### NN 63/2022 (3.6.2022.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-1357/2021 i dr. od 4. svibnja 2022.

Ustavni sud Republike Hrvatske

920

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnim tužbama pokrenula Dinka Cerić iz Vukovara, koju zastupa Silvano Radobuljac, odvjetnik u Zagrebu, na sjednici održanoj 4. svibnja 2022. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavne tužbe se usvajaju.

II. Upravni sud u Osijeku dužan je donijeti odluku o tužbi podnositeljice izjavljenoj protiv rješenja Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Središnje službe klasa: UP/II-141-02/21-01/03266019296, ur. broj: 341-99-05/3-21-3745, broj: 133558 od 22. rujna 2021. u predmetu broj: Usl-1404/2021 u roku od tri (3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Područni ured u Vukovaru dužan je donijeti odluku u ponovljenom postupku u povodu rješenja Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Središnje službe klasa: UP/II-141-02/21-01/03266019296, ur. broj: 341-99-05/3-21-3745, broj: 133558 od 22. rujna 2021. kojim je poništeno rješenje Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Područnog ureda u Vukovaru broj: 64026 od 31. ožujka 2021. i u povodu rješenja Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Središnje službe klasa: UP/II-140-03/21-01/03266019296, ur. broj: 341-99-05/3-21-3746, broj: 133558 od 2. veljače 2022. kojim je poništeno rješenje Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Područnog ureda u Vukovaru broj: 64026 od 25. ožujka 2021. u daljnjem roku od jednog (1) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

IV. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavnih tužbi Dinki Cerić iz Vukovara, B. Jelačića 25, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 38.000,00 kuna.

V. Naknada iz točke IV. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

VI. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Cerić Dinka iz Vukovara (u daljnjem tekstu: podnositeljica) podnijela je 9. ožujka 2021. ustavne tužbe na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da joj je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje, Područnim uredom u Vukovaru (u daljnjem tekstu: HZMO, PU Vukovar) i Upravnim sudom u Osijeku, a u povodu upravnog postupka koji je prije 20 godina pokrenuo njezin suprug, pok. Dževad Cerić (preminuo 16. lipnja 2010.), radi ostvarivanja prava iz mirovinskog osiguranja, povrijeđeno ustavno pravo na donošenje odluke u razumnom roku, zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1.1. Presudom Visokog upravnog suda Republike Hrvatske broj: Usž-1/19-2 od 28. listopada 2020. uvažena je žalba podnositeljice i poništena presuda Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-603/18-9 od 25. rujna 2018. Točkom II. izreke poništeno je i rješenje Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje (u daljnjem tekstu: HZMO), Središnje službe klasa: UP/II-141-02/16-01/03266019296, urbroj: 341-99-05/3-16-007705 od 19. veljače 2018. i rješenje HZMO-a, PU Vukovar klasa: 141-02/13-01/03266019296, urbroj: 341-22-05/3-13-022291 od 23. studenoga 2013. Točkom III. izreke priznato je pok. Dževadu Ceriću pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad počevši od 22. listopada 2007., te je tuženiku (HZMO-u) naloženo donošenje rješenja o određivanju visine pripadajuće mirovine (točka IV. izreke) dok je točkom V. izreke odlučeno o troškovima upravnog spora.

Podnositeljica je predsjedniku Visokog upravnog suda podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, koji zahtjev je rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-15/20-5 od 17. studenoga 2020. odbijen.

Rješenjem Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Su-Gžzp I-1/21-2 od 15. siječnja 2021. odbijena je žalba podnositeljice te je potvrđeno rješenje predsjednika Visokog upravnog suda od 17. studenoga 2020.

Podnositeljica je u povodu tog rješenja podnijela ustavnu tužbu broj: U-IIIA-1357/2021.

1.2. Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-453/19-2 od 28. listopada 2020. uvažena je žalba podnositeljice i poništena presuda Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-899/18-6 od 14. studenoga 2018. Točkom II. izreke poništeno je i rješenje HZMO-a, Središnje službe klasa: UP/II-141-02/16-01/03266019296, urbroj: 341-99-05/3-16-007763 od 19. lipnja 2018. i rješenje HZMO-a, PU Vukovar klasa: 141-02/13-01/03266019296, urbroj: 341-22-05/3-13-022063 od 20. studenoga 2013. Točkom III. izreke priznato je pok. Dževadu Ceriću smanjenje radne sposobnosti počevši od 8. srpnja 1998. (u postotku opisanom u izreci presude) te je tuženiku (HZMO-u) naloženo donošenje rješenja kojim mu se priznaju pripadajuća prava navedena u točki III. izreke (točka IV. izreke) dok je točkom V. izreke odlučeno o troškovima upravnog spora.

Podnositeljica je predsjedniku Visokog upravnog suda podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, koji zahtjev je rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-16/20-5 od 17. studenoga 2020. odbijen.

