## Pravilnik o pripravničkom stažu zdravstvenih djelatnika

### NN 18/1994 (9.3.1994.), Pravilnik o pripravničkom stažu zdravstvenih djelatnika

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA

Temeljem članka 112. Zakona o zdravstvenoj zaštili ("Narodne novine.,
br 75/93) ministar zdravstva donosi

## PRAVILNIK

### O PRIPRAVNIČKOM STAŽU ZDRAVSTVENIH DJELATNIKA

Članak 1.

Ovim Pravilnikom utvrđuje se sadržaj i način provođenja pripravničkog
staža, uvjeti koje moraju ispunjavati zdravstvene ustanove i privatni zdravstveni
djelatnici kod kojih se može obavljati pripravnički staž, način polaganja
državnog i stručnog ispita, izgled i sadržaj odobrenja za samostalan rad
te sadržaj i izgled uvjerenja o položenom državnom i stručnom ispitu.

Članak 2.

Pripravnički staž je rad pod nadzorom kojim se zdravstveni djelatnik
osposobljava za samostalan rad u okviru svoje struke. Pripravnički staž
obavlja se prema propisanom planu i programu. Planom se utvrđuju raspored
i trajanje rada u pojedi nim stručnim jedinicama. Programom se utvrđuju
stručni poslovi kojima se pripravnici osposobljavaju za samostalan rad.

Članak 3.

Pripravnički staž za zdravstvene djelatnike traje godinu dana. Iznimno
pripravnički staž doktora medicine traje dvije godine. Prva godina pripravničkog
staža za doktore medicine zove se temeljni staž, a druga godina sekerndarijat.
Plan i program pripravničkog staža, temeljnog stuža i sekundarijata sastavni
je dio ovog Pravilnika (prilog br. 1. )

Članak 4.

Pripravnički staž provodi se u zdravstvenim ustanovama koje ispunjavaju
slijedeće uvjete u odnosu na djelatnike, prostor i medicinsku opremu:

a) postojanje stručne jedinice prema zahtjevima pojedinog dijela programa
zdravstvenog usmjerenja,

b) da u toj stručnoj jedinici u punom radnom vremenu radi zdravstveni
djelatnik sa položenim stručnim, odnosnok državnim ispitom koji ima viši,
a najmanje isti stupanj stručne spreme zdravstvenog usmjerenja.

c) da stručna jedinica ima potrebnu medicinsko-tehničku opremu i prostor
za uspješno provođenje progrankom predviđenog osposobljavanja prema zahtjevima
suvremene medicine. Ako zdravstvena ustanova koja je primila pripravnika
na pripravnički staž nema sve stručne jedinice prema propisanom planu i
programu za zdravstveno usmjerenje upućuje ga u drugu zdravstvenu ustanovu
koja ima te jedinice.

Članak 5.

Dio pripravničkog staža zdravstveni djelatnici mogu obaviti kod zdravstvenog
djelatnika visoke stručne spreme koji obavlja privatnu praksu najmanje
pet godina, a koji ispunjava uvjete iz prethodnog članka.

Članak 6.

Plan i program pripravničkog staža koji je obavio pri pravnik upisuje
se u pripravničku knjižicu. Pripravničku knjižicu ovjerava ravnatelj zdravstvene
ustanove koja je pripravnika primila na pripravnički staž odnosno privatni
djelatnik. Za provođenje dijela programa u odgovarajućoj stručnoj jedinici
odgovoran je rukovoditelj te jedinice odnosno osoba koju on odredi i koja
ovjerava staž svojim potpisom. Pripravnici su obvezni za vrijeme staža
izvršavaLi zadatke i obavljati poslove u skladu s programom koje im povjeri
rukovoditelj stručne jedinice. Izgled pripravničke knjižice sastavni je
dio ovog Pravilnika (prilog br. 2).

Članak 7.

Pripravnieki staž obavlja se u radnom vremenu od 42 sata tjedno. Pripravnički
staž u pravilu obavlja se bez prekida. Opravdani prekid staža je bolest,
porodiljski dopust i vojrka obveza - u tim slučajevima staž se produžava
za onoliko vremena koliko je prekid trajao.

Članak 8.

Nakon qbavljenog pripravničkog staža zdravstveni djelatnici visoke stručne
spreme obvezni su položiti državni ispit, a zdravstveni djelatnici više
i srednje stručne spreme stručni ispit.

Članak 9.

Prijava za polaganje državnog i stručnog ispita podnosi se Ministarstvu
zdravstva putem zdravstvene ustanove koja je pripravnika primila na pripravnički
staž ili osobno uz predočenje slijedećih dokumenata: ovjerene fotokopije
diplome ili svjedodžbe o završnom ispitu, ovjerene fotokopije domovnice,
uredno ispunjene i ovjerene pripravničke knjižice, te molbe pripravnika.
Prijava se može podnijeti Ministarstvu zdravstva najranije mjesec dana
prije isteka pripravničkog staža, a najkasnije 6 mjeseci nakon završenog
pripravničkog staža.

