## Zakon o športu

### NN 111/1997 (22.10.1997.), Zakon o športu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O ŠPORTU**

Proglašavam Zakon o športu, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici 3. listopada 1997.

Broj: 081-97-1631/1
Zagreb, 13. listopada 1997.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

---

## **ZAKON O ŠPORTU**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Šport, u smislu ovoga Zakona, jesu:

1. tjelesne aktivnosti i igre organizirane radi postizanja športskih
dostignuća koja se ostvaruju prema utvrđenim natjecateljskim pravilima
(športska natjecanja).

2. tjelesne aktivnosti i igre koje se organizirano izvode radi unapređivanja
zdravlja ili rekreacije,

3. poslovi osoba koje obučavaju (pripremaju) druge osobe za sudjelovanje
u športskim natjecanjima ili športskim priredbama ili planiraju, organiziraju
i vode aktivnosti i igre iz točke 1. i 2. ovoga članka (treneri, instruktori,
učitelji, voditelji rekreacije i sl.),

4. poslovi osoba koje sudjeluju u organiziranju i vođenju športskih
natjecanja i športskih priredbi (suci, mjernici vremena, organizatori,
voditelji programa i sl.).

Članak 2.

(1) Športske djelatnosti, u smislu ovoga Zakona jesu:

1. sudjelovanje u športskim natjecanjima,

2. športska rekreacija,

3. športska obuka,

4. upravljanje športskim objektima.

(2) Športskom djelatnošću smatraju se i organizirane izvannastavne ili
izvanškolske učeničke i studentske tjelesne aktivnosti i igre, te tjelesne
aktivnosti i igre invalida.

(3) Športska djelatnost sudjelovanja u športskim natjecanjima uključuje
i poslove organiziranja i vođenja natjecanja te obuke (pripreme) za natjecanje
(trening).

(4) Športske djelatnosti obavljaju, pod uvjetima propisanim ovim Zakonom
i propisima za njegovo provođenje, domaće i strane pravne i fizičke osobe.

(5) Da li je neka djelatnost športska djelatnost u smislu ovoga Zakona,
u slučaju sumnje, utvrđuje, po pribavljenom mišljenju Hrvatskog olimpijskog
odbora, Ministarstvo prosvjete i športa.

Članak 3.

Od osobitog su interesa za Republiku Hrvatsku tjelesne aktivnosti i
igre koje se organiziraju i provode radi unapređivanja zdravlja djece i
mladeži, ili radi unapređivanja zdravlja i rekreacije invalidnih osoba,
te radi postizanja vrhunskih športskih dostignuća.

Članak 4.

Stručnim se poslovima u športu smatraju poslovi organiziranja i vođenja
športskih natjecanja i športskih priredbi, vođenje udruga (športskih klubova,
klubova športske rekreacije i sl.) i drugih pravnih osoba koje obavljaju
športsku djelatnost, te ostali poslovi iz članka 1. točke 3. i 4. ovoga
Zakona.

Članak 5.

(1) Športaš, u smislu ovoga Zakona, je osoba koja sudjeluje u športskim
natjecanjima ili športskim priredbama kao član športskog kluba ili ustanove
ili trgovačkog društva koja obavlja natjecateljsku športsku djelatnost
ili kao osoba koja samostalnim radom obavlja športsku natjecateljsku djelatnost.

(2) Vrhunski športaš, u smislu ovoga Zakona, je športaš kome je takav
status odredio Hrvatski olimpijski odbor, na temelju kriterija i mjerila
utvrđenih svojim pravilima.

II. OBAVLJANJE ŠPORTSKIH DJELATNOSTI

Članak 6.

(1) Športske djelatnosti, pod uvjetima propisanim ovim Zakonom, obavljaju
udruge (športski klubovi, društva športske rekreacije i sl.), ustanove,
trgovačka društva i fizičke osobe samostalnim radom.

(2) Tijela državne vlasti koja vode registre pravnih i fizičkih osoba
koje samostalnim radom obavljaju gospodarske ili profesionalne djelatnosti
dužne su o svakom upisu pravne ili fizičke osobe osnovane radi obavljanja
športske djelatnosti, promjeni upisa ili brisanju iz registra obavijestiti
Ministarstvo prosvjete i športa i Hrvatski olimpijski odbor.

Članak 7.

(1) Športski klubovi, ustanove, trgovačka društva i fizičke osobe registrirane
za obavljanje športske djelatnosti sudjelovanja u natjecanjima moraju imati
odgovarajuće športske objekte, športsku opremu i moraju ispunjavati i druge
uvjete (osobe stručno osposobljene za obavljanje djelatnosti i dr.) koje
odredi nacionalni športski savez koji uređuje sustav športskog natjecanja.
Za različite razine natjecanja (općinsko, odnosno gradsko, županijsko,
državno) mogu se propisati različiti uvjeti.

(2) Ministar prosvjete i športa propisuje koje športske objekte i športsku
opremu moraju imati i koje druge uvjete moraju ispunjavati pravne i fizičke
osobe registrirane za obavljanje športskih djelatnosti športske rekreacije,
športske obuke i upravljanja športskim objektima.

(3) Ministar prosvjete i športa zajedno s drugim ministrima nadležnim
za odgovarajuća područja propisuje kojim tehničkim, sanitarnim, sigurnosnim
i drugim uvjetima moraju udovoljavati športski objekti iz stavka 1. i 2.
ovoga članka.

(4) Smatra se da športski klub, ustanova, trgovačko društvo ili fizička
osoba registrirana za obavljanje športske djelatnosti ima športske objekte
ili športsku opremu, ako ima dokaz o vlasništvu, dokaz o upravljanju na
temelju odobrenja vlasnika ili ugovor o zakupu za razdoblje u kojem obavlja
športsku djelatnost.

(5) Športski klub, ustanova, trgovačko društvo i fizička osoba, registrirani
za obavljanje športskih djelatnosti, mogu započeti obavljati djelatnost
nakon što Ministarstvo prosvjete i športa utvrdi da imaju propisane športske
objekte i športsku opremu i ispunjavaju druge propisane uvjete.

Članak 8.

(1) Sudjelovanje u športskim natjecanjima obavlja se amaterski, a pod
uvjetima propisanim ovim Zakonom može se obavljati i profesionalno.

(2) Profesionalno sudjelovanje u športskim natjecanjima znači da osobe
koje kao natjecatelji sudjeluju u športskim natjecanjima imaju profesionalni
ugovor sa športskim klubom ili ustanovom ili trgovačkim društvom za koje
sudjeluju u športskom natjecanju ili da u individualnom športu sudjeluju
kao osobe koje obavljaju samostalnu športsku djelatnost.

(3) Profesionalno sudjelovanje u športskim natjecanjima dozvoljeno je
samo u natjecanju na državnoj razini i u međunarodnim natjecanjima.

(4) Izuzetno od odredbe stavka 3. ovoga članka, ako športski klub ili
ustanova ili trgovačko društvo ili fizička osoba iz stavka 2. ovoga članka
izgubi pravo natjecanja na državnoj razini može profesionalno sudjelovati
u nižem krugu natjecanja u slijedećoj natjecateljskoj sezoni.

(5) Ako športski klub ili ustanova ili trgovačko društvo ili osoba koja
obavlja samostalnu športsku djelatnost u individualnom športu izgube pravo
sudjelovanja u športskom natjecanju sukladno odredbama stavka 3. i 4. ovoga
članka, prestaje važiti ugovor o profesionalnom igranju zaključen s osobom
koja sudjeluje u športskim natjecanjima na temelju profesionalnog ugovora
iz stavka 2. ovoga članka, prvog dana u mjesecu nakon što je izgubljeno
pravo profesionalnog sudjelovanja u športskim natjecanjima.

