## Zakon o sestrinstvu

### NN 121/2003 (29.7.2003.), Zakon o sestrinstvu

# HRVATSKI SABOR

1710

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SESTRINSTVU

Proglašavam
Zakon o sestrinstvu, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 17. srp­nja 2003.

Broj:
01-081-03-2666/2
Zagreb, 23. srp­nja 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O SESTRINSTVU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju sadržaj i način djelovanja,
standard obrazovanja, uvjeti za obavljanje djelatnosti, dužnosti, kontrola
kvalitete i stručni nadzor nad radom medicinskih sestara u Republici Hrvatskoj.

Odredbe ovoga
Zakona koje se odnose na medicinske sestre na odgovarajući način primjenjuju se
i na osobe sa zanimanjem medicinski tehničar.

Članak 2.

Medicinske sestre su zdravstveni radnici i njihova je
djelatnost sastavni dio zdravstvene djelatnosti od interesa za Republiku
Hrvatsku, a obavlja se pod uvjetima i na način propisan ovim Zakonom.

II. DJELATNOST MEDICINSKIH SESTARA

Članak 3.

Djelatnost medicinskih sestara obuhvaća sve postupke,
zna­nja i vještine zdravstvene njege.

Medicinska sestra u provođenju svoje djelatnosti dužna
je primjenjivati svoje najbolje stručnoznanje, poštujući načela prava
pacijenata, etička i stručna načela koja su u funkciji zaštite zdravlja
stanovništva i svakog pacijenta osobno.

Medicinska sestra je kao profesionalnu tajnu dužna
čuvati sve podatke o zdravstvenom stanju pacijenta.

Članak 4.

Medicinske sestre svoju djelatnost provode na svim
razinama zdravstvene zaštite, sukladno standardima koje će pravilnikom utvrditi
ministar nadležan za zdravstvo.

Medicinske sestre mogu svoju djelatnost provoditi i
izvan sustava zdravstvene zaštite pod uvjetima iz članka 14. stavka 2. ovoga
Zakona.

Članak 5.

Zdravstvena njega jest javna djelatnost te podliježe
kontroli zadovoljenja standarda obrazovanja.

Članak 6.

Provođenje zdravstvene njege mora se temeljiti na
potrebama stanovništva, a u skladu s planom i programom mjera zdravstvene
zaštite.

III.
OBRAZOVANJE

Standard
obrazovanja medicinskih sestara

Članak
7.

Temeljnu naobrazbu medicinske
sestre stječu uspješnim završavanjem srednjoškolskoga obrazovnog programa za
zanimanje medicinska sestra, u skladu s važećim propisima Republike Hrvatske.

Članak 8.

Studij
sestrinstva jest viša razina obrazovanja medicinskih sestara i smatra se
nastavkom obrazovanja koje osigurava visoku razinu naobrazbe, sukladno
propisima o visokim učilištima.

Dodatno
usavršavanje medicinskih sestara

Članak
9.

Dodatno
usavršavanje medicinskih sestara provodi se u slu­čaju kada opseg i složenost
poslova i očekivanih rezultata zahti­jevaju dodatnu edukaciju, odnosno
specijalizaciju iz odre­đenoga područja zdravstvene zaštite.

Dodatno usavršavanje provodi se u svrhu poboljšanja
kvalitete i učinkovitosti rada medicinskih sestara.

Članak 10.

Povećana ili promijenjena složenost poslova utvrđuje
se na temelju sadržaja i vrste postupaka i vještina koji se očekuju od
medicinske sestre na pojedinim razinama zdravstvene zaštite, a vezani su za promijenjene
potrebe stanovništva i pacijenata za zdravstvenom skrbi, nova znanstvena
saznanja te nove dijag­nostičke i terapijske postupke.

Potrebu, sadržaj
i duljinu trajanja programa dodatnog usavr­šavanja medicinskih sestara utvrđuje
općim aktom Hrvatska komora medicinskih sestara.

Članak 11.

Dodatno usavršavanje medicinskih sestara može se
provoditi u zdravstvenim ustanovama ili na visokim učilištima.

Trajno
struČno usavrŠavanje

Članak
12.

