## Zakon o ravnopravnosti spolova

### NN 82/2008 (15.7.2008.), Zakon o ravnopravnosti spolova

# HRVATSKI SABOR

2663

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O RAVNOPRAVNOSTI SPOLOVA

Proglašavam Zakon o ravnopravnosti spolova, kojega je Hrvatski sabor donio na
sjednici 15. srpnja 2008. godine.
Klasa: 011-01/08-01/96
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb, 15. srpnja 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatsje
**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O RAVNOPRAVNOSTI SPOLOVA

I. OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Ovim se Zakonom utvrđuju opće osnove za zaštitu i promicanje ravnopravnosti
spolova kao temeljne vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske, te definira i
uređuje način zaštite od diskriminacije na temelju spola i stvaranje jednakih
mogućnosti za žene i muškarce.
Članak 2.
Nitko ne smije trpjeti štetne posljedice zbog toga što je kao svjedok ili žrtva
diskriminacije na temelju spola dao iskaz pred nadležnim tijelom ili upozorio
javnost na slučaj diskriminacije.
Članak 3.
(1) Državna tijela, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,
pravne osobe s javnim ovlastima, te pravne osobe u pretežitom vlasništvu države
i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave dužni su u svim fazama
planiranja, donošenja i provedbe pravnih akata, odluka ili akcija, ocjenjivati i
vrednovati učinke tih akata, odluka ili akcija na položaj žena, odnosno
muškaraca, radi postizanja stvarne ravnopravnosti žena i muškaraca.
(2) Državna tijela, tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave,
pravne osobe s javnim ovlastima, obrazovne i znanstvene institucije te pravne
osobe u pretežitom vlasništvu države i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave dužna su provoditi programe izobrazbe o ravnopravnosti spolova za
svoje djelatnike/ce.
Članak 4.
Odredbe ovoga Zakona ne smiju se tumačiti niti primjenjivati na način koji bi
ograničio ili umanjio sadržaj jamstava o ravnopravnosti spolova koja izviru iz
općih pravila međunarodnog prava, pravne stečevine Europske zajednice,
Konvencije Ujedinjenih naroda o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,
Ugovorima Ujedinjenih naroda o građanskim i političkim pravima odnosno
ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima te Europske konvencije za zaštitu
ljudskih prava i temeljnih sloboda.
II. DEFINICIJE POJMOVA
Članak 5.
Ravnopravnost spolova znači da su žene i muškarci jednako prisutni u svim
područjima javnog i privatnog života, da imaju jednak status, jednake mogućnosti
za ostvarivanje svih prava, kao i jednaku korist od ostvarenih rezultata.
Članak 6.
(1) Diskriminacija na temelju spola (u daljnjem tekstu: diskriminacija) označava
svaku razliku, isključenje ili ograničenje učinjeno na osnovi spola kojemu je
posljedica ili svrha ugrožavanje ili onemogućavanje priznanja, uživanja ili
korištenja ljudskih prava i osnovnih sloboda u političkom, gospodarskom,
društvenom, kulturnom, građanskom ili drugom području na osnovi ravnopravnosti
muškaraca i žena, obrazovnom, ekonomskom, socijalnom, kulturnom, građanskom i
svakom drugom području života.
(2) Zabranjuje se diskriminacija na temelju bračnog i obiteljskog statusa.
Nepovoljnije postupanje prema ženama na osnovi trudnoće i materinstva smatra se
diskriminacijom.
(3) Zabranjuje se diskriminacija na temelju spolne orijentacije.
(4) Zabranjuje se diskriminacija u odnosu na mogućnosti dobivanja i nabave roba
kao i diskriminacija u pružanju i pristupu uslugama.
(5) Poticanje druge osobe na diskriminaciju smatra se diskriminacijom u smislu
ovoga Zakona, ako je učinjeno s namjerom.
Članak 7.
(1) Izravna diskriminacija je svako postupanje uvjetovano spolom kojim se osoba
stavlja ili je bila stavljena ili bi mogla biti stavljena u nepovoljniji položaj
od druge osobe u usporedivoj situaciji.
(2) Neizravna diskriminacija postoji kada neutralna pravna norma, kriteriji ili
praksa stavljaju osobe jednoga spola u nepovoljniji položaj u odnosu na osobe
suprotnog spola, osim ako je ta pravna norma, kriterij ili praksa objektivno
opravdana legitimnim ciljem, a sredstva usmjerena postizanju tog cilja su
primjerena i nužna.
