## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-12/1996 od 30. travnja 1997.

### NN 48/1997 (9.5.1997.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-12/1996 od 30. travnja 1997.

# NARODNA BANKA HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić, predsjednik
Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje
Momčinović, Ivan Marijan Severinac i Mladen Žuvela, odlučujući o ustavnoj
tužbi A. L. iz P., na sjednici održanoj 30. travnja 1997. godine, donio
je slijedeću

## **ODLUKU**

1. Ustavna tužba se usvaja.

2. Ukida se:

- presuda Upravnog suda Republike Hrvatske od 21. rujna 1995. godine,
broj: Us-1118/95;

- rješenje Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske od 2.
studenog 1994. godine, broj: 511-01-42-UP/I-2/10699/1-94.

3. Predmet se vraća na ponovni postupak Ministarstvu unutarnjih poslova.

4. Ova odluka će se objaviti u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

A. L. iz P., sada na radu u Nj., zastupana po punomoćniku B. K., odvjetniku
iz K., podnijela je pravodobnu i dopuštenu ustavnu tužbu u povodu presude
Upravnog suda Republike Hrvatske, broj: Us-1118/95 od 21. rujna 1995. godine,
kojom je odbijena tužba podnositeljice protiv rješenja Ministarstva unutarnjih
poslova Republike Hrvatske, broj: 511-01-42-UP/I-2/10699/1-94 od 2. studenoga
1994. godine, u postupku radi primitka u hrvatsko državljanstvo.

Tim rješenjem odbijen je zahtjev podnositeljice za primitak u hrvatsko
državljanstvo jer da podnositeljica ne ispunjava uvjete za primitak u hrvatsko
državljanstvo iz članka 8. stavka 1. točke 3., članka 10. te drugih zakonskih
odredbi Zakona o hrvatskom državljanstvu ("Narodne novine", br. 53/91,
70/91, 28/92 i 113/93), koje se odnose na stjecanje hrvatskog državljanstva
prirođenjem.

Podnositeljica smatra da joj je navedenim odlukama povrijeđeno ustavno
pravo iz članka 14. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske kojim je zajamčena
jednakost svih pred zakonom.

Ustavna tužba je osnovana.

Prema članku 28. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
("Narodne novine", br. 13/91 - u nastavku: Ustavni zakon), svatko može
podnijeti Ustavnom sudu ustavnu tužbu ako smatra da mu je odlukom sudbene,
upravne vlasti ili drugih tijela koja imaju javne ovlasti povrijeđeno jedno
od Ustavom utvrđenih sloboda i prava čovjeka i građanina (nastavno: ustavna
prava).

Uvidom u spis upravnog tijela i Upravnog suda te analizom navoda ustavne
tužbe, Ustavni sud je utvrdio da su osporenim odlukama, donijetim na štetu
podnositeljice ustavne tužbe, povrijeđena ustavna prava koja proizlaze
iz članka 14. stavka 2. i članka 19. Ustava Republike Hrvatske.

Presudom Upravnog suda Republike Hrvatske, podnositeljica ustavne tužbe
odbijena je s tužbom protiv navedenog rješenja Ministarstva jer da ne ispunjava
uvjete iz članka 8. stavka 1. točke 3., članka 10., ali također niti iz
članka 16. Zakona o hrvatskom državljanstvu, iako je prvostupanjsko tijelo
raspravljalo i donijelo rješenje temeljem članka 8. stavka 1. točke 3.
i članka 10. Zakona o hrvatskom državljanstvu.

Kao što je već naprijed navedeno, prvostupanjsko tijelo je odbilo podnositeljicu
ustavne tužbe za primitak u hrvatsko državljanstvo iz razloga što podnositeljica
ustavne tužbe u momentu podnošenja zahtjeva nije imala prijavljen boravak
na području Republike Hrvatske u trajanju od 5 godina te da nema niti status
trajno nastanjenog stranca u Republici Hrvatskoj, a da ne ispunjava niti
uvjete predviđene drugim zakonskim odredbama koje se odnose na stjecanje
hrvatskog državljanstva prirođenjem.

Međutim, podnositeljica u svom zahtjevu za primitak u hrvatsko državljanstvo
dokazuje i svoju pripadnost hrvatskom narodu u skladu s člankom 16. Zakona
o hrvatskom državljanstvu, priloživši vjenčani list Matice vjenčanih rimokatoličke
župe Sv. I. K. u G. J. od 20. travnja 1981., kao i krsni list svog djeteta
krštenog u Hrvatskoj katoličkoj misiji u H. 19. studenoga 1981. godine.

Prema tome, odbivši zahtjev za primitak u hrvatsko državljanstvo temeljem
članka 8. stavka 1. točke 3. i članka 10. Zakona o hrvatskom državljanstvu,
nadležno tijelo povrijedilo je Zakon na štetu podnositeljice ustavne tužbe
jer se o njezinom zahtjevu nije odlučivalo u skladu sa zakonskom odredbom
na temelju koje je zahtjev postavljen.

Nesporno je da je Ustavni sud Republike Hrvatske pokušao otkloniti te
nedostatke i u osporenoj presudi raspravio i o zahtjevu podnositeljice
ustavne tužbe temeljenom na članku 16. Zakona o hrvatskom državljanstvu,
ali je na taj način povrijedio i načelo zakonitosti.

Naime, na temelju članka 39. stavka 1. Zakona o upravnim sporovima ("Narodne
novine", br. 53/91, 9/92), Upravni sud Republike Hrvatske je trebao riješiti
spor na podlozi činjenica koje su utvrđene u upravnom postupku, a u konkretnom
slučaju Upravni sud je rješavao o činjenicama koje nisu raspravljene u
prvostupanjskom postupku.

Upravni sud Republike Hrvatske može, doduše i sam, utvrditi činjenično
stanje, ali samo pod pretpostavkom i u postupku predviđenom u članku 39.
stavka 3. i 4. Zakona o upravnim sporovima, ali što u konkretnom slučaju
nije učinio.

Povrijedivši navedena prava stranke, nadležno tijelo i sud čine povredu
temeljnog načela postupka, načela zakonitosti, a to dovodi i do povrede
ustavne odredbe iz članka 19. stavka 1. Ustava, tj. da pojedinačni akti
državne uprave i tijela koja imaju javne ovlasti moraju biti utemeljeni
na zakonu.

Povrijedivši načelo legaliteta povrijeđeno je i temeljno pravo građanina
iz odredbe članka 14. stavka 2. Ustava da su svi pred zakonom jednaki.

Stoga je, na temelju članka 19. Ustavnog zakona, a u svezi s člankom
59. i člankom 60. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 29/94), odlučeno kao u izreci.

Objava ove odluke temelji se na odredbi članka 20. stavka 1. Ustavnog
zakona.

Broj: U-III-12/1996.
Zagreb, 30. travnja 1997.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crnić,** v. r.

Odluka, NN 48/1997-708