Članak 10.

Ukoliko je pripravnik ispunio sve uvjete predviđene ovim pravilnikom
ministar zdravstva odobrava rješenjem polaganje državnog odnosno stručnog
ispita. Pripravnik se izvješćuje o datumu i mjestu polaganja najmanje 8
dana prije dana polaganja ispita.

Članak 11.

Ako je pripravnik spriječen iz opravdanog razloga pristupiti zakazanom
roku ispita, dužan je pismeno obavijestiti Ministarstvo zdravstva najmanje
3 dana prije dana određenog za polaganje ispita. Ukoliko pripravnik pravovremeno
ne obavijesti Ministarstvo ili je razlog odustanka neopravdan smatra se
da je ispitu pristupio te se troškovi ispita nakon ponovnog izlaska udvostručuju
i idu na teret pripravnika.

Članak 12.

Državni ispit za zdravstvene djelatnike visoke stručne spreme sastavljen
je od općeg i stručnog dijela. Opći dio državnog ispita polaže se usmeno.
Stručni dio državnog ispita polaže se pismeno i usmeno. Ukoliko pripravnik
ne zadovolji na pismenom testu, ne može pristupiti usmenom dijelu polaganja
državnog ispita. Ponovno može izaći na državni ispit najranije po isteku
mjesec dana od dana otkada nije zadovoljio na pismenom dijelu ispita. Troškove
ponovnog polaganja snosi pripravnik. Opći dio državnog ispita obuhvaća
pravne ispitne predmete:

1. Ustavno uređenje Republike Hrvatske,

2. Zakon o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o zdravstvenom osiguranju,

3. Radni odnosi i mirovinsko i invalidsko osiguranje. Ispitni predmeti
stručnog dijela državnog ispita po zdravstvenim usmjerenjima kako slijedi:

1. doktori medicine

a) javno zdravstvo (zakonodavstvo, epidemiologija i preventivna medicina),

b) klinićki predmeti: interna sa zarazrkim bolestinka, neurologija,
kirurgija, ginekologija s porodiljstvom i pedijatrija.

2. doktori stomatologije

a) dječja stomatologija (pedodoncija),

b) dentalna patologija s bolestima usta i paradonta,

c) stomatološka protetika.

3. magistri farmacije

a) izdavanje lijekova, izrada magistralrlih i galenskih pripravaka,

b) kontrola lijekova,

4. dipl. inž. med. biokemije

a) medicinska biokemija,

b) hematologija.

Članak 13.

Stručni ispit za zdravstvene djelatnike više i srednje stručne spreme
sastavljen je od općeg i stručnog dijela. Opći i stručni dio polažu se
usmeno. Opći dio stručnog ispita obuhvaća pravne ispitne predmete

1. Ustavno uređenje Republike Hrvatske,

2. Zakon o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o zdravstvenorn osiguranju,

3. Radni odnosi i mirovinsko invalidsko osiguranje,

Ispitni predmeti stručnog dijela stručnog ispita po zdravstvenim usmjerenjima
jesu:

1. inženjeri medicinske radiologije

a) radioterapija i radiološka dijagnostika

b) zaštita od ionizirajućeg zračenja

2. medicinske sestre općeg smjera

a) zdravstvena njega bolesnika

b) zdravstvena njega u primarnoj zdrav. zaštiti

3. medicinske sestre-primalje

a) njega trudnica, rodilja i babinjača

b) njega ginekoloških bolesnica

c) njega i ishrana novorođenčadi

4. fizioterapeutski tehničari

a) kineziterapija

b) fizikalna terapija

5. laboratorijski tehničari

a) med. biokemija i hematologija

b) mikrobiologija

6. sanitarni tehničari

a) epidemiologija i higijena

b) mikrobiologija

7. zubni tehničari

a) fiksna i mobilna protetika

b) poznavanje zubotehničkog materijala

8. farmaceutski tehničari

a) farmaceutska tehnologija

b) poznavanje i čuvanje lijekova

9. maseri-kupeljari

a) masaža

b) fizikalna terapija i balneologija

Članak 14.

Pripravnici polažu stručni ispit pred ispitnom komisijom. Ispitnu komisiju
imenuje minislar rješenjem o osnivanju i imenovanju komisije za sva zdravstvena
usmjerenja.

Članak 15.

Ispitna komisija sastoji se od predsjednika i članova komisije koji
su ujedno i ispitivači, te ispitivača za pojedine predmete.