Članak 8.
(1) Uznemiravanje i spolno uznemiravanje predstavljaju diskriminaciju u smislu
ovoga Zakona.
(2) Uznemiravanje je svako neželjeno ponašanje uvjetovano spolom osobe, koje ima
za cilj ili koje stvarno predstavlja povredu osobnog dostojanstva i koje stvara
neugodno, neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.
(3) Spolno uznemiravanje je svako neželjeno verbalno, neverbalno ili fizičko
ponašanje spolne naravi, koje ima za cilj ili predstavlja povredu osobnog
dostojanstva, a posebice ako stvara neugodno, neprijateljsko, ponižavajuće ili
uvredljivo okruženje.
III. POSEBNE MJERE
Članak 9.
(1) Posebne mjere su specifične pogodnosti kojima se osobama određenog spola
omogućuje ravnopravno sudjelovanje u javnom životu, otklanjaju postojeće
nejednakosti ili im se osiguravaju prava u kojima su ranije bili uskraćeni.
(2) Posebne mjere se uvode privremeno radi ostvarivanja stvarne ravnopravnosti
žena i muškaraca i ne smatraju se diskriminacijom.
(3) Mjere usmjerene zaštiti žena, osobito u vezi s trudnoćom i materinstvom, ne
smatraju se diskriminacijom.
(4) Radi osiguranja potpune ravnopravnosti muškaraca i žena u praksi načelo
jednakog postupanja ne sprječava zadržavanje ili uvođenje posebnih mjera kako bi
se spriječio ili nadoknadio nepovoljniji položaj zbog spola u području dobivanja
i nabave roba i pružanja usluga.
Članak 10.
Posebne mjere se utvrđuju zakonima i drugim propisima kojima se uređuju pojedina
područja javnog života.
Članak 11.
(1) Tijela državne uprave i pravne osobe u pretežitom vlasništvu države obvezna
su primjenjivati posebne mjere i donijeti planove djelovanja za promicanje i
uspostavljanje ravnopravnosti spolova.
(2) Tijela iz stavka 1. ovoga članka svake četiri godine donose planove
djelovanja iz djelokruga svoje nadležnosti na osnovi analize položaja žena i
muškaraca, utvrđuju razloge za uvođenje posebnih mjera, ciljeve koje treba
postići, način provedbe i metode nadziranja provedbe.
(3) Sastavni dio planova djelovanja za promicanje i uspostavljanje
ravnopravnosti spolova čini plan provedbe aktivnosti vezanih uz mjere Nacionalne
politike za promicanje ravnopravnosti spolova iz nadležnosti tijela i
djelatnosti pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka.
(4) Planove djelovanja iz stavka 1. ovoga članka prethodno odobrava Ured za
ravnopravnost spolova Vlade Republike Hrvatske.
(5) Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravne osobe s javnim
ovlastima i druge pravne osobe i obrtnici koji zapošljavaju više od 20
zaposlenih obvezne su u svoje opće akte unijeti antidiskriminacijske zakonske
odredbe i mjere za uspostavljanje ravnopravnosti spolova.
(6) Socijalni partneri su obvezni pri kolektivnom pregovaranju i u kolektivnim
ugovorima na svim razinama poštivati odredbe ovoga Zakona i mjere za
uspostavljanje ravnopravnosti spolova.
Članak 12.
(1) Provođenjem posebnih mjera promicat će se ravnopravno sudjelovanje žena i
muškaraca u tijelima zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti, uključujući javne
službe te postupno povećavati uključivanje podzastupljenog spola tako da njegova
zastupljenost dosegne razinu njegovog udjela u ukupnom stanovništvu Republike
Hrvatske.
(2) U svrhu ostvarivanja cilja iz stavka 1. ovoga članka uvodit će se posebne
mjere kada je zastupljenost jednoga spola osjetno neuravnotežena.
(3) Osjetna neuravnoteženost jednog spola u smislu stavka 2. ovoga članka
postoji ako je zastupljenost jednog spola u tijelima političkog i javnog
odlučivanja niža od 40%.
(4) Pri imenovanju u državna tijela i tijela jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave i druge pravne osobe s javnim ovlastima, mora se voditi
računa o uravnoteženoj zastupljenosti oba spola.
