## Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja

### NN 28/2002 (21.3.2002.), Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja

# Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje

623

Na osnovi članka 132. Zakona o zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«
broj 94/01.) i članka 19. Statuta Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje
(»Narodne novine« broj 16/02.), Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje na 4. sjednici održanoj 14. ožujka 2002. godine donijelo je

## Pravilnik

### o pravima, uvjetima i naČinu ostvarivanja prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuju se, u skladu s odredbama Zakona o zdravstvenom
osiguranju (u daljnjem tekstu: Zakon), prava i obveze iz osnovnog zdravstvenog
osiguranja osiguranih osoba Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (u
daljnjem tekstu: Zavod), te uvjeti i način njihovog ostvarivanja.

Članak 2.

Osiguranom osobom Zavoda (u daljnjem tekstu: osigurana osoba) smatra se
osoba kojoj je na način propisan Zakonom i ovim Pravilnikom utvrđen status
osiguranika, odnosno osigurane osobe.

Članak 3.

Osiguranoj osobi osiguravaju se prava iz osnovnog zdravstvenog
osiguranja u opsegu, na način i pod uvjetima propisanim Zakonom, drugim
propisima, ovim Pravilnikom te drugim općim aktima Zavoda.

II. UTVRĐIVANJE STATUSA OSIGURANE OSOBE

Članak 4.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod.

Danom utvrđenog statusa osigurane osobe, osigurana osoba stječe prava i
obveze iz osnovnog zdravstvenog osiguranja.

Osobi, kojoj Zavod utvrdi status osigurane osobe, izdaje se iskaznica
osnovnog zdravstvenog osiguranja (u daljnjem tekstu: iskaznica) čiji je oblik,
sadržaj, način izdavanja i korištenja propisan općim aktom Zavoda.

Općim aktom Zavoda propisuje se u kojim se slučajevima osobi kojoj je
utvrđen status osigurane osobe ne izdaje iskaznica.

Članak 5.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod na osnovi prijave na osnovno zdravstveno
osiguranje (prijava na osiguranje, prijava o promjeni osiguranja i odjava s
osiguranja) koju podnosi pravna ili fizička osoba na način propisan općim aktom
Zavoda.

Iznimno, ako Zavod u provedbenom postupku utvrdi da prav­na ili fizička
osoba nije u propisanom roku podnijela prijavu na osnovno zdravstveno
osiguranje, osobi će po službenoj dužnosti utvrditi status osigurane osobe.

Osobi, koja je zaposlena kod dva ili više poslodavaca, status
osiguranika utvrđuje se na osnovi prijave na osnovno zdravstveno osiguranje
pravne ili fizičke osobe – prvog podnosioca prijave i izdaje se jedna
iskaznica.

Ako Zavod prihvati prijavu iz stavke 1. ovog članka, izdaje osiguranoj
osobi iskaznicu, čime je postupak po prijavi okončan.

Ako Zavod iznimno po službenoj dužnosti utvrđuje status osigurane osobe,
o tome obvezno donosi pisano rješenje.

U vremenu od podnošenja prijave na zdravstveno osiguranje do dana
izdavanja iskaznice, kao i slučajevima kada se ne izdaje iskaznica, osigurana
osoba svoj status dokazuje kopijom ovjerene prijave na osnovno zdravstveno
osiguranje.

Ako Zavod ne prihvati podnijetu prijavu ili utvrdi status osigurane
osobe prema nekoj drugoj osnovi, o tome obvezno donosi pisano rješenje koje
dostavlja podnosiocu prijave i zainteresiranoj osobi.

Protiv rješenja iz stavke 5. i 7. ovog članka može se izjaviti žalba
Direkciji Zavoda.

Članak 6.

Pravna, odnosno fizička osoba obvezna je prijavu na osnovno zdravstveno
osiguranje dostaviti u roku od 15 dana od dana nastanka ili promjene okolnosti
na osnovi kojih se stječe, odnosno na osnovi kojih prestaje status osigurane
osobe.

Zavod u skladu s općim aktom utvrđuje datum stjecanja, od­nosno
prestanka statusa osigurane osobe Zavoda.

Članak 7.

Podnosilac prijave obvezan je uz prijavu na osnovno zdravstveno
osiguranje iz članka 5. ovog Pravilnika priložiti i odgo­varajuće dokaze kojima
se dokazuje zakonska osnova osiguranja na osnovi kojih se može steći status
osigurane osobe, a koji su propisani općim aktom Zavoda.

Članak 8.

Ako je stjecanje statusa osigurane osobe - člana obitelji osiguranika
uvjetovano uzdržavanjem osigurane osobe, smatra se da osiguranik uzdržava
osiguranu osobu ako ta osoba ispunjava uvjete propisane člankom 9. ovog
Pravilnika.

Ako je stjecanje statusa osigurane osobe - člana obitelji osiguranika
uvjetovano nesposobnošću za samostalan život i rad i potrebom uzdržavanja od
strane osiguranika, osigurane osobe moraju ispunjavati uvjete propisane člankom
9. i 10. ovog Pravilnika.

Članak 9.

Prema članku 8. stavci 1. ovog Pravilnika smatra se da osoba nema
prihoda dovoljnih za uzdržavanje:

1. ako uopće nema vlastitih prihoda

2. ako joj mjesečni prihod ne prelazi iznos od 18% prora­čunske osnovice
utvrđene Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za tekuću
godinu.

Pod prihodom iz stavke 1. ovog članka smatraju se sva primanja koja
osigurana osoba ostvari na ime dohotka od nesamostalnog rada, samostalne
djelatnosti, imovine i imovinskih prava, kapitala, osiguranja, te sva druga
primanja ostvarena prema posebnim propisima.

Pod dohotkom u smislu stavke 2. ovog članka smatra se: plaća ostvarena
kod poslodavca za rad u tuzemstvu i inozemstvu, mirovine i drugi dohodci iz
prijašnjih odnosa po osnovi rada, mirovine ostvarene u inozemstvu, dohodak od
obrtničke djelatnosti, slobodnih zanimanja, poljoprivrede i šumarstva i drugih
samostalnih djelatnosti, dohodak od zakupnina i najamnina, dohodak od
iznajmljivanja postelja, soba i apartmana putnicima i turistima, dohodak od
vremenski ograničenog ustupa autorskih prava, prava industrijskog vlasništva i
drugih imovinskih prava, dohodak od otuđenja i davanja na korištenje nekretnina
i imovinskih prava, dohodak od dividenda i udjela u dobiti i kamata i dohodak
po osnovi osiguranja života i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja.

Pod drugim primanjima
podrazumijeva se naknada za vrije­me privremene spriječenosti za rad
(bolovanje), naknade za porodni dopust, naknade zbog nezaposlenosti kao i druga
davanja ostvarena prema propisima o socijalnoj skrbi.

Pod ukupnim prihodom
osigurane osobe podrazumijeva se dohodak iz stavke 3. i druga primanja iz
stavke 4. ovoga članka umanjen za iznos poreza i prireza.

U prihod iz stavke 2. ovoga članka
ne uračunava se: pomoć za uzdržavanje, doplatak za pripomoć u kući, doplatak za
djecu, iznos koji na osnovi propisa o obiteljskim odnosima član obitelji plaća
za uzdržavanje druge osobe, pomoći za podmirenje troš­kova stanovanja i
doplatak za pomoć i njegu, ortopedski doplatak i osobna invalidnina ostvarena
prema propisima o socijalnoj skrbi i pravu hrvatskih branitelja iz Domovinskog
rata.

Članak 10.

Prema članku 8. stavci 2.
ovog Pravilnika smatra se da je osoba nesposobna za samostalan život i rad ako
je:

1. navršila 60 (žena),
odnosno 65 (muškarac) godina života

2. prema propisima o
mirovinskom osiguranju proglašena potpuno i trajno nesposobna za rad

3. prema propisima o
socijalnoj skrbi proglašena potpuno i trajno nesposobna za rad

4. prema ocjeni liječničkog
povjerenstva Zavoda ocijenjena nesposobnom za samostalan život i rad u trajanju
od najmanje godinu dana, ovisno o zdravstvenom stanju osobe.

Članak 11.

Ako je članu obitelji
osiguranika priznat status osigurane osobe na osnovi uzdržavanja, pravo na
osnovno zdravstveno osiguranje traje sve dok traje i uvjet uzdržavanja.

Uvjet uzdržavanja utvrđen
prema članku 9. ovog Pravilnika prestaje istekom godine dana od dana
priznavanja statusa osigurane osobe, te je osigurana osoba obvezna ponovno
dostaviti nadležnom područnom uredu Zavoda dokumentaciju kojom dokazuje uvjete
propisane člankom 9. ovog Pravilnika.

Pri utvrđivanju statusa
osigurane osobe iz članka 6. stavke 1. točke 3. i 4. Zakona, kao i u slučaju
djeteta bez roditelja koje osiguranik uzdržava iz članak 6. stavke 2. Zakona,
Zavod obvezno donosi pisano rješenje.

Osigurana osoba iz stavke 1.
ovog članka obvezna je prijaviti, u roku 15 dana, svaku promjenu koja bi bila
od utjecaja na uvjete uzdržavanja predviđene stavkom 2. ovog članka.

Članak 12.

Izvanbračni supružnik smatra
se članom obitelji u smislu članka 6. Zakona ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1. da je oboje supružnika dalo pisanu izjavu pod materijalnom i kaznenom
odgovornošću ovjerenu kod javnog bilježnika da žive u izvanbračnoj zajednici te
da niti jedno od njih nije u braku s trećom osobom

2. da prebivaju na istoj adresi najmanje godinu dana što dokazuju
potvrdom policijske uprave.

