## Zakon o šumama

### NN 140/2005 (28.11.2005.), Zakon o šumama

# HRVATSKI SABOR

**2642**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o šumama

Proglašavam Zakon o šumama, kojega je Hrvatski
sabor donio na sjednici 17. studenoga 2005. godine.

Broj: 01-081-05-3424/2

Zagreb, 22. studenoga 2005.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić**, v.
r.

## ZAKON O ŠUMAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje uzgoj, zaštita,
korištenje i raspolaga­nje šumom i šumskim
zemljištima kao prirodnim bogatstvom, a s ciljem održavanja biološke
raznolikosti te osiguranja gospodarenja na načelima gospodarske održivosti,
socijalne odgovornosti i ekološke prihvatljivosti.

Članak 2.

(1) Šume i šumska zemljišta dobra su od interesa
za Republiku Hrvatsku te imaju njezinu osobitu zaštitu.

(2) Šume i šumska zemljišta zaštićuju se i
koriste na način određen ovim Zakonom i posebnim propisima.

Članak 3.

(1) Šume i šumska zemljišta specifično su
prirodno bogatstvo te s općekorisnim funkcijama šuma uvjetuju poseban način
uprav­ljanja i gospodarenja.

(2) Općekorisne funkcije šuma jesu:

– zaštita tla od erozije vodom i vjetrom,

– uravnoteženje vodnih odnosa u krajobrazu te
sprečavanje bujica i visokih vodnih valova,

– pročišćavanje voda procjeđivanjem kroz šumsko
tlo te opskrba podzemnih tokova i izvorišta pitkom vodom,

– povoljni utjecaj na klimu i poljodjelsku
djelatnost,

– pročišćavanje onečišćenoga zraka,

– utjecaj na ljepotu krajobraza,

– stvaranje povoljnih uvjeta za ljudsko
zdravlje,

– osiguranje prostora za odmor i rekreaciju,

– uvjetovanje razvoja ekološkoga, lovnog i
seoskoga turizma,

– očuvanje genofonda
šumskoga drveća i ostalih vrsta šumske biocenoze,

– očuvanje biološke raznolikosti genofonda, vrsta, ekosustava i krajobraza,

– podržavanje opće i posebne zaštite prirode (nacionalni
parkovi i dr.) šumovitog krajobraza,

– ublažavanje učinka »staklenika atmosfere«
vezivanjem ugljika te obogaćivanje okoliša kisikom,

– opća zaštita i unapređivanje čovjekova okoliša
postojanjem šumskih ekosustava kao biološkoga kapitala velike vrijednosti te

– značenje u obrani zemlje i razvoju lokalnih
zajednica.

Članak 4.

(1) U smislu ovoga Zakona, šumom se smatra
zemljište obraslo šumskim drvećem u obliku sastojine na površini većoj od 10
ari.

(2) Šumom se smatraju i: šumski rasadnici i
sjemenske plantaže koje su sastavni dio šume, šumska infrastruktura,
protupožarni prosjeci te ostala manja otvorena područja unutar šume, šume u
zaštićenim područjima prema posebnom propisu, šume od posebnoga ekološkoga,
znanstvenoga, povijesnog ili duhovnog interesa, vjetrobrani i zaštitne zone –
zaštitni pojasevi drveća površine veće od 10 ari i širine veće od 20 m.

(3) Šumom se ne smatraju odvojene skupine
šumskoga drveća na površini do 10 ari, šumski rasadnici i sjemenske plantaže
koje nisu sastavni dio šume, vjetrobrani i zaštitne zone – zaštitni pojasevi
drveća površine manje od 10 ari i širine manje od 20 m, drvoredi i parkovi u
naseljenim mjestima.

(4) Šumskim zemljištem, u smislu ovoga Zakona,
smatra se zemljište na kojem se uzgaja šuma ili koje je radi svojih prirodnih
obilježja i uvjeta gospodarenja predviđeno kao najpovoljnije za uzgajanje šuma.

(5) U slučaju sumnje ili spora smatra li se neko
zemljište obraslo šumskim drvećem šumom, odnosno smatra li se neko zemljište
šumskim zemljištem odlučuje središnje tijelo državne uprave nadležno za poslove
šumarstva (u daljnjem tekstu: Ministarstvo).

Članak 5.

U smislu ovoga Zakona pojedini pojmovi imaju sljedeća
značenja:

1. *biološka raznolikost* sveukupnost je svih
živih organizama koji su sastavni dijelovi kopnenih, morskih i drugih vodenih ekoloških
sustava i ekoloških kompleksa, uključuje raznolikost unutar vrsta, između vrsta
te između ekoloških sustava,

2. *c*e*rtifikacija šuma* postupak je u
kojem treća neovisna strana ispituje postiže li gospodarenje i uporaba šuma unaprijed
utvrđe­nu ekološku, gospodarsku
i društvenu razinu. Šumarski certifikat pisan je dokument kojim treća neovisna strana
potvrđuje da imatelj potvrde svojim šumama gospodari u skladu s načelima održivosti,

3. *čista sječa* jest sječa svih ili gotovo
svih stabala u nepomlađenoj sastojini koja nije sukladno dokumentima prostornog
uređenja predviđena za promjenu namjene šumskoga zemljišta i na površini kojoj je
kraći razmak između dva kraja preostale sastojine veći od prosječne visine stabala
u sastojini,

4. *divljač* su posebnim zakonom određene životinjske
vrste koje slobodno žive u prirodi,

*5.* *Hrvatska komora inženjera šumarstva i drvne tehnologije*
jest samostalna i neovisna strukovna organizacija koja čuva ugled, čast i prava
ovlaštenih inženjera šumarstva i drvne tehnologije (svojih članova), skrbi da ovlašteni
inženjeri obavljaju svoje poslove savjesno i u skladu sa zakonom te promiče, zastupa
i usklađuje njihove interese pred državnim i drugim tijelima u zemlji i inozemstvu,

6. *izvoditelj šumarskih radova* jest fizička
ili pravna osoba koja je registrirana za izvođenje šumarskih radova te je u postupku
licenciranja potvrđena kao kvalificirana i poslovno sposobna za njihovo izvođenje,

7. *krajobrazna raznolikost* jest prostorna
strukturiranost prirodnih i od čovjeka stvorenih krajobraznih sastavnica (bioloških,
ekoloških, geoloških, geomorfoloških i kulturnih vrijednosti),

8. *krčenje šuma* jest čista sječa šuma radi
prenamjene šuma i šumskih zemljišta drugoj kulturi, odnosno za namjene sukladno
dokumentima prostornog uređenja,

9. *krš* je jedinstven oblik reljefa s posebnim
hidrogeološkim i geomorfološkim značajkama, u kojem je
podzemno vodno otjecanje znatno bogatije od nadzemnog, u kojem se površinske razvodnice
znatno razlikuju od podzemnih i u kojem se javljaju posebni površinski (škrape,
ponikve, uvale polje u kršu i dr.) i podzemni oblici (špilje
i jame) u tektonski razlomljenim karbonatima, evaporiranim ili gipsanim stijenama,

10. *licenciranje* *izvoditelja šumarskih
radova* jest postupak u kojem od države ovlaštena institucija u posebnomu postupku
potvrđuje da pristupnik ispunjava propisane strukovne kriterije koji ga čine stručno
kvalificiranim i poslovno sposobnim za izvođenje radova u šumarstvu, a za što mu
se izdaje strukovna licencija,

11. *Nacionalna inventura šumskih resursa* jest
višenamjensko i cjelovito prikupljanje podataka o šumama i šumskim zemljištima,

12. *neovlašteno zauzimanje šuma i šumskih zemljišta*
jest svako samovoljno zaposjedanje i korištenje šuma i šumskih zemljišta radi stjecanja
imovinske ili druge koristi,

13. *njega šuma* je skup mjera, poslova i aktivnosti
u gospodarskim sastojinama i kulturama koji obuhvaćaju sve radove u svezi s tlom
i sastojinom od njezina osnivanja do njezine sječive zrelosti,

14. *Osnova gospodarenja gospodarskom jedinicom,
Program za gospodarenje gospodarskim jedinicama na kršu i Program za gospodarenje
šumama šumoposjednika* jesu temeljni planovi prema
kojima se gospodari šumama i šumskim zemljištem određene gospodarske jedinice,

15. *održivo gospodarenje* jest temeljno načelo
planiranja i gospodarenja šumama kojim se nastoji ostvariti trajna ravnoteža između
sveukupne proizvodnje biomase i općih koristi od šuma te sveukupnoga korištenja,
na način da se korištenjem dijela biomase održava trajna proizvodnja svih koristi
od šume, s obzirom na to da je šuma obnovljivi prirodni resurs,

16. *područje provenijencije* jest izvorno podrijetlo
potomstva jedne lokalno adaptirane populacije,

17. *pošumljavanje* jest osnivanje sastojina
sadnjom šumskoga drveća ili sjetvom sjemena šumskoga drveća,

18. *preborna šuma*
jest niz raznodobnih (prebornih) sastojina s uspostavljenom
pravilnom dinamikom prebornih sječa temeljenih na ophodnjici,

19. *pustošenje* šuma jest svaki nezakonit zahvat
u šumama i na šumskim zemljištima kojim se trajno remeti gospodarenje šumama,

20. *regularna šuma* jest niz jednodobnih sastojina
u kojemu su zastupljeni svi razvojni stadiji sastojine u podjednakom omjeru,

21. *sastojina* je dio šume koji je po sastavu
i strukturi podjed­nak, a razlikuje
se od ostalih dijelova šume po jednom ili više bitnih obilježja,

22. *stanište* je jedinstvena funkcionalna jedinica
ekološkog sustava, određena zemljopisnim i abiotičkim
svojstvima; sva staništa iste vrste čine jedan stanišni tip,

23. *šume šumoposjednika*
jesu šume koje su u vlasništvu i/ili posjedu drugih pravnih i fizičkih osoba, a
nisu u vlasništvu Repub­like Hrvatske,

24. *šumoposjednik*jest pravna ili fizička osoba – vlasnik i/ili posjednik šume, osim Republike
Hrvatske i Trgovačkog društva koje gospodari šumama u vlasništvu Republike Hrvatske,

25. *šumska infrastruktura* jesu šumske prometnice
(šumske ceste, vlake i stalne žičare) i drugi objekti
u šumama namijenjeni prvenstveno gospodarenju i zaštiti šuma,

26. *šumski požar* jest požar koji nastaje i
širi se šumom i šumskim zemljištem ili koji nastaje na drugomu zemljištu i širi
se šumom i šumskim zemljištem,

27. *šumski proizvodi* jesu svi proizvodi šuma
i šumskoga zemljišta, uključujući:

a) šumsko drveće i grmlje te sve njihove dijelove,

b) biomasu ukupne šumske vegetacije,

c) cvjetove, sjeme, plodove, koru drveta, korijenje,

d) mahovinu, paprat, travu, trsku, cvijeće, ljekovito,
aromatično i jestivo bilje, druge biljke i njihove dijelove,

e) gljive,

f) med, smolu,

g) listinac, travnati ili
pašnjački prekrivač,

h) divljač i ostale životinje koje žive u šumi, te

i) treset i humus.

