## Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga

### NN 78/1999 (23.7.1999.), Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O OZNAKAMA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA PROIZVODA I USLUGA**

Proglašavam Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla proizvoda i usluga,
koji je donio Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 30.
lipnja 1999. godine.

Broj: 01-081-99-1356/2
Zagreb, 8. srpnja 1999.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O OZNAKAMA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA PROIZVODA I USLUGA**

Dio prvi

TEMELJNE ODREDBE

*Sadržaj Zakona*

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom uređuju: predmet zaštite oznakom zemljopisnoga podrijetla,
odnosno oznakom izvornosti, postupak ostvarivanja njihove zaštite i stjecanja
prava korištenja, opseg i povrede prava korištenja istih, njihov odnos
prema drugim pravima intelektualnog vlasništva, brisanje njihova upisa
iz registra i njihova sudska zaštita.

(2) Sve što je propisano ovim Zakonom za oznake zemljopisnoga podrijetla,
odnosi se i na oznake izvornosti, ako nije drukčije naznačeno.

*Oznaka zemljopisnoga podrijetla*

Članak 2.

(1) Oznakom zemljopisnoga podrijetla štiti se naziv mjesta u užem smislu
riječi (lokalitet), područja ili, u iznimnim slučajevima, zemlje iz koje
potječe proizvod ili usluga (u daljnjem tekstu: mjesto podrijetla), kakvoće,
ugleda ili drugoga svojstva koje se u biti smatra nastalim pod utjecajem
zemljopisnoga podrijetla.

(2) Oznaka zemljopisnoga podrijetla za proizvode može se štititi pod
uvjetom da se postupak proizvodnje, prerade ili pripreme proizvoda odvija
u mjestu podrijetla.

(3) Oznaka zemljopisnoga podrijetla za usluge može se štititi pod uvjetom
da je ta djelatnost registrirana u mjestu podrijetla ili da osoba koja
vrši nadzor nad upravljanjem poslovima ima državljanstvo zemlje podrijetla
ili prebivalište u zemlji podrijetla usluge. Mogu se po potrebi postaviti
i drugi uvjeti, kao što je dokaz o osposobljenosti za pružanje usluge iz
zemlje podrijetla ili članstvo u udruženju koje okuplja osobe koje se bave
pružanjem usluga u zemlji podrijetla, ako se usluga pruža izvan mjesta
podrijetla.

(4) Svojstva proizvoda ili usluge iz stavka 1. ovoga članka mogu nastati
prirodnim (podneblje, tlo i sl.) ili ljudskim (poseban način obrade odnosno
proizvodnje, tradicionalni postupci i vještine i sl.) utjecajem njihova
zemljopisnoga podrijetla odnosno njihovim obostranim utjecajem.

*Oznaka izvornosti*

Članak 3.

(1) Oznakom izvornosti štiti se naziv mjesta podrijetla proizvoda ili
usluge određene kakvoće ili drugoga svojstva koje je nastalo presudno ili
isključivo pod utjecajem prirodnih i ljudskih činitelja zemljopisnoga okružja
i prema postupku koji se u cijelosti, od proizvodnje preko prerade do pripreme,
odvija u mjestu podrijetla.

(2) Proizvodi se mogu štititi oznakom izvornosti ako udovoljavaju uvjetima
proizvodnje, prerade ili pripreme koji su utvrđeni posebnim propisima.

(3) Usluge se mogu štititi oznakom izvornosti samo ako se pružaju u
mjestu podrijetla.

*Podrijetlo sirovina*

Članak 4.

Proizvod se može štititi oznakom izvornosti kada sirovine za njegovu
proizvodnju potječu sa područja širega ili različitoga od područja prerade
pod uvjetom da je određeno područje proizvodnje sirovina ograničeno i da
postoje posebni uvjeti proizvodnje sirovina te da postoji inspekcijski
nadzor koji će osiguravati ispunjenje posebnih uvjeta.

*Tradicionalni nazivi*

Članak 5.

