## Pravilnik o postupku homologacije vozila s obzirom na sprečavanje elektromagnetskih smetnja (elektromagnetsku kompatibilnost) TPV 110 (izdanje 01)

### NN 75/2008 (1.7.2008.), Pravilnik o postupku homologacije vozila s obzirom na sprečavanje elektromagnetskih smetnja (elektromagnetsku kompatibilnost) TPV 110 (izdanje 01)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**2496**

Na temelju članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama
(»Narodne novine« broj 105/04) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE VOZILA S OBZIROM NA SPREČAVANJE ELEKTROMAGNETSKIH SMETNJA (ELEKTROMAGNETSKU KOMPATIBILNOST) TPV 110 (IZDANJE 01)\*

Članak 1.

Ovim se pravilnikom uređuje postupak homologacije vozila kategorija M, N i O1te
električnih/elektroničkih podsklopova kao sastavnih dijelova ili zasebnih
tehničkih jedinica namijenjenih za ugradbu u ta vozila, s obzirom na
elektromagnetsku kompatibilnost

Članak 2.

Tehnički zahtjevi dani su u točkama 6. i 8. Priloga l., a postupak homologacije
u točkama 3. i 4. istoga priloga i članku 8. Pravilnika homologaciji tipa
motornih vozila. Svi prilozi I. – lX. čine sastavni dio ovoga pravilnika.

Članak 3.

Tijelo za homologaciju u smislu odredaba ovoga pravilnika je Državni zavod za
mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod)

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji za tip vozila, odnosno certifikat
o homologaciji za tip električnog/elektroničkog podsklopa s obzirom na
elektromagnetsku kompatibilnost ako taj tip vozila, odnosno tip
električnoga/elektroničkoga podsklopa zadovoljava zahtjeve sadržane u ovome
pravilniku.
Obrasci certifikata o homologaciji za tip vozila i certifikata o homologaciji za
tip električnog/elektroničkog podsklopa kao sastavnog dijela ili zasebne
tehničke jedinice prikazani su u Prilogu III. A, odnosno Prilogu III. B, koji
čine sastavni dio ovoga pravilnika.

Članak 5.

Nova vozila s obzirom na elektromagnetsku kompatibilnost i
električni/elektronički podsklopovi mogu se homologirati te uvoziti i stavljati
na tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika.
Iznimno od odredbe prvog stavka ovog članka, električni/elektronički podsklopovi
koji ne zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika mogu se homologirati, uvoziti i
stavljati na tržište samo ako zadovoljavaju zahtjeve Pravilnika TPV 110.00 i ako
su kao zamjenski dijelovi namijenjeni za ugradbu na vozila koja su bila
homologirana u skladu sa zahtjevima Pravilnika 110.00.
Od 1. srpnja 2013. godine ne mogu se više uvoziti, stavljati na tržište i
registrirati nova vozila koja su opremljena radarskim uređajem kratkog dometa u
području 24 GHz.
U slučaju izmjene ‘referentnog datuma’ iz članka 2. stavak 5. Odluke 2005/50/EZ
u skladu s člankom 5. te Odluke, datum u stavku 3. ovoga članka bit će usklađen
s tako izmijenjenim ‘referentnim datumom’.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke
službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:
– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 o osposobljenosti ispitnih
laboratorija za područje ispitivanja prema zahtjevima ovoga pravilnika
– da može dokazati poznavanje metoda ispitivanja danih u prilozima lV. – lX.
– da ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme VII/1 strojarskog smjera

Članak 7.

Odredbe članka 5. ovoga pravilnika stupaju na snagu:
– 1. listopada 2008. godine za homologaciju novih tipova vozila i novih tipova
električnih/elektroničkih podsklopova s obzirom na elektromagnetsku
kompatibilnost
– 1. listopada 2009. godine za sva nova vozila koja se prvi put registriraju u
Republici Hrvatskoj te za sve nove električne/elektroničke podsklopove koji se
stavljaju na tržište, a namijenjeni su za ugradbu na vozila iz članka 1. ovoga
pravilnika.
Za vozila i električne/elektroničke podsklopove prihvaćaju se i homologacije
dodijeljene do 1. listopada 2008. godine prema zahtjevima Pravilnika TPV 110
(izdanje 00).

Članak 8.

Od 1. listopada 2009. godine prestaje važiti Pravilnik o tehničkim zahtjevima i
postupku homologacije vozila s obzirom na sprečavanje elektromagnetskih smetnja
(elektromagnetsku kompatibilnost) TPV110 (izdanje 00) (»Narodne novine« br.
176/04).

Članak 9.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/08-02/18
Urbroj: 558-04/2-08-1-AD
Zagreb, 24. lipnja 2008.

Ravnatelj
Državnog zavoda mjeriteljstvo
**Mirko Vuković, dipl. ing.**, v. r.

\_\_\_\_\_
\* Ovaj pravilnik preuzima
sadržaj Direktive Vijeća o sprečavanju radijskih smetnja koje proizvode motori s
paljenjem iskrom ugrađeni na motorna vozila 72/245/EEC, s uključenim izmjenama i
dopunama u direktivama 89/491/EEZ, 95/54/EZ, 2004/104/EZ, 2005/49/EZ, 2005/83/EZ
i 2006/28/EZ.
1Definicija vozila dana je u članku 4. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila (»Narodne novine« br. 115/04), a kategorizacija u Prilogu II. A
istoga pravilnika.

**PRILOG l.**
ZAHTJEVI KOJE TREBAJU UDOVOLJAVATI VOZILA I ELEKTRIČNI/ELEKTRONIČKI PODSKLOPOVI
UGRAĐENI U VOZILO

1. Područje primjene
1.1 Ovaj se pravilnik primjenjuje na elektromagnetsku kompatibilnost vozila
obuhvaćenih člankom 1., a to su motorna vozila ili prikolice (u daljnjemu
tekstu: vozila) koja je isporučio proizvođač vozila te na sastavne dijelove ili
zasebne tehničke jedinice namijenjene za ugradbu u vozila.
Pravilnik sadrži:
– zahtjeve koji se odnose na otpornost na zračene smetnje i smetnje koje se šire
vođenjem za funkcije koje su povezane s izravnim upravljanjem vozila, sa
zaštitom vozača, putnika ili drugih sudionika u prometu te sa smetnjama koje bi
mogle dovesti u zabunu vozača ili druge sudionike u prometu,
– zahtjeve koji se odnose na nadzor neželjenih zračenih emisija i emisija koje
se šire vođenjem radi zaštite predviđene uporabe električne ili elektroničke
opreme u samom ili susjednim ili bliskim vozilima te na smetnje od opreme koja
se može naknadno ugraditi u vozilo.
2. Definicije
2.1 Za potrebe ovoga pravilnika:
2.1.1 ‘Elektromagnetska kompatibilnost’ označava mogućnost nekoga vozila,
sastavnoga dijela (sastavnih dijelova) ili zasebne tehničke jedinice (zasebnih
tehničkih jedinica) da funkcioniraju zadovoljavajuće u svojemu
elektromagnetskome okružju bez unošenja nedopuštenih elektromagnetskih
poremećaja na bilo što u tome okružju.
2.1.2 ‘Elektromagnetska smetnja’ označava svaku elektromagnetsku pojavu koja
može umanjiti radne značajke vozila, sastavnoga dijela (sastavnih dijelova) ili
zasebne tehničke jedinice (zasebnih tehničkih jedinica) ili nekog drugog
uređaja, jedinice ili sustava koji djeluje u blizini vozila. Elektromagnetski
poremećaj može biti elektromagnetski šum, neželjeni signal ili promjena u samome
mediju širenja vala.
2.1.3 ‘Elektromagnetska otpornost’ označava mogućnost vozila, sastavnoga dijela
(sastavnih dijelova) ili zasebne tehničke jedinice (zasebnih tehničkih jedinica)
da rade bez umanjenja svojih radnih značajka u području gdje postoje (određeni)
elektromagnetski poremećaji, što uključuje željene radio-frekvencijske signale
od radio odašiljača ili zračenih emisija u pojasu industrijske, znanstvene ili
medicinske (ISM) opreme, u ili izvan vozila.
2.1.4 ‘Elektromagnetsko okružje’ označava ukupnost elektromagnetskih pojava koje
postoje na danoj lokaciji.
2.1.5 ‘Širokopojasna emisija’ označava emisija koja ima širinu pojasa veću od
propusne širine pojasa danog mjernog uređaja ili prijamnika (HRN EN 55025:2003).
2.1.6 ‘Uskopojasna emisija’ označava emisiju koja ima širinu pojasa manju od
propusne širine pojasa danog mjernog uređaja ili prijamnika (HRN EN 55025:2003).
2.1.7 ‘Električni/elektronički sustav’ označava električni i/ili elektronički
uređaj (uređaje) ili skupinu (skupine) uređaja zajedno s pridruženim električnim
spojevima koji su dio nekoga vozila, ali nisu namijenjeni za homologaciju
odvojeno od vozila.
2.1.8 ‘Električni/elektronički podsklop (ESA)’ označava električni i/ili
elektronički uređaj ili skupina (skupine) uređaja koji su zajedno s pridruženim
električnim spojevima i ožičenjem namijenjeni da budu dio nekoga vozila i da
obavljaju jednu ili više specijaliziranih funkcija. ESA se može homologirati na
zahtjev proizvođača ili njegova ovlaštenog predstavnika kao ‘sastavni dio’ ili
‘zasebna tehnička jedinica (STU)’ (vidi članak 4. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila).
2.1.9 ‘Tip vozila’ u odnosu na elektromagnetsku kompatibilnost obuhvaća vozila
koja se bitno ne razlikuju s obzirom na sljedeće:
2.1.9.1 ukupnu veličinu i oblik motornoga prostora
2.1.9.2 opći razmještaj električnih i/ili elektroničkih sastavnih dijelova i
ožičenja
2.1.9.3 osnovni materijal od kojega je napravljena nadogradnja ili oplata (ako
je primjenjivo) vozila, (primjerice oplata karoserije od čelika, aluminija ili
od staklenih vlakana). Postojanje ploha od različitih materijala ne mijenja tip
vozila pod uvjetom da je nepromijenjen osnovni materijal nadogradnje. Takve se
različitosti međutim ipak moraju prijaviti.
2.1.10 ‘Tip ESA’ s obzirom na elektromagnetsku kompatibilnost obuhvaća ESA
podsklopove koji se ne razlikuju u bitnim značajkama kao što su:
2.1.10.1 funkcija koju ESA podsklopovi obavljaju
2.1.10.2 opći razmještaj električnih i/ili elektroničkih sastavnih dijelova, ako
je primjenjivo.
2.1.11 ‘Ožičenje vozila’ označava kabele za napajanje, sustava sabirnica (npr.
CAN), za prijenos signala ili aktivne antenske kabele, koje je proizvođač
ugradio u vozilo.
2.1.12 Funkcije koje su povezane s otpornošću su:
(a) funkcije koje su povezane s izravnim upravljanjem vozila:
– poremećaj ili promjena u: na primjer motoru, mjenjaču, kočnici, ovjesu,
aktivnom upravljanju, uređajima za ograničenja brzine
– one koje utječu na položaj vozača: npr. položaj sjedala ili kola upravljača
– one koje utječu na vozačevu vidljivost: npr. kratki svjetlosni snop, brisač
vjetrobranskog stakla
(b) funkcije koje su povezane sa zaštitom vozača, putnika ili drugih sudionika u
prometu:
– npr. zračni jastuci i sigurnosni sustavi za držanje
(c) funkcije koje, kad su poremećene, mogu dovesti u zabunu vozača ili druge
sudionike u prometu:
– optičke smetnje: neispravan rad npr. pokazivača smjera, kočnih svjetala,
gabaritnih svjetala, stražnjeg pozicijskog svjetla, upozornih svjetiljki za
sigurnosne sustave, pogrešni podatci od upozornih indikatora, svjetiljki ili
zaslona koji su povezani s funkcijama u stavkama (a) ili (b) koje su izravno u
vozačevom vidnom polju
– zvučne smetnje: npr. neispravan rad alarma za neovlaštenu uporabu ili sirene
(d) funkcije koje su povezane s djelovanjem sabirnica podataka u vozilu:
– blokiranje prijenosa podataka na sabirnice podataka u vozilu koje se
upotrebljavaju za prijenos podataka potrebnih za ispravan rad drugih funkcija
povezanih s otpornošću
(e) funkcije koje kad su poremećene utječu na propisane podatke vozila: npr.
tahograf, odometar.
2.1.13 ‘Radarski uređaj kratkog dometa 24 GHz’ označava uređaj koji u cestovnom
vozilu osigurava radarske funkcije za ublaženje sudara i primjene za sigurnost
prometa, a čiji radiosprektar ima gustoću najveće srednje snage -41,3 dBm/MHz
efektivne izotropno izračene snage (e.i.r.p.) i gustoću vršne snage 0 dBm/50MHz
e.i.r.p., s iznimkom za frekvencije ispod 22 GHz za koje je gustoća najveće
srednje snage ograničena na –61,3 dBm/MHz e.i.r.p.
Pojas radiospektra 24,05 – 24,25 GHz predviđen je za komponentni mod uskopojasne
emisije koji se može sastojati od nemoduliranog nositelja s najvećom vršnom
snagom 20 dBm e.i.r.p. i omjerom odašiljanja (‘duty cycle’) ograničenim na 10%
za vršnu emisiju veću od -10 dBm e.i.r.p. Emisije u pojasu 23,6 – 24,0 GHz koje
se pojavljuju 30 ° ili više iznad vodoravne ravnine moraju se prigušiti najmanje
za 25 dB za radarski uređaj kratkog dometa za automobile koji se stavljaju na
tržište prije 2010., a nakon toga najmanje za 30 dB.
3. Zahtjev za homologaciju tipa
3.1 Homologacija tipa vozila
3.1.1 Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na njegovu elektromagnetsku
kompatibilnost prema članku 6. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila
podnosi proizvođač vozila.
3.1.2 Obrazac opisnoga dokumenta dan je u Prilogu II. A.
3.1.3 Proizvođač vozila sastavlja program opisujući za vozilo sve relevantnih
električne/elektroničke sustave ili ESA podsklopove, oblike nadogradne1, vrste
materijala nadogradnje1, opći raspored ožičenja, inačice motora, verzije s
upravljačem na lijevoj/desnoj strani i verzije razmaka osovina. Bitni su
električni/elektronički sustavi ili ESA podsklopovi oni koji mogu emitirati
snažno širokopojasno ili uskopojasno zračenje i/ili oni koji su uključeni u
funkcije povezane s otpornošću vozila (vidi točku 2.1.12 ovoga priloga)
3.1.4 Iz toga se programa odabire vozilo predstavnik u svrhu ispitivanja uz
uzajamnu suglasnost proizvođača i nadležnoga tijela. To vozilo predstavlja tip
vozila (vidi Dodatak 1. Priloga II. A). Izbor vozila temelji se na
električnim/elektroničkim sustavima koje je ponudio proizvođač. Može se odabrati
još jedno ili više vozila iz toga programa u svrhu ispitivanja kad se smatra, uz
uzajamnu suglasnost proizvođača i nadležnoga tijela, da su uključeni različiti
električni/elektronički sustavi koji bi mogli znatno utjecati na
elektromagnetsku kompatibilnost vozila u usporedbi s prvim vozilom
predstavnikom.
3.1.5 Izbor vozila u skladu s točkom 3.1.4 treba ograničiti na kombinacije
električnih/elektroničkih sustava vozila koje su namijenjene stvarnoj
proizvodnji.
3.1.6 Proizvođač može dopuniti zahtjev izvještajem o provedenim ispitivanjima.
Tijelo za homologaciju može upotrijebiti svaki tako dobiven podatak za
sastavljanje certifikata o homologaciji tipa.
3.1.7 Kad tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja sama izvodi
ispitivanje, tada treba osigurati vozilo koje predstavlja tip koji će se
homologirati u skladu s točkom 3.1.4.
3.1.8 Proizvođač vozila mora priložiti izjavu o frekvencijskim pojasima,
razinama snage, položajima antene i uvjetima i načinu ugrabe RF-odašiljača, čak
i kad vozilo nije opremljeno RF-odašiljačem u vrijeme homologacije. To mora
obuhvatiti sve pokretne radijske službe koje se uobičajeno upotrebljavaju u
vozilu. Ti podatci moraju biti javno dostupni nakon homologacije tipa.
Proizvođač vozila mora osigurati dokaz da takvi odašiljači ne utječu negativno
na radne značajke vozila
3.2 Homologacija tipa električnog/elektroničkog (ESA)
3.2.1 Primjenjivost ovoga pravilnika na ESA podsklop