Medicinske
sestre dužne su stalno obnavljati stečena znanja i usvajati nova znanja u
skladu s najnovijim dostignućima i saznanjima iz područja sestrinstva.

Trajno
stručno usavršavanje provodi se sudjelovanjem na stručnim seminarima,
tečajevima i stručnim skupovima.

Sadržaj,
rokove i postupak trajnoga stručnog usavršavanja i provjere stručnosti
medicinskih sestara općim aktom propisuje Hr­vatska komora medicinskih sestara.

IV.
UVJETI ZA OBAVLJANJE DJELATNOSTI MEDICINSKIH SESTARA

Članak
13.

Medicinska
sestra koja je stekla temeljnu naobrazbu za medicinske sestre sukladno članku
7. ovoga Zakona može provoditi zdravstvenu njegu samo pod nadzorom.

Medicinska
sestra iz stavka 1. ovoga članka provodi zdravstvenu njegu kao medicinska
sestra – pripravnik.

Nadzor
nad radom medicinske sestre – pripravnika može provoditi samo medicinska sestra
koja ima pravovaljano odobrenje za samostalan rad iz članka 15. ovoga Zakona.

Članak
14.

Voditelj
tima zdravstvene njege jest medicinska sestra visoke ili više stručne spreme
koja je upisana u registar medicinskih sestara pri Hrvatskoj komori medicinskih
sestara (u daljnjem tekstu: registar) i kojoj je dano odobrenje za samostalan
rad.

Zdravstvenu njegu kao član tima (član zdravstvenog
tima u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, član tima u bolničkoj zdravstvenoj
skrbi) provodi medicinska sestra koja je upisana u registar.

Pravo na upis u registar ima medicinska sestra koja
je stekla temeljnu naobrazbu za medicinske sestre, obavila pripravnički staž i
položila stručni ispit.

Na sadržaj, duljinu trajanja pripravničkoga staža i
način polaganja stručnoga ispita za medicinske sestre primjenjuju se od­red­be
Zakona o zdravstvenoj zaštiti i provedbenih propisa donesenih na temelju toga
Zakona.

Medicinska sestra koja obavlja zdravstvenu njegu u
djelatnosti socijalne skrbi može polagati stručni ispit prema propisima iz
stavka 4. ovoga članka.

Članak 15.

Pravo na samostalan rad ima medicinska sestra kojoj
je dano odobrenje za samostalan rad.

Odobrenje za samostalan rad (licencu) medicinskoj
sestri upisanoj u registar daje, odnosno uskraćuje upravnim aktom tijelo
određeno Statutom Hrvatske komore medicinskih sestara.

Protiv upravnog akta iz stavka 2. ovoga članka nije
dopuš­tena žalba, već se može pokrenuti upravni spor.

Medicinska sestra može obavljati djelatnost
zdravstvene njege samo u okviru svoje naobrazbe i dodatnoga usavršavanja
utvrđenog odobrenjem za samostalan rad.

Odobrenje za samostalan rad produljuje se svakih šest
godina.

Uvjete za davanje, obnavljanje i oduzimanje odobrenja
za samostalan rad medicinskih sestara propisuje općim aktom Hrvat­ska komora medicinskih
sestara.

Na
postupak obnavljanja i oduzimanja odobrenja za samostalan rad medicinskih
sestara primjenjuju se odredbe stavka 2. i 3. ovoga članka.

V.
DUŽNOSTI MEDICINSKIH SESTARA

Članak
16.

Dužnosti
medicinske sestre su:

–
primjena svih dostupnih znanja iz područja sestrinstva,

–
primjena metoda rješavanja problema u provođenju zdravstvene njege koje
zahtijevaju vještinu analitičkog kritičkog pristupa,

–
postupanje po utvrđenim pravilima i protokolima za provođenje postupaka u
zdravstvenoj njezi,

–
provedba zdravstvene njege po utvrđenom planu njege,

–
primjenjivanje, provođenje i evidentiranje od liječnika ordinirane lokalne,
peroralne i parenteralne terapije,

–
pravovremeno izvješćivanje liječnika u slučaju nastupa komplikacija
primijenjene terapije,

