## Pravilnik o porezu na dohodak

### NN 140/2003 (5.9.2003.), Pravilnik o porezu na dohodak

# MINISTARSTVO FINANCIJA

2039

Na
temelju članka 49. Zakona o porezu na dohodak (»Narod­ne novine«, broj 127/00 i
150/02) donosim

## PRAVILNIK

### O POREZU NA DOHODAK

I. TEMELJNE ODREDBE

1. OpĆe
odredbe

Članak
1.

Ovim se
Pravilnikom podrobnije propisuje primjena Zakona o porezu na dohodak (u
nastavku teksta: Zakon).

2. Porezni obveznik

Članak
2.

(1)
Porezni obveznik je fizička osoba iz članka 2. Zakona.

(2) Kod
dohotka iz kojeg se predujam poreza plaća po odbitku, obvezu obračuna, obustave
i uplate predujma, obračuna i uplate kamata zbog nepravodobne uplate poreza,
sastavljanja i dostavljanja propisanih izvješća i evidencija imaju isplatitelji
dohotka (pravne i fizičke osobe).

(3)
Porezni obveznik je i nasljednik za sve porezne obveze koje proistječu iz
dohotka što ga je ostavitelj ostvario do svoje smrti, pa ima obvezu u ime i za
račun ostavitelja podmiriti dospjele obveze do vrijednosti naslijeđene imovine,
može podnijeti njegovu godišnju poreznu prijavu i ispuniti druge Zakonom
propisane obveze. Ako nasljednik ne podnese poreznu prijavu ostavitelja,
dohodak ostavitelja utvrđuje Porezna uprava procjenom. Nasljednik je istodobno
i porezni obveznik za dohodak koji mu pritječe iz naslijeđenih izvora dohotka.

(4)
Obveznik poreza na dohodak može istodobno biti i obveznik poreza na dobit ako
se bavi poduzetništvom koje podliježe oporezivanju prema Zakonu o porezu na
dobit. U tom slučaju obveze plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit
postoje neovisno jedna o drugoj.

II. UTVRĐIVANJE GODIŠNJE
POREZNE OSNOVICE

Članak 3.

(1) Osnovica poreza na dohodak, prema članku 3.
Zakona, utvrđuje se kako slijedi:

dohodak od nesamostalnog rada

+ dohodak od samostalne djelatnosti

+ dohodak od imovine i imovinskih prava

+ dohodak od kapitala

+ dohodak od osiguranja

= ukupni dohodak

– plaće
novozaposlenih i nagrade učenicima prema članku 43. Zakona

–
preneseni gubici prema članku 28. Zakona

=
dohodak nakon propisanih umanjenja

–
osobni odbitak poreznog obveznika prema članku 29. ili članku 40. Zakona

=
porezna osnovica za primjenu poreznih stopa iz članka 5. Zakona.

(2) U
osnovicu poreza na dohodak prema stavku 1. ovoga članka ne uključuje se dohodak
koji se paušalno oporezuje u skla­du s člankom 32. Zakona i dohodak od imovine
u skladu s člankom 37. stavcima 1., 2. i 4. Zakona.

(3) Pri
oporezivanju tuzemnog poreznog obveznika primjenjuje se načelo svjetskog
dohotka, što znači da se oporezuje ukupan dohodak ostvaren u tuzemstvu i
inozemstvu i to prema tuzemnim propisima. Djelatnost koja u inozemstvu
podliježe porezu na dohodak, a u tuzemstvu bi se oporezivala porezom na dobit,
ne podliježe u tuzemstvu porezu na dohodak. Za inozemni dohodak ne može se
zahtijevati oporezivanje prema Zakonu o porezu na dobit.

(4) Kod
tuzemnog poreznog obveznika načelo svjetskog dohotka primjenjuje se i na
gubitak, što znači da se inozemni gubitak može odbiti od tuzemnog dohotka.
Odbijanje nije moguće za gubitak iz inozemstva, koji bi se, da je ostvaren u
tuzemstvu, utvrđivao po propisima o oporezivanju dobiti.

