## Zakon o zaštiti tajnosti podataka

### NN 108/1996 (23.12.1996.), Zakon o zaštiti tajnosti podataka

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAŠTITI TAJNOSTI PODATAKA**

Proglašavam Zakon o zaštiti tajnosti podataka, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 13. prosinca 1996.

Broj: 01-96-2214/1 Zagreb, 19. prosinca 1996.

Predsjednik Republike Hrvatske

dr. Franjo Tuđman, v. r.

---

## **ZAKON**

### **O ZAŠTITI TAJNOSTI PODATAKA**

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom propisuju pojam, vrste i stupnjevi tajnosti te mjere
i postupci za utvrđivanje, uporabu i zaštitu tajnih podataka.

Članak 2.

Tajna je podatak koji je zakonom, drugim propisom, općim aktom ili drugim
aktom nadležnog tijela donesenim na temelju zakona, određen tajnim.

Podaci u smislu ovoga Zakona su dokumenti te njihov sadržaj i prilozi,
predmeti, objekti, mjere ili postupci, kao i usmena priopćenja ili informacije
povjerljive naravi iznijeti u radu tijela državne vlasti jedinica lokalne
samouprave i uprave, ustanova i pravnih osoba koje imaju javne ovlasti
(u daljnjem tekstu: javnih tijela) te drugih pravnih osoba.

Dokumenti u smislu ovoga Zakona su svi pisani sastavci (akti, tablice,
grafikoni, nacrti, crteži i slično).

Predmeti u smislu ovoga Zakona su makete, modeli, uzorci, fotografije,
filmovi, mikrofilmovi, te drugi zapisi koji su svjetlosno, zvukovno, strojno,
ručno ili na drugi način zabilježeni na određenoj podlozi.

Objekti u smislu ovoga Zakona su sve vrste građevnih objekata, nadzemnih
i podzemnih gradnji kao i drugi umjetni ili prirodni objekti (zgrade, ceste,
tuneli, mostovi, jame, zračne luke, pomorske i riječne luke i pristaništa,
prostorije u kojima se čuvaju ratna sredstva, tvoriva, planovi, kriptološka
sredstva i dokumenti, prirodni podzemni prolazi, prokopi i slično).

Mjere i postupci u smislu ovoga Zakona su sve vrste naloga, zapovjedi,
naredbi, uputa, priopćenja i drugih poduzetih radnji službenih osoba.

II. VRSTE TAJNI I OZNAČAVANJE TAJNOSTI

Članak 3.

Prema vrsti tajne podaci su državna, vojna, službena, poslovna ili profesionalna
tajna.

Prema stupnju tajnosti podaci mogu biti državna tajna, vrlo tajni, tajni
i povjerljivi.

Članak 4.

Na dokumentima koji sadrže tajne podatke označava se na vidljivom mjestu
vrsta tajne i stupanj tajnosti.

Oznake tajnosti dokumenata koji sadrže tajne podatke imaju i svi njihovi
prilozi.

Elektronske baze podataka koje sadrže tajne podatke moraju biti označene
određenom vrstom i stupnjem tajnosti te osigurane lozinkom od neovlaštenog
pristupa.

Prije usmenog priopćavanja tajnih podataka daje se prethodno upozorenje
o tajnosti koje ima istu važnost kao i pisano utvrđena vrsta tajne i stupanj
tajnosti. Ako je to prema prilikama moguće, službena zabilješka o tom priopćenju
sastavit će se i u pisanom obliku i priložiti spisu predmeta koji sadrži
tajne podatke.

Članak 5.

Podaci za koje je nadležno javno tijelo utvrdilo da predstavljaju državnu
tajnu označavaju se oznakom "Državna tajna".

Podaci za koje su nadležna javna tijela, odnosno druge pravne osobe
utvrdile da predstavljaju vojnu, službenu ili poslovnu tajnu mogu imati
stupanj tajnosti "Vrlo tajno", "Tajno" ili "Povjerljivo"
i označavaju se odgovarajućom oznakom vrste i stupnja tajnosti.

III. DRŽAVNA TAJNA

Članak 6.

Državna tajna su podaci koji su zakonom, drugim propisom ili općim aktom
nadležnog tijela donesenim na temelju zakona određeni državnom tajnom,
te otkrivanjem kojih bi nastupile štetne posljedice za nacionalnu sigurnost
ili nacionalni interes Republike Hrvatske.

Članak 7.