![](dodatni/348319.gif)

3.2.2 Zahtjev za homologaciju tipa ESA podsklopa s obzirom na njegovu
elektromagnetsku kompatibilnost prema članku 6. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila podnosi proizvođač vozila ili proizvođač ESA podsklopa ili
njihov ovlašteni zastupnik.
3.2.3 Obrazac opisnoga dokumenta dan je u Prilogu II.B.
3.2.4 Proizvođač može dopuniti zahtjev izvještajem o provedenim ispitivanjima.
Tijelo za homologaciju može upotrijebiti svaki tako dobiven podatak odatak
sastavljanja certifikata o homologaciji tipa. Za opremu koja je namijenjena za
ugradbu u vozilo, proizvođač može dopuniti zahtjev proizvođačevom izjavom o
sukladnosti u skladu s odredbama Pravilnika o uvjetima stavljanja na tržište,
stavljanja u pogon i i uporabu radijske opreme i telekomunikacijske terminalne
opreme (»Narodne novine« br. 5/05) ili Pravilnika o elektromagnetskoj
kompatibilnosti (EMC) (»Narodne novine« br. 16/05) izvještajem o EMC ispitivanju
i uputom korisniku sa smjernicama za gradbu takve opreme u vozila.
3.2.5 Kad tehnička služba odgovoran za homologacijska ispitivanja sama izvodi
ispitivanje, tada treba osigurati uzorak ESA podsklopa koji predstavlja tip koji
će se homologirati, ako je potrebno nakon rasprave s proizvođačem o npr. mogućim
promjenama rasporeda, broja sastavnih dijelova, broja osjetila. Kada to tehnička
služba smatra potrebnim, može odabrati dodatni uzorak.
3.2.6 Uzorak (uzorci) mora (moraju) biti jasno i neizbrisivo označen (označeni)
trgovačkim nazivom proizvođača ili oznakom marke i tipa.
3.2.7 Gdje je primjenjivo, moraju se naznačiti sva ograničenja uporabe. Svako
takvo ograničenje treba biti uneseno u priloge II. B i/ili III. B.
3.2.8 ESA posklopovi koji se stavljaju na tržište kao zamjenski dijelovi ne
moraju se homologirati ako su vidljivo označeni identifikacijskim brojem da su
zamjenski dio i ako su istovjetni i od istog su proizvođača kao i odgovarajući
dio izvorne opreme proizvođača (OEM) za već jedno vozilo homologirana tipa.
3.2.8 ESA posklopovi koji se stavljaju na tržište kao zamjenski dijelovi ne
moraju se homologirati ako su vidljivo označeni identifikacijskim brojem da su
zamjenski dio i ako su istovjetni i od istog su proizvođača kao i odgovarajući
dio izvorne opreme proizvođača (OEM) za već homologirani tip vozila.
3.2.9 Sastavni dijelovi koji se prodaju kao oprema za naknadnu ugradbu i
namijenjeni su ugradbi u motorna vozila ne moraju se tipno homologirati ako ne
utječu na funkcije koje su povezane s otpornošću (točka 2.1.12 Priloga I.). U
tom slučaju, izjava o sukladnosti mora se izdati u skladu s odredbama Pravilnika
o uvjetima stavljanja na tržište, stavljanja u pogon i uporabu radijske opreme i
telekomunikacijske terminalne opreme (»Narodne novine« br. 5/05) ili Pravilnika
o elektromagnetskoj kompatibilnosti (EMC) (»Narodne novine« br. 16/05). U toj
izjavi mora biti navedeno da ESA podsklop zadovoljava granične vrijednosti
određene u točkama 6.5, 6.6, 6.8 i 6.9 Priloga I. ovoga pravilnika.
4. Homologacija tipa
4.1 Razne mogućnosti za homologaciju tipa
4.1.1 Homologacija tipa vozila
Proizvođač vozila može slobodno odabrati jednu od sljedećih alternativnih
mogućnosti za homologaciju tipa vozila.
4.1.1.1 Homologacija instalacije vozila
Instalacija vozila može dobiti homologaciju tipa izravno slijedom odredaba danih
u točki 6. ovoga priloga. Ako proizvođač vozila odabere taj put, ne zahtijeva se
nikakvo zasebno ispitivanje električnih/elektroničkih sustava ili ESA
podsklopova.
4.1.1.2 Homologacija tipa vozila ispitivanjem pojedinih ESA podsklopova
Proizvođač vozila može dobiti homologaciju za vozilo kad tijelu za homologaciju
dokaže da su svi bitni (vidi točku 3.1.3 ovoga priloga) električni/elektronički
sustavi ili ESA podsklopovi pojedinačno homologirani u skladu s ovim pravilnikom
te da su ugrađeni prema svim uvjetima koji su u njemu propisani.
4.1.1.3 Proizvođač, ako to želi, može dobiti homologaciju prema ovom pravilniku
ako vozilo nema opremu takvog tipa koja podliježe ispitivanjima otpornosti na
smetnje ili emisije. Takve homologacije ne zahtijevaju ispitivanje.
4.1.2 Homologacija tipa za ESA podsklop
Homologacija tipa može se dodijeliti za neki ESA podsklop koji se ugrađuje u
bilo koji tip vozila (homologacija sastavnog dijela) ili u određeni tip ili više
tipova vozila prema zahtjevu proizvođača ESA podsklopa (homologacija zasebne
tehničke jedinice).
4.1.3 ESA podsklopovi, koji su RF odašiljači, a koji nisu dobili homologaciju
tipa u suradnji s proizvođačem vozila, moraju se isporučivati s odgovarajućim
uputama za ugradbu.
4.2 Dodjeljivanje homologacije tipa
4.2.1 Vozilo
4.2.1.1 Kada vozilo predstavnik ispunjava zahtjeve ovoga pravilnika, dodjeljuje
se homologacija tipa prema članku 8. Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila.
4.2.1.2 Obrazac certifikata o homologaciji tipa dan je u Prilogu III. A.
4.2.2 ESA podsklop
4.2.2.1 Kada predstavnik jednoga ili više ESA sustava ispunjava zahtjeve ovoga
pravilnika, dodjeljuje se homologacija tipa prema članku 8. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.
4.2.2.2 Obrazac certifikata o homologaciji tipa dan je u Prilogu III. B.
4.2.3 Za sastavljanje certifikata iz točaka 4.2.1.2 ili 4.2.2.2, nadležno tijelo
države članice koje dodjeljuje homologaciju može upotrijebiti izvještaj koji je
pripremio ispitni laboratorij koji je akreditiran prema HRN EN ISO/IEC 17025 ili
kojega priznaje tijela za homologaciju.
4.3 Izmjene i dopune homologacija
4.3.1 U slučaju izmjena i dopuna homologacija dodijeljenih prema ovome
pravilniku, primjenjuju se odredbe članka članaka 16. i 17. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila.
4.3.2 Izmjene i dopune homologacija tipa vozila radi dodavanja ili zamjene ESA
podsklopa
4.3.2.1. Kad proizvođač vozila koji je dobio homologaciju za instalaciju vozila
želi ugraditi dodatni ili zamijeniti električni/elektronički sustav ili ESA
podsklop koji već ima homologaciju prema ovome pravilniku i koji će biti ugrađen
u skladu sa svim uvjetima koji se na njega primjenjuju, homologacija vozila može
se izmijeniti ili dopuniti bez daljnjeg ispitivanja. Dodatni ili zamjenski
električni/elektronski sustav ili ESA podsklop smatra se dijelom vozila u svrhu
sukladnosti proizvodnje.
4.3.2.2 Kad dodatni ili zamjenski dio ili više njih nisu homologirani u skladu s
ovim pravilnikom te ako se ocijeni da je potrebno ispitivanje, smatra se da
vozilo u cijelosti zadovoljava ako se može pokazati da je (su) novi ili
zamijenjeni dio (dijelovi) u skladu s odgovarajućim zahtjevima iz točke 6. ili
ako se usporednim ispitivanjem može pokazati da nije vjerojatno da će novi dio
narušiti sukladnost tipa vozila.
4.3.3 Dodavanje upotrebljavanih ESA podsklopova čiji tip nije homologiran u
skladu s ovim pravilnikom jer se pri njihovoj prvoj ugradbi nije zahtijevala
homologacija tipa, ne obezvrjeđuje homologacju tipa ako je ugradba takvih
upotrebljavanih ESA podsklopova obavljena u skladu s preporukama proizvođača ESA
podsklopa i vozila.
5. Označivanje
5.1 Svaki ESA podsklop koji je sukladan homologiranu tipu prema ovom pravilniku
treba nositi oznaku homologacije tipa.
5.2 Ta se oznaka sastoji od pravokutnika u kojemu je slovo »e«, iza kojega se
nalazi broj 25 (razlikovni broj za Republiku Hrvatsku).
U blizini pravokutnika je ‘osnovni broj homologacije’ koji se nalazi u 4. dijelu
broja homologacije tipa prema objašnjenju u Prilogu VII. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila, kojemu prethode dvije znamenke koje označuju
redoslijedni broj dodijeljen najnovijim glavnim tehničkim izmjenama i dopunama
Direktive 72/245/EEZ. Redoslijedni broj izmjena i dopuna i broj homologacije
tipa sastavnoga dijela koji je prikazan na certifikatu moraju biti odvojeni
jednim razmakom. U ovome pravilniku taj je redoslijedni broj ‘03’.
5.3 Oznaka homologacije tipa mora biti postavljena na glavnome dijelu ESA
podsklopa (npr. elektronička upravljačka jedinica) tako da bude jasno čitljiva i
neizbrisiva.
5.4 Primjer oznake homologacije tipa prikazan je u Dodatku 8.
5.5 Označivanje se ne zahtijeva za električke/elektroničke sustave obuhvaćene
tipovima vozila koji su homologirani prema ovome pravilniku.
5.6 Oznake na ESA podsklopovima prema točki 5.3. ne moraju biti vidljive kad je
ESA podsklop ugrađen u vozilo.
6. Zahtjevi
6.1 Opći z Opći z
6.1.1 Vozilo i njegovi električni/elektronički sustav(sustavi) ili ESA
podsklopovi moraju biti konstruirani, proizvedeni i ugrađeni tako da omogućavaju
da vozilo u uobičajenim uvjetima uporabe zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika.
6.1.1.1 Vozilo se mora ispitati na zračene emisije i na otpornost na zračene
smetnje. Ispitivanja za emisije koje se šire vođenjem ili otpornosti na smetnje
koje se šire vođenjem nisu potreba za homologaciju tipa vozila.
6.1.1.2 ESA podsklopovi moraju se ispitati na zračene emisije i emisije koje se