Članak 9.

(1) Udruge, ustanove, trgovačka društva i fizičke osobe koje samostalnim
radom obavljaju športsku djelatnost mogu u obavljanju djelatnosti športske
obuke osobama koje su obučile za poznavanje određenih tjelesnih aktivnosti
i igara izdavati potvrde o postignutom stupnju obučenosti.

(2) Sadržaj i oblik potvrde iz stavka 1. ovoga članka propisati će ministar
prosvjete i športa.

Članak 10.

Ne može sudjelovati u športskim natjecanjima niti zasnovati radni odnos
radi obavljanja stručnih poslova u športu niti obavljati športsku djelatnost
samostalnim radom, tri godine nakon izdržane, oproštene ili zastarjele
kazne osoba pravomoćno osuđena za kazneno djelo protiv Republike Hrvatske,
za kazneno djelo protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, za
kazneno djelo protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa, za kazneno djelo
protiv života i tijela osim ako je učinjeno na mah ili iz nehaja, za kazneno
djelo protiv braka, obitelji i mladeži, za kaznena djela krađe, teške krađe,
razbojništva i razbojničke krađe, za teška kaznena djela protiv zdravlja
i ljudi.

*1. Udruge (športski klubovi, društva športske rekreacije
i sl.)*

Članak 11.

(1) Radi obavljanja športskih djelatnosti sudjelovanja u športskim natjecanjima,
športske rekreacije, športske obuke i upravljanja športskim objektima domaće
pravne i fizičke osobe mogu osnivati udruge na čije se osnivanje, ustroj,
pravni položaj, egzistenciju i prestanak primjenjuju odredbe Zakona o udrugama,
ako neka od tih pitanja ovim Zakonom nisu drukčije uređena.

(2) Udruge iz stavka 1. ovoga članka neprofitne su pravne osobe.

Članak 12.

(1) Udruge koje obavljaju djelatnost sudjelovanja u športskim natjecanjima
jednog športa osnivaju se pod nazivom športski klub, a više športova osnivaju
se pod nazivom športsko društvo (u daljnjem tekstu za obje vrste udruga
rabi se naziv: športski klub) i temeljne su pravne osobe u ustroju športa,
a natjecateljsku športsku djelatnost obavljaju amaterski (amaterski športski
klub) ili profesionalno (profesionalni športski klub).

(2) Športski klubovi uz natjecateljsku športsku djelatnost mogu obavljati
i druge djelatnosti iz članka 11. ovoga Zakona.

(3) Športski klubovi iz stavka 1. ovoga članka različitih športova mogu
se udruživati u športska društva.

Članak 13.

(1) Amaterski športski klubovi mogu svojim članovima koji amaterski
sudjeluju u športskim natjecanjima ili športskim priredbama ili u športskoj
obuci ili u športskoj rekreaciji i drugim svojim članovima koji amaterski
obavljaju poslove obučavanja (pripremanja) za natjecanja i druge poslove
u svezi s organiziranjem i vođenjem natjecanja ili športskih priredbi športske
obuke i športske rekreacije osigurati besplatno korištenje objekata i opreme,
namiriti putne troškove, troškove smještaja i prehrane, te nadoknaditi
izgubljenu zaradu u svezi s natjecanjem ili športskom priredbom. Amaterski
športski klubovi mogu svojim članovima koji amaterski sudjeluju u natjecanjima
ili športskim priredbama, te stranim osobama dati nagradu za postignute
rezultate, davati im potporu u novcu (stipendije, naknade za troškove pojačane
prehrane i sl.) i opremi, upućivati ih na stručno usavršavanje i natjecanje
(otvorena prvenstva, turniri i sl.).

(2) Amaterski športski klubovi mogu i drugim svojim članovima osigurati
besplatno korištenje objekata i opreme.

(3) Amaterski športski klubovi mogu zapošljavati osobe koje obučavaju
(pripremaju) njihove članove za sudjelovanje u športskim natjecanjima.

(4) Amaterski športski klubovi prava iz stavka 1. i 2. ovoga članka
uređuju svojim općim aktom.

Članak 14.

(1) U natjecanjima na razini države ili međunarodnim natjecanjima mogu
sudjelovati športski klubovi s profesionalnim statusom (profesionalni klubovi).
Profesionalni klubovi neprofitne su pravne osobe.

(2) Nacionalni športski savez, pri utvrđivanju sustava natjecanja utvrđuje
broj klubova s profesionalnim statusom, te uvjete koje klubovi moraju ispunjavati
za stjecanje profesionalnog statusa.

(3) Profesionalni klubovi s osobama koje profesionalno obavljaju poslove
sudjelovanja u športskim natjecanjima (športaši profesionalci) zaključuju
ugovore o profesionalnom igranju, kojim uređuju pitanja naknada za igranje,
i drugih primanja za sudjelovanje u športskom natjecanju, te opseg drugih
prava i obveza.

(4) Status profesionalnog športaša, kao i prava i obveze u svezi njihovog
rada, osiguranja i dr., uređuju se aktima profesionalnog kluba. Aktima
profesionalnog kluba odgovarajuće se uređuju i prava iz članka 13. stavka
4. ovoga Zakona.

(5) Profesionalni klub u strukovnim pitanjima iz svoje djelatnosti djeluje
sukladno propisima nacionalnog športskog saveza čiji je član i sukladno
propisima pojedinog europskog i svjetskog saveza u koji je učlanjen taj
nacionalni športski savez.

*2. Ustanove i trgovačka društva*

Članak 15.

Radi obavljanja športskih djelatnosti sudjelovanja u športskim natjecanjima,
športske rekreacije, športske obuke i upravljanja športskim objektima domaće
pravne i fizičke osobe i jedinice lokalne uprave i samouprave mogu osnovati
ustanove i trgovačka društva.

Članak 16.

Trgovačka društva koja obavljaju športsku djelatnost sudjelovanja u
športskim natjecanjima dobit ostvarenu obavljanjem ove djelatnosti ne mogu
dijeliti, već je smiju upotrijebiti isključivo za obavljanje i razvoj športske
djelatnosti društva.

Članak 17.

(1) Jedna pravna ili fizička osoba može u trgovačkom društvu osnovanom
radi obavljanja djelatnosti sudjelovanja u športskim natjecanjima sudjelovati
sa najviše 25% vrijednosti dionica odnosno udjela.

(2) Jedinice lokalne samouprave i jedinice lokalne uprave i samouprave
mogu biti jedini članovi trgovačkog društva koje obavlja djelatnost sudjelovanja
u športskim natjecanjima.

*3. Fizičke osobe*

Članak 18.

(1) Fizičke osobe mogu samostalnim radom obavljati športske djelatnosti
sudjelovanja u športskim natjecanjima, športske rekreacije i športske obuke.

(2) Športsku djelatnost sudjelovanja u športskim natjecanjima fizičke
osobe mogu samostalnim radom (športska djelatnost samostalnih športaša)
obavljati samo u individualnim športovima i samo u natjecanjima na razini
države ili međunarodnim natjecanjima.

Članak 19.

Obavljanje športskih djelatnosti samostalnih športaša, organiziranja
športske rekreacije, te športske obuke, upisuje se u registar športskih
djelatnosti koje se obavljaju samostalnim radom kod Ministarstva prosvjete
i športa.

