## Zakon o visokim učilištima

### NN 96/1993 (25.10.1993.), Zakon o visokim učilištima

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o visokim učilištima

Proglašavam Zakon o visokim učilištima, koji je donio Zastupnički dom
Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 8. listopada 1993. godine.

Broj : PA4-113/ 1-93.

Zagreb,18. listopada 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v.r.**

---

## ZAKON

### o visokim učilištima

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Zakon uređuje ustrojstvo visokih učilišta, osnutak, vrednovanje
i novčanu podlogu njihove djelatnosti, ustrojstvo i izvedbu sveučilišnih
i stručnih studija te položaj studenata i nastavnika.

Ovim se Zakonom uređuju i status znanstvenoistraživačkih instituta i
knjižnica te drugih pravnih osoba čija djelatnost osigurava rad sustava
visoke naobrazbe, ako su osnovane u sastavu visokih učilišta.

Na statusna pitanja koja ovim Zakonom nisu drugačije uređena primjenjuju
se, na odgovarajući način, odredbe Zakona o ustanovama.

Članak 2.

U ovom Zakonu u uporabi su pojmovi sa sljedećim značenjem:

1. Visoko učilište - svaka ustanova visoke naobrazbe ovlaštena za ustrojstvo
i izvedbu studija, te znanstvenog, visokostručnog ili umjetničkog rada;

2. Sveučilište - visoko učilište koje ustrojava i izvodi sveučilišne
studije, znanstveni i visokostručni rad i razvija vrhunsko umjetničko i
tehnološko stvaralaštvo;

3. Veleučilište - visoko učilište koje ustrojava i izvodi stručne studije
i razvija visokostručni i umjetnički, a iznimno i znanstveni rad;

4. Fakultet - visoko učilište u sastavu sveučilišta koje ustrojava i
izvodi sveučilišne studije, znanstveni i visokostručni rad u jednom ili
više znanstvenih i obrazovnih područja:

5. Umjetnička akademija - visoko učilište u sastavu sveučilišta koje
ustrojava i izvodi sveučilišne studije, znanstveni i umjetnički rad u jednom
ili više znanstvenih, obrazovnih i umjetničkih područja;

6. Visoka škola - visoko učilište (stručno ili umjetničko) u sastavu
ili izvan sveučilišta koje ustrojava i izvodi stručne studije i visokostručni
rad u jednom ili više obrazovnih područja;

7. Odjel - ustrojbena jedinica sveučilišta, koja sudjeluje u izvedbi
sveučilišnih studija te ustrojava i izvodi znanstveni, nastavni i visokostručni
rad u jednom znanstvenom području;

8. Centar za znanstveni ili visokostručni rad - pravna osoba ili ustrojbena
jedinica sveučilišta ili veleučilišta koja ustrojava i izvodi znanstveni,
visokostručni ili nastavni rad, odnosno usklađuje njegovu izvedbu između
visokih učilišta;

9. Studij - program kojeg ustrojava i izvodi visoko učilište, a čijim
završavanjem student stjeće visoku naobrazbu i odgovarajući stručni naziv
ili akademski stupanj;

l0. Sveučilišni studij - studij koji se izvodi bilo na razini sveučilišta
ili visokih učilišta u sastavu sveučilišta, a stupnjem znanja koja se na
njemu stječu omogućuje, uz obavljanje određenog zanimanja i bavljenje znanstvenim
ili umjetničkim radom;

11. Stručni studij - svaki studij koji se izvodi na razini veleučilišta,
visokih škola u sastavu ili izvan veleučilišta, a stupnjem stručnih znanja
i umijeća koja se na njemu stječu, omogućuje uspješno bavljenje i unapređivanje
nekog zvanja (struke);

12. Student - osoba koja redovno ili izvanredno studira na dodiplomskom
ili poslijediplomskom studiju.

13. Nastavnik - osoba koja izvodi nastavu i bavi se znanstvenim, stručnim
ili umjetničkim radom na visokom učilištu.

Članak 3.

Visoka učilišta utemeljena su na načelu akademske samouprave i akademskih
sloboda, u skladu s Ustavom i ovim Zakonom.

Akademska samouprava ogleda se osobito u:

- slobodi znanstvenog, umjetničkog i tehnološkog istraživanja i stvaralaštva,

- utvrđivanju obrazovnih, znanstvenih, umjetničkih i stručnih programa,

- izboru nastavnika i čelnika,

- odlučivanju o kriterijima upisa studenata,

- utvrđivanju pravila studija,

- uređivanju unutarnjeg ustrojstva.

Članak 4.

Prostor visokog učilišta je nepovrediv.

Nadležna državna tijela na prostoru visokih učilišta mogu uredovati
samo uz suglasnost učilišnih čelnika.

Na prostoru visokog učilišta, bez suglasnosti njegova čelnika, lišiti
slobode mogu se samo osobe za koje su se stekli uvjeti propisani Zakonom
o krivičnom postupku.

Pretragu prostora visokog učilišta može iznimno odrediti samo nadležni
sud ako su ispunjeni uvjeti propisani Zakonom o krivičnom postupku.

Pretrazi mora biti nazočan istražni sudac te čelnik visokog učilišta
ili osoba koju on ovlasti.

Pretraga se može izvršiti i bez nazočnosti čelnika odnosno osobe koju
on ovlasti, ako se oni bez opravdana razloga nisu odazvali pravodobnom
pozivu.

Članak 5.

Temeljni akt visokog učilišta je statut.

Statutom se pobliže uređuje ustrojstvo visokog učilišta, ovlasti i način
odlučivanja njegovih tijela te druga pitanja od značenja za djelatnosti
i poslovanje visokog učilišta u skladu s ovim Zakonom i odlukom o osnutku.

Statut sveučilišta i veleučilišta donosi upravno vijeće iz članka 105.
stavka 1. odnosno članka 119. stavka 2. ovoga Zakona, uz suglasnost osnivatelja.

Statut fakulteta i veleučilišta škole donosi dekan fakulteta, odnosno
veleučilišne škole, na prijedlog stručnog vijeća, a uz suglasnost upravnog
vijeća sveučilišta, odnosno veleučilišta.

Statut visoke škole donosi dekan na prijedlog stručnog vijeća, a uz
suglasnost osnivatelja ili od njega ovlaštenog tijela.

Članak 6.

Nastava na visokom učilištu izvodi se na hrvatskom jeziku.

Visoko učilište može izvoditi studije ili dijelove studija na jednom
od svjetskih jezika, uz uvjete određene statutom.

II. VISOKA UČILIŠTA

1. Vrste visokih učilišta

Članak 7.

Visoka učilišta su sveučilište, veleučilište, fakultet, umjetnička akademija
i visoka škola.

Fakultet i umjetnička akademija su visoka učilišta u sastavu sveučilišta.

Visoka škola (stručna ili umjetnička) je visoko učilište u sastavu veleučilišta
(u daljnjem tekstu: veleučilišna škola) ili izvan veleučilišta (u daljnjem
tekstu: visoka škola).

2. Osnutak visokh učlišta

Članak 8.

Sveučilište, veleučlište i visoku školu može osnovati tuzemna i inozemna
fizička i pravna osoba.

Članak 9.

Za obavljanje javne službe u visokoj naobrazbi Republika Hrvatska osniva
javno sveučilište, javno veleučilište i javnu visoku školu.

Fakulteti, umjetničke akademije i veleučilišne škole u javnim sveučilištima
i javnim veleučilištima obavljaju javnu službu u smislu ovoga Zakona.

Članak 10.

Javno sveučilište osniva se zakonom.

Javno veleučilište ili javna visoka škola osniva se uredbom Vlade Republike
Hrvatske.

Privatno sveučilište, veleučilište ili visoka škola osniva se odlukom
osnivatelja.

Članak 11.

Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu iz članka 127. ovoga Zakona daje
mišljenje o potrebi osnutka javnog visokog učilišta.

Privatno sveučilište, veleučilište ili visoka škola, osnivaju se uz
prethodnu suglasnost Nacionalnog vijeća za visoku naobrazbu.

Ako Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu u roku od šest mjeseci od
uredno podnesenog zahtjeva za osnutak ne uskrati suglasnost, smatra se
da je dalo suglasnost za osnutak visokih učilišta iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 12.

Sveučilišta osnivaju, odnosno ustrojavaju fakultete, umjetničke akademije
i odjele, a veleučilišta osnivaju veleučilišne škole.

3. Ustrojstvo visokih učilišta

Članak 13.

Sveučilište se ustrojava s fakultetima, umjetničkim akademijama i odjelima
u svom sastavu, ili samo s odjelima kao svojim ustrojbenim jedinicama.

Članak 14.

Veleučilište se ustrojava s veleučilišnim školama u svom sastavu.

Veleučilište se može ustrojiti bez veleučilišnih škola, s ustrojbenim
jedinicema u svom sastavu, u skladu s odlukom o osnutku i statutom.

Članak 15.

Visoka škola ustrojava se s ustrojbenim jedinicama, ili bez, u skladu
s odlukom o osnutku i statutom.

4. Osnutak drugih pravnih osoba

Članak 16.

Sveučilište ili visoko učilište u njegovu sastavu može osnovati znanstvenoistraživačke
institute u svom sastavu po uvjetima i u postupku utvrđenom posebnim zakonom.

Članak 17.

Sveučilište, veleučilište, te visoka učilišta u sastavu sveučilišta
i veleučilišta mogu u skladu sa zakonom osnivati računalske i informacijske
centre, kazališta, knjižnice i druge pravne osobe čija djelatnost osigurava
cjelovitost i potrebni standard sustava visoke naobrazbe.

Sveučilište i veleučilište može u skladu sa zakonom osnivati centre
za znanstveni ili visokostručni rad iz članka 2. točka 8. ovoga Zakona.

5. Položaj visokih vjerskih učilišta

Članak 18.

Visoka vjerska učilišta osnovana po općim aktima vjerskih zajednica
imaju sva prava kao visoke škole ili fakulteti, ako ispunjavaju uvjete
iz ovoga Zakona.

Položaj visokih učilišta iz stavka 1. ovog članka koja djeluju kao fakulteti
u sastavu nekog od javnih sveučilišta, uređuje se ugovorom između sveučilišta
i osnivatelja učilišta.

6. Početak djelatnosti visokih učilišta

Članak 19.

Za djelatnosti visoke naobrazbe visoko učilište mora:

- imati potreban broj i sastav nastavnika i suradnika za izvođenje studija,

- imati osiguran prostor i opremu,

- imati osigurana novčana šredstva za rad učilišta, izvođenje studija
i provedbu nastavnog programa u cijelosti.

- ispunjavati i druge uvjete utvrđene zakonom.

Pobliže uvjete iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje Ministarstvo znanosti
i tehnologije (u daljnjem tekstu: Ministarslvo).

Na temelju prethodnog izvješća Ministarstva o uvjetima iz stavka 1.
ovoga članka Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu daje mišljenje o ispunjavanju
standarda vrsnoće za ustrojstvo i izvedbu studija.

Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu dužno je mišljenje iz stavka 3.
ovoga članka dostaviti Ministarstvu u roku od dva mjeseca od dostavljenog
izvješća.

Ako Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu ne da mišljenje n roku od
dva mjeseca, smatra se da je njegovo mišljenje pozitivno.

Članak 20.

Visokom učilištu koje ispuni uvjete iz članka 19. stavka 1. ovoga Zakona
i koje ima pozitivno mišljenje Nacionalnog vijeća za visoku naobrazbu o
ispunjenju osnovnih standarda vrsnoće za ustrojstvo i izvedbu studija,
Ministarstvo izdaje dopusnicu za poćetak obavljanja djelatnosti i uvodi
ga u Upisnik visokih učilišta.

Sadržaj i način upisa u Upisnik visokih učilišta propisuje ministar
nadležan za poslove visoke naobrazbe (u daljnjem tekstu: Ministar).

Visoko učilište može početi obavljati djelatnost upisom u sudski registar
ustanova.

7. Privatno visoko učilište "s pravom javnosti"

Članak 21.

Privatno visoko učilište kojem je izdana dopusnica za poćetak obavljanja
djelatnosti uz svoj naziv obvezatno dodaje oznaku "s pravom javnosti".

Na privatno visoko učilište iz stavka 1. ovoga članka, ako drugačije
nije propisano, primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o javnim visokim učilištima.

8. Naziv visokih učiIišta

Članak 22.