Članak 13.

Poljoprivrednici koji u Republici Hrvatskoj obavljaju poljoprivrednu
djelatnost kao jedino ili glavno zanimanje, poljopri­vred­nici koji su svoje
poljoprivredno zemljište dali u zakup i osobe koje su uzele poljoprivredno
zemljište u zakup, te članovi poljoprivrednog gospodarstva koji u okviru tog
gospodarstva obavljaju poljoprivrednu djelatnost kao jedino ili glavno
zanimanje i koji su prema toj osnovi obvezno osigurani na mirovinsko osiguranje
ne mogu steći status člana obitelji osiguranika u smislu članka 6. Zakona.

Članak 14.

Osigurana osoba kod koje su prestale okolnosti na osnovi kojih je stekla
status osigurane osobe, gubi taj status danom prestanka tih okolnosti.

Ako osigurana osoba iz stavke 1. ovog članka ima uvjete za utvrđivanje
statusa osigurane osobe po nekoj drugoj osnovi, Zavod će joj po službenoj dužnosti
utvrditi status osigurane osobe u Zavodu.

Ako kod osigurane osobe nisu prestale okolnosti na osnovi kojih je
stekla status osigurane osobe, ne može joj se osnovom njezinog zahtjeva
utvrditi prestanak statusa osigurane osobe u Zavodu ako joj se istovremeno ne
može utvrditi status osigurane osobe po nekoj drugoj osnovi.

III. PRAVA IZ OSNOVNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

1. Zdravstvena zaŠtita

Članak 15.

Osigurana osoba ostvaruje
pravo na zdravstvenu zaštitu iz osnovnog zdravstvenog osiguranja u utvrđenom
opsegu, na način i pod uvjetima propisanim Zakonom, posebnim propisima, među­državnim
ugovorima, ovim Pravilnikom i drugim općim aktima Zavoda.

Osigurana osoba pravo na
zdravstvenu zaštitu iz stavke 1. ovog članka ostvarujeputem primarne,
specijalističko-konzilijarne i bolničke zdravstvene zaštite s odgovarajućom
medicinskom rehabilitacijom.

Osim zdravstvene zaštite iz
stavke 2. ovoga članka, pod uvjetima iz stavke 1. ovoga članka, osigurana osoba
ima pravo u skladu s općim aktom Zavoda i na:

– ortopedska i druga pomagala

– stomatološko-protetsku pomoć
i stomatološko-protetske nadomjestke

– lijekove s Liste lijekova
Zavoda

– korištenje zdravstvene zaštite
u inozemstvu.

Članak 16.

Osigurana osoba ostvaruje
pravo na zdravstvenu zaštitu iz osnovnog zdravstvenog osiguranja na području
Republike Hrvat­ske u zdravstvenim ustanovama i kod zdravstvenih radnika
privatne prakse s kojima je Zavod sklopio ugovor o provođenju zdrav­stvene zaštite
(u daljnjem tekstu: ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni
radnik).

Članak 17.

Osigurana osoba ostvaruje
pravo na zdravstvenu zaštitu na teret sredstava Zavoda na osnovi važeće
iskaznice, odnosno na osnovi ovjerene kopije prijave na osnovno zdravstveno
osiguranje.

Članak 18.

Troškovi zdravstvene zaštite
terete sredstva Zavoda ako osigurana osoba ostvaruje tu zaštitu u ugovornoj
zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod ugovornog zdravstvenog radnika na način i
pod uvjetima propisanim ovim Pravilnikom i drugim općim aktima Zavoda.

Članak 19.

Osigurana osoba obvezna je
sudjelovati u pokriću razlike do pune vrijednosti prava na zdravstvenu zaštitu
iz članka 17. točke 2. do 6. Zakona ako te obveze nije oslobođena prema
odredbama Zakona i propisa donijetog na osnovi toga Zakona, što dokazuje
ispravom koju izdaje Zavod, odnosno ako nije dopunsko osigurana za tu razliku
prava.

Članak 20.

Kada ugovorna zdravstvena
ustanova ili ugovorni zdravstveni radnik nisu u mogućnosti pružiti osiguranoj
osobi potrebnu zdravstvenu zaštitu, obvezni su poduzeti sve mjere u svrhu pružanja
hitne medicinske pomoći i upućivanja osigurane osobe u najbližu ugovornu
zdravstvenu ustanovu koja je u mogućnosti osiguranoj osobi pružiti potrebnu
zdravstvenu zaštitu.

Članak 21.

Osigurana osoba obvezna je
prilikom ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu postupati u skladu sa
savjetima i uputama zdravstvenog radnika koji joj pruža zdravstvenu zaštitu.

Članak 22.

Osiguranik Zavoda koji ima
prebivalište na području druge države, ostvaruje zdravstvenu zaštitu u
ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod ugovornog zdravstvenog radnika
koji su najbliži njegovom mjestu rada, ako to nije drukčije uređeno međudržavnim
ugovorom.

1.1. Primarna zdravstvena zaštita

Članak 23.

Mjere primarne zdravstvene zaštite
utvrđene Zakonom o zdrav­stvenoj zaštiti i programom mjera zdravstvene zaštite
provode doktori medicine, specijalisti: opće medicine, školske medicine,
pedijatri, ginekolozi, epidemiolozi, te doktori stomatologije i magistri
farmacije, **s**a svojim suradnicima.

Članak 24.

Osigurana osoba bira doktora
primarne zdravstvene zaštite (u daljnjem tekstu: izabrani doktor), u pravilu,
prema mjestu stanovanja kod najbliže ugovorne zdravstvene ustanove ili
ugovornog zdravstvenog radnika na način kako je to propisano općim aktom
Zavoda.

Članak 25.

Osigurana osoba mjere
primarne zdravstvene zaštite u skladu sa Zakonom o zdravstvenoj zaštiti, ostvaruje
kod izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite u okviru kojih izabrani
doktor obavlja i sljedeće poslove:

– utvrđuje kada je bolovanje
osiguranika nastupilo i prestalo u skladu sa Zakonom, ovim Pravilnikom i drugim
propisima

– određuje izolaciju
osigurane osobe ako postoji sumnja da se radi o zaraznoj bolesti

– određuje potrebu prijevoza
i vrstu prijevoznog sredstva za prijevoz osigurane osobe s obzirom na njezino
zdravstveno stanje i udaljenost odredišta

– ocjenjuje stupanj trudnoće
osiguranice radi određivanja porodnog dopusta i porođaja na osnovi nalaza i mišljenja
specijalista ginekologa

– utvrđuje potrebu izostanka
osiguranika s posla radi njege bolesnog člana obitelji, u skladu sa Zakonom

– daje mišljenje je li
bolovanje osiguranika svjesno prouz­ročeno, odnosno da li je ozdravljenje
namjerno sprječavano

– utvrđuje potrebu pratnje
bolesnika za vrijeme putovanja, te daje mišljenje o potrebi boravka pratioca za
vrijeme liječenja u drugom mjestu na području Republike Hrvatske

– daje prijedlog nadležnom
liječničkom povjerenstvu Zavoda u svezi sa stjecanjem prava na rad u skraćenom
radnom vremenu radi njege djeteta kojem je potrebna pojačana skrb i njega

– odobrava promjenu mjesta
boravka za vrijeme bolovanja osiguranika, ako bi promjena mjesta boravka
povoljno utjecala na brže ozdravljenje i osposobljavanje osiguranika za rad

– upućuje osiguranu osobu
osnovom njezinog prigovora s potrebnom dokumentacijom liječničkom povjerenstvu
Zavoda radi davanja ocjene, nalaza i mišljenja

– upućuje osiguranika liječničkom
povjerenstvu Zavoda radi utvrđivanja prava na bolovanje i duljine trajanja
bolovanja nakon proteka roka trajanja bolovanja iz propisa koji donosi ministar
nadležan za zdravstvo

– odlučuje o potrebi upućivanja
osiguranika na ocjenu invalidnosti, upućuje ga na potrebnu dijagnostičku obradu
te s kompletiranom medicinskom dokumentacijom upućuje osiguranika na ocjenu
invalidnosti

– obavlja i druge poslove u
svezi s ostvarivanjem prava na zdravstvenu zaštitu, odnosno prava iz osnovnog
zdravstvenog osiguranja u skladu sa sklopljenim ugovorom sa Zavodom.

1.1.1. Liječenje u kući osigurane osobe

Članak 26.

Osigurana osoba ima pravo na
liječenje u kući.

Liječenje u kući može se
provoditi kao:

– kućna posjeta izabranog
doktora, odnosno medicinske sestre iz tima izabranog doktora

– pružanje hitne medicinske
pomoći u kući osigurane osobe.

Liječenje u kući osigurane
osobe može se provoditi samo pod nazdorom izabranog doktora kada zdravstveno
stanje osigurane osobe zahtijeva takvo liječenje, a ne postoji potreba za bolničkim
liječenjem.

1.1.2. Zdravstvena njega u kući osigurane osobe

Članak 27.

Radi provođenja zdravstvene
zaštite, u pravilu, kroničnih bolesnika, izabrani doktor može predložiti provođenje
zdravstvene njege u kući osigurane osobe.

Suglasnost za provođenje
zdravstvene njege u kući osigurane osobe daje liječničko povjerenstvo Zavoda.