Državna tajna, u smislu ovoga Zakona, su naročito podaci koji se odnose
na:

1. vojne, političke, gospodarske i druge procjene od osobite važnosti
za obranu, nacionalnu sigurnost ili nacionalne interese Republike Hrvatske,

2. planove obrane, mobilizacijske planove i ratni ustroj Republike Hrvatske,

3. planove obrane trgovačkih društava i drugih pravnih osoba koje su
od osobitog značenja za obranu Republike Hrvatske, planovi proizvodnje
oružja, ratne tehnike i streljiva te pobliži podaci o provedbi tih planova,

4. vrste, ukupne količine i razmještaj robnih zaliha nužnih u slučaju
rata te na mogućnosti ratne proizvodnje,

5. stožerne raščlambe i ocjene stanja priprema za obranu Republike Hrvatske,

6. planove priprema i uređenja državnog teritorija za potrebe obrane
Republike Hrvatske,

7. objekte od osobitog značenja za nacionalnu sigurnost i obranu Republike
Hrvatske,

8. znanstvene i tehničke izume od osobitog značenja za nacionalnu sigurnost
i obranu Republike Hrvatske,

9. procjene, raščlambe i pojedine djelatnosti obavještajnih tijela i
službi sigurnosti od osobitog značenja za nacionalnu sigurnost i obranu
Republike Hrvatske,

10. ustroj sustava kriptološke zaštite, kriptološke sustave, planove,
sredstva, pravila i postupke provedbe kriptozaštite za potrebe javnih tijela
te drugih pravnih osoba od posebnog značenja za Republiku Hrvatsku,

11. podatke o ukupnom stanju rudnih zaliha od strategijskog značenja
za Republiku Hrvatsku - zalihe obojenih, rijetkih ili plemenitih metala,
radioaktivnih elemenata, plina i nafte,

12. otkrića i pronalasci koji imaju veliko vojno i znanstveno te gospodarsko
značenje,

13. podaci o ustroju, sastavu, brojnosti, opremljenosti i razmještaju
djelatnika obavještajnih službi, oružanih snaga i redarstvenih vlasti Republike
Hrvatske.

IV. VOJNA TAJNA

Članak 8.

Vojna tajna su podaci koji su zakonom, drugim propisom, općim aktom
ili aktom nadležnog tijela donesenim na temelju zakona proglašeni vojnom
tajnom.

Članak 9.

Vojna tajna stupnja tajnosti "Vrlo tajno", u smislu ovoga
Zakona, su naročito podaci koji se odnose na:

1. planove obrane i mobilizacijske planove jedinica lokalne uprave i
samouprave te jedinice lokalne samouprave,

2. na planove obrane i ratni ustroj javnih tijela i drugih pravnih osoba
od posebnog značenja za obranu,

3. na ustroj službe, planove, sredstva i sustav ratnih veza,

4. na planove ustroja i djelovanja službe motrenja i obavješčivanja,

5. na vrste, ukupne količine i razmještaj robnih zaliha jedinica lokalne
uprave i samouprave te jedinice lokalne samouprave,

6. na istraživanje geološkog sastava zemljišta, geomagnetizma, hidroloških
karakteristika terena i parametara mora od posebnog značenja za obranu,

7. na znanstvene i tehničke izume i pronalaske značajne za obranu,

8. na raščlambe i ocjene stanja priprema pojedinih javnih tijela, trgovačkih
društava i drugih pravnih osoba od posebnog značenja za obranu,

9. na izvješća s inspekcijskih nadgleda o stanju obrambenih priprema,

10. na ratne propise i druge propise značajne za obranu,

11. na planirano izmještanje, rušenje ili onesposobljavanje objekata
te materijalno-tehničkih i drugih sredstava,

12. na dužnosti i radna mjesta od posebnog značenja za obranu koje treba
štititi primjenom posebnih sigurnosnih mjera.

Članak 10.

Vojna tajna stupnja "Tajno", u smislu ovoga Zakona, su naročito
podaci koji se odnose na:

1. kartografska izdanja od posebnog značenja za obranu,

2. zračne snimke od posebnog značenja za obranu,

3. objekte od posebnog značenja za obranu,

4. na dužnosti i radna mjesta od značenja za obranu.

Članak 11.

Vojna tajna stupnja "Povjerljivo", u smislu ovoga Zakona,
su podaci koji se odnose na obranu namijenjeni za službene potrebe javnih
tijela, a po svom značenju nisu tajni podaci iz članka 9. i 10. ovoga Zakona.

V. SLUŽBENA TAJNA

Članak 12.