Tradicionalni zemljopisni ili nezemljopisni nazivi koji upućuju na određeno
zemljopisno podrijetlo proizvoda ili usluge, a ispunjavaju uvjete iz članka
3. i 4. ovoga Zakona, mogu se štititi samo oznakom izvornosti.

*Isključenje zaštite*

Članak 6.

Oznakom zemljopisnoga podrijetla ne može se štititi naziv mjesta podrijetla
proizvoda ili usluge:

1. koji ne ispunjava propisane uvjete iz ovoga Zakona,

2. koji je jednak nazivu biljne sorte ili životinjske pasmine ako bi
to dovelo javnost u zabludu o zemljopisnom podrijetlu,

3. koji nije zaštićen ili nije više zaštićen ili nije više u uporabi
u zemlji podrijetla.

*Generični nazivi*

Članak 7.

(1) Oznakom zemljopisnoga podrijetla ne može se štititi naziv mjesta
podrijetla proizvoda ili usluge gdje su se isti izvorno proizvodili ili
stavljali u promet, ako je postao opći naziv za određenu vrstu proizvoda
ili usluge (generični naziv).

(2) Naziv mjesta podrijetla zaštićen oznakom zemljopisnoga podrijetla,
ne može postati generični naziv dok traje njegova zaštita na način utvrđen
ovim Zakonom.

*Istoobličnice (homonimi)*

Članak 8.

Ako su nazivi dva ili više mjesta podrijetla proizvoda ili usluga jednaki
ili gotovo jednaki u pisanom obliku (istoobličnice - homonimi), zaštita
takvih naziva oznakom zemljopisnoga podrijetla bit će odobrena svim osobama
koje ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom i na način propisan pravilnikom
kojim se uređuje provedba ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: Pravilnik) po
načelima ravnopravnosti proizvođača na tržištu i istinitog obavješćivanja
potrošača, izuzev kada bi to dovelo javnost u zabludu o zemljopisnom podrijetlu.

Dio drugi

POSTUPAK OSTVARIVANJA ZAŠTITE

*Način ostvarivanja zaštite*

Članak 9.

(1) Zaštita naziva mjesta podrijetla proizvoda ili usluga oznakom zemljopisnoga
podrijetla ostvaruje se upisom u registar oznaka zemljopisnoga podrijetla,
odnosno upisom u registar oznaka izvornosti.

(2) Pravo korištenja oznake izvornosti stječe se priznanjem prava i
upisom u registar korisnika oznake izvornosti.

*Ovlasti u provedbi postupka*

Članak 10.

(1) Upravne poslove koji se odnose na zaštitu oznaka zemljopisnoga podrijetla
obavlja Državni zavod za intelektualno vlasništvo Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: Zavod), primjenom ovoga Zakona, Pravilnika, te podrednom
primjenom Zakona o općem upravnom postupku.

(2) Zavod također provodi zaštitu oznaka zemljopisnoga podrijetla u
skladu s međunarodnim ugovorima koji se odnose na zaštitu oznaka zemljopisnoga
podrijetla čija je ugovornica Republika Hrvatska.

(3) Zavod vodi registar oznaka zemljopisnog podrijetla, registar oznaka
izvornosti, registar korisnika oznaka izvornosti, te očevidnik korisnika
oznaka zemljopisnoga podrijetla.

(4) Podaci koji se upisuju u registre i očevidnik iz prethodnog stavka
ovoga članka propisuju se Pravilnikom.

*Pokretanje postupka prijavom*

Članak 11.

(1) Postupak priznanja oznake zemljopisnoga podrijetla i/ili stjecanje
prava korištenja oznake izvornosti pokreće se podneskom koji sadržava zahtjev
za upis oznake zemljopisnoga podrijetla i/ili prava korištenja oznake izvornosti
u registar i druge sastojke propisane ovim Zakonom (u daljnjem tekstu:
prijava).

(2) Prijavu mogu podnijeti:

a) fizičke i pravne osobe koje su proizvođači proizvoda ili davatelji
usluga te oblici udruživanja koji mogu stjecati prava i preuzimati obveze
na koje se odnosi zaštita odnosno pravo korištenja;

b) tijela državne uprave, udruge potrošača te ustanove i komore zainteresirane
za zaštitu oznake zemljopisnoga podrijetla na području njihova djelovanja.