Zdravstvena njega u kući
osigurane osobe provodi se pod nadzorom izabranog doktora medicine primarne
zdravstvene zaš­tite.

Uvjeti i način ostvarivanja
prava na zdravstvenu njegu u kući osigurane osobe utvrđeni su općim aktom
Zavoda.

1.1.3. Patronažna zdravstvena skrb

Članak 28.

U okviru patronažne zdravstvene skrbi osiguranoj osobi pruža se stručna
pomoć i njega radi:

– praćenja stanja poslije
porođaja osiguranoj osobi – rodilji i novorođenom djetetu

– promicanja i očuvanja
zdravlja osigurane osobe

– praćenja i očuvanja
zdravlja osigurane osobe kod koje postoji povećani rizik za nastanak bolesti.

Patronažnu zdravstvenu skrb
provodi samostalno viša medicinska sestra u suradnji s doktorima primarne
zdravstvene zaštite pri ugovornim zdravstvenim ustanovama, odnosno ugovornim
zdravstvenim radnicima.

1.1.4. Hitna medicinska pomoć

Članak 29.

Osigurana osoba ostvaruje hitnu medicinsku pomoć, koja podrazumijeva pružanje
dijagnostičkih i terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne
opasnosti po život i zdravlje, bez uputnice kod najbližeg doktora primarne
zdravstvene zaštite prema mjestu stanovanja, odnosno mjestu gdje se osigurana
osoba zatekla u trenutku potrebe pružanja hitne medicinske pomoći, te u:

– hitnoj službi doma zdravlja

– ustanovi hitne medicinske pomoći

– hitnoj službi bolničke ustanove.

Osigurana osoba može ostvariti pravo na hitnu medicinsku pomoć i u kući
ako zbog prirode bolesti nije u mogućnosti ostvariti tu pomoć u zdravstvenoj
ustanovi.

U slučaju potrebe, a nakon pružene hitne medicinske pomoći doktor iz
stavke 1. ovog članka, koji je pružio hitnu medicinsku pomoć osiguranoj osobi,
obvezan je osigurati prijevoz osigurane osobe do bolničke zdravstvene ustanove.

1.1.5. Sanitetski prijevoz

Članak 30.

Osigurana osoba ostvaruje pravo na sanitetski prijevoz pod uvjetima i na
način propisan općim aktom Zavoda.

1.2. Specijalističko-konzilijarna zdravstvena zaštita

Članak 31.

Specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu osigurana osoba
ostvaruje u najbližoj ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod ugovornog
zdravstvenog radnika privatne prakse koji mogu pružiti traženu zdravstvenu
uslugu na osnovi uputnice koju izdaje izabrani doktor primarne zdravstvene zaštite:

– opće medicine

– pedijatar

– ginekolog

– stomatolog

– školske medicine.

O potrebi upućivanja na specijalističke preglede i dijag­nostičke,
odnosno terapijske postupke, osim izabranog doktora iz stavke 1. ovog članka
odlučuje idoktor specijalist epidemiolog.

Ako osigurana osoba želi specijalistički pregled ili dijag­nostičke,
odnosno terapijske postupke obaviti na području Republike Hrvatske u drugoj
ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod ugovornog zdravstvenog radnika
privatne prakse, a ne u najbližoj specijalističkoj ordinaciji koja može pružiti
traženu zdravstvenu uslugu, ostvaruje ih na osnovi izdane uputnice, s time da
nema pravo na naknadu troškova prijevoza.

Članak 32.

Specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu iz djelatnosti
medicinske rehabilitacije u kući osigurana osoba ostvaruje na način i pod
uvjetima utvrđenim općim aktom Zavoda.

Članak 33.

Izabrani doktor obvezan je uz uputnicu za specijalističko-konzilijarnu
zdravstvenu zaštitu priložiti povijest bolesti i sve nalaze obavljenih
specijalističkih pregleda, dijagnostičkih odnosno terapijskih postupaka.

Uputnica ima obilježje narudžbe za izvršenje traženog dijag­nostičkog,
odnosno terapijskog postupka.

Uputnica za specijalistički pregled vrijedi 30 dana od dana izdavanja
uputnice.

Članak 34.

Doktor specijalist nakon izvršenog dijagnostičkog, odnosno terapijskog
postupka obvezan je dostaviti izabranom doktoru nalaz i mišljenje o zdravstvenom
stanju osigurane osobe s uputama za daljnje liječenje.

Ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik
privatne prakse, koji su pružili specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštita,
obvezni su osiguranoj osobi izdati osobni račun.

Članak 35.

Nakon dobivenih nalaza o obavljenom dijagnostičkom, odnosno terapijskom
postupku, osigurana osoba obvezna je javiti se s nalazom svom izabranom doktoru
odmah, a najkasnije u roku tri dana.

1.3. Bolnička zdravstvena zaštita

Članak 36.

Bolničku zdravstvenu zaštitu osigurana osoba ostvaruje u ugovornim bolničkim
ustanovama na osnovi izdane uputnice za bolničko liječenje koju osiguranoj
osobi izdaje izabrani doktorprimarne zdravstvene zaštite ilidoktor
u službi hitne medicinske pomoći.

Bolničko liječenje osigurana osoba ostvaruje u najbližoj ugovornoj bolničkoj
ustanovi prema mjestu stanovanja koja može pružiti traženu uslugu, odnosno u
drugoj ugovornoj bolničkoj ustanovi u koju je uputi izabrani doktor u slučaju
iz članka 40. stavke 2. ovog Pravilnika.

Ako se osigurana osoba želi liječiti u drugoj ugovornoj bolničkoj
ustanovi na području Republike Hrvatske, a ne u onoj u koju je uputi izabrani
doktor, može to ostvariti na osnovi izdane uputnice, s time da nema pravo na
naknadu troškova prijevoza.

Članak 37.

Uputnica za bolničko liječenje obvezno mora sadržavati podatke iz članka
43. stavke 1. ovog Pravilnika.

Uz uputnicu iz stavke 1. ovog članka izabrani doktor primarne
zdravstvene zaštite obvezno mora priložiti cjelokupnu raspoloživu medicinsku
dokumentaciju.

Uputnica za bolničko liječenje vrijedi 30 dana od dana njezina
izdavanja.

Članak 38.

Bolničko liječenje osigurane osobe bolesne od kroničnih bolesti provodi
se u ugovornim specijalnim bolnicama za lije­če­nje duševnih bolesti, liječenje
kroničnih bolesti, liječenje bolesti osoba starije dobi, liječenje djece s
trajnim psihofizičkim smet­njama, te liječenje medicinskom rehabilitacijom.

Članak 39.

Pravo na bolničko liječenje medicinskom rehabilitacijom u ugovornoj
bolničkoj ustanovi osigurana osoba ostvaruje na osnovi uputnice izabranog
doktora ili kao nastavak bolničkog lije­čenja, na način i pod uvjetima utvrđenim
općim aktom Zavoda.

Članak 40.

Ugovorna bolnička ustanova obvezna je upućenu osiguranu osobu primiti na
liječenje ili radi provođenja dijagnostičkih, odnosno terapijskih postupaka u
najkraćem mogućem roku, a u slučajevima ugroženosti života, odmah.

Kada osiguranoj osobi na osnovi uputnice ugovorna bolnička ustanova nije
u mogućnosti osigurati potrebno bolničko liječenje u roku od 30 dana, doktor
bolničke ustanove obvezan je na uputnici navesti razloge nemogućnosti provođenja
bolničkog liječenja i upute izabranom doktoru u svezi s daljnjim postupkom, te
upisati datum kada je bolnička zdravstvena ustanova u mogućnosti primiti osiguranu
osobu na bolničko liječenje.

Članak 41.

Ugovorna bolnička ustanova obvezna je nakon obavljenog bolničkog liječenja
izdati osiguranoj osobi otpusno pismo i osobni račun.

Članak 42.

Osigurana osoba obvezna je javiti se s otpusnim pismom iz članka 41. ovog
Pravilnika osobno ili putem člana obitelji, odnosno treće osobe svom izabranom
doktoru odmah, a najkasnije u roku od tri dana.

Članak 43.

Uputnica iz članka 31. i 36. ovog Pravilnika je propisana tiskanica
Zavoda koja mora sadržavati:

1. puni naziv Zavoda

2. broj područnog ureda Zavoda osigurane osobe

3. broj područnog ureda Zavoda obveznika uplate doprinosa

4. broj osigurane osobe

5. oznaku osnove osiguranja

6. oznaku nositelja
osiguranja ili člana obitelji

7. rok valjanosti iskaznice

8. JMBG ili MB (matični broj
stranca)

9. oznaku države osiguranja
(za ino-osigurane osobe)

10. ime i prezime osigurane
osobe

11. broj obveze

12. oznaku serije i broja
uputnice

13. bar code

14. adresu stanovanja
osigurane osobe

15. šifru dijagnoze prema Međunarodnoj
klasifikaciji bolesti, ozljeda i uzroka smrti

16. šifru zdravstvene
ustanove ili ordinacije privatne prakse

17. šifru doktora

18. oznaku odnosi li se pravo
na zdravstvenu zaštitu na od­red­be članka 20. ili 110. Zakona

19. oznaku o sudjelovanju
osigurane osobe u troškovima zdravstvene zaštite

20. oznaku kategorije
osiguranja

21. broj iskaznice
zdravstveno osigurane osobe

22. spol osigurane osobe

23. državu osiguranja

24. naziv: »UPUTNICA ZA«

25. šifru djelatnosti za A
specijalistički pregled

26. šifru djelatnosti za B
bolničko liječenje

27. šifru djelatnosti za C
dijagnostičku pretragu

28. šifru djelatnosti za D
ambulantno liječenje

29. naziv zdravstvene
ustanove – ordinacije u koju se osiguranu osobu upućuje i mjesto

30. uputnu dijagnozu

31. oznaku vrste zdravstvene
zaštite koju se uputnicom traži

32. oznaku da li se uz
uputnicu prilaže povijest bolesti

33. oznaku da li se uz
uputnicu prilažu dijagnostički nalazi

34. mjesto i datum izdavanja
uputnice

35. potpis i faksimil izabranog
doktora

36. pečat zdravstvene
ustanove, odnosno ordinacije doktora medicine privatne prakse.