Članak 20.

(1) Ministar prosvjete i športa propisat će, nakon pribavljenog mišljenja
odgovarajuće nacionalne udruge osoba koje obavljaju stručne djelatnosti
športske obuke, potrebnu stručnu osposobljenost za obavljanje športskih
djelatnosti iz članka 18. stavka 1. ovoga Zakona. Smatra se da je stručno
osposobljena za obavljanje športskih djelatnosti iz članka 18. stavak 1.
ovoga Zakona osoba koja je stekla status vrhunskog športaša.

(2) Ministar prosvjete i športa u suglasnosti s ministrom zdravstva
propisat će da li je i koja je posebna zdravstvena sposobnost potrebna
za obavljanje športskih djelatnosti iz članka 18. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 21.

Upisati u registar športskih djelatnosti koje se obavljaju samostalnim
radom može se osoba koja ispunjava ove uvjete:

1. da je hrvatski državljanin,

2. da je potpuno poslovno sposobna,

3. da je zdravstveno sposobna,

4. da je stručno osposobljena za obavljanje određene športske djelatnosti,

5. da nije u radnom odnosu ili da ne obavlja neku drugu djelatnost samostalnim
osobnim radom, osim u slučaju iz članka 23. ovoga Zakona,

6. da je dostojna za obavljanje športske djelatnosti.

Članak 22.

(1) Osobi upisanoj u registar športskih djelatnosti koje se obavljaju
samostalnim radom prestaje pravo obavljati djelatnost:

1. ako izgubi hrvatsko državljanstvo, od dana pravomoćnosti odluke kojom
je utvrđen gubitak državljanstva,

2. ako izgubi potpunu poslovnu sposobnost, od dana pravomoćnosti odluke
o lišenju poslovne sposobnosti,

3. ako postane trajno zdravstveno nesposobna za obavljanje športske
djelatnosti,

4. ako stupi u radni odnos ili započne s obavljanjem druge djelatnosti
samostalnim osobnim radom, osim u slučaju iz članka 23. ovoga Zakona, od
dana stupanja na rad, odnosno dana upisa u registar druge djelatnosti koja
se obavlja samostalnim radom,

5. ako je osuđena na bezuvjetnu kaznu zatvora od šest mjeseci, od dana
pravomoćnosti presude.

(2) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo prosvjete i
športa brisat će obavljanje športskih djelatnosti iz registra športskih
djelatnosti koje se obavljaju samostalnim osobnim radom, a osobi koja je
bila upisana u registar, izdat će rješenje o brisanju.

(3) Iz registra športskih djelatnosti koje se obavljaju samostalnim
radom brisat će se obavljanje djelatnosti u slučaju smrti osobe upisane
u registar ili na njeno traženje.

Članak 23.

Osobe koje obavljaju samostalnim radom djelatnost športske rekreacije
mogu ovu djelatnost obavljati uz ugostiteljsku djelatnost i turističku
djelatnost.

III. UDRUŽIVANJE PRAVNIH I FIZIČKIH OSOBA KOJE OBAVLJAJU ŠPORTSKE
DJELATNOSTI

Članak 24.

Radi promicanja obavljanja športskih djelatnosti i ostvarivanja drugih
zajedničkih interesa, a osobito radi sudjelovanja u športskim natjecanjima
osnivaju se športski savezi, zajednice športskih udruga i saveza i zajednice
športskih udruga i to: na razini države nacionalni športski savezi, na
razini županije i Grada Zagreba športski savezi i zajednice športskih udruga
i saveza, na razini gradova i općina mogu se osnivati zajednice športskih
klubova, odnosno športskih udruga.

Članak 25.

(1) Članovi športskih saveza iz članka 24. ovoga Zakona su športski
klubovi iz tog športa i trgovačka društva i ustanove iz članka 15. ovoga
Zakona koja obavljaju športsku djelatnost sudjelovanja u športskim natjecanjima
u tom športu.

(2) Športski savezi u županiji, odnosno Gradu Zagrebu osnivaju se ako
na njihovom području u različitim gradovima, odnosno općinama djeluju najmanje
tri člana iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Članovi nacionalnih športskih saveza su športske udruge i športski
savezi županija, odnosno Grada Zagreba istog športa.

(4) Nacionalni športski savez osniva se ako na području Republike Hrvatske
i to u različitim županijama, odnosno Gradu Zagrebu djeluju najmanje tri
člana iz stavka 1. ovoga članka.

(5) U Republici Hrvatskoj za jedan šport može se osnovati samo jedan
nacionalni športski savez.

(6) U slučaju dvojbe, mišljenje što se smatra istim športom u smislu
ovoga Zakona, daje Hrvatski olimpijski odbor.

Članak 26.

(1) Članovi zajednica športskih udruga i saveza u županiji, odnosno
Gradu Zagrebu su svi športski klubovi i trgovačka društva i ustanove iz
članka 15. ovoga Zakona i športski savezi s područja županije, odnosno
Grada Zagreba.

(2) Članovi zajednice športskih udruga koje se mogu osnivati u gradu,
odnosno općini su svi športski klubovi i trgovačka društva i ustanove iz
članka 15. ovoga Zakona na njihovu području.

(3) Članovi zajednice iz stavka 1. i 2. ovoga članka mogu biti i druge
udruge (društva športske rekreacije i sl.) čija je djelatnost od značenja
i interesa za šport.

Članak 27.

(1) Športski savezi, u svom djelokrugu na odgovarajućoj razini, osobito:
potiču i promiču odgovarajući šport, odnosno športsku aktivnost, usklađuju
aktivnosti svojih članica, organiziraju i provode sustav natjecanja, uređuju
pitanja koja se tiču registracije športaša, statusa športaša i drugih športskih
djelatnika, te disciplinske odgovornosti športaša i športskih djelatnika,
skrbe o unapređenju stručnog rada i osposobljavanju stručnih djelatnika,
te unapređenju športskih dostignuća, skrbe o vrhunskim športašima, obavljaju
i druge poslove i zadaće određene zakonom, njihovim statutima i pravilima
nacionalnog športskog saveza.

(2) Nacionalni športski savezi, osim zadaća iz stavka 1. ovoga članka,
nadgledaju svoju športsku granu, organiziraju nacionalna športska prvenstva,
skrbe o nacionalnoj športskoj ekipi, te predstavljaju svoju športsku granu
pred odgovarajućim međunarodnim športskim udruženjima.

Članak 28.

(1) Zajednice športskih udruga i saveza u svom djelokrugu osobito:

- utvrđuju i ostvaruju politiku promicanja športa na svom području,

- potiču i promiču svekoliki šport osobito šport djece i mladeži,

- usklađuju aktivnosti svojih članova,

- objedinjuju i usklađuju programe športa te daju prijedloge za izradu
programa javnih potreba u športu i skrbe o njegovom ostvarivanju,

- skrbe o vrhunskim športašima te sudjeluju u stvaranju uvjeta za njihovu
pripremu za olimpijske igre, svjetska i europska prvenstva, te druga velika
međunarodna natjecanja,

- sudjeluju u ostvarivanju programa i politike Hrvatskog olimpijskog
odbora,

- sudjeluju u unapređivanju stručnog rada i skrbe o osposobljavanju
stručnih djelatnika,

- obavljaju i druge poslove i zadaće određene zakonom, pravilima Hrvatskog
olimpijskog odbora i njihovim pravilima.