(3) Fizičke i pravne osobe kao i oblici udruživanja zainteresirani za
zaštitu oznake zemljopisnoga podrijetla iz druge zemlje (u daljenjem tekstu:
strane osobe) mogu podnijeti prijavu i stjecati prava po odredbama ovoga
Zakona i međunarodnih ugovora ili po načelu uzajamnosti ako je to predviđeno
propisima zemlje iz koje potječe strana osoba. Strane osobe mogu poduzimati
radnje pred Zavodom samo preko ovlaštenih zastupnika upisanih u poseban
registar Zavoda (u daljnjem tekstu: ovlašteni zastupnici).

*Oblik prijave*

Članak 12.

(1) Prijava mora biti sastavljena na hrvatskom jeziku i latiničnim pismom,
na obrascu zahtjeva koji se pobliže određuje Pravilnikom, s potrebnim prilozima.

(2) Strani podnositelj prijave prilaže, uz zahtjev za upis oznake zemljopisnoga
podrijetla u registar, prijepis javne isprave ili drugog pravnog akta na
službenom jeziku zemlje podrijetla, kao dokaz da je oznaka zemljopisnoga
podrijetla zaštićena u toj zemlji, i ovjerovljen priijevod na hrvatski
jezik.

*Zahtjev iz prijave*

Članak 13.

(1) Zahtjevom iz prijave može se zatražiti zaštita odnosno pravo korištenja
samo jedne oznake zemljopisnoga podrijetla koja se odnosi samo na jednu
vrstu prozvoda ili usluga.

(2) Ako Zavod utvrdi da zahtjev iz prijave, koji se odnosi na zaštitu
oznake izvornosti, ne udovoljava propisanim uvjetima, obavit će ispitivanje
zahtjeva kao da se odnosi na zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla.

*Sadržaj prijave*

Članak 14.

(1) Prijava sadržava:

A. - zahtjev za upis zaštićene oznake zemljopisnoga podrijetla u registar
s:

1. podacima o podnositelju prijave,

2. nazivom proizvoda ili usluge te nazivom oznake zemljopisnoga podrijetla,

3. dokazom da proizvodi ili usluge, odnosno sirovine potječu s određenoga
mjesta podrijetla, odnosno o njihovoj povezanosti u skladu s odredbama
ovog Zakona, uz zemljovid i opis područja, po potrebi,

4. dokazom da proizvodi ili usluge udovoljavaju uvjetima u skladu s
posebnim propisima i/ili priloženom opisu (specifikaciji),

5. dokazom o plaćenoj pristojbi odnosno naknadi troškova,

6. potpisom podnositelja prijave,

i/ili

B. - zahtjev za upis prava korištenja oznake izvornosti u registar s:

1. podacima o korisniku,

2. nazivom proizvoda ili usluge te nazivom oznake izvornosti,

3. dokazom da proizvod ili usluga, odnosno sirovina potječu iz mjesta
podrijetla, odnosno da se postupak odvija u mjestu podrijetla, u skladu
s odredbama ovoga Zakona,

4. dokazom da proizvod ili usluga odgovaraju uvjetima, u skladu s posebnim
propisima i/ili opisu iz registra,

5. dokazom o plaćenoj pristojbi, odnosno naknadi troškova,

6. potpisom korisnika.

(2) Činjenice iz točke 3. i 4. podstavka A. i B. stavka 1. ovoga članka
podnositelj prijave dokazuje ispravom koju izdaje nadležno ministarstvo
odnosno Hrvatska gospodarska komora, ako nije ovlašteno drugo tijelo u
Republici Hrvatskoj ili zemlji podrijetla.

*Uvjeti za podnošenje prijave*

Članak 15.

(1) Podnositelj prijave sa zahtjevom za upis oznake zemljopisnoga podrijetla
u registar iz točke b. stavka 2. članka 11. ovoga Zakona, mora podnijeti
dokaze za najmanje jednoga proizvođača ili davatelja usluge koji ispunjava
uvjete iz točke 3. i 4. podstavka A. stavka 1. prethodnoga članka ovoga
Zakona.