(5) Kod
inozemnih poreznih obveznika načelo tuzemnog dohotka vrijedi i za gubitak, što
znači da se od tuzemnog dohotka može odbiti samo tuzemni gubitak.

(6)
Gubitak prenesen iz prethodnih poreznih razdoblja odbija se od ukupnog iznosa
dohotka koji preostaje nakon saldiranja pozitivnih i negativnih oblika dohotka
tekućeg poreznog razdob­lja, i to nakon umanjenja porezne osnovice za plaće
novozaposlenih i za nagrade učenicima i studentima, a uvijek prije odbitka
osobnog odbitka iz članka 29. ili članka 40. Zakona.

III. OPĆA
NAČELA UTVRĐIVANJA DOHOTKA I OPOREZIVOG DOHOTKA

1.
Oporezivi i neoporezivi dohoci te dohoci osloboĐeni poreza

Članak
4.

(1)
Oporeziv je dohodak iz članka 10. Zakona.

(2)
Oporezivim primicima smatraju se i primici koje fizičke osobe ostvaruju od
osiguravatelja na temelju prijašnjih uplata poslodavca tim osiguravateljima za
dokup mirovine. Premije osiguranja uplaćene za dokup mirovine nisu oporezive.

(3) U
skladu s člankom 7. točka 3. Zakona, porez na dohodak ne plaća se na novčanu
naknadu za vrijeme privremene nezaposlenosti isplaćenu na teret Hrvatskog
zavoda za zapošljavanje te na naknadu plaće zbog privremene spriječenosti za
rad isplaćenu na teret Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Državnog
proračuna i centara za socijalnu skrb.

(4) U
skladu s člankom 6. stavak 2. točka 2.7. Zakona dohodak se ne utvrđuje po
osnovi primitaka koje fizičke osobe ostvaruju darovanjima dobivenim od pravnih
i fizičkih osoba za zdrav­stvene potrebe, pod propisanim uvjetima, a do visine
stvarno nastalih izdataka za tu namjenu.

(5)
Porez na dohodak ne plaća se po osnovi rashoda iz članka 5. stavaka 18. i 19. i
članka 7. stavak 1. točka 6. Zakona o porezu na dobit, ako je odluku da se ne
tereti odgovorna osoba donio nadzorni odbor ili skupština trgovačkog društva.

2.
Primici i izdaci, naČelo blagajne

Članak
5.

(1)
Primicima se smatraju sva dobra (novac, stvari, usluge i prava) koja imaju
novčanu vrijednost i koja porezni obveznik ostvari na tržištu od rada,
obavljanja djelatnosti, od imovine i imovinskih prava, od kapitala, a i od
životnog osiguranja i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja. Smatra se da su
dobra, a time i primici naplaćeni kad porezni obveznik njima može raspolagati.

(2) U
izdatke spadaju svi odljevi dobara s novčanom vrijed­nošću izvršeni radi
ostvarivanja ili osiguranja primitaka iz stavka 1. ovoga članka. Smatra se da
je došlo do odljeva dobara, a time i do nastanka izdataka kad porezni obveznik
njima više ne može raspolagati.

(3)
Primici i izdaci od poslovnih događaja utvrđuju se tek nakon primljenih uplata
odnosno obavljenih isplata (načelo blagajne). Ako priljevi odnosno odljevi nisu
obavljeni u novcu već u drugim dobrima, treba ih utvrđivati na način propisan
za primitke i izdatke u novcu.

(4)
Oporezivi primici od kojih je porezni obveznik dužan platiti porez u tuzemstvu,
a ostvareni su u inozemstvu (posredno ili neposredno) u stranoj valuti,
preračunavaju se u kunsku vrijednost prema srednjem tečaju Hrvatske narodne
banke važećem na dan primitka. Iznimno, ako se dan primitka tijekom poreznog
razdoblja ne može točno utvrditi, preračunavanje na srednji tečaj Hrvatske
narodne banke obavlja se s 31. 12. godine u kojoj je oporezivi primitak u
inozemstvu ostvaren, a u slučaju poreznog razdoblja kraćeg od kalendarske
godine, na posljednji dan u mjesecu s kojim završava to kraće porezno
razdoblje.