šire vođenjem te na otpornost na zračene smetnje i smetnje koje se šire
vođenjem.
6.1.2 Tehnička služba prije ispitivanja mora pripremiti program ispitivanja u
suradnji s proizvođačem koji sadrži najmanje postupak rada, funkciju (funkcije)
pobude, funkciju (funkcije) praćenja, kriterij (kriterije) zadovoljava/ne
zadovoljava i predviđene emisije.
6.2 Zahtjevi za širokopojasno elektromagnetsko zračenje vozila
6.2.1 Metoda mjerenja
Elektromagnetsko zračenje koje proizvodi vozilo predstavnik određenoga tipa
mjeri se uporabom metode opisane u Prilogu IV. Metodu mjerenje mora odrediti
proizvođač vozila u suglasnosti s tehničkom službom.
6.2.2 Širokopojasne granice za homologaciju tipa vozila
6.2.2.1 Kad su mjerenja izvedena uporabom metode opisane u Prilogu IV. s
razmakom vozilo/antena od 10,0 ± 0,2 m, granice su 32 dB mikrovolta/m u
frekvencijskome pojasu od 30 do 75 MHz i od 32 do 43 dB mikrovolta/m u
frekvencijskome pojasu od 75 do 400 MHz te, kako je prikazano u Dodatku 2. ovoga
priloga, ta se granica povećava logaritamski s frekvencijama iznad 75 MHz. U
frekvencijskome pojasu od 400 do 1000 MHz granica je stalna na 43 dB mikrovolta/m.
6.2.2.2 Kad su mjerenja izvedena uporabom metode opisane u Prilogu IV. s
razmakom vozilo/antena od 3,0 ± 0,05 m, granice su 42 dB mikrovolta/m u
frekvencijskome pojasu od 30 do 75 MHz i od 42 do 53 dB mikrovolta/m (od 160 do
562 mikrovolta/m) u frekvencijskome pojasu od 75 do 400 MHz te, kako je
prikazano u Dodatku 3. ovoga priloga, ta se granica povećava logaritamski s
frekvencijama iznad 75 MHz. U frekvencijskome pojasu od 400 do 1000 MHz granica
je stalna na 53 dB mikrovolta/m.
6.2.2.3 Na vozilu predstavniku određenoga tipa izmjerene vrijednosti izražene u
dB mikrovolta/m moraju biti ispod granica za homologaciju tipa.
6.3 Zahtjevi za uskopojasno elektromagnetsko zračenje vozila
6.3.1 Metoda mjerenja
Elektromagnetsko zračenje koje proizvodi vozilo predstavnik određenoga tipa
mjeri se uporabom metode opisane u Prilogu V. Metodu mora odrediti proizvođač
vozila u suglasnosti s tehničkom službom.
6.3.2 Uskopojasne granice za homologaciju tipa vozila
6.3.2.1 Kad su mjerenja izvedena uporabom metode opisane u Prilogu V. s razmakom
vozilo/antena od 10,0 ± 0,2 m, granice su 22 dB mikrovolta/m u frekvencijskome
pojasu od 30 do 75 MHz i od 22 do 33 dB mikrovolta/m u frekvencijskome pojasu od
75 do 400 MHz te, kako je navedeno u Dodatku 4. ovoga priloga, ta se granica
povećava logaritamski (linearno) s frekvencijama iznad 75 MHz. U frekvencijskome
pojasu od 400 do 1000 MHz granica je stalna na 33 dB mikrovolta/m.
6.3.2.2 Kad su mjerenja izvedena uporabom metode opisane u Prilogu V. s razmakom
vozilo/antena od 3,0 ± 0,05 m, granice su 32 dB mikrovolta/m u frekvencijskome
pojasu od 30 do 75 MHz i od 32 do 43 dB mikrovolta/m u frekvencijskome pojasu od
75 do 400 MHz te, kako je navedeno u Dodatku 5. ovoga priloga, ta se granica
povećava logaritamski (linearno) s frekvencijama iznad 75 MHz. U frekvencijskome
pojasu od 400 do 1000 MHz granica je stalna na 43 dB mikrovolta/m.
6.3.2.3 Na vozilu predstavniku određenoga tipa izmjerene vrijednosti izražene u
dB mikrovolta/m moraju biti ispod granica za homologaciju tipa.
6.3.2.4 Usprkos granicama određenim u točkama 6.3.2.1, 6.3.2.2 i 6.3.2.3 ovoga
priloga, kad je tijekom početnog koraka opisana u točki 1.3 Priloga V. jakost
signala izmjerena na širokopojasnoj radijskoj anteni vozila manja od 20 dB
mikrovolta/m u frekvencijskome području od 76 do 108 MHz izmjerenom detektorom
prosječne vrijednosti, tada se za to vozilo treba smatrati da zadovoljava
ograničenja za uskopojasne emisije i ne zahtijeva se daljnje ispitivanje.
6.4 Zahtjevi za otpornost vozila na elektromagnetsko zračenje
6.4.1 Metoda ispitivanja
Otpornost na elektromagnetsko zračenje vozila koje predstavlja određeni tip
vozila ispituje se metodom koja je opisana u Prilogu VI.
6.4.2 Homologacijske granice za otpornost vozila
6.4.2.1 Kad se ispitivanja izvode uporabom metode opisane u Prilogu VI., razina
jakosti polja mora biti 30 volta/m efektivne vrijednosti u preko 90.%
frekvencijskoga pojasa od 20 do 2000 MHz i najmanje 20 volta/m efektivne
vrijednosti preko čitava frekvencijskoga pojasa od 20 do 2000 MHz.
6.4.2.2 Za vozilo predstavnika određenoga tipa smatra se da zadovoljava zahtjeve
otpornosti ako tijekom ispitivanja koja su provedena u skladu s Prilogom VI.
nema pogoršanja radnih značajka ‘funkcija povezanih s otpornošću’.
6.5 Zahtjevi za širokopojasne elektromagnetske smetnje koje proizvode ESA
podsklopovi
6.5.1 Metoda mjerenja
Elektromagnetsko zračenje koje proizvodi ESA podsklop predstavnik određenoga
tipa mjeri se metodom koja je opisana u Prilogu VII.
6.5.2 Širokopojasne granice za homologaciju tipa ESA posklopa
6.5.2.1 Ako se mjerenja izvode uporabom metode opisane u Prilogu VII., granice
su od 62 do 52 dB mikrovolta/m u frekvencijskome pojasu od 30 do 75 MHz te, kako
je prikazano u Dodatku 6. ovoga priloga ta se granica snižava logaritamski s
frekvencijama iznad 30 MHz, i od 52 do 63 dB mikrovolta/m u frekvencijskome
pojasu od 75 do 400 MHz. U frekvencijskome pojasu od 400 do 1000 MHz granica je
stalna na 63 dB mikrovolta/m.
6.5.2.2 Na ESA podsklopu predstavniku određenog tipa, izmjerene vrijednosti
izražene u dB mikrovoltima/m moraju biti ispod granica za homologaciju tipa.
6.6 Zahtjevi za uskopojasne elektromagnetske smetnje koje proizvode ESA
podsklopovi
6.6.1 Metoda mjerenja
Elektromagnetsko zračenje koje proizvodi tipični ESA podsklop određenoga tipa
mjeri se metodom koja je opisana u Prilogu VIII.
6.6.2 Uskopojasne granice za homologaciju tipa ESA podsklopa
6.6.2.1 Ako su mjerenja izvedena uporabom metode opisane u Prilogu VIII.,
granice su od 52 do 42 dB mikrovolta/m u frekvencijskome pojasu od 30 do 75 MHz
te, kako je prikazano u Dodatku 7. ovoga priloga, ta se granica snižava
logaritamski s frekvencijama iznad 30 MHz i od 42 do 53 dB mikrovolta/m u
frekvencijskome pojasu od 75 do 400MHz. U frekvencijskome pojasu od 400 do 1000
MHz granica je stalna na 53 dB mikrovolta/m.
6.6.2.2 Na ESA podsklopu predstavniku određenoga tipa izmjerene vrijednosti
izražene u dB mikrovolta/m moraju biti ispod granica za homologaciju tipa.
6.7 Zahtjevi za otpornost ESA podsklopova na elektromagnetsko zračenje
6.7.1 Metoda(metode) ispitivanja
Otpornost na elektromagnetsko zračenje ESA podsklopa predstavnika određenoga
tipa ispituje se metodom (metodama) koja (koje) se odabere (odaberu) od onih
opisanih u Prilogu IX.
6.7.2 Homologacijske granice za otpornost ESA posdkopa
6.7.2.1 Kad se ispitivanja izvode uporabom metoda opisanih u Prilogu IX.,
ispitne razine otpornosti moraju biti 60 volta/m za ispitnu metodu s trakastim
vodom od 150 mm, 15 volta/m za ispitnu metodu s trakastim vodom od 800 mm, 75
volta/m za ispitnu metodu s TEM kavezom, 60 mA za metodu ispitivanja s uvođenjem
struje (BCI) i 30 volta/m za metodu ispitivanja slobodnim poljem u više od 90%
frekvencijskoga pojasa od 20 do 2 000MHz te najmanje 50 volta/m za ispitnu
metodu s trakastim vodom od 800 mm, 12,5 volta/m za ispitnu metodu s trakastim
vodom od 800 mm, 62,5 volta/m za ispitnu metodu s TEM kavezom, 50 mA za metodu
ispitivanja s uvođenjem struje (BCI) i 25 volta/m za metodu ispitivanja
slobodnim poljem u ciem u cirekvencijskom pojasu od 20 do 2 000MHz.
6.7.2.2 Smatra se da ESA podsklop predstavnik odgovarajućega tipa zadovoljava
zahtjeve s obzirom na otpornost ako tijekom ispitivanja provedenih u skladu s
Prilogom IX. ne pokaže pogoršanje značajka povezanih s otpornošću
6.8 Zahtjevi za otpornost na prijelazne smetnje vođenjem duž vodova napajanja
6.8.1 Metoda ispitivanja
Ispitivanje otpornosti ESA podsklopa koji predstavlja određeni tip proizvodi se
metodom (metodama) u skladu s HRN ISO 7637-2: 2004 opisanom (opisanima) u
Prilogu X, primjenom razina ispitivanja koje su dane u tablici 1.

*Tablica 1*.: OTPORNOST ESA PODSKLOPA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Broj ispitnoga impulsa | Razina ispitivanja otpornosti | Stanje djelovanja sustava | |
| kad se odnosi na funkcije povezane s otpornošću | kad se ne odnosi na funkcije povezane s otpornošću |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
|5.3pt"> width="61" valign="top" style="width: 45.8pt; height: 5.3pt; border-left: 1.0pt solid black; border-right: 1.0pt solid black; border-top: medium none; border-bottom: 1.0pt solid black; padding-left: 2.25pt; padding-right: 2.25pt; padding-top: 2.25pt; padding-bottom: 2.85pt">

3a/3b III | A | D |

| 4 | III | B  (za ESA podsklop koji mora djelovati u svim fazama pokretanja motora)C  (za ostale ESA podsklopove) | D |

6.9 Zahtjevi za emisije smetnja koje se šire vođenjem
6.9.1 Metoda ispitivanja
Ispitivanje emisije ESA podsklopa koji predstavlja određeni tip proizvodi se
metodom (metodama) u skladu s HRN ISO 7637-2:2004 opisanom (opisanima) u Prilogu
X, primjenom razina ispitivanja koje su dane u tablici 2.