Rješenjem Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-2/21-2 od 11. siječnja 2021. odbijena je žalba podnositeljice te je potvrđeno rješenje predsjednika Visokog upravnog suda od 17. studenoga 2020.

Podnositeljica je u povodu tog rješenja podnijela ustavnu tužbu broj: U-IIIA-1358/2021.

1.3. Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-454/19-2 od 28. listopada 2020. uvažena je žalba podnositeljice i poništena presuda Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-900/18-6 od 28. studenoga 2018. Točkom II. izreke poništeno je i rješenje HZMO-a, Središnje službe klasa: UP/II-141-02/15-01/03266019296, urbroj: 341-99-05/3-15-010766 od 20. lipnja 2018. i rješenje HZMO-a, PU Vukovar klasa: 141-02/13-01/03266019296, urbroj: 341-22-05/3-13-022289 od 21. studenoga 2013. Točkom III. izreke priznato je pok. Dževadu Ceriću pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad (u postotku opisanom u izreci presude) od 1. listopada 2000. te je tuženiku (HZMO-u) naloženo donošenje rješenja kojim mu se priznaju pripadajuća prava navedena u točki III. izreke (točka IV. izreke) dok je točkom V. izreke odlučeno o troškovima upravnog spora.

Visoki upravni sud u obrazloženju presude broj: Usž-454/19-2 od 28. listopada 2020. navodi da je poništio presudu Upravnog suda u Osijeku i sam riješio upravnu stvar i priznao pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad koja je prouzročena 30% bolešću zadobivenom u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a 70% bolešću izvan tih okolnosti, te je tuženiku naložio donošenje rješenja o određivanju pripadajuće mirovine. Ističe da je taj sud presudom broj: Usž-1/19-2 od 28. listopada 2020. poništio prvostupanjsku presudu Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-603/18-9 od 25. rujna 2018. i pok. suprugu podnositeljice priznao pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad s istim omjerom uzroka invalidnosti (vidi točku 1.1. ove odluke i str. 4. obrazloženja presude Visokog upravnog suda broj: Usž-454/19).

Podnositeljica je predsjedniku Visokog upravnog suda podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, koji zahtjev je rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-17/20-5 od 17. studenoga 2020. odbijen.

Rješenjem Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-3/21-2 od 15. siječnja 2021. odbijena je žalba podnositeljice te je potvrđeno rješenje predsjednika Visokog upravnog suda od 17. studenoga 2020.

Podnositeljica je u povodu tog rješenja podnijela ustavnu tužbu broj: U-IIIA-1359/2021.

1.4. Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-873/19-2 od 28. listopada 2020. uvažena je žalba podnositeljice i poništena presuda Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-901/18-8 od 30. studenoga 2018. Točkom II. izreke poništeno je i rješenje HZMO-a, Središnje službe klasa: UP/II-140-03/16-01/03266019296, urbroj: 341-99-05/3-16-000737 od 21. lipnja 2018. i rješenje HZMO-a, PU Vukovar klasa: 141-02/13-01/03266019296, urbroj: 341-22-05/3-13-022290 od 21. studenoga 2013. dok je točkom III. izreke odlučeno o troškovima upravnog spora.

Visoki upravni sud u obrazloženju presude broj: Usž-873/19-2 od 28. listopada 2020. navodi da je taj sud presudom broj: Usž-454/19-2 od 28. listopada 2020. poništio rješenje tuženika (HZMO-a) od 20. lipnja 2018. i naprijed navedeno rješenje Područne službe od 21. studenoga 2013. te je pok. suprugu podnositeljice počevši od 1. listopada 2000. priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad uzrok koje je 30% bolest nastala u vezi s sudjelovanjem u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a 70% bolest izvan navedenih okolnosti i naložio tuženiku (HZMO-u) određivanje mirovine u skladu s navedenim uzrokom invalidnosti pa je stoga u ovom predmetu poništeno osporeno rješenje i prvostupanjsko rješenje.

Sud dalje navodi da s obzirom da o utvrđenom uzroku invalidnosti profesionalne nesposobnosti za rad pok. supruga podnositeljice ovisi i visina mirovine, u postupku nakon ove presude tuženik (HZMO) će nakon što donese rješenje o izvršenju ove presude broj: Usž-454/19-2 od 28. listopada 2020. donijeti odluku u ovoj upravnoj stvari. Ističe da je taj sud presudom broj: Usž-1/19-2 od 28. listopada 2020. poništio prvostupanjsku presudu Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-603/18-9 od 25. rujna 2018. i pok. suprugu podnositeljice priznao pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad s istim omjerom uzroka invalidnosti (vidi točke 1.1. i 1.3. ove odluke te str. 3. obrazloženja presude Visokog upravnog suda broj: Usž-873/19).