(2) Zajednice športskih udruga koje se osnuju u gradovima i općinama
obavljaju zadaće iz stavka 1. ovoga članka na svom području.

Članak 29.

(1) Kao članice nacionalnih športskih saveza mogu biti osnovane posebne
udruge u koje se udružuju pravne osobe (športski klubovi, trgovačka društva)
koji sudjeluju u športskim natjecanjima, udruge stručnih djelatnika u istome
športu (suci, treneri, zdravstveni radnici), te udruge u koje se udružuju
športaši istog športa.

(2) Profesionalni klubovi i profesionalni športaši mogu se udruživati
u posebne udruge profesionalnih klubova odnosno udruge profesionalnih športaša
ako je to moguće prema pravilima odgovarajućeg međunarodnog športskog udruženja.
Ove posebne udruge članice su nacionalnih športskih saveza.

(3) Športski klubovi invalida i druge udruge koje se osnivaju radi tjelesnih
aktivnosti i igara koje se izvode radi unapređivanja zdravlja i rekreacije
invalida udružuju se u Hrvatski športski savez invalida, koji uspostavlja
sustav, uvjete i organizaciju športskih natjecanja, te skrbi i sudjeluju
u organiziranju paraolimpijskih igara i drugih važnih međunarodnih športskih
natjecanja i priredbi u kojima sudjeluju invalidi. Hrvatski športski savez
invalida udružen je u Hrvatski olimpijski odbor.

Članak 30.

Na osnivanje, ustroj, pravni položaj, registraciju i prestanak zajednica
i saveza iz članka 24. i udruga iz članka 29. ovoga Zakona primjenjuju
se odredbe Zakona o udrugama, ako neka od tih pitanja ovim Zakonom nisu
drugačije uređena.

IV. HRVATSKI OLIMPIJSKI ODBOR

Članak 31.

(1) Hrvatski olimpijski odbor je najviše nevladino nacionalno športsko
tijelo u koje se udružuju nacionalni športski savezi i druge udruge čija
je djelatnost od značenja za promicanje športa, sukladno pravilima Hrvatskog
olimpijskog odbora.

(2) Hrvatski olimpijski odbor osniva svoje pododbore u drugim državama
u kojima žive iseljeni Hrvati, ako je to u skladu s propisima tih država.

(3) Hrvatski olimpijski odbor stvara uvjete za nesmetan razvoj športa
i olimpijskog pokreta u Republici.

(4) Hrvatski olimpijski odbor je u svom djelovanju samostalan.

Članak 32.

(1) Hrvatski olimpijski odbor pravna je osoba na čije se osnivanje,
ustroj, pravni položaj, registraciju i prestanak primjenjuju odredbe zakona
kojim su uređene udruge, ako neka od tih pitanja ovim Zakonom nisu drukčije
određena.

(2) Hrvatski olimpijski odbor ustrojava se i prema načelima olimpijskog
pokreta, Olimpijske povelje Međunarodnog olimpijskog komiteta i potrebama
hrvatskog športa.

(3) Hrvatski olimpijski odbor svojim pravilima određuje ustrojstvo i
način rada, članstvo i način ostvarivanja prava i obveza članova, način
uporabe i zaštite simbola i obilježja Međunarodnog olimpijskog komiteta
i Hrvatskog olimpijskog odbora, te druga pitanja u svezi s djelokrugom
i zadaćama Hrvatskog olimpijskog odbora iz članka 33. ovoga Zakona.

Članak 33.

Zadaće Hrvatskog olimpijskog odbora jesu:

- potiče, promiče, nadgleda i štiti svekoliki šport u Republici Hrvatskoj,

- sudjeluje u utvrđivanju i ostvarivanju politike promicanja športa
u Republici,

- predlaže program svekolikih športskih aktivnosti i posebno program
javnih potreba športa u Republici Hrvatskoj,

- skrbi i sudjeluje u organiziranju Olimpijskih igara i drugih važnih
međunarodnih športskih natjecanja i priredbi,

- usklađuje aktivnosti nacionalnih športskih saveza, i zajednica športskih
udruga i saveza u županijama i Gradu Zagrebu na ostvarivanju ukupnog programa
športa,

- provodi i skrbi o primjeni međunarodnih športskih pravila, te donosi
akte u svezi s njihovom primjenom,

- djeluje na promicanju stručnog rada u športu i skrbi o osposobljavanju
stručnih djelatnika,

- skrbi o promicanju vrhunskih športskih dostignuća hrvatskih športaša
i njihovom sudjelovanju u nacionalnim športskim ekipama na olimpijskim
i sredozemnim igrama, svjetskim i europskim prvenstvima, te drugim velikim
priredbama,

- promiče povezivanje Republike Hrvatske putem športa s drugim demokratskim
državama radi većeg zbližavanja s drugim narodima, zbližavanja športaša
i drugih sudionika na športskim priredbama,

- skrbi o širenju olimpijskih načela, etičkih i moralnih normi u športu,

- skrbi o zaštiti simbola i obilježja Međunarodnog olimpijskog komiteta
i Hrvatskog olimpijskog odbora,

- predstavlja svekoliki hrvatski šport pred Međunarodnim olimpijskim
komitetom i odgovarajućim međunarodnim športskim organizacijama i udruženjima,

- obavlja i druge zadaće koje su utvrđene ovim Zakonom, drugim propisima
i pravilima Hrvatskog olimpijskog odbora.

Članak 34.

(1) Pri Hrvatskom olimpijskom odboru postoji stalno izbrano sudište
(športska arbitraža).

(2) Športaši i druge fizičke osobe koje obavljaju športsku djelatnost,
pravne osobe koje obavljaju športsku djelatnost, te športske udruge mogu
ugovoriti nadležnost športske arbitraže za odlučivanje u sporovima nastalim
u svezi s obavljanjem športske djelatnosti.

(3) Pravilima Hrvatskog olimpijskog odbora uređuje se nadležnost, sastav
i ustroj športske arbitraže te pravila o postupku.

Članak 35.

(1) Športska arbitraža pri Hrvatskom olimpijskom odboru odlučuje o zahtjevu
za izvanredno preispitivanje odluka športskih udruga iz članka 24. ovoga
Zakona protiv kojih su iscrpljena, ili ne postoje, druga sredstva pravne
zaštite, a radi se o sporu ili pitanju od značenja za izvršavanje zadaća
Hrvatskog olimpijskog odbora, utvrđenih ovim Zakonom.

(2) Pravilima Hrvatskog olimpijskog odbora uređuje se nadležnost, sastav
i ustroj športske arbitraže te pravila o postupku u pitanjima iz stavka
1. ovoga članka.

V. FINANCIRANJE ŠPORTA I POTICAJI OBAVLJANJA ŠPORTSKIH DJELATNOSTI

Članak 36.

Osnovu financiranja športa čine prihodi koje pravne i fizičke osobe
koje obavljaju športsku djelatnost ostvare obavljanjem športske djelatnosti,
članarine, dio dobiti od priređivanja igara na sreću i sredstava kojima
jedinice lokalne samouprave i uprave i država pomažu obavljanje športskih
djelatnosti.

Članak 37.

(1) Republika Hrvatska, županije, Grad Zagreb, gradovi i općine utvrđuju
javne potrebe u športu i za njihovo ostvarivanje osiguravaju financijska
sredstva iz svog proračuna u skladu s ovim Zakonom.

(2) Pri utvrđivanju programa iz stavka 1. ovoga članka polazi se od
potreba i mogućnosti tržišnih odnosa i dostignuća u športu suvremenog svijeta.