Podatke navedene iz stavke 1.
točke 2. do 11. ovog članka na tiskanicu uputnice unosi se pretiskom sa
iskaznice osigurane osobe, odnosno upisom podatka iz dokumenta koji zamjenjuje
iskaznicu, a ostale podatke čitljivo tintom ili kemijskom olovkom plave ili
crne boje, odnosno kompjuterskim upisom, osim točke 35. i 36.

Članak 44.

Tiskanica uputnice je formata A-5 (21 cm x 14,5 cm) i sas­tav­ni je dio
ovog Pravilnika.

1.4. Ortopedska i druga pomagala

Članak 45.

Osigurana osoba ostvaruje pravo na ortopedska i druga pomagala pod
uvjetima i na način propisan Zakonom, posebnim propisima i općim aktom Zavoda.

1.5. Stomatološko-protetska pomoć i stomatološko-protetski nadomjesci

Članak 46.

Osigurana osoba ostvaruje pravo na stomatološko-protetske nadomjestke i
ortodontska pomagala pod uvjetima i na način propisan Zakonom, posebnim
propisima i općim aktom Zavoda.

*1.6. Pravo na lijekove*

Članak 47.

Osigurana osoba ima pravo na korištenje lijekova koji su utvrđeni Listom
lijekova Zavoda, pod uvjetima i na način propisan Zakonom, drugim propisima i
općim aktom Zavoda.

2. NovČane naknade

2.1. Naknada plaće za vrijeme bolovanja

Članak 48.

Osiguraniku za vrijeme bolovanja pripada naknada plaće u slučajevima,
pod uvjetima i na način propisan Zakonom i ovim Pravilnikom.

Pod bolovanjem u smislu Zakona i ovog Pravilnika smatra se odsutnost s
rada zbog bolesti ili ozljede, odnosno drugih okolnosti.

Članak 49.

Naknada plaće za vrijeme
bolovanja (u daljnjem tekstu: naknada plaće) pripada osiguraniku – radniku od
prvog dana bolovanja, a osiguraniku koji obavlja gospodarsku djelatnost,
odnosno samostalno u obliku zanimanja obavlja profesionalnu djelatnost od 43.
dana bolovanja i traje do posljednjeg dana bolovanja, odnosno do donošenja
pravomoćnog rješenja o utvrđenoj invalidnosti osiguranika.

Iznimno od stavke 1. ovog članka
kada se naknada plaće prema odredbama Zakona isplaćuje od prvog dana bolovanja
na teret sredstava Zavoda, osiguraniku koji obavlja gospodarsku djelatnost,
odnosno samostalno u obliku zanimanja obavlja profesionalnu djelatnost, ona
pripada od prvog dana bolovanja.

Članak 50.

Naknadu plaće iz članka 23.
točke 1. i 2. Zakona obračunava i isplaćuje osiguraniku iz svojih sredstava
pravna, odnosno fizička osoba – poslodavac u skladu s člankom 24. odnosno 25.
Zakona i to:

1. za prvih 7 odnosno 42 dana
bolovanja, a u slučaju rada osiguranika u inozemstvu za sve vrijeme dok se
nalazi u inozemstvu – na teret poslodavca ako Zakonom nije drukčije propisano

2. od 8. odnosno 43. dana
bolovanja nadalje – na teret sredstava Zavoda ako Zakonom nije drukčije
propisano.

Članak 51.

Osiguraniku kojemu je za
vrijeme trajanja bolovanja prestao radni odnos, odnosno obavljanje djelatnosti
osobnim radom, pripada naknada plaće u skladu s člankom 34. Zakona na teret
sredstava Zavoda.

Članak 52.

Naknadu plaće prema odredbama
Zakona i ovog Pravilnika obračunava i isplaćuje pravna, odnosno fizička osoba –
poslodavac osim u slučajevima iz članka 23. točke 3., 6., 7., 8., 9., 10. i 11.
Zakona, kada naknadu plaće obračunava i isplaćuje Zavod.

Sredstva koja je poslodavac isplatio u skladu sa stavkom 1. ovog članka,
a koja prema odredbama Zakona terete sredstva Zavoda, Zavod je obvezan vratiti
poslodavcu u roku od 45 dana od dana primitka zahtjeva za povrat.

Uz zahtjev poslodavac je obvezan priložiti tiskanicu »Potvrda o plaći« i
»Izvješće o bolovanju«, te dokumentaciju o izvršenim isplatama naknada plaće,
te uplaćenim doprinosima za osnovno zdravstveno osiguranje.

Iznimno, ako pravna, odnosno fizička osoba nije u moguć­nosti zbog
nelikvidnosti isplatiti plaću, odnosno naknadu plaće svojim radnicima u
trajanju od najmanje tri kalendarska mjeseca, kao i u slučaju stečajnog
postupka, isplatu naknade plaće, koja se isplaćuje na teret sredstva Zavoda,
izvršit će Zavod neposredno osiguraniku.

Nelikvidnost poslodavca iz stavke 4. ovog članka poslodavac je obvezan
dokazati potvrdom ovlaštene organizacije za obavljanje platnog prometa.

Članak 53.

Osiguraniku koji je upućen na rad u inozemstvo naknada plaće pripada u
skladu s odredbama Zakona i ovog Pravilnika s time da se isplaćuje na teret
sredstava Zavoda samo za vrijeme njegovog boravka u Republici Hrvatskoj, osim u
slučajevima: korištenja obveznog porodnog dopusta, porodnog dopusta do jedne,
odnosno dvije godine života djeteta, posvojiteljskog dopusta, prava na rad u
skraćenom radnom vremenu do jedne, odnosno tri godine života djeteta iz članka
23. točke 8. Zakona, dopusta iz članka 23. točke 9. Zakona, te stanke za
dojenje djeteta iz članka 23. točke 10. Zakona.

Članak 54.

Osiguraniku kojem je u vrijeme bolovanja određen pritvorpripada
u skladu s odredbama Zakona i ovog Pravilnika naknada plaće u visini jedne trećine
naknade, a ako uzdržava obitelj u visini jedne polovice pripadajuće naknade.
Tako umanjena naknada pripada osiguraniku dok traje bolovanje za trajanja
pritvora.

Osiguraniku iz stavke 1. ovog članka nakon otpuštanja iz pritvora kada
je postupak protiv njega pravomoćnom presudom obustavljen ili je pravomoćnom
presudom oslobođen optužbe ili je optužba odbijena, ali ne zbog nenadležnosti
suda, ostvaruje pravo na obustavljeni dio naknade plaće.

Bolovanje za vrijeme trajanja pritvora u smislu stavke 1. ovog članka utvrđuje
izabrani doktor opće medicine, na prijedlog doktora medicine ustanove u kojoj
se osiguranik nalazi.

Članak 55.

Osiguraniku koji se nalazi na izdržavanju kazne zatvora ili u ustanovi
zbog provođenja mjera obveznog čuvanja i liječenja ne pripada naknada plaće.

Osiguraniku koji je privremeno u skladu s člankom 145. stav­kom 10.
Zakona o radu udaljen s rada, ne pripada naknada plaće ako za vrijeme dok je
udaljen s rada stupi na bolovanje.

2.2. Naknada plaće zbog njege člana obitelji

Članak 56.

Osiguranik ima pravo na naknadu plaće zbog njege djeteta i supružnika
(bračnog i izvanbračnog), s kojim živi u zajedničkom kućanstvu i to za svaku
utvrđenu bolest u trajanju propisanom člankom 26. Zakona.

Pravo na naknadu plaće iz stavke 1. ovog članka ne pripada osiguraniku
za vrijeme dok se nalazi na godišnjem odmoru, odnosno plaćenom dopustu.

2.3. Naknada plaće zbog trudnoće i porođaja

Članak 57.

Pravo na naknadu plaće za vrijeme korištenja obveznog porodnog dopusta,
porodnog dopusta do jedne, odnosno dvije godine života djeteta, posvojiteljskog
dopusta, prava na rad u skra­ćenom radnom vremenu do jedne, odnosno tri godine života
djeteta iz članka 23. točke 8. Zakona, dopusta iz članka 23. točke 9. Zakona,
stanke za dojenje djeteta iz članka 23. točke 10. Zakona, pripada osiguraniku u
visini, na način i u trajanju kako je to propisano Zakonom, Zakonom o radu,
Zakonom o porodnom dopustu majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i
nezaposlenih majki i Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna Republike
Hrvatske za tekuću godinu, te ovim Pravilnikom.

2.4. Naknada troškova prijevoza u svezi s korištenjem prava iz osnovnog
zdravstvenog osiguranja

Članak 58.

Osiguranoj osobi, u skladu s odredbama Zakona i ovog Pravilnika, pripada
pravo na naknadu troškova prijevoza nastalih radi korištenja prava iz osnovnog
zdravstvenog osiguranja.