U ispitnu komisiju imenuju se stručnjaci odgovarajuće stručne spreme
koji se bave odgovarajućim područjem rada.

Članak 16

Administrativne poslove ispitne komisije obavlja tajnik komisije koji
se imenuje rješenjem o osnivanju ispitne komisije. Tajnik je obvezan tokom
polaganja ispita voditi zapisnik. Sadržaj i izgled zapisnika sastavni je
dio ovog pravilnika (prilog br 3.)

Članak 17.

Opći uspjeh kandidata na ispitu ocjenjuje se komisijski. Ispitivač je
samostalan u ocjenjivanju uspjeha kandidata za predmet koji je ispitivao.
Ocjena uspjeha je položio ili nije položio.

Članak 18.

Pripravnik koji na ispitu nije zadovoljio iz jednog ili iz dva ispitna
predmeta može uz podnošenje zamolbe polagati popravni ispit iz nepoloženih
predmeta najranije u roku mjesec dana, a najkasnije u roku 6 mjeseci od
dana polaganja ispita. Ako zdravstveni djelatnik u roku iz stavka 1. ovoga
članka ne izađe na popravni ispit, polaže ponovno cijeli ispit. Pripravnik
koji nije zadovoljio iz najmanje tri predmeta, kao i pripravnik koji nije
zadovoljio na popravnom ispitu može ponoviti cijeli ispit po isteku roka
od 6 mjeseci.

Članak 19.

Predsjednik ispitne komisije izvješćuje po završenom ispitu zdravstvenog
djelatnika o općem uspjehu. Nezadovoljan zdravstveni djelatnik može u roku
24 sata podnijeti žalbu ispitnoj komisiji i tražiti da, se njegovo znanje
još jednom provjeri. Troškove saziva komisije snosi kandidat.

Članak 20.

Zdravstvenom đjelatniku koji je položio ispit izdaje se uvjerenje o
položenom državnom ili stručnom ispitu. Uvjerenje potpisuju ministar i
predsjednik komisije.

Sadržaj i izgled uvjerenja o položenom državnom i stručnom ispitu sastavni
je dio ovog pravilnika (prilog br. 4.).

Članak 21.

Zdravstvenom djelatniku visoke stručne spreme nadležna komora nakon
dobivenog uvjerenja o položenom državnom ispitu izdaje odobrenje za samostalan
rad.

Odobrenje za samostalan rad je javna isprava kojom zdravstveni djelatnik
stječe pravo samostalno obavljati poslove u svojoj struci.

Sadržaj i izgled odobrenja za samostalan rad sastavni je dio ovog pravilnika
(prilog br. 5.).

Članak 22.

Troškove državnog odnosno stručnog ispita snosi zdravstvena ustanova
odnosno privatni zdravstveni djelatnik koji je pripravnika primio na pripravnički
staž.

Pripravnici volonteri sami snose troškove državnog odnosno stručnog
ispita.

Članak 23.

Ispitna komisija i tajnik na državnim i stručnim ispitima imaju pravo
na naknadu. Visinu naknade određuje ministar posebnim rješenjem.

Članak 24.

Zdravstvenim djelatnicima, hrvatskim državljanima prema članku 119.
Zakona o zdravstvenoj zaštiti može se pripravnički staž obavljen u inozemstvu
priznati djelomično ili u cijelosti ako plan i program obavljenog staža
bitno ne odstupa od plana i programa propisanog ovim pravilnikom. Zdravstveni
djelatnici koji su obavljali pripravnički staž u inozemstvu prije 1. siječnja
1990. godine oslobođeni su polaganja državnog odnosno stručnog ispita.
Zdravstveni djelatnici koji su započeli obavljati pripravnički staž u inozemstvu
iza 1. siječnja 1990. godine polažu, nakon postupka priznavanja pripravničkog
staža prema članku 119. Zakona o zdravstvenoj zaštiti, državni odnosno
stručni ispit prema odredbama ovog pravilnika.

Članak 25.

Stupanjem na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o pripravničkom
stažu i stručnim ispitima zdravstvenih radnika ("Narodne novine",
br. 6/91 ).

Članak 26.

Zdravstveni djelatnici koji su započeli pripravnički staža prije stupanja
na snagu ovog pravilnika završit će taj staž prema planu i programu itvrđenim
dosadašnjim propisima, a državni odnosno stručni ispit polagat će prema
odredbama ovoga pravilnika.

Članak 27.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od darka objave u "Narodnim
novinama".

Klasa 011-01/93-01/51.

Broj : 534-02-94-0002.

Zagreb, 28. veljače 1994.

Ministar zdravstva

**prof. dr. sci. Andrija Hebrang, v. r.**

Pravilnik, NN 18/1994-325