Članak 38.

(1) Javne potrebe u športu na državnoj razini jesu aktivnosti, poslovi
i djelatnosti u svezi s:

1. poticanjem i promicanjem svekolikog športa, a osobito športa djece
i mladeži te invalida,

2. djelovanjem Hrvatskog olimpijskog odbora i nacionalnih športskih
saveza te Hrvatskog športskog saveza invalida,

3. organiziranjem i provođenjem nacionalnih prvenstava i međunarodnih
športskih natjecanja reprezentativne razine,

4. posebnom skrbi o vrhunskim športašima,

5. održavanjem i izgradnjom objekata od značenja za Republiku,

6. dodjeljivanjem Državne nagrade športa "Franjo Bučar",

7. obavljanjem stručnog nadzora u športu,

8. međunarodnim obvezama Republike Hrvatske u športu,

9. istraživačko-razvojnim i stručnim radom te obrazovnom i informacijskom
djelatnošću u športu, što predstavlja osnovu ili je u funkciji realizacije
javnih potreba iz stavka 1. točke 1. do 8. ovoga članka.

(2) Program javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka donosi Sabor Republike
Hrvatske na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, zajedno s državnim proračunom.

(3) Sredstva za zadovoljavanje javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka
koje se odnose na poticanje i promicanje svekolikog športa, djelovanje
Hrvatskog olimpijskog odbora i nacionalnih športskih saveza te Hrvatskog
športskog saveza invalida, organiziranje i provođenje nacionalnih prvenstava
i međunarodnih športskih natjecanja reprezentativne razine, posebne skrbi
o vrhunskim športašima, održavanja i izgradnje športskih objekata od značenja
za Republiku Hrvatsku, obavljanja stručnog nadzora u športu, istraživačko-razvojnog
i stručnog rada, te obrazovne i informacijske djelatnosti u športu u svezi
s naprijed označenim potrebama financiraju se iz sredstava koja čini 33,3
posto dobiti Hrvatske lutrije d.o.o. ostvarene od priređivanja igara na
sreću, koja Hrvatska lutrija doznačuje na račun Hrvatskog olimpijskog odbora,
te iz sredstava koja se osiguravaju u državnom proračunu i izdvajaju na
račun Hrvatskog olimpijskog odbora.

(4) O izvršenju programa javnih potreba i utrošku financijskih sredstava
iz stavka 3. ovoga članka, Hrvatski olimpijski odbor podnosi godišnje izvješće
Saboru Republike Hrvatske u rokovima propisanim za godišnje izvješće o
izvršenju Državnog proračuna.

(5) Sredstva za zadovoljavanje ostalih javnih potreba iz stavka 1. ovoga
članka koja se odnose na financiranje športske djelatnosti učeničkih športskih
klubova, za financiranje organiziranih tjelesnih aktivnosti koje se izvode
radi unapređenja zdravlja i tjelesnog stanja djece i mladeži te invalida,
dodjeljivanje Državne nagrade športa "Franjo Bučar" i za međunarodne obveze
Republike Hrvatske u športu osiguravaju se u državnom proračunu i izdvajaju
na račun Ministarstva prosvjete i športa, a sredstva namijenjena za financiranje
športske djelatnosti studentskih športskih klubova osiguravaju se u državnom
proračunu, a izdvajaju na račun Ministarstva znanosti i tehnologije.

Članak 39.

(1) Javne potrebe u športu za koje se sredstva osiguravaju i iz proračuna
županije, Grada Zagreba, grada i općine, jesu aktivnosti, poslovi i djelatnosti,
za koje je određeno da su lokalnog značenja, u svezi s:

1. poticanjem i promicanjem športa,

2. provođenjem dijela programa tjelesne i zdravstvene kulture djece
i mladeži,

3. djelovanjem športskih saveza i zajednice športskih udruga i saveza
u županiji i Gradu Zagrebu, odnosno zajednice športskih udruga u gradu,
odnosno općini,

4. djelovanjem općinskih, odnosno gradskih športskih saveza i udruženja
športskih organizacija i saveza,

5. treningom, organiziranjem i provođenjem sustava domaćih i međunarodnih
natjecanja, te općom i posebnom zdravstvenom zaštitom športaša,

6. športsko-rekreacijskim aktivnostima građana, kao i drugim športskim
aktivnostima koje su u funkciji unapređenja i čuvanja zdravlja i postizanja
psihofizičke sposobnosti pučanstva,

7. tjelesnom kulturom i športskim aktivnostima invalida i drugih osoba
oštećena zdravlja,

8. održavanjem i izgradnjom objekata od značenja za županiju, Grad Zagreb,
grad i općinu,

9. stručnim radom u športu, te obrazovnom i informacijskom djelatnošću
u športu, što predstavlja osnovu ili je u funkciji realizacije javnih potreba
iz stavka 1. točke 1. do 7. ovoga članka.

(2) Program javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka na prijedlog poglavarstva
donosi predstavničko tijelo županije, Grada Zagreba, grada i općine, zajedno
s godišnjim proračunom.

(3) Sredstva za zadovoljavanje javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka
izdvajaju se iz proračuna županije, Grada Zagreba, grada i općine na račun
zajednice športskih udruga i saveza u županiji, Gradu Zagrebu i gradu,
odnosno športskih udruga u općini.

(4) O izvršenju programa javnih potreba iz stavka 2. ovoga članka i
utrošku financijskih sredstava iz stavka 3. ovoga članka, zajednice športskih
udruga i saveza u županiji, Gradu Zagrebu i gradu, odnosno športskih udruga
u općini, podnose godišnje izvješće predstavničkom tijelu županije, Grada
Zagreba, grada i općine u rokovima propisanim za godišnje izvješće o izvršenju
proračuna županije, Grada Zagreba, grada i općine.

Članak 40.

Ministar financija propisat će neoporezivi dio naknada i drugih davanja
iz članka 13. ovoga Zakona.

Članak 41.

(1) Kod fizičkih i pravnih osoba koje su porezni obveznici poreza na
dohodak odnosno poreza na dobit, u izdatke koji umanjuju poreznu osnovicu
spadaju svi odljevi dobara s novčanom vrijednošću (novac, stvari i usluge)
izvršeni bez naknade udrugama, ustanovama i trgovačkim društvima, koji
obavljaju športsku djelatnost.

(2) Izdaci iz stavka 1. ovoga članka priznaju se obveznicima poreza
na dohodak godišnje do iznosa od 50.000,00 kuna, a obveznicima poreza na
dobit godišnje do iznosa od 500.000,00 kuna. Na prijedlog ministra prosvjete
i športa, ministar financija može odobriti sponzoriranje i preko ovih iznosa,
samo za sponzoriranje nacionalnih reprezentacija.

VI. ŠPORTSKA NATJECANJA I ŠPORTSKE PRIREDBE

Članak 42.

(1) Načela i osnovne uvjete sustava športskih natjecanja u Republici
Hrvatskoj utvrđuje Hrvatski olimpijski odbor.

(2) Sustav, uvjete i organizaciju športskih natjecanja u pojedinoj športskoj
grani utvrđuje nacionalni športski savez u skladu s odredbama ovoga Zakona,
s načelima i osnovnim uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, te pravilima
športa i normama međunarodnih športskih udruženja.

(3) Odluku o organizaciji športskih natjecanja za područje jedne ili
više općina, odnosno Grada Zagreba, u skladu s aktom iz stavka 2. ovoga
članka, donose i organiziraju natjecanja športski savezi osnovani za ta
područja, a za područje Republike nacionalni športski savez.

