisnicima i plovilima. U poslovnom,
građevinskom i funkcionalnom pogledu čini jedinstvenu cjelinu. Vrste luka
nautičkog turizma prema vrsti objekata i usluga određene su posebnim propisima
kojima se uređuje kategorizacija luka nautičkog turizma;

–
industrijska luka je luka koja služi za privez plovnih objekata i
iskrcaj/ukrcaj tereta, a koji teret je namijenjen za potrebe proizvodnog
procesa ovlaštenika koncesije;

–
sportska luka je luka koja služi za vez brodica upisanih u hrvatski očevidnik
brodica s namjenom sport i razonoda, a koje brodice su u vlasništvu članova
udruge ili same udruge koja ima koncesiju za luku;

–
brodogradilišna luka je luka koja služi za obavljanje djelatnosti izgradnje
i/ili remonta plovnih objekata;

–
ribarska luka je luka koja služi za prihvat i smještaj ribarskih plovila, te je
opremljena uređajima i opremom za ukrcaj/iskrcaj ribarskih plovila, prostorom
za manipulaciju ulovom i opskrbu ribarskih plovila;

– lukom u sustavu podrazumijeva
se zbir najmanje pet luka iste vrste i kategorije koje djeluju na području
najmanje pet županija pod istim standardima poslovanja.

Članak 11.

Luke posebne namjene od značaja
za Republiku Hrvatsku su:

– vojne luke;

– luke nautičkog turizma koje
imaju kapacitet 200 vezova u moru i veći;

– industrijske luke u koje mogu
uploviti brodovi preko 1.000 GT;

– brodogradilišne luke s veličinom
navoza preko 50 metara, odnosno veličinom doka preko 1.000 tona nosivosti;

– sportske luke koje imaju
kapacitet 200 vezova i više;

– ribarske luke koje imaju
dužinu obale preko 50 metara i dubinu uz obalu veću od 3 metra;

– luke u sustavu iz članka 10. ove
Uredbe.

Članak 12.

Luke posebne namjene županijskog
značaja su:

– luke nautičkog turizma koje
imaju kapacitet do 200 vezova u moru;

–
industrijske luke u koje mogu uploviti brodovi do 1.000 GT;

–
brodogradilišne luke s veličinom navoza do 50 metara, odnosno veličinom doka do
1.000 tona nosivosti;

–
sportske luke koje imaju kapacitet do 200 vezova;

– ribarske luke koje imaju
dužinu obale do 50 metara i dubinu uz obalu do 3 metra.

Članak 13.

Iznimno, brodogradilišna luka
koja se koristi za gradnju i remont brodova Hrvatske ratne mornarice i
Ministarstva unutarnjih poslova, bez obzira na veličinu navoza ili doka, je od
značaja za Republiku Hrvatsku.

Iznimno, postojeća benzinska
postaja koja služi isključivo za prihvat plovnih objekata u svrhu opskrbe
plovila pogonskim gorivom, opremljena uređajima i opremom je od značaja za
Repub­liku Hrvatsku.

Članak 14.

Stupanjem na snagu ove Uredbe
prestaje važiti Odluka o mjerilima za razvrstaj luka otvorenih za javni promet
(»Narodne novine« broj 31/96) i Odluka o razvrstaju luka posebne namjene
(»Narodne novine« broj 38/96).

Članak 15.

Ova Uredba stupa na snagu osmog
dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 342-21/04-01/01
Urbroj: 5030116-04-1
Zagreb, 4. kolovoza 2004.

Predsjednik
**dr. sc.** **Ivo Sanader**, v. r.

Uredba, NN 110/2004-2101