–
provedba postupaka iz područja zaštite zdravlja i prevencije bolesti,

– vođenje sestrinske dokumentacije kojom se
evidentiraju svi provedeni postupci tijekom 24 sata,

– pravovremeno izvješćivanje
liječnika o stanju bolesnika, posebice o promjeni zdravstvenog stanja,

– pristupanje postupku oživljavanja
u slučaju odsutnosti liječnika,

– čuvanje profesionalne
tajne,

– poštivanje prava bolesnika,

– poštivanje etičkog kodeksa
medicinskih sestara,

– poštivanje vjerskih načela
pacijenta,

– suradnja sa svim članovima
tima,

– čuvanje ugleda ustanove
(poslodavca),

– ekonomično i učinkovito
korištenje pribora i opreme i

– djelovanje u interesu
bolesnika.

Članak 17.

Medicinska sestra obvezna je
evidentirati sve provedene postupke na sestrinskoj listi za svakog pojedinog
pacijenta na svim razinama zdravstvene zaštite.

Sestrinska lista iz stavka 1.
ovoga članka jest skup podataka koji služe kontroli kvalitete planirane i
provedene zdravstvene njege.

Sadržaj i obrazac sestrinske
liste na prijedlog Hrvatske komore medicinskih sestara propisuje ministar nadležan
za zdravstvo.

TeŽe
povrede radnih duŽnosti

Članak
18.

Medicinska
sestra čini težu povredu radne dužnosti:

– kada
zbog nemara ili neznanja nepravilnim postupanjem nanese štetu zdravlju
bolesnika,

– kada
promjeni način i sadržaj od liječnika ordinirane terapije i

– kada
namjerno učini materijalnu štetu.

Izuzetak
od odgovornosti medicinske sestre

Članak
19.

Medicinska sestra ne smije
provoditi postupke koji nisu u području njezine djelatnosti, a mogu izravno ili
neizravno naštetiti bolesniku.

Članak 20.

U
slučaju kada bolesnik svjesno odbija ordinirani postupak ili primjenu
ordinirane terapije medicinska sestra je obvezna odmah izvijestiti ovlaštenoga
liječnika.

Članak
21.

Medicinska
sestra nije odgovorna za neprovedeni postupak u slučaju kada unatoč primjeni
najboljeg znanja i vještina, poslodavac nije osigurao ordinirane lijekove,
sredstva, minimalno potrebni pribor ili tehničku opremu u skladu s minimalnim
standardima za provođenje uspješne zdravstvene njege.

U slučaju
nemogućnosti provedbe ordiniranog postupka iz stavka 1. ovoga članka medicinska
sestra obvezna je odmah pisano izvijestiti nadređenu osobu.

Članak
22.

Medicinska
sestra odgovara za lakše i teže povrede radnih dužnosti određene ovim Zakonom i
općim aktima Hrvatske komore medicinskih sestara pred disciplinskim tijelima
Hrvatske komore medicinskih sestara.

Disciplinske
mjere za lakše i teže povrede radnih dužnosti medicinske sestre utvrđuje
Hrvatska komora medicinskih sestara.

VI.
KONTROLA KVALITETE

Članak
23.

Kontrolu
kvalitete zdravstvene njege provodi za to posebno educirana medicinska sestra
kao član tima koji imenuje poslodavac u suradnji s ministarstvom nadležnim za
zdravstvo i Hrvat­skom komorom medicinskih sestara.

Kontrola
kvalitete rada medicinskih sestara naročito obu­h­vaća: plan zdravstvene njege,
provođenje postupaka zdravstvene njege, rezultate zdravstvene njege i utjecaj
zdravstvene njege na zdravstveni status bolesnika.

VII.
PRIVATNA PRAKSA

Članak
24.

Privatnu
praksu može obavljati samo medicinska sestra koja ima odobrenje za samostalan
rad izdano od Hrvatske komore medicinskih sestara.

Na
postupak osnivanja, privremene obustave i prestanka rada privatne prakse
medicinske sestre primjenjuju se odredbe Zakona o zdravstvenoj zaštiti.