*Tablica 2.*: NAJVEĆA DOPUŠTENA IMPULSNA AMPLITUDA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Polaritet impulsne amplitude | Najveća dopuštena impulsna amplituda za | |
| vozila s 12-voltnim sustavima | vozila s 24-voltnim sustavima |
| Pozitivan | + 75 | + 150 |
| Negativan | - 100 | - 450 |

7. Sukladnost proizvodnje
7.1 Potrebno je poduzeti mjere za osiguranje sukladnosti proizvodnje u skladu s
odredbama iz članaka od 29. – 32. Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila.
7.2 Sukladnost proizvodnje s obzirom na elektromagnetsku kompatibilnost vozila
ili sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice provjerava se na temelju
podataka koje sadrži (sadrže) certifikat (certifikati) o homologaciji tipa
propisan (propisani) u Prilogu III. A i/ili III. B ovoga pravilnika.
7.3 Ako nadležno tijelo nije zadovoljno postupkom proizvođačeve ocjene,
primjenjuju se točke 2.4.2 i 2.4.3 Priloga X. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila i niže navedene točke 7.3.1 i 7.3.2.
7.3.1 Pri provjeri sukladnosti vozila, sastavnoga dijela ili zasebne tehničke
jedinice uzetih iz serijske proizvodnje smatra se da proizvodnja zadovoljava
zahtjeve ovoga pravilnika s obzirom na emisije širokopojasnih i uskopojasnih
zračenja ako izmjerene razine nisu više od 4 dB (60.%) od homologacijskih
granica propisanih u točkama 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1, 6.3.2.2, 6.3.2.4,
6.5.2.1 i 6.6.2.1 (ovisno što je prikladno).
7.3.2 Pri provjeri sukladnosti vozila, sastavnoga dijela ili zasebne tehničke
jedinice uzetih iz serijske proizvodnje smatra se da proizvodnja zadovoljava
zahtjeve ovoga pravilnika s obzirom na otpornost na elektromagnetsko zračenje
ako vozilo, sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica ne pokazuju bilo kakvo
pogoršanje radnih značajka ‘funkcija povezanih s otpornošću’ kad je vozilo,
sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica u stanju određenom u točki 2. Priloga
VI. i izloženo je jakosti polja izraženoj u V/m ili struji izraženoj u mA sve do
80% homologacijskih granica propisanih u točki 6.4.2.1 i 6.7.2.1. ovoga priloga.
7.3.3 Pri provjeri sukladnosti sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice
uzetih iz serijske proizvodnje smatra se da proizvodnja zadovoljava zahtjeve
ovoga pravilnika s obzirom na otpornost na smetnje i emisije koje se šire
vođenjem ako sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica ne pokazuju bilo kakvo
pogoršanje radnih značajka ‘funkcija povezanih s otpornošću’ do razina danih u
točki 6.8.1 i ne prelaze granice dane u točki 6.9.1.
8. Iznimke
8.1 Kad neko vozilo ili električni/elektronički sustav ili ESA podsklop ne
sadrže elektronički oscilator s radnom frekvencijom većom od 9 kHz, smatra se da
je u skladu sa točkama 6.3.2 i 6.6.2 Priloga I. i s prilozima V. i VIII.
8.2 Vozila koja u izravnome upravljanju vozilom nemaju uključene
električke/elektroničke sustave ili ESA podsklopove nije potrebno ispitivati na
otpornost na smetnje, pa treba smatrati da su u skladu s točkom 6.4 Priloga I. i
s Prilogom VI. ovoga pravilnika.
8.3 ESA podsklopove čije funkcije nisu uključene u izravno upravljanje vozilom,
nije potrebno ispitivati na otpornost na zračene smetnje pa treba smatrati da su
u skladu s točkom 6.7 Priloga I. i s Prilogom IX. ovoga pravilnika.
8.4 Elektrostatičko pražnjenje
Kod vozila opremljenih gumama nadogradnju/podvozje vozila valja uzeti kao
električni izdvojenu strukturu. Jake elektrostatičke sile u odnosu na vanjsko
okruženje vozila opažaju se samo u trenutku ulaska i izlaska iz vozila. Kako
vozilo u tim trenucima miruje, ispitivanje na elektrostatičko pražnjenje u svrhu
homologacije tipa nije potrebno.
8.5 Emisije koje se šire vođenjem
ESA podsklopovi koji nisu u vezi sa sklopkama, ne sadrže sklopke ili ne
uključuju induktivne terete ne podvrgavaju se ispitivanjima na emisije koje se
šire vođenjem i smatra se da su sukladni s točkom 6.9 ovoga priloga.
8.6 Gubitak funkcije prijamnika tijekom ispitivanja otpornosti, dok se ispitni
signal nalazi unutar širine pojasa prijamnika (isključujući RF pojas) kako je
određeno za posebne radijske usluge i proizvode u usklađenoj EMC normi čija je
oznaka objavljena u Službenom listu Europske unije, nije nužno kriterij
neprihvaćanja.
8.7 RF odašiljači moraju se ispitati u vrijeme odašiljanja. Željene emisije
(npr. od RF odašiljačkih sustava) unutar potrebne širine pojasa i emisije izvan
pojasa zanemaruju se za svrhu ovoga pravilnika. Ovaj se pravilnik ne primjenjuje
se na sporedna zračenja, ali se ne moraju ispitati ako je za odašiljač izdana
izjava o sukladnosti u skladu s Pravilnika o uvjetima stavljanja na tržište,
stavljanja u pogon i uporabu radijske opreme i telekomunikacijske terminalne
opreme (»Narodne novine« br. 5/05), primjenjujući usklađenu normu.
8.7.1 ‘Potrebna širina pojasa’: širina frekvencijskog pojasa za određeni razred
emisije, koja je upravo potrebna da se osigura prijenos podataka zahtijevanom
brzinom i kvalitetom, uz utvrđene uvjete (Dodatak 1., točka 1.152 Pravilnika o
namjeni radiofrekvencijskog spektra (»Narodne novine« br. 193/03).
8.7.2 ‘Izvanpojasne emisije’: emisija na jednoj ili više frekvencija izravno
izvan potrebne širine frekvencijskog pojasa, kao posljedica modulacijskog
postupka, ali bez sporednih emisija (Dodatak 1., točka 1.144 Pravilnika o
namjeni radiofrekvencijskog spektra (»Narodne novine« br. 193/03).
8.7.3 ‘Sporedna emisija’: u svakom postupu modulacije postoje dodati neželjeni
signali. Oni su obuhvaćeni izrazom ‘sporedne emisije’. Sporedne emisije su
emisije na jednoj ili više radijskih frekvencija koje su izvan potrebne širine
frekvencijskog pojasa i čija se razina može smanjiti bez utjecanja na
odgovarajući prijenos podataka. Sporedne emisije uključuju harmonijske emisije,
parazitske emisije, međumodulacijske proizvode i proizvode frekvencijske
pretvorbe, ali ne obuhvaćaju izvanpojasne emisije (Dodatak 1., točka 1.145
Pravilnika o namjeni radiofrekvencijskog spektra (»Narodne novine« br. 193/03).
\_\_\_\_\_\_
1 Ako je primjenjivo.

DODATAK 1.

POPIS NORMA NA KOJE SE POZIVA U OVOME PRAVILNIKU

1. HRN EN 55012:2003 Značajke radiosmetnja za vozila, motorne čamce i naprave
pogonjene motorom s vanjskim izvorom paljenja – Granice i metode mjerenja (CISPR
12:2001)
2. HRN CISR 16-1 ‘Specifikcije uređaja i metoda za mjerenja radiosmetnja i
otponosti na radiosmjetnje – 1. dio: Uređaji za mjerenje radiosmetnja i
otponosti na radiosmjetnje’, 2. izdanje 2002
3. HRN EN 55025:2003 Granice i metode mjerenja značajka radiosmetnja za zaštitu
prijamnika koji se upotrebljavaju u vozilima (CISPR 25:2002)
4. HRN ISO 7637-1:2002 Cestovna vozila – Električne smetnje koje se šire
vođenjem i sprezanjem – 1. dio: Definicije i opća razmatranja
5. HRN ISO 7637-2:2004 Cestovna vozila – Električne smetnje koje se šire
vođenjem i sprezanjem – 2. dio: Vođenje električnih tranzijenata duž vodova samo
u vozilima s nazivnim naponom napajanja 12 V ili 24 V
6. HRN ISO-EN 17025:2007 Opći zahtjevi za osposobljenost ispitnih i umjernih
laboratorija
7.1 HRN ISO 11451-1:2008 Cestovna vozila – Električne smetnje od uskopojasnog
zračenja elektromagnetske energije – Metode ispitivanja vozila – 1. dio:
Općenito i definicije\*
7.2 HRN ISO 11451-2:2008 Cestovna vozila – Električne smetnje od uskopojasnog
zračenja elektromagnetske energije – Metode ispitivanja vozila – 2. dio: Izvor
zračenja izvan vozila\*
7.3 HRN ISO 11451-4:1995 ‘Cestovna vozila – Električne smetnje od uskopojasnog
zračenja elektromagnetske energije – Metode ispitivanja vozila – 4. dio: Metoda
uvođenja struje (BCI)’
8.1 HRN ISO 11452-1:2008 Cestovna vozila – Električne smetnje od uskopojasnim
zračenjem elektromagnetske energije – Metode ispitivanja sastavnica – 1. dio:
Općenito i definicije\*\*\*
8.3 HRN ISO 11452-3:2001 Cestovna vozila – Električne smetnje od uskopojasnim
zračenjem elektromagnetske energije – Metode ispitivanja sastavnica – 3. dio:
TEM (poprečni elektromagnetski način) kavez
8.4 HRN ISO 11452-4:2008 Cestovna vozila – Električne smetnje od uskopojasnim
zračenjem elektromagnetske energije – Metode ispitivanja sastavnica – 4. dio:
Metoda uvođenja struje (BCI)\*
8.5 HRN ISO 11452-5:2003 Cestovna vozila – Električne smetnje od uskopojasnim
zračenjem elektromagnetske energije – Metode ispitivanja sastavnica – 5. dio:
Trakasti vod
9. Pravilnik o namjeni radiofrekvencijskog spektra (»Narodne novine« br. 193/03)
(sadrži primjenjive dijelove dokumenta ‘ITU radijski propisi, izdanje 2001’ koji
je u preuzetoj Direktivi naveden pod tim nazivom u popisu norma)
\_\_\_\_\_\_
\* U pripremi

DODATAK 2.

REFERENTNE GRANICE ZA ŠIROKOPOJASNE EMISIJE KOD VOZILA

Razmak antena-vozilo: 10,0 m

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Granična vrijednost (dBμV/m) na frekvenciji F (MHz) | | |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000 MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log ()F/75 | E = 43 |

Granice zračenih emisije za vozila

Homologacijska granica za širokopojasne emisije – 10 m
Detektor prividne vršne vrijednosti – širina pojasa 120 kHz

![](dodatni/348320.gif)

Frekvencija (MHz) – logaritamski
Vidi točku 6.2.2.1 u Prilogu l.

DODATAK 3.

REFERENTNE GRANICE ZA ŠIROKOPOJASNE EMISIJE KOD VOZILA

Razmak antena-vozilo: 3,0 m

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Granična vrijednost (dBμV/m) na frekvenciji F (MHz) | | |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000 MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log ()F/75 | E = 53 |

Granice zračenih emisije za vozila
Homologacijska granica za širokopojasne emisije – 3 m
Detektor prividne vršne vrijednosti – širina pojasa 120 kHz

![](dodatni/348321.gif)

Frekvencija (MHz) – logaritamski
Vidi točidi točku 6.2.2.2 u Pl.

DODATAK 4.

REFERENTNE GRANICE ZA USKOPOJASNE EMISIJE KOD VOZILA

Razmak antena-vozilo: 10,0 m

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Granična vrijednost (dBμV/m) na frekvenciji F (MHz) | | |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000 MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

Granice zračenih emisije za vozila
Homologacijska granica za uskopojasne emisije – 10 m
Detektor prosječne vrijednosti – širina pojasa 120 kHz

![](dodatni/348322.gif)

Frekvencija (MHz) – logaritamski
Vidi točku 6.3.2.1 u Prilogu l.

DODATAK 5.

REFERENTNE GRANICE ZA USKOPOJASNE EMISIJE KOD VOZILA

Razmak antena-vozilo: 3,0 m

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Granična vrijednost (dBμV/m) na frekvenciji F (MHz) | | |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000 MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Granice zračenih emisije za vozila
Homologacijska granica za uskopojasne emisije – 3 m
Detektor prosječne vrijednosti – širina pojasa 120 kHz

![](dodatni/348323.gif)

Frekvencija (MHz) – logaritamski
Vidi točku 6.3.2.2 u Prilogu l.

DODATAK 6.

ELEKTRIČNI/ELEKTRONIČKI PODSKLOP

Referentne granice za širokopojasne emisije

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Granična vrijednost (dBμV/m) na frekvenciji F (MHz) | | |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000 MHz |
| E = 62 – 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

Granice zračenih emisija za ESA podsklop
Homologacijska granica za širokopojasne emisije – 1 m
Detektor prividne vršne vrijednosti – širina pojasa 120 kHz

![](dodatni/348324.gif)

Frekvencija (MHz) – logaritamski
Vidi točku 6.5.2.1 u Prilogu l.

DODATAK 7.

ELEKTRIČNI/ELEKTRONIČKI PODSKLOP

Referentne granice za uskopojasne emisije

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Granična vrijednost (dBμV/m) na frekvenciji F (MHz) | | |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000 MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Granice zračenih emisija za ESA podsklop
Homologacijska granica za uskopojasne emisije – 1 m
Detektor prosječne vrijednosti – širina pojasa 120 kHz

![](dodatni/348325.gif)

Frekvencija (MHz) – logaritamski
Vidi točku 6.6.2.1 u Prilogu l.

DODATAK 8.