(5) Pri imenovanju članova diplomatskih predstavništva, članova odbora,
povjerenstava i izaslanstva koja zastupaju Republiku Hrvatsku na međunarodnoj
razini, državna tijela dužna su voditi računa o uravnoteženoj zastupljenosti
žena i muškaraca.
IV. DISKRIMINACIJA NA PODRUČJIMA ZAPOŠLJAVANJA I RADA
Članak 13.
(1) Diskriminacija na području zapošljavanja i rada zabranjena je u javnom i
privatnom sektoru, uključujući državna tijela, u odnosu na:
1. uvjete za zapošljavanje, samozapošljavanje ili obavljanje zanimanja,
uključujući kriterije i uvjete za izbor kandidata/tkinja za radna mjesta, u bilo
kojoj grani djelatnosti i na svim razinama profesionalne hijerarhije,
2. napredovanje na poslu,
3. pristup svim vrstama i stupnjevima školovanja, profesionalne orijentacije,
stručnog usavršavanja i osposobljavanja, dokvalifikacije i prekvalifikacije,
4. uvjete zaposlenja i rada, sva prava iz rada i na temelju rada, uključujući
jednakost plaća za jednaki rad i rad jednake vrijednosti,
5. članstvo i djelovanje u udrugama radnika ili poslodavaca ili u bilo kojoj
drugoj profesionalnoj organizaciji, uključujući povlastice koje proizlaze iz tog
članstva,
6. usklađivanje profesionalnog i privatnog života,
7. trudnoću, porod, roditeljstvo i sve oblike skrbništva.
(2) Prilikom oglašavanja potrebe za zapošljavanjem u oglasu mora biti jasno
istaknuto da se za oglašeno radno mjesto mogu javiti osobe oba spola.
(3) Kada je posebnim zakonom propisana obveza raspisivanja natječaja u natječaju
mora biti istaknuto da se za oglašeno radno mjesto mogu javiti osobe oba spola.
(4) U natječaju ne mora biti istaknuto da se za oglašeno radno mjesto mogu
javiti osobe oba spola jedino u odnosu na određeni posao kada je priroda posla
takva da karakteristike povezane s nekom od osnova iz članka 6. ovoga Zakona
predstavlja stvarni i odlučujući uvjet obavljanja posla pod uvjetom da je svrha
koja se time želi postići opravdana.
(5) Pri oglašavanju nije dozvoljeno koristiti izričaje koji uzrokuju ili bi
mogli uzrokovati diskriminaciju na temelju spola, bračnog i obiteljskog statusa
i spolne orijentacije.
(6) Kod donošenja rješenja o rasporedu na radno mjesto i drugih rješenja o
pravima i obvezama državnih službenika/ca koristi se naziv radnog mjesta u
muškom i ženskom rodu.
V. OBRAZOVANJE
Članak 14.
(1) Državno tijelo nadležno za obrazovanje, agencije vezane za odgoj i
obrazovanje te ustanove kojima je obrazovanje primarna djelatnost, sustavno će
provoditi mjere osiguravanja jednakog pristupa obrazovanju na svim razinama te
aktivnosti vezane za stručno usavršavanje i napredovanje u zvanja radnika/ica u
odgoju i obrazovanju.
(2) Sadržaji vezani za pitanja ravnopravnosti spolova predstavljaju integralni
dio predškolskog, osnovnoškolskog i srednjoškolskog odgoja i obrazovanja te
visokoškolskog obrazovanja, kao i cjeloživotnog obrazovanja i usavršavanja, te
uključuju pripremu oba spola za aktivno i ravnopravno sudjelovanje na svim
područjima života.
(3) Sadržaji iz stavka 2. ovoga članka promicat će nediskriminacijska znanja o
ženama i muškarcima, uklanjanje neravnopravnosti spolova i rodnih stereotipa u
obrazovanju na svima razinama, kao i uvažavanje rodnih aspekata u svim
obrazovnim područjima.
(4) Na svim razinama odgoja i obrazovanja primjereno će se brinuti o ujednačenoj
zastupljenosti po spolu u učeničkoj i studentskoj populaciji, a sve
odgojno-obrazovne ustanove će posebnu pozornost posvetiti ujednačenoj
zastupljenost obaju spolova u upravljačkim strukturama.