Naziv sveučilište, veleučilište, fakultet, umjetnička akademija, visoka
stručna ili visoka umjetnička škola mogu u sudski registar upisati samo
visoka učilišta osnovana po odredbama ovoga Zakona.

9. Naziv sveučilišnih kliničkih ustanova

Članak 23.

Ustanovama kojima je na temelju posebnog zakona dodijeljen naziv "klinika"
ili "klinički centar", sveučilište može dodijeliti naziv "sveučilišna
klinika" ili "sveučilišni klinički centar" po postupku i
uz uvjete utvrđene statutom sveučilišta.

Klinička ustanova može zatražiti da se u sudski registar ustanova upiše
i naziv iz stavka 1. ovoga članka.

III. STUDIJI

1. Vrste studija

Članak 24.

Visoka naobrazba stjeće se na sveučilišnim i stručnim studijima.

Sveučilišni studij osposobljava studenta za visokostručni ili umjetnički
rad i priprema ga za znanstveni rad.

Stručni studij osposobljava studenta za visokostručni ili umjetnički
rad.

Članak 25.

Sveučilišni studiji se ustrojavaju i izvode kao:

- dodiplomski studij.

- poslijediplomski znanstveni studij,

- poslijediplomski stručni studij,

- poslijediplomski umjetnički studij.

Poslijediplomski znanstveni studij ustrojava se u pravilu s obvezatnim
i izbornim kolegjjima, po bodovnom sustavu, kao studij za stjecanje magisterija
znanosti i doktorata znanosti, odnosno samo kao studij za stjecanje magisterija
znanosti, što se utvrđuje nastavnim programom studija u skladu sa statutom
sveučilišta.

Članak 26.

Stručni studiji se ustrojavaju i izvode kao:

- dodiplomski studij,

- poslijediplomski stručni studij i

- poslijediplomski umjetnićki studij.

2. Nositelji ustrojstva i izvedbe studija

Članak 27.

Studiji iz članka 25. ovoga Zakona ustrojavaju se i izvode na razini
sveučilišta, fakulteta i umjetničkih akademija.

Ako je sveučilište ustrojeno po odjelskom naćelu, odjelima se povjerava
izvođenje nastave na sveučilišnim studijima u skladu sa statutom sveučilišta.

Članak 28.

Studiji iz članka 26. ovoga Zakona ustrojavaju se i izvode na razini
veleučlišta, veleučilišne škole ili visoke škole.

Članak 29.

Izvedba dijela sveučilišnih studija može se, pod uvjetima utvrđenim
statutom sveučilišta povjeriti znanstvenoistraživačkim institutima u sastavu
sveučilišta ili izvan njega.

Članak 30.

Sveučilišne i stručne studije za stjecanje visoke vojne naobrazbe ili
naobrazbe redarstvenika mogu izvoditi i visoka učilišta osnovana po odredbama
ovoga Zakona ako posebnim zakonom nije drugačije određeno.

Članak 31.

Pored studija, visoka učilišta mogu ustrojiti i izvoditi programe stalnog
usavršavanja, na način utvrđen statutom visokog učilišta.

3. Uvjeti za upis na studij

Članak 32.

Dodiplomski studij iz članka 25. i 26. ovoga Zakona može upisati osoba
koja je stekla odgovarajuću srednju školsku ili srednju stručnu spremu.

Visoko učilište koje ustrojava dodiplomski studij utvrđuje koja je srednja
školska ili srednja stručna sprema odgovarajuća za upis na studij, te utvrđuje
uvjete upisa za pristupnike koji nemaju odgovarajuću srednju školsku ili
srednju stručnu spremu.

Iznimno dodiplomski umjetnički studij može upisati i osoba koja nije
stekla odgovarajuću srednju školsku ili srednju stručnu spremu, uz uvjet
da je stekne do kraja druge godine studija.

Članak 33.

Poslijediplomski znanstveni studij može upisati osoba koja je završila
odgovarajući sveučilišni studij.

Visoko učilište koje ustrojava poslijediplomski znanstveni studij određuje
u uvjetima za upis koji se sveučilišni dodiplomski studij odnosno akademski
stupanj magistra znanosti smatra odgovarajućim za upis.

Članak 34.

Poslijediplomski stručni studij iz članka 25. ovoga Zakona može upisati
osoba koja je završila odgovarajući sveučilišni dodiplomski studij, odnosno
stručni dodiplomski studij u trajanju od četir godine.

Poslijediplomski umjetnički studij iz članka 25. ovoga Zakona može upisati
osoba koja je završila odgovarajući sveučilišni dodiplomski studij.

Poslijediplomski studij iz članka 28. ovoga Zakona može upisati osoba
koja je završila odgovarajući sveučilišni dodiplomski ili stručni dodiplomski
studij u trajanju od četiri godine.

Visoko učilište koje ustrojava poslijediplomski studij iz ovoga članka
određuje u uvjetima za upis koji je dodiplomski studij odgovarajući za
upis na poslijediplomski stručni ili umjetaički studij.

4. Trajanje studija

Članak 35.

Trajanje svakog studija utvrđuje se na osnovi složenosti programa i
vremena potrebnog za njegovo svladavanje.

Sveučilišni dodiplomski studij traje najmanje četiri godine.

Stručni dodiplomski studij traje od jedne do četiri godine.

Poslijediplomski znanstveni studij za stjecanje akademskog stupnja magistra
znanosti traje najmanje dvije godine, a za stjecanje akademskog stupnja
doktora znanosti najmanje tri godine. Za osobu koja je stekla akademski
stupanj magistra znanosti studij za stjecanje akademskog stupnja doktora
znanosti iz istog znanstvenog područja traje najmanje jednu godinu.

Poslijediplomski stručni studij traje najmanje godinu dana.

Sveučilišni poslijediplomski umjetnički studij traje najmanje dvije
godine, a poslijediplomski umjetnički studij na veleučilištu ili visokoj
školi traje najmanje jednu godinu.

5. Ustrojstvo i način izvedbe studija

Članak 36.

Dodiplomski i poslijediplomski studij ustrojavaju se i izvode kao redovni
ili izvanredni prema nastavnom programu i nastavnom planu. Kod utvrđivanja
nastavnog programa visoko učilište treba osobito brinuti da studij bude:

- suvremen i primjeren mogućnostima i interesima upisanog studenta te
potrebama poslodavaca,

- usporediv sa srodnim programima na inozemnim visokim učilištima u
razvijenim zemljama.

Članak 37.

Nastavni program sadrži:

1. opis zvanja,

2. stručni naziv ili akademski stupanj,

3. trajanje studija,

4. uvjete upisa na studij,

5. sadržaj obvezatnih, izbornih i neobvezatnih predmeta i broj sati
potrebnih za njihovu izvedbu,

6. popis predmeta koje student može izabrati s drugih sveučilišnih odnosno
stručnih studija.

7. redoslijed izvedbe i upisa predmeta studija,

8. uvjete upisa studenata u sljedeću godinu studija.

Pored sastojaka iz stavka 1. ovoga članka nastavni program poslijediplomskog
znanstvenog studija sadrži i bodovnu vrijednost svih predmeta potrebnih
za prijavu magisterija ili doktorata znanosti na poslijediplomskom znanstvenom
studiju.

Program poslijediplomskog znanstvenog studija oblikuje se za svakog
studenta iz raspoloživih slobodno izabranih kolegija na sveučilištu, u
skladu s odredbom članka 25. stavka 2. ovoga Zakona.

Program iz stavka 3. ovoga članka oblikuje student u dogovoru s mentorom,
uz odobrenje stručnog vijeća visokog učilišta koje ustrojava studij.

Stručno vijeće sveučilišta utvrđuje bodovnu vrijednost svakog kolegija
iz stavka 2. ovoga članka, te broj bodova za prijavu magistarskog rada,
odnosno disertacije.

Nastavnim programom utvrđuje se da li se studij uspostavlja kao redovni,
odnosno redovni i izvanredni, te određuju razlike u trajanju izvedbe studija
kao i druge razlike u skladu sa statutom visokog učilišta.

Nastavnim planom utvrđuju se:

- nastavnici i suradnici koji će izvoditi nastavu prema nastavnom programu,

- način provjere znanja studenata,

- poćetak i završetak, te satnica izvođenja nastave,

- ispitni rokovi.

Članak 38.

Nastavnim programom utvrđuje se broj sati obvezatne i izborne nastave
na redovnom i izvanrednom studiju.

Nastava na redovnom dodiplomskom studiju izvodi se tijekom trideset
tjedana u školskoj godini.

Ukupne obveze redovnih studenata u nastavi na svečilišnim i stručnim
dodiplomskim studijima mogu biti najmanje 20 sati a najviše 30 sati tjedno.

Nastava na izvanrednom dodiplomskom studiju izvodi se najduže tljekom
jedne i pol školske godine.

Ukupne obveze izvanrednih studenata dodiplomskih studija ne mogu biti
manje od polovine broja sati utvrđenih stavkom 3. ovoga članka.

Nastava i izvannastavne djelatnosti studenata iz tjelesne i zdravstvene
kulture ustrojavaju se i izvode izvan satnice utvrđene stavkom 3. i 5.
ovoga članka.

Ukupne obveze studenata poslijediplamskih studija utvrđuju se statutom
visokog učilišta.

Članak 39.

Nastavne programe donose stručna vijeća sveučilišta i veleučilišta.
Nastavne programe visoke škole donosi stručno vijeće visoke škole uz suglasnost
Rektorskog zbora iz članka 125. ovoga Zakona.

Nastavne programe stručnom vijeću sveučilišta ili veleučilišta predlažu
stručna vijeća fakulteta, umjetničkih akademija, odjela, odnosno veleučilišnih
šhola.

Nastavni plan donosi visoko učilište koje ustrojava i ozvodi pojedini
studij.

Članak 40.

Školska godina počinje 1. listopada tekuće, a završava 30. rujna slijedeće
godine.

Nastava se ustrojava po semestrima ili na drugi način utvrđen statutom
visokog učilišta.

Članak 41.

Znanje studenta može se provjeravati i ocjenjivati tijekom nastave,
a konačna se ocjena utvrđuje na ispitu.

Uspjeh postignut na ispitu dostupan je javnosti.

Pravo uvida u ispitne ishode ima osoba koja za to dokaže pravni interes.

Članak 42.

Ispit iz istog predmeta može se polagati najviše četiri puta. Četvrti
put ispit se polaiže pred nastavničkim povjerenstvom.

Student koji ćetvrti put nije položio ispit iz istog predmeta obvezan
je na slijedećoj školskoj godini ponovno upisati taj predmet.

Ako student i nakon ponovljenog upisa predmeta ne položi ispit na način
utvrđen u stavku 1. ovoga članka, gubi pravo studiranja na tom visokom
učilištu.

Članak 43.

Ispitni rokovi su redovni i izvanredni.

Redovni ispitni rokovi su: zimski, ljetni i jesenski. Redovni ispitni
rok traje najmanje četiri tjedna. Izvanredne ispitne rokove utvrđuje visoko
učilište nastavnim planom.

Statutom visokog učilišta, odnosno općim aktom,o pravilima studija pobliže
se uređuje: vrijeme između izlazaka na ispit, način ispitivanja (predmetni
nastavnik, nastavničko povjerenstvo), žalba na ocjenu i postupak ponavljanja
ispita.

Članak 44.

Uspjeh studenta na ispitu izražava se ocjenama: izvrstan (5), vrlo dobar
(4), dobar (3), dovoljan (2) i nedovoljan (1).

Student ocijenjen ocjenom nedovoljan nije položio ispit.

Sadržaj, oblik i način vođenja popisa o ispitima propisuje Ministar.

Članak 45.

Statutom visokog učilišta može se utvrditi da se studentu imenuje voditelja
koji mu pomaže u studiju, te prati studentov rad i postignuća.

Studentu poslijediplomshog studija obvezno se imenuje mentor.

Pobliže odredbe o voditelju i mentoru studenta utvrđuju se statutom
visokog učilišta.

6. Završetak studija

Članak 46.

Dodiplomski studij završava izradbom diplomskog rada i/ili polaganjem
diplomskog ispita u skladu s odredbama statuta visokog učilišta.

Diplomski ispit polaže se pred ispitnim povjerenstvom.

Članak 47.

Poslijediplomshi znanstveni studij završava izradbom i obranom znanstvenog
magistarskog ili doktorskog rada (disertacije).