Članak 43.

(1) Natjecanje u pojedinom športu organizira i vodi nacionalni športski
savez.

(2) Nacionalni športski savez može povjeriti vođenje natjecanja pojedinoj
udrugi iz članka 29. ovoga Zakona ili za pojedina natjecanja županijskim
športskim savezima.

(3) Nacionalni športski savez može uspostaviti poseban sustav športskog
natjecanja u kolektivnim športovima u kojem sudjeluju samo profesionalni
klubovi, trgovačka društva i ustanove koji ispunjavaju posebno određene
uvjete u pogledu količine (kapaciteta) športskih objekata i financijskog
statusa (minimalni kapital).

(4) Udruga profesionalnih klubova, trgovačka društva i ustanove utvrđuje
prijedlog sustava natjecanja u kojem sudjeluju samo profesionalni klubovi
i dostavlja ga radi donošenja nacionalnom športskom savezu uz prethodno
pribavljeno mišljenje udruge profesionalnih športaša.

(5) Pravilima kojima se uređuje sustav športskih natjecanja mora se
propisati da se novi sustav športskog natjecanja kao i promjena postojećeg
sustava športskog natjecanja ne može početi primjenjivati prije nego prođe
najmanje godina dana od dana donošenja odluke o novom sustavu odnosno promjeni
sustava športskog natjecanja.

Članak 44.

U sustav kup natjecanja mogu, izuzetno od odredbe članka 8. stavka 3.
ovoga Zakona, na svim razinama natjecanja, zajedno sa športskim klubovima
koji športsku djelatnost obavljaju amaterski sudjelovati i športski klubovi
koji športsku djelatnost obavljaju profesionalno te ustanove i trgovačka
društva koje obavljaju natjecateljsku športsku djelatnost.

Članak 45.

(1) Za športske klubove te ustanove i trgovačka društva koja obavljaju
športsku djelatnost mogu u međunarodnim športskim natjecanjima nastupati
strani državljani shodno propisima međunarodnih športskih udruga i Povelje
Međunarodnog olimpijskog odbora.

(2) Strani državljani mogu nastupati za športske klubove te ustanove
i trgovačka društva koja obavljaju natjecateljsku športsku djelatnost i
na športskim natjecanjima na razini države, ako je to određeno aktom nacionalnog
športskog saveza.

Članak 46.

(1) Športska priredba (festival, smotra, susret, igre i sl.) je organizirana
tjelesna aktivnost ili igra, koja se ne izvodi kao službeno natjecanje
prema određenim pravilima, već se izvodi u cilju popularizacije športa
ili u svezi s obilježavanjem nekog događaja.

(2) Športske priredbe organiziraju se u skladu s pravilima koja određuje
nacionalni športski savez. Na organiziranje športske priredbe odgovarajuće
se primjenjuju odredbe članka 42. do 45. ovoga Zakona.

Članak 47.

(1) Športski klubovi, ustanove i trgovačka društva i fizičke osobe koje
obavljaju športsku djelatnost mogu sudjelovati u međunarodnim športskim
natjecanjima i na međunarodnim športskim priredbama samo uz prethodnu suglasnost
nacionalne športske udruge.

(2) Prijedlog za održavanje Olimpijskih igara, svjetskih i europskih
prvenstava, Sredozemnih igara i Svjetskih studentskih igara daje Hrvatski
olimpijski odbor.

(3) Za održavanje Olimpijskih igara, svjetskih, europskih i regionalnih
športskih natjecanja i međunarodnih športskih priredaba na teritoriju Republike
Hrvatske potrebna je suglasnost Vlade Republike Hrvatske.

(4) Međunarodna športska natjecanja i međunarodne športske priredbe
organiziraju se u skladu s ovim Zakonom i u skladu s uvjetima koje propisuju
međunarodna športska udruženja.

Članak 48.

(1) Organizatori športskog natjecanja i športske priredbe dužni su organizirati
njihovo održavanje sukladno propisima o mirnom okupljanju građana.

(2) Organizatori športskog natjecanja i športske priredbe dužni su osigurati
pružanje hitne medicinske pomoći za vrijeme trajanja športskog natjecanja,
odnosno športske priredbe. U vrijeme trajanja športskog natjecanja, odnosno
športske priredbe uračunava se i najmanje 30 minuta prije početka, odnosno
nakon završetka natjecanja športskog natjecanja, odnosno športske priredbe.

Članak 49.

(1) U športskom natjecanju ili športskoj priredbi ne može sudjelovati
osoba za koju nije najmanje šest mjeseci prije športskog natjecanja ili
priredbe utvrđena opća zdravstvena sposobnost, a kada je to propisano i
posebna zdravstvena sposobnost.

(2) Opću i posebnu zdravstvenu sposobnost utvrdit će liječnik s odgovarajućom
edukacijom iz športske medicine, kojeg odredi predsjedništvo športskog
saveza županije, općine ili grada. Iznimno, u slučaju da takvog profila
liječnika nema, utvrđivanje posebne zdravstvene sposobnosti određuje specijalist
medicine rada.

(3) Troškove utvrđivanja zdravstvene sposobnosti športaša snosit će
odgovarajuća športska udruga ili športaš koji obavlja samostalnu djelatnost.

Članak 50.

(1) Športaš i drugi sudionik u obavljanju športske djelatnosti ne može
se obvezivati na obuku (pripremu), športsko natjecanje ili športsku priredbu,
ako nadležni liječnik utvrdi zdravstvenu nesposobnost ili opasnost od pogoršanja
zdravstvenog stanja.

(2) Športašima i drugim sudionicima u športskim aktivnostima ne smiju
se davati, niti oni smiju uzimati nedopuštena stimulativna sredstva, niti
primjenjivati postupke koji su u suprotnosti s pravilima Hrvatskog olimpijskog
odbora i Međunarodnog olimpijskog komiteta. Športaši i drugi sudionici
u športskim aktivnostima obavezni su dozvoliti obavljanje dopinške kontrole.

VII. ŠPORTSKI OBJEKTI

Članak 51.

(1) Športskim objektima u smislu ovoga Zakona, smatraju se zatvoreni
i otvoreni objekti kao i prirodne uređene površine koje udovoljavaju uvjetima
za obavljanje športske djelatnosti. Športskim objektima ne smatraju se
prostori koji služe obavljanju drugih djelatnosti, a povremeno se koriste
i za obavljanje športskih djelatnosti. Da li se neki objekt smatra športskim
objektom, u slučaju sumnje, određuje ministar prosvjete i športa.

(2) Radi planske izgradnje i obnove objekata te promicanja športa na
određenom području, u postupku prostornog planiranja i uređivanja prostora,
izrađuje se sustav športskih objekata.

(3) Ministarstvo prosvjete i športa, uz prethodno pribavljeno mišljenje
Ministarstva graditeljstva, prostornog uređenja i stanovanja, propisuje
prostorne uvjete, standarde i normative za izradu sustava športskih objekata.

(4) Pri planiranju izgradnje stambenih naselja, obvezno se planira izgradnja
športskih objekata koji služe djeci, mladeži i građanima za športska natjecanja
i športsku rekreaciju.

Članak 52.

Radi planske izgradnje, obnove i održavanja športskih objekata, kao
dio dokumenata prostornog uređenja u prostornim planovima županija, Grada
Zagreba, gradova, odnosno općina, kao njihov sastavni dio obvezno se u
odluci o donošenju prostornog plana utvrđuje sustav športskih objekata
i odredbe njegove izrade i provedbe.