PRIMJER OZNAKE HOMOLOGACIJE TIPA

![](dodatni/348326.gif)

ESA podsklop koji nosi oznaku homologacije tipa uređaj je koji je bio
homologiran u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 0148. Prve
dvije znamenke (03) pokazuju da je taj uređaj sukladan sa zahtjevima Direktive
72/245/EEC, kako je izmijenjen i dopunjena ovom Direktivom.
Upotrijebljene brojke su dane samo kao primjer.

**PRILOG II.A**
OPISNI DOKUMENT br.…

prema Prilogu l. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila(\*)koji se
odnosi na homologaciju tipa vozila s obzirom na elektromagnetsku kompatibilnost
(Pravilnik TPV 110.01 – Direktiva 72/2457EEZ kako je zadnje izmjenama i dopunama
Direktivom Komisije 2004/104/EZ)

Sljedeći podaci, ako su potrebni, moraju biti priloženi u tri primjerka zajedno
sa sadržajem. Svi crteži moraju biti dostavljeni u prikladnu mjerilu i dovoljno
podrobni na formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene
fotografije, moraju prikazivati potrebne pojedinosti.
Ako su sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice s elektroničkim
upravljanjem, moraju se dodati podaci o njihovim značajkama.

0. OPĆI PODACI

0.1 Marka (trgovački naziv proizvođača):
0.2 Tip:
0.4 Kategorija vozila (c):
0.5 Naziv i adresa proizvođača:
Naziv i adresa ovlaštenog zastupnika, ako postoji:
0.8 Adresa (adrese) pogona za sklapanje:
1. OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE VOZILA

1.1 Fotografije i/ili crteži vozila predstavnika:
1.6 Mjesto i način ugradbe pogonskog motora:
3. POGONSKI MOTOR (q)

3.1 Proizvođač:
3.1.1 Proizvođačeva oznaka motora postavljena na motor:
3.2 Motor s unutarnjim izgaranjem
3.2.1.1 Radni postupak: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje,
četverotaktni/dvotaktni(1)
3.2.1.2 Broj i raspored cilindara:
3.2.4 Napajanje gorivom
3.2.4.2 S ubrizgavanjem goriva (samo za motore s kompresijskim paljenjem):
da/ne(1)
3.2.4.2.9 Elektronička upravljačka jedinica
3.2.4.2.9.1 Marka (marke):
3.2.4.2.9.24.2.9.2 Opis sustava:
3.2.4.3 S ubrizgavanjem goriv za motore s vanjskim izvorom paljenja):
da/ne(1)
3.2.5 Električni sustav
3.2.5.1 Nazivni napon: .....V, pozitivno/negativno uzemljenje(1)
3.2.5.2 Generator
3.2.5.2.1 Tip:
3.2.6 Sustav paljenja
3.2.6.1 Marka (marke):
3.2.6.2 Tip (tipovi):
3.2.6.3 Radni postupak:
3.2.15 Sustav napajanja motora ukapljenim naftnim plinom (UNP):da/ne(1)
3.2.15.2 Elektronička jedinica za upravljanje radom motora koji kao gorivo
upotrebljava UNP
3.2.15.2.1 Marka (marke):
3.2.15.2.2 Tip (tipovi):
3.2.16 Sustav napajanja motora prirodnim plinom (PP): da/ne (1)
3.2.16.2 Elektronička jedinica za upravljanje radom motora koji kao gorivo
upotrebljava PP
3.2.16.2.1 Marka (marke):
3.2.16.2.2 Tip (tipovi):
3.3 Elektromotor
3.3.1 Tip (način motanja, uzbuda):
3.3.1.2 Radni napon: ........................... kW
3.9 Motori koji kao gorivo upotrebljavaju plin (u slučaju drukčijih sustava,
navesti istovrijedne podatke)
3.9.7 Elektronička upravljačka jedinica (ECU)
3.9.7.1 Marka (marke):
3.9.7.2 Tip (tipovi):
4. PRIJENOSNIK SNAGE (v)

4.2 Vrsta (mehanički, hidraulički, električni itd.):
4.2.1 Kratak opis električnih/elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje):
6. OVJES

6.2.2 Kratak opis električnih/elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje):
7. UREĐAJ ZA UPRAVLJANJE

7.2.2.1 Kratak opis električnih/elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje):
8. SUSTAVI KOČENJA

8.5 Sustav protiv blokiranja kotača: da/ne/po izboru (1)
8.5.1 Za vozila opremljena sustavom protiv blokiranja kotača, opis rada sustava
(uključujući elektroničke dijelove), električna blok-dijagram, crtež
hidrauličnog i zračnog razvoda:
9. NADOGRADNJA

9.1 Tip nadogradnje:
9.2 Materijali i konstrukcija:
9.5 Vjetrobransko staklo i druga stakla
9.5.2.3 Kratak opis električnih/elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje)
mehanizma za podizanje stakala:
9.9 Retrovizori (podatci za svaki retrovizor)
9.9.7 Kratak opis elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje) sustava za
namještanje:
9.12 Sigurnosni pojasovi i/ili drugi sustavi za držanje
9.12.4 Kratak opis električnih/elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje):
9.18 Sprečavanje radiofrekvencijskih smetnja
9.18.1 Opis i crteži/fotografije oblika i materijali od kojih je izrađen dio
nadogradnja koji čini motorni prostor i dio prostora za putnike u njegovoj
blizini:
9.18.2 Crteži ili fotografije položaja kovinskih sastavnih dijelova smještenih u
motornome prostoru (npr. uređaji za grijanje, zamjenski kotač, filtar zraka,
upravljački mehanizam itd.):
9.18.3 Tablica i crteži opreme za nadzor radiofrekvencijskih smetnja:
9.18.4 Pojedinosti o nazivnoj vrijednosti djelatnog otpora za istosmjernu struju
i, u slučaju visokootpornih kabela za paljenje, njihov nazivni otpor po metru:
10. UREĐAJI ZA OSVJETLJAVANJE I SVJETLOSNU SIGNALIZACIU

10.5 Kratak opis električnih/elektroničkih sastavnih dijelova, osim svjetala
(ako postoje):
12. RAZNO

12.2 Naprave za zaštitu od neovlaštene uporabe vozila
12.2.3 Kratak opis električnih/elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje):
12.7 Tablica ugradbe i uporabe RF odašiljača u vozilu (vozilima), ako je
primjenjivo (vidi točku 3.1.8 u Prilogu I.):

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Frekvencijski pojasi (Hz) | Najveća izlazna snaga (W) | Položaj antene na vozilu, posebni uvjeti za ugradbu i/ili uporabu |

Podnositelj zahtjeva za homologaciju tipa, kad je prikladno, mora također
dostaviti:

Dodatak 1.

Popis (s navedenim markama i tipovima) svih električnih i/ili elektroničkih
sastavnih dijelova na koje se primjenjuje ovaj pravilnik (vidi točke 2.1.9 i
2.1.10 Priloga I.), a koji nisu prethodno navedeni.

Dodatak 2.

Shema ili nacrt općeg rasporeda električnih i/ili elektroničkih sastavnih
dijelova (na koje se primjenjuje ovaj pravilnik i opći prikaz rasporeda
kabela/ožićenja.

Dodatak 3.

Opis vozila koje je izabrano da predstavlja određeni tip
Oblik nadogradnje:
Upravljač na desnoj ili lijevoj strani:
Razmak kotača:

Dodatak 4.

Odgovarajući ispitni izvještaj (izvještaji) koji dostavlja proizvođač, a izdao
ga je ispitni laboratorij akreditiran u skladu s HRN EN ISO/IEC 17025 kojega
priznaje tijelo za homologaciju u svrhu sastavljanja certifikata o homologaciji
tipa.
12.7.1 Vozila opremljena radarskim uređajem kratkog dometa 24 GHz: da/ne/po
izboru (prekrižiti što se ne primjenjuje)
\_\_\_\_\_\_
\* Brojevi točaka i napomena
upotrijebljeni u ovome opisnom dokumentu odgovaraju točkama i napomenama
navedenima u Prilogu l. Pravilnika o homologaciji motornih vozila. Ispušene su
točke koje nisu bitne za svrhu ovoga pravilnika.
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

**PRILOG II. B**
OPISNI DOKUMENT br.…

koji se odnosi na homologaciju tipa električnog/elektroničkog podsklopa s
obzirom na elektromagnetsku kompatibilnost (Pravilnik TPV 110.01 – Direktiva
72/245/EEZ kako je zadnje izmijenjena i dopunjena Direktivom Komisije
2004/104/EZ)
Sljedeći podaci, ako su potrebni, moraju biti priloženi u tri primjerka zajedno
sa sadržajem. Svi crteži moraju biti dostavljeni u prikladnom mjerilu i dovoljno
podrobni na formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene,
fotografije moraju prikazivati potrebne pojedinosti.
Ako su sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice s elektroničkim
upravljanjem, moraju se dodati podaci o njihovim značajkama.

0. OPĆI PODACI

0.1 Marka (trgovački naziv proizvođača):
0.2 Tip i opća trgovačka oznaka (oznake):
0.3 Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnomu
dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici (b):
0.3.1 Položaj te oznake:
0.5 Naziv i adresa proizvođača:
Naziv i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača, ako postoji:
0.7 Za sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice, mjesto i način
postavljanja homologacijske oznake:
0.8 Adresa (adrese) pogona za sklapanje:
1. Ovaj se ESA podsklop homologira kao sastavni dio/zasebna tehnička jedinica(1)
2. Svako ograničenje uporabe i uvjeti za ugradbu:
3. Nazivni napon električnog sustava: ...... V, pozitivno/negativno<>(1)
uzemljenje

1.

Opis ESA podsklopa koji je izabran da predstavlja određeni tip (elektonička
shema i popis glavnih sastavnih dijelova ESA podsklopa (npr. marka i tip
mikroprocesora, kristala, itd.))

Dodatak 2.

Odgovarajući ispitni izvještaj (izvještaji) koji dostavlja proizvođač, a izdao
ga je ispitni laboratorij akreditiran u skladu s HRN EN ISO/IEC 17025 kojega
priznaje tijelo za homologaciju u svrhu sastavljanja certifikata o homologaciji
tipa.
\_\_\_\_\_\_
(b) Ako podaci za oznaku tipa
sadrže znakove koji nisu bitni za opis vozila, sastavnoga dijela ili zasebne
tehničke jedinice na koje se odnosi ovaj certifikat o homologaciji, takvi se
znakovi moraju u dokumentaciji zamijeniti znakom ‘?’ (npr. ABC??123???).
(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

**PRILOG III.A**
*Obrazac*
(najveći format: A4 (210 x 297 mm)

CERTIFIKAT O HOMOLOGACIJI TIPA

Naziv tijela za homologaciju

0Izjava o:
– homologaciji (1)
– izmjeni/dopuni homologacije (1)
– odbijanju homologacije (1)
– povlačenju homologacije (1)
za tip vozila s obzirom na Direktivu…/…./EZ prema zadnjim izmjenama i dopunama
Direktivom..../..../EZ
Broj homologacije tipa:
Razlog za izmjenu/dopunu:

**DIO l.**

0.1 Marka (trgovački naziv proizvođača):
0.2 Tip i opća trgovačka oznaka (oznake):
0.4 Kategorija vozila (3):
0.5 Naziv i adresa proizvođača:
Naziv i adresa ovlaštenog zastupnika, ako postoji:
0.8 Adresa (adrese) pogona za sklapanje:

**DIO II.**

1. Dodatni podaci (kad je potrebno): vidi Dodatak
2. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:
3. Datum izvještaja o ispitivanju:
4. Broj izvještaja o ispitivanju.
5. Napomene (ako ih ima): vidi Dodatak
6. Mjesto:
7. Datum:
8. Potpis:
9. Opisna dokumentacija pohranjena kod tijela za homologaciju koje je izdalo
homologaciju tipa može dobiti na zahtjev.
Dodatak certifikatu o homologaciji tipa vozila s obzirom na s obzirom na
Direktivu 72/245/EEZ, kako je zadnje izmijenjena i dopunjena Direktivom
2004/104/EZ
1. Dodatni podaci
1.1 Nazivni napon elektrosustava: .......... V, pozitivno/negativno(1)
uzemljenje
1.2 Vrsta nadogradnje:
1.3 Popis svih elektroničkih funkcija (na koje se odnosi ta Direktiva),
ugrađenih u vozilo (vozila)
1.3.1 Vozila opremljena radarskim uređajem kratkog dometa 24 GHz: da/ne/po
izboru (prekrižiti što se ne primjenjuje)
1.4 Laboratorij, akreditiran prema HRN EN ISO/IEC 17025 kojega priznaje tijelo
nadležno za homologaciju (za svrhu ove Direktive), koji jer odgovoran za
provedbu ispitivanja:
5. Primjedbe:
(npr.: vrijedi kako za vozila s upravljačem na lijevoj strani tako i za vozila s
upravljačem na desnoj strani.)
\_\_\_\_\_\_
(1)Prekrižiti što se ne
primjenjuje.