(5) Sve obrazovne ustanove, kao i sve druge, moraju u sadržajima svjedodžbi,
certifikata, licencija i diploma koristiti jezične standarde sukladno ovome
Zakonu, navodeći strukovne kvalifikacije, zvanja i zanimanja u ženskom, odnosno
muškom rodu, ovisno o spolu primatelja/primateljice dokumenta.
VI. POLITIČKE STRANKE
Članak 15.
(1) Prilikom utvrđivanja i predlaganja liste kandidata/tkinja za izbor
zastupnika u Hrvatski sabor, za izbor članova predstavničkih tijela jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave kao i za izbor članova u Europski
parlament političke stranke i drugi ovlašteni predlagatelji dužni su poštivati
načelo ravnopravnosti spolova i voditi računa o uravnoteženoj zastupljenosti
žena i muškaraca na izbornim listama sukladno članku 12. ovoga Zakona.
(2) U cilju provedbe stavka 1. ovoga članka političke stranke i drugi ovlašteni
predlagatelji pri utvrđivanju izbornih lista dužni su uvoditi posebne mjere na
način da zastupljenost muškaraca i žena na listama za izbor zastupnika u
Hrvatski sabor, članova u predstavnička tijela jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave i članova u Europski parlament ne bude osjetno
neuravnotežena, sukladno članku 12. stavku 3. ovoga Zakona. Sukladno članku 12.
stavku 1. ovoga Zakona postupno povećanje podzastupljenog spola mora se postići
najkasnije prigodom provedbe trećih redovitih izbora od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.
VII. MEDIJI
Članak 16.
(1) Mediji će kroz programske sadržaje, programske osnove, programska usmjerenja
i samoregulacijske akte promicati razvoj svijesti o ravnopravnosti žena i
muškaraca.
(2) Zabranjeno je javno prikazivanje i predstavljanje žena i muškaraca na
uvredljiv, omalovažavajući ili ponižavajući način, s obzirom na spol i spolnu
orijentaciju.
VIII. STATISTIČKI PODACI
Članak 17.
(1) Svi statistički podaci i informacije o osobama, koji se prikupljaju,
evidentiraju i obrađuju u tijelima državne vlasti, tijelima jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju
djelatnost u skladu s propisima, moraju biti iskazani po spolu.
(2) Statistički podaci i informacije koji se prikupljaju, evidentiraju i
obrađuju, prema stavku 1. ovoga članka, dostupni su javnosti u skladu s
propisima kojima se uređuje zaštita osobnih podataka i s odredbama posebnog
zakona kojim se uređuje područje službene statistike.
(3) Sva pravosudna tijela dužna su voditi evidencije o sudskim predmetima po
osnovi spolne diskriminacije i dostavljati ih ministarstvu nadležnom za poslove
pravosuđa.
IX. OSIGURANJE PROVEDBE ZAKONA
1. URED ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA
Članak 18.
(1) Vlada Republike Hrvatske osniva uredbom Ured za ravnopravnost spolova (u
daljnjem tekstu: Ured) kao stručnu službu za obavljanje poslova u vezi s
ostvarivanjem ravnopravnosti spolova.
(2) Ured obavlja stručne i druge poslove na način da:
1. koordinira sve aktivnosti kojima je cilj uspostavljanje ravnopravnosti
spolova, izrađuje cjeloviti sustav zaštite i promicanja ravnopravnosti spolova u
Republici Hrvatskoj i prati njegovu učinkovitost,
2. odobrava tijelima i pravnim osobama iz članka 11. ovoga Zakona planove
djelovanja,
3. predlaže Vladi Republike Hrvatske i državnim tijelima donošenje ili izmjene
zakona i drugih propisa, kao i usvajanje drugih mjera,
4. izrađuje nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova i nadzire
njezinu provedbu,
5. provodi istraživanja, izrađuje analize i svake dvije godine Vladu Republike
Hrvatske izvještava o provedbi nacionalne politike,
6. prati usklađenost i primjenu zakona i drugih propisa koji se odnose na
ravnopravnost spolova u odnosu na međunarodne dokumente,
7. priprema nacionalna izvješća o ispunjavanju međunarodnih obveza u području
ravnopravnosti spolova,
8. surađuje s nevladinim udrugama koje su aktivne u području ravnopravnosti
spolova,
9. promiče znanje i svijest o ravnopravnosti spolova,
10. prima predstavke stranaka o povredama odredbi ovoga Zakona i drugih propisa
i prosljeđuje ih pravobranitelju/ici za ravnopravnost spolova i drugim nadležnim
državnim tijelima,
11. koordinira rad županijskih povjerenstava za ravnopravnost spolova,
12. izvještava Vladu Republike Hrvatske svake godine, najkasnije krajem travnja
za prethodnu godinu o svojim aktivnostima.