28. *šumskogospodarsko područje* jest funkcionalna
cjelina za koju se kao cilj utvrđuje održivo gospodarenje, planiranje i usmjera­vanje razvoja šuma i šumskih
zemljišta bez obzira na vlasništvo, a dijeli se na gospodarske jedinice,

29. *šumske kulture* *i plantaže* u širemu
značenju obuhvaćaju sve umjetno osnovane nasade šumskog drveća,

30. *zaštita šuma* jest skup mjera koje su dužne
poduzimati osobe koje gospodare šumama radi zaštite šuma od požara, drugih elementarnih
nepogoda, štetnih organizama i štetnih antropogenih utjecaja,

31. *zavičajna vrsta* (autohtona vrsta) jest
vrsta koja prirodno obitava u određenom ekološkom sustavu nekog područja,

32. *zaštićeno područje* jest područje zaštićeno
na temelju propisa o zaštiti prirode.

Članak 6.

Interes Republike Hrvatske u gospodarenju šumama
i šumskim zemljištima ostvaruje se:

1. provođenjem mjera u gospodarenju šumama
kojima se, uz ekološku ravnotežu osigurava trajno održavanje i obnova šuma na
način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom i posebnim propisima,

2. u zaštiti šuma i šumskih zemljišta te zaštiti
i očuvanju općekorisnih funkcija šuma i biološke raznolikosti (čuvanje šuma,
zaštita šuma od bolesti i štetočina, od požara, izgradnje objekata u šumi i na
šumskom zemljištu, utvrđivanjem posebnih uvjeta izgradnje i dr.),
na način i pod uvjetima propisanim zakonom,

3. odobravanjem šumskogospodarske osnove
područja Repub­like Hrvatske, osnova gospodarenja
gospodarskim jedinicama i programa za gospodarenje šumama,

4. utvrđivanjem interesa Republike Hrvatske kod
izdvajanja šuma i šumskih zemljišta iz šumskogospodarskoga područja,

5. donošenjem Nacionalnoga šumarskog programa,

6. nadzorom nad provođenjem šumskogospodarskih
planova i nad korištenjem nedrvnih šumskih proizvoda,

7. osiguravanjem sredstava za obnovu šuma,
sanaciju šuma ugroženih sušenjem i elementarnim nepogodama te za zaštitu šuma,

8. razminiranjem šuma i šumskih zemljišta,

9. sudjelovanjem u upravljanju i nadzoru
Trgovačkog društva kojem je povjereno gospodarenje šumama i šumskim zemljištima
u vlasništvu Republike Hrvatske,

10. dugoročnim nadzorom nad stanjem šuma s
ciljem:

a. povećanja znanja o stanju šuma i šumskog
zemljišta te odnosa između njihova stanja i prirodnih i antropogenih čimbenika
ugroženosti,

b. procjene utjecaja klimatskih promjena na šume
i šumsko zemljište, uključujući utjecaj na njihovu biološku raznolikost,

c. identificiranja ključnih strukturnih i funkcionalnih
elemenata ekološkog sustava koji će se koristiti za procjenu stanja biološke
raznolikosti u šumama te za zaštitu njezinih funkcija, uvažavajući postojeće
pokazatelje.

II. GOSPODARENJE ŠUMAMA

Članak 7.

(1) Gospodarenje šumama obuhvaća uzgoj, zaštitu
i korištenje šuma i šumskih zemljišta te izgradnju i održavanje šumske infra­struk­ture, sukladno sveeuropskim kriterijima za
održivo gospodarenje šumama.

(2) Sveeuropski kriteriji za održivo
gospodarenje šumom jesu:

1. održavanje i odgovarajuće poboljšanje šumskih
ekosustava i njihov doprinos globalnome ciklusu ugljika,

2. održavanje zdravlja i vitalnosti šumskog
ekosustava,

3. održavanje i poticanje proizvodnih funkcija
šume,

4. održavanje, očuvanje i odgovarajuće
poboljšanje biološke raz­nolikosti
u šumskom ekosustavu,

5. održavanje i odgovarajuće poboljšanje
zaštitnih funkcija u upravljanju šumom (posebno tla i vode),

6. održavanje drugih socijalno-ekonomskih
funkcija i uvjeta.

Članak 8.

(1) »Hrvatske šume« d.o.o. (u daljnjem tekstu:
Trgovačko dru­štvo) i šumoposjednici
dužni su gospodariti šumama održavajući i unapređujući biološku i krajobraznu
raznolikost te skrbiti o zaštiti šumskoga ekosustava na ovaj način:

– održavati prirodni sastav šume i podržavati
zavičajne vrste,

– težiti produženju ophodnje gospodarski
važnijih vrsta drveća gdje za to postoje uvjeti i potreba,

– smještajem i strukturom umjetno podignutih
sastojina poti­cati zaštitu i obnovu prirodnih šuma,
a ne povećavati pritisak na njih,

– odabir vrsta za umjetno podizanje sastojina i
obnovu degradiranih sastojina obavljati na temelju opće prikladnosti stanišnim
uvjetima i ciljevima gospodarenja, dajući prednost zavičajnim vrstama i
lokalnoj provenijenciji,

– koristiti samo one unesene vrste,
provenijencije i varijetete utjecaj kojih je na ekosustav, genetički integritet
zavičajnih vrsta i lokalnu provenijenciju stručno procijenjen i kojih se
negativni utjecaj može izbjeći ili umanjiti,

– izbjegavati sječu zaštićenih, rijetkih i
ugroženih vrsta drveća, šumskih voćkarica i ostalih
vrsta s bobičastim plodovima te ih štititi i unositi prilikom obnove šume,

– voditi skrb o drugim vrstama u ekosustavu koje
su vezane uz suha i trula stabla, odnosno prilikom sječe ostavljati potreban
broj starih dubova, šupljih i trulih stabala, u takvom rasporedu i broju kako
bi se očuvala biološka raznolikost,

– podržavati tradicionalni sustav gospodarenja
na odgovarajućim staništima koji oblikuje vrijedan ekosustav, kada je to
ekonomski provedivo,

– u šumama koje su ugrožene sušenjem i elementarnim
nepogodama uspostaviti cjelovitu mrežu nadzora radi sagledavanja kretanja
negativnih procesa,

– njegu i sječu šuma provoditi na način kojim se
ne uzrokuju trajne štete ekosustava te poduzimati mjere za poboljšanje i
održanje biološke raznolikosti,

– vrstu i način korištenja sredstava pri uzgoju,
iskorištavanju i zaštiti šuma prilagoditi posebnostima staništa i vrsta,

– uzgoj, iskorištavanje i zaštitu šuma te
gradnju i održavanje šumske infrastrukture prilagoditi zaštiti tla i voda u
smislu izbjegava­nja štetnih utjecaja na kvalitetu i
kvantitetu izvora i akumulacija te slobodno kretanje površinskih i podzemnih
voda.

(2) Infrastrukturu u šumskim ekosustavima treba
projektirati na način koji je najmanje štetan za šumsko stanište vodeći brigu o
posebnim geološkim, vegetacijskim, hidrološkim i drugim vrijed­nostima, a posebno o ekološkim, vrijednim dijelovima
ekosustava utvrđenim posebnim propisima (dijelovi ekološke mreže, staništa,
selidbeni koridori rijetkih, osjetljivih ili ugroženih vrsta).

Članak 9.

Radi osiguranja provedbe sveeuropskih kriterija
iz članka 7. ovoga Zakona te uvažavanja općeg interesa u gospodarenju šumama,
svi vlasnici i posjednici šuma dužni su:

– gospodariti šumama u skladu sa
šumskogospodarskim planovima,

– dopustiti neometan pristup šumi osobama
ovlaštenim za obav­ljanje
nadzora nad gospodarenjem šumama,

– dopustiti provedbu propisanih motrenja,
izmjera za potrebe nacionalne inventure šumskih resursa, sakupljanja podataka suklad­no međunarodnim obvezama te znanstvenih istraživanja.

Članak 10.

Trgovačko društvo i šumoposjednici,
te pravne osobe koje koriste šumu ili šumsko zemljište dužne su pošumiti
paljevine, površine na kojima nije uspjelo pomlađivanje i površine na kojima je
izvršeno pustošenje, bespravna čista sječa ili krčenje u roku koji odredi
županijska skupština, odnosno Skupština Grada Zagreba, ako taj rok nije utvrđen
šumskogospodarskim planom.

Članak 11.

Ukoliko Trgovačko društvo i šumoposjednici,
te pravne osobe koje koriste šumu ili šumsko zemljište ne izvrše mjere naređene
na osnovi ovoga Zakona i na osnovi njega donesenih propisa, kao i na temelju
posebnih propisa, ove će mjere provesti tijelo koji ih je naredilo ili pravna
osoba koju ono ovlasti, na trošak Trgovačkog dru­štva,
šumoposjednika ili pravne osobe koja koristi šumu ili
šumsko zemljište, a bila je dužna izvršiti naređene mjere.

Članak 12.

(1) Fizičke osobe mogu se kretati šumom ili
šumskim zemljištem kao posjetitelji šuma, ako nije drugačije određeno ovim
Zakonom ili drugim propisom.

(2) Posjetom šumi ili šumskom zemljištu smatra
se šetnja i ostali oblici građanskog uživanja u šumi i/ili šumskom zemljištu,
bez stjecanja imovinske koristi.

(3) Posjetitelji šuma ili šumskog zemljišta
preuzimaju sve rizike kojima su izloženi prilikom kretanja šumom ili šumskim zem­ljištem.

(4) Trgovačko društvo i šumoposjednici
nisu dužni poduzimati posebne mjere opreza prema posjetiteljima šuma niti se
mogu smatrati odgovornima za bilo kakve štete ili ozljede koje pretrpe takve
osobe, osim ako su bile nanesene namjerno ili grubom nepažnjom prilikom
obavljanja redovne djelatnosti gospodarenja šumom.

Članak 13.

(1) Šume se razvrstavaju na kontinentalne šume i
šume na kršu.

(2) Regularne šume i preborne
šume u kojima je naglašena gospodarska funkcija svrstavaju se u kontinentalne
šume.

(3) Degradirane šume s izraženim općekorisnim
funkcijama na području visokoga krša i šume primorskoga krša svrstavaju se u
šume na kršu.

Članak 14.

(1) Prema namjeni šume mogu biti gospodarske,
zaštitne i šume s posebnom namjenom.

(2) Gospodarske šume uz očuvanje i unapređenje
njihovih općekorisnih funkcija koriste se za proizvodnju šumskih proizvoda.

(3) Zaštitne šume prvenstveno služe za zaštitu
zemljišta, voda, naselja, objekata i druge imovine.

(4) Šume s posebnom namjenom jesu:

1. šume i dijelovi šuma registrirani za
proizvodnju šumskoga sjemena,

2. šume unutar zaštićenih područja ili prirodnih
vrijednosti zaštićene na temelju propisa o zaštiti prirode,

3. šume namijenjene znanstvenim istraživanjima,
nastavi, potrebama obrane Republike Hrvatske te potrebama utvrđenim poseb­nim propisima.

Članak 15.