Pod troškovima prijevoza iz stavke 1. ovog članka podrazumijevaju se troškovi
korištenja javnog prijevoznog sredstva ako ovim Pravilnikom nije drukčije
propisano.

Članak 59.

Osiguranoj osobi koja je od izabranog doktora, ugovorne zdravstvene
ustanove ili Zavoda upućena ili pozvana u drugo mjesto koje je izvan njihova
mjesta prebivališta, odnosno boravišta (u daljnjem tekstu: mjesto polaska),
radi ostvarivanja prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja u skladu s ovim
Pravilnikom pripada naknada troškova prijevoza po najnižoj cijeni za redovna
prijevozna sredstva javnog prometa, te prema najkraćoj relaciji prema službenom
daljinomjeru prijevoznika.

Vrstu javnog prijevoznog sredstva određuje izabrani doktor prema
zdravstvenom stanju osigurane osobe - korisnika prijevoza i dužini puta.

Iznimno od stavke 2. ovoga članka kada je osigurana osoba upućena ili
pozvana od strane Zavoda u drugo mjesto, izvan mjesta polaska, vrstu javnog
prijevoznog sredstva određuje Zavod.

Članak 60.

Naknada troškova prijevoza pripada osiguranoj osobi kada je prijevoz
osigurane osobe potreban zbog primitka u ugovornu zdravstvenu ustanovu, otpuštanja
iz ugovorne zdravstvene ustanove ili premještaja iz jedne u drugu ugovornu
zdravstvenu ustanovu, odnosno ostvarivanja drugih prava iz osnovnog
zdravstvenog osiguranja.

Odredba stavke 1. ovog članka primjenjuje se i kada se osigurana osoba
kojoj je zdravstvena zaštita pružena u inozemstvu u skladu s općim aktom
Zavoda, prevozi iz inozemstva ako je potrebu prijevoza utvrdilo liječničko
povjerenstvo Zavoda prema općem aktu Zavoda.

Osigurana osoba ima pravo na naknadu troškova prijevoza u slučaju upućivanja
na liječenje u inozemstvo u skladu s općim aktom Zavoda.

Članak 61.

Naknada troškova prijevoza pripada i za prijevoz posmrtnih ostataka
osigurane osobe koja je u svezi s ostvarivanjem prava iz članka 59. i 60. ovog
Pravilnika bila upućena ili pozvana u drugo mjesto, kao i u slučaju iz članka
41. stavke 3. Zakona.

Naknada troškova prijevoza pripada i za prijevoz umrle osobe - donatora
organa u korist osigurane osobe Zavoda, od zdravstvene ustanove do mjesta
pokopa.

Pravo na naknadu troškova prijevoza iz stavke 1. i 2. ovog članka
pripada pravnoj ili fizičkoj osobi koja je o svom trošku izvršila prijevoz i to
u visini stvarnih troškova tog prijevoza.

Članak 62.

Osiguranoj osobi, koja je morala putovati radi ostvarivanja prava u
smislu odredbi članka 59. i 60. ovog Pravilnika, pripada naknada troškova prijevoza
pod uvjetom:

– da je udaljenost od mjesta polaska do mjesta u koje je upućena ili
pozvana veća od 50 km, odnosno veća od 15 morskih milja od mjesta polaska na
otoku do mjesta dolaska na kopnu

– da je doktor medicine potvrdio na tiskanici putnog naloga da je izvršio
traženi pregled, dijagnostičku pretragu ili postupak

– da je, u slučaju kada je osigurana osoba upućena ili pozvana od strane
Zavoda, ovlašteni radnik Zavoda potvrdio na tiskanici putnog naloga da je
osigurana osoba obavila potrebnu radnju radi ostvarivanja prava iz osnovnog
zdravstvenog osiguranja.

Iznimno, osiguranoj osobi koja je zbog liječenje morala više od 5 puta u
razdoblju od 30 dana putovati iz mjesta boravka do najbližeg doktora medicine,
odnosno zdravstvene ustanove u drugom mjestu, pripada naknada za troškove
prijevoza u slučaju kada je udaljenost između tih mjesta veća od 15 km, odnosno
od 5 morskih milja.

Kada zbog liječenja osigurana osoba mora tijekom kalendarskog mjeseca
putovati više od 20 puta ili kada bi troškovi prijevoza toga putovanja bili viši
od cijene mjesečne karte prijevoznika (pokaz ili sl.), osiguranoj osobi pripada
pravo na novčanu naknadu u visini cijene mjesečne karte, ako mogućnost korištenja
takve karte postoji i ako je udaljenost između mjesta polaska osigurane osobe
do najbližeg ugovornog doktora, odnosno ugovorne zdravstvene ustanove veća od
15 km, odnosno od 5 morskih milja.

Osigurana osoba koja hemodijalizu koristi kao kronični bubrežni
bolesnik, a ne koristi sanitetski prijevoz ima u ime troškova prijevoza pravo
na naknadu u visini od 20% cijene litre eurosupera 95 oktana po prijeđenom
kilometru.

Iznimno od odredbe stavke 4. ovog članka, osigurana osoba koja se zbog
hemodijalize morala koristiti prijevozom na pod­ručju grada ili mjesta
stanovanja gdje postoji organizirani javni prijevoz, ima pravo na mjesečnu paušalnu
naknadu u visini dvostrukog iznosa cijene mjesečne pokazne karte.

Članak 63.

Iznimno od odredbe članka 59. ovog Pravilnika, ako od mjesta polaska do
najbližeg ugovornog doktora, ugovorne zdravstvene ustanove, odnosno Zavoda u
drugom mjestu ne prometuje javno prijevozno sredstvo ili prometuje samo
djelomice, osiguranoj osobi koja je koristila neko drugo prijevozno sredstvo
naknađuju se troškovi prijevoza u visini 20% cijene litre eurosupera 95 oktana
po prijeđenom kilometru.

Članak 64.

Osiguranoj osobi koja je
umjesto javnog prijevoznog sredstva u skladu s odredbama ovog Pravilnika
koristila osobno vozilo, naknađuju se troškovi prijevoza u visini troškova
prijevoza javnim prijevoznim sredstvom u skladu s člankom 59. ovog Pravilnika,
pod uvjetom da su troškovi prijevoza javnim prijevoznim sredstvom niži od troškova
prijevoza osobnim automobilom.

Članak 65.

Osigurana osoba koju je kao
hitan slučaj potrebno prevesti u ugovornu zdravstvenu ustanovu ili kod
ugovornog zdravstvenog radnika zbog bolesti ili ozljede, odnosno porođajnih
trudova, a koja je zbog nemogućnosti korištenja sanitetskog prijevoza morala
koristiti prijevoz osobnim vozilom ili auto-taksi službu, ima pravo na naknadu
troškova prijevoza ako doktor u ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, koji je pružio
zdravstvenu zaštitu, potvrdi da je takav prijevoz bio nužan.

Naknada troškova prijevoza iz
stavke 1. ovog članka priznaje se osiguranoj osobi u visini cijene prijevoza
auto-taksi službe, odnosno kada je prijevoz izvršen osobnim vozilom u visini
cijene litre benzina iz članka 63. ovog Pravilnika.

Članak 66.

Pravo na naknadu troškova
prijevoza u skladu s odredbama ovog Pravilnika ima i osoba koju je izabrani
doktor odredio za pratioca osigurane osobe.

Pravo na potrebu pratioca
utvrđuje prema stavci 1. ovog članka izabrani doktor ovisno o zdravstvenom
stanju osigurane osobe, osim u slučajevima djece do 18. godine života, odnosno
djece koja su potpuno i trajno nesposobna za rad u skladu s posebnim propisima,
za koju se smatra da im je potrebna pratnja.

Iznimno, izabrani doktor može
u opravdanim slučajevima, uz prethodnu suglasnost liječničkog povjerenstva
Zavoda, odrediti za pratioca dvije osobe.

Članak 67.

Osiguraniku ne pripada pravo
na naknadu troškova prijevoza kada zbog korištenja zdravstvene zaštite, te
ostvarivanje drugih prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja putuje iz mjesta
polaska u mjesto svog rada, ako mu za vrijeme trajanja liječenja poslodavac
isplaćuje naknadu za troškove putovanja od mjesta polaska do mjesta rada i
obratno.

3. NaČin utvrĐivanja osnovice za odreĐivanje
naknade plaĆe za
vrijeme bolovanja i utvrĐivanja valorizacije (poveĆanja)
 osnovice za naknadu plaĆe

3.1. Osnovica za utvrđivanje naknade plaće za vrijeme bolovanja

Članak 68.

Osnovica za obračun naknade plaće za vrijeme bolovanja utvrđuje se kao
satna ili dnevna osnovica, ovisno o rasporedu radnog vremena osiguranika –
korisnika naknade.

Članak 69.

Osiguranik koji obavlja
gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno u obliku zanimanja obavlja
profesionalnu djelatnost, naknada plaće pripada za radne dane u tjednu, a obračunava
se kao prosječna dnevna naknada.

Tjedan u smislu odredbe ovog članka
ima 6 radnih dana.

Osiguraniku iz stavke 1. ovog
članka naknada plaće pripada pod uvjetom da za vrijeme bolovanja ne radi.

Činjenicu iz stavke 3. ovog članka
osiguranik iz stavke 1. ovog članka dokazuje rješenjem o obustavi djelatnosti
ili ako to nije slučaj sklopljenim ugovorom o radu s najmanje jednim radnikom.