(3) Uredbom iz stavka 1. ovoga članka propisuje se unutarnje ustrojstvo, način i
organizacija rada te druga pitanja značajna za obavljanje poslova Ureda.
2. NEOVISNO TIJELO ZA SUZBIJANJE DISKRIMINACIJE U PODRUČJU RAVNOPRAVNOSTI
SPOLOVA
Članak 19.
(1) Poslove neovisnog tijela nadležnog za suzbijanje diskriminacije u području
ravnopravnosti spolova obavlja pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova.
(2) Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova u okviru svoga rada:
1. zaprima prijave svih fizičkih i pravnih osoba vezane uz diskriminaciju u
području ravnopravnosti spolova,
2. pruža pomoć fizičkim i pravnim osobama koje su podnijele pritužbu zbog spolne
diskriminacije pri pokretanju sudskog postupka,
3. poduzima radnje ispitivanja pojedinačnih prijava do pokretanja sudskog spora,
4. uz pristanak stranaka provodi postupak mirenja uz mogućnost sklapanja izvan
sudske nagodbe,
5. prikuplja i analizira statističke podatke o slučajevima spolne
diskriminacije,
6. provodi neovisna istraživanja o diskriminaciji, objavljuje neovisna izvješća
i razmjenjuje raspoložive informacije s odgovarajućim europskim tijelima.
Članak 20.
(1) Pravobranitelja/icu za ravnopravnost spolova (u daljnjem tekstu:
pravobranitelj/ica) imenuje i razrješava Hrvatski sabor na prijedlog Vlade
Republike Hrvatske.
(2) Pravobranitelj/ica ima zamjenika/cu koje imenuje i razrješava Hrvatski sabor
na prijedlog pravobranitelja/ice.
(3) Pravobranitelj/ica i njegov/njezin zamjenik/ica dužnosnici su Republike
Hrvatske, imenuju se na vrijeme od 8 godina i mogu biti ponovno imenovani.
(4) Pravobranitelj/ica i njegov/njezin zamjenik/ca moraju biti različitog spola,
a jedan/na od njih mora imati završen diplomski sveučilišni studij pravne
struke.
(5) Za pravobranitelja/icu i njegovog/njezinog zamjenika/icu može biti imenovan
hrvatski državljanin/ka koji ima završen diplomski sveučilišni studij i koji/a
je osobnim zalaganjem poznat/a javnosti u području zaštite ljudskih prava.
Članak 21.
Pravobranitelj/ica i njegov/njezin zamjenik/ica bit će razriješeni dužnosti
prije isteka vremena na koje su imenovani u slučaju:
1. vlastitog zahtjeva,
2. gubitka hrvatskog državljanstva,
3. trajnoga gubitka sposobnosti za obnašanje dužnosti,
4. pravomoćne osude za kazneno djelo, ili
5. neprihvaćanja godišnjeg izvješća o radu ili nezakonitog, nepravodobnog ili
nestručnog obavljanja svoje dužnosti.
Članak 22.
(1) Pravobranitelj/ica djeluje neovisno i samostalno, prati provođenje ovoga
Zakona i drugih propisa koji se tiču ravnopravnosti spolova i najmanje jednom
godišnje izvješćuje Hrvatski sabor.
(2) Pravobranitelj/ica razmatra slučajeve kršenja načela ravnopravnosti spolova,
slučajeve diskriminacije prema pojedincima ili grupama pojedinaca koje su
počinila tijela državne uprave, jedinice tijela lokalne i područne (regionalne)
samouprave i druga tijela s javnim ovlastima, zaposleni u tim tijelima i druge
pravne i fizičke osobe.
(3) Svatko se može obratiti pravobranitelju/ici zbog povreda odredbi ovoga
Zakona bez obzira da li je neposredno oštećen, osim ako se oštećena strana tome
izrijekom protivi.
Članak 23.
(1) U obavljanju poslova iz svoga djelokruga pravobranitelj/ica je ovlašten/a
upozoravati, predlagati i davati preporuke.