Članak 48.

Poslijediplomski stručni i poslijediplomshi umjetnički studij završava
izradbom i obranom stručnog ili umjetničkog rada te polaganjem završnog
ispita.

Statutom visokog učilišta može se utvrditi da poslijediplomski umjetnički
studij završava samo polaganjem završnog ispita pred ispitnim povjerenstvom.

Članak 49.

Studentu sveučilišnog poslijediplomskog stručnog studija u trajanju
od dvije godine, koji je završio sveučilišni dodiplomski studij, može se
odobriti izradba i obrana znanstvenog magistarskog rada umjesto stručnog
rada, u skladu sa statutom sveučilišta.

Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka, na prijedlog mentora daje stručno
vijeće visokog učilišta ovlaštenog za ustrojbu odgovarajućeg poslijediplornskog
znanstvenog studija.

Članak 50.

Na poslijediplomskim studijima osnivaju se povjerenstva za prihvaćanje
predmeta, ocjenu rada i obranu završnog rada.

Mentor studenta ne može biti predsjednik povjerenstva za ocjenu i obranu
rada.

Magistarski i doktorski rad ocjenjuje se u odvojenim izvješćima članova
povjerenstva.

lmenovanje članova, način rada povjerenstva, a i pobliže odredbe u postupku
završetka poslijediplomskog studija, uređuju se statutom sveučilišta, veleučlišta
ili visoke škole.

Članak 51.

Izradbi i obrani disertacije izvan doktorskog studija može iznimno pristupiti:

a) osoba koja je stekla akademski stupanj magistra znanosti, objavila
najmanje jedan znanstveni rad u časopisima s priznatom međunarodnom recenzijom
i najmanje godinu dana sudjelovala u istraživačkom radu visokog učilišta
ili znanstvenoistraživačkog instituta;

b) osoba koja je završila odgovarajući sveučilišni dodiplomski studij,
objavila najmanje tri znanstvena rada u časopisima s priznatom međunarodnom
recenzijom, i najmanje tri godine sudjelovala u istraživačkom radu visokog
učilišta ili znenstvenoistraživačkog instituta uz obvezu polaganja doktorskog
ispita.

O pravu pokretanja postupka stjecanja doktorata znanosti prema stavku
1. ovoga članka odIučuje stručno vijeće ovlaštenoga visokog učilišta, u
skladu sa statutom sveučilišta. Postupak stjecanja doktorata znanosti na
način iz stavka 1. ovoga članka uređuje se statutom sveučilišta.

7. Isprave o studiju

Članak 52.

O završetku sveučilišnih i stručnih studija, studentu se izdaje diploma.

Pored diplome, visoko učilište studentu izdaje i dopunsku ispravu o
studiju (supplement).

Članak 53.

O završenom programu stalnog usavršavanja visoko učilište polazniku
izdaje potvrdnicu (uvjerenje).

Članak 54.

Diplome i potvrdnice koje izdaju javna visoka učilišta i privatna visoka
učlišta s pravom javnosti javne su isprave.

Sadržaj i oblik diploma propisuje Ministar.

Sadržaj dopunske isprave o studiju propisuje Rektorski zbor.

Sadržaj potvrdnice propisuje, visoko učilište.

8. Stručni naziv i akademski stupanj

Članak 55.

Osoba koja završi sveučilišni ili stručni studij stjeće odgovarajući
stručni naziv, odnosno akademski stupanj.

Osoba koja završi sveučilišni dodiplomski ili stručni dodiplomski studij
stjeće stručni naziv u skladu s posebnim zakonom.

Osoba koja završi poslijediplomski stručni studij stjeće stručni naziv
u skladu s posebnim zakonom.

Osoba koja završi poslijediplomski umjetnički studij na sveučilišlu
stjeće akademski stupanj magistar umjetnosti (skraćeno: mr. art.), a osoba
koja završi poslijediplomski umjetnički studij na veleučilištu ili visokoj
školi stjeće stručni naziv u skladu s posebnim zakonom.

Osoba koja završi poslijediplomski znanstveni studij za stjecanje magisterija
znanosti, kao i osoba koja obrani magistarski rad u skladu sa člankom 49.
stavkom 1. ovoga Zakona, stjeće akademski stupanj magistar znanosti (skraćeno:
mr. sc.).

Osoba koja završi poslijediplomski znanstveni studij za stjecanje doktorata
znanosti, kao i osoba koja obrani doktorsku disertaciju u skladu sa člankom
51. ovoga Zahona stjeće akademski stupanj doktor znanosti (skraćeno: dr.
sc.)

Kratica akademskog stupnja stavlja se ispred, a kratica stručnog naziva
iza imena i prezimena osobe.

IV. STUDENTI

Članak 56.

Status studenta stjeće se upisom na redovni ili izvanredni studij, a
dokazuje indeksom ili drugom studentskom ispravom.

Sadžaj i oblik isprave iz stavka 1. ovoga članka propisuje Ministar.

Članak 57.

Redovni student studira na redovnom studiju, uz potporu Ministarstva
ili sam plaća studij.

Izvanredni student studira na izvanrednom studiju i sam plaća studij
ili troškove studija snosi njegov poslodavac.

Članak 58.

Pravo upisa na studij imaju pod jednakim uvjetima drižavljani Republike
Hrvatske i pripadnici hrvatshog naroda s prebivalištem izvan Republihe
Hrvatske te strani državljani i osobe bez državljanstva trajno nastanjeni
u Republici Hrvatskoj.

Strani državljani i osobe bez državljanstva koji nisu trajno nastanjeni
u Republici Hrvatskoj imaju pravo upisa na studij prema uvjetima koje utvrđuje
Ministarstvo, odnosno na temelju međudržavnih sporazuma i ugovora.

Članak 59.

Visoko učilište upisuje studente prema kapacitetu, a na temelju odluke
o upisu.

Kapacitet visokog učilišta utvrđuje visoko učilište uz suglasnost Ministarstva.

Odluku o upisu donosi sveučilište, veleučilište i visoka škola.

Odlukom o upisu utvrđuje se za svaki studij: broj redovnih studenata
koji studiraju uz potporu Ministarstva, broj redovnih studenata koji sami
plaćaju svoj studij, te broj izvanrednih studenata.

Članak 60.

Na temelju odluke o upisu visoko učilište raspisuje natječaj za upis
studenata.

Natječaj se objavljuje u javnom tisku.

Natječaj za upis sadrži sve podatke potrebne pristupnicima, a osobito:
ukupan broj mjesta, broj mjesta za redovne studente koji studiraju uz potporu
Ministarstva, broj mjesta za redovne studente koji sami plaćaju svoj studij,
broj mjesta za izvanredne studente, uvjete upisa i kriterije za izbor pristupnika,
rokove upisa i isprave koje se prilažu prijavi.

Članak 61.

Izbor između pristupnika obavlja se putem razredbenog (klasifikacijskog)
postupka.

Pristupnik stjeće pravo upisa prema postignutim bodovima u razredbenom
postupku.

Visoko učilište može izbor između pristupnika obaviti i bez provođenja
razredbenog postupka na temelju uspjeha pristupnika u srednjoj školi, a
u skladu s odredbama svog statuta.

Članak 62.

Redovni student koji studira uz potporu Ministarstva može uz istu potporu
samo jednom promijeniti izabrani studij, te za vrijeme studiranja u istom
statusu biti upisan samo na jedno visoko učilište. Ministarstvo može izuzetno
uspješnom studentu odobriti upis i uz potporu istovremeno studiranje još
jednog studija.

Status redovnog studenta koji studira uz potporu Ministarstva ima student
za vrijeme propisanog trajanja studija, a najviše za vrijeme koje je za
trećinu dulje od propisanog trajanja studija utvrđenog člankom 35. ovoga
Zakona, odnosno do kraja školske godine u kojoj taj rok istiće.

Student iz stavka 2. ovoga članka može nastaviti i završiti upisani
studij uz plaćanje, pod uvjetima utvrđenim statutom visokog učilišta.

Ukupno trajanje studiranja može se ograničiti statutom visokog učilišta.

Članak 63.

Student stjeće pravo upisa u višu godinu studija ako je ispunio sve
obveze utvrđene nastavnim pr ogramom u skladu sa statutom i drugim općim
aktima visokog učilišta.

Student može uz potporu Ministarstva ponovno upisati istu godinu studija
samo jedamnput.

Visoko učilište može odobriti studentu upis pojedinih predmeta iz više
godine studija, u skladu sa statutom i drugim općim aktima visokog učilišta.

Prava i obveze studenta koji nije stekao uvjete za upis u slijedeću
gođinu utvrđuje visoko učilište statutom ili drugim općim aktom.

Student dodiplomskog umjetničkog studija ne može ponovno upisati prvu
godinu studija ako u toj godini nije položio glavni predmet studija.

Članak 64.

Prava i obveze redovnog studenta miruju za vrijeme služenja vojnog roka,
za vrijeme trudnoće studentice i do godine dana starosti djeteta te u drugim
opravdanim slučajevima prekida studija utvrđenim statutom visokog učilišta.

Redovnim studentima koji imaju status vrhunshog športaša ili vrhunskog
umjetnika, što utvrđuje Ministar na prijedlog stručnog povjerenstva, visoko
učiište može odobriti svladavanje upisanog studija pod uvjetima utvrđenim
statutom visokog učilišta za izvanredne studente.

Članak 65.

Studentu koji je na jednom visokom učilištu izgubio pravo studiranja
prema članku 42. stavku 3. ovoga Zakona može drugo visoko učilište odobriti
nastavak i završetak studija, pod uvjetima i u roku utvrđenim statutom
tog visokog učilišta.

Članak 66.

Studenti preko svojih predstavnika sudjeluju i odlučuju u radu i upravi
visokim učilištem na način propisan ovim zakonom i statutom visokog učilišta.

Predstavnici studenata daju mišljenje o statutu visokog učilišta te
o svim pitanjima koja se odnose na prava i obveze studenata.

Način izbora studentskih predstavnika te djelokrug njihova rada uređuje
se statutom visokog učilišta.

Članak 67.

Pri zapošljavanju redovnih studenata posreduju pravne osobe iz članka
17. stavka 1. ovoga Zakona čija je djelatnost briga o studentskom standardu.

Članak 68.

Studenti imaju pravo sudjelovanja u kulturnim, športskim i drugim djelatnostima
na visokim učilištima te pravo udruživanja u studentske udruge na način
uređen statutom visokog učilišta.

Članak 69.

Redovni studenti imaju pravo zdravstvenog osiguranja te druga prava
u skladu s posebnim propisima.

Članak 70.

Osoba gubi status studenta:

- kad završi studij,

- kad se ispiše sa studija,

- kad se ne upiše u slijedeću školsku godinu,

- kad je isključena sa studija po postupku i uz uvjete utvrđene statutom
visokog učilišta,

- kad ne završi studij u roku utvrđenom statutom visokog učilišta,

- ako ne položi ispit iz upisanog predmeta u skladu s odredbom članka
42. stavka 3. ovoga Zakona.

Članak 71.

Visoka učilišta vode popis o studentima.

Obvezatan popis, njegov sadržaj i oblik propisuje Ministar.

V. NASTAVNICI, SURADNICI I ZNANSTVENICI

Članak 72.

U visokim učilištima nastavnu, znanstvenu, umjetničku i stručnu djelatnost
izvode nastavnici, suradnici i znanstvenici.

Kvalificiranost nastavnika, suradnika i znanstvenika utvrđuje se izborom
u znanstveno- nastavna, suradnička i znanstvena zvanja.

Članak 73.

Nastavnici se biraju u znanstveno-nastavna i nastavna zvanja.

Znanstveno-nastavna zvanja su: docent, izvanredni profesor i redovni
profesor.

Nastavna zvanja su: predavač, viši predavač i profesor visoke škole.

U visokim učilištima u kojima se strani jezici studiraju kao glavni
predmet studija nastavnici se biraju i u nastavna zvanja lektora i višeg
lektora.,

U visokim učilištinia u kojima se glazba studira kao glavni predmet
studija nastavnici se biraju i u nastavna zvaja korepetitora i višeg korepetitora.

Na sveučilištu, fakultetu i umjetničkoj akademiji nastavnici se biraju
u znanstveno-nastavna zvanja i nastavna zvanja predavača i višeg predavača.