(2) Domaći podnositelj prijave sa zahtjevom za upis oznake zemljopisnoga
podrijetla u registar iz točke a. stavka 2. članka 11. ovoga Zakona, istodobno
podnosi i zahtjev za upis prava korištenja oznake izvornosti u registar.

*Ispitivanje i objava prijave*

Članak 16.

(1) Zavod će ispitati podatke iz prijave u skladu sa člankom 11. do
15. ovoga Zakona te zatražiti po potrebi dodatne informacije i isprave
odnosno uklanjanje nedostataka, u roku ukupno ne dužem od šest mjeseci,
na način uređen Pravilnikom. Ako podnositelj prijave ne postupi na određen
način i u navedenom roku, Zavod će prijavu odbaciti.

(2) Ako prijava ispunjava uvjete iz prethodnoga stavka, Zavod će objaviti
podatke iz prijave u službenom glasilu Zavoda, na način predviđen Pravilnikom.
Zavod će donijeti upravni akt o zahtjevu za stjecanje prava korištenja
zaštićene oznake izvornosti bez objave prijave.

*Postupak povodom prigovora*

Članak 17.

(1) Zainteresirana osoba može podnijeti Zavodu prigovor na prijavu zbog
toga što oznaka zemljopisnoga podrijetla ne udovoljava propisanim uvjetima,
uz navođenje dokaza u roku od tri mjeseca od dana objave u službenom glasilu
Zavoda.

(2) Ako je podnesen prigovor, Zavod će ga preispitati te ako je utemeljen,
Zavod će prigovor prihvatiti i odbiti zahtjev iz prijave. Ako je prigovor
neutemeljen, Zavod će prigovor odbiti i izvršiti upis u registar te objaviti
podatke iz upravnog akta u službenom glasilu Zavoda, na način predviđen
Pravilnikom.

(3) Zavod može dostaviti prigovor na odgovor podnositelju prijave u
tijeku postupka ispitivanja utemeljenosti prigovora ako ocijeni da je potrebno
njegovo izjašnjavanje prije donošenja upravnog akta o prigovoru.

(4) Ako nema prigovora u roku iz stavka 1. ovoga članka, Zavod će izvršiti
upis u registar. Nakon donošenja upravnog akta o odobravanju prava korištenja
oznake izvornosti i upisa u registar Zavoda, Zavod će izdati ispravu korisniku
u skladu s Pravilnikom.

(5) Protiv upravnog akta Zavoda nije dopuštena žalba, već se može neposredno
pokrenuti upravni spor.

*Trajanje zaštite*

Članak 18.

(1) Trajanje zaštite oznake zemljopisnoga podrijetla nije ograničeno.

(2) Pravo korištenja oznake izvornosti mora se produžiti svakih 10 godina
računajući od dana upisa u registar. Nositelj prava dužan je podnijeti
prijavu za produženje prava korištenja oznake izvornosti na način utvrđen
Pravilnikom.

(3) Produženje prava korištenja oznake izvornosti odobrit će se ako
je udovoljeno uvjetima za stjecanje prava korištenja oznake zemljopisnoga
podrijetla. U protivnom, pravo korištenja prestaje danom isteka desetogodišnjega
razdoblja zaštite. Upis produženja prava korištenja u registar izvršit
će se na način utvrđen Pravilnikom.

*Troškovi postupka*

Članak 19.

(1) Troškove postupka, odnosno prigovora ili drugog zahtjeva snosi podnositelj
prijave odnosno prigovora ili drugog zahtjeva na način i u iznosu određenim
posebnim propisom.

(2) Ako podnositelj iz stavka 1. ovoga članka ili njegov punomoćnik
ne postupi prema pozivu Zavoda u svezi s plaćanjem upravne pristojbe, odnosno
naknade troškova u određenom roku, smatrat će se da je odustao od prijave
odnosno prigovora ili drugog zahtjeva.