**PRILOG III. B**

*Obrazac*(najveći format: A4 (210 x 297 mm)

CERTIFIKAT O HOMOLOGACIJI TIPA

Naziv tijela za homologaciju

Izjava o:
– homologaciji (1)
– izmjeni/dopuni homologacije (1)
– odbijanju homologacije (1)
– povlačenju homologacije (1)
za tip sastavnoga dijela/zasebne tehničke jedinice(1) s obzirom na Direktivu
…/…./EZ prema zadnjim izmjenama i dopunama Direktivom..../..../EZ
Broj homologacije tipa:
Razlog za izmjenu/dopunu:

**DIO I.**

0.1 Marka:
0.2 Tip:
0.3 Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnom
dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici (1) (2):
0.3.1 Položaj te oznake:
0.5 Naziv i adresa proizvođača:
Naziv i adresa ovlaštenog zastupnika, ako postoji:
0.7 Za sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice, mjesto i način postavljana
EZ oznake homologacijske:
0.8 Adresa (adrese) pogona za sklapanje:

**DIO II.**

1. Dodatni podaci (kad je potrebno): vidi Dodatak
2. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:
3. Datum izvještaja o ispitivanju:
4. Broj izvještaja o ispitivanju.
5. Napomene (ako ih ima): vidi Dodatak
6. Mjesto:
7. Datum:
8. Potpis:
9. Popis opisne dokumentacije koja je podnesena tijelu za homologaciju i koja se
može dobiti na zahtjev.

Dodatak certifikatu o homologaciji tipa br …
o homologaciji tipa električnog/elektroničkog podsklopa s obzirom na Direktivu
72/245/EEZ, kako je zadnje izmijenjena i dopunjena Direktivom 2004/104/EZ

1. Dodatni podaci
1.1 Nazivni napon elektrosustava:
1.2 Ovaj se ESA podsklop može upotrijebiti na svakome tipu vozila uz sljedeća
ograničenja:
1.2.1 Uvjeti ugradbe, ako postoje:
1.3 Ovaj se ESA podsklop može upotrijebiti na sljedećim tipovima vozila:
1.3.1 Uvjeti ugradbe, ako postoje:
1.4 Posebna (posebne) ispitna (ispitne) metoda (metode) koja (koje) je (su)
upotrijebljena (upotrijebljene) i frekvencijska područja za određivanje
otpornosti na smetnje jesu (navesti točno upotrijebljenu metodu iz Priloga IX.):
1.5 Laboratorij, akreditiran prema HRN EN ISO/IEC 17025 i priznat od tijela
nadležnog za homologaciju (za potrebe ove Direktive), koji je odgovoran za
provedbu ispitivanja:
5. Napomene:
\_\_\_\_\_\_
(2)Ako podaci za oznaku tipa
sadrže znakove koji nisu bitni za opis vozila, sastavnoga dijela ili zasebne
tehničke jedinice na koje se odnosi ovaj certifikat o homologaciji, takvi se
znakovi moraju u dokumentaciji zamijeniti znakom ‘?’ (npr. ABC??123???).

**PRILOG III. C**

*Obrazac*
(najveći format: A4 (210 x 297 mm)

POTVRDA S OBZIROM NA TOČKU 3.2.9 PRILOGA I.

Podnositelj zahtjeva:
Opći opis proizvoda:
Podatci koje dostavlja podnositelj zahtjeva:
Ovaj se ESA podsklop može upotrijebiti na svakome tipu vozila uz sljedeća
ograničenja:
Uvjeti ugradbe, ako postoje:
Potvrđujemo da gore opisani proizvod nije povezan s otpornošću u skladu s
Direktivom 72/245/EEZ, kako je zadnje dopunjena i izmijenjena Direktivom
2004/XX/EZ. Ispitivanja s obzirom na otpornost, kako je određeno u toj
Direktivi, nisi potrebna.
Tehnička služba odgovorna za ocjenu:
Mjesto:
Datum:
Potpis:

**PRILOG IV.**
METODA MJERENJA ZRAČENIH ŠIROKOPOJASNIH ELEKTROMAGNETSKIH EMISIJA IZ VOZILA

1. Općenito
1.1 Ispitna metoda koja je opisana u ovome prilogu primjenjuje se samo na
vozila.
1.2 Ispitna metoda
Ovo je ispitivanje namijenjeno za mjerenje širokopojasnih emisija koje proizvode
električni ili elektronički sustavi ugrađeni u vozilo (npr. sustav paljenje ili
elektromotori).
Ako nije drukčije navedeno u ovom prilogu, ispitivanje se provodi u skladu s HRN
EN 55012:2003.
2. Stanje vozila tijekom ispitivanja
2.1 Motor
Motor mora raditi u skladu s HRN EN 55012:2003, stavak 5.3.2.
2.2 Sva oprema koja bi mogla proizvoditi širokopojasne emisije i koju vozač ili
putnik može uključiti da stalno radi, mora djelovati s najvećim opterećenjem,
npr. motori brisača ili ventilatora. Sirena i elektromotorromotori podizača stakala,
itd., izuzimaju se jer se nebljavaju stalno.
3. Zahtjevi za ispitivanje
3.1 Granice se primjenjuju preko cijeloga frekvencijskoga područja od 30 do 1000
MHz za mjerenje koja se obavljaju polugluhoj komori ili na otvorenom ispitnom
prostoru.
3.2 Mjerenja se mogu obavljati s detektorima prividne vršne vrijednosti ili
vršne vrijednosti. Granice dane u točkama 6.2 i 6.5 Priloga I. su za detektore
prividne vršne vrijednosti. Ako se upotrebljava detektor vršne vrijednosti, mora
se upotrijebiti faktor ispravka od 20 dB prema definiciji u HRN EN 55012:2003.
3.3 Mjerenja
Tehnička služba treba provesti ispitivanje u razmacima propisanim u HRN EN
55012:2003 preko cijeloga frekvencijskoga područja od 30 do 1000 MHz
Kao drugu mogućnost, ako proizvođač dostavi podatke o mjerenjima za cijelo
frekvencijsko područje koje je proveo ispitni laboratorij akreditiran prema
primjenjivim dijelovima HRN EN ISO/IEC 17025 i kojega prizna tijelo za
homologaciju, tehnička služba može razdijeliti frekvencijsko područje u 14 ovih
frekvencijskih područja: 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170,
170-225, 225-300, 00-400, 400-525, 535-700,700-850, 850-1 000 MHz i obaviti
ispitivanja na 14 frekvencija koje daju najveće razine emisije u svakom području
radi potvrđivanja da vozilo zadovoljava zahtjeve ovoga priloga.
U slučaju da se tijekom ispitivanja prijeđe granična vrijednost, potrebno je
provesti istraživanje kako bi se osiguralo da je tomu uzrok vozilo, a ne
ometajuće zračenje.
3.4 Očitavanja
Najviše vrijednosti očitavanja u odnosu na granične vrijednosti (s antenom i u
vodoravnoj i u vertikalnoj polarizaciji i na lijevoj i desnoj strani vozila) u
svakom od 14 frekvencijskih pojasa uzimaju se kao karakteristično očitavanje na
frekvenciji na kojoj su mjerenja obavljena.

**PRILOG V.**
METODA MJERENJA ZRAČENIH USKOPOJASNIH ELEKTROMAGNETSKIH EMISIJA IZ VOZILA

1. Općenito
1.1 Ispitna metoda koja je opisana u ovome prilogu primjenjuje se samo na
vozila.
1.2 Ispitna metoda
Ovo je ispitivanje namijenjeno za mjerenje uskopojasnih emisija koje potječu od
sustava s mikroprocesorom ili drugih uskopojasnih izvora.
Ako nije drukčije navedeno u ovom prilogu ispitivanje se provodi u skladu s HRN
EN 55012:2003 ili HRN EN 55025:2003.
1.3. Kao početni korak, razine emisija u FM frekvencijskom pojasu (76 do 108
MHz) moraju se mjeriti na širokopojasnoj radijskoj anteni vozila s detektorom
prosječne vrijednosti. Ako nije prekoračena razina propisana u točki 6.3.2.4
Priloga I. tada se smatra da vozilo zadovoljava zahtjeve ovoga priloga s obzirom
na taj frekvencijski pojas te se cijelo ispitivanje ne treba provoditi.
2. Stanje vozila tijekom ispitivanja
2.1 Paljenje mora biti uključeno. Motor ne smije djelovati?.
2.2 Elektronički sustavi vozila moraju biti u stanju uobičajenog djelovanja dok
vozilo miruje.
2.3 Sva oprema s unutarnjim oscilatorima > 9 kHz ili s ponavljajućim signalima
koju vozač ili putnik može uključiti da stalno radi, mora biti u stanju
uobičajenog djelovanja.
3. Zahtjevi za ispitivanje
3.1 Granice se primjenjuju preko cijeloga frekvencijskoga područja od 30 do 1000
MHz za mjerenje koja se obavljaju u polugluhoj komori ili na otvorenom ispitnom
prostoru.
3.2 Mjerenja se mogu obavljati s detektorima prosječne vrijednosti.
3.3 Mjerenja
Tehnička služba treba provesti ispitivanje u razmacima propisanim u HRN EN
55012:2003 preko cijeloga frekvencijskoga područja od 30 do 1000 MHz
Kao drugu mogućnost, ako proizvođač dostavi podatke o mjerenjima za cijelo
frekvencijsko područje koje je proveo ispitni laboratorij akreditiran prema
primjenjivim dijelovima HRN EN ISO/IEC 17025 i kojega prizna tijelo za
homologaciju, tehnička služba može razdijeliti frekvencijsko područje u 14 ovih
frekvencijskih područja: 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170,
170-225, 225-300, 224-300, 33-400, 400-525, 535-700,700-850, 850-1 000 MHz i
obaviti ispitivanja na 14 frekvencija koje daju najveće razine emisije u svakom
području radi potvrđivanja da vozilo zadovoljava zahtjeve ovoga priloga.
U slučaju da se tijekom ispitivanja prijeđe granična vrijednost, potrebno je
provesti istraživanje kako bi se osiguralo da je tomu uzrok vozilo, a ne
ometajuće zračenje uključujući širokopojasno zračenje iz ESA podsklopa.
3.4 Očitavanja
Najviše vrijednosti očitavanja u odnosu na granične vrijednosti (s antenom i u
vodoravnoj i u vertikalnoj polarizaciji i na lijevoj i desnoj strani vozila) u
svakom od 14 frekvencijskih pojasa uzimaju se kao karakteristično očitavanje na
frekvenciji na kojoj su mjerenja obavljena.

**PRILOG VI.**
METODA ISPITIVANJA OTPORNOSTI VOZILA NA ELEKTROMAGNETSKO ZRAČENJE

1. Općenito
1.1 Metoda opisana u ovome prilogu primjenjuje se samo na vozila.
1.2 Metoda ispitivanja
Ovo je ispitivanje namijenjeno za dokazivanje otpornosti elektroničkih sustava
vozila. Vozilo se izlaže djelovanju elektromagnetskih polja kako je opisano u
ovome prilogu. Vozilo se nadzire tijekom tih ispitivanja.
Ako nije drukčije navedeno u ovome prilogu, ispitivanje se provodi u skladu s
HRN ISO 11451-2:2008.
1.3. Duge metode ispitivanja
Ispitivanje se kao druga mogućnost može za sva vozila provesti na otvorenom
ispitnom prostoru. Ispitna oprema mora zadovoljavati zahtjeve (nacionalnog)
zakonodavstva o emisiji elektromagnetskih polja.
Ako je vozilo dulje od 12 m i/ili šire od 2,60 m i/ili više od 4,00 m, BCI
metoda u skladu s HRN ISO 11451-4:12995 može se upotrijebiti u frekvencijskom
području 20 – 2 000 MHz s razinama određenim točki 6.7.2.1 Priloga I.
2. Stanje vozila tijekom ispitivanja
2.1 Vozilo treba biti neopterećeno, osim potrebne ispitne opreme.
2.1.1 Motor uobičajeno vrti pogonske kotače pri stalnoj brzini od 50 km/h ako
proizvođač nema neki tehnički razlog da izabere neku drugu brzinu. Vozilo treba
biti na odgovarajuće opterećenu dinamometru ili, alternativno, kada nema
dinamometra, oslonjeno na izolirane oslonce osovina tako da razmak od tla bude
najmanji. Kad je to prikladno, osovine prijenosnika snage mogu biti isključene
(npr. kamioni).
2.1.2 Osnovni uvjeti za vozilo
Ova točka određuje najmanje ispitne uvjete i kriterije neispravnosti za
ispitivanje vozila na otpornost. Drugi sustavi vozila koji mogu utjecati na
funkcije povezane s otpornošću moraju se ispitati na način koji sporazumno
odrede proizvođač i tehnička služba.