(1) S ciljem osiguranja jedinstvenoga i trajnoga
gospodarenja šumama i šumskim zemljištima na teritoriju Republike Hrvatske
ustanovljuje se šumskogospodarsko područje Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu: šumskogospodarsko područje).

(2) Šume i šumska zemljišta obuhvaćena
šumskogospodarskim područjem utvrđuju se u Popisu šuma i šumskih zemljišta.

(3) Popis šuma i šumskih zemljišta utvrđuje
ministar nadležan za poslove šumarstva (u daljnjem tekstu: ministar), a
objavljuje se u »Narodnim novinama«.

(4) Ministarstvo vodi evidenciju o stanju i
promjenama površina šumskogospodarskoga područja na osnovi godišnjih izvješća
koja dostavljaju uredi državne uprave u županijama, odnosno upravno tijelo
Grada Zagreba nadležno za poslove šumarstva do 31. siječnja za proteklu godinu.

Članak 16.

(1) Šumskogospodarsko područje dijeli se na
gospodarske jedinice.

(2) Gospodarska jedinica dio je
šumskogospodarskoga područ­ja koja je, u pravilu,
prilagođena konfiguraciji terena, organizacijskim potrebama gospodarenja šumama
i prometnicama, a obuhvaća jedan ili više šumskih predjela.

(3) Za gospodarsku jedinicu, kao zaokruženu
gospodarsku cjelinu, posebno se izrađuje šumskogospodarski plan.

(4) Gospodarska jedinica dijeli se na odjele i
odsjeke.

Članak 17.

(1) Šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu
Republike Hrvatske gospodari Trgovačko društvo.

(2) Pojedine šume i šumska zemljišta iz stavka
1. ovoga članka mogu iznimno koristiti tijela državne uprave i pravne osobe
čiji je osnivač Republika Hrvatska, na način i uz uvjete propisane ovim Zakonom
i posebnim propisima, uz prethodno mišljenje Državnog odvjetništva Republike
Hrvatske.

Članak 18.

(1) Osnivač Trgovačkog društva je Republika
Hrvatska.

(2) Sjedište Trgovačkog društva je u Zagrebu.

(3) Model organizacije, djelatnosti i način
poslovanja Trgovač­kog društva utvrđeni su izjavom o
osnivanju.

III. PLANIRANJE U
ŠUMARSTVU

*1. Nacionalni šumarski program*

Članak 19.

(1) Nacionalnim šumarskim programom utvrđuje se
politika te uvjeti za gospodarenje šuma s obzirom na njihovu višenamjensku
uporabu. Njegov sastavni dio jesu planiranje politike, provedbe, praćenja i
procjena na nacionalnoj razini s ciljem daljnjeg unapređenja održivoga
gospodarenja šumama te posebno uspostavljanje i očuvanje prirodnih odnosa među
vrstama i unapređivanje njihovih prirodnih staništa.

(2) Za kvalitetno planiranje u šumarstvu
provodit će se nacionalna inventura šumskih resursa kojom će se prikupljati
informacije o stanju šuma za potrebe šumarske politike i šumarske operative,
ekologije, lovstva, zaštite okoliša, zaštite prirode, drvoprerađivačke
industrije te za potrebe državnih i međunarodnih organizacija.

(3) Sadržaj i način provođenja nacionalne
inventure šumskih resursa propisat će ministar.

(4) Dokument iz stavka 1. ovoga članka donosi
Hrvatski sabor.

*2. Šumskogospodarski planovi*

Članak 20.

(1) Šumskogospodarski planovi utvrđuju uvjete za
skladno korištenje šuma i šumskoga zemljišta i zahvate u tom prostoru, potreban
opseg uzgoja i zaštite šuma, mogući stupanj iskorištenja te uvjete za
gospodarenje životinjskim svijetom.

(2) Šumskogospodarski planovi jesu:

– šumskogospodarska osnova područja Republike
Hrvatske (u daljnjem tekstu: Osnova područja),

– osnove gospodarenja gospodarskim jedinicama (u
daljnjem tekstu: osnova gospodarenja),

– programi za gospodarenje gospodarskim
jedinicama na kršu (u daljnjem tekstu: programi gospodarenja),

– programi za gospodarenje šumama šumoposjednika (u daljnjem tekstu: programi gospodarenja šumoposjednika),

– programi obnove i zaštite šuma u posebno
ugroženom područ­ju (u daljnjem tekstu: programi
obnove i zaštite),

– programi za upravljanje šumama posebne
namjene,

– godišnji planovi gospodarenja šumama (u
daljnjem tekstu: godišnji planovi),

– operativni godišnji planovi.

(3) Postupak odobrenja i sadržaj
šumskogospodarskih planova javan je.

(4) Programi gospodarenja šumoposjednika
izrađuju se uz sudjelovanje šumoposjednika, odnosno
njihovih zastupnika.

(5) Šumskogospodarski planovi nakon isteka
valjanosti trajno se pohranjuju.

(6) Sadržaj te način izrade i postupak odobrenja
šumskogospodarskih planova propisat će ministar.

Članak 21.

(1) Šumama i šumskim zemljištima na
šumskogospodarskom području gospodari se na temelju Osnove područja.

(2) U Osnovi područja mora biti utvrđena
ekološka, gospodarska i socijalna podloga za biološko poboljšavanje šuma i
povećanje šumske proizvodnje.

(3) Osnove gospodarenja odobravaju se za
razdoblje od 10 godina (I. polurazdoblje), orijentacijski za daljnjih 10 godina
(II. polurazdoblje) i za idućih 20 godina (gospodarsko razdoblje).

(4) Programi gospodarenja odobravaju se za
razdoblje od 10 godina, uz orijentaciju za daljnjih 10 godina.

(5) Osnove gospodarenja i programi gospodarenja
trebaju biti usklađeni s Osnovom područja.

(6) Šumskogospodarski planovi obnavljaju se ili
revidiraju redovito svakih 10 godina.

(7) Ukoliko se tijekom provedbe
šumskogospodarskih planova ustanovi da su se bitno izmijenile činjenice i
okolnosti na kojima se temelje njihove odredbe, mora se izraditi njihova
izvanredna revizija na način i po postupku koji je propisan za njihovo
odobrenje.

Članak 22.

(1) Šumskogospodarske planove, njihovu obnovu ili
reviziju odobrava Ministarstvo, i to za šume u vlasništvu Republike Hrvatske na
prijedlog Trgovačkog društva, a za šume šumoposjednika
na prijedlog Šumarske savjetodavne službe.

(2) Osnova područja odobrava se na temelju
mišljenja stručnoga povjerenstva o njezinoj usklađenosti s Nacionalnim
šumarskim programom i prostornim planovima županija, a za dio Osnove područja
koji se odnosi na šume s posebnom namjenom, uz mišljenje tijela državne uprave
koja ih koriste.

(3) Osnove i programi gospodarenja odobravaju se
na temelju mišljenja stručnoga povjerenstva o njihovoj usklađenosti s Osnovom
područja i odredbama ovoga Zakona.

(4) Stručno povjerenstvo iz stavka 2. ovoga
članka osniva ministar, a članove imenuje iz reda šumarskih stručnjaka i
predstavnika ministarstva nadležnog za zaštitu okoliša i prostorno planiranje i
predstavnika ministarstva nadležnog za zaštitu prirode, a za stručno
povjerenstvo iz stavka 3. ovoga članka iz reda šumarskih stručnjaka.

(5) Trgovačko društvo i Šumarska savjetodavna
služba dužni su izrađivati šumskogospodarske planove i redovito ih obnavljati
ili revidirati.

(6) Troškovi izrade, obnove ili revizije
šumskogospodarskih planova za šume u vlasništvu Republike Hrvatske i troškovi
rada stručnog povjerenstva iz stavka 3. ovoga članka terete Trgovačko društvo,
a troškovi izrade, obnove ili revizije programa gospodarenja šumoposjednika i troškovi rada stručnog povjerenstva iz
stavka 3. ovoga članka terete Šumarsku savjetodavnu službu.

(7) Trgovačko društvo i Šumarska savjetodavna
služba dužni su voditi propisane evidencije za osnove, odnosno programe
gospodarenja.

Članak 23.

(1) Osnova područja, osnova, odnosno program
gospodarenja temelji su za donošenje operativnih godišnjih planova.

(2) Trgovačko društvo dužno je najkasnije do 31.
prosinca tekuće godine donijeti operativni godišnji plan gospodarenja za iduću
godinu.

IV. ZAŠTITNE ŠUME I ŠUME
S POSEBNOM NAMJENOM

Članak 24.

(1) Način gospodarenja i obnove zaštitnih šuma i
šuma s poseb­nom namjenom
propisuje se Osnovom područja i programima za gospodarenja šumama posebne
namjene, u skladu sa svrhom radi koje su takvima proglašene i na način određen
aktom o njihovome proglašenju.

(2) Način gospodarenja i upravljanje šumama u
zaštićenim područjima i na području ekološke mreže propisuje se Osnovom
područja i programom mjera za očuvanje i zaštitu šumskog ekosustava u
zaštićenom području i području ekološke mreže sukladno posebnomu propisu.

Članak 25.

(1) Prije donošenja akta o proglašenju
gospodarske šume zaštitnom ili šumom posebne namjene, tijelo koje je proglašava
zaštitnom ili šumom posebne namjene, dužno je pribaviti suglasnost šumoposjednika s mjerama koje ograničavaju njegova prava
nad šumom.

(2) Šumu proglašava zaštitnom šumom županijska
skupština, odnosno Gradska skupština Grada Zagreba.

(3) Ako se šuma iz stavka 2. ovoga članka
prostire na području dviju ili više županija, odnosno Grada Zagreba, akt o
proglašenju šume zaštitnom šumom donose te županijske skupštine, odnosno
Gradska skupština Grada Zagreba sporazumno.

(4) Šumu s posebnom namjenom za proizvodnju
šumskoga sjemena proglašava Ministarstvo na prijedlog zainteresiranih pravnih i
fizičkih osoba, nakon pribavljenoga stručnog mišljenja instituta za šumarstvo.

(5) Šume s posebnom namjenom za znanstvena
istraživanja i nastavu proglašava Ministarstvo, na prijedlog zainteresiranih
znanstvenih organizacija, odnosno drugih pravnih osoba.

(6) Šumu s posebnom namjenom za potrebe obrane
Republike Hrvatske proglašava Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu:
Vlada) na prijedlog Ministarstva obrane.

*Upravljanje šumama u posebno zaštićenim područjima*

Članak 26.

(1) Za šume i šumska zemljišta koja se nalaze u
zaštićenim područjima u kategorijama park prirode, regionalni park, zaštićeni
krajolici i park-šume izrađuju se šumskogospodarski planovi koje provodi
Trgovačko društvo, odnosno šumoposjednici, a pravna
osoba koja je nadležna za upravljanje zaštićenim područjem i Trgovačko društvo
zajednički provode program mjera za upravljanje šumskim ekosustavom.

(2) Program mjera za šume i šumska zemljišta na
zaštićenom području iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju i donose Ministarstvo i
središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu prirode, nakon
pribavljenoga mišljenja Trgovačkog društva i pravne osobe nadležne za
upravljanje zaštićenim područjem.