Članak 53.

(1) Športski objekti projektiraju se, grade, opremaju i održavaju, pored
uvjeta koje propisuje ministar graditeljstva, prostornog uređenja i stanovanja
i prema uvjetima koje propisuje ministar prosvjete i športa.

(2) Zahtjevu za dobivanje građevinske dozvole za izgradnju športskog
objekta investitor je dužan priložiti suglasnost o usklađenosti glavnog
projekta s uvjetima iz stavka 1. ovoga članka koju izdaje Ministarstvo
prosvjete i športa.

Članak 54.

Za uređena skijališta i kupališta uvjete koji se odnose na sigurnost
korisnika i posjetitelja, a koji nisu uređeni drugim propisima, svojim
aktom propisuje ministar prosvjete i športa.

Članak 55.

(1) Športski objekti od osobitog interesa za Republiku Hrvatsku su Hrvatski
olimpijski centar "Bjelolasica" i "Automotodrom-Grobnik".

(2) Interes iz stavka 1. ovoga članka ostvaruje se osobito kroz ovlast
Vlade Republike Hrvatske da zajedno s drugim pravnim osobama koje drže
u vlasništvu nekretnine koje čine ove športske objekte osnuje trgovačka
društva za obavljanje športske djelatnosti, pri čemu Republika Hrvatska
mora imati više od polovine udjela ili dionica na temelju uloženih nekretnina
ili novčanih sredstava.

Članak 56.

(1) Jedinice lokalne samouprave koje su vlasništvo športskih objekata
stekle na temelju članka 88. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu
("Narodne novine", br. 77/95.) samostalno odlučuju o upravljanju, korištenju
i održavanju tih športskih objekata.

(2) Za korištenje športskih objekata naknada komunalnih usluga plaća
se u visini naknade utvrđenoj za domaćinstva.

VIII. DRŽAVNA NAGRADA ŠPORTA "FRANJO BUČAR"

Članak 57.

(1) Državna nagrada športa "Franjo Bučar" (u daljnjem tekstu: Državna
nagrada) najviše je priznanje koje Republika Hrvatska dodjeljuje športašima
i drugim fizičkim osobama koje sudjeluju u obavljanju športskih djelatanosti,
te pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju športsku djelatnost. Državna
nagrada se može dodijeliti i drugim pravnim i fizičkim osobama zaslužnim
za razvoj športa u Republici Hrvatskoj.

(2) Državna nagrada se dodjeljuje u vidu medalje s likom Franje Bučara,
posebne diplome i novčane nagrade.

Članak 58.

(1) Državna nagrada se dodjeljuje kao nagrada za životno djelo i kao
godišnja nagrada.

(2) Državna nagrada za životno djelo dodjeljuje se pojedincima za njihov
trajni doprinos u promicanju športa.

(3) Godišnja nagrada dodjeljuje se fizičkim i pravnim osobama za športska
ostvarenja postignuta tijekom godine ili za drugi osobito značajan godišnji
doprinos u promicanju športa.

(4) Godišnje se mogu dodijeliti najviše dvije nagrade za životno djelo.

(5) Državna nagrada dodjeljuje se u povodu obljetnice rođenja Franje
Bučara, u studenome mjesecu za tekuću godinu.

Članak 59.

(1) Odluku o dodjeli Državne nagrade donosi Odbor Državne nagrade športa
"Franjo Bučar" (u daljnjem tekstu: Odbor Državne nagrade).

(2) Predsjednika i osam članova Odbora Državne nagrade imenuje, na prijedlog
ministra prosvjete i športa, Sabor Republike Hrvatske iz reda uglednih
športaša i drugih športskih i javnih djelatnika, na vrijeme od četiri godine.

Članak 60.

Ministar prosvjete i športa donosi Pravilnik o Državnoj nagradi športa
"Franjo Bučar" kojim pobliže uređuje uvjete za dodjelu Državne nagrade,
način rada Odbora Državne nagrade i druga pitanja značajna za dodjelu Državne
nagrade.

Članak 61.

Dodjela Državne nagrade "Franjo Bučar" od nacionalnog je interesa i
sredstva potrebna za dodjelu Državne nagrade se osiguravaju u Državnom
proračunu Republike Hrvatske.

IX. UČENIČKI I STUDENTSKI ŠPORTSKI KLUBOVI TE ŠPORTSKA DJELATNOST
INVALIDA

Članak 62.

(1) U osnovnim i srednjim školama osnivaju se učenički športski klubovi
radi provođenja vannastavnih športskih aktivnosti učenika.

(2) Učeničke športske klubove osnivaju školski odbori.

(3) Učenički športski klubovi nisu pravne osobe i djeluju u sastavu
osnovnih odnosno srednjih škola. Učenički športski klubovi svoje aktivnosti
provode sukladno ovom Zakonu i propisima kojima se uređuje osnovno odnosno
srednje školstvo.

(4) Aktivnost učeničkih športskih klubova financira se iz državnog proračuna,
gradskog i općinskog.

(5) Radi provođenja športskih natjecanja učenički športski klubovi udružuju
se u županijske saveze i saveze za područje Grada Zagreba, koji se udružuju
u nacionalne udruge školskih športskih klubova.

Članak 63.

Radi utvrđivanja sustava natjecanja učeničkih športskih klubova pri
Ministarstvu prosvjete i športa ustrojava se Hrvatski školski športski
savez, koji ima položaj zavoda u sastavu Ministarstva i kojima rukovodi
pomoćnik ministra prosvjete i športa, nadležan za šport.

Članak 64.

(1) Studenti visokih učilišta mogu se udruživati u studentske športske
klubove, na čije se osnivanje, ustroj, pravni položaj, registraciju i prestanak
primjenjuju odredbe zakona kojim su uređene udruge.

(2) Studentski športski klubovi mogu se udruživati u zajednice studentskih
športskih klubova koje mogu uspostavljati poseban sustav športskih natjecanja
studentskih športskih klubova i određivati uvjete i organizaciju ovih športskih
natjecanja.

(3) Upravno vijeće visokih učilišta utvrđuje pod kojim uvjetima studentski
športski klubovi mogu za obavljanje svojih aktivnosti koristiti prostor
visokih učilišta.

Članak 65.

(1) U udrugama osoba s invalidnošću, centrima odgoja i obrazovanja,
centrima za rehabilitaciju i resocijalizaciju osoba s invalidnošću osnivaju
se športski klubovi za provođenje specifičnih športsko rekreativnih aktivnosti.

(2) Aktivnosti klubova iz stavka 1. ovoga članka financiraju se iz državnog
proračuna te proračuna jedinica lokalne uprave i samouprave.

X. NADZOR I DRUGE OVLASTI MINISTARSTVA PROSVJETE I ŠPORTA

Članak 66.

(1) Inspekcijski nadzor nad pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju
športske djelatnosti vrši Ministarstvo prosvjete i športa.

(2) Upravni nadzor nad pravnim i fizičkim osobama koje u obavljanju
športske djelatnosti izdaju potvrde iz članka 9. ovoga Zakona vrši Ministarstvo
prosvjete i športa.

Članak 67.

Nadzor nad zakonitošću rada športskih udruga, športskih saveza i zajednice
športskih udruga i saveza i drugih pravnih osoba koje se bave športskom
djelatnošću, obavlja upravno tijelo nadležno za poslove športa županije,
odnosno Grada Zagreba na području koje je sjedište športskih udruga, športskih
saveza i zajednice športskih udruga i saveza, te drugih pravnih osoba koje
obavljaju djelatnost športa.