Podnositeljica je predsjedniku Visokog upravnog suda podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, koji zahtjev je rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-18/20-5 od 17. studenoga 2020. odbijen.

Rješenjem Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-4/21-2 od 11. siječnja 2021. odbijena je žalba podnositeljice te je potvrđeno rješenje predsjednika Visokog upravnog suda od 17. studenoga 2020.

Podnositeljica je u povodu tog rješenja podnijela ustavnu tužbu broj: U-IIIA-1360/2021.

1.5. Budući da se ustavne tužbe podnositeljice odnose na isti upravni postupak (pravo iz mirovinskog osiguranja), a koji postupak nije okončan, Ustavni sud je o ustavnim tužbama podnositeljice odlučio jednom odlukom.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljeni su spisi Upravnog suda u Osijeku brojevi: Usl-603/18, Usl-899/18, UsI-900/18, UsI-901/18 i Usl-1404/2021, Visokog upravnog suda brojevi: Usž-1/19, Usž-453/19, Usž-454/19 i Usž-873/19 i dio spisa i očitovanje HZMO-a, Središnje službe, Odjela za žalbe i upravne sporove od 10. veljače 2022.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Privremenim rješenjem HZMO-a, Područne službe Osijek, broj: 36119 od 30. srpnja 1998. pok. Dževadu Ceriću priznato je pravo na zaposlenje na poslu administrativni radnik uz ograničenje od 8. srpnja 1998. zbog smanjenja radne sposobnosti zbog bolesti u svezi s člankom 2. stavkom 4. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine« broj 108/96.; u daljnjem tekstu: ZOPHBDR) uz utvrđenje da mu pripada naknada od 4.074,46 kn jer je to plaća pripadnika gardijske postrojbe Oružanih snaga Republike Hrvatske istog čina i ustrojbenog mjesta (vojnik). Naknada se isplaćuje dok se ne donese konačno rješenje.

3.1. Privremenim rješenjem HZMO-a, Područne službe Osijek broj: 44432 od 24. siječnja 2001. pok. Dževadu Ceriću priznato je od 8. srpnja 1998. pravo na zaposlenje s punim radnim vremenom na poslu administrativni radnik uz ograničenje uz naknadu za vrijeme čekanja zaposlenja od 4.076,46 kn zbog smanjenja radne sposobnosti kojoj je uzrok bolest u zatočeništvu u svezi s člankom 2. stavkom 4. ZOPHBDR-a, te je određeno da će se rješenje o visini invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad donijeti naknadno.

3.2. Pok. Dževad Cerić podnio je žalbu 20. veljače 2001. protiv rješenja HZMO-a, Područne službe Osijek broj: 44432 od 24. siječnja 2001.

3.3. Privremenim rješenjem HZMO-a, Područne službe Osijek broj: 11132 od 19. ožujka 2001. pok. Dževadu Ceriću priznato je od 1. listopada 2000. pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad.

3.4. Pok. Dževad Cerić podnio je žalbu 10. travnja 2001. protiv privremenog rješenja HZMO-a, Područne službe Osijek broj: 11132 od 19. ožujka 2001.

3.5. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 14. lipnja 2001. odbijena je žalba pok. Dževada Cerića izjavljena protiv rješenja HZMO-a, Područne službe Osijek od 24. siječnja 2001.

3.6. Pok. Dževad Cerić 11. studenoga 2002. uputio je ­HZMO-u, Područnoj službi Osijek (pročelniku) podnesak kojim moli rješavanje njegovog predmeta jer kao bivši ratni zarobljenik srpskih koncentracijskih logora za vrijeme Domovinskog rata i s dijagnozom PTSP-a sa svojom četveročlanom obitelji živi od 516,70 kn privremene mirovine.

3.7. Pročelnik HZMO-a, Područne službe Osijek u dopisu broj: 44432 od 14. studenoga 2002. navodi da je predmet pok. Dževada Cerića 14. rujna 2002. poslan Upravnom sudu u Zagrebu radi donošenja odluke u povodu tužbe.

3.8. Presudom Upravnog suda u Zagrebu od 14. prosinca 2005. poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe klasa: 140-1/01-01, urbroj: 341-99-03/1-01/006596 od 14. lipnja 2001. Povjerenstvo je trebalo ocijeniti postoji li invalidnost i koji je uzrok odnosno koje bolesti su uzrok invalidnosti, a činjenice vezane uz status hrvatskog branitelja ne mogu biti predmet ispitivanja Povjerenstva. Navodi se da je potrebno ponovno zatražiti nalaz i mišljenje Povjerenstva te nakon toga ponovno zatražiti nalaz i mišljenje Stručnog tijela medicinskog vještačenja u mirovinskom i invalidskom osiguranju koje će ocijeniti zdravstveno stanje, a tuženo tijelo će utvrditi mogu li se bolesti pok. Dževada Cerića, koje je zadobio u zatočeništvu, podvesti pod članak 2. stavak 4. ZOPHBDR-a.

