## Pravilnik o mjeriteljskim i tehničkim zahtjevima za mjerila otpora uzemljenja čije je načelo rada kompenzacijska metoda

### NN 57/2006 (24.5.2006.), Pravilnik o mjeriteljskim i tehničkim zahtjevima za mjerila otpora uzemljenja čije je načelo rada kompenzacijska metoda

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**1364**

Na temelju članka 16., stavak 3. Zakona o mjeriteljstvu (»Narodne novine« broj
163/03), ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM I TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA ZA MJERILA OTPORA UZEMLJENJA ČIJE JE NAČELO RADA KOMPENZACIJSKA METODA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjeriteljski i tehnički zahtjevi koje moraju
udovoljavati mjerila otpora uzemljenja čije je načelo rada kompenzacijska metoda
(u daljnjemu tekstu: mjerila).
Višenamjenska mjerila, koja služe i za mjerenje otpora uzemljenja čije je načelo
rada kompenzacijska metoda, moraju u dijelu koji se odnosi na mjerenje otpora
uzemljenja, zadovoljiti zahtjeve ovoga pravilnika.

Članak 2.

Ovim pravilnikom nisu obuhvaćena mjerila za mjerenje otpora uzemljenja čiji se
rad temelji na U-I metodi, metodi visokih frekvencija i sl.

Članak 3.

Pojedini izrazi u ovome pravilniku imaju sljedeća značenja:
1) *Otpor rasprostiranja uzemljivača* je otpor zemlje između uzemljivača i
referentne zemlje;
2) *Referentna zemlja* je dio zemlje koji je od pripadnog uzemljivača toliko
udaljen da se, između po volji odabranih točaka, na tom dijelu ne pojavljuju
znatnije potencijalne razlike;
3) *Otpor uzemljenja* je zbroj otpora rasprostiranja i otpora zemljovoda;
4) *Uzemljivač* je vodič koji se postavlja u zemlju i s njom stoji u provodnoj
vezi, ili vodič što se postavlja u beton koji je sa zemljom u dobroj provodnoj
vezi;
5) *Pomoćni uzemljivač* je dopunski uzemljivač, prema točki 4) ovoga članka, preko
kojega se uspostavlja potrebna mjerna struja;
6) *Sonda* je dopunski uzemljivač, prema točki 4) ovoga članka, većinom u obliku
klina za uzemljenje koji služi za priključak na potencijal referentne zemlje;
7) *Izlazni napon* je napon što se javlja na priključcima za uzemljivač i pomoćni
uzemljivač mjerila;
8) *Struja kratkog spoja* je struja koja se javlja kad se pri referentnim uvjetima
kratko spoje priključci za uzemljivač i pomoćni uzemljivač;
9) *Apsolutna pogreška* je razlika koja se dobiva kad se od izmjerene vrijednosti
neke veličine odbije njezina prava vrijednost, odnosno vrijednost utvrđena
odgovarajućim etalonima i postupcima;
10) *Dogovorna vrijednost* je vrijednost na koju se svode pogreške mjerila da bi
se odredila njegova točnost. Dogovorna vrijednost za mjerila obuhvaćena ovim
pravilnikom je mjerna vrijednost, odnosno vrijednost koju pokazuje mjerilo pri
mjerenju;
11) *Pogreška u postocima dogovorne vrijednosti* je količnik apsolutne pogreške i
dogovorne vrijednosti definirane u točki 10) ovoga članka, pomnožen sa 100;
12) *Osnovna (unutarnja) pogreška* je pogreška određena na mjerilu pod referentnim
uvjetima. Taj se pojam odnosi na točke 9) i 11) ovoga članka. Prema ovome
pravilniku, osnovna je pogreška je izražena u postocima dogovorne vrijednosti;
13) *Promjena* je razlika između dviju izmjerenih vrijednosti iste mjerene
veličine, kad jedna od utjecajnih veličina dobiva uzastopce dvije različite i
utvrđene vrijednosti;
14) *Promjena u postocima dogovorne vrijednosti* je količnik promjene i dogovorne
vrijednosti definirane u točki 10) ovoga članka, pomnožen sa 100;
15) *Uporabna pogreška* je u postocima iskazana pogreška u uvjetima nazivne
uporabe, odnosno u uvjetima koji odgovaraju nazivnim područjima uporabe za
utjecajne veličine.

II. MJERITELJSKI I TEHNIČKI ZAHTJEVI

*1. Tehnički zahtjevi*

Članak 4.

Mjerni sustavi mjerila moraju biti kućištem zaštićeni od mehaničkih udaraca i
elektromagnetskih smetnja.

Članak 5.