Članak 70.

Osnovicu za utvrđivanje
naknade plaće čini prosječni iznos plaće koja je osiguraniku isplaćena u
posljednjih šest mjeseci prije mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi
kojeg se stječe pravo na naknadu.

Pod prosječnim iznosom plaće
iz stavke 1. ovog članka podrazumijeva se iznos dobiven na način da se zbroj
isplaćenih plaća podijeli s brojem sati rada za koje je isplaćena.

Iznimno od stavke 1. ovog članka,
ako osiguraniku nije isplaćena niti jedna plaća, odnosno ako je isplaćena samo
jedna plaća u propisanom šestomjesečnom razdoblju, kao osnovica za naknadu
uzima se plaća pripadajuća za tekući mjesec, odnosno plaća isplaćena do dana
nastanka osiguranog slučaja. Tako utvrđena osnovica za naknadu ne može biti viša
od općim aktom Zavoda propisane najniže osnovice osiguranja koja služi za obračunavanje
i plaćanje doprinosa za osnovno zdravstveno osiguranje važeće za mjesec koji
prethodi mjesecu u kojem je nastupio osigurani slučaj.

Odredba stavke 3. ovog članka,
koja se odnosi na primjenu najniže osnovice osiguranja, ne primjenjuje se za
utvrđivanje osnovice za naknadu plaće u slučaju bolovanja zbog ozljede na radu
ili profesionalne bolesti.

Ako je osiguranik u
posljednjih 6 mjeseci bio zaposlen kod dva ili više poslodavaca, osnovica za
naknadu plaće određuje se od plaće koja je osiguraniku isplaćena u svih 6
mjeseci.

Ako osiguranik radi
istovremeno kod dva ili više poslodavaca, naknadu plaće osiguraniku isplaćuje
svaki poslodavac, s tim da se osnovica za naknadu određuje u odnosu na
razmjerni dio sati rada kod svakog poslodavca u odnosu na propisani najniži i
najviši iznos naknade plaće koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda.

Pod isplaćenom plaćom iz
stavke 1. ovog članka smatra se:

1. plaća isplaćena prema
ugovoru o radu po svim osnovama i mjerilima općeg akta kojim je utvrđen obračun
i isplata plaća

2. novčana primanja isplaćena
na ime plaće, a na osnovi odluke poslodavca - pravne ili fizičke osobe o
raspodjeli sredstava na osnovi ostvarenog rezultata poslovanja ili na osnovi
pojedi­načne odluke o isplati pripadajuće plaće s naslova naknadno utvrđene i
priznate, odnosno dosuđene plaće ili razlike plaće, u dijelu koji se odnosi na
mjesece na osnovi kojih se utvrđuje osnovica za naknadu, ako je isplaćena u
roku dospijeća plaće u skladu s člankom 71. stavkom 3. ovog Pravilnika

3. naknada plaće isplaćena za
vrijeme odsutnosti s rada u smislu propisa o radu (godišnji odmor, plaćeni
dopust i sl.)

4. naknada plaće zbog
bolovanja koja se isplaćuje na teret pravne ili fizičke osobe

5. novčana primanja koja se prema propisima o porezu na dohodak smatraju
plaćom, u pripadajućem dijelu za mjesece na osnovi kojih se utvrđuje osnovica
za nadoknadu, ako su isplaćena u roku dospijeća plaće u skladu s člankom 71.
stavkom 3. ovog Pravilnika (npr. regres za godišnji odmor do oporezivog iznosa).

Članak 71.

Osnovica za naknadu utvrđena
prema članku 70. i 73. ovog Pravilnika, koja je uzeta za obračun i isplatu
naknade plaće, konačna je i ne može se mijenjati.

Iznimno od stavke 1. ovog članka,
kada je osnovica za naknadu utvrđena na osnovi pogrešnih ili nepotpunih
podataka, odnosno kada u času njezinog utvrđivanja nisu uzeti svi podaci o
primanjima navedeni u članku 70. ovog Pravilnika, koja su osiguraniku - korisniku
naknade isplaćena do dospijeća isplate tako obračunate naknade plaće,
osiguranik – korisnik naknade plaće može tražiti ponovno utvrđivanje osnovice
za naknadu i pripa­dajući iznos naknade od tako utvrđene osnovice za naknadu.

Pod dospijećem isplate prema
stavci 2. ovog članka podrazumijeva se dan isplate plaće kod poslodavca
osiguranika - korisnika naknade plaće za odnosni mjesec, a koji ne može biti
prije posljednjeg dana u mjesecu za koji se obračunava naknada plaće.

Članak 72.

U osnovicu za naknadu ne
uzimaju se:

1. primanja koja je
osiguranik ostvario na osnovi ugovora o djelu

2. primanja koja je
osiguranik primio prema propisima o mirovinskom osiguranju, te o zdravstvenom
osiguranju osim naknade plaće zbog bolovanja koja se isplaćuju na teret pravne
ili fizičke osobe

3. posebne nagrade u znak
priznanja i novčane nagrade radnicima (godišnje ili prigodne, menadžerske
nagrade), bez obzira jesu li u općem aktu poslodavca određene kao osnove za
raspodjelu plaća

4. primanja u ime naknada troškova
(terenski dodatak, naknada za odvojeni život i sl.)

5. naknade isplaćene za izume
i tehnička unapređenja ostvarena na radu ili u svezi s radom

6. premije osiguranja koje
poslodavac plaća za radnike po osnovi osiguranja života i dodatne mirovine te
dopunskog zdravstvenog osiguranja

7. novčana primanja koja se
prema propisima o porezu na dohodak ne smatraju plaćom (npr. regres za godišnji
odmor iznad neoporezivog iznosa, otpremnina prema Zakonu o radu i dr.).

Članak 73.

Osiguraniku koji obavlja
gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno u obliku zanimanja obavlja
profesionalnu djelatnost, za utvrđivanje osnovice za naknadu plaće uzima se
osnovica osiguranja tog osiguranika na osnovi koje se obračunavaju i plaćaju
doprinosi za osnovno zdravstveno osiguranje, umanjena za zakonom propisane
obvezne doprinose, poreze i prireze.

Ako osiguranik iz stavke 1.
ovog članka nije bio zdravstveno osiguran po istoj osnovici šest mjeseci, kao
plaća za utvrđivanje osnovice za naknadu uzima se prosječna osnovica osiguranja
na koju je bio prijavljen u posljednjih šest mjeseci prije stjecanja prava na
naknadu plaće.

Ako osiguranik iz stavke 1.
ovog članka nije bio zdravstveno osiguran najmanje dva mjeseca prema osnovici
osiguranja iz stav­ke 2. ovog članka, kao osnovica za naknadu uzima se najniža
osnovica osiguranja iz članka 70. stavke 3. ovog Pravilnika.

Odredba stavke 3. ovog članka ne primjenjuje se prilikom utvrđivanja
osnovice za naknadu plaće u slučaju bolovanja zbog ozljede na radu i
profesionalne bolesti.

Članak 74.

Pod prosječnom osnovicom osiguranja iz članka 73. stavke 2. ovog
Pravilnika podrazumijeva se osnovica dobivena na način da se zbroj osnovica
osiguranja vrijedećih u šestomjesečnom razdoblju podijeli sa zbrojem radnih
dana za koje su te osnovice propisane.

Članak 75.

Osnovica za naknadu utvrđena prema odredbama ovog Pravilnika služi za
obračun naknade plaće za sve vrijeme trajanja neprekidnog bolovanja.

Pod neprekidnim bolovanjem prema stavci 1. ovog članka smatra se
neprekidno bolovanje zbog istog uzroka bolovanja, bez ijednog radnog dana
prekida, odnosno s prekidom jednog ili najviše 30 kalendarskih dana kada je do
ponovnog bolovanja došlo zbog iste bolesti, ozljede ili stanja prema šifri međunarodne
klasifikacije bolesti (nastavno bolovanje).

Pod uzrokom bolovanja u smislu stavke 2. ovog članka podrazumijeva se
bolest neovisno o njezinoj šifri prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti, te
svaki drugi pojedinačni razlog odsutnosti s rada za koji prema Zakonu
osiguraniku pripada pravo na naknadu plaće (porodni dopust, njega člana
obitelji, pratnja i sl.).

U slučaju iz stavke 2. ovog članka
naknada plaće obračunava se i isplaćuje od iste osnovice za naknadu i na teret
istog obveznika isplate te naknade u visini i trajanju propisanom Zakonom, općim
aktom pravne, odnosno fizičke osobe – poslodavca, te ovim Pravilnikom.

Iznimno od odredbe stavke 2.
ovog članka, pod neprekidnim bolovanjem smatra se i bolovanje zbog korištenje
obveznog porodnog dopusta na koji osiguranica nastupa neposredno nakon korištenja
bolovanja iz članka 23. točke 6. Zakona.

Članak 76.

Podaci o isplaćenim plaćama,
odnosno osnovicama osiguranja, koje služe za utvrđivanje osnovice za naknadu
plaće, iskazuju se za radnike na tiskanici »Potvrda o plaći«, a za osobe koje
obavljaju gospodarsku djelatnost i osobe koje samostalno u obliku zanimanja
obavljaju profesionalnu djelatnost na tiskanici »Potvrda o osnovicama
osiguranja«, koje su sastavni dio ovog Pravilnika.