Na veleučilištu, veleučilišnoj školi i visokoj školi nastavnici se biraju
u nastavna zvanja iz stavka 3. do 5.ovoga članka.

1. Znanstveno-nastavna zvanja

Članak 74.

U zvanje docenta može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete za izbor
u znanstveno zvanje znanstvenog suradnika i uvjete koje propisuje Rektorshi
zbor, a od povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta ima potvrdno ocijenjeno
nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima.

U zvanje izvanrednog profesora može biti izabrana osoba koja ispunjava
uvjete za izbor u znanstveno zvanje višeg znanstvenog suradnika i uvjete
koje propisuje Rektorski zbor te ima nove radove objavljene nakon izbora
u prethodno zvanje i najmanje tri godine nastavnog rada na visokom učlištu.

U zvanje redovnog profesora može biti izabrana osoba koja ispunjava
uvjete za izbor u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika i uvjete koje
propisuje Rektorski zbor te ima izvedene znanstvene, tehničke ili umjetničke
projekte koji značajnije utječu na razvitak određenog znanstvenog područja
uspješno vođene magistarske ili doktorske radove i najmanje šest godina
nastavnog rada na visokom učilištu, kao i nove radove objavljene nakon
izbora u prethodno zvanje.

Članak 75.

Nastavnik u znanstveno-nastavnom zvanju docenta izvanrednog profesora
i redovnog profesora ustrojava i izvodi nastavu i druge oblike nastavnog
rada iz predmeta koji spadaju u znanstveno područje ili granu za koju je
izabran, savjetuje sveučilištarce, mentor je studentima poslijediplomskog
studija, mentor pristupniciina za stjecanje doktorata znanosti, rukovodi
ili sudjeluje u znanstveno-istraživačkom, umjetničkom i stručnom radu,
ispituje studente te radi druge poslove utvrđene statutom visokog učilišta
i nastavnim programom i nastavnim planom.

Članak 76.

Nastavnik se bira u znanstveno-nastavno zvanje navrijeme od pet godina.

Nastavnik može biti izabran u više znanstveno-nastavno zvanje i prije
isteka roka izstavka 1. ovoga članka.

Nastavnik može biti ponovo izabran u isto znanstveno-nastavno zvanje
ako ima nove radove objavljene poslije zadnjeg izbora.

Znanstveno-nastavno zvanje redovnog profesora postaje trajno zvanje
nakon drugog izbora u to zvanje.

Članak 77.

Kada su posrijedi nastavni predmeti iz područja koje može predavati
samo umjetnik, u znanstveno-nastavno zvanje može se izabrati i osoba koja
ne ispunjava uvjete za izbor u znanstveno zvanje, ako ima sposobnosti i
dostignuća koja odgovaraju uvjetima i kriterijima za stjecanje znanstveno-nastavnih
zvanja utvrđenih ovim Zakonom.

Odluku o izboru donosi stručno vijeće visokog učilišta uz suglasnost
stručnog vijeća sveučilišta.

Statutom visokog učilišta pobliže se odreduju uvjeti izbora nastavnika
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 78.

Iznimno se u znanstveno-nastavno zvanje docenta, izvanrednog i redovnog
profesora može izabrati osoba koja ne ispunjava uvjete iz članka 74. ovoga
Zakona ako je međunarodno priznata i poznata kao vrhunski znanstvenih ili
stručnjak.

Odluku o izboru nastavnika iz stavka 1. ovoga članka donosi stručno
vijeće visokog učilišta uz suglasnost stručnog vijeća sveučilišta.

Članak 79.

Počasno znanstveno-nastavno zvanje je profesor emeritus.

Počasno zvanje profesor emeritus dodjeljuje sveučilište zaslužnim redovnim
profesorima u mirovini u postupku i pod uvjetima utvrđenim statutom sveučilišta.

Prava profešora emeritusa utvrđuju se statutom sveučilišta.

2. Nastavna zvanja

Članak 80.

U zvanje predavača može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom
stručnom spremom ako ispunjava uvjete koje propisuje Rektorski zbor i ima
najmanje tri godine radnog iskustva u struci, te od povjerenstva stručnog
vijeća visokog učilišta potvrdno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima
i studentima.

U zvanje višeg predavača može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom
stručnom spremom, ako ispunjava uvjete koje propisuje Rektorski zbor, objavljenim
struč nim radovima i ima najmanje pet godina radnog iskustva u struci,
te od povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta potvrdno ocijenjeno
nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima ako se prvi put izabire
u nastavno zvanje.

U zvanje profesora visoke škole može biti izabrana osoba s doktoratom
znanosti, ili visokom stručnom spremom i obranjenim habilitacijskim radom,
izvedenim značajnijim projektima, objavljenim radovima koji su znatno unaprijedili
struku, ili novim radovima nakon izbora u zvanje višeg predavača, najmanje
šest godina radnoga iskustva u struci, te od povjerenstva stručnog vijeća
visokog učilišta potvrdno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavriicima
i studentima ako se prvi put izabire u nastavno zvanje.

Postupak izradbe i obrane habilitacijskog rada, kao i ostale uvjete
za izbor u zvanje profesora visoke škole propisuje Rektorski zbor.

Članak 81.

U zvanje lektora može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom stručnom
spremom, objavljenim stručnim radovima i radnim iskustvom u struci.

U zvanje višeg lektora može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom
stručnom spremom objavljenim stručnim radovima i najmanje pet godina radnog
iskustva u struci.

U zvanje korepetitora može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom
stručnom spremom, koja ima dokazanu umjetničku djelatnost i najmanje pet
godina radnog iskustva u struci.

U zvanje višeg korepetitora može biti izabrana osoba s odgovarajućom
visokom stručnom spremom, koja ima dokazanu umjetničku djelatnost i najmanje
deset godina radnog iskustva u struci.

Članak 82.

U zvanje višeg predavača, profesora visoke škole, lektora, višeg lektora,
korepetitora i višeg korepetitora nastavnici se biraju na vrijeme od pet
godina i mogu ponovo biti izabrani u isto zvanje.

Članak 83.

U zvanje predavača nastavnik se bira na vrijeme od pet godina i može
biti izabran samo jedanput.

Članak 84.

Nastavnik koji je napunio 55 godnia života zadržava zvanje profesora
visoke škole, višeg predavača, višeg lektora i višeg korepetitora kad trajno
zvanje.

Članak 85.

Nastavnik u nastavnom zvanju predavača, višeg predavača i profesora
visoke škole ustrojava i izvodi nastavu i druge oblike nastavnog rada iz
predmeta koji spadaju u znanstveno, odnosno stručno područje za koje je
izabran, voditelj je studentima dodiplomshih studija, rukovodi odnosno
sudjeluje u stručnom radu, ispituje studente te radi druge poslove utvrđene
statutom visokog učilišta.

Lektor i viši lektor ustrojava i vodi lektorske vježbe, održava ispite
i savjetuje, sudjeluje u stručnom i znanstvenom radu te radi i druge poslove
utvrđene statutom visokog učilišta.

Korepetitor i viši korepetitor ustrojava i vodi vježbe, održava ispite
i savjetuje, sudjeluje u stručnom i umjetničkom radu, te radi i druge poslove
utvrđene štatutom visokog učilišta.

Članak 86.

Stručno vijeće sveučlišta ili visokog učilišta može povjeriti izvedbu
dijela ili cijelog nastavnog predmeta nastavniku ili znanstveniku iz drugog
visokog učilišta ili znanstvenoistraživačkog instituta.

Izvedba dijela ili cijelog nastavnog predmeta može se povjeriti i nastavniku,
međunarodno priznatom znanstveniku ili vrhunskom stručnjaku iz inozemstva.

Aho osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka nisu izabrane u znanstveno-nastavno
zvanje, može ih se izabrati u znanstveno-nastavno zvanje po postupku utvrđenom
ovim Zakonom i statutom i dodijeliti im isto kao naslovno zvanje.

3. Suradnička zvanja

Članak 87.

Na sveučilištu, fakultetima i umjetničkim akademijama suradnićka zvanja
su: stručni suradnik, mlađi asistent, asistent, viši asistent.

Na veleučilištu, veleučilišnim školama, te visokim školama suradničko
zvanje je: stručni suradnik.

Članak 88.

Za stručnog suradnika može biti izabrana osoba sa završenim odgovarajućim
dodiplomskim studijem.

Pobliže uvjete za izbor stručnih suradnika utvrđuje visoko učilište
svojim statutom.

Članak 89.

Za mlađeg asistenta može biti izabrana osoba sa završenim odgovarajućim
dodiplomskim studijem i upisanim poslijediplomskim znanstvenim, odnosno
umjetničkim sveučilišnim studijem.

Za asistenta može biti izabrana osoba sa odslušanim poslijediplomskim
znanstvenim studijem za stjecanje doktorata znanosti, osoba kojoj je prihvaćen
prijedlog disertacije ili osoba sa stećenim akademskim stupnjem magistra
znanosti.

Za višeg asistenta može biti izabrana osoba s doktoratom znanosti.

Mlađi asistent i viši asistent biraju se na vrijeme od tri godine, a
asistent na vrijeme od četiri godine.

Mlađi asistent, asistent i viši asistent u isto zvanje mogu biti izabrani
samo jedaput.

Članak 90.

Statutom visokog učilišta utvrđuje se najviše dopušteno opterećenje
mlađeg asistenta, asistenta i višeg asistenta u nastavi.

4. Znanstvena zvanja

Članak 91.

Na sveučilištu, fakultetima, umjetničkim akademijama i znanstvenoistraživačkim
institutom u sastavu sveučilišta znanstvenici se biraju u znanstvena zvanja
na vrijeme od pet godina.

Znanstvena zvanja su: znanstveni suradnik, viši znanstveni suradnik
i znanstveni savjetnik.

Izbor u znanstvena zvanja provodi se po postupku i uvjetima utvrđenim
posebnim zakonom.

Znanstvenik može biti ponovno izabran u isto zvanje ako ima nove znanstvene
radove objavljene nakon zadnjeg izbora.

Znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika postaje trajno nakon drugog
izbora u to zvanje.

5. Postupak izbora u zvanja

Članak 92.

Izbor u zrianstveno-nastavna, nastavna i suradnička zvanja provodi se
na temelju javnog natječaja.

Javni natječaj objavljuje se u dnevnom tisku.

Članak 93.

Izbor u zvanja provodi stručno vijeće visokog učilišta. Izbor u znanstveno-nastavno
zvanje redovnog profesora potvrđuje stručno vijeće sveučlišta.

Izbor u nastavno zvanje profesora visoke škole na veleučilištu potvrđuje
stručno vijeće veleučilišta, a na visokoj školi Rektorski zbor.

Članak 94.

Mišljenje ispunjava li predloženik uvjete za izbor u znanstveno-nastavno,
nastavno, te suradničko zvanje mlađeg asistenta, asistenta i višeg asistenta
daje stručno povjerenstvo imenovano od stručnog vijeća visokog učilišta
koje provodi natječajni postupak.

Stručno povjerenstvo iz stavha 1. ovoga članka sastoji se od najmanje
tri člana koji ne mogu biti u nižem zvanju od zvanja u koje se predloženik
bira.

Članak 95.

Ako stručno vijeće visokog učilišta u kojem se provodi natječajni postupak
nije ovlašteno utvrditi ispunjava li predloženik uvjete za izbor, zatražit
će mišljenje stručnog vijeća visokog učilišta koje ie za to ovlašteno.

Ovlašteno visoko učilište dužno je u roku od tri mjeseca dati traženo
mišljenje.

Rektorski zbor na prijedlog stručnih vijeća sveučilišta utvrđuje za
koja su znanstvena i stručna područja visoka učlišta ovlaštena za izbor
i davanje mišljenja u postupku izbora.

Članak 96.

Mišljenje ispunjava li predloženik uvjete za izbor u suradničko zvanje
stručnog suradnika daje stručno vijeće visokog učilišta samostalno u postupku
i na način utvrđen statutom visokog učilišta.

Članak 97.

Izbor između predloženika koji ispunjavaju propisane uvjete obavlja
stručno vijeće visokog učilišta koje je raspisalo natječajni postupak.

Članak 98.

Natječajni postupak mora se završiti u roku od najviše šest mjeseci
po isteku natječaja.

Rokovi za obavljanje pojedinih radnji u natječajnom postupku utvrđuju
se statutom visokog učilišta.

Članak 99.