Mjerila moraju imati ugrađeno samoispitivanje koje se izvodi kod svakog
uključivanja i ponovnog postavljanja mjerila. Mjerilo mora imati ugrađenu
funkciju onemogućivanja njegovoga neispravnog rada (ili upozoravanja na isti) u
slučaju kvara ili nepravilne uporabe.
Svi dijelovi mjerila koji utječu na mjeriteljske značajke, računanje i spremanje
podataka moraju biti na odgovarajući način zaštićeni od namjernoga ili
nenamjernoga nepravilnog rukovanja.

Članak 6.

Dodatni (vanjski) dijelovi mjerila koji se, pri uporabi mjerila na njega
priključuju, moraju biti navedeni u uputi proizvođača i u odobrenju tipa
mjerila.

Članak 7.

Izlazni napon mjerila mora biti izmjeničan. Frekvencija izlaznog napona mora
biti različita od nazivne frekvencije postrojenja koje se ispituje, odnosno od
frekvencije mogućih napona smetnja, ili njihovih cjelobrojnih višekratnika, za
najmanje 5 Hz i mora se nalaziti u opsegu od 70 Hz do 140 Hz.
U skladu s odredbom stavka 1. ovoga članka, moraju se uzeti u obzir naponi
smetnja koji potječu od postrojenja istosmjerne struje, odnosno izmjenične
struje nazivnih frekvencija 16 2/3 Hz, 50 Hz i 60 Hz.

Članak 8.

Mjerila koja se napajaju iz baterije moraju imati odgovarajući uređaj kojim se
može ustanoviti stanje baterije pri kojem mjerilo u pogledu pogrešaka
zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika. Pri tome se baterija mora opteretiti
najmanje onom snagom koja je potrebna za mjerenje.

Članak 9.

Mjerilo mora imati na vidljivom mjestu ispisane natpise, oznake i simbole.
Natpisi i oznake na mjerilu moraju biti ispisani na hrvatskome jeziku.
Natpisi i oznake moraju biti jasni, dobro vidljivi u radnim uvjetima i ispisani
tako da se ne mogu izbrisati ni skinuti.

Članak 10.

Na mjerilima se moraju nalaziti ovi natpisi i oznake:
1) tvrtka, odnosno ime ili znak proizvođača;
2) oznaka tipa;
3) serijski broj;
4) mjerna frekvencija;
5) jedinica mjerene veličine;
6) mjerni opseg u kojem mjerilo udovoljava uvjetima u pogledu pogrešaka
propisanih ovim pravilnikom;
7) oznake stezaljki, i to tako da se mjerilo može uporabiti za mjerenje bez
pogrešaka u spajanju, na što se mora upozoriti i u uputama za uporabu;
8) donja i gornja granica napona napajanja u okviru kojih mjerilo u pogledu
pogrešaka udovoljava uvjetima propisanima ovim pravilnikom;
9) napon, struja i vrijeme punjenja baterije, na mjerilima s baterijom koja se
puni;
10) vrsta i napon baterije, na mjerilima s baterijom koja se mijenja;
11) napon i frekvencija mreže, na mjerilima s priključkom na vanjsku mrežu;
12) službena oznaka tipa mjerila.

*2. Mjeriteljski zahtjevi*

Članak 11.

Ispitivanje mjerila obavlja se pri sljedećim referentnim uvjetima, ako nije
drugačije navedeno:
1) nazivni napon napajanja mjerila;
2) vodoravni položaj mjerila;
3) temperatura okoline 23 °C ± 2 °C;
4) otpor sonde i pomoćnog uzemljivača 0W ;
5) odsutnost napona smetnja.

Članak 12.

Nazivni opsezi uporabe mjerila, za utjecajne veličine propisane ovim
pravilnikom, ako proizvođač nije naveo drugačije, jesu:
1) temperatura okoline od 0 °C do 30 °C;
2) bilo koji uporabni položaj mjerila;
3) otpor sonde Rs = 400 Rz, pri čemu otpor sonde Rs ne smije biti veći od 50 kW,
i ne manji od 500 W, gdje je Rz otpor uzemljenja u
W;
4) otpor pomoćnog uzemljivača Rp = 100 Rz, pri čemu otpor pomoćnog uzemljivača
Rp ne smije biti veći od 50 kW, gdje je Rz otpor uzemljenja u
W;
5) napon smetnji Us = 1 + (Rz / 10)0,5 u voltima, koji se javlja na otporu
uzemljenja Rz u W;
6) donja i gornja granica napona napajanja mjerila iz vlastitog izvora
(baterije), prema oznaci proizvođača;
7) 90 % do 110% nazivnog napona, pri napajanju mjerila iz mreže.

Članak 13.

Uporabna pogreška mjerila izračunava se prema ovoj formuli:
Pu = |Po| + (P12 + P22 + P32 + P42)0,5
gdje je:
Pu – uporabna pogreška,
Po – osnovna pogreška, u postocima dogovorne vrijednosti,
P1 – promjena zbog položaja mjerila, u postocima dogovorne vrijednosti,
P2 – promjena zbog otpora sonde i pomoćnog uzemljivača, u postocima dogovorne
vrijednosti,
P3 – promjena zbog temperature okoline i napona napajanja, u postocima dogovorne
vrijednosti,
P4 – promjena zbog napona smetnji, u postocima dogovorne vrijednosti.