Službena tajna su podaci koji su prikupljeni i koriste se za potrebe
javnih tijela, a koji su zakonom, drugim propisom ili općim aktom nadležnog
tijela donesenim na temelju zakona proglašeni službenom tajnom.

VI. OSOBE OVLAŠTENE ZA UTVRĐIVANJE DRŽAVNE, VOJNE I SLUŽBENE
TAJNE TE STUPNJA TAJNOSTI

Članak 13.

Čelnici javnih tijela te ovlašteni dužnosnici Republike Hrvatske posebnim
će rješenjem, u granicama svojih ovlasti, sukladno zakonu, drugom propisu
ili općem aktu nadležnog tijela utvrditi vrstu i stupanj tajnosti podataka,
odrediti posebne zaštitne mjere, kao i osobe koje će biti upoznate s tajnim
podacima.

Osobe naznačene u stavku 1. ovoga članka mogu svoju ovlast prenijeti
na svoga zamjenika ili pomoćnika. Ovlast iz ovoga stavka izdaje se u pisanom
obliku.

VII. ZAŠTITA DRŽAVNE, VOJNE I SLUŽBENE TAJNE

Članak 14.

Posebnim propisima o zaštiti državne, vojne i službene tajne iz članka
13. stavka 1. ovoga Zakona određuju se zaštitne mjere, a osobito glede:

- utvrđivanja vrste tajne i stupnja tajnosti,

- načina i mjesta označavanja tajnosti,

- trajanja tajnosti,

- obveze prethodnog upozorenja o tajnosti podataka koji će se iznositi
na službenim skupovima, sjednicama ili drugim oblicima skupnog rada,

- drugih mjera zaštite tajnih podataka, ovisno o djelokrugu rada odnosno
mjestu nastanka, obrade ili čuvanja tajnog podatka.

Članak 15.

O nastanku, priopćavanju, dostavi i uporabi podataka koji su državna,
vojna ili službena tajna vodi se poseban očevidnik.

Sadržaj i način vođenja očevidnika iz stavka 1. ovoga članka propisuje
uredbom Vlada Republike Hrvatske.

Članak 16.

Ako tajni podatak nestane ili bude otkriven, čelnici javnih tijela i
drugi dužnosnici Republike Hrvatske te ovlaštene osobe u drugim pravnim
osobama u kojima je tajni podatak nestao ili je neovlašteno otkriven, odmah
pokreću postupak za utvrđivanje okolnosti uz koje je došlo do nestanka,
odnosno otkrivanja tajnog podatka, osiguravaju očuvanje tragova te poduzimaju
mjere potrebne za otklanjenje mogućih štetnih posljedica i o tome izvješćuju:

- Ured za nacionalnu sigurnost, ako se radi o podatku koji je utvrđen
državnom tajnom te vojnom ili službenom tajnom stupnja tajnosti "Vrlo
tajno",

- Ministarstvo obrane, ako se radi o podatku koji je utvrđen državnom
tajnom ili vojnom tajnom bilo kojeg stupnja tajnosti,

- Ministarstvo unutarnjih poslova, ako se radi o podatku koji je utvrđen
državnom ili službenom tajnom bilo kojeg stupnja tajnosti,

- javno tijelo, dužnosnika, odnosno pravnu osobu od koje podatak potječe.

Članak 17.

Javna tijela i pravne osobe ili članka 16. ovoga Zakona vode poseban
očevidnik o nestalim ili otkrivenim tajnim podacima.

Očevidnik iz stavka 1. ovoga članka sadrži slijedeće podatke: vrstu
podataka, okolnosti uz koje je podatak nestao, odnosno otkriven, poduzete
mjere, koja su tijela, dužnosnici, odnosno pravne osobe izviješćeni o nestanku,
odnosno otkrivanju i kratku procjenu posljedica nestanka, odnosno otkrivanja
podataka.

Članak 18.

Nadzor nad provedbom zaštite tajnih podataka obavlja čelnik toga tijela
ili osoba koju on za to pisano ovlasti.

VIII. POSLOVNA TAJNA

Članak 19.

Poslovnu tajnu predstavljaju podaci koji su kao poslovna tajna određeni
zakonom, drugim propisom ili općim aktom trgovačkog društva, ustanove ili
druge pravne osobe, a koji predstavljaju proizvodnu tajnu, rezultate istraživačkog
ili konstrukcijskog rada te druge podatke zbog čijeg bi priopćavanja neovlaštenoj
osobi mogle nastupiti štetne posljedice za njezine gospodarske interese.