(3) Strani podnositelj prijave plaća upravnu pristojbu odnosno naknadu
troškova za 10 godina trajanja zaštite oznake izvornosti na teritoriju
Republike Hrvatske neovisno o broju korisnika, po postupku, na način i
u iznosu određenim posebnim propisom iz stavka 1. ovoga članka. U protivnom,
smatrat će se da je prijava povučena ili je prestalo pravo korištenja s
danom isteka desetogodišnjega razdoblja zaštite.

*Zaštita u drugoj zemlji*

Članak 20.

Korisnici oznake zemljopisnoga podrijetla u Republici Hrvatskoj mogu
putem Zavoda zatražiti u drugoj zemlji ili organizaciji zemalja zaštitu
oznake zemljopisnoga podrijetla koja je prethodno zaštićena u Republici
Hrvatskoj te ako su korisnici upisani u registar ili očevidnik Zavoda prema
odredbama ovoga Zakona.

Dio treći

PRAVO KORIŠTENJA

*Nositelji prava korištenja*

Članak 21.

(1) Zaštićenu oznaku izvornosti mogu koristiti isključivo nositelji
prava korištenja upisani u registar korisnika, koji imaju traženu djelatnost
upisanu u sudski, obrtni ili drugi registar, koju u cijelosti obavljaju
na području upisanom u registar Zavoda i koji udovoljavaju uvjetima upisanim
u registar Zavoda.

(2) Zaštićenu oznaku zemljopisnoga podrijetla mogu koristiti korisnici
upisani u očevidnik korisnika, koji imaju traženu djelatnost upisanu u
sudski, obrtni ili drugi registar, koji obavljaju proizvodnju, preradu
ili pripremu odnosno pružaju usluge na području upisanom u registar Zavoda
te udovoljavaju uvjetima upisanim u registar Zavoda.

*Sadržaj prava korištenja*

Članak 22.

(1) Korisnik oznake zemljopisnoga podrijetla iz članka 21. ovoga Zakona
ima pravo koristiti u gospodarskom prometu zaštićeni naziv isključivo za
označavanje vrste proizvoda i usluga upisanih u registar Zavoda. Isti korisnik
može uz zaštićeni naziv staviti znak "ZP" u krugu za oznaku zemljopisnoga
podrijetla odnosno "I" u krugu za oznaku izvornosti.

(2) Oznaka zemljopisnoga podrijetla općenito može služiti za označavanje
svih proizvoda i usluga koji ispunjavaju uvjete predviđene ovim Zakonom.
To pravo odnosi se i na upotrebu zaštićene oznake zemljopisnoga podrijetla
na sredstvima za pakiranje, poslovnim ispravama i promidžbenim sredstvima.

(3) Korisnik oznake izvornosti iz članka 21. ovoga Zakona može rabiti
posebne naljepnice na svojim proizvodima ili pri pružanju usluga koje će
odobravati Zavod. Vlada Republike Hrvatske odobrit će, na prijedlog Zavoda,
oblik i način uporabe naljepnica za proizvode i usluge zaštićene oznakama
izvornosti u Republici Hrvatskoj te posebnim propisom propisati iznos naknade
za njihovu upotrebu.

(4) Korisnici oznake zemljopisnoga podrijetla iz članka 21. ovoga Zakona
moraju dopustiti upotrebu zaštićenog naziva bez naknade u svrhu obavješćivanja
i poučavanja javnosti, na način koji ne šteti njihovim interesima.

*Posebna zaštita prava korištenja*

Članak 23.

(1) Ne može se koristiti naziv zaštićen oznakom zemljopisnoga podrijetla
za proizvode ili usluge koji ne potječu iz mjesta podrijetla naznačenoga
oznakom zemljopisnoga podrijetla niti u slučaju kada je naznačeno stvarno
zemljopisno podrijetlo, kada je upotrijebljen u prijevodu ili kada se uz
njega koriste dopunski izrazi.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se ako je oznaka zemljopisnoga
podrijetla ista ili slična osobnom imenu koje se koristi u gospodarskom
prometu kao naziv tvrtke ili na drugi način u poslovnom odnosu ako se time
ne dovodi javnost u zabludu o stvarnom podrijetlu proizvoda ili usluge
što se pobliže određuje Pravilnikom.