Podatke u tiskanice iz stavke
1. ovog članka unosi i dostavlja nadležnoj službi Zavoda:

– u tiskanicu »Potvrda o plaći«,
ovlaštena osoba poslodavca (pravna, odnosno fizička osoba)

– u tiskanicu »Potvrda o
osnovicama osiguranja«, ovlaštena osoba Zavoda.

3.2. Način valorizacije (povećanja) osnovice za naknadu plaće

Članak 77.

Osiguraniku kojem se naknada plaće obračunava i isplaćuje od iste
osnovice za naknadu neprekidno u trajanju propisanom Zakonom, osnovica za
naknadu preračunat će se na odgovarajući viši iznos i od tako povećane osnovice
ponovno odrediti pripadajuća naknada plaće, ako je ispunjen Zakonom propisan
uvjet za valorizaciju (povećanje) osnovice.

U slučaju iz stavke 1. ovog članka, osnovica za naknadu valorizirat će
se osiguraniku – korisniku naknade plaće za onoliko postotaka za koliko je
porasla prosječna plaća svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj isplaćena u
razdoblju trajanja bolovanja korisnika naknade plaće, u odnosu na istovjetno
utvrđenu prosječnu plaću isplaćenu za prethodno obračunsko razdoblje.

Pod obračunskim razdobljem prema stavci 2. ovog članka smatra se
razdoblje neprekidnog bolovanja osiguranika – korisnika naknade plaće, odnosno
razdoblje za koje je utvrđena osnovica za naknadu prema članku 70. i 73. ovog
Pravilnika, usporedbom kojih se utvrđuje postotak za valorizaciju osnovice za
naknadu (valorizacijski koeficijent).

Članak 78.

Ako povećanje naknade plaće nije izvršeno prema članku 77. ovog
Pravilnika, jer je porast plaća bio manji od Zakonom propisanog postotka, povećanje
naknade plaće prema navedenom članku izvršit će se nakon ispunjenja uvjeta za
valorizaciju, a nakon proteka svakog idućeg mjeseca neprekidnog primanja
naknade plaće od iste osnovice za naknadu, sve dok taj uvjet za valorizaciju ne
bude ispunjen.

Povećana naknada plaće prema stavci 1. ovoga članka pripada od prvog
dana idućeg mjeseca nakon ispunjenja uvjeta za povećanje naknade plaće.

Članak 79.

Povećanje naknade plaće prema članku 77. i 78. ovog Pravilnika izvršit će
po službenoj dužnosti Zavod na osnovi službenih podataka o kretanju prosjeka
plaća svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u odnosnim obračunskim razdobljima.

3.3. Visina naknade plaće

Članak 80.

Naknada plaće pripada
osiguraniku u visini propisanoj Zakonom i ovim Pravilnikom, pod uvjetom da
prije dana nastanka slučaja, na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu, ima
ostvaren staž osiguranja u Zavodu osnovnom radnog odnosa ili obavljanja
gospodarske djelatnosti, odnosno obavljanja profesionalne djelatnosti
samostalno u obliku zanimanja najmanje 6 mjeseci neprekidno ili 9 mjeseci s
prekidima u posljednje dvije godine (prethodno osiguranje).

Osiguraniku, koji ne
ispunjava uvjet prethodnog osiguranja iz stavke 1. ovoga članka, naknada plaće
za sve vrijeme trajanja bolovanja pripada u najnižem iznosu naknade plaće utvrđene
općim aktom Zavoda, osim u slučaju ako je bolovanje pro­uzročeno ozljedom na
radu ili profesionalnom bolešću, odnosno u slučaju korištenja prava na obvezni
porodni dopust.

Članak 81.

Mjesečna naknada plaće za
puno radno vrijeme kada se isplaćuje na teret sredstava Zavoda, utvrđena prema
odredbama Zakona i ovog Pravilnika, ne može iznositi manje od najnižeg iznosa
naknade plaće niti više od peterostrukog najnižeg iznosa naknade plaće, koju
utvrđuje Zavod općim aktom prema članku 38. stavci 3. Zakona, vrijedećeg za
mjesec za koji pripada naknada plaće.

Članak 82.

Naknada plaće koja se isplaćuje
na teret sredstava Zavoda, ako Zakonom nije drukčije propisano, iznosi:

– 70% od osnovice za naknadu
za prvih šest kalendarskih mjeseci neprekidnog bolovanja

– 80% od osnovice za naknadu
od prvog sljedećeg dana nakon isteka roka neprekidnog trajanja bolovanja iz
podstavke 1. ove stavke

– 100% od osnovice za
naknadu, u slučajevima propisanim člankom 38. Zakona

– 50% od osnovice za naknadu
plaće, u slučajevima iz članka 33. stavke 5. Zakona.

IV. OSTVARIVANJE PRAVA IZ OSNOVNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

1. Ostvarivanje
zdravstvene zaŠtite

Članak 83.

Osigurana osoba koja je
zdravstvenu zaštitu ostvarila mimo uvjeta i načina propisanih Zakonom, ovim
Pravilnikom i drugim općim aktima Zavoda u inozemstvu, kao i u slučaju da je
zdravstvenu zaštitu koristila na području Republike Hrvatske u zdravstvenoj
ustanovi ili ordinaciji doktora privatne prakse s kojima Zavod nije sklopio
ugovor o provođenju zdravstvene zaštite, obvezna je u cijelosti snositi nastale
troškove pružene zdravstvene zaštite.

Iznimno od stavke 1. ovog članka,
osigurana osoba kojoj je u zdravstvenoj ustanovi ili ordinaciji doktora
privatne prakse, s kojima Zavod nije sklopio ugovor o provođenju zdravstvene zaštite,
pružena zdravstvena zaštita u hitnom slučaju, ima pravo na osnovi osobno
podnijetog zahtjeva, uz suglasnost liječeničkog povjerenstva Zavoda na povrat
plaćenih troškova za tu zdravstvenu zaštitu, ali najviše u visini vrijednosti
zdravstvenog standarda utvrđenog Zakonom, drugim propisima, odnosno općim aktom
Zavoda.

Članak 84.

Osigurana osoba kojoj je
ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik neopravdano:

– naplatio zdravstvenu uslugu

– odbio pružiti zdravstvenu
zaštitu uvjetujući potonju pret­hod­nom kupnjom ugradbenih, odnosno potrošnih
materijala ili lijekova s Liste lijekova Zavoda

– odbio propisati na recept
lijek s Liste lijekova Zavoda,

a koji su za osiguranu osobu
bili medicinski indicirani, ima pravo na povrat tih troškova ako se u postupku
pri nadležnom područnom uredu Zavoda pokrenutom na njezin zahtjev, prema ocjeni
liječničkog povjerenstva Zavoda, utvrdi da se radi o korištenju zdravstvene zaštite
iz osnovnog zdravstvenog osiguranja. Osigurana osoba obvezna je uz zahtjev za
povrat sredstava, te medicinsku dokumentaciju u svezi s tim predočiti original
osobnog računa za plaćenu zdravstvenu uslugu, odnosno plaćeni lijek, ugradbeni
ili potrošni materijal.

2. Ostvarivanje novČanih naknada

2.1. Ostvarivanje naknade plaće za vrijeme
bolovanja

Članak 85.

Naknadu plaće osiguranik ostvaruje kod pravne, odnosno fizičke osobe –
poslodavca, u skladu s odredbama članka 24. i 25. Zakona i ovog Pravilnika.

Članak 86.

O pravu na naknadu plaće odlučuje se, u pravilu, bez donošenja pisanog
rješenja, na osnovi izvješća o bolovanju koje izdaje izabrani doktor opće
medicine.

Iznimno od stavke 1. ovog članka kada se bolovanje koristi zbog porodnog
dopusta od 6 mjeseci do jedne, odnosno dvije godine života djeteta,
posvojiteljskog dopusta, prava na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne,
odnosno tri godine života djeteta iz članka 23. točke 8. Zakona, dopusta iz članka
23. točke 9. Zakona, te stanke za dojenje djeteta iz članka 23. točke 10.
Zakona, o pravu na naknadu plaće odlučuje se pisanim rješenjem, a na osnovi
zahtjeva osiguranika.

Članak 87.

Izabrani doktor opće medicine koji je utvrdio početak i prestanak
bolovanja osiguranika u skladu s odredbama članka 31. Zakona, drugih propisa,
ovog Pravilnika i drugih općih akata Zavoda, ispunjava i izdaje osiguraniku
tiskanicu »Izvješće o bolovanju«.

Tiskanica iz stavke 1. ovog članka sastavni je dio ovog Pravilnika.

Kada izabrani doktor medicine iz stavke 1. ovog članka utvrdi da je
osiguraniku prestalo bolovanje, u izvješću o bolovanju upisuje datum prestanka
bolovanja i šifru završne dijagnoze.

Šifre početne i završne dijagnoze bolesti upisuju se u izvješ­će o
bolovanju prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti, ozljeda i uzroka smrti.

Članak 88.

Izvješće o bolovanju izdaje se:

 1. kada bolovanje tereti
sredstva pravne, odnosno fizičke osobe – poslodavca:

a) posljednjeg dana bolovanja, ako je bolovanje trajalo kraće od 7
odnosno 42 dana (članak 24. Zakona)

b) 7., odnosno 42. dana bolovanja ako je bolovanje trajalo duže od 7
odnosno 42 dana

2. kada bolovanje tereti sredstva Zavoda:

a) posljednjeg dana bolovanja ako je bolovanje prestalo prije
posljednjeg dana u mjesecu

b) posljednjeg dana u mjesecu ako bolovanje prelazi iz jednog mjeseca u
drugi.