VIII.
HRVATSKA KOMORA MEDICINSKIH SESTARA

Članak
25.

Hrvatska
komora medicinskih sestara (u daljnjem tekstu: Komora) jest strukovna
samostalna organizacija medicinskih sestara sa svojstvom pravne osobe i javnim
ovlastima.

Komora
promiče, zastupa i usklađuje interese medicinskih sestara pred državnim i
drugim tijelima u Republici Hrvatskoj i u inozemstvu.

Medicinske sestre koje obavljaju svoju djelatnost
obvezno se udružuju u Komoru.

Komora ima svoj grb, znak, pečat i žigove.

Sjedište Komore je u Zagrebu.

Članak 26.

Komora obavlja sljedeće javne ovlasti:

– vodi registar svojih članova,

– daje, obnavlja i oduzima odobrenja za samostalan
rad,

– obavlja stručni nadzor nad radom medicinskih
sestara.

Način i uvjete pod kojima se obavlja stručni nadzor
iz stavka 1. podstavka 3. ovoga članka propisuje općim aktom Komora uz
suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo.

Članak 27.

Pored javnih ovlasti iz članka 26. ovoga Zakona
Komora obavlja i sljedeće poslove:

1. donosi etički kodeks medicinskih sestara,

2. surađuje s ministarstvom nadležnim za zdravstvo na
svim područjima od interesa za medicinske sestre te daje stručna mišljenja kod
pripreme propisa od utjecaja na struku medicinskih sestara,

3.
donosi sadržaj protokola za plan i provođenje zdravstvene njege po načelima
Međunarodne klasifikacije sestrinske prakse,

4. predlaže ministru nadležnom za zdravstvo standarde
i normative za djelatnost medicinskih sestara,

5. utvrđuje potrebu, sadržaj i duljinu trajanja
programa dodatnog usavršavanja medicinskih sestara,

6. donosi opći akt kojim se utvrđuju sadržaj, rokovi
i postupak trajnog stručnog usavršavanja i provjere stručnosti medicinskih
sestara,

7. predlaže ministru nadležnom za zdravstvo sadržaj
sestrins­ke liste,

8. propisuje način i uvjete pod kojima se obavlja
stručni nadzor nad radom medicinskih sestara,

9. utvrđuje najniže cijene zdravstvene njege za
medicinske sestre izvan osnovne mreže zdravstvene djelatnosti,

10. utvrđuje cijene zdravstvene njege iz opsega
privatnog zdravstvenog osiguranja,

11. obavlja stručni nadzor nad radom medicinskih
sestara,

12. utvrđuje povrede radnih dužnosti medicinskih
sestara,

13. utvrđuje disciplinske mjere za lakše i teže
povrede radne dužnosti medicinskih sestara,

14. provodi disciplinski postupak i izriče
disciplinske mjere za povrede dužnosti medicinskih sestara,

15. surađuje sa zdravstvenom inspekcijom ministarstva
nadležnog za zdravstvo,

16. zastupa interese medicinskih sestara,

17. brine za pravnu pomoć svojim članovima,

18. brine o drugim interesima svojih članova,

19. koordinira odnose među članovima te aktivno sudjeluje
u rješavanju eventualno nastalih sporova,

20. surađuje sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom
i drugim međunarodnim organizacijama od interesa za sestrinstvo,

21. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom,
Statutom i drugim općim aktima Komore.

Članak 28.

Komora ima statut.

Statut je temeljni opći akt komore koji donosi
Skupština Komore.

Na Statut Komore daje suglasnost ministar nadležan za
zdrav­­stvo.

Statut Komore mora sadržavati odredbe o: nazivu i
sjedištu, području na kojem Komora djeluje, unutarnjem ustroju, tijelima
Komore, njihovom sastavu, ovlastima, načinu odlučivanja, uvjetima i načinu
izbora i opoziva, trajanju mandata te odgovornosti članova, imovini i
raspolaganju s mogućom dobiti, načinu stje­canja imovine, ostvarivanju javnosti
rada Komore, članstvu i članarini, pravima, obvezama i disciplinskoj
odgovornosti članova, prestanku rada Komore te postupku s imovinom u slučaju
prestanka rada Komore.