Uvjete za ocjenu nastavne aktivnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna
zvanja, odnosno nastavne i stručne aktivnosti u postupku izbora u nastavna
zvanja za pojedina znanstvena područja uređuje Rektorski zbor, posebnim
aktom na prijedlog stručnih povjerenstava.

Mišljenje da li predloženik u postupku izbora u znanstveno-nastavna
zvanja ispunjava minimalne uvjete za izbor u znanstvena zvanja stručnom
vijeću visokog učilišta koje provodi izbor daje tijelo ovlašteno po odredbama
posebnog zakona koji uređuje znanstvenoistraživačku djelatnost.

U znanstveno-nastavno i nastavno zvanje visoko učilište ne može izabrati
predloženika koji ne ispunjava uvjete iz stavka 1. ovoga članka i koji
nije dobio potvrdno mišljenje o ispunjavanju minimalnih uvjeta za izbor
u odgovarajuće znanstveno zvanje.

Visoko učilište može propisati i druge uvjete pored uvjeta iz stavka
1. i 2. ovoga stavka.

Visoko učilište nije dužno priznati izbor u znanstveno-nastavno, znanstveno,
nastavno i suradničko zvanje proveden u drugom visokom učilištu.

6. Sklapanje i prestanak ugovora a radu

Članak 100.

Nastavnici, suradnici i znanstvenici sklapaju s visokim učilištem i
znanstvenoistraživačkim institutom u sastavu sveučilišta ugovor o radu
na neodređeno vrijeme, ako ugovorom nije drugačije određeno.

Članak 101.

S nastavnikom u znanstveno-nastavnom zvanju redovnog profesora, odnosno
nastavnom zvanju profesora visoke škole, višeg lektora i višeg korepetitora
koji je ispunio uvjete za prestanak ugovora o radu zbog navršenih 65 godina
života, visoko učilište može sklopiti ugovor o radu ako postoji nastavna
potreba i ako se na natječaj ne javi osoba koja ispunjava uvjete propisane
ovim Zakonom.

Visoka učilišta dužna su raspisati natječaj iz stavka 1. ovoga članka
za svaku školsku godinu.

S nastavnihom iz stavka 1. ovoga članka može se sklopiti ugovor o radu
najdulje do kraja školske godine u kojoj navršava 70 godina života.

Članak 102.

Rad nastavnika, suradnika i znanstvenika izvan visokog učilišta uređuje
se statutom visokog učilišta na način koji nije u suprotnosti s njegovom
temeljnom zadaćom.

Nastavnik ili znanstvenik može, uz uvjete propisane statutom sveučilišta,
koristiti slobodnu studijsku godinu (sabbatical).

Članak 103.

Visoko učilište i znanstvenoistraživački institut u sastavu sveučilišta
otkazat će ugovor o radu:

- znanstveniku u znanstvenom zvanju znanstvenog suradnika,višeg znanstvenog
suradnika i znanstvenog savjetnika ako ne bude izabran u više ili isto
zvanje,

- nastavniku u znanstveno-nastavnom zvanju docenta, izvanrednog profesora,
ili redovnog profesora ako ne bude izabran u više ili isto zvanje.

- nastavniku u nastavnom zvanju predavača ako ne bude izabran u više
zvanje,

- nastavnihu u nastavnom zvanju profesora visoke škole i višeg predavača,
ako ne bude izabran u isto ili više zvanje,

- suradniku u suradničkom zvanju mlađeg asistenta, asistenta i višeg
asistenta, ako ne bude izabran u više zvanje,

- ako se javnim natječajem izabere druga osoba.

VI. UPRAVA VISOKIM UČILIŠTIMA

1. Uprava sveučilištem

Članak 104.

Sveučilišna tijela su: upravno vijeće, rektor i sveučilišni senat.

Članak 105.

Sveučilištem upravlja upravno vijeće.

Upravno vijeće obavlja poslove određene zakonom, odlukom o osnutku i
statom sveučilišta, a osobito:

- utvrđuje razvojna i sveopću novčanu politiku sveučilišta,

- donosi opće akte utvrđene statutom sveučilišta,

- predlaže sveučilišnom senatu predloženike u postupku izbora rektora,

- donosi statut sveučilišta na pri)edlog sveučilišnog senata,

- daje suglasnost na statute fakulteta, umjetničkih akademija i drugih
pravnih osoba u sastavu sveučilišta,

- donosi odluke o osnutku i ukidanju fakulteta, umjetničkih akademija
idrugih pravnih osoba u sastavu sveučilišta,

- odlučuje o godišnjem obračunu (zaključnom računu) sveučilišta,

- odlučuje o ulaganjima i nabavci vrednije opreme na sveučilištu u skladu
sa statutom,

- daje suglasnost rektoru za sklapanje ugovora iznad iznosa utvrđenog
statutom sveučilišta,

- donosi akte o ustrojstvu radnih mjesta na sveučilištu,

- daje suglasost na akte o ustrojstvu radnih m)esta fakulteta, umjetničkih
akademija i drugih pravnih osoba u sastavu sveučilišta,

- objedinjuje proračun svih fakulteta, umjetničkih akademija i drugih
pravnih osoba u sastavu sveučilišta i predlaže proračun sveučilišta Vijeću
za novčanu potporu visokog školstva iz članka 140. ovoga Zakona,

- obavlja i druge poslove utvrđene zakonom, odlukom o osnutku i statutom
sveučilišta.

Kod donošenja općih akata te odluka od znaćaja za program rada i razvoj
sveučilišta upravno vijeće je dužno zatražiti prethodnu suglasnost sveučilišnog
senata.

Članak 106.

Upravno vijeće ima 6 do12 članova.

Broj članova upravnog vijeća određuje se statutom sveučilišta i mora
biti paran.

Članove upravnog vijeća imeuje osnivatelj.

Pola članova upravnog vijeća osnivatelj imenuje s liste koju mu predlaže
sveučilišni senat, a pola članova s liste koju mu predlaže Ministar.

Predsjednika upravnog vijeća biraju članovi između sebe.

Mandat članova upravnog vijeća traje četiri godine.

U slučaju podijeljenog broja glasova kod donošenja odluka, odlučuje
glas predsjednika.

Rektor sudjeluje u radu upravnog vijeća.

Članak 107.

Čelnik i voditelj sveučilišta je rektor.

Rektor predsjedava sveučilišnom senatu.

Pored poslova iz stavka 1. i 2. ovoga.članka rektor osobito:

- ustrojava rad i poslovanje sveučilišta,

- donosi opće akte u skladu sa statutom,

- predlaže sveučilišnom senatu i upravnom vijeću mjere za unapređenje
rada sveučilišta,

- provodi odluke upravnog vijeća i sveučilišnog senata,

- sudjeluje i odučuje u radu Rektorskog zbora,

- obavlja i druge poslove utvrđene zakonom i statutom sveučilišta.

Rektor je za svoj rad odgovoran sveučilišnom senatu i upravnom vijeću.

Rektor jednom godišnje podnosi upravnom vijeću i sveučilišnom senatu
izvješće o svom radu i poslovanju sveučilišta.

Članak 108.

Za rektora može biti izabran nastavnik sveučilišta u znanstveno-nastavnom
zvanju redovnog profesora.

Rektor se bira na vrijeme od četiri godine. Ista osoba može biti izabrana
za rektora najviše dva puta uzastopce.

Upravno vijeće prikuplja prijedloge za rektora prema postupku utvrđenom
statutom sveučilišta.

Upravno vijeće predlaže jednog ili više izabranika sveučilišnom senatu
koji provodi izbor rektora.

Za rektora je izabran predloženik koji je dobio natpolovičnu većinu
glasova svih članova sveučilišnog senata.

Ako nijedan od predloženika ne dobije natplovičnu većinu glasova svih
članova sveučilišnog senata postupak izbora se ponavlja.

Postupak izbora, te uvjeti i postupak razrješenja rektora pobliže se
uređuje statutom sveučilišta.

Članak 109.

Rektoru u radu pomažu prorektori.

Broj prorektora, ovlasti i uvjeti za izbor i razrješenje prorektora,
pobliže se uređuju statutom sveučilišta.

Članak 110.

Sveučilišni senat je stručno vijeće sveučilišta koje čine dekani fakulteta
i umjetničkih akademija, proćelnici sveučilišnih odjela, predstavničl studenata
te druge osobe određene statutom sveučilišta.

Sastav sveučilišnog senata sveučilišta ustrojenog po odjelskom načelu
čine pročelnici odjela, predstavnici studenata i druge osobe određene statutom
sveučilišta.

Rektor i prorektori su članovi sveučilišnog senata po funkciji.

Članak 111.

Sveučilišni senat:

- odlučuje o pitanjima nastave, znanstvene, umjetničke i stručne djelatnosti
sveučilišta,

- predlaže upravnom vijeću statut sveučilišta,

- bira rektora,

- bira prorektore na prijedlog rektora,

- donosi nastavne programe sveučilišnih studija,

- usklađuje nastavne planove fakulteta, odjela i umjetničkih akademija
na razini sveučilišta,

- donosi opće akte u skladu sa statutom sveučilišta,

- ovlašćuje fakultete, odjele i umjetničke akademije za samostalno ili
zajedničko izvođenje studija,

- predlaže Rektorskom zboru fakultete, odjele i umjetničke akademije
u svom sastavu za provođenje postupka izbora u zvanja,

- ovlaščuje fakultete za provođenje postupka stjecanja doktorata znanosti
i provodi postupak stjecanja doktorata znanosti u slučajevima utvrđenim
statutom sveučlišta,

- potvrđuje izbor u znanstveno-nastavno zvanje redovnog profesora,

- imenuje povjerenstva u postupku stjecanja magisterija i doktorata
znanosti kad samostalno ustrojava i izvodi studij odnosno provodi postupak
stjecanja doktorata znanosti,

- dodjeljuje počasno zvanje profešora emeritusa i počasni doktorat znanosti,

- predlaže upravnom vijeću osnutak fakulteta, odjela, umjetničkih akademija
i pravnih osoba u sastavu sveučilišta,

- obavlja i druge poslove u skladu sa zakonom i statutom sveučilišta.

Članak 112.

Sveučilišni senat može ovlasiti druga stručna tijela sveučilišta za
obavljanje pojedinih poslova iz svog djelokruga u skladu sa statutom sveučilišta.

Svečilište ustrojeno po odjelskom naćelu može osnovati stručna vijeća
odjela te na njih prenijeti ovlasti za obavljanje pojedinih poslova iz
djelokruga sveučilišnog senata, u skladu sa statutom sveučilišta.

2. Uprava fakultetom i umjetničkom akademijom

Članak 113.

Tijela fakulteta su: dekan i fakultetsko vijeće.

Članak 114.

Dekan upravlja fakultetom, njegov je čelnik i voditelj.

Dekan predsjedava fakultetskim vijećem.

Dekan, uz poslove iz stavka 1. i 2. ovoga članka:

- donosi statut fakulteta na prijedlog fakultetskog vijeća,

- ustrojava rad i poslovanje fakulteta,

- donosi akt o ustrojstvu radnih mjesta na prijedlog fakultetskog vijeća,

- obavlja i druge poslove utvrđene zakonom, statutom sveučilišta i statutom
fakulteta.

Za dekana može biti izabran nastavnik fakulteta u znanstveno-nastavnom
zvanju izvanrednog ili redovnog profesora.

Dekana bira fakultetsko vijeće, na način i u postupku utvrđenom statutom
fakulteta.

Dekana potvrđuje upravno vijeće sveučilišta uz pribavljeno mišljenje
rektora.

Dekan se bira na vrijeme od dvije godine. Ista osoba može biti izabrana
za dekana najviše dva puta uzaštopće.

Dekan je za svoj rad odgovoran fakultetskom vijeću, sveučilišnom senatu
i upravnom vijeću sveučilišta, u skladu sa statutom sveučilišta.

Postupak i rokovi izbora, te uvjeti i postupak razrješenja dekana pobliže
se uređuju statutom fakulteta u skladu sa statutom sveučilišta.

Članak 115.

Dekanu u radu pomažu prodekani.

Broj prodekana, njihove ovlasti, uvjeti izbora i razrješenja pobliže
se uređuju statutom fakulteta.

Članak 116.

Fakultetsko vijeće je stručno vijeće fahulteta.