(3) Šumama i šumskim zemljištima koja se nalaze
u zaštićenim područjima u kategorijama nacionalnoga parka, strogoga rezervata,
posebnoga rezervata, spomenika prirode i spomenika parkovne
arhitekture, pravna osoba nadležna za upravljanje zaštićenim područjem izrađuje
i provodi program očuvanja i zaštite šuma koji se izrađuje po posebnim
mjerilima utvrđenim propisom za uređivanje šuma, kojeg donosi ministar uz
suglasnost ministra nadležnog za zaštitu prirode.

*Lovnogospodarski* *planovi*

Članak 27.

(1) Šumskogospodarskim planovima utvrđuju se
vrste i broj divljači koja se može uzgajati u šumi, uvažavajući zakonitosti
prirodnog sklada između divljači i staništa, smjernice gospodarenja šumama te
odredbe posebnih zakona i međunarodnih ugovora.

(2) Lovnogospodarske
osnove moraju biti usklađene s planovima iz stavka 1. ovoga članka.

V. BIOLOŠKA OBNOVA ŠUMA

Članak 28.

Biološka obnova šuma u smislu ovoga Zakona jest:

1. priprema staništa za prirodno pomlađivanje
sastojina predviđenih za prirodnu obnovu,

2. popunjavanje, njega i čišćenje svih sastojina
i to u jednodob­nim
sjemenjačama do dvadesete godine starosti, odnosno u sastojinama mekih listača i panjača do desete
godine starosti, a u raznodob­nim
sjemenjačama, u sastojinama u kojima je uvedeno grupimično gospodarenje, do
dvadesete godine starosti grupe,

3. prorjeđivanje sastojina do starosti trećine
određene ophodnje u njegovanim sastojinama, a u starijim ako je to prijeko
potrebno radi uzgoja,

4. pošumljavanje sječina
nakon čistih sječa,

5. sanacija paljevina,

6. resurekcija degradiranih sastojina i
prevođenje u viši uzgojni oblik,

7. čuvanje šuma,

8. odabiranje i obilježavanje stabala za sječu
(u daljnjem tekstu: doznaka stabala) i obavljanje nadzora u izvršenju radova iz
točke 2. ovoga članka,

9. izrada šumskogospodarskih planova te njihove
revizije i obnove,

10. rekonstrukcija i konverzija šuma panjača, makija, šikara i šibljaka,

11. pošumljavanje neobrasloga šumskog zemljišta
i podizanje plantaža brzorastućih vrsta drveća na novim površinama,

12. priprema staništa, njega novopodignutih
sastojina i kultura,

13. zaštita od štetnih organizama i požara,

14. kupnja šuma, odnosno šumskih zemljišta,

15. sanacija i obnova šuma oštećenih kalamitetima i ratnim djelovanjima te

16. projektiranje, izgradnja i održavanje šumske
infrastrukture.

Članak 29.

(1) Trgovačko društvo i šumoposjednici
dužni su provoditi biološku obnovu šuma te gospodariti šumom i šumskim
zemljištem na način propisan ovim Zakonom.

(2) Pravna osoba koja koristi šumu i šumsko
zemljište ili up­ravlja šumom i šumskim zemljištima u
vlasništvu Republike Hrvatske unutar zaštićenoga područja, dužna je osigurati
sredstva za proved­bu
aktivnosti iz programa mjera za upravljanje ili korištenje suklad­no
sadržaju i obujmu mjera.

VI. KORIŠTENJE ŠUMA,
ŠUMSKIH ZEMLJIŠTA I ŠUMSKIH PROIZVODA

Članak 30.

(1) U šumi se mogu sječi samo doznačena stabla.

(2) Doznaku stabala u šumama u vlasništvu
Republike Hrvatske obavlja Trgovačko društvo.

(3) U šumama šumoposjednika
doznaku stabala obavlja Šumarska savjetodavna služba ili osoba koja posjeduje
odgovarajuću licenciju Hrvatske komore inženjera šumarstva i drvne tehnologije
(u daljem tekstu: Šumarska komora).

(4) Doznaku stabala iz stavka 2. i 3. ovoga članka
obavlja osoba sa završenim šumarskim fakultetom šumarskoga smjera.

(5) Doznaka stabala u šumama šumoposjednika,
osim nužne doznake stabala za uzgojne, odnosno sanitarne sječe ne može se
obavljati ako nije odobren program gospodarenja šumoposjednika.

(6) Opseg nužne doznake stabala u šumama šumoposjednika za koje nije odobren program gospodarenja šumoposjednika, odobrava Ministarstvo na prijedlog Šumarske
savjetodavne službe.

(7) Uvjete i mjerila za opseg nužne doznake
propisat će ministar.

Članak 31.

(1) Drvo posječeno u šumi i izvan šume te ostali
šumski proizvodi mogu se transportirati izvan šume samo ako su propisano
obilježeni i ako je za njih izdana propisana popratnica.

(2) Transport iz stavka 1. ovoga članka
obuhvaća: prijevoz, otpremu i pohranu drva i ostalih šumskih proizvoda.

(3) Obilježbu drveta posječenog u šumi u
vlasništvu Republike Hrvatske ili izvan šume u vlasništvu Republike Hrvatske i
ostalih šumskih proizvoda podrijetlom iz šume u vlasništvu Republike Hrvatske
te izdavanje popratnice obavlja Trgovačko društvo.

(4) Obilježbu drveta posječenog u šumi ili izvan
šume šumoposjednika i ostalih šumskih proizvoda
podrijetlom iz tih šuma te izdavanje popratnice obavlja Šumarska savjetodavna
služba.

(5) Uvjete i način doznake stabala, obilježbe
drveta i ostalih šumskih proizvoda, njihova prijevoza, otpreme i pohrane, kao i
vrijeme sječe i šumski red propisuje ministar.

Članak 32.

Ukoliko ovim Zakonom nije drukčije određeno,
zabranjeno je:

– pustošenje šuma, sječa stabala ili njihovo
oštećivanje,

– čista sječa šume, ako nije predviđena
šumskogospodarskim planovima,

– krčenje šume,

– odsijecanje grana, dijelova grana ili kresanje
lisnika, ako to nije predviđeno šumskogospodarskim planovima,

– pašarenje, brst i žirenje,

– skupljanje i odnošenje šušnja, mahovine,
šumskih plodova i drugih šumskih proizvoda,

– odnošenje humusa, treseta i listinca,

– smolarenje.

Članak 33.

(1) Iznimno od odredaba članka 32. ovoga Zakona,
pod uvjetom da nije u suprotnosti sa šumskogospodarskim planovima i posebnim
propisima, Trgovačko društvo može u šumama u vlasništvu Republike Hrvatske
predvidjeti za svoje potrebe i za potrebe građana uz naknadu sakupljanje
šumskih proizvoda, iskorištavanje humusa i smolarenje, a pašarenje i žirenje u
šumama i na šumskim zemljištima, osim u prebornim
šumama, plantažama i regularnim šumama za trajanja obnove i rasta mladika i
kultura u prvomu dobnom razredu, uz obvezatno čuvanje stoke.

(2) Trgovačko društvo utvrđuje vrstu šumskih
proizvoda, visinu naknade za sakupljanje te uvjete pod kojima ih građani mogu
sakupljati, kao i način korištenja šume za odmor i rekreaciju općim aktom.

(3) Općim aktom iz stavka 2. ovoga članka, u
skladu sa šumskogospodarskim planom, Trgovačko društvo iznimno može predvidjeti
određene površine degradiranih šuma i šikara na kojima se može dopustiti brst
pod uvjetima da takve površine čine cjelovit kompleks od najmanje 2 ha po grlu
i uz obvezatno čuvanje stoke.

(4) Opći akt iz stavka 2. ovoga članka donosi
Trgovačko društvo, uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

Članak 34.

Šumoposjednik može u svojoj šumi pašariti te sakupljati i iznositi iz šume nedrvne šumske proizvode u skladu s programom gospodarenja šumoposjednika ili posebnim propisima.

Članak 35.

(1) Krčenje, odnosno čista sječa šume može se
dozvoliti:

– u svrhu promjene vrsta drveća, sastojinskih
oblika šume, podizanja plantaža ili izgradnje šumske infrastrukture, ukoliko to
već nije određeno šumskogospodarskim planom,

– ako se šuma ili šumsko zemljište radi interesa
Republike Hrvatske trebaju privesti drugoj kulturi, odnosno namjeni,

– ako to zahtijevaju interesi sigurnosti ili
obrane zemlje,

– ako je to potrebno radi provedbe dokumenta
prostornog uređenja, odnosno akata donesenih na temelju tog dokumenta prema
posebnome propisu,

– ako je to potrebno radi građenja građevina
koje se prema dokumentu prostornog uređenja, odnosno posebnom propisu mogu
graditi izvan građevinskoga područja bez akta iz podstavka 4. ovoga stavka.

(2) Dozvolu iz stavka 1. podstavka 1., 2. i 3.
ovoga članka izdaje Ministarstvo.

(3) Dozvolu iz stavka 1. podstavka 4. i 5. ovoga
članka izdaje ured državne uprave u županiji, odnosno upravno tijelo Grada
Zagreba nadležno za poslove šumarstva rješenjem u upravnome postup­ku na temelju važeće građevinske dozvole, ukoliko je
krčenje i/ili čistu sječu potrebno izvršiti za potrebe gradnje građevina.

(4) Zemljište na kojem je izvršeno krčenje,
odnosno čista sječa šume, mora se u roku od dvije godine privesti namjeni radi
koje je obavljena čista sječa, odnosno krčenje. U protivnome, korisnik je dužan
pošumiti zemljište u tijeku naredne godine.

(5) Stručne poslove koji se ovim Zakonom
stavljaju u nadlež­nost
ureda državne uprave županije i upravnom tijelu Grada Zagreba nadležnim za
poslove šumarstva, obavljaju diplomirani inženjeri šumarstva.

Članak 36.

Ukoliko je predviđena biološka sanacija šumskoga
zemljišta nakon njegovog iskorištavanja u svrhe iz članka 35. ovoga Zakona,
korisnik tog zemljišta mora prije sklapanja ugovora o korištenju za izvršenje
sanacije osigurati jamstvo banke ili avaliranu mjenicu u visini troškova
sanacije.

*Gradnja objekata u šumi*

Članak 37.

(1) U šumi i/ili na šumskome zemljištu može se
graditi samo šumska infrastruktura i/ili građevine koje su planirane dokumentom
prostornog uređenja u skladu s odredbama stavka 2. ovoga članka, te spomenici
kojima se obilježavaju mjesta masovnih grobnica žrtava iz Domovinskog rata.

(2) Dokumentom prostornog uređenja može se
planirati da se u šumi ili na šumskom zemljištu izgrade građevine za potrebe
infrastrukture, sporta, rekreacije, lova i obrane Republike Hrvatske, vjerske i
zdravstvene građevine te područje, mjesto, spomenik i obilježje u svezi s
povijesnim događajima i osobama, ali samo ako to zbog tehničkih ili ekonomskih
uvjeta nije moguće planirati izvan šume, odnosno šumskog zemljišta.