*Prenosivost prava korištenja*

Članak 24.

(1) Pravo korištenja oznake zemljopisnoga podrijetla ne može se ustupiti
niti prenositi.

(2) Pravo korištenja oznake izvornosti može se prenijeti samo u cijelosti
na budućega korisnika ako on ispunjava sve uvjete propisane ovim Zakonom
i ako je sporazum o prijenosu prava korištenja upisan u registar Zavoda.
U protivnom, prijenos prava nije valjan.

*Zabrana povrede prava korištenja*

Članak 25.

Korisnici oznake zemljopisnoga podrijetla mogu tražiti zabranu povrede
prava korištenja oznake zemljopisnoga podrijetla u sljedećim slučajevima:

1. izravno ili neizravno neovlašteno korištenje oznake zemljopisnoga
podrijetla za iste ili usporedive proizvode radi stjecanja imovinske koristi,

2. svako neovlašteno korištenje oznake zemljopisnoga podrijetla i u
slučaju kada je naznačeno stvarno zemljopisno podrijetlo proizvoda ili
se oznaka zemljopisnoga podrijetla koristi u prijevodu ili uz dopunske
izraze,

3. svaki oblik korištenja oznake zemljopisnoga podrijetla koji šteti
ugledu ili iskorištava ugled zaštićene oznake zemljopisnoga podrijetla,

4. svako korištenje lažne ili obmanjujuće obavijesti u pogledu zemljopisnoga
podrijetla, naravi ili kvalitete proizvoda ili usluge na pakiranju, promidžbenom
materijalu ili drugim dokumentima tako da ostavlja dojam postojanja veze
između proizvoda ili usluge i zaštićene oznake zemljopisnoga podrijetla,

5. svaki drugi postupak koji bi mogao dovesti javnost u zabludu o zemljopisnom
podrijetlu proizvoda ili usluge.

Dio četvrti

ODNOS IZMEĐU ZNAKOVA RAZLIKOVANJA

*Odnos prema postojećim oznakama zemljopisnoga podrijetla*

Članak 26.

Odredbe članka 25. ovoga Zakona ne odnose se na oznake zemljopisnoga
podrijetla korištene za iste ili usporedive proizvode ili usluge i to neprekidno
bilo za razdoblje od najmanje deset godina prije dana zaključivanja Sporazuma
o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (u daljnjem tekstu: Sporazum
WTO - zaključen 15. travnja 1994.) bilo u dobroj vjeri do istog datuma.

*Odnos prema žigovima*

Članak 27.

(1) Ako je podnesena prijava za upis oznake zemljopisnoga podrijetla
u registar, prijava za upis u registar žiga koji sadržava ili se sastoji
od oznake zemljopisnoga podrijetla u slučajevima iz članka 25. ovoga Zakona,
bit će odbijena, a u slučaju naknadnoga upisa žiga u registar, žig će biti
poništen.

(2) Zahtjev za odbijanje upisa prijave žiga iz prethodnog stavka u registar
može podnijeti zainteresirana osoba u roku od pet godina od dana kada je
žig bio javno objavljen, a protiv zaštićenoga žiga iz prethodnoga stavka
upisanoga u registar može podnijeti zahtjev za poništaj upisa u roku od
pet godina od dana upisa žiga u registar.

(3) Važnost zaštićenoga žiga koji je isti ili sličan zaštićenoj zemljopisnoj
oznaci podrijetla, može se održati i uporaba nastaviti ako je u dobroj
vjeri podnesena prijava ili izvršen upis žiga u registar ili su u dobroj
vjeri stečena prava uporabom prije podnošenja prijave za upis oznake zemljopisnoga
podrijetla u registar odnosno prije drugoga oblika stjecanja zaštite u
zemlji podrijetla ili prije isteka jedne godine od dana stupanja na snagu
Sporazuma WTO-a u Republici Hrvatskoj.

Dio peti

BRISANJE UPISA IZ REGISTRA

*Proglašenje upravnog akta ništavim*

Članak 28.