3.9. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 3. ožujka 2006., donesenim u izvršenju presude Upravnog suda u Zagrebu od 14. prosinca 2005. žalba pok. Dževada Cerića je uvažena i poništeno je rješenje HZMO-a, Područne službe Osijek od 24. siječnja 2001.

3.10. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 4. listopada 2006. pok. Dževadu Ceriću je od 1. listopada 2000. priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad kojoj je uzrok bolest. Tim rješenjem ukinuto je privremeno rješenje HZMO-a, Područne službe Osijek od 19. ožujka 2001. i navedeno je da se ono donosi u izvršenju rješenja HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 3. ožujka 2006.

3.11. Pok. Dževad Cerić podnio je žalbu 24. listopada 2006. protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 4. listopada 2006.

3.12. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 19. rujna 2007. žalba pok. Dževada Cerića je uvažena i poništeno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 4. listopada 2006. Predmet je vraćen na prvi stupanj da se sukladno presudi Upravnog suda u Zagrebu od 14. prosinca 2005. utvrdi radna sposobnost i njezin uzrok od 8. srpnja 1998.

3.13. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 26. listopada 2007. obustavljena je s danom 30. rujna 2007. najniža mirovina (koja je priznata rješenjem HZMO-a, Područne službe Vukovar od 4. listopada 2006., počevši od 1. listopada 2000.).

3.14. Pok. Dževad Cerić podnio je žalbu 14. prosinca 2007. protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 26. listopada 2007.

3.15. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 27. veljače 2008. pok. Dževadu Ceriću priznato je od 22. listopada 2007. pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad kojoj je uzrok bolest 100%. Ovo rješenje doneseno je u izvršenju rješenja HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 19. rujna 2007.

3.16. Pok. Dževad Cerić podnio je žalbu 1. travnja 2008. protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 27. veljače 2008.

3.17. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 15. prosinca 2008. odbijena je žalba pok. Dževada Cerića izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 27. veljače 2008. (kojim mu je od 22. listopada 2007. priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad, uzrok koje je bolest koja nije u svezi sa ZOPHBDR-om).

3.18. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 16. prosinca 2008. uvažena je žalba te je poništeno rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 26. listopada 2007. kojim je s danom 30. rujna 2007. obustavljena isplata najniže mirovine. Poništeno je iz formalnih razloga, jer je rješenjem HZMO-a, Središnje službe od 19. rujna 2007. poništeno rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 4. listopada 2006. kojim je od 1. listopada 2000. priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad, a u izvršenju rješenja od 19. rujna 2007. doneseno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 27. veljače 2008. kojim je od 22. listopada 2007. priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad.

3.19. Presudom Visokog upravnog suda od 4. travnja 2012. poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 15. prosinca 2008. (kojim je odbijena žalba izjavljena protiv rješenja HZMO-a, Područne službe u Vukovaru od 27. veljače 2008.), a kojim se pok. Dževadu Ceriću od 22. listopada 2007. priznaje pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad u iznosu od 1.188,32 kn. Prvostupanjsko rješenje doneseno je u izvršenju rješenja HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 19. rujna 2007.

3.20. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 18. listopada 2013. donesenim u izvršenju presude Visokog upravnog suda od 4. travnja 2012. žalba pok. Dževada Cerića je uvažena i poništeno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 27. veljače 2008. kojim je od 22. listopada 2007. priznato pravo na invalidsku mirovinu. Predmet je vraćen na prvi stupanj (HZMO, PU Vukovar) radi donošenja novog rješenja.

3.21. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 20. studenoga 2013., donesenog u izvršenju rješenja HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 18. listopada 2013., osiguraniku se zbog bolesti nastalog smanjenja radne sposobnosti priznaje pravo na zaposlenje s punim radnim vremenom na poslu administrativni radnik uz ograničenje, uz naknadu za vrijeme čekanja zaposlenja od 4.076,46 kn. Rješenje o visini invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad donijet će se naknadno, a do tada će mu se isplaćivati zajamčena svota naknade.

3.22. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 21. studenoga 2013. priznaje se od 1. listopada 2000. pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad te je određena najniža mirovina kao povoljnija. Tim rješenjem ukinuto je rješenje HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 20. studenoga 2013. Rješenje je doneseno u izvršenju rješenja HZMO-a, Središnje službe od 3. ožujka 2006.

3.23. Rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 22. studenoga 2013. doneseno je u izvršenju rješenja HZMO-a, Središnje službe od 18. listopada 2013.

3.24. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 23. studenoga 2013. osiguraniku kod kojeg je zbog bolesti nastala opća nesposobnost za rad priznaje se od 22. listopada 2007. pravo na invalidsku mirovinu u iznosu od 1.188,32 kn.