(3) U izradi dokumenata prostornog uređenja koje
donosi jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave sudjeluje i ured
državne uprave u županiji, odnosno upravno tijelo Grada Zagreba nadležni za
poslove šumarstva.

(4) Prostorni plan županije i Grada Zagreba,
Prostorni plan područja posebnih obilježja iz nadležnosti županijske, odnosno
Gradske skupštine te Prostorni plan uređenja općine i grada kojim su obuhvaćene
šume i/ili šumska zemljišta donosi se uz prethodno mišljenje Ministarstva, koje
je mišljenje dužno dostaviti u roku od 60 dana. U slučaju da ne dostavi
mišljenje u propisanom roku, smatrat će se da je mišljenje dano.

(5) U postupku izdavanja lokacijske dozvole,
posebne uvjete za izgradnju građevina iz stavka 1. ovoga članka i izgradnju
objekata u pojasu do 50 m od ruba šume za šume u vlasništvu Republike Hrvatske
utvrđuje Trgovačko društvo, a za šume šumoposjednika
Šumarska savjetodavna služba.

(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka, u
postupku izdavanja lokacijske dozvole za građevine za koje građevinsku dozvolu
izdaje Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva,
posebne uvjete o utjecaju planiranoga zahvata na šumu utvrđuje Ministarstvo na
temelju prethodnoga mišljenja Trgovačkog društva za šume u vlasništvu Republike
Hrvatske, odnosno Šumarske savjetodavne službe za šume šumoposjednika.

VII. ZAŠTITA ŠUMA

Članak 38.

(1) Trgovačko društvo te pravne osobe koje
koriste šume u vlasništvu Republike Hrvatske i šumoposjednici
dužni su poduzimati mjere radi zaštite šuma od požara i drugih elementarnih
nepogoda i štetnih organizama.

(2) Trgovačko društvo mora nadzirati stanje šuma
i pratiti njihovo zdravstveno stanje te poduzimati mjere za suzbijanje štetnih
organizama, u skladu s propisima o biljnoj zaštiti.

(3) U šumama šumoposjednika
praćenje zdravstvenoga stanja obavlja Šumarska savjetodavna služba, a
naređivanje mjera za suzbijanje štetnih organizama Šumarski institut
Jastrebarsko (u daljnjem tekstu: Institut).

Članak 39.

(1) Radi provođenja intenzivnoga i trajnog
nadzora nad šumskim ekološkim sustavima, s obzirom na štetu izazvanu
atmosferskim onečišćenjem i drugim čimbenicima koji utječu na stanje šuma,
Ministarstvo donosi program mjera za prikupljanje podataka i uspostavu registra
oštećenosti šuma.

(2) Način prikupljanja podataka, mrežu točaka,
provedbu i instituciju za provedbu programa, vođenje registra te uvjete
korištenja podataka propisuje ministar.

Članka 40.

(1) Radi poboljšanja nadzora nad šumskim
požarima i njihovim uzrocima, učincima i prevenciji, u Ministarstvu će se
ustrojiti i voditi jedinstveni informacijski sustav i registar o šumskim
požarima.

(2) Trgovačko društvo i Šumarska savjetodavna
služba dužni su prikupljati podatke o šumskim požarima te najkasnije u roku od 8
dana od dana izbijanja požara o tome izvijestiti Ministarstvo.

(3) Ministarstvo će prikupljene podatke iz
stavka 1. ovoga članka na zahtjev dostavljati domaćim i međunarodnim tijelima i
institucijama.

(4) Način prikupljanja podataka, vođenje
registra šumskih požara te uvjete korištenja podataka propisuje ministar.

Članak 41.

(1) Trgovačko društvo dužno je osigurati zaštitu
šuma u vlasništvu Republike Hrvatske od protupravnog prisvajanja, korištenja i
drugih protupravnih radnji te provoditi šumski red.

(2) Županijska skupština, odnosno Skupština
Grada Zagreba propisuje koje se mjere zaštite šuma od protupravnog prisvajanja,
korištenja i drugih protupravnih radnji, te za provođenje šumskog reda moraju
poduzimati u šumama šumoposjednika.

Članak 42.

(1) Radi ostvarivanja zaštite iz članka 41.
stavka 1. ovoga Zakona, Trgovačko društvo dužno je osigurati izravno čuvanje
šuma.

(2) Čuvanje šuma može obavljati osoba koja ima
najmanje sred­nju stručnu spremu šumarskoga smjera – lugar te ispunjava i druge
uvjete određene posebnim propisima.

(3) Zadaci i način obavljanja poslova lugara,
službenu odjeću i oznake te oblik i sadržaj iskaznice lugara propisuje
ministar.

(4) Ako lugar zatekne u šumi ili šumskome
zemljištu osobu koja protupravno prisvaja drvo ili druge šumske proizvode ili obav­lja druge radnje protivne
ovomu Zakonu i propisima donesenim na temelju njega, dužan je:

1. zatražiti osobnu iskaznicu ili drugu ispravu
na osnovi koje može utvrditi identitet osobe,

2. pregledati osobu, njezinu prtljagu ili
prijevozno sredstvo,

3. privremeno oduzeti nezakonito prisvojene
šumske proizvode i sredstva kojima je izvršeno protupravno prisvajanje.

Članak 43.

(1) U šumi ili na šumskom zemljištu te na
zemljištu u neposrednoj blizini šume ne smije se ložiti otvorena vatra i paliti
drveni ugljen, osim na mjestima i uz poduzimanje odgovarajućih mjera opreznosti
koje određuje Trgovačko društvo za šume i šumska zem­ljišta u vlasništvu Republike Hrvatske, a za šume i šumsko
zemljište šumoposjednika županijska skupština,
odnosno Skupština Grada Zagreba.

(2) Otvorenom vatrom, prema ovom Zakonu, smatra
se vatra izvan zatvorenih, odnosno pokrivenih prostorija s ložištem.

Članak 44.

(1) Zabranjeno je u šumi i 200 metara od ruba
šume podizati vapnare, poljske ciglane i druge objekte s otvorenim ognjištem.

(2) U šumi je zabranjeno odlagati otpad.

(3) Trgovačko društvo, druge pravne osobe koje
koriste šume u vlasništvu Republike Hrvatske i šumoposjednici
dužni su otpad ukloniti iz šume, a nastale troškove u vezi s tim poslovima
imaju pravo naplatiti od osobe koja je taj otpad odložila u šumu.

VIII. GRADNJA I
ODRŽAVANJE ŠUMSKE INFRASTRUKTURE

Članak 45.

Šumska infrastruktura služi prvenstveno za
potrebe gospodarenja šumama i sastavni je dio šume.

Članak 46.

(1) Šumsku infrastrukturu mogu koristiti i druge
pravne i fizičke osobe pod uvjetima koje odredi Trgovačko društvo, odnosno šumoposjednici ugovorom s jedinicom lokalne samouprave
područja na kojem se šumska infrastruktura nalazi.

(2) U slučaju uporabe šumske prometnice za stjecanje
prihoda, korisnici su dužni plaćati naknadu za njihovu uporabu Trgovačkome
društvu, odnosno šumoposjednicima.

(3) Visinu naknade iz stavka 2. ovoga članka za
šume u vlasništvu Republike Hrvatske utvrđuje općim aktom Trgovačko društvo, uz
prethodnu suglasnost Ministarstva.

(4) Od plaćanja naknade iz stavka 2. ovoga
članka izuzete su pravne osobe koje upravljaju zaštićenim područjima.

(5) Promet u šumama izvan šumskih prometnica
dopušten je samo po dopuštenju Trgovačkog društva ili šumoposjednika.

Članak 47.

(1) Planiranje, gradnja i održavanje šumske
infrastrukture obav­lja se
uz poštivanje tehničkih, gospodarskih i ekoloških uvjeta šumskoga tla,
raslinja, divljači i uz njihovu maksimalnu zaštitu.

(2) Pri planiranju šumskih prometnica potrebno
je prilagoditi se prirodnom okolišu te uvažavati turističke, rekreativne i
protupožarne potrebe.

(3) Trgovačko društvo i šumoposjednici
dužni su prije planiranja, izgradnje i otvaranja novih šumskih prometnica za
takve radove zatražiti dopuštenje središnjeg tijela državne uprave nadležnog za
zaštitu okoliša i zaštite prirode.

(4) Šumske prometnice moraju se graditi,
održavati i koristiti tako da se:

– ne ugroze vodni izvori,

– ne ugroze utvrđeni ekološki važni dijelovi
šumskih ekosustava (dijelovi ekološke mreže, staništa rijetkih i ugroženih
vrsta, i dr.),

– ne prouzroče erozijski procesi,

– ne zapriječi protok površinskih i podzemnih
voda,

– ne poveća opasnost od odrona,

– ne spriječi otjecanje oborinskih
i poplavnih voda, koje bi ugrozile seoska gospodarstva i druga zemljišta,
opstojnost šume, njezinu obnovu i razvoj,

– ne oštete područja pogodna za hranidbu i
zimovanje divljači,

– ne ošteti prirodna i kulturna baština,

– ne ugroze druge funkcije u višenamjenskoj
uporabi šume.

(5) Za održavanje šumskih prometnica koje su
izgrađene kroz šume šumoposjednika, šumoposjednici na tom području izdvajaju prihod od prodaje
drvnih sortimenata u visini od 2,5% vrijednosti drveta na panju u proračun
jedinice lokalne samouprave koja ih je dužna sukladno visini uplaćenih sredstava
održavati.

Članak 48.

(1) Šumska infrastruktura, kao i način njezine
uporabe ukoliko se koristi i u druge svrhe, mora biti posebno označena
znakovima upozorenja i drugim znakovima.

(2) Za šumsku infrastrukturu u zaštitnim šumama,
šumama posebne namjene i u šumama unutar ograđenih uzgajališta divljači,
posebne uvjete prometa utvrđuje rješenjem Ministarstvo na prijed­log
korisnika tih šuma.

(3) Radi zaštite šumske infrastrukture u
uvjetima smanjene nosivosti šumskih prometnica Trgovačko društvo, odnosno
Šumarska savjetodavna služba znakovima označava propisano najveće osovinsko
opterećenje i težinu vozila te trajanje ograničenja.

Članak 49.

(1) Ukoliko se na šumskim prometnicama obavljaju
šumarski ili drugi radovi koji mogu ugroziti sigurnost obavljanja prometa,
prometnica se može zapriječiti.

(2) Osoba koja je prometnicu zapriječila radi
razloga iz stavka 1. ovoga članka, dužna je znakovima označiti zaprečenje
prometnice.

(3) Osobe koje gospodare šumama i šumskim
zemljištem u suradnji s drugim ovlaštenicima prava na šumi i šumskome zemljištu
te s nadležnom jedinicom lokalne samouprave, mogu pojedine šumske prometnice
zatvoriti rampama.

IX. IZVOĐENJE ŠUMARSKIH
RADOVA

Članak 50.

(1) Šumarske radove mogu izvoditi isključivo za
te poslove registrirani i licencirani izvođači, a stručne poslove ovlašteni
inženjeri.