(2) Tijela iz članka 22. stavka 2. ovoga Zakona dužna su pisanim putem
obavijestiti pravobranitelja/icu o mjerama i radnjama poduzetim u skladu s
upozorenjima, prijedlozima i preporukama najkasnije u roku od 30 dana od dana
primitka upozorenja, prijedloga i preporuka pravobranitelja/ice.
(3) Pravobranitelj/ica je ovlašten/a od tijela iz članka 22. stavka 2. ovoga
Zakona tražiti izvješća, a u slučaju neudovoljavanja zahtjeva, ili u slučaju
nedostavljanja obavijesti iz stavka 2. ovoga članka u propisanom roku,
pravobranitelj/ica može tražiti provođenje nadzora od tijela koje obavlja nadzor
nad njihovim radom.
(4) Ako u obavljanju poslova pravobranitelj/ica sazna za povredu odredbi ovoga
Zakona s obilježjima kaznenog djela podnijet će prijavu nadležnom državnom
odvjetništvu.
Članak 24.
(1) Pravobranitelj/ica ima pravo podnijeti prijedlog za pokretanje postupka
ocjene ustavnosti zakona, odnosno ustavnosti i zakonitosti drugih propisa ako
ocijeni da je povrijeđeno načelo ravnopravnosti spolova.
(2) Ako pravobranitelj/ica utvrdi da je povrijeđeno načelo ravnopravnosti
spolova zbog nesuklađenosti propisa s ovim Zakonom, predložit će pokretanje
postupka izmjene takvog propisa.
(3) Pravobranitelj/ica u obavljanju svojih poslova može zatražiti stručnu pomoć
znanstvenih i stručnih osoba i institucija.
Članak 25.
(1) Državna tijela i pravne osobe s javnim ovlastima, tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, pravne osobe u pretežitom vlasništvu države
ili jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, te pravne i fizičke
osobe, dužne su pravobranitelju/ici dati sve potrebne informacije i dostaviti na
uvid dokumentaciju bez obzira na stupanj tajnosti najkasnije u roku od 30 dana
od dana primitka zahtjeva.
(2) Pravobranitelj/ica i osobe zaposlene u njegovom/njezinom uredu, dužni su
podatke za koje su saznali u obavljanju poslova čuvati kao službenu tajnu.
Članak 26.
(1) Pravobranitelj/ica donosi poslovnik o svom radu kojim se uređuje način i
organizacija rada, unutarnji ustroj stručne službe te druga pitanja značajna za
obavljanje poslova pravobranitelja/ice.
(2) Poslovnik o radu iz stavka 1. ovoga članka potvrđuje Hrvatski sabor.
3. KOORDINATORI/ICE U TIJELIMA DRŽAVNE UPRAVE
Članak 27.
(1) Čelnik/ca tijela državne uprave imenuje dužnosnika/cu ili rukovodećeg/u
državnog/u službenika/cu koji obavlja i poslove koordinatora/ice za
ravnopravnost spolova.
(2) Koordinator/ica iz stavka 1. ovoga članka u skladu s nadležnosti i
djelokrugom rada tijela državne uprave koordinira provedbu ovoga Zakona i
Nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova i surađuje s Uredom za
ravnopravnost spolova.
(3) Koordinator/ica priprema izvješća o provedbi Nacionalne politike za
promicanje ravnopravnosti spolova koja tijela državne uprave dostavljaju Uredu
svake dvije godine.
(4) Prava i obveze te način rada koordinatora/ice utvrđuju se planom djelovanja
za promicanje i uspostavljanje ravnopravnosti spolova iz članka 11. ovoga
Zakona.
4. POVJERENSTVA ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA
Članak 28.
(1) Jedinice područne (regionalne) samouprave i Grad Zagreb osnivaju i, sukladno
predloženom programu rada, osiguravaju uvjete i sredstva za rad županijskim
povjerenstvima za ravnopravnost spolova i povjerenstvu za ravnopravnost spolova
Grada Zagreba s ciljem promicanja ravnopravnosti spolova na lokalnoj razini i
provedbe ovoga Zakona i Nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti
spolova.
(2) Povjerenstva za ravnopravnost spolova jesu radno-savjetodavna tijela
županijskih skupština i skupštine Grada Zagreba u čijem sastavu su zastupljeni
članovi/članice županijskih skupština odnosno skupštine Grada Zagreba,
koordinatori/ice u uredima državne uprave, predstavnici/ce nevladinih udruga i
nezavisni stručnjaci/kinje.