Općim aktom se ne može odrediti da se svi podaci koji se odnose na poslovanje
pravne osobe smatraju poslovnom tajnom niti se poslovnom tajnom mogu odrediti
podaci čije priopćavanje nije razložno protivno interesima te pravne osobe.

Poslovnom tajnom ne mogu se odrediti podaci koji su od značenja za poslovno
povezivanje pravnih osoba niti podaci koji se odnose na zaštićeno tehničko
unapređenje, otkriće ili pronalazak.

Članak 20.

Pravna osoba dužna je čuvati kao tajnu i podatke:

1) koje je kao poslovnu tajnu saznala od drugih pravnih osoba,

2) koji se odnose na poslove što ih pravna osoba obavlja za potrebe
oružanih snaga, redarstvenih vlasti Republike Hrvatske ili drugih javnih
tijela, ako su zaštićeni odgovarajućim stupnjem tajnosti,

3) podatke koji sadrže ponude na natječaj ili dražbu - do objavljivanja
rezultata natječaja odnosno dražbe,

4) podatke koji su zakonom, drugim propisom ili općim aktom doneseni
na temelju zakona utvrđeni tajnim podacima od posebnog gospodarskog značenja.

Članak 21.

Podatke koji se smatraju poslovnom tajnom na temelju općeg akta mogu
drugim osobama priopćavati ovlaštene osobe određene općim aktom.

Općim aktom pobliže se određuju slučajevi te način zaštite kad se podaci
iz stavka 1. ovoga članka mogu priopćavati drugim osobama, ovlaštene osobe
koje ih mogu priopćavati, te osobe kojima se takvi podaci mogu priopćavati.

U pravnoj osobi određuje se ovlaštena osoba ili se osniva posebno tijelo
koje ima uvid u poslovne tajne, zadaću njihovoga čuvanja, te odlučivanja
koje se osobe zaposlene u toj pravnoj osobi mogu ovlastiti za čuvanje poslovne
tajne, odnosno kojim se osobama poslovna tajna može priopćiti.

Članak 22.

Podaci koji se smatraju poslovnom tajnom ne smiju se priopćavati niti
činiti dostupnim neovlaštenim osobama, ako posebnim zakonom nije što drugo
određeno.

Poslovnu tajnu dužni su čuvati svi zaposlenici koji na bilo koji način
saznaju za podatak koji se smatra poslovnom tajnom.

Članak 23.

Kad je to iz razloga obavljanja poslova pravne osobe nužno, podatke
iz članka 20. ovoga Zakona može drugim osobama priopćiti samo osoba ovlaštena
općim aktom:

1) uz prethodnu pisanu suglasnost pravne osobe koja je sukladno svom
općem aktu odredila da se ti podaci smatraju poslovnom tajnom,

2) uz prethodnu pisanu suglasnost zainteresirane pravne ili fizičke
osobe ako su u pitanju podaci iz ponuda za natječaj ili dražbu.

U zahtjevu kojim se traži suglasnost iz stavka 1. ovoga članka mora
se navesti:

1) koji su podaci u pitanju,

2) kojoj se osobi oni imaju priopćiti,

3) koja je osoba ovlaštena obaviti takvo priopćenje,

4) razlozi zbog kojih je priopćavanje nužno,

5) način na koji će se podaci priopćiti odnosno koristiti.

Članak 24.

Ne smatra se povredom čuvanja poslovne tajne priopćavanje podataka koji
se smatraju poslovnom tajnom ako se to priopćavanje obavlja fizičkim osobama
ili pravnim osobama kojima se takvi podaci mogu ili moraju priopćavati:

1) na temelju zakona i drugih propisa,

2) na temelju ovlasti koja proizlazi iz dužnosti koju obavljaju, položaja
na kome se nalaze ili radnog mjesta na kojem su zaposleni.

Ne smatra se povredom čuvanja poslovne tajne priopćavanje podataka koji
se smatraju poslovnom tajnom na sjednicama, ako je takvo priopćavanje nužno
za obavljanje poslova.

Ovlaštena osoba koja na sjednici priopćava podatke koji se smatraju
poslovnom tajnom, dužna je upozoriti nazočne da se ti podaci smatraju poslovnom
tajnom, a nazočni su dužni ono što tom prilikom saznaju čuvati kao poslovnu
tajnu.

Članak 25.

Kao povreda čuvanja poslovne tajne neće se smatrati priopćenje koje
osoba upoznata s tajnim podatkom učini u prijavi kaznenog djela, privrednog
prijestupa ili prekršaja nadležnom tijelu te ako priopći nadzornom tijelu
radi ostvarivanja svojih prava iz radnog odnosa.