(2) Poslove licenciranja osoba za izvođenje
šumarskih radova, provođenja stručnih ispita za ovlaštene inženjere te vođenja
imenika ovlaštenih inženjera šumarstva obavlja Šumarska komora koja će se osnovati
po posebnom propisu.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka pojedine
manje rizične šumarske radove mogu izvoditi šumoposjednici
samostalno.

(4) Propis o vrsti šumarskih radova, minimalnim uvjetima
za njihovo izvođenje, sadržaju i načinu polaganja stručnih ispita za ovlaštene
inženjere te radovima koje šumoposjednici mogu
izvoditi samostalno donijet će ministar.

X. IMOVINSKO-PRAVNI
ODNOSI

Članak 51.

(1) Vlada, odnosno tijelo koje ona ovlasti može
pojedine šume i/ili šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske izdvojiti
iz šumskogospodarskoga područja i prenijeti pravo vlasništva na drugu osobu,
ili osnovati služnost na šumi i šumskom zemljištu radi njihova korištenja u
druge namjene u korist druge pravne ili fizičke osobe, ako za to postoji
interes Republike Hrvatske.

(2) Smatra se da postoji interes Republike
Hrvatske ako je šumu ili šumsko zemljište potrebno izdvojiti radi:

– provedbe dokumenta prostornog uređenja,
odnosno akta donesenog na temelju tog dokumenta prema posebnome propisu,

– obrane Republike Hrvatske,

– obilježavanja mjesta masovnih grobnica žrtava
iz Domovinskog rata.

(3) Interes iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje
se na način i u postupku propisanom za izvlaštenje.

(4) Postupak iz stavka 1. ovoga članka pokreće
se na zahtjev pravne ili fizičke osobe u čiju se korist mijenja namjena i
prenose prava nad pojedinom šumom ili šumskim zemljištem.

(5) Odluka iz stavka 1. ovoga članka jest akt
poslovanja.

Članak 52.

(1) Šume i šumska zemljišta u vlasništvu
Republike Hrvatske ne mogu se otuđivati iz vlasništva Republike Hrvatske, osim
u slučajevima predviđenim ovim Zakonom.

(2) Strane pravne i fizičke osobe ne mogu
stjecati pravo vlasništva na šumama i šumskome zemljištu, osim ako međunarodnim
ugovorom nije drukčije određeno.

Članak 53.

Opožarene površine šuma ne mogu se privesti
drugoj kulturi 5 godina od opožarenja.

Članak 54.

Zabranjeno je i kažnjivo neovlašteno zauzimanje
šume i šumskoga zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske.

Članak 55.

(1) Za prenesena prava u slučajevima i prema
postupku iz članka 51. ovoga Zakona ili ograničena prava nad šumom i šumskim
zemljištem te privremenim zauzimanjem šumskoga zemljišta, vlasnik ili šumoposjednik šumskoga zemljišta ima pravo na naknadu za
neostvareni dio prihoda.

(2) Za šume u vlasništvu Republike Hrvatske
naknada pripada Trgovačkom društvu koje je dužno ta sredstva uložiti u kupnju
druge šume i/ili šumskoga zemljišta u ime i za račun Republike Hrvatske ili za
podizanje novih šuma.

(3) Naknadu plaća osoba na koju se prenose prava
nad šumom ili šumskim zemljištem ili na čiji zahtjev, odnosno u čiju je korist
ograničeno pravo nad šumom ili šumskim zemljištem.

(4) Način izračuna naknade za prenesena prava u
slučajevima i prema postupku iz članka 51. ovoga Zakona ili ograničena prava
nad šumom i šumskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske propisuje
ministar.

Članak 56.

(1) Naknada za izdvojenu šumu ili šumsko
zemljište daje se u drugom zemljištu pogodnom za podizanje i gospodarenje šumom,
a ukoliko vlasnik ne prihvaća zamjenu ili ako naknadu nije moguće dati u drugom
zemljištu, naknada se daje u novcu.

(2) Nije dopuštena naknada u obliku zamjene šume
za drugu šumu.

Članak 57.

(1) U šumi ili na šumskome zemljištu u
vlasništvu Republike Hrvatske može se osnovati pravo služnosti u svrhu:
izgradnje vodovoda, kanalizacije, plinovoda, električnih vodova, eksploatacije
mineralnih sirovina, obavljanja turističke djelatnosti, uzgoja stoke i
divljači, te podizanja višegodišnjih nasada na neobraslomu šumskomu zemljištu i
zemljištu obraslom početnim ili degradacijskim razvojnim stadijima šumskih
sastojina.

(2) Ugovor o služnosti na šumama i šumskim
zemljištima iz stavka 1. ovoga članka u ime Republike Hrvatske sklapa ministar.

(3) Postupak i mjerila za osnivanje služnosti
propisat će Vlada.

Članak 58.

(1) Trgovačko društvo može pojedina šumska
zemljišta kojima gospodari davati u zakup do privođenja namjeni koja je
određena šumskogospodarskim planovima.

(2) Način i kriterije za davanje u zakup
šumskoga zemljišta propisat će Vlada.

Članak 59.

(1) Osoba koja ošteti šumu u vlasništvu
Republike Hrvatske dužna je Trgovačkom društvu nadoknaditi štetu prema
šumsko-odštetnom cjeniku.

(2) Cjenik iz stavka 1. ovoga članka donosi
ministar.

Članak 60.

(1) Komasacija šuma i/ili šumskih zemljišta
provodi se prema posebnim propisima, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

(2) Za komasaciju šuma i šumskih zemljišta u
vlasništvu Repub­like Hrvatske potrebno je prethodno
pribaviti suglasnost Vlade.

(3) Komasacijom se može zamijeniti šuma i/ili
šumsko zemljište za poljoprivredno zemljište i obratno, kao i šuma u vlasništvu
Republike Hrvatske i/ili šumsko zemljište za šumu u vlasništvu drugih pravnih i
fizičkih osoba i obratno.

XI. FINANCIRANJE

Članak 61.

(1) Financijska sredstva potrebna za
gospodarenje šumama i šumskim zemljištima, odnosno za osiguravanje biološke
obnove šuma te za znanstvene radove i programe u području šumarstva osiguravaju
se:

1. sredstvima Trgovačkog društva za biološku
obnovu u kontinentalnim šumama,

2. iz naknade za korištenje općekorisnih
funkcija šuma,

3. sredstvima iz drugih izvora u skladu sa
zakonom.

(2) Financijska sredstva potrebna za provedbu
radova iz članka 28. ovoga Zakona pribavljaju se:

1. osiguranjem sredstava godišnjim planom
poslovanja Trgovačkog društva za radove biološke obnove šuma iz članka 28.
točke 1. do 9. ovoga Zakona,

2. izdvajanjem sredstava Trgovačkog društva u
visini 3% od vrijednosti prodanog drva za dio radova iz članka 28. točke 10. do
16. ovoga Zakona,

3. iz naknade za korištenje općekorisnih
funkcija šuma,

4. iz drugih izvora u skladu sa zakonom.

(3) Sredstva iz stavka 2. točke 2., 3. i 4.
ovoga članka raspoređuje Trgovačko društvo u skladu sa šumskogospodarskim
planovima, za zaštitu šuma, sanaciju šuma ugroženih sušenjem, ratnim
djelovanjem te za znanstvene radove i programe u području šumarstva.

Članak 62.

(1) Pravne i fizičke osobe koje u Republici
Hrvatskoj obavljaju gospodarsku djelatnost plaćaju naknadu za korištenje
općekorisnih funkcija šuma.

(2) Naknada iz stavka 1. ovoga članka plaća se u
visini 0,07% od ukupnog prihoda i uplaćuju se na poseban račun Trgovačkog
društva za namjene iz članka 28. ovoga Zakona, tromjesečno i po završnome
računu.

(3) Trgovačko društvo dužno je Vladi jednom godišnje
podnijeti izvješće o ukupno naplaćenim naknadama iz stavka 2. ovoga članka i
njihovu utrošku u prethodnoj godini.

Članak 63.

(1) Nadzor nad obračunom i naplatom sredstava iz
članka 62. stavka 2. ovoga Zakona obavlja Financijska agencija po periodičnom
obračunu i završnom računu.

(2) Ako obveznik plaćanja naknade ne obračuna
ili ne uplati naknadu na poseban račun Trgovačkog društva, Financijska će
agencija iznos naknade obračunati i naplatiti iz sredstava obveznika koji se vode
kod poslovnih banaka, štedionica, vlastitih banaka ili Financijske agencije.

Članak 64.

(1) Iz sredstava naknade općekorisnih funkcija
šuma financiraju se:

1. radovi biološke obnove šuma,

2. radovi zaštite šuma,

3. radovi gospodarenja šumama na kršu,

4. radovi na sanaciji i obnovi sastojina
ugroženih sušenjem i drugim nepogodama, izgradnja šumskih prometnica,
razminiranje šumskih površina te ostali radovi prijeko potrebni za očuvanje i
unapređenje općekorisne funkcije šume,

5. radove sjemenarske i rasadničarske
djelatnosti u šumarstvu, očuvanje genofonda i
podizanje klonskih sjemenskih plantaža,

6. znanstveni radovi iz područja šumarstva,

7. troškovi izrade, obnove i revizije programa
gospodarenja šumoposjednika.

(2) Sredstva iz članka 62. ovoga Zakona za
provedbu radova iz stavka 1. ovoga članka raspoređuju se razmjerno udjelu u
površini šuma i šumskih zemljišta Republike Hrvatske u skladu sa
šumskogospodarskim planovima i programima u području šumarstva na korištenje
Trgovačkom društvu za šume u vlasništvu Republike Hrvatske, odnosno šumoposjednicima.

(3) Postupak za ostvarivanje prava na sredstva
iz članka 62. ovoga Zakona za izvršene radove u šumama šumoposjednika
propisuje ministar.

Članak 65.

(1) Pravne osobe koje obavljaju prodaju
proizvoda iskorištavanja šuma (drvni sortimenti) plaćaju šumski doprinos u
visini 3,5% od prodajne cijene proizvoda na panju, a u brdsko-planinskim
područjima i područjima od posebne državne skrbi 5% od prodajne cijene
proizvoda na panju.

(2) Sredstva šumskoga doprinosa uplaćuju se na
poseban račun jedinice lokalne samouprave područja na kojem je obavljena sječa
šume i koriste se isključivo za financiranje izgradnje komunalne
infrastrukture.

(3) Radi namjenskog korištenja i kontrole
utroška sredstava iz stavka 1. ovoga članka, jedinice lokalne samouprave dužne
su donijeti Program utroška sredstava šumskog doprinosa.

(4) Nadzor nad uplatama sredstava iz stavka 1.
ovoga članka obavlja Financijska agencija.

XII. ŠUME I ŠUMSKA
ZEMLJIŠTANA PODRUČJU KRŠA

Članak 66.

Šume i šumska zemljišta na području krša
obuhvaćene su gospodarskim jedinicama koje su u Popisu šuma i šumskih
zemljišta.

Članak 67.

Šumski požari na području krša smatraju se
elementarnim nepogodama ako mogu ugroziti živote ljudi ili prouzročiti štetu,
odnosno štetne posljedice većeg opsega bez obzira na visinu izrav­ne
štete.