(1) Upravni akt o zaštiti oznake zemljopisnoga podrijetla ili priznanju
prava korištenja proglašava se ništavim u postupku pred Zavodom ako se
utvrdi da oznaka zemljopisnoga podrijetla od početka nije udovoljavala
propisanom uvjetu za priznanje prava.

(2) Upravni akt iz stavka 1. ovoga članka može se u svako doba proglasiti
ništavim u cijelosti ili djelomično i to po službenoj dužnosti ili na prijedlog
stranke ili državnoga odvjetnika.

(3) Upravni akt kojim se proglašava ništavim upravni akt iz stavka 1.
ovoga članka konačan je. Protiv tog upravnog akta ne može se podnijeti
žalba, nego se može neposredno pokrenuti upravni spor.

(4) Ako ovlaštena inspekcija ili drugo ovlašteno tijelo odnosno skupina
korisnika utvrdi da proizvodi ili usluge korisnika zaštićene oznake zemljopisnoga
podrijetla ne odgovaraju uvjetima iz registra, Zavod će na njezin obrazložen
zahtjev, proglasiti upravni akt ništavim i brisati upis korisnika iz registra,
na način utvrđen Pravilnikom.

(5) Zavod će i u drugim slučajevima prestanka zaštite oznake zemljopisnoga
podrijetla ili prava korištenja, donijeti odgovarajući upravni akt i brisati
oznaku zemljopisnoga podrijetla ili pravo korištenja iz registra.

*Posljedice poništaja i proglašenja upravnog akta ništavim*

Članak 29.

(1) Brisanje upisa oznake zemljopisnoga podrijetla iz registra temeljem
pravomoćne sudske odluke odnosno upravnog akta Zavoda o proglašenju ništavim
obvezujuće je za sve korisnike oznake zemljopisnoga podrijetla, na način
koji utvrdi sud. Zavod će dostavljenu pravomoćnu sudsku odluku upisati
u registar i objaviti podatke iz upravnoga akta o upisu te odluke u registar
na način koji će biti utvrđen Pravilnikom.

(2) Kada je sud pravomoćnom odlukom poništio prava nastala upisom odnosno
kada je Zavod konačnim upravnim aktom proglasio pravo ništavim, smatrat
će se da zaštita tih prava nije nikad ni postojala, ali to se ne odnosi
na:

a) pravomoćnu odluku suda o povredi prava u svezi s oznakom zemljopisnog
podrijetla koja je postala ovršna prije pravomoćnosti odluke suda o ništavosti
odnosno konačnog upravnog akta Zavoda o proglašenju ništavim;

b) ugovor koji je zaključen i izvršen prije pravomoćnosti odluke suda
o ništavosti odnosno konačnog upravnog akta Zavoda o proglašenju ništavim,
s tim da se može tražiti djelomično ili u cijelosti povrat iznosa isplaćenih
prema tom ugovoru po načelu jednake vrijednosti uzajamnih davanja ako je
to po ocjeni suda opravdano s obzirom na okolnosti.

(3) Iznimke iz stavka 2. ovoga članka nisu od utjecaja na utvrđivanje
odgovornosti u postupku radi naknade štete i zbog neopravdanog bogaćenja.

Dio šesti

SUDSKA ZAŠTITA

*Građanskopravna zaštita*

Članak 30.

(1) Svaka zainteresirana osoba može podići tužbu za zaštitu prava u
postupku pred nadležnim Trgovačkim sudom u Republici Hrvatskoj protiv osobe
koja povrijedi neko pravo prema članku 25. ovoga Zakona, sa zahtjevom za:

1. utvrđivanje povrede prava,

2. zabranu ili sprečavanje povrede prava,

3. naknadu štete,

4. oduzimanje proizvoda koji su proizvedeni ili stavljeni u promet radi
povrede prava i oduzimanje opreme neposredno korištene za proizvodnju takvih
proizvoda,

5. predaju dokumentacije kršitelja prava o neovlaštenom korištenju oznake
zemljopisnoga podrijetla na proizvodima ili na drugi način radi procjene
učinjene štete,

6. ovrhu radi zabrane ili sprečavanja povrede prava, a posebno ovrhu
radi uništavanja proizvoda odnosno opreme iz točke 4. ovoga stavka,

7. objavu sudske presude o trošku tuženika.