|  |  |
| --- | --- |
| Uvjeti ispitivanja vozila pri ‘ciklusu 50 km/h’ | Kriteriji neispravnosti |
| Brzina vozila 50 km/h ± 20% (vožnjom na valjcima. Ako je vozilo opremljeno sustavom za nadzor vožnje, on mora biti uključen) | Promjena brzina veća od ± 10% nazivne brzine.  U slučaju automatskog mjenjača: promjena prijenosnog omjera dovodi do promjene brzina veće od ± 10% nazivne brzine. |
| Glavna kratka svjetla uključena (ručno) | Ugašena svjetla |
| Prednji brisač uključen (ručno) na najveću brzinu | Prednji brisač prestao raditi |
| Pokazivač smjera na vozačevoj strani uključen | Promjena učestalosti (manja od 0,75 Hz ili veća od 2,25 Hz)  Promjena trajanja ciklusa (manja od 25% ili veća od 75%) |
| Namjestivi ovjes u uobičajenu položaju | Neočekivano značajna promjena |
| Vozačevo sjedalo i kolo upravljača u središnjem položaju | Neočekivana promjena veća od 10% ukupnog područja namještanja |
| Isključen alarm | Neočekivano aktiviranje alarma |
| Isključena sirena | Neočekivano aktiviranje sirene |
| Zračni jastuk i sigurnosni sustavi za držanje koji su aktivni, s isključenim zračnim jastukom za putnika ako takva funkcija postoji | Neočekivano aktiviranje |
| Automatska vrata zatvorena | Neočekivano otvaranje |
| Namjestiva ručica trajne kočnice u uobičajenu položaju | Neočekivano aktiviranje |

|  |  |
| --- | --- |
| Uvjeti ispitivanja ‘kočnog ciklusa’ | Kriteriji neispravnosti |
| Treba biti određeno u nacrtu ispitnog ciklusa kočenja. To mora uključivati način djelovanja pedale kočnice (osim ako ne postoj tehnički razlog da se to ne uradi), ali to nije obvezatno i za djelovanje protublokirajućeg kočnog sustava). | Kočno se svjetlo gasi tijekom ciklusa.  Kočno svjetlo upaljeno uz gubitak funkcije.  Neočekivano aktiviranje. |

2.1.3 Sva oprema koju vozač ili putnik može uključiti da stalno radi, mora biti
u stanju uobičajenog djelovanja.
2.1.4 Svi dugi sustavi koji mogu utjecati na vozačevo upravljanje vozilom moraju
biti (uključeni) u položaju za uobičajeno djelovanje vozila.
2.2 Kada u vozilu postoje električni/elektronički sustavi koji čine sastavni dio
sustava upravljanja vozilom, a neće biti (uključeni) u radnome stanju pod
uvjetima koji su opisani u točki 4.1, proizvođaču će se dopustiti da dostavi
ovlaštenomu ispitnom tijelu izvještaj ili dodatni dokaz da taj
električni/elektronički sustav vozila zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika
Takav dokaz treba zadržati u dokumentaciji o homologacije tipa.
2.3 Tijekom nadzora vozila upotrebljava se samo oprema koja ne stvara smetnje.
Nadzire se vanjski izgled vozila i prostor za putnike kako bi se ustanovilo
udovoljavaju li zahtjeve iz ovoga priloga (npr., uporabom videokamere
(videokamera)).
3. Ispitni zahtjevi
3.1 Frekvencijsko područje, vremena zadržavanja, polarizacija
Vozilo se izlaže elektromagnetskomu zračenju u frekvencijskome području od 20 do
2 000 MHz u vertikalnoj polarizaciji.
Ispitni signal modulacije mora biti:
– AM, s modulacijom 1 kHz i 80% dubine modulacije u frekvencijskome području od
20 do 2 000 MHz,
– PM, t na 577 μs, period 4 600 μs u frekvencijskome području od 800 do 2 000
MHz
ako nije drukčije dogovoreno između tehničke službe i proizvođača vozila.
Veličina frekvencijskih koraka i vrijeme zadržavanja odabiru se u skladu s HRN
ISO 11451-2:2008.
3.1.1 Tehnička služba treba provesti ispitivanje u razmacima propisanim u HRN
ISO 11451-2:2008 preko cijeloga frekvencijskoga područja od 20 do 2 000MHz.
Kao drugu mogućnost, ako proizvođač dostavi podatke o mjerenjima za cijelo
frekvencijsko područje koje je proveo ispitni laboratorij akreditiran prema
primjenjivim dijelovima HRN EN ISO/IEC 17025 i kojega prizna tijelo za
homologaciju, tehnička služba može odabrati smanjen broj ispitnih frekvencija u
tome području, npr.: 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600,
750, 900, 1 300 i 1 800 MHz radi potvrđivanja da vozilo zadovoljava zahtjeve
ovoga priloga.
Ako vozilo ne zadovolji ispitivanje određeno u ovome prilogu, mora se potvrditi
da vozilo nije zadovoljilo pod propisanim ispitnim uvjetima, a ne kao rezultat
stvaranja nenadziranih polja.
4. Stvaranje zahtijevane jakosti polja
4.1 Ispitna metodologija
4.1.1 Kako bi se uspostavili uvjeti za ispitno polje, upotrebljava se
supstitucijska metoda u skladu s HRN ISO 11451-2:2008
4.1.2 Umjeravanje
Za sustave prijenosne linije (TLS) mora se upotrijebiti mjerna sonda polja u
referentnoj točki ispitne opreme.
Za antenu, moraju se upotrijebiti četiri mjerne sonda polja u referentnoj točki
ispitne opreme.
4.1.3 Faza ispitivanja
Vozilo se mora postaviti tako da njegova središnja crta bude na referentnoj crti
ili točki ispitne opreme. Vozilo je uobičajeno okrenuto prednjom stranom prema
nepomičnoj anteni. Međutim, kad su elektroničke upravljačke jedinice s s
pridruženim ožičenjem smještene većim dijelom u stražnjem dijelu vozila,
ispitivanje se uobičajeno provodi s vozilom okrenutim od antene. U slučaju dugih
vozila (tj. vozilima osim automobila i lakih furgona), koja imaju elektroničke
upravljačke jedinice i pridruženo im ožičenje pretežito u središnjem dijelu
vozila, referentna točka može se odrediti u odnosu na lijevu ili desnu bočnu
površinu vozila. Ta referentna točka mora biti na sredini redini duljine vozila ili u
jednoj točki na bočnoj strila koju odaberu zajedno proizvođač i nadležno
tijelo nakon što ustanove na koji su način razmješteni elektronički sustavi i
pripadajuće kabelsko ožičenje.
Takvo se ispitivanje može provoditi samo kada to fizička konstrukcija komore
dopušta. Mjesto antene mora biti navedeno u ispitnom izvještaju.

**PRILOG VII.**
METODA MJERENJA ZRAČENIH ŠIROKOPOJASNIH ELEKTROMAGNETSKIH EMISIJA IZ
ELEKTRIČNIH/ELEKTRONIČKIH PODSKLOPOVA

1.1 Ispitna metoda koja je opisana u ovome prilogu primjenjuje se na
električne/elektroničke podsklopove koji se naknadno ugrađuju u vozila, koja
zadovoljavaju Prilog IV.
1.2 Ispitna metoda
Ovo je ispitivanje namijenjeno za mjerenje širokopojasnih elektromagnetskih
emisija koje proizvode električni/elektronički podsklopovi (npr. sustavi
paljenja, elektromotori. Itd.).
Ako nije drukčije navedeno u ovome prilogu ispitivanje se provodi u skladu s HRN
EN 55025:2003.
2. Stanje električnog/elektroničkog podsklopa tijekom ispitivanja
2.1 Električni/elektronički podsklopa koji se ispituje mora biti u uobičajenom
radnom stanju, po mogućnosti s najvećim opterećenjem.
3. Postavke ispitivanja
3.1 Ispitivanje se mora provoditi u skladu s HRN EN 55025:2003, stavak 6.4 –
ALSE metoda
3.2 Kao zamjena za zaslonjeni prostor obložen apsorpcijskim materijalom (ALSE –
Apsorber-Lined Scielded Enclosure) može se upotrijebiti otvoreni ispitni prostor
(OATS – Open Aeria Test Site) koji zadovoljava zahtjeve CISPR 16-1 (2. izdanje
2002.) (vidi Dodatak 1. ovoga priloga).
3.3 Okružje
Kako bi se osiguralo da ne bude nikakva vanjskog šuma ili signala takve veličine
da mogu bitno utjecati na mjerenje, potrebno je obaviti mjerenja prije i nakon
glavnog ispitivanja. Pri tom mjerenju, vanjski šum ili signal mora biti najmanje
6 dB ispod graničnih vrijednosti za smetnje koje su dane u točki 6.5.2.1 Priloga
I., osim namjernih uskopojasnih odašiljanja iz okružja.
4. Ispitni zahtjevi
4.1 Granice se primjenjuju preko cijeloga frekvencijskoga područja od 30 do 1000
MHz za mjerenje koja se obavljaju gluhoj komori ili na otvorenom ispitnom
prostoru.
4.2 Mjerenja se mogu obavljati s detektorima prividne vršne vrijednosti ili
vršne vrijednosti. Granice dane u točkama 6.2 i 6.5 Priloga I. su za detektore
prividne vršne vrijednosti. Ako se upotrebljava detektor vršne vrijednosti, mora
se upotrijebiti faktor ispravka od 20 dB prema definiciji u HRN EN 55012:2003.
4.3 Mjerenja
Tehnička služba treba provesti ispitivanje u razmacima propisanim u HRN EN
55025:2003 preko frekvencijskoga područja od 30 do 1000 MHz
Kao drugu mogućnost, ako proizvođač dostavi podatke o mjerenjima za cijelo
frekvencijsko područje koje je proveo ispitni laboratorij akreditiran prema
primjenjivim dijelovima HRN EN ISO/IEC 17025 i kojega prizna tijelo za
homologaciju, tehnička služba može razdijeliti frekvencijsko područje u 13 ovih
frekvencijskih pojasa: 30-50, 50-75, 75-100, 100-130, 130-165, 165-200, 200-250,
250-320, 320-400, 400-520, 520-660,660-820, 820-1 000 MHz i obaviti ispitivanja
na 13 frekvencija koje daju najveće razine emisije u svakom pojasu radi
potvrđivanja da ESA zadovoljava zahtjeve ovoga priloga.
U slučaju da se tijekom ispitivanja prijeđe granična vrijednost, potrebno je
provesti istraživanje kako bi se osiguralo da je tomu uzrok ESA, a ne ometajuće
zračenje.
4.4 Očitavanja
Najviše vrijednosti očitavanja u odnosu na granične vrijednosti (u vodoravnoj i
u vertikalnoj polarizaciji) u svakom od 13 frekvencijskih pojasa uzimaju se kao
karakteristično očitavanje na frekvenciji na kojoj su mjerenja obavljena.

**DODATAK 1.**

*Slika 1.*

OTVORENI ISPITNI PROSTOR: GRANICE ISPITNOG PODRUČJA ZA ELEKTRIČNI/ELEKTRONIČKI
PODSKLOP

Ravno čisto područje bez površina koje reflektiraju elektromagnetsko zračenje

![](dodatni/348327.gif)

**PRILOG VIII.**
METODA MJERENJA ZRAČENIH USKOPOJASNIH ELEKTROMAGNETSKIH EMISIJA IZ
ELEKTRIČNIH/ELEKTRONIČKIH PODSKLOPOVA

1.1 Ispitna metoda koja je opisana u ovome prilogu može se primijeniti ESA
podsklopove koji se naknadno mogu ugrađivati u vozila, koja zadovoljavaju Prilog
IV.
1.2 Ispitna metoda
Ovo je ispitivanje namijenjeno za mjerenje uskopojasnih elektromagnetskih
emisija poput onih koje potječu od sustava s mikroprocesorom.
Ako nije drukčije navedeno u ovome prilogu, ispitivanje se provodi u skladu s
HRN EN 55025:2003.
2. Stanje ESA podsklopa tijekom ispitivanja
2.1 ESA podsklopa koji se ispituje mora biti u uobičajenom radnom stanju.
3. Postavke ispitivanja
3.1 Ispitivanje se mora provoditi u skladu s HRN EN 55025:2003, stavak 6.4 –
ALSE metoda
3.2 Alternativni položaj za mjerenje
Kao zamjena za zaslonjeni prostor obložen apsorpcijskim materijalom (ALSE) može
se upotrijebiti otvoreni ispitni prostor (OATS) koji zadovoljava zahtjeve CISPR
16-1 (2. izdanje 2002.) (vidi Dodatak 1. Priloga VII.).
3.3 Okružje
Kako bi se osiguralo da ne bude nikakva vanjskog šuma ili signala takve veličine
da mogu bitno utjecati na mjerenje, potrebno je obaviti mjerenja prije i nakon
glavnog ispitivanja. Pri tom mjerenju, vanjski šum ili signal mora biti najmanje
6 dB ispod graničnih vrijednosti za smetnje koje su dane u točki 6.5.2.1 Priloga
I., osim namjernih uskopojasnih odašiljanja iz okružja.
4. Ispitni zahtjevi
4.1 Granice se primjenjuju preko cijeloga frekvencijskoga područja od 30 do 1000
MHz za mjerenje koja se obavljaju u polugluhoj komori ili na otvorenom ispitnom
prostoru.
4.2 Mjerenja se moraju obavljati s detektorima prosječne vrijednosti.
4.3 Mjerenja
Tehnička služba treba provesti ispitivanje u razmacima propisanim u normi HRN EN
55025:2003 preko frekvencijskoga područja od 30 do 1000 MHz
Kao drugu mogućnost, ako proizvođač dostavi podatke o mjerenjima za cijelo
frekvencijsko područje koje je proveo ispitni laboratorij akreditiran prema
primjenjivim dijelovima HRN EN ISO/IEC 17025 i kojega prizna tijelo za
homologaciju, tehnička služba može razdijeliti frekvencijsko područje u 13 ovih
frekvencijskih pojasa: 30-50, 50-75, 75-100, 100-130, 130-165, 165-200, 200-250,
250-320, 320-400, 400-520, 520-660,660-820, 820-1 000 MHz i obaviti ispitivanja
na 13 frekvencija koje daju najveće razine emisije u svakom pojasu radi
potvrđivanja da ESA podsklop zadovoljava zahtjeve ovoga priloga.
U slučaju da se tijekom ispitivanja prijeđe granična vrijednost, potrebno je
provesti istraživanje kako bi se osiguralo da je tomu uzrok ESA podsklop, a ne
ometajuće zračenje.
4.4 Očitavanja
Najviše vrijednosti očitavanja u odnosu na granične vrijednosti (u vodoravnoj i
u vertikalnoj polarizaciji) u svakom od 13 frekvencijskih pojasa uzimaju se kao
karakteristično očitavanje na frekvenciji na kojoj su mjerenja obavljena.