3.25. Podnositeljica je 19. prosinca 2013. protiv gore navedenih rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 20., 21., 22. i 23. studenoga 2013. podnijela žalbe.

3.26. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 13. siječnja 2014. žalba podnositeljice izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 22. studenoga 2013. odbačena je kao nepravodobna.

3.27. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 11. siječnja 2014. žalba podnositeljice izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 20. studenoga 2013. odbačena je kao nepravodobna.

3.28. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 12. siječnja 2014. odbačena je žalba podnositeljice izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 21. studenoga 2013. kao nepravodobna.

3.29. Rješenjem HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 14. siječnja 2014. odbačena je žalba podnositeljice izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 23. studenoga 2013. kao nepravodobna.

3.30. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 21. travnja 2015. pod točkom I. poništava se rješenje PU Vukovar od 11. siječnja 2014. (nepravodobna žalba) i pod točkom II. odbija se žalba protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 20. studenoga 2013.

3.31. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 22. travnja 2015. pod točkom I. poništava se rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 12. siječnja 2012. (nepravodobna žalba) i pod točkom II. odbija se žalba protiv rješenja PU Vukovar od 21. studenoga 2013.

3.32. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 23. travnja 2015. pod točkom I. poništava se rješenje PU Vukovar od 13. siječnja 2012. (nepravodobna žalba) i pod točkom II. odbija se žalba protiv rješenja PU Vukovar od 22. studenoga 2013.

3.33. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 24. travnja 2015. pod točkom I. poništava se rješenje PU Vukovar od 14. siječnja 2012. (nepravodobna žalba) i pod točkom II. odbija se žalba protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 23. studenoga 2013.

3.34. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-1066/15 od 26. listopada 2015. poništena je točka II. rješenja HZMO-a, Središnje službe od 22. travnja 2015.

3.35. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-1067/15 od 7. siječnja 2016. poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe od 23. travnja 2015. jer nije postupljeno prema presudi Visokog upravnog suda.

3.36. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-1065/15 od 28. rujna 2016. poništena je točka II. rješenja HZMO-a, Središnje službe od 21. travnja 2015. i predmet se vraća na ponovni postupak. Sud navodi da nije postupljeno po presudi Visokog upravnog suda odnosno da nije utvrđeno je li uzrok invalidnosti nastao pod okolnostima koje u vidu ima članka 15. ZOPHBDR-a.

3.37. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-1068/15 od 28. rujna 2016. poništena je točka II. rješenja HZMO-a, Središnje službe od 24. travnja 2015. i predmet se vraća na ponovni postupak. Sud navodi da nije postupljeno po shvaćanju iz presude Visokog upravnog suda.

3.38. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 19. veljače 2018., donesenim u izvršenju presude Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-1068/15 od 28. rujna 2016., ponovno je odbijena žalba podnositeljice izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 23. studenoga 2013.

3.39. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 19. lipnja 2018., donesenim u izvršenju presude Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-1065/15-6 od 28. rujna 2016., ponovno je odbijena žalba podnositeljice izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 20. studenoga 2013.

3.40. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 20. lipnja 2018., donesenim u izvršenju presude Upravnog suda u Osijeku od 26. listopada 2015., ponovno je odbijena žalba podnositeljice izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 21. studenoga 2013.

3.41. Rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 21. lipnja 2018., donesenim u izvršenju presude Upravnog suda u Osijeku od 7. siječnja 2016., pod točkom I. poništeno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 13. siječnja 2014., dok je točkom II. odbijena žalba izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 22. studenoga 2013.

3.42. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-603/18 od 25. rujna 2018. poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe od 19. veljače 2018. kojim je odbijena žalba protiv rješenja PU Vukovar od 23. studenoga 2013., kojim je od 22. listopada 2007. pok. Dževadu Ceriću priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad i rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 23. studenoga 2013., te je točkom III. naredio da se u roku 30 dana od pravomoćnosti presude donese rješenje o pravu na invalidsku mirovinu i iznosu mirovine, a primjenom odredbi ZOPHBDR-a.

3.43. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-899/18 od 14. studenoga 2018. poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe od 19. lipnja 2018. (kojim je odbijena žalba protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 20. studenoga 2013.) te je predmet vraćen na ponovni postupak. Navedeno je da u ponovljenom postupku ponovno nije postupljeno po pravnom shvaćanju suda.

3.44. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-900/18 od 28. studenoga 2018. poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe od 20. lipnja 2018. (kojim je odbijena žalba protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 21. studenoga 2013., kojim je od 1. listopada 2000. pok. Dževadu Ceriću priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad kojoj je uzrok bolest koja nije u svezi sa ZOPHBDR-om) jer ponovno nije postupljeno po presudi Upravnog suda.