Fakultetsko vijeće čine svi redovni profesori, izvanredni profesori
i docenti, te predstavnici nastavnika i suradnika izabranih u nastavna
i suradnička zvanja na način određen statutom fakulteta.

Statutom fakulteta može se utvrditi da sastav fahultetskog vijeća ne
čine svi, već izabrani predstavnici redovnih profesora, izvanrednih profesora
i docenata.

Predstavnici studenata sudjeluju u radu fakultetskog vijeća na način
utvrđen statutom fakulteta.

Članak 117.

Fakultetsko vijeće:

- bira dekana;

- predlaže dekanu statut fakulteta;

- bira prodekane na prijedlog dekana;

- predlaže dekanu akt o ustrojstvu radnih mjesta;

- predlaže sveučilišnom vijeću obrazovne, znanstvene, umjetničke i stručne
programe;

- donosi nastavne planove kao dio integralnog nastavnog plana sveučilišta;

- imenuje voditelje studenata dodiplomskih studija i mentore studenata
poslijediplomshih studija;

- imenuje povjerenstva u postupka stjecanja magisterija i doktorata
znanosti;

- provodi izbore u zvanja;

- provodi postupak nostrifikacije i priznavanje ekvivalencije diploma;

- razmatra godišnji izvještaj dekana;

- obavlja i druge poslove u skladu sa statutom sveučilišta i statutom
fakulteta.

Članak 118.

Na upravu umjetničkom akademijom odgovarajuće se primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o upravi fakultetom.

3. Uprava veleučilištem

Članak 119.

Čelnik i voditelj veleučilišta je rektor. Za rektora može biti izabran
nastavnik veleučilišta u nastavnom zvanju profesora visoke škole.

Veleučilištem upravlja upravno vijeće.

O stručnim pitanjima na veleučilištu odlučuje stručno vijeće veleučilišta.

Na upravu veleučilišta na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga zakona o upavljanju sveučilištem, ako odlukom o osnutku i statutom
veleučilišta nije drugačije određeno.

Članak 120.

Veleučilišnom školom upravlja, njen je čelnik i voditelj dekan. Za dekana
može biti izabran nastavnih veleučilišne škole u nastavnom zvanju profesora
visoke škole.

O stručnim pitanjima ne veleučilišnoj školi odlučuje stručno vijeće
veleučilišne škole.

Na upravu veleučilišne škole na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o upravi fakultetom, ako odlukom o osnutku ili statutom veleučilišta
nije drugačije određeno.

4. Uprava visokom školom

Članak 121.

Visokom školom upravlja, njen je čelnik i voditelj dekan. Za dekana
može biti izabran nastavnik visoke škole u nastavnom zvanju profesora visoke
škole.

O stručnim pitanjima na visokoj školi odlučuje stručno vijeće visoke
škole, a suglasnost na nastavne programe visoke škole daje Rektorski zbor.

Na upravu visoke škole na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga zakona o upravljanju fakultetom, ako odlukom o osnutku i statutom
visoke škole nije drugačije određeno.

Članak 122.

Odredbe članaka 104. do 121. ovoga Zakona o upravi visokim učilištima
odgovarajuće se primjenjuju i na upravu privatnim visokim učilištima, osim
odredaba o načinu izbora, sastavu i mandatu upravnih tijela i voditelja
visokih učilišta.

Članak 123.

U upravno vijeće privatnog visokog učilišta Ministar imnuje jednog člana.

5. Uprava ostalim pravnim osobama

Članak 124.

Upravljanje znanstvenoistraživačkim institutima, ostalim ustanovama
i drugim pravnim osobama iz ovoga Zakona uređuje se odlukom o osnutku,
statutom sveučilišta ili veleučilišta u skladu sa zakonom.

VII. REKTORSKI ZBOR

Članak 125.

O pitanjima od zajedničkog značaja za djelovanje i razvoj, visoka učilišta
se dogovaraju i odlučuju putem Rektorskog zbora.

Članovi Rektorskog zbora su rektori sveučilišta i veleučilišta.

Za obavljanje poslova iz svog djelokruga Rektorski zbor osniva stručna
povjerenstva.

Članak 126.

Rektorski zbor:

- propisuje sadržaj dopunskih isprava o studiju;

- propisuje uvjete za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku
izbora u znanstveno-nastavna i nastavna zvanja;

- propisuje postupak prijave, izradbe i obrane habilitacijskog rada;

- ovlašćuje visoka učilišta za izbore i davanje mišljenja u odgovarjućem
stvenih studija, uz prethodno pribavljeno mišljenje Nacionalnog vijeća
za visoku naobrazbu;

- daje suglasnost na nastvne programe visokih škola;

- obavlja ostale poslove utvrđene poslovnikom o radu Rektorskog zbora.

O pitanjima iz svog djelokruga, Rektorski zbor donosi odluke konsenzusom,
a kada se konsenzus ne postigne, odluke će donijeti na način utvrđen poslovnikom.

VIII. NACIONALNO VIJEĆE ZA VISOKU NAOBRAZBU

Članak 127.

Radi brige za razvoj sustava visokog školstva, osniva se Nacionalno
vijeće za visoku naobrazbu (u daljnjem tekstu: Nacionalno vijeće).

Članak 128.

Nacionalno vijeće ima predsjednika i 18 članova. Predsjednika i članove
Nacionalnog vijeća imenuje Sabor Republike Hrvatske.

Sjednicama Nacionalnog vijeća nazočan je Ministar.

Članak 129.

Izabranike za članove Nacionalnog vijeća predlažu: Rektorski zbor, sveučilišni
senati, te stručna vijeća veleučilišta i visokih škola.

Predlagatelji su dužni za svakog predloženika predočiti znanstveno-stručni
ili umjetnički životopis i popis objavljenih radova.

Vlada Republike Hrvatske utvrđuje prijedlog izabranika iz stavka 1.
ovoga članka vodeći računa o:

- znanstveno-nastavnim ili umjetničkim odlikama predloženika, njegovu
ugledu i međunarodnom iskustvu,

- odgovarajućoj zaštupljenosti znanstvenih područja, te

- regionalnoj zaštupljenosti visokih učilišta.

Vlada Republike Hrvatske može od predlagatelja iz stavka 1. ovoga članka
uz obrazloženje zatražiti prijedlog novih izabranika, ako smatra da predloženici
za članove Nacionalnoga vijeća ne zadovoljavaju uvjete iz stavka 3. ovoga
članka.

Članak 130.

Predsjednik I članovi Nacionalnog vijeća imenuju se na vrijeme od četiri
godine.

Predsjednik i član Nacionalnog vijeća može biti razriješen dužnosti
prije isteka vremena na koje je izabran ako:

- sam zatraži razrješenje,

- ne ispunjava dužnosti predsjednika odnosno člana,

- svojim ponašanjem povrijedi ugled dužnosti koju obnaša,

- izgubi sposobnost obavljanja dužnosti.

Postojanje razloga za razrješenje predsjednika i člana prije isteka
mandata utvrđuje Nacionalno vijeće i o tome izvješćuje Sabor Republike
Hrvatske.

Predsjednika i članove Nacionalnog vijeća razrješava Sabor Republike
Hrvatske.

Članak 131.

Nacionalno vijeće daje mišljenje, prijedloge i preporuke visokim učilištima
i Ministarstvu, te ostalim državnim tijelima u svrhu osiguranja kakvoće
i uspješnog djelovanja sustava visokog školstva.

Nacionalno vijeće osobito:

- predlaže osnove ukupne politike u području visokog školstva;

- vrednuje stanje u visokom školstvu na temeju ocjene kakvoće visokih
učilišta i nastavnih programa studija, sa stajališta međunarodne usporedivosti
i hrvatskog narodnog interesa;

- prosuđuje potrebu i daje poticaj za uvođenje novih ili ukidanje postojećih
programa, studija i visokih učilišta;

- daje mišljenje i suglasnost o potrebi osnutka visokih učilišta;

- daje mišljenje o ispunjenju osnovnih standarda vrsnoće za ustrojstvo
i izvedbu studija;

- daje prethodno mišljenje Rektorskom zboru o izvedbi i ustrojstvu poslijediplomskih
znanstvenih studija;

- predlaže donošenje ili promjene propisa u području visokog školstva;

- obavlja i druge poslove utvrđene ovim zakonom i poslovnikom.

Članak 132.

Za obavljanje poslova iz svog djelokruga Nacionalno vijeće može osnivati
stručna povjerenstva.

Način rada Nacionalnog vijeća i stručnih povjerenstava uređuje se poslovnikom.

Stručne poslove za Nacionalno vijeće i stručna povjerenstva obavlja
Ministarstvo.

Članak 133.

Periodično vrednovanje kakvoće i učinkovitosti nastavnog, znanstvenog
te stručnog rada pokreće Nacionalno vijeće u pravilu svakih pet godina.

Postupak vrednovanja obavljaju stručna povjerenstva Ministarstva, čije
članove imenuje ministar na prijedlog Nacionalnog vijeća.

Stručna povjerenstva svoju ocjenu utemeljuju i na samoanalizi visokih
učilišta, mišljenju stručnih društava i uglednih inozemnih stručnjaka.

Pri svakom vrednovanju utvrđuje se rok sljedećeg postupka vrednovanja.

Nacionalno vijeće ili Ministarstvo mogu pokrenuti postupak vrednovanja
i prije isteka roka iz stavka 4. ovoga članka.

Izvješće i ocjene stručnih povjerenstava Ministarstvo dostavlja Nacionalnom
vijeću.

O izvješću i ocjeni stručnih povjerenstava Ministarstva visoko učilište
se može očitovati Nacionalnom vijeću.

Članak 134.

Nacionalno vijeće, na temelju prosudbe rezultata vrednovanja, preporučuje
Ministarstvu da visokim učilištima izda vjerodostojnicu, uputi pismo očekivanja
ili uskrati vjerodostojnicu.

Vjerodostojnica je isprava koja izražava povjerenje u kakvoću rada visokog
učilišta, te potvrđuje kako su svi studiji ili dio studija koje ono izvodi
na traženoj razini.

Pismo oćekivanja je isprava u kojoj se ocjenjuje rad visokog učilišta
i izražava oćekivanje da će uoćeni nedostaci biti otklonjeni u roku koji
se u njemu naznačuje.

Članak 135.

Visoko učilište kojem je u postupku vrednovanja dostavljeno pismo oćekivanja,
nastavlja s radom do isteka roka određenog u pismu oćekivanja.

Po isteku roka iz stavka 1. ovoga članka visokom učilištu se daje iii
uskraćuje vjerodostojnica.

Visoko učilište kojem je u postupku vrednovanja uskraćena vjerodostojnica
za izvođenje svih ili određenih studija može nastaviti s njegovim izvođenjem
samo radi okončanja studija za studente koji su upisani prije uskrate vjerodostojnice.

Ako je visokom učilištu uskraćena vjerodostojnica za sve studije, Ministarstvo
će pokrenuti postupak za ukinuće visokog učilišta.

Protiv odluke o uskrati vjerodostojnice visoko učilište može pokrenuti
upravni spor.

Članak 136.

Visoko učilište i Ministarstvo izvješćuju javnost o ishodima vrednovanja.

Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu jednom godišnje izvješćuje Sabor
Republike Hrvatske o svom radu.

IX. NOVČANA PODLOGA ZA RAD VISOKIH UČILIŠTA

Članak 137.

Visoka učilišta stjeću sredstva za obavljanje svoje djelatnosti :

- iz sredstava koja se u proračunu Republike Hrvatske osiguravaju za
visoko školstvo i znanstveni rad;

- od zaklada, fondova i darovnica;

- od školarina i stipendija;

- iz drugih izvora ako su u skladu s djelatnošću visokog učilišta.

Članak 138.

Republika Hrvatska u proračunu osigurava novčanu podlogu za rad javnih
visokih učilišta.

Sredstvima iz stavka 1. ovoga članka osigurava se:

- plaća i naknade djelatnika te materijalni troškovi visokih učilišta,

- najnužnija razina znanstvenoga, umjetničkog i stručnog rada na visokom
učilištu,

- rad službe čijom se djelatnošću osigurava cjelovitost i potrebni standard
sustava visoke naobrazbe,

- radni i životni standard djelatnika i studenata,

- stipendije i zajmovi za studente, te novčana pripomoć školarinama,

- razvoj i ulaganja.

Članak 139.