(5)
Nenovčani primici utvrđuju se prema tržišnoj vrijednosti. Tržišna se vrijednost
određuje prema cijeni koja bi se ostvarila pri prodaji u uobičajenom poslovnom
prometu, ovisno o svojstvu gospodarstvenog dobra. Pri tome moraju biti uvažene
sve okolnosti koje utječu na cijenu.

(6)
Nenovčani izdaci utvrđuju se prema cijenama nabave ili cijenama koštanja.

(7) Nastanak
ili dospijeće potraživanja od prodane robe ili obavljenih usluga ne smatra se
još primitkom. Potraživanja postaju primitkom u trenutku naplate.

(8) Ako
se porezni obveznik iz osobnih razloga odrekne potraživanja po osnovi prodane
robe ili obavljenih usluga koja bi u poreznomu razdoblju u kojemu se odrekao
potraživanja ili kasnijim poreznim razdobljima dovela do primitaka, tada se
iznos potraživanja utvrđuje kao primitak u godini u kojoj je donesena odluka o
odricanju od potraživanja. Po osnovi potraživanja koja su se pokazala
nenaplativima nakon provedenog sudskog postupka, zbog stečaja ili likvidacije
dužnika, ne utvrđuje se primitak.

(9)
Prodana roba ili usluga smatra se naplaćenom i kada je za naplatu primljen ček.
Ako se plaća mjenicom, primitak nastaje naplatom ili prijenosom mjenice. Ako se
plaća kreditnom karticom, primitak nastaje naplatom na žiroračun. Ako se
naplata obavlja prijebojem, asignacijom ili cesijom, trenutkom naplate smatra
se trenutak kada su se stekli propisani uvjeti (potpisani odgovarajući ugovori
ili druge isprave).

(10)
Primicima se smatraju i primljeni predujmovi za isporuku robe i obavljanje
usluga na koje se obvezao porezni obveznik, a koje do kraja poreznog razdoblja
(kalendarske godine) nije obavio.

(11) Nastale i dospjele obveze za kupljenu robu i
obavljene usluge nisu izdaci. Izdaci nastaju u trenutku plaćanja tih obveza.

(12) Ako porezni obveznik doznačuje sredstva sa svoga
bankovnog računa, tada izdatak nastaje u trenutku kada organizacija ovlaštena
za platni promet izvrši primljeni nalog za plaćanje. Pri plaćanju čekom izdatak
nastaje u trenutku predaje čeka. Pri plaćanju mjenicom izdatak nastaje
prijenosom ili naplatom mjenice. Pri plaćanju kreditnom karticom izdatak
nastaje plaćanjem sa žiroračuna.

(13) Izdacima se smatraju i predujmovi dani za
neisporučenu robu i neobavljene usluge, osim predujmova danih za nabavu
dugotrajne imovine.

3.
Pripisivanje primitaka i izdataka

Članak
6.

(1)
Primici se pripisuju onome tko ih stekne. Primitke stječe onaj tko ih ostvari
na osnovi svoga rada i/ili uložene imovine i/ili kapitala i/ili uplaćenih
premija životnog te dobrovoljnog mirovinskog osiguranja.

(2)
Izdaci se pripisuju onome tko ih je imao, a kome se pripisuju i primici prema
stavku 1. ovoga članka.

(3) Na
pripisivanje dohotka koji ostvaruje nasljednik primjenjuju se odredbe članka 2.
stavak 3. ovoga Pravilnika.

(4) Za
priznavanje ugovora između pripadnika obitelji i drugih s poreznim obveznikom
osobno povezanih osoba potrebno je sljedeće:

1.
valjani pravni posao,

2.
stvarna provedba pravnog posla obavljanjem činidbe i protučinidbe, i

3.
mogućnost uspoređivanja ugovora i poslovnih odnosa prema sadržaju i provedbi s
onim što je uobičajeno između osobno nepovezanih stranaka.

IV.
UTVRĐIVANJE DOHOTKA OD NESAMOSTALNOG RADA

1. Posloprimac

Članak
7.

(1)
Posloprimcima se u smislu Zakona i ovoga Pravilnika smatraju fizičke osobe koje
obavljaju ili su obavljale nesamostalni rad i koje po osnovi sadašnjeg ili
prijašnjeg rada ostvaruju primitke. Posloprimci su i nasljednici tih osoba sve
dok dobivaju plaću po osnovi rada njihovih ostavitelja.

(2) Umirovljenici se oporezuju kao posloprimci.
Umirov­ljenicima se u smislu Zakona i ovoga Pravilnika smatraju:

1. fizičke osobe koje mirovinu dobivaju iz zakonom
utvrđene ustanove mirovinskog osiguranja na temelju uplaćenih obveznih
doprinosa, odnosno doprinosa za obvezno mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti izdvajanih iz plaća po osnovi prijašnjeg
nesamostalnog rada,

2. fizičke osobe koje su obavljale samostalnu
djelatnost – poduzetnici koji su plaćali porez na dobit i druge fizičke osobe,
ako mirovine dobivaju na temelju prijašnjih uplata obveznih doprinosa za
zakonsko mirovinsko osiguranje, odnosno doprinosa za obvezno mirovinsko
osiguranje na temelju generacijske solidarnosti,

3.
fizičke osobe koje uz mirovinu od zakonom utvrđene ustanove mirovinskog
osiguranja ostvaruju mirovinu od mirovinskoga osiguravajućeg društva na temelju
obveznih doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju individualne
kapitalizirane štednje iz plaće i/ili mirovinu od mirovinskoga osiguravajućeg
društva i drugih isplatitelja prema članku 12. stavku 1. točki 3. Zakona i
članku 4. stavak 2. ovoga Pravilnika na temelju uplaćenih svota za dokup
mirovine,

4.
fizičke osobe koje ostvaruju obiteljsku mirovinu,

5.
fizičke osobe koje kao umirovljenici od prijašnjeg poslodavca dobivaju dohodak
od nesamostalnog rada.

(3)
Umirovljenicima se ne smatraju fizičke osobe kojima je isplata mirovine od
zakonom utvrđene ustanove mirovinskog osiguranja prestala zbog ponovnog
zaposlenja ili početka obavljanja registrirane samostalne djelatnosti, iako
ostvaruju mirovinu od mirovinskoga osiguravajućeg društva na temelju prijašnjih
uplata obveznih doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju individualne
kapitalizirane štednje i/ili isplate od mirovinskog osigu­ravajućeg društva i
drugih isplatitelja na temelju prijašnjih uplata premija osiguranja za dokup
mirovine.

(4)
Članovi predstavničkih i izvršnih tijela državne vlasti te tijela područne (regionalne)
samouprave i jedinica lokalne samouprave u dijelu se dohotka koji ostvaruju po
osnovi tih djelatnosti oporezuju kao posloprimci.

(5)
Obveze posloprimaca imaju i primatelji stipendija i nagrada iznad iznosa iz
članka 12. stavak 3. ovoga Pravilnika.

(6)
Posloprimcem se ne smatra osoba koja obavlja samostalnu djelatnost (obrt,
slobodna zanimanja, poljoprivrednu i šumarsku djelatnost te druge samostalne
djelatnosti), jer se od primitaka po toj osnovi utvrđuje dohodak od samostalne
djelatnosti.

2. Poslodavac

Članak
8.

(1)
Poslodavci su u smislu Zakona i ovoga Pravilnika pravne osobe i/ili fizičke
osobe koje zapošljavaju ili su zapošljavale fizičke osobe radi obavljanja
poslova i koje fizičkim osobama isplaćuju ili su isplaćivale, odnosno koje su
obvezne isplatiti naknadu.

(2) Poslodavac je i pravna i/ili fizička osoba koja
za obav­ljanje poslova koristi posloprimca od treće osobe, ako mu izravno na
svoj teret isplaćuje naknadu.

(3) Obveze poslodavca imaju i:

1. zakonom utvrđene ustanove mirovinskog osiguranja u
dijelu isplate mirovina na temelju uplaćenih obveznih doprinosa za mirovinsko
osiguranje,

2. isplatitelji dohotka od druge samostalne
djelatnosti članova predstavničkih i izvršnih tijela državne vlasti te tijela
jedinica područne (regionalne) samouprave i jedinica lokalne samouprave,

3. isplatitelji stipendija i nagrada iznad iznosa iz
članka 12. stavak 3. ovoga Pravilnika,

4. mirovinska osiguravajuća društva i drugi
isplatitelji osiguranih svota na temelju prijašnjih uplata poslodavaca za dokup
mirovine iz članka 12. stavka 1. točke 3. Zakona i članka 4. stav­ka 2. ovoga
Pravilnika, a i mirovinska osiguravajuća društva na temelju prijašnjih uplata
obveznog doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju individualne
kapitalizirane štednje,

5.
poduzetnici koji obavljaju samostalnu djelatnost po kojoj osnovi su obveznici
poreza na dobit i to u dijelu koji se odnosi na njihovu poduzetničku plaću,

6.
porezni obveznici koji su zaposleni u diplomatskom ili konzularnom
predstavništvu strane države, u međunarodnoj organizaciji ili predstavništvu
ili organizaciji koja na teritoriju Republike Hrvatske ima diplomatski imunitet
i porezni obveznici koji dohodak od nesamostalnog rada ostvaruju neposredno iz
inozemstva.

3.
Nesamostalni rad

Članak
9.

(1)
Nesamostalnim radom u smislu ovoga Pravilnika smatra se svaki odnos između
poslodavca i posloprimca u kojem je posloprimac obvezan raditi po uputama
poslodavca.

(2) Za
prosudbu o nesamostalnosti ili samostalnosti rada odlučujuća je cjelovita slika
odnosa. Pri tome se moraju ocijeniti sva obilježja u prilog ili protiv
nesamostalnog rada, a ne vrsta ugovora ili oblik isplate.

(3)
Bitna obilježja nesamostalnog rada jesu: ne postoji nikakav poslovni rizik za
posloprimca; posloprimac ulaže u poslovni proces samo svoj rad (fizički i/ili
umni); poslodavac u pravilu određuje vrstu, mjesto i vrijeme rada; posloprimac
je obvezan raditi s određenim učinkom, ali ne i određenim uspjehom; unaprijed
se utvrđuje visina isplate koja je u pravilu vezana za radno vrijeme; dogovara
se u pravilu trajanje rada posloprimca na neodređeno vrijeme, a samo iznimno na
određeno vrijeme; poslodavac preuzima na svoj teret izdatke koji posloprimcu
nastaju u radu ili obavljanju poslova (dnevnice, putni troškovi, terenski
dodatak, naknada za odvojeni život i slično); poslodavac stavlja posloprimcu na
raspolaganje sredstva rada (radni prostor i opremu, pomoćne prostorije, posebnu
radnu odjeću i obuću i slično); poslodavac isplaćuje posloprimcu naknadu plaće
i za vrijeme kad ne radi zbog bolovanja, godišnjeg odmora, slobodnih dana,
struč­nog usavršavanja u interesu poslodavca i slično.

4.
Dohodak od nesamostalnog rada

Članak
10.

Dohodak
od nesamostalnog rada utvrđuje se kao razlika između primitaka od nesamostalnog
rada i izdataka za zakonom propisane obvezne doprinose iz plaće te izdataka za
uplaćene premije životnog osiguranja, dopunskoga zdravstvenog i dobrovoljnog
mirovinskoga osiguranja iz članka 9. stavak 7. Zakona. Ostvarenim primicima po
osnovi nesamostalnog rada smatraju se svi priljevi prema člancima 11., 12. i
13. ovoga Pravilnika, a nastalim izdacima svi odljevi prema članku 16. ovoga
Pravilnika.

5.
Primici po osnovi nesamostalnog rada

Članak
11.

(1)
Primicima po osnovi nesamostalnog rada razumijevaju se svi priljevi koji
posloprimcu pritječu na temelju rada (prijašnjeg, sadašnjeg ili budućeg), bez
obzira pod kojim su nazivom ili u kojem obliku ostvareni. Primicima od
nesamostalnog rada smatraju se i mirovine koje se ostvaruju na temelju
prijašnjeg izdvajanja u obvezno zakonom propisano osiguranje i na temelju
prijašnjih uplata za dokup mirovine, obiteljske mirovine i stipendije za
redovno školovanje na srednjim, višim i visokim školama te nagrade učenicima za
vrijeme naukovanja i praktičnog rada, a koje se isplaćuju iznad iznosa iz
članka 12. stavak 3. ovoga Pravilnika.

(2)
Primicima od nesamostalnog rada smatraju se i:

1.
primici za budući rad,

2.
poduzetnička plaća koja se poduzetniku vlasniku priznaje u rashode pri
utvrđivanju poreza na dobit,

3.
isplate naknada zbog:

3.1. godišnjeg
i tjednog odmora,

3.2.
dopusta,

3.3.
državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

3.4.
slobodnih dana,

3.5.
ostalih slobodnih dana utvrđenih posebnim ugovorom ili odlukom poslodavca,

4.
posebni primici za rad ili usluge obavljene izvan redovnog radnog vremena, kao
što su primici za prekovremeni rad, za noćni rad, za rad nedjeljom, za
dežurstvo, za pripravnost i slično,

5.
primici koje poslodavac isplaćuje posloprimcu iz svojih sredstava i na svoj
teret kao naknadu u slučaju spriječenosti za rad zbog bolesti i povreda,

6. svi
drugi primici prema člancima 12. i 13. ovoga Pravilnika.

(3)
Primicima od nesamostalnog rada smatraju se i iznosi isplaćeni za rad koji kod
poslodavca ili isplatitelja u tijeku mjeseca ne traje duže od 10 dana ili 80 sati
i uz naknadu do najviše 1.500,00 kuna mjesečno.

(4)
Primicima od nesamostalnog rada smatraju se i primici što ih posloprimcima
isplati druga osoba u dogovoru s poslodavcem ili bez dogovora, kao što su
provizije, popusti, napojnice, nagrade i svi drugi primici koje posloprimci
ostvaruju od druge osobe na temelju rada koji obavljaju kod poslodavca.

(5)
Primicima od nesamostalnog rada ne smatraju se primici koje poslodavac
omogućuje posloprimcima u interesu obavljanja djelatnosti poslodavca (uređenje
i opremanje radnih prostora i prostora za odmor i prehranu, posebna radna
odjeća obilježena nazivom ili znakom poslodavca, obvezni liječnički pregledi
prema posebnim propisima, sistematski kontrolni liječnički pregledi ako su
omogućeni svim posloprimcima, razni oblici obrazovanja i stručnog usavršavanja
koji su u svezi s djelatnosti, odnosno prijeko potrebni za ostvarivanje prihoda
poslodavca).

(6) Primicima po osnovi nesamostalnog rada ne
smatraju se iznosi koje isplaćuje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i to:

1. naknada hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata
prema posebnom zakonu:

1.1. naknada za vrijeme nezaposlenosti,

1.2. naknada plaće utvrđena u visini razlike između
plaće koju prima kao radnik i plaće koju bi primao kao pripadnik gardijske
postrojbe istoga čina i ustrojbenog mjesta, odnosno plaće pripadnika djelatnog
sastava oružanih snaga Republike Hrvatske,

1.3.
naknada od dana stjecanja prava na profesionalnu rehabilitaciju, za vrijeme
profesionalne rehabilitacije i od završene profesionalne rehabilitacije do
zaposlenja,

2.
dodatak uz mirovinu koji isplaćuje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje
prema Zakonu o prenošenju sredstava državnog proračuna fondovima mirovinskog i
invalidskog osiguranja te usklađivanju mirovina,

3.
zaštitni dodatak uz mirovinu,

4.
novčana naknada zbog tjelesnog oštećenja,

5.
doplatak za pomoć i njegu druge osobe,

6.
naknada plaće invalidu rada s pravom na profesionalnu rehabilitaciju, od dana
nastanka invalidnosti do najduže 24 mjeseca od dana završetka profesionalne rehabilitacije.

Članak
12.

(1) U
skladu s odredbama članka 12. stavak 1. točka 4. i stavak 2. točka 2. Zakona,
primici po osnovi naknada, potpora, nagrada, dnevnica, stipendija i otpremnina
smatraju se primicima od nesamostalnog rada ako prelaze iznose iz stavka 2.
odnosno stavka 3. ovoga članka. Svi drugi primici koji nisu navedeni u stavcima
2. i 3. ovoga članka smatraju se oporezivim primicima po osnovi nesamostalnog
rada u ukupno isplaćenom iznosu.

(2)
Oporezivim primicima po osnovi nesamostalnog rada ne smatraju se iznosi što ih
poslodavci isplaćuju svojim zaposlenicima, i to:

1.
naknade prijevoznih troškova na službenom putovanju u visini stvarnih izdataka,

2.
naknade troškova noćenja na službenom putovanju u visini stvarnih izdataka,

3. naknade
troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim javnim prijevozom u visini
stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne prijevozne karte,

4.
naknade troškova prijevoza na posao i s posla među­mjes­nim javnim prijevozom u
visini stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte. Ako
radnik mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza koristiti i mjesni
prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini troškova mjesnog i međumjesnog
javnog prijevoza,

5.
naknade za korištenje privatnog automobila u službene svrhe do visine 30%
cijene litre benzina eurosuper 95 po prijeđenom kilometru,

6.
potpore zbog invalidnosti radnika do 2.500,00 kuna godišnje,

7.
potpore za slučaj smrti radnika do 7.500,00 kuna,

8.
potpore u slučaju smrti člana uže obitelji radnika (supružnika, roditelja,
roditelja supružnika, djece, drugih predaka i potomaka u izravnoj liniji,
usvojene djece i djece na skrbi) do 3.000,00 kuna,

9.
potpore zbog neprekidnog bolovanja radnika dužeg od 90 dana do 2.500,00 kuna godišnje.
Razdoblje bolovanja duže od 90 dana ne mora se odnositi na jednu kalendarsku
godinu,

10. dar
djetetu do 15 godina starosti do 400,00 kuna godišnje,

11.
prigodne nagrade do 1.000,00 kuna godišnje (božićnica, naknada za godišnji
odmor, i sl.),

12. nagrade
zaposlenicima za navršenih:

12.1. –
10 godina radnog staža do 1.500,00 kuna

12.2. –
15 godina radnog staža do 2.000,00 kuna

12.3. –
20 godina radnog staža do 2.500,00 kuna

12.4. –
25 godina radnog staža do 3.000,00 kuna

12.5. –
30 godina radnog staža do 3.500,00 kuna

12.6. –
35 godina radnog staža do 4.000,00 kuna

12.7. –
40 godina radnog staža do 5.000,00 kuna,

13.
dnevnice u zemlji do 170,00 kuna, za službeno putovanje koje traje više od 12
sati dnevno. Za službena putovanja u zemlji koja traju više od 8 a manje od 12
sati neoporezivi dio dnevnica iznosi do 85 kuna,

14. dnevnice u inozemstvu do iznosa i pod uvjetima
utvrđenim propisima o izdacima za službena putovanja za korisnike državnog
proračuna,

15. terenski dodatak u zemlji do 170,00 kuna dnevno
na ime pokrića troškova prehrane i drugih troškova zaposlenika na terenu u
zemlji, osim troškova smještaja koji se podmiruju na teret poslodavca i ne
smatraju se dohotkom zaposlenika,

16. terenski dodatak u inozemstvu do 250,00 kuna
dnevno na ime pokrića troškova prehrane i drugih troškova zaposlenika na terenu
u inozemstvu, osim troškova smještaja koji se podmiruju na teret poslodavca i
ne smatraju se dohotkom zaposlenika,

17. pomorski dodatak do 250,00 kuna dnevno,

18. naknade za odvojeni život od obitelji do 1.500,00
kuna mjesečno,

19.
otpremnine prilikom odlaska u mirovinu do 8.000,00 kuna,

20.
otpremnine radi poslovno uvjetovanih otkaza i osobno uvjetovanih otkaza do
visine četverostrukoga mjesečnog osnovnog osobnog odbitka važećeg u trenutku
isplate za svaku navršenu godinu rada kod tog poslodavca i otpremnine radi
ozljede na radu ili profesionalne bolesti do visine peterostrukoga osnovnog
osobnog odbitka važećega u trenutku isplate za svaku navršenu godinu rada kod
tog poslodavca.

(3) Plaćom se ne smatraju nagrade učenicima za
vrijeme praktičnog rada i naukovanja te stipendije učenicima i studentima za
redovno školovanje na srednjim, višim i visokim školama te fakultetima do
visine 1.500,00 kuna mjesečno. Stipendijom se smatra potpora učenicima i studentima
za redovno školovanje, uz uvjet da ju učenik ili student u poreznom razdoblju
prima samo kod jednog isplatitelja ili kod više isplatitelja do ukupno 1.500,00
kuna mjesečno, a s kojima nije ugovorio obvezu nesamostalnog rada.

(4) Isplate iz stavka 2. ovoga članka priznaju se na
temelju vjerodostojnih isprava (računa, obračuna, odluka, potvrda o cijeni
karata i drugog).

(5) Naknade iz stavka 2. točke 13., 14., 15., 16.,
17. i 18. ovoga članka međusobno se isključuju.

(6) Terenski dodatak u zemlji i inozemstvu isplaćuje
se kada radnik boravi izvan mjesta svojega prebivališta ili uobičajenog
boravišta radi poslova koje obavlja izvan sjedišta poslodavca ili sjedišta
izdvojene poslovne jedinice poslodavca i kada poslodavac obavlja takvu vrstu
djelatnosti koja je po svojoj prirodi vezana za rad na terenu (mjesto rada se
razlikuje od mjesta sjedišta poslodavca ili njegove poslovne jedinice i mjesta
prebivališta ili uobičajenog boravišta zaposlenika, pri čemu je mjesto rada udaljeno
od tih mjesta najmanje 30 kilometara). Terenski dodatak može se pod ovim
uvjetima isplatiti i u slučaju kada ne postoji potreba za noćenjem radnika na
terenu. Dnevnice za službena putovanja u zemlji i inozemstvu isplaćuju se za
putovanja iz mjesta u kojemu je mjesto rada radnika koji se upućuje na službeno
putovanje u drugo mjesto (osim u mjesto u kojemu ima prebivalište ili
uobičajeno boravište), a udaljenosti najmanje 30 kilometara, radi obavljanja u
nalogu za službeno putovanje određenih poslova njegova radnog mjesta, a u svezi
s djelatnosti poslodavca. Dnevnice za službena putovanja u zemlji i inozemstvu
jesu naknade za pokriće izdataka prehrane, pića i prijevoza u mjestu u koje je
radnik upućen na službeno putovanje. Naknada za odvojeni život od obitelji
isplaćuje se radniku za vrijeme provedeno na radu u mjestu sjedišta poslodavca
ili njegove izdvojene poslovne jedinice, ako je mjesto rada različito od mjesta
prebivališta ili uobičajenog boravišta tog radnika.

(7)
Terenski dodatak u inozemstvu iz stavka 2. točka 16. ovoga članka odnosi se na
radnike upućene odnosno raspoređene na rad u inozemstvo po osnovi radnog odnosa
zasnovanog s poslodavcem u Republici Hrvatskoj.

(8)
Pomorski dodatak iz stavka 2. točka 17. ovoga članka primjenjuje se za pomorce
na brodovima pod hrvatskom zastavom (duga plovidba, velika obalna plovidba –
Mediteran i mala obalna plovidba – Jadran).

(9)
Pomorski dodatak iz stavka 2. točke 17. ovoga članka primjenjuje se i za
pomorce na brodovima pod stranom zastavom na temelju potvrde stranog
isplatitelja o isplaćenim primanjima koju porezni obveznici prilažu uz svoju
godišnju poreznu prijavu.

(10)
Oporezivim primicima ne smatraju se naknade iz stavka 2. točke 1., 2., 3., 4.,
5., 13. i 14. ovoga članka koje tuzemni isplatitelj isplaćuje fizičkim osobama
izaslanima na rad u Republiku Hrvatsku po nalogu inozemnog poslodavca, a za
službena putovanja u vezi s djelatnosti tuzemnog isplatitelja.

(11)
Oporezivim primicima ne smatraju se naknade iz stavka 2