3.45. Presudom Upravnog suda u Osijeku broj: Usl-901/18 od 30. studenoga 2018. poništena je točka II. izreke rješenja HZMO-a, Središnje službe od 21. lipnja 2018. (kojim je odbijena žalba izjavljena protiv rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 22. studenoga 2013. kojom je s danom 30. rujna 2007. obustavljena isplata najniže mirovine) i predmet je vraćen na ponovni postupak.

3.46. Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-453/19 od 28. listopada 2020. poništena je presuda Upravnog suda u Osijeku od 14. studenoga 2018., poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe od 19. lipnja 2018., poništeno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 20. studenoga 2013., te je pod točkom III. osiguraniku (pok. Dževadu Ceriću) kod kojeg je zbog bolesti 30% nastale u vezi s obranom suvereniteta Republike Hrvatske, a 70% nastale izvan navedenih okolnosti nastalo smanjenje radne sposobnosti priznato od 8. srpnja 1998. pravo na zaposlenje s punim radnim vremenom, te je pod točkom IV. naloženo tuženiku da u roku od 30 dana po primitku presude donese rješenje kojim će se od 8. srpnja 1998. priznati pripadajuća prava u vezi s pravom na zaposlenje pok. Dževada Cerića.

3.47. Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-454/19 od 28. listopada 2020. poništena je presuda Upravnog suda u Osijeku od 28. studenoga 2018., poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe od 20. lipnja 2018., poništeno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 21. studenoga 2013. i pod točkom III. priznato je pok. Dževadu Ceriću od 1. listopada 2000. pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad uzrok koje je 30% bolest u vezi sa sudjelovanjem u obrani suvereniteta Republike Hrvatske i 70% bolest izvan tih okolnosti, te pod IV. naloženo tuženiku da u roku od 30 dana od pravomoćnosti presude donese rješenje kojim će od 1. listopada 2000. odrediti pripadajuću visinu mirovine.

3.48. Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-1/19 od 28. listopada 2020. poništena je presuda Upravnog suda u Osijeku od 25. rujna 2018., poništeno je rješenje HZMO-a, Središnje službe od 19. veljače 2018., poništeno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 23. studenoga 2013. i pod točkom III. priznato je pok. Dževadu Ceriću od 22. listopada 2007. pravo na invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad uzrok koje je 30% bolest u vezi sa sudjelovanjem u obrani suvereniteta Republike Hrvatske i 70% bolest izvan tih okolnosti, te pod IV. naloženo je tuženiku da u roku od 30 dana od primitka presude donese rješenje kojim će od 22. listopada 2007. odrediti pripadajuću visinu mirovine.

3.49. Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-873/19 od 28. listopada 2020., poništena je presuda Upravnog suda u Osijeku od 30. studenoga 2018., poništena je točka II. izreke rješenja HZMO-a, Središnje službe od 21. lipnja 2018., poništeno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 22. studenoga 2013. te je predmet vraćen na ponovni postupak prvostupanjskom tijelu. U presudi je navedeno da će prvostupanjsko tijelo odluku o ovoj upravnoj stvari donijeti nakon što bude doneseno rješenje u izvršenju presude Visokog upravnog suda od 28. listopada 2020. broj: Usž-454/19-2.

3.50. U izvršenju presuda Visokog upravnog suda brojevi: Usž-873/19-2, Usž-453/19-2, Usž-1/19-2 i Usž-454/19-2 od 28. listopada 2020., doneseno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 31. ožujka 2021.

Podnositeljica je u povodu tog rješenja podnijela žalbu 28. travnja 2021. Navedeno rješenje HZMO-a, PU Vukovar od 31. ožujka 2021. poništeno je rješenjem HZMO-a, Središnje službe broj: 133558 od 22. rujna 2021. te je predmet vraćen prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak.

Protiv tog rješenja podnositeljica je 10. studenoga 2021. podnijela tužbu Upravnom sudu u Osijeku i predmet se vodi pod brojem Usl-1404/2021.

Vezano uz poništeno rješenja HZMO-a, PU Vukovar od 31. ožujka 2021. predmet se i dalje vodi pred tim prvostupanjskim tijelom te u trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi nije okončan.

3.51. U izvršenju presuda Visokog upravnog suda brojevi: Usž-873/19-2, Usž-453/19-2, Usž-1/19-2 i Usž-454/19-2 od 28. listopada 2020., doneseno je rješenje HZMO-a, PU Vukovar broj: 64026 od 25. ožujka 2021.

Podnositeljica je protiv tog rješenja podnijela žalbu 28. travnja 2021. koja žalba je prihvaćena rješenjem HZMO-a, Središnjeg ureda broj: 133558 od 2. veljače 2022. kojim je poništeno rješenje HZMO-a, PU Vukovar i predmet je vraćen HZMO-u, PU Vukovar radi donošenja novog rješenja. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi novo rješenje nije doneseno.