(3) Jedinice lokalne samouprave mogu osnivati gradska i općinska povjerenstva za
ravnopravnost spolova sukladno nacionalnoj politici za promicanje ravnopravnosti
spolova.
X. OSIGURANJE SREDSTAVA
Članak 29.
(1) Sredstva za rad Ureda za ravnopravnost spolova i pravobranitelja/ice za
ravnopravnost spolova osiguravaju se u državnom proračunu Republike Hrvatske, a
sredstva za rad županijskih povjerenstava za ravnopravnost spolova i
povjerenstva za ravnopravnost spolova Grada Zagreba osiguravaju se u proračunu
jedinica područne (regionalne) samouprave i proračunu Grada Zagreba.
(2) Ako jedinice lokalne samouprave, sukladno članku 28. stavku 3. ovoga Zakona,
osnivaju gradska i općinska povjerenstva za ravnopravnost spolova, sredstva za
njihov rad osiguravaju jedinice lokalne samouprave.
XI. SUDSKA ZAŠTITA
Članak 30.
(1) Svatko tko smatra da mu je na temelju diskriminacije iz članka 6. 7. i 8.
ovoga Zakona povrijeđeno neko pravo može podnijeti tužbu redovnom sudu opće
nadležnosti.
(2) U slučajevima diskriminacije iz članka 6., 7. i 8. ovoga Zakona osoba koja
se smatra oštećenom može zahtijevati naknadu štete po propisima obveznog prava o
odgovornosti za štetu.
(3) U slučajevima diskriminacije može se podnijeti i udružna tužba.
(4) Ako stranka u postupku tvrdi da je povrijeđeno njezino pravo na jednako
postupanje dužna je iznijeti činjenice koje opravdavaju sumnju da je došlo do
diskriminacijskog postupanja. U tom slučaju teret dokazivanja da nije bilo
diskriminacije leži na protivnoj stranci.
(5) Sudski postupci u slučajevima diskriminacije su žurni.
XII. PREKRŠAJNE ODREDBE
Članak 31.
(1) Tko s ciljem prouzročenja straha drugoga ili stvaranja neprijateljskog,
ponižavajućeg ili uvredljivog okruženja na temelju razlike u spolu, bračnom ili
obiteljskom statusu, ili spolnoj orijentaciji povrijedi njegovo dostojanstvo,
kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom od 5.000,00 do 30.000,00 kuna.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga
članka odgovorna osoba u pravnoj osobi, državnom tijelu i tijelu jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka koji počini obrtnik ili osoba koja
obavlja drugu samostalnu djelatnost u vezi s obrtom ili djelatnošću koju
obavlja, kaznit će se novčanom kaznom od 10.000,00 do 200.000,00 kuna.
(4) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka pravna osoba kaznit će se novčanom
kaznom od 30.000,00 do 300.000,00 kuna.
Članak 32.
(1) Tko s ciljem prouzročenja straha drugoga ili stvaranja neprijateljskog,
ponižavajućeg ili uvredljivog okruženja radnjama spolne naravi povrijedi njegovo
dostojanstvo, kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom od 5.000,00 do 40.000,00
kuna.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga
članka odgovorna osoba u pravnoj osobi, državnom tijelu i tijelu jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka obrtnik i osoba koja obavlja drugu
samostalnu djelatnost kaznit će se novčanom kaznom od 10.000,00 do 250.000,00
kuna.
(4) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka pravna osoba kaznit će se novčanom
kaznom od 30.000,00 do 350.000,00 kuna.
Članak 33.
(1) Tko s namjerom dovede u nepovoljniji položaj osobu koja je u dobroj vjeri
prijavila diskriminaciju ili na bilo koji način sudjelovala u postupku zbog
diskriminacije sukladno odredbama ovoga Zakona, kaznit će se za prekršaj
novčanom kaznom od 1.000,00 do 20.000,00 kuna.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj tko s namjerom
dovede u nepovoljniji položaj osobu koja je nazočila diskriminaciji ili koja je
odbila nalog za diskriminatornim postupanjem.
(3) Za pokušaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(4) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga
članka odgovorna osoba u pravnoj osobi, državnom tijelu i tijelu jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave.
(5) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka obrtnik i osoba koja obavlja
drugu samostalnu djelatnost kaznit će se novčanom kaznom od 5.000,00 do
150.000,00 kuna.