Članak 14.

Uporabna pogreška mjerila, za mjerne opsege koje je dao proizvođač i pri
referentnim uvjetima propisanim ovim pravilnikom, ne smije biti veća od
vrijednosti uporabne pogreške koju je za nju odredio proizvođač.
Najveća vrijednost uporabne pogreške koju je odredio proizvođač ne smije biti
veća od ± 30 %.

*3. Ispitivanje tipa mjerila*

Članak 15.

Ispitivanja tipa mjerila obuhvaća ispitivanje tehničke dokumentacije o mjerilu,
ispitivanje mjeriteljskih i tehničkih značajki mjerila te ispitivanje
prikladnosti mjerila za uporabu.
Mjeriteljske i tehničke značajke mjerila i prikladnost mjerila za uporabu iz
stavka 1. ovog članka ispituju se prema dokumentaciji, rezultatima
laboratorijskih ispitivanja i prema odredbama ovog Pravilnika.
Zahtjevu za ispitivanje tipa mjerila proizvođač mjerila ili njegov predstavnik
mora priložiti propisanu dokumentaciju, a posebno:
1) upute za uporabu koje sadrže:
a) opće tehničke podatke;
b) opis rada mjerila i njegovih sklopova s mogućim upozorenjima;
c) upute za postavljanje i električnu shemu spajanja;
d) potrebnu programsku podršku i upute za njezinu ugradnju;
e) upute za uporabu, održavanje i ovjeravanje;
f) upute za funkcionalnu provjeru ispravnosti mjerila;
g) postupak za utvrđivanje sukladnosti mjerila s odredbama ovoga pravilnika;
2) konstrukcijsku (tehničku) dokumentaciju (o mehaničkim i elektroničkim
sklopovima) mjerila;
3) konstrukcijsku (tehničku) dokumentaciju o programskoj podršci (ako je
ugrađena u mjerilo), a posebno:
a) opis programske podrške;
b) opis komunikacije podataka između sklopova;
c) podatke i upute za identifikaciju programske podrške ugrađene u mjerilo;
d) pisanu izjavu proizvođača mjerila da ugrađena programska podrška isključivo
obavlja; samo one funkcije koje su navedene u podtočki a) ove točke;
e) način zaštite programske podrške;
4) potreban broj fotografija mjerila (za obradu na elektroničkome računalu);
5) druge dokumente ili podatke koji su potrebni za provođenje ispitivanja tipa
mjerila, a koje tijekom provođenja ispitivanja zatraži službeni organ.

Članak 16.

Pri ispitivanju tipa mjerila, prema mjeriteljskim i tehničkim zahtjevima
propisanima ovim pravilnikom, u uputama za uporabu mjerila moraju se navesti:
1) načelna shema mjerila;
2) mjerna shema;
3) granice uporabne pogreške, granice osnovne pogreške i granice promjena, pri
čemu granice uporabne pogreške moraju biti unutar granica utvrđenih u članku 14.
ovoga pravilnika;
4) upute za mjerenje s objašnjenjem:
– o mogućim postupcima mjerenja mjerilom,
– o ispravnom priključenju mjerila i postavljanju sonde, pomoćnog uzemljivača i
priključnih vodiča,
– o smanjenju osjetljivosti mjerila pri velikim i nedopuštenim vrijednostima
otpora sonde i pomoćnog uzemljivača;
5) dijagram, tablica ili drugi oblik objašnjenja iz kojega se vidi u kojem se
mjernom opsegu mogu mjeriti pojedine vrijednosti otpora uzemljenja, a da
pogreške tih mjerenja, uzimajući u obzir dopuštene pogreške mjerila, ne premaše
granice zahtijevane za to mjerenje;
6) uputa o smanjenju pogrešaka.
Za mjerila s baterijom koja se može puniti treba navesti napon, struju i vrijeme
punjenja.

Članak 17.

Pri ispitivanju tipa mjerila provodi se i provjera uputa za uporabu mjerila,
kako bi se utvrdilo da su navedeni podaci i opisani postupci jasno i razumljivo
navedeni.

Članak 18.

U rješenju o odobrenju tipa mjerila treba navesti i podatke za prepoznavanje
uputa za uporabu mjerila.

III. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 19.

Danom stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o
mjeriteljskim zahtjevima za mjerila otpora uzemljenja čije je načelo rada
kompenzacijska metoda (»Narodne novine« br. 81/02).

Članak 20.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/06-07/13
Urbroj: 558-06/21-06-1
Zagreb, 2. svibnja 2006.

Ravnatelj
Državnog zavoda za mjeriteljstvo
**Mirko Vuković, dipl. ing**., v. r.

Pravilnik, NN 57/2006-1364
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)