3.52. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak se vodi pred HZMO-om, PU Vukovar i Upravnim sudom u Osijeku pod brojem Usl-1404/2021.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSuda/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNIH TUŽBI

6. U odnosu na dopuštenost ustavne tužbe zbog dugotrajnosti upravnog postupka i upravnog spora Ustavni sud izrazio je stajališta u odluci broj: U-IIIA-4885/2005 od 20. lipnja 2007. (»Narodne novine« broj 67/07.) i rješenju broj: U-IIIA-1527/2013 od 7. veljače 2017. (»Narodne novine« broj 29/17.).

U odluci broj: U-IIIA-4885/2005 Ustavni sud izrazio je sljedeća stajališta:

»4.2. Ustavni sud ocjenjuje, međutim, da sredstva pravne zaštite protiv šutnje administracije vrlo često nisu djelotvorna za ubrzanje samih upravnih postupaka, što jasno pokazuje upravna praksa u Republici Hrvatskoj, pa se i dosadašnje pravno stajalište Ustavnog suda u tom pitanju mora promijeniti.

Ustavni sud stoga utvrđuje da i neaktivnošću, odnosno neučinkovitošću tijela državne uprave, drugih državnih tijela i pravnih osoba s javnim ovlastima, kad u upravnim stvarima odlučuju o pravima, obvezama ili pravnim interesima stranaka u upravnom postupku, promatranom zajedno s trajanjem započetog upravnog spora, može doći do povrede članka 29. stavka 1. Ustava i članka 6. stavka 1. Konvencije u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu odlučivanja o pravima i obvezama stranaka. Trajanje samog upravnog spora pred Upravnim sudom Republike Hrvatske, naime, ne pokazuje stvarno trajanje ‘spornog’ razdoblja odlučivanja o konkretnoj upravnoj stvari.

Stoga se ubuduće pri odlučivanju o eventualnoj povredi članka 29. stavka 1. Ustava i članka 6. stavka 1. Konvencije, u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu postupka, u obzir treba uzimati razdoblje trajanja upravnog spora zajedno s razdobljem trajanja prethodnog upravnog postupka u istoj upravnoj stvari, s tim da se ono računa od dana kada je nastao ‘spor’ u smislu članka 6. stavka 1. Konvencije.

(...)

Na kraju se posebno napominje da – u situacijama u kojima je moguće koristiti sredstva pravne zaštite protiv šutnje administracije – Ustavni sud neće razmatrati duljinu ‘spornog’ dijela prethodno okončanog upravnog postupka ako se podnositelji izrijekom ne pozovu na njegovo nerazumno trajanje i ujedno ne dokažu da su u tom postupku koristili sredstva pravne zaštite protiv šutnje administracije. ...

(...)

4.3. Od prethodne pravne situacije treba razlikovati onu kod koje na nerazumnu duljinu odlučivanja o pravima, obvezama ili pravnim interesima stranaka u upravnim i upravnosudskim postupcima utječe činjenica što Upravni sud Republike Hrvatske i više puta vraća upravnu stvar na ponovni upravni postupak, najčešće zbog nepotpuno ili pogrešno utvrđenih činjenica. Takva upravna i upravnosudska praksa ukazuju na bitne nedostatke u sustavu postupovnog upravnog prava u Republici Hrvatskoj.

Budući da ni žalba ni tužba zbog šutnje administracije nisu namijenjene za ispravljanje tih nedostataka niti se tim pravnim sredstvima oni mogu ispraviti, Ustavni sud zaključuje da pravna sredstva namijenjena zaštiti protiv šutnje administracije sama po sebi ne predstavljaju djelotvorno domaće pravno sredstvo za navedene situacije.«

7. Podnositeljica je predsjedniku Visokog upravnog suda podnijela četiri zahtjeva za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, koji zahtjevi su rješenjima predsjednika Visokog upravnog suda brojevi: Su-Uzp I-15/20-5, Su-Uzp I-16/20-5, Su-Uzp I-17/20-5 i Su-Uzp I-18/20-5 od 17. studenoga 2020. odbijeni.

7.1. Rješenjima Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-1/21-2 i Su-Gžzp I-3/21-2 od 15. siječnja 2021., te broj: Su-Gžzp I-2/21-2 i Su-Gžzp I-4/21-2 od 11. siječnja 2021., odbijene su žalbe podnositeljice i potvrđena su rješenja predsjednika Visokog upravnog suda od 17. studenoga 2020.