(6) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka pravna osoba kaznit će se
novčanom kaznom od 20.000,00 do 200.000,00 kuna.
Članak 34.
(1) Odgovorne osobe u tijelima državne uprave koje ne podnesu, u roku propisanom
u članku 11. ovoga Zakona, Uredu plan djelovanja za promicanje i uspostavljanje
ravnopravnosti spolova kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u iznosu od
3.000,00 do 10.000,00 kuna.
(2) Pravne osobe u pretežitom vlasništvu države koje Uredu u roku propisanom u
članku 11. ovoga Zakona, ne podnesu plan djelovanja za promicanje i
uspostavljanje ravnopravnosti spolova kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom u
iznosu od 30.000,00 kuna.
Članak 35.
Političke stranke i drugi ovlašteni predlagatelji koji prilikom predlaganja
lista kandidata/tkinja za izbor zastupnika u Hrvatski sabor, članove
predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao i
za članove u Europski parlament koji ne poštuju načelo ravnopravnosti spolova
utvrđeno člankom 15. ovoga Zakona te ne vode računa o uravnoteženoj
zastupljenosti žena i muškaraca na izbornim listama sukladno članku 12. ovoga
Zakona, kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom od 50.000,00 kuna za izbore za
zastupnike u Hrvatski sabor i članova u Europski parlament, novčanom kaznom od
40.000,00 kuna za izbore za članove gradskih vijeća i županijskih skupština,
odnosno novčanom kaznom od 20.000,00 kuna za izbore za članove općinskih vijeća.
Članak 36.
Mediji koji objavom programskog sadržaja ili oglašavanjem predstave žene i
muškarce na uvredljiv, omalovažavajući ili ponižavajući način s obzirom na spol
i spolnu orijentaciju kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom do 1.000.000,00
kuna.
Članak 37.
Odgovorna osoba u državnom tijelu, pravnim osobama s javnim ovlastima, tijelu
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravnim osobama u
pretežitom vlasništvu države, odnosno pravnim osobama u vlasništvu jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave koja na zahtjev pravobranitelja/ice
za ravnopravnost spolova u roku od 30 dana od dana zaprimanja zahtjeva ne
dostavi očitovanja, podatke i dokumente vezane uz diskriminaciju i ne omogući
uvid u njih, kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00
kuna.
Članak 38.
(1) Odgovorna osoba u državnom tijelu i tijelu jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave koja ne prijavi postojanje osnovane sumnje na
diskriminaciju za koju je saznala u obavljanju svoje dužnosti
pravobranitelju/ici za ravnopravnost spolova kaznit će se za prekršaj novčanom
kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna.
(2) Ako je prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počinjen s namjerom počinitelj će
se kazniti novčanom kaznom od 3.000,00 do 10.000,00 kuna.
XIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 39.
Tijela i pravne osobe iz članka 11. ovoga Zakona dužna su izraditi analize i
dostaviti planove djelovanja s posebnim mjerama Uredu u roku od godine dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 40.
Nadležno državno tijelo iz članka 14. ovoga Zakona dužno je uskladiti programe
osnovnog i srednjeg obrazovanja, programe stručnog osposobljavanja i
usavršavanja i cjeloživotnog obrazovanja s odredbama ovoga Zakona.
Članak 41.
Nadležna tijela za vođenje statističkih podataka iz članka 17. ovoga Zakona
dužna su usklađivati obrasce za vođenje tih podataka na način koji će osigurati
provedbu ovoga Zakona.
Članak 42.
(1) Stupanjem na snagu ovoga Zakona ostaje na snazi Odluka o imenovanju
pravobraniteljice za ravnopravnost spolova (»Narodne novine« br. 157/03.).
(2) Stupanjem na snagu ovoga Zakona ostaje na snazi Uredba Vlade Republike
Hrvatske o Uredu za ravnopravnost spolova (»Narodne novine« br. 18/04.).
Članak 43.
Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje bez obzira jesu li u
zakonima ili drugim propisima korišteni u muškom ili ženskom rodu odnose se na
jednak način na muški i ženski rod.
Članak 44.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o ravnopravnosti spolova
(»Narodne novine« br. 116/03.).
Članak 45.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 15. srpnja
2008.
Klasa: 004-01/08-01/05
Zagreb, 15. srpnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić, v. r.**

Zakon, NN 82/2008-2663
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)