Članak
29.

Osnivač
Komore je Ministarstvo zdravstva i Hrvatska udruga medicinskih sestara.

Članak
30.

Nadzor
nad zakonitošću rada Komore u obavljanju njezinih javnih ovlasti provodi
ministarstvo nadležno za zdravstvo.

U
provođenju nadzora iz stavka 1. ovoga članka ministarstvo nadležno za zdravstvo
može od Komore tražiti odgovarajuća izvješća i podatke.

Izvješća
i podatke iz stavka 2. ovoga članka Komora je obvezna dostaviti ministru nadležnom
za zdravstvo u roku od 30 dana ili u istom roku izvijestiti o razlozima zbog
kojih ih nije u mogućnosti dostaviti.

Komora
je obvezna ministru nadležnom za zdravstvo podnijeti godišnje izvješće o radu
do 1. ožujka iduće godine, za prethodnu godinu.

Članak
31.

Komora
obavještava ministarstvo nadležno za zdravstvo, druga tijela državne uprave te
nadležna tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,
samoinicijativno ili na njihov zahtjev o stanju i problemima u struci
medicinskih sestara i o mjerama koje bi trebalo poduzeti radi unapređenja
struke medicinskih sestara te radi unapređenja zdravstvene zaštite građana.

Komora
surađuje s državnim tijelima i tijelima lokalne i područne (regionalne)
samouprave u rješavanju problema u struci medicinskih sestara.

Komora
odlučuje o suradnji s drugim komorama zdravstvenih radnika u Republici
Hrvatskoj kao i sa komorama medicinskih sestara drugih država.

Članak
32.

Za
ostvarivanje svojih ciljeva i izvršavanje zadaća Komora stječe sredstva:

– od
upisnine,

– od
članarine,

– iz
drugih prihoda ostvarenih djelatnošću Komore.

Iz državnog
proračuna Republike Hrvatske osiguravaju se sredstva za izvršavanje poslova iz
članka 26. stavka 1. podstavka 3. ovoga Zakona koje Komora obavlja na temelju
javnih ovlasti.

IX.
KAZNENE ODREDBE

Članak
33.

Novčanom
kaznom u iznosu od 3.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
medicinska sestra ako:

1. ne
ispuni obvezu čuvanja profesionalne tajne (članak 3. stavak 3.),

2.
provodi zdravstvenu njegu kao voditelj ili član tima, a nije upisana u registar
(članak 14. stavak 1. i 2.),

3.
obavlja samostalan rad bez odobrenja za samostalan rad (članak 15. stavak 1.),

4. u
slučaju nemogućnosti provedbe ordiniranog postupka odmah pisano ne izvijesti
nadređenu osobu (članak 21. stavak 2.),

5.
onemogući ili ometa provođenje stručnog nadzora (članak 26. stavak 2.),

6. ne
otkloni nedostatke utvrđene stručnim nadzorom.

X.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
34.

Ministarstvo
zdravstva i Hrvatska udruga medicinskih sestara osnovat će Komoru u roku od
šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Ministar
nadležan za zdravstvo će u suradnji s Hrvatskom udrugom medicinskih sestara u
roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona imenovati osnivački
odbor Hrvat­ske komore medicinskih sestara.

Komora
je obvezna u roku od šest mjeseci od dana osnivanja donijeti opće akte
propisane ovim Zakonom i Statutom Komore.

Članak
35.

Propise
za čije je donošenje ovlašten ovim Zakonom nadležni ministar donijet će u roku
od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak
36.

Medicinske
sestre koje provode zdravstvenu njegu kao član tima mogu i dalje obavljati
djelatnost pod uvjetom upisa u registar medicinskih sestara pri Hrvatskoj
komori medicinskih sestara u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Medicinske
sestre koje obavljaju samostalan rad po do sada važećim propisima mogu i dalje
obavljati djelatnost pod uvjetom da u roku od dvije godine od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona steknu odobrenje za samostalan rad.

Članak
37.

Ovaj
Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
500-01/03-01/05
Zagreb, 17. srpnja 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora **Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 121/2003-1710