7.2. Uvidom u spis predmeta (vidi točke 3. – 3.52. ove odluke) utvrđeno je da je Visoki upravni sud presudama od 28. listopada 2020. poništio presude Upravnog suda u Osijeku, drugostupanjskog i prvostupanjskog tijela i predmet vratio prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak. Isto tako je utvrđeno da je prvostupanjsko tijelo postupajući po presudi Visokog upravnog suda u ponovljenom postupku donijelo nova rješenja koja je drugostupanjsko tijelo poništilo i vratilo na ponovni postupak prvostupanjskom tijelu.

8. U skladu s citiranim stajalištem Ustavnog suda, jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka. Uvažavajući činjenicu da je u konkretnom slučaju u više navrata došlo do poništavanja upravnog akta i vraćanja predmeta na ponovni postupak te da se podnositeljica koristila sredstvom za ubrzavanje upravnog postupka, te da je postupak (spor) u ovoj pravnoj stvari još uvijek u tijeku, Ustavni sud utvrđuje da su ustavne tužbe u konkretnom slučaju dopuštene te će razmotriti njihovu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNIH TUŽBI

9. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositeljice i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositeljicu.

1) Duljina upravnog i sudskog postupka

10. U skladu s praksom Ustavnog suda (stajališta izražena u odluci broj: U-IIIA-4885/2005) potrebno je sagledati ukupno trajanje upravnog i upravnosudskog postupka zajedno.

U konkretnom slučaju pok. suprug podnositeljice je 20. veljače 2001. podnio žalbu protiv rješenja HZMO-a, Područne službe Osijek broj: 44432 od 24. siječnja 2001. i tada je nastao »spor« u smislu članka 29. stavka 1. Ustava (vidi t. 12. obrazloženja odluke broj: U-IIIA-1258/2017, »Narodne novine« broj 85/17.). Stoga, postupak traje od 20. veljače 2001. do dana donošenja ove odluke (4. svibnja 2022.). Dakle, postupak u konkretnom slučaju ukupno traje dvadeset jednu (21) godinu, dva (2) mjeseca i četrnaest (14) dana.

2) Složenost upravnog predmeta

11. Ustavni sud utvrdio je da je u konkretnom slučaju riječ o složenom predmetu (vidi točke 3. – 3.52. obrazloženja ove odluke).

3) Postupanje nadležnih upravnih tijela i sudova

12. Postupak se u razmatranom razdoblju po peti puta vodi pred prvostupanjskim upravnim tijelom, dok se trenutno po treći puta vodi pred Upravnim sudom u Osijeku, pred Visokim upravnim sudom vodio se dva puta, a zadnji put su presudama tog suda od 28. listopada 2020. predmeti podnositeljice vraćeni prvostupanjskom tijelu na ponovni postupak koji nije okončan, stoga, Ustavni sud uzimajući u obzir utvrđenja iz točki 3. – 3.52. obrazloženja ove odluke utvrđuje da se upravni postupak nije vodio sukladno načelu učinkovitosti. Ovdje osobito treba istaknuti da je suprug podnositeljice Dževad Cerić preminuo 16. lipnja 2010. te nije uspio dočekati ostvarivanje svojih prava iz ovog upravnog postupka pokrenutog za svog života još 1999. godine.

U trenutku odlučivanja o ustavnim tužbama predmet se nakon presuda Visokog upravnog suda od 28. listopada 2020. ponovno vodi pred prvostupanjskim upravnim tijelom i Upravnim sudom u Osijeku.

4) Ponašanje podnositeljice ustavnih tužbi

13. Podnositeljica, a prethodno i njezin pok. suprug nisu pridonijeli duljini postupka. Štoviše, kao stranke u postupku bili su aktivni i pokazali su brigu za predmet spora.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

14. Ustavni sud utvrđuje da postupak (upravni i sudski) ukupno traje nerazumno dugo – više od dvadeset jednu (21) godinu i još uvijek nije okončan. Imajući u vidu duljinu trajanja postupka, kao i okolnost da je upravni postupak i dalje u tijeku te da se radi o pravu koje je od osobite važnosti za podnositeljicu (pravo iz mirovinskog osiguranja), Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljici povrijeđeno ustavno pravo na pošteno suđenje u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu postupka, a koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog Upravnom sudu
 u Osijeku i HZMO-u, PU Vukovar

15. Utvrdivši da su ustavne tužbe osnovane, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama I., II. i III. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Upravnog suda u Osijeku dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku osam (8) dana od dana njene otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predstojnica HZMO-a, PU Vukovar dužna dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku osam (8) dana od dana njene otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki III. izreke ove odluke.

16. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u točkama IV. i V. izreke ove odluke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade, zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

17. Objava ove odluke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka VI. izreke).

|  |  |
| --- | --- |
| Broj: | U-IIIA-1357/2021 |
|  | U-IIIA-1358/2021 |
|  | U-IIIA-1359/2021 |
|  | U-IIIA-1360/2021 |
| Zagreb, 4. svibnja 2022. | |

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.