**PRILOG IX.**
METODA (METODE) ISPITIVANJA OTPORNOSTI ELEKTRIČNIH/ELEKTRONIČKIH PODSKLOPOVA NA
ELEKTROMAGNETSKA ZRAČENJA

1. Općenito
1.1 Ispitna (ispitne) metoda (metode) opisana (opisane) u ovome prilogu može
(mogu) se primijeniti na ESA podsklopove.
1.2 Ispitne metode
1.2.1 ESA podsklopovi mogu zadovoljavati zahtjeve bilo koje kombinacije
sljedećih ispitnih metoda, po slobodnom izboru proizvođača, pod uvjetom da je
obuhvaćeno cjelokupno frekvencijsko područje navedeno u točki 3.1 ovoga priloga.
– Ispitivanje u komori s apsorberima u skladu s HRN ISO 11452-2:2008.
– Ispitivanje TEM kavezom: u skladu s HRN ISO 11452-3:2001
– Ispitivanje uvođenjem velike struje: u skladu s HRN ISO 11452-4:2008
– Ir>
– Ispitivanje trakastim vodom: u skladu s HRN ISO 11452-2:2
– trakastim vod 800 mm: u skladu s točkom 4.5 ovoga priloga.
(Frekvencijsko područje i opći uvjeti ispitivanja moraju se temeljiti na HRN ISO
11452-1:2008).
2. Stanje ESA podsklopa tijekom ispitivanja
2.1 Uvjeti ispitivanja moraju biti u skladu s HRN ISO 11452-1:2008.
2.2 ESA podsklop koji se ispituje treba biti u uključen i mora biti pobuđen da
bude u uobičajenu radnom stanju. Treba biti namješten kako je određeno u ovome
prilogu, osim kada pojedine ispitne metode zahtijevaju drukčije.
2.3 Kada se za rad ESA podsklopa koji se ispituje zahtijeva neka vanjska oprema,
ona ne se smije postaviti tijekom faze umjeravanja. Tijekom umjeravanja nikakva
vanjska oprema ne smije biti bliže od 1 m referentnoj točki.
2.4 Kako bi se osigurala ponovljivost mjernih rezultata dobivenih kada se
ispitivanja i mjerenja ponavljaju, oprema koja stvara ispitni signal i njezin
razmještaj treba biti prema istoj specifikaciji kao što je bila tijekom svake
odgovarajuće faze umjeravanja.
2.5 Kad se ispitivani ESA podsklop sastoji od više od jedne jedinice, međuspojni
kabeli morali bi idealno biti istovjetni kabelskom ožičenju namijenjenu za
stvarnu uporabu u vozilu. Ako to nije dostupno, duljina između elektroničke
upravljačke jedinice i umjetne mreže (AN) mreže treba biti kako je određena u
normi. Svi kabeli u tome ožičenju trebaju biti završeni što je moguće vjernije i
po mogućnosti sa stvarnim teretima i aktuatorima.
3. Opći ispitni zahtjevi
3.1 Frekvencijsko područje, vremena zadržavanja
Mjerenja se moraju obaviti u frekvencijskome području od 20 do 2 000 MHz s
frekvencijskim koracima u skladu s HRN ISO 11452-1:2008.
Ispitni signal modulacije mora biti:
– AM, s modulacijom 1 kHz i 80% dubine modulacije u frekvencijskome području od
20 do 800 MHz,
– PM, t na 577 μs, period 4 600 μs u frekvencijskome području od 800 do 2 000
MHz,
ako nije drukčije dogovoreno između tehničke službe i proizvođača ESA podsklopa.
Veličina frekvencijskog koraka i vrijeme zadržavanja moraju se odabrati u skladu
s HRN ISO 11452-1:2008.
3.2 Tehnička služba treba provesti ispitivanje u razmacima propisanim u HRN ISO
11452-1:2008. preko cijeloga frekvencijskoga područja od 20 do 2 000MHz.
Kao drugu mogućnost, ako proizvođač dostavi podatke o mjerenjima za cijeli
frekvencijski pojas koje je proveo ispitni laboratorij akreditiran prema
primjenjivim dijelovima HRN EN ISO/IEC 17025 i kojega prizna tijelo za
homologaciju, tehnička služba može odabrati smanjen broj ispitnih frekvencija u
tome području, npr.: 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600,
750, 900, 1 300 i 1 800 MHz radi potvrđivanja da vozilo zadovoljava zahtjeve
ovoga priloga.
3.3 Ako ESA podsklop ne zadovolji ispitivanja određena u ovome prilogu, mora se
potvrditi da nije zadovoljio pod propisanim ispitnim uvjetima, a ne kao rezultat
stvaranja nenadziranih polja.
4. Posebni ispitni zahtjevi
4.1 Ispitivanje u komori s apsorberima
4.1.1 Ispitna metoda
Ta ispitna metoda omogućava ispitivanje električnih/elektroničkih sustava vozila
izlaganjem ESA podsklopa elektromagnetskom zračenju koje proizvodi antena.
4.1.2 Ispitna metodologija
Kako bi se uspostavili uvjeti za ispitno polje, upotrebljava se supstitucijska
metoda u skladu s HRN ISO 11452-2:2008.
Ispitivanje se provodi s vertikalnom polarizacijom.
4.2 Ispitivanje TEM kavezom
4.2.1 Ispitna metoda
TEM (poprečni elektromagnetski način) kavez stvara homogena polja između
unutarnjeg vodiča (septum) i kućišta (temeljna ploča).
4.2.2 Ispitna metodologija
Ispitivanje se provodi u skladu s HRN ISO 11452-3:2001.
Ovisno o ESA podsklopu koji se ispituje, tehnička služba treba odabrati metodu
izlaganja ESA podsklopa ili kabelskog ožičenja unutar TEM kaveza najvećem polju.
4.3. Ispitivanje uvođenjem velike struje
4.3.1 Ispitna metoda
To je metoda ispitivanja otpornosti na smetnje izravnim induciranjem električnih
struja u ožičenje uporabom sonde za uvođenje struje.
4.3.2 Ispitna metodologija
Ispitivanje se provodi u skladu s HRN ISO 11452-4:2008 na ispitnoj napravi. Kao
drugu mogućnost, ESA podsklop može se ispitati dok je ugrađen u vozilu u skladu
s HRN ISO 11451-4:1995).
– Sonda za uvođenje mora se postaviti na udaljenost do 150 mm od ESA podsklopa
koji se ispituje.
– Referentna se metoda mora upotrijebiti za izračunavanje uvedenih struja iz
dovedene snage.
– Frekvencijsko područje metode ograničeno je specifikacijom sonde za
uzorkovanje.
4.4 Ispitivanje trakastim vodom
4.4.1 Ispitna metoda
Ta se ispitna metoda sastoji od izlaganja kabelskog ožičenja koje povezuje
sastavne dijelove u električnom/elektroničkom podsklopu polju propisanih
jakosti.
4.4.2 Ispitna metodologija
Ispitivanje se provodi u skladu s HRN ISO 11452-5:2003.
4.5 Ispitivanje trakastim vodom 800 mm
4.5.1 Ispitna metoda
Trakasti se vod sastoji od dviju usporednih metalnih ploča razmaknutih 800 mm.
Oprema koja se ispituje postavlja se u sredini između ploča i izlaže
elektromagnetskom polju (vodi Dodatak I. ovog priloga).
Tom se metodom mogu ispitati cijeli elektronički sustavi, uključujući osjetila i
aktuatore kao i upravljačka jedinica i kabelski snop. Pogodna je za naprave čija
je najveća dimenzija manja od jedne trećine razmaka između ploča.
4.5.2 Ispitna metodologija
4.5.2.1 Položaj trakastog voda
Trakasti vod stavlja se u ekraniziranu komoru (da se spriječe emisije prema
vani) 2 m od zidova i bilo koje metalne ograde kako bi se spriječile
elektromagnetske refleksije. Za prigušivanje tih refleksija može se upotrijebiti
RF upijajući materijal. Trakasti vod postavlja se na nevodljive oslonce najmanje
0,4 m iznad poda.
4.5.2.2 Umjeravanje trakastog voda
Mjerna sonda polja postavlja se u središte na trećini uzdužne, okomite i
poprečne izmjere prostora između usporednih ploča bez sustava koji se ispituje.
Pridružena mjerna oprema postavlja se izvan zaslona komore. Ispitni trakasti vod
napaja se na svakoj željenoj frekvenciji signalom određene razine snage kako bi
se proizvela tražena jakost polja na anteni. Ta će se razina dovedene snage, ili
neki drugi parametar koji je u izravnome odnosu s tom snagom potrebnom da se
odredi polje, upotrijebiti za homologacijska ispitivanja tipa, osim ako se ne
pojave promjene u uvjetima ili opremi, zbog kojih se taj postupak treba
ponoviti.
4.5.2.3 Postava ispitivanog ESA podsklopa
Glavna upravljačka jedinica postavlja se u središte na trećinu uzdužne, okomite
i poprečne izmjere prostora između usporednih ploča. Treba je postaviti na
stalak od nevodljivoga materijala.
4.5.2.4 Glavni snopovi ožičenja i kabeli za osjetila i aktuatore
Glavni snop ožičenja i svi kabeli za osjetila/aktuatore penju se vertikalno iz
upravljačke jedinice prema vrhu temeljne ploče (time se pojačava spoj s
elektromagnetskim poljem). Zatim slijede donju stranu ploče prema jednom od
njezinih slobodnih rubova gdje se presavijaju i slijede povrh temeljne ploče sve
do spojeva za napajanje trakastog voda. Kabeli se tada usmjeravaju k
odgovarajućoj opremi koja se treba nalaziti u području izvan utjecaja
elektromagnetskoga polja, tj. na podu ekranizirane komore, 1 m uzdužno od
trakastog voda.

DODATAK 1.

*Slika 1.* ISPITIVANJE TRAKASTIM VODOM 800 MM

![](dodatni/348328.gif)

1 = Temeljna ploča
2 = Glavni snop ožičenja i kabeli za senzore i aktuatore
3 = Drveni okvir
4 = Noseća ploča
5 = Izolator
6 = Ispitivani predmet

*Slika 2.* DIMENZIJE TRAKASTOG VODA 800 m

![](dodatni/348329.gif)

DODATAK 2.

TIPIČNE DIMENZIJIMENZIJE JEDNOG TEM KAVEZA

Sljedeća tablica pr dimenzije za izradu TEM kaveza s određenim gornjim
granicama frekvencija:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gornja frekvencija(MHz) | Faktor oblika  kaveza  W: b | Faktor oblika  kaveza  L / W | Razmak ploča  b (cm) | Septum  S (cm) |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

**PRILOG X.**
METODA (METODE) ISPITIVANJA OTPORNOSTI ELEKTRIČNIH/ELEKTRONIČKIH PODSKLOPOVA NA
PRIJELAZNE POJAVE I EMISIJE PRIJELAZNIH POJAVA IZ TIH PODSKLOPOVA

1. Općenito
Ovom se ispitnom metodom utvrđuje otpornost ESA podsklopova na prijelazne pojave
koje se šire vođenjem pri električnom napajanju vozila i ograničavaju prijelazne
pojave koje se šire vođenjem iz ESA podsklopova prema električnom napajanju
vozila.
2. Otpornost na smetnje koje se šire vođenjem duž vodova napajanja
Primjenjuju se ispitni ciklusi 1, 2a, 2, 3a, 3b i 4 u skladu s međunarodnom
normom HRN ISO 7637-2:2004 prema vodovima napajanja kao i prema drugim
priključcima ESA podsklopova koji mogu biti radno povezani s vodovima
električnog napajanja.
3. Emisija smetnja koje se šire vođenjem duž vodova napajanja
Mjerenje se provodi u skladu s međunarodnom normom HRN ISO 7637-2:2004 na
vodovima napajanja kao i na drugim priključcima ESA podsklopova koji mogu biti
radno povezani s vodovima napajanja.

Pravilnik, NN 75/2008-2496
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)