XIII. ŠUMARSKA
SAVJETODAVNA SLUŽBA

Članak 68.

(1) Radi obavljanja poslova dijela javnih
ovlasti te unapređenja gospodarenja šumama i šumskim zemljištima šumoposjednika, osnovat će se Šumarska savjetodavna služba.

(2) Šumarska savjetodavna služba jest
specijalizirana javna ustanova za poslove šumarske savjetodavne službe u šumama
šumoposjednika, čiji je osnivač Vlada.

(3) Sjedište Šumarske savjetodavne službe je u
Zagrebu.

(4) Djelatnosti Šumarske savjetodavne službe
jesu:

1. vođenje evidencije o šumama šumoposjednika i o poslovima iz djelatnosti,

2. provođenje javnih natječaja za izradu
programa gospodarenja šumama,

3. predlaganje Ministarstvu odobrenja programa gospodarenja
šumoposjednika,

4. sudjelovanje u izradi akata zaštite od požara
šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu drugih pravnih i fizičkih osoba,

5. izrada operativnih godišnjih planova sanacije
i biološke obnove šuma šumoposjednika,

6. predlaganje smjernica gospodarenja i praćenje
provedbe radova propisanih programom gospodarenja šumoposjednika,

7. za šumoposjednike
organiziranje izvođenja šumarskih radova putem licenciranih izvođača, ako ih šumoposjednik sam ne obavlja,

8. nakon izvođenja šumarskih radova skrb o
provedbi šumskoga reda,

9. organiziranje nabave šumskih sadnica i
sjemena za obnovu šuma i pošumljavanje,

10. pripremanje stručnih podloga za izgradnju
šumske infrastrukture te protupožarnih prosjeka za šume šumoposjednika,

11. planiranje i praćenje održavanja šumskih
prometnica u šumama šumoposjednika,

12. izvješćivanje Instituta o pojavi štetnih
organizama te na temelju naredbe organiziranje provođenja mjera zaštite šuma
putem ovlaštenih osoba,

13. organiziranje osposobljavanja šumoposjednika za izvođenje jednostavnijih šumarskih
radova,

14. organiziranje i pripremanje šumoposjednika za korištenje sredstava iz međunarodnih
fondova namijenjenih razvoju šumarstva i ruralnom razvitku,

15. izrada prijedloga opsega nužne doznake
stabala u šumama šumoposjednika za koje nisu izrađeni
programi gospodarenja,

16. odlučivanje o upravnim stvarima iz članka
30. stavka 3., članka 31. stavka 4. i članka 37. stavka 5. ovoga Zakona,

17. ostali poslovi iz djelatnosti propisane
aktom o osnivanju.

Članak 69.

(1) Unapređenje stanja i gospodarenja šumama šumoposjednika, udruživanje šumoposjednika
i okrupnjavanje šumskih posjeda poticat će se subvencijama i potporama
kapitalnim ulaganjima šumoposjednika iz Proračuna
Republike Hrvatske i drugih izvora sukladno posebnim propisima.

(2) Radi ostvarivanja prava na subvencije i
potpore, Ministarstvo osniva i vodi Upisnik šumoposjednika,
a obrazac i način vođenja Upisnika propisuje ministar.

XIV. NADZOR

Članak 70.

(1) Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i
propisa donesenih na temelju njega, obavlja Ministarstvo.

(2) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga
Zakona i propisa donesenih na temelju njega do stavljanja šumskih proizvoda u
promet, obavlja šumarska inspekcija Ministarstva (u daljnjem tekstu: šumarska
inspekcija).

(3) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga
Zakona i propisa donesenih na temelju istoga u području trgovine obavlja
Državni inspektorat.

(4) Nadzor nad provedbom mjera zaštite od požara
u šumama i na šumskom zemljištu obavljaju i inspektori zaštite od požara
Ministarstva unutarnjih poslova koji u obavljanju tih poslova imaju ovlaštenja
šumarskih inspektora utvrđena ovim Zakonom.

(5) Nadzor nad provedbom mjera iz Programa
upravljanja šumskim ekosustavima u zaštićenim područjima obavljaju i inspektori
zaštite prirode.

Članak 71.

Poslove šumarske inspekcije u prvome stupnju
provode šumarski inspektori u područnim jedinicama Ministarstva (u daljnjem
tekstu: šumarski inspektori), a u drugom stupnju državni šumarski inspektori Ministarstva
(u daljnjem tekstu: državni šumarski inspek­tori).

Članak 72.

(1) Poslove šumarskog inspektora može obavljati
diplomirani inženjer šumarstva šumarskoga smjera s položenim državnim struč­nim ispitom za zvanje šumarskog
inspektora i s najmanje 5 godina radnoga staža u struci.

(2) Poslove državnoga šumarskog inspektora može
obavljati diplomirani inženjer šumarstva šumarskog smjera s položenim držav­nim stručnim ispitom za
zvanje šumarskog inspektora i s najmanje 10 godina radnog staža u struci.

(3) Poslove inspekcije u prvom stupnju mogu
obavljati i lovni inspektori na temelju rješenja ministra, ako ispunjavaju
uvjete iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Program posebnog dijela državnoga stručnog
ispita iz stavka 1. i 2. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 73.

(1) Šumarski inspektor i državni šumarski
inspektor imaju služ­benu iskaznicu i značku kojom
dokazuju svoje službeno svojstvo, identitet i ovlasti.

(2) Obrazac iskaznica i izgled znački iz stavka
1. ovoga članka te način njihova izdavanja propisuje ministar.

Članak 74.

Pravne i fizičke osobe čiji rad podliježe
nadzoru šumarskih inspektora dužni su im omogućiti provođenje nadzora te
pružiti potrebne podatke i obavijesti.

Članak 75.

Šumarski inspektor u područnoj jedinici
Ministarstva u proved­bi inspekcijskoga nadzora
ovlašten je:

1. nadzirati provedbu odredaba dijela
šumskogospodarskih planova,

2. nadzirati sve šumarske radove, šumsku
infrastrukturu, uređaje i naprave, kao i sva mjesta gdje se drvo siječe, uskladištava
ili izvozi iz šume do mjesta prerade te drvo i sredstva s kojima se drvo
prevozi do kupca, odnosno mjesta prerade,

3. provoditi uvid u šumskogospodarske planove,

4. prikupljati podatke i obavijesti o izvršenim
radovima biološke obnove i iskorištavanju šuma, o sredstvima i postupcima koji
se primjenjuju na uređivanju šuma, o stručnim službama, kao i druge podatke –
radi utvrđivanja je li gospodarenje šumama i šumskim zemljištima u skladu s
odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na osnovi istoga,

5. nadzirati kako se utvrđuje zdravstveno stanje
šuma i provode mjere za suzbijanje štetnih organizama te narediti provođenje
određenih mjera, ako utvrdi da se Trgovačko društvo ili šumoposjednik
ne pridržavaju propisa i naređenih mjera sukladno propisima o biljnom
zdravstvu,

6. nadzirati kako se provode mjere osiguranja
zaštite od požara i narediti provođenje određenih mjera, ako utvrdi da se
Trgovačko društvo ili šumoposjednik ne pridržava
propisa, odnosno naređenih mjera za zaštitu šuma od požara,

7. nadzirati provedbu i drugih mjera za zaštitu
šuma određenih ovim Zakonom (šumski red, neposredno čuvanje šuma i dr.) ili propisa donesenih na temelju istoga,

8. narediti obustavu sječe stabala, njihovih
dijelova, odsijecanja grana, kresanja lisnika, pustošenja šume, krčenja šume,
doznake stabala, prometa vozilima izvan šumskih prometnica i sakupljanja
šumskih proizvoda ukoliko se ove radnje obavljaju protivno odred­bama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju istoga,

9. narediti zabranu izvođenja šumarskih radova
koje obavlja osoba bez licence za obavljanje šumarskih radova, odnosno ako se
uporabljuju tehnička sredstva i provode postupci koji ne udovoljavaju
tehnološkim zahtjevima, zahtjevima zaštite sigurnosti i zdravlja ljudi,

10. narediti privremeno oduzimanje bespravno
posječenog drva i ostalih dijelova stabla kao i druge bespravno prisvojene ili
proizvedene šumske proizvode, sukladno Zakonu o prekršajima,

11. narediti privremeno oduzimanje šumskih
proizvoda četinjača koje nisu okorane ili prskane, a
za koje je koranje ili prskanje propisano, sukladno
Zakonu o prekršajima,

12. narediti provedbu radova određenih
šumskogospodarskim planovima čije neizvršenje bi prouzročilo štetne posljedice,

13. usmenim rješenjem narediti obustavu
poslovanja ili druge privremene mjere za sprečavanje štetnih posljedica,
osobito radi zaštite interesa Republike Hrvatske,

14. obavještavati nadležna tijela o zapaženim
nepravilnostima i traži njihovo postupanje, ukoliko nije ovlašten neposredno
postupiti,

15. prikupljati potrebne podatke i obavještenja
od nadziranih osoba, svjedoka, vještaka i drugih osoba,

16. podnositi zahtjeve za pokretanje prekršajnog
postupka zbog povrede odredaba ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
njega,

17. poduzimati i druge mjere i radnje za koje je
ovlašten drugim propisima.

Članak 76.

Državni šumarski inspektor u Ministarstvu u
provedbi inspek­cijskog
nadzora ovlašten je:

1. nadzirati gospodarenje šumama i šumskim
zemljištem unutar šumskogospodarskog područja,

2. nadzirati gospodari li se zaštitnim šumama i
šumama poseb­ne namjene u skladu sa svrhom radi kojih
su takvima proglašene,

3. nadzirati poduzete mjere preventivne
zdravstvene zaštite šuma propisane Osnovom područja,

4. nadzirati usklađenost osnova gospodarenja i
programa gospodarenja s Osnovom područja,

5. nadzirati koriste li se sredstva naknade za
prenesena ili ograničena prava u pogledu šuma i šumskih zemljišta u skladu s
namjenom propisanom Zakonom,

6. po potrebi provoditi prvostupanjski nadzor po
službenoj dužnosti i s ovlastima šumarskog inspektora iz članka 75. ovoga
Zakona te kontrolno-instruktivni nadzor.

Članak 77.

(1) Ako inspektor u obavljanju inspekcijskog
nadzora utvrdi da je povrijeđen zakon ili drugi propis, rješenjem će narediti
otklanjanje utvrđene nepravilnosti određujući rok u kojem se nepravilnost mora
otkloniti.

(2) Ako je ovim Zakonom ili drugim propisom
predviđeno da se za utvrđenu nepravilnost primjenjuje određena upravna mjera,
inspektor je dužan rješenjem izreći tu mjeru.

(3) Protiv rješenja šumarskih inspektora može se
u roku od 15 dana od dana dostave rješenja izjaviti žalba Ministarstvu.

(4) Žalbe protiv rješenja inspektora rješava
posebno Povjerenstvo koje imenuje ministar.

(5) Protiv rješenja državnog šumarskog
inspektora nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

(6) Žalba protiv rješenja inspektora ne zadržava
izvršenje rješenja.

Članak 78.