(2) Sud će rješavati sporove nastale povredom prava iz članka 25. ovoga
Zakona po hitnom postupku.

(3) Sud može, na prijedlog tužitelja, odrediti privremenu mjeru u skladu
sa Ovršnim zakonom ako bi odgađanje uzrokovalo teško nadoknadivu štetu
ili kada postoji opasnost od uništavanja dokaza.

*Prekršaji*

Članak 31.

(1) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba koja izravno ili neizravno neovlašteno koristi oznake zemljopisnoga
podrijetla za iste ili usporedive proizvode radi stjecanja imovinske koristi
i u slučaju kada je naznačeno stvarno zemljopisno podrijetlo proizvoda
ili se oznaka zemljopisnoga podrijetla koristi u prijevodu ili uz dopunske
izraze; koja koristi oznake zemljopisnoga podrijetla na način koji šteti
ugledu ili iskorištava ugled zaštićene oznake zemljopisnoga podrijetla;
koja koristi lažne ili obmanjujuće obavijesti u pogledu zemljopisnoga podrijetla,
naravi ili kakvoće proizvoda ili usluge na pakovanju, promidžbenom materijalu
ili drugim dokumentima tako da ostavlja dojam postojanja veze između proizvoda
ili usluge i zaštićene oznake zemljopisnoga podrijetla; ili poduzima druge
radnje koje bi mogle dovesti javnost u zabludu o zemljopisnom podrijetlu
proizvoda ili usluge (članak 25.).

(2) Novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
fizička osoba te odgovorna osoba u pravnoj osobi koja odbija dati podatke
o podrijetlu i načinu stjecanja proizvoda koja je zatečena u posjedu takvih
proizvoda koji su nezakonito proizvedeni ili stavljeni u promet prema članku
25. ovoga Zakona.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 6.000,00 do 60.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.

(4) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 1.000,00 do 5.000,00 kuna fizička osoba.

(5) Novčanom kaznom od 20.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba za
prekršaje iz stavka 1. ovoga članka počinjene radi protupravnog stjecanja
imovinske koristi.

(6) Predmeti koji su bili namijenjeni ili upotrijebljeni za počinjene
prekršaje iz stavka 1. ovoga članka, oduzet će se i uništiti.

Dio sedmi

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

*Primjena Zakona na postupke u tijeku*

Članak 32.

(1) Ovaj Zakon primjenjuje se na sve pokrenute, a nezavršene postupke
u svezi zaštite oznake podrijetla odnosno stjecanja prava korištenja od
dana početka primjene ovoga Zakona.

(2) Oznake podrijetla priznate i upisane u registar do dana početka
primjene ovoga Zakona imat će pravnu snagu oznaka izvornosti pod tim nazivom,
a stjecanje prava korištenja tih oznaka podrijetla ostvaruje se u skladu
sa ovim Zakonom.

(3) Ako zaštićena oznaka zemljopisnoga podrijetla naknadno udovoljava
uvjetima za zaštitu oznakom izvornosti, ovlaštena osoba iz članka 11. stavka
2. ovoga Zakona može pokrenuti redoviti postupak prema odredbama ovoga
Zakona i Pravilnika.

*Provedbeni propisi*

Članak 33.

Pravilnik za provedbu ovoga Zakona donijet će ravnatelj Zavoda u roku
od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

*Prestanak važenja drugih propisa*

Članak 34.

Danom primjene ovoga Zakona, prestaju važiti pojedine odredbe Zakona
o industrijskom vlasništvu ("Narodne novine", br. 53/91., 19/92., 61/92.
i 26/93.) koje se odnose na zaštitu oznaka podrijetla proizvoda izuzev
odredbi o zastupanju (članak 172a.) koje se primjenjuju do donošenja posebnog
propisa.

*Stupanje na snagu*

Članak 35.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 2000.

Klasa: 310-01/99-01/02
Zagreb, 30. lipnja 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 78/1999-1396