Članak 68.

(1) Ministarstvo prosvjete i športa uspostavlja i vodi evidencije:

1. pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju športske djelatnosti,

2. učeničkih športskih klubova,

3. nakladničke djelatnosti o športu.

(2) Ministarstvo znanosti i tehnologije uspostavlja i vodi evidencije:

1. studentskih športskih klubova

(3) Hrvatski olimpijski odbor vodi evidencije:

1. športskih udruga, zajednica športskih udruga, zajednica športskih
udruga i saveza i športskih saveza,

2. športskih objekata,

3. športskih natjecanja i športskih priredbi,

4. međunarodnih športskih natjecanja i međunarodnih športskih priredaba,

5. znanstveno-istraživačkog i stručnog rada u športu,

6. nakladničke djelatnosti u športu,

7. financijskog poslovanja u športu.

(4) Nacionalni športski savezi i druge udruge vode evidencije:

1. športaša i drugih sudionika u športu,

2. natjecanja i športskih priredbi,

3. športskih objekata

4. financijskog poslovanja u športu.

(5) Ministar prosvjete i športa propisati će oblik i sadržaj evidencija
iz ovoga članka.

XI. KAZNENE ODREDBE

Članak 69.

(1) Novčanom kaznom od 30.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna ili fizička osoba:

1. ako započne obavljati športsku djelatnost prije nego Ministarstvo
prosvjete i športa utvrdi da imaju propisane športske objekte i športsku
opremu i ispunjavaju druge propisane uvjete (članak 7. stavak 5.),

2. ako izda potvrdu o postignutom stupnju obučenosti poznavanja određenih
tjelesnih aktivnosti i igara, suprotno zakonu (članak 9. stavak 1.),

3. ako športske priredbe ne organizira u skladu s pravilima koja određuje
nacionalni športski savez (članak 46. stavak 2.),

4. ako športsko natjecanje i športske priredbe ne organizira sukladno
propisima o mirnom okupljanju građana (članak 48. stavak 1.),

5. ako ne osigura pružanje hitne medicinske pomoći za vrijeme trajanja
športskog natjecanja odnosno športske priredbe (članak 48. stavak 2.),

6. ako omogući da u športskom natjecanju ili športskoj priredbi sudjeluje
osoba za koju nije najmanje šest mjeseci prije športskog natjecanja ili
priredbe utvrđena opća zdravstvena sposobnost, a kada je to propisano i
posebna zdravstvena sposobnost (članak 49.),

7. ako obveže športaša ili drugog sudionika u obavljanju športske djelatnosti
na obuku, športsko natjecanje ili športsku priredbu za vrijeme bolesti
ili ozljede koja može utjecati na njegovo zdravstveno stanje (članak 50.
stavak 1.),

8. ako daje športašima i drugim sudionicima u športskim aktivnostima
nedopuštena stimulativna sredstva (članak 50. stavak 2).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom od 3.000,00 do 20.000,00 kuna.

Članak 70.

(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 150.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj športski klub:

1. ako svojim članovima, te stranim osobama daje naknade, nagrade i
potpore, besplatno korištenje objekata i opreme koja nisu utvrđena općim
aktom športskog kluba sukladno zakonu (članak 13. stavak 4.),

2. koji omogući profesionalno sudjelovanje u športskim natjecanjima,
osim u športskim natjecanjima na državnoj razini ili međunarodnim natjecanjima,
te u slučaju iz članka 8. stavka 4. ovoga Zakona (članak 8. stavak 3.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u športskom klubu novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 kuna.

Članak 71.

Novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba
koja započne obavljati športske djelatnosti prije upisa u registar športskih
djelatnosti ili nastavi obavljati športsku djelatnost nakon brisanja iz
registra športskih djelatnosti (članak 21., članak 22. stavak 2. i 3.).

Članak 72.

(1) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se športski
klub, ustanova i trgovačko društvo:

1. ako dopusti stranom državljaninu nastupanje na međunarodnim športskim
natjecanjima suprotno propisima međunarodnih športskih udruga i Povelje
Međunarodnog olimpijskog odbora (članak 45. stavak 1.),

2. ako dopusti stranom državljaninu nastupanje na športskim natjecanjima
na razini države, ako to nije određeno aktom nacionalnog športskog saveza
(članak 45. stavak 2.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom od 500,00 do 1.000,00 kuna.

Članak 73.

(1) Fizička osoba koja sudjeluje u športskom natjecanju ili športskoj
priredbi, a nema najmanje šest mjeseci prije športskog natjecanja ili priredbe
utvrđenu opću i zdravstvenu sposobnost, a kad je to propisano i posebnu
zdravstvenu sposobnost (članak 49.) kaznit će se novčanom kaznom od 1.000,00
do 5.000,00 kuna.

(2) Ako športaš ili drugi sudionik u športskim aktivnostima uzima nedopuštena
stimulativna sredstva ili ne dozvoljava obavljanje dopunske kontrole (članak
50. stavak 2.) kaznit će se:

a) prvi put kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna,

b) drugi i svaki sljedeći put diskvalifikacijom i zabranom bavljenja
svim športskim aktivnostima u trajanju od 1 do 3 godine.

XII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 74.

(1) Ministar prosvjete i športa dužan je propise iz članka 7. stavka
2., članka 9. stavka 2., članka 20. stavka 1., članka 51. stavka 3., članka
53. stavka 1. i članka 68. stavka 5. ovoga Zakona donijeti u roku od 60
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Ministar prosvjete i športa i nadležni ministri dužni su propise
iz članka 7. stavka 3. i članka 20. stavka 2. ovoga Zakona donijeti u roku
od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Ministar financija donijet će propis iz članka 40. ovoga Zakona
u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 75.

(1) Hrvatski olimpijski odbor će pravila iz članka 5. stavka 2., članka
32. stavka 3., članka 34. stavka 3. i članka 42. stavka 1. ovoga Zakona
donijeti u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Nadležni nacionalni športski savezi dužni su opće akte iz članka
7. stavka 1. i članka 42. stavka 1. ovoga Zakona donijeti u roku od 90
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Športski klubovi dužni su opći akt iz članka 13. stavka 4., odnosno
članka 14. stavka 5. ovoga Zakona donijeti u roku od 90 dana od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Članak 76.

Nacionalni športski savezi dužni su sustav, uvjete i organizaciju športskih
natjecanja, donošenjem općih akata iz članka 42. stavka 2. ovoga Zakona,
uskladiti s odredbama ovoga Zakona u roku od 90 dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 77.

Športski klubovi i druge športske udruge dužne su svoje statute uskladiti
s odredbama ovoga Zakona u rokovima u kojima su dužne svoje statute uskladiti
s odredbama zakona kojim se uređuju udruge.

Članak 78.

Do donošenja podzakonskih propisa iz članka 74. i općih akata iz članka
75. i 76. ovoga Zakona primjenjuju se postojeći propisi i postojeći akti
kojima su uređena pitanja koja se trebaju urediti propisima iz članka 74.
i općim aktima iz članaka 75. i 76. ovoga Zakona.

Članak 79.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o športu
("Narodne novine", br. 60/92., 25/93., 11/94. i 77/95.).

Članak 80.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 620-01/97-02/01
Zagreb, 3. listopada 1997.

ZASTUPNIČKI DOM
SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
Zastupničkog doma Sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 111/1997-1670