Inspektori u obavljanju inspekcijskog nadzora
provode izravan uvid u opće i pojedinačne akte nadzirane pravne osobe, utvrđuju
zakonitost poslovanja, pregledavaju poslovnu dokumentaciju, provjeravaju
evidenciju o osposobljenosti zaposlenika i ispravnosti radnih sredstava,
provjeravaju način primjene propisanih zaštitnih i sigurnosnih mjera,
provjeravaju način organizacije radilišta, utvrđuju poštivanje rokova te
provode i druge mjere i radnje kojima se ostvaruje uvid u poslovanje nadzirane
pravne osobe.

XV. KAZNENE ODREDBE

Članak 79.

(1) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj Trgovačko društvo ili druga pravna osoba ukoliko:

1. šumama i šumskim zemljištima na
šumskogospodarskom području gospodari protivno šumskogospodarskim planovima
(članak 21. stavak 1.),

2. ne izradi, obnovi ili revidira šumskogospodarske
planove (članak 22. stavak 5.),

3. ne donese godišnji plan gospodarenja za iduću
godinu u propisanom roku (članak 23. stavak 2.),

4. ne provodi biološku obnovu šuma, odnosno ne
osigurava ili ne izdvaja sredstva za biološku obnovu šuma (članak 29. stavak 1.
i članak 61.),

5. počini ili dopusti pustošenje šume, sječu ili
oštećivanje stabala te krčenje ili čistu sječu šume (članak 32. stavak 1.
podstavak 1., 2. i 3.),

6. zemljište na kojem je izvršeno krčenje,
odnosno čista sječa ne privede namjeni radi koje je obavljeno krčenje odnosno
čista sječa (članak 35. stavak 4.),

7. u šumi ili na šumskom zemljištu gradi ili
dopusti gradnju objekata protivno odredbama članka 37. ovoga Zakona,

8. ne poduzima mjere radi zaštite šuma od požara
te drugih elementarnih nepogoda i štetnih organizama (članak 38. stavak 1.),

9. otuđi šumu i šumsko zemljište u vlasništvu
Republike Hrvatske (članak 52.),

10. počini ili dopusti neovlašteno zauzimanje
šuma ili šumskoga zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske (članak 54.),

11. šumarskom inspektoru ne omogući provođenje
nadzora ili mu ne pruži potrebne podatke ili obavijesti (članak 74.),

12. ne izvrši rješenje šumarskog inspektora
(članak 77. stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 10.000,00 do
15.000,00 kuna.

(3) Ako su prekršajem iz stavka 1. ovoga članka
prouzrokovane osobito teške posljedice, može se Trgovačkom društvu ili drugoj
pravnoj osobi izreći kazna do peterostrukog iznosa učinjene štete, odnosno
neizvršene obveze.

Članak 80.

(1) Novčanom kaznom od 30.000,00 do 70.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj Trgovačko društvo ili druga pravna osoba ukoliko:

1. izvrši ili dopusti izvršenje doznake stabala
u šumi protivno članku 30. stavku 1., 3., 5. i 6.,

2. počini ili dopusti odsijecanje grana,
dijelova grana ili kresanje lisnika protivno šumskogospodarskim planovima
(članak 32. stavak 1. podstavak 4.),

3. ne nadzire stanje šuma, ne prati njihovo
zdravstveno stanje ili ne poduzima mjere za suzbijanje štetnih organizama
(članak 38. stavak 2.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 7.000,00 do
12.000,00 kuna.

(3) Ako su prekršajem iz stavka 1. ovoga članka
prouzrokovane osobito teške posljedice, Trgovačkom društvu može se izreći kazna
do trostrukog iznosa učinjene štete, odnosno neizvršene obveze.

Članak 81.

(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 50.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako u šumi ili na šumskom zemljištu te na
zemljištu u neposrednoj blizini šume loži otvorenu vatru ili pali drveni ugljen
protiv­no odredbama članka 43. stavka 1. ovoga Zakona,

2. ako podigne vapnaru, poljsku ciglanu ili
drugu građevinu s otvorenim ognjištem te odlaže otpad protivno odredbama članka
44. stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

3. ako obavlja promet u šumama izvan šumskih
prometnica bez dopuštenja Trgovačkog društva i/ili šumoposjednika
(članak 46. stavak 5.),

4. ako gradi, održava ili koristi šumsku
prometnicu protivno odredbama članka 47. stavka 4. ovoga Zakona,

5. ako ne označi šumsku prometnicu ili
zapriječenost šumske prometnice (članak 48. stavak 1. i članak 49. stavak 2.),

6. ako obavlja šumarske radove bez registracije
i/ili bez licencije (članak 50. stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga člana kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 5.000,00 do
10.000,00 kuna.

Članak 82.

(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 30.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj Trgovačko društvo ili druga pravna osoba ukoliko:

1. doznaku stabala ne obavlja radnik s
propisanom stručnom spremom (članak 30. stavak 4.),

2. drvo ili grane posječene u šumi ili izvan
šume prevozi, otprema ili pohrani te prodaje, odnosno kupuje neobilježeno ili
bez popratnice (članak 31.),

3. počini ili dopusti u šumi pašu, brst,
žirenje, skupljanje i odnošenje šušnja, mahovine, šumskih plodova ili drugih
šumskih proizvoda, odnošenje humusa, treseta, listinca,
ili smolarenje (članak 32. stavak 1. podstavci 5., 6., 7. i 8.),

4. ne osigura zaštitu šuma od nezakonitoga
prisvajanja, korištenja ili drugih protupravnih radnji ili ne poduzima potrebne
mjere i radnje radi zaštite šuma od požara ili ne provodi šumski red (članak
41. stavak 1.),

5. ako ne osigura izravno čuvanje šuma (članak 42.
stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 3.000,00 do 8.000,00
kuna.

Članak 83.

(1) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 20.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj Trgovačko društvo ili druga pravna osoba ukoliko:

1. ne vodi propisane evidencije (članak 22.
stavak 7.),

2. u propisanomu roku ne uskladi svoje
poslovanje ili način rada s odredbama ovoga Zakona (članak 90.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 2.000,00 do 7.000,00
kuna.

Članak 84.

Novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj šumoposjednik ukoliko:

1. šumom ili šumskim zemljištem na
šumskogospodarskomu području gospodari protivno šumskogospodarskim planovima
(članak 20. stavak 1. i 2.),

2. ne provodi biološku obnovu šuma (članak 29.
stavak 1.),

3. siječe ili dopusti sječu stabala u šumi prije
njihove doznake (članak 30. stavak 1. i 3.),

4. drvo ili grane posječene u šumi ili izvan
šume prevozi, otprema ili pohrani te prodaje, odnosno kupuje neobilježeno ili
bez popratnice (članak 31.),

5. počini ili dopusti pustošenje šume, sječu ili
oštećivanje stabala te krčenje ili čistu sječu šume (članak 32. stavak 1.
podstavak 1., 2. i 3.),

6. ne poduzima mjere radi zaštite šuma od
požara, drugih elementarnih nepogoda i štetnih organizama (članak 38. stavak
1.),

7. šumarskom inspektoru ne omogući provođenje
nadzora ili mu ne pruži potrebne podatke ili obavijesti (članak 74.),

8. ne postupi po rješenju šumarskog inspektora
(članak 77. stavak 1.).

Članak 85.

Novčanom kaznom od 1.000 do 7.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj fizička osoba ukoliko:

1. drvo ili grane posječene u šumi ili izvan
šume prevozi, otprema ili pohrani te prodaje, odnosno kupuje neobilježeno ili
bez popratnice (članak 31.),

2. počini ili dopusti odsijecanje grana,
dijelova grana ili kresanje lisnika, pašu, brst ili žirenje, sakupljanje i odnošenje
šušnja, mahovine, šumskih plodova i drugih šumskih proizvoda, odnošenje humusa,
treseta, listinca, ili smolarenje protivno
šumskogospodarskim planovima (članak 32. stavak 1., podstavci 4., 5., 6., 7. i
8.),

3. u šumi, na šumskom zemljištu ili na zemljištu
u neposrednoj blizini šume loži otvorenu vatru ili pali drveni ugljen protivno
odred­bama članka 43. stavka 1. ovoga Zakona,

4. podigne vapnaru, poljsku ciglanu ili drugu
građevinu s otvorenim ognjištem te odlaže otpad protivno odredbama članka 44.
stavci 1. i 2. ovoga Zakona,

5. obavlja promet u šumama izvan šumskih
prometnica bez dopuštenja Trgovačkog društva i/ili šumoposjednika
(članak 46. stavak 5.),

6. počini neovlašteno zauzimanje šuma ili
šumskoga zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske (članak 54.),

7. šumarskom inspektoru ne omogući provođenje
nadzora ili mu ne pruži potrebne podatke ili obavijesti (članak 74.),

8. ne postupi po rješenju šumarskog inspektora
(članak 77. stavak 1.).

Članak 86.

Uz kaznu za prekršaj iz članka 79. stavka 1.
točke 5. i 7., članka 80. stavka 1. točke 2., članka 81. stavka 1. točke 4. i
6., članka 82. stavka 1. točke 2. i 3., članka 84. stavka 1. točke 3., 4. i 5.
i članka 85. stavka 1. točke 1. i 2. ovoga Zakona, izreći će se zaštitna mjera
oduzimanja predmeta koji su rabljeni ili su bili namijenjeni za počinjenje ili
su nastali počinjenjem prekršaja.

XVI. PRIJELAZNE I
ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 87.

Ministar će donijeti propise za donošenje kojih
je ovlašten ovim Zakonom u roku od šest mjeseci od dana njegova stupanja na
snagu.

Članak 88.

Do stupanja na snagu provedbenih propisa iz
članka 87. ovoga Zakona ostaju na snazi propisi doneseni na temelju Zakona o
šumama (»Narodne novine«, br. 54/83., 32/87., 47/89.,
41/90., 52/90., 5/91., 9/91., 61/91., 26/93., 76/93., 29/94., 76/99,. 8/00.,
13/02., 100/04.i 160/04.), u dijelu u kojem nisu u suprotnosti s odredbama
ovoga Zakona.

Članak 89.

(1) Vlada će osnovati Šumarsku savjetodavnu
službu u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Do ustroja Šumarske savjetodavne službe
poslove za koje će biti ovlaštena obavljat će Ministarstvo i Trgovačko društvo.

Članak 90.

Trgovačko društvo dužno je uskladiti svoje
poslovanje i način rada s odredbama ovoga Zakona u roku od godinu dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 91.

Postupci započeti prema odredbama Zakona o
šumama (»Narodne novine« br. 54/83., 32/87., 47/89.,
41/90., 52/90., 5/91., 9/91., 61/91., 26/93., 76/93., 29/94., 76/99., 8/00.,
13/02., 100/04. i 160/04.) dovršit će se prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 92.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje
važiti Zakon o šumama (»Narodne novine« br. 54/83.,
32/87., 47/89., 41/90., 52/90., 5/91., 9/91., 61/91., 26/93., 76/93., 29/94., 76/99,.
8/00., 13/02., 100/04. i 160/04.).

Članak 93.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 321-01/05-01/01

Zagreb, 17. studenoga 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

Odluka, NN 140/2005-2642