Sredstva potrebna za izvedbu javne službe u javnim visokim učilištima
određuju se na osnovi programa rada i ustrojstva radnih mjesta visokog
učilišta.

Ustrojstvo radnih mjesta utvrđuje se na osnovi:

- opsega obrazovnog, znanstvenog, umjetničkog ili stručnog rada;

- standardnog opterećenja djelatnika;

- standarda za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja.

Ministar odobrava plaćanje radnih mjesta utvrđenih za obavljanje javne
službe u javnim visokim učilištima.

Javna visoka učilišta mogu zaposliti i veći broj djelatnika od odobrenog,
uz samostalno osiguranje plaća i ostalih naknada za te djelatnike.

Članak 140.

Ministarstvo osniva Vijeće za novčanu potporu visokog školstva kao savjetodavno
tijelo.

Članak 141.

Vijeće za novčanu potporu visokog školstva ima 11 članova.

Predsjednika i članove Vijeća za novčane potporu visokog školstva imenuje
Ministar na prijedlog visokih učilišta, vodeći računa o regionalnoj zaštupljenosti
i o zaštupljenosti znanstveno-nastavnih područja.

Predsjednik i članovi Vijeća za novčanu potporu visokog školstva imenuju
se na vrijeme od pet godina.

Jedan član Vijeća za novčanu potporu visokog školstva je predstavnik
strukovnog sindikata.

Članak 142.

Javna sveučilišta, javna veleučilišta, javne visoke škole dostavljaju
Vijeću za novčanu potporu visokog školstva cjelovit proračun prihoda i
rashoda prema mjerilima iz članka 143. ovoga Zakona.

Fakulteti, umjetničke akademije i veleučilišne škole u sastavu javnih
sveučilišta i javnih veleučilišta dostavljaju Vijeću za novčanu potporu
visokog školstva svoj proračun prihoda i raghoda, kao poseban dio jedinstvenog
proračuna sveučilišta ili veleučilišta.

Ministarsvo na prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva
ocjenjuje i po potrebi usklađuje proračune visokih učilišta, te sastavlja
skupni proračun novčanih sredstava za rad javnih visokih učilišta iz stavka
1. i 2. ovoga članka.

Članak 143.

Standardno opterećenje nastavnih obveza te ostale čimbenike za novčanu
podlogu rada visokih učlišta (broj nastavnika, suradnika, broj studenata
i drugo) propisuje Ministarstvo na prijedlog Vijeća za novčanu potporu
visokog školstva.

Članak 144.

Ministarstvona prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva
utvrđuje visinu školarine za studije na javnim visokim učilištima, te broj
studenata koji će studirati uz potporu Ministarstva.

Posebnim propisom utvrđuju se kriteriji i način ostvarivanja prava studenata
na potporu Ministarstva u obliku stipendije, zajmova i novčanih pripomoći
školarinama te način korištenja ostalih sredstava za životni i radni standard,
te kulturne, športske i djelanostima u studenskim udrugima.

X. NADZOR

Članak 145.

Nadzor nad zakonitošću rada i općih akata visokih učilišta obavlja Ministarstvo,
u skladu s posebnim zakonom.

Nadzor nad namjenskom uporabom novčanih sredstava visokih učilišta obavljs
se u skladu s posebnim propisima.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 146.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Sveučilište u Zagrebu, Sveučilište
u Splitu, Sveučilište u Rijeci i Sveučilište "Josipa Jurja Strošmayera"u
Osijeku nad kojima je Republika Hrvatska stekla osnivačka prava stupanjem
na snagu Zakona ustanovama ("Narodne novine",br.76/93)nastavljaju
radom kao javna učilišta u vlasništvu Republike Hrvatske.

Društvena sredstva koja su danom stupanja na snagu ovoga Zahona o ustanovama
postala imovinom pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka ostaju imovina
u njihovu vlasništvu.

Članak 147.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona fakulteti, umjetničke akademije
i više škole udruženi u sveučilišta iz članka 146. ovoga Zakonana temelju
samoupravnih sporazuma i ugovora o udruživanju, nad kojima je Republika
Hrvatsha stekla osnivačha prava stupanjem na snagu Zakona o ustanovama
("Narodne novine", br. 76/93), nastavljaju s radom kao javna
visoka učilišta u vlasništvu Republike Hrvatske.

Visoa učilišta iz stavka 1. ovoga članka u sastavu su sveučilišta iz
članka 146. stavak 1. ovoga zakona i to:

I. U sastavu Sveučilišta u Zagrebu:

1. Agronomski fakultet u Zagrebu,

2. Akademija dramskih umjetnosti u Zagrebu,

3. Ahademija likovnih umjetnosti u Zagrebu,

4. Arhitektonski fakultet u Zagrebu;

5. Ehonomski fakultet u Zagrebu:

6. Elektrotehnički fakultet u Zagrebu, .

7. Fakultet kemijskog inžnjerstva i tehnologije u Zagrebu,

8. Fakultet organizacije i informatike u Varaždinu,

9. Fakultet političhih znanosti u Zagrebu,

10. Fakultet prometnih znanosti u Zagrebu;

11. Fakultet strojarstva i brodogradnje u Zagrebu,

12. Fakultet za defektologiju u Zagrebu,

13. Fakultet za fizičku kulturu u Zagrebu,

14. Farmaceutsko-biokemijski fakultet u Zagrebu,

15. Filozofski fakultet - Humanističke i društvene znanosti u Zagrbu,

1B. Filozofski fakultet - Pedagogijske znanosti u Zagrebu,

17. Geodetski fakultet u Zagrebu,

18. Geotehnički fakultet u Varaždinu,

19. Građevinski fakultet u Zagrebu,

20. Grafički fakultet u Zagrebu,

21. Medicinski fakultet u Zagrebu,

22. Metalurški fakultet u Sisku,

23. Muzička akademija u Zagrebu,

24. Poljoprivredni institut u Križevcima,

25. Pravni fakultet u Zagrebu,

26. Prehrambeno-biotehnološki fakultet u Zagrebu,

27. Prirodoslovno-matematički fakultet - Matematički odjel u Zagrebu,

28. Prirodoslovno-matematički fakultet - Prirodoslovni odjeli u Zagrebu,

29. Rudarsko-geološko-naRni fakultet u Zagrebu,

30. Stomatološki fakultet u Zagrebu,

31. Šumarski fakultet u Zagrebu,

32. Tekstilno-tehnološki fakultet u Zagrebu,

33. Veterinarski fakultet u Zagrebu,

34. Viša tehnička škola u Zagrebu.

II. U sastavu Sveučilišta u Splitu:

1. Ehonomski fakultet u Splitu,

2. Fahultet elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje u Splitu,

3. Fakultet prirodoslovno-matematičkih znanosti i odgojnih područja
u Splitu,

4. Fahultet za turizam i vanjsku trgovinu u Dubrovniu,

5. Filozofski fakultet u Zadru,

6. Građevinski fakultet u Splitu,

7. Pomorski fakultet u Dubrovniku,

8. Pravni fahultet u Splitu,

9. Tehnološki fakultet u Splitu.

III. U sastavu Sveučilišta u Rijeci:

1. Ekonomski fakultet Rijeka,

2. Fakultet ekonomije i turizma "Dr. Mijo Minović"u Puli,

3. Pomorski fakultet u Rijeci,

4. Građevinski fakultet u Rijeci,

5. Hotelijerski fakultet u Opatiji,

6. Medicinski fahultet u Rijeci,

7. Pedagoški fakultet u Puli,

8. Pedagoški fakultet u Rijeci,

9. Pravni fakultet u Rijeci,

10. Tehnički fakultet Rijeka.

IV. U sastavu Sveučilišta "Josipa Jurja Strošmayera"
u Osljeku:

1. Ekonomski fakultet u Osijeku,

2. Elektrotehničhi fakultet u Osijeku,

3. Građevinski fakultet u Osijeku,

4. Pedagoški fakultet u Osijeku,

5. Poljoprivredni fakultet u Osijeku.

6. Pravni fahultet u Osijeku,

7. Prehrambeno-tehnološki fakultet u Osijeku,

8. Strojarski fakultet u Slavonskom Brodu.

Članak 148.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Republika Hrvatska prenosi vlasništvo
i osnivačka prava nad visokim učilištima iz članka 147. ovoga Zakona na
sveučilišta u čijem se sastavu nalaze.

Društvena sredstva koja su danom stupanja na snagu Zakona o ustanovama
postala imovinom visokih učilišta iz članka 147. ovoga Zakona, ostaju imovina
u njihovu vlasništvu.

Do donošenja odluke iz članka 158. ovoga Zakona visoka učilišta iz stavka
1. ovoga članka ne mogu raspolagati niti opteretiti nekretnine (založno
pravo, zakup, najam i dr.) i drugu imovinu čija pojedinačna vrijednost
prelazi dinarsku protuvrijednost iznosa 5.000 DEM bez sugasnosti Ministarstva.

Članak 149.

Položaj i djelovanje Katoličkog bogoslovnog fakulteta u Zagrebu, kao
člana Sveučilišta u Zagrebu, uredit će se ugovorom između osnivatelja Katoličkog
bogoslovnog fakulteta i Sveučilišta u Zagrebu uz suglasnost Hrvatske biskupske
konferencije i Sabora Republike Hrvatske.

Do dana sklapanja ugovora iz stavka 1. ovoga članka, Katolički bogoslovni
fakultet u Zagrebu nastavlja rad u sastavu Sveučilišta u Zagrebu.

Članak 150.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona, znanstvenoistraživački instituti
udruženi u sveučlište na temelju samoupravnih sporazuma i ugovora o udruživanju,
prestaju biti članicama sveučilišta.

Vlasništvo i osnivačka prava nad znanstvenoistraživačkim institutima
iz stavka 1. ovoga članka, te mogućnost prijenosa prava vlasništva i osnivačkih
prava na sveučilište, uredit će se posebnim zakonom.

Članak 151.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Nacionalna i sveučilišna biblioteka
u Zagrebu, nad kojom je Republika Hrvatsha stekla osnivačka prava stupanjem
na snagu Zakona o ustanovama ("Narodne novine", br. 76/93) nastavlja
s radom kao javna ustanova u vlasništvu Republike Hrvatske.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Republika Hrvatska prenosi vlasništvo
i osnivačka prava nad Nacionalnom i sveučilišnom bibliotekom u Zagrebu
na Sveučilište u Zagrebu.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona ustanove čija djelatilost osigurava
cjelovitost i potrebni standard sustava visoke naobrazbe nad kojima je
Republika Hrvatska stekla osnivačka prava stupanjem na snagu Zakona o ustanovama
("Narodne novine", br. 76/93) nastavljaju s radom kao javne ustanove
u vlasništvu Republike Hrvatske.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona druge pravne osobe u društvenom
vlasništvu, postaju vlasništvo Republike Hrvatske i nad njima Republika
Hrvatska stjeće osnivačka prava.

Ustanove i druge pravne osobe iz stavka 3. i 4. ovoga članka su:

1. Studentski centar u Zagrebu,

2. Sveučilišni računski centar u Zagrebu,

3. Studentski centar u Varaždinu,

4. Sveučilišna knjižnica u Splitu,

5. Studentski centar u Splitu,

6. Studentski centar u Zadru ,

7. Studentski centar u Dubrovniku,

8. Studentski centar u Šibeniku,

9. Naučna biblioteka u Rijeci,

10. Naučna biblioteka u Puli,

11. Studentski centar u Rijeci,

12. Gradska i sveučilišna knjižnica u Osijeku,

13. Studentski centar u Osijeku.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Republika Hrvatska prenosi vlasništvo
i osnivačka prava nad ustanovama i drugim pravnim osobama iz stavka 5.
ovoga članka na sljedeća sveučilišta:

I. Sveučilište u Zagrebu

1. Studentski centar u Zagrebu,

2. Sveučilišni računski centar u Zagrebu,

3. Studentski centar u Varaždinu.

II. Sveučilište u Splitu

1. Sveučilišna knjižnica u Splitu,

2. Studentski centar u Splitu,

3. Studentski centar u Zadru,

4. Studentski centar u Dubrovniku,

5. Studentski centar u Šibeniku

III. Sveučilište u Rijeci

1. Naučna biblioteka u Rijeci,

2. Naučna biblioteka u Puli,

3. Studentski centarr u Rijeci,

IV. Sveučilište "Josipa Jurja Strošmayera" u Osijeku

1. Gradska i sveučilišna krijižnica u Osijeku,

2. Studentski centar u Osijeku.

Članak 152.