Članak 26.

Općim aktom pravne osobe pobliže se određuje način uporabe i čuvanja
podataka koji se smatraju poslovnom tajnom te mjere, postupci i druge okolnosti
od interesa za čuvanje poslovne tajne.

IX. PROFESIONALNA TAJNA

Članak 27.

Profesionalnu tajnu predstavljaju podaci o osobnom ili obiteljskom životu
stranaka koje saznaju svećenici, odvjetnici, zdravstveni i socijalni djelatnici,
i druge službene osobe u obavljanju svog poziva.

X. DUŽNOST ČUVANJA TAJNE

Članak 28.

Svatko je dužan čuvati državnu, vojnu, službenu, poslovnu ili profesionalnu
tajnu, bez obzira na način saznanja tajnih podataka ili pribavljanja odnosno
stjecanja mogućnosti uvida u tajne podatke, a nedvojbeno je da se radi
o tajni.

Mjere zaštite kao i postupak za zaštitu tajnih podataka obvezni su za
svakog tko takav podatak koristi ili mu postane dostupan.

Obveza čuvanja tajnih podataka traje dok osoba ovlaštena za određivanje
tajnosti određenog podatka ne odredi da je prestala potreba za čuvanjem
njegove tajnosti, a za službenu i poslovnu tajnu obveza može prestati protekom
roka od prestanka obavljanja dužnosti, službe ili zaposlenja osobe kojoj
su tajni podaci bili poznati, ako zakonom ili drugim na zakonu utemeljenim
propisom nije što drugo određeno i to:

- za podatke koji su utvrđeni službenom tajnom - pet godina od dana
prestanka dužnosti, službe ili zaposlenja u tijelu čiji je podatak zaštićen
određenim stupnjem tajnosti,

- za podatke koji su utvrđeni poslovnom tajnom - jednu godinu od dana
prestanka dužnosti, službe ili zaposlenja u tijelu čiji je podatak zaštićen
određenim stupnjem tajnosti.

XI. VIJEĆE ZA PROVJERU

TAJNOSTI

Članak 29.

Vijeće za provjeru tajnosti (u daljnjem tekstu: Vijeće) je savjetodavno
tijelo Sabora Republike Hrvatske, koje na zahtjev predstavnika sredstava
javnog priopćavanja i po vlastitoj odluci provjerava kod nadležnog tijela
državne vlasti ili pravne osobe koja ima javne ovlasti, je li određeni
podatak utvrđen državnom, vojnom ili službenom tajnom i da li njegovo objavljivanje
znači kršenje odredaba ovoga Zakona.

Članak 30.

Vijeće se sastoji od 7 članova.

Članove Vijeća imenuje Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske, s
tim da tri člana imenuje iz sredstava javnog priopćavanja, vodeći računa
o zastupljenosti radija, televizije i tiska.

Članak 31.

Članovi Vijeća biraju predsjednika i donose poslovnik o svom radu. Vijeće
bira potpredsjednika između članova koje čine predstavnici sredstava javnog
priopćavanja.

Članak 32.

Vijeće o pojedinim pitanjima koja se odnose na pitanja iz članka 29.
ovoga Zakona izdaje obavijesti.

Obavijesti Vijeća nisu obvezujuće.

Članak 33.

Vijeće može i bez zahtjeva predstavnika sredstava javnog priopćavanja
izdavati smjernice o pojedinim pitanjima za koja smatra da su od osobitog
državnog interesa.

XII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

**Č**lanak 34.

Osobe iz članka 13. ovoga Zakona dužne su u roku od tri mjeseca od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona donijeti posebne propise o utvrđivanju stupnja
i vrste tajnosti te zaštitnih mjera i postupaka za zaštitu tajnosti podataka
iz svoje nadležnosti, odnosno odrediti promjenu postojećeg nazivlja tajni
sukladno odredbama ovoga Zakona.

Članak 35.

Do donošenja propisa iz članka 34. ovoga Zakona primjenjuje se Uredba
o utvrđivanju mjerila za određivanje tajnih podataka obrane te posebnim
i općim postupcima za njihovo čuvanje ("Narodne novine", broj
70/91.).

Članak 36.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 804-04/96-01/01

Zagreb, 13. prosinca 1996.

ZASTUPNIČKI DOM

SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
Zastupničkog doma Sabora
**akademik Vlatko Pavletić**, v. r.

Zakon, NN 108/1996-2091