U izvješću o bolovanju zbog korištenja obveznog porodnog dopusta upisuje
se samo početni datum otvaranja bolovanja.

Za vrijeme trajanja bolovanja unutar rokova iz stavke 1. ovog članka,
izabrani doktor opće medicine obvezan je na zahtjev osiguranika, radi obračuna
naknade plaće koja tereti sredstva poslodavca, izdati pisanu obavijest o
trajanju bolovanja na tiskanici koja je sastavni dio ovog Pravilnika.

Članak 89.

Osiguraniku koji je tijekom radnog vremena izbivao s rada zbog određenog
liječenja ili medicinskog ispitivanja, prema od­red­bi članka 23. točke 2.
Zakona izabrani doktor opće medicine izdat će izvješće o bolovanju za onoliko
sati za koliko je osiguranik izostao s rada tijekom radnog vremena.

Članak 90.

Naknada plaće koja na osnovi Zakona o radu osiguranici pripada nakon
prekida porodnog dopusta zbog mrtvorođenog djeteta ili smrti novorođenog
djeteta, obračunava se i isplaćuje kao pravo s osnove korištenja porodnog
dopusta za sve vrijeme trajanja bolovanja, koje je prema izvješću o bolovanju
izabranog doktora opće medicine potrebno osiguranici zbog oporavka od porođaja
i psihičkog stanja prouzročenog gubitkom djeteta, s tim da osiguranici to
bolovanje ne može biti kraće od 45 kalendarskih dana.

Ako bolovanje u smislu stavke 1. ovog članka potraje duže od Zakonom
propisanog za korištenje porodnog dopusta, naknada plaće obračunava se i isplaćuje
prema odredbi članka 24. i 37. Zakona.

Članak 91.

Osiguranik nema pravo na naknadu plaće u slučajevima iz članka 36.
Zakona i to od dana nastanka tih slučajeva do dana njihovog prestanka, odnosno
prestanka posljedica njima prouz­ročenim.

Činjenicu prestanka postojanja slučaja, odnosno njegove posljedice u
smislu stavke 1. ovog članka utvrđuje izabrani doktor opće medicine, liječničko
povjerenstvo Zavoda, odnosno nadležni područni ured Zavoda.

O nepriznavanju naknade plaća u smislu stavke 1. ovog članka, na zahtjev
osiguranika nadležni područni ured Zavoda izdaje pisano rješenje protiv kojeg
osiguranik ima pravo izjaviti žalbu Direkciji Zavoda.

2.2. Ostvarivanje prava na naknadu troškova prijevoza

Članak 92.

Naknada troškova prijevoza isplaćuje se na osnovi dokaza propisanih ovim
Pravilnikom, bez donošenja pisanog rješenja.

Na zahtjev osigurane osobe, koja nije zadovoljna izvršenom isplatom,
prema stavci 1. ovog članka izdaje se pisano rješenje protiv kojeg osigurana
osoba ima pravo izjaviti žalbu Direkciji Zavoda.

Članak 93.

Pravo na naknadu troškova prijevoza radi korištenja zdravstvene zaštite
i ostvarivanja drugih prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja, osigurana
osoba ostvaruje na osnovi putnog naloga i putne karte. U slučaju da osigurana
osoba nije priložila putnu kartu, priznat će joj se troškovi prijevoza prema
najkraćoj relaciji i po najnižoj cijeni za redovna prijevozna sredstva javnog
prometa.

Putni nalog predstavlja
valjanu pravnu osnovu za isplatu troškova prijevoza samo ako sadrži sve tražene
podatke.

Tiskanica putnog naloga
sastavni je dio ovog Pravilnika.

Članak 94.

Iznimno od odredbe članka 93.
ovog Pravilnika, u slučaje­vima iz članka 65. ovog Pravilnika osigurana osoba
ima pravo na troškove prijevoza i bez posjedovanja putnog naloga, osnovom
suglasnosti liječničkog povjerenstva Zavoda s time da je obvezna priložiti
medicinsku dokumentaciju koja potvrđuje nužnost prije­voza u hitnim slučajevima.

Članak 95.

Pravo na naknadu troškova
prijevoza osigurana osoba koja hemodijalizu koristi kao kronični bubrežni
bolesnik ostvaruje na osnovi potvrde ugovorne zdravstvene ustanove, a u slučaju
iz članka 62. stavke 4. ovog Pravilnika i na osnovi pisane izjave o udaljenosti
od stana do ugovorne zdravstvene ustanove u kojoj se dijaliza provodi.

Isplata naknade iz ovog članka dospijeva 30. u mjesecu za prethodni
mjesec.

3.  ZaŠtita
prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja

Članak 96.

Pravo na novčane naknade, kao i druga prava iz osnovnog zdravstvenog
osiguranja osigurana osoba, u pravilu, ostvaruje pri nadležnom područnom uredu,
odnosno ispostavi područnog ureda Zavoda prema mjestu prebivališta osigurane
osobe, ako Zakonom ili drugim općim aktom Zavoda nije drukčije propisano.

Područni ured, odnosno ispostava područnog ureda Zavoda obvezna je
zaprimiti svaki pisani zahtjev osigurane osobe za ostvarivanje prava iz
osnovnog zdravstvenog osiguranja, te ga u slučaju nemogućnosti rješavanja po službenoj
dužnosti proslijediti nadležnom područnom uredu, odnosno ispostavi područnog
ureda Zavoda iz stavke 1. ovog članka.

Članak 97.

O pravu na naknadu plaće odlučuje se, u pravilu, bez donošenja pisanog
rješenja na osnovi izvješća o bolovanju osiguranika.

Kada se isplata naknade plaće i ostalih naknada obavlja na osnovi
podnijetih dokaza, bez donošenja pisanog rješenja, pod­ruč­ni ured Zavoda
obvezan je na zahtjev osigurane osobe izdati pisano rješenje.

Članak 98.

Radi zaštite prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja, osiguranoj osobi
osigurava se dvostupanjsko rješavanje u postupku pokrenutom na njezin zahtjev.

O pravima iz stavke 1. ovog članka u prvom stupnju rješava nadležni
područni ured Zavoda, ako nije drukčije propisano.

Protiv rješenja područnog ureda Zavoda osigurana osoba ima pravo
izjaviti žalbu Direkciji Zavoda.

Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.

Rješenje Direkcije Zavoda donijeto prema žalbi osigurane osobe je konačno
i protiv njega se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike
Hrvatske.

Članak 99.

U postupku rješavanja o pravima iz osnovnog zdravstvenog osiguranja
primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako Zakonom nije drukčije
propisano.

4.
DospijeĆe prava i rokovi

Članak 100.

Osiguraniku zaposlenom pri pravnoj, odnosno fizičkoj osobi - poslodavcu,
zahtjev za isplatu naknade plaće dospijeva danom kojim dospijeva isplata plaće
kod poslodavca, za odnosni mjesec.

Osiguraniku koji obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno u
obliku zanimanja obavlja profesionalnu djelatnost, zahtjev za isplatu naknade
plaće dospijeva 15. dana u mjesecu za prethodni mjesec.

Članak 101.

Zahtjev za isplatu naknade dospijeva:

1. za troškove prijevoza - 30. dana od dana podnošenja zah­tjeva
osigurane osobe

2. za troškove nastale u svezi s ostvarivanjem pojedinih oblika ili
mjera zdravstvene zaštite – 30. dana od dana podno­šenja zahtjeva osigurane
osobe.

Članak 102.

Zahtjev za ostvarivanje prava na novčane naknade zastarijeva nakon
isteka roka od tri godine od dana nastanka troška za osiguranu osobu, odnosno
od dana stjecanja prava iz osnovnog zdravstvenog osiguranja prema odredbama
ovog Pravilnika.

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 103.

Danom primjene ovog Pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o pravima,
uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdrav­stvenog osiguranja
(»Narodne novine« broj 43/99., 51/99., 52/00., 77/00. i 65/01.) osim članka 47.
stavke 2. i 3., članka 58., 59., 60., 62., 92. stavke 2. u dijelu koji se
odnosi na porodni dopust nezaposlene majke, članka 98. stavke 1. u dijelu koji
se odnosi na pogrebne troškove i pomoć za opremu novorođenog djeteta, članka
102., članka 108. stavke 1. točke 1. i stavke 2. i članka 109. u dijelu koji se
odnosi na pomoći, koji se primjenjuju do donošenja posebnih propisa kojima će
se urediti ta pitanja.

Članak 104.

Tiskanica uputince iz članka
44. ovog Pravilnika primjenjuje se od 1. svibnja 2002. godine.

Članak 105.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu
osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. travnja
2002. godine.

Klasa: 025-04/02-01/37
Urbroj: 338-01-05-02-1
Zagreb, 14. ožujka 2002.

Predsjednik
Upravnog vijeća Hrvatskog zavoda
 za zdravstveno osiguranje
**doc. dr. sc. Nikica Gabrić,** v. r.

![](dodatni/357993.gif)

![](dodatni/357994.gif)

![](dodatni/357995.gif)

![](dodatni/357996.gif)

![](dodatni/357997.gif)

![](dodatni/357998.gif)

![](dodatni/357999.gif)

![](dodatni/358000.gif)

![](dodatni/358001.gif)

![](dodatni/358002.gif)

![](dodatni/358003.gif)

![](dodatni/358004.gif)

![](dodatni/358005.gif)

Pravilnik, NN 28/2002-623
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)