Društvena sredstva koja su danom stupanja na snagu Zakona o ustanovama
postala imovinom Nacionalne i sveučilišne biblioteke u Zagrebu, ustanova
i drugih pravnih osoba iz članka 151. ovoga Zakona, ostaju imovina u njihovu
vlasništvu.

Do donošenja odluke iz članka 58. ovoga Zakona infrastrukturne ustanove
i druge pravne osobe iz članka 151. ovoga Zakona ne mogu raspolagati niti
opteretiti nekretnine (založno pravo, zakup, najam itd.) i drugu imovinu
u svom vlasništvu čija pojedinačna vrijednost prelazi dinarsku protuvrijednost
iznosa 5.000 DEM bez suglasnosti Ministarstva.

Članak 153.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona znanstveno-nastavno vijeće sveučilišta
nastavlja s radom kao sveučilišni senat., a čine ga rektor, prorektori
i dekani fakulteta i umjetničikih akademija. Ostalim članovima znanstvenonastavničkog
vijeća, kao i od ovog vijeća osnovanim tijelima prestaje mandat danom stupanja
na snagu ovoga Zakona.

U roku od mjesec dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona sveučilišni
senat utvrdit će odlukom broj članova upravnog vijeća.

U roku od dva mjeseca od dana stupanja ovog Zakona na snagu osnivatelj
će na prijedlog Ministra i sveučilišnog senata imenovati članove upravnog
vijeća u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Upravno vijeće utvrdit će predloženike za rektora u roku od dva mjeseca
od dana imenovanja vijeća.

Sveučilišni senat u roku od jednog mjeseca od utvrđivanja prijedloga
izvršit će izbor rektora, u skladu s odredbom članka 108. stavka 4. i 5.
ovoga Zakona.

Članak 154.

Sveučilišta će u roku od tri mjeseca od dana izbora rektora donijeti
statute.

Fakuteti, umjetničke akademije, ustanove i druge pravne osobe u sastavu
sveučilišta donijet će svoje statute u roku od dva mjeseca od dana donošenja
statuta sveučilišta.

Članak 155.

Znanstveno-nastavna vijeća visokih učilišta iz članka 147. stavka 2.
ovoga Zakona ustrojeno po odredbama ranije donesenih propisa, nastavljaju
radom najduže jedan mjesec od donošenja statuta visokih učilišta po članku
154. 5tavku 2. ovoga Zakona.

Dekani učilišta az članca 154. stavka 2. ovoga Zakona izabrani po odredbama
ranije donesenih propisa nestavljaju s radom do isteka mandata na koji
su izabrani.

Članak 156.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje mandat osobama izabranim
za ravnatelje znanstveno-nastavnih organizacija a njihove ovlasti prelaze
na dekane.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka visoka učilišta su dužna rasporediti
na radno mjesto koje odgovara njihovoj stručnoj spremi.

Članak 157.

Do imenovanja tijela upravljanja i voditelja ustanova i drugih pravnih
osoba iz članka 151. stavka 5. ovoga Zakona, poslove ravnatelja i tijela
upravljanja nastavit će obavljati osoba koja obnaša poslovodnu dužnost
u ustanovama ili drugim pravnim osobama na dan stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Upravno vijeće sveučilišta u ijem se sastvu nalazi ustanova ili druga
pravna osoba, može osobu iz stavka 1. ovoga članka razriješiti i na njenu
dužnost izabrati drugu osobu sve dok se ne izaberu odnosno imenuju nova
tijela u skladu sa zakonom.

Članak 158.

Sabor Republike Hrvatske imenovat će Nacionalno vijeće iz stavka 127.
ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Naoionalno vijeće dužno je u roku jedne godine od dana imenovanja na
način utvrđen ovim Zakonom provesti postupak vrednovanja postojećih visokih
učilišta i predložiti Saboru Republike Hrvatske donošenje Odluke o programu
preobrazbe javnih visokih učilišta.

Odlukom iz stavka 2. ovoga članka Sabor Republike Hrvatske odredit će
visoka učilišta u sastavu sveučilišta koja će se novčano podupirati kao
javna visoka učilišta u smislu ovoga Zakona i predložiti ukidanje visokih
učilišta koja ne ispunjavaju uvjete za nastavak rada.

Članak 159.

Upravna vijeća sveučilišta donijet će potrebne odluke u skladu s Odlukom
o programu preobrazbe javnih visokih učilišta iz članka 158. ovoga zakona,
najduže u roku tri mjeseca od njezina donošenja.

Članak 160.

Sva sveučilišta, fakulteti, umjetničke akademije, dužni su u roku od
tri mjeseca od donošenja Odluke iz članka 158. ovoga Zakona utvrditi ustrojstvo
radnih mjesta.

Članak 161.

Ministarstvo će imenovati Vijeće za novčanu potporu visokog školstva
iz članka 140. ovoga Zakona najduže u roku od tri mjeseca od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Do 28. veljaće 1994. godine primjenjivat će se mjerila i pravila za
novčano praćenje rada visokih učilišta utvrđena ranije donesenim propisima.

Na prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva Ministarstvo
će predložiti privremena mjerila i pravila za novčano praćenje rada visokih
učilišta u 1994. godini te predložiti proračun za 1995. godinu na način
utvrđen ovim zakonom.

Članak 162.

Postupci izbora nastavnika u znanstveno-nastavna i nastavna zvanja koji
su zapoćeti prije stupanja na snagu ovoga Zakona okončat će se prema postupku
i u rokovima utvrđenim ranije donesenim propisima.

Svi nastavnici izabrani prema ranije donesenim propisima podliježu ponovnom
izboru prema odredbama ovoga Zakona, ali ne prije isteka roka na koji su
izabrani po odredbama ranije donesenih propisa, odnosno prije isteka roka
za ocjenjivanje nastavnika po odredbama ranije donesenih popisa.

Nastavnici koji u ponovnom izboru ne ispune uvjete za izbor u isto ili
više zvanje mogu biti izabrani i u niže zvanje.

Nastavnici ponovno izabrani u znanstveno-nastavno zvanje redovnog profesora
prema odredbama ovoga Zakona, stječu to zvanje kao trajno.

Članak 163.

Znanstvenici izabrani u znanstvenoistraživačko zvanje po odredbama Zakona
o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti ("Narodne novine", br.14/86)
zadržavaju zvanje do donošenja ustrojstva radnih mjesta visokog učilišta
po članku 180. ovoga Zakona.

Protekom roka iz stavka 1. ovoga članka provest će se postupak ponovnog
izbora znanstvenika u skladu s odredbama posebnog zakona.

Znanstvenici iz stavka 1. ovoga članka koji ne ispune uvjete za izbor
u isto ili više zvanje po odredbama posebnog zakona, mogu biti izabrani
i u niže zvanje.

Znanstvenici ponovno izabrani u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika
prema odredbama posebnog zakona stječu to zvanje kao trajno.

Članak 164.

Do osnutka veleučilišta članovi Rektorskog zbora su rektori javnih sveučilišta.

Do donošenja akta iž članka 99. stavak 1. ovoga Zakon, o uvjetima za
ocjenu nastavne i stručne aktivnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna
i nastavna zvanja u svakom pojedinom slučaju, mišljenje daje Rektorski
zbor.

Ako je mišljenje Rektorskog zbora negativno, predloženik ne može biti
izabran u znanstveno-nastavno ili nastavno zvanje.

Ako Rektorski zbor u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovoga
Zakona ne donese akt o uvjetima za ocjenu nastavne i stručne aktivnosti
u postupku izbora u znanstveno-nastavna i nastavna zvanja iz članka 99.
stavak 1. ovoga Zakona, taj će akt u daljnjem roku od tri mjeseca donijeti
Ministar.

Članak 165.

Nastavnici izabrani u znanstveno-nastavna zvanja po odredbama ranije
donesenih propisa zadržavaju ta zvanja do isteka roka na koji su izabrani
i ako se zaposle na visokim učilištima izvan sveučilišta.

Članak 166.

Osobe koje su na dan stupanja na snagu ovoga Zakona zatećene u zvanju
asistenta, a bile su birane u to zvanje u skladu s odredbama članka 110.
stavka 1. i 2. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine",br.
11/91.- pročišćeni tekst) zadržavaju to zvanje tri godine od stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Do isteka roka iz stavka 1. ovoga članka asistenti su dužni steći uvjete
za izbor u zvanje višeg asistenta po odredbama ovoga Zakona.

Osobe koje su na dan stupanja na snagu ovoga Zakona zatećene u zvanju
asistenta, a bile su birane u to zvanje u skladu s odredbama članka 110.
stavka 4. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine",
br. 11/91 - pročišćeni tekst) zadržavaju to zvanje tri godine od stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Do isteka roka iz stavka 3. ovoga članka mlađi asistenti su dužni steći
uvjete za izbor u zvanje asistenta po odredbama ovoga Zakona.

Članak 167.

Sveučilišta i visoka učilišta u njihovu sastavu mogu upisati studente
prve godine studija za stjecanje stručne spreme VI/1 stupnja samo u školskoj
godini 1994/95.

Sveučilišta i visoka učilišta u njihovu sastavu mogu izvoditi nastavu
na studijima iz stavka 1. ovoga članka najduže pet godina od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Sveučilišta i visoka učilišta u njihovu sastavu koja izvode studije
iz stavka 1. ovoga članka mogu ugovorom s veleučilištem, veleučilišnom
školom, te s visokoni školom prenijeti daljnji nastavak tih studija na
veleučilište, veleučilišnu školu ili na visoku školu.

Članak 168.

Poslijediplomske studije i postupke stjecanja doktorata znanosti provodit
će fakulteti ovlašteni po odredbama ranije donesenih propisa do stjecanja
novih ovlasti u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Poslijediplomski studij i postupci stjecanja doktorata znanosti do donošenja
statuta sveučilišta i visokih učilišta u njegovu sastavu provodit će se
po odredbama statuta koji su na snazi, ako nisu u suprotnosti s odredbama
ovoga Zakona.

Rektorski zbor utvrdit će rokove za završetak postupka stjecanja magisterija
i doktorata znanosti zapoćetih po odredbama ranije donesenih propisa koje
su ustrojile znanstvenoistraživačke pravne osobe izvan sastava sveučilišta.

Članak 169.

Studenti koji su zapoćeli studij prije stupanja na snagu ovoga Zakona,
a savlađuju program bez ponavljanja godine, imaju pravo završiti studij
po programima i uvjetima koji su bili na snazi kada su upisaii prvu godinu
studija.

Ministarstvo će za svaku školsku godinu posebnom odlukom utvrditi uvjete
studiranja za sudionike domovinskog rata.

Odredbe ovoga Zahona o dopuštenom broju polaganja ispita primjenjivat
će se od 1994/95. školske godine za sve studente.

Članak 170.

Osobama koje su do 8. listopada 1991. godine stekle diplome ili druge
isprave višeg ili visokog obrazovanja u visokim učilištima na području
republiha bivše SFR Jugoslavije, priznaje se stećeni stručni naziv ili
akademski stupanj.

Za osobe koje su do roka iz stavka 1. ovoga članka stekle doplome ili
druge isprave na visokim vojnim ili vjerskim učilištima na području bivše
SFRJ, za koje se ne može utvrditi odgovarajući stručni naziv ili akademški
stupanj, provest će se postupak nostraihacije ili priznavanja ekvivalencije,
u skladu s posebnim propisom.

Članak 171.

Ako ovaj Zakon ovlašćuje Ministra za donošenje propisa za provedbu ovoga
zakona, Ministar će donijeti te propise u roku 6 mjeseci od dana njegova
stupanja na snagu.

Provedbeni propis iz članka 143. ovoga Zakona Ministar će donijeti u
roku od šest mjeseci od dana lmenovanja Vijeća za novčanu potporu visokog
školstva.

Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat
će se provedbeni propisi doneseni na osnovi ranije donesenih propisa koji
nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

Članak 172.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o usmjerenom obrazovanju
("Narodne novine", br. 20/82., 28/83., 12/85;.19/86, 31/89.,
57/89., 47/90., 11/91- pročišćeni tekst, 19/92., 27/93).

Članak 173.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 602-04/93-O1/13

Zagreb: 8. listopada 1993.

ZAŠTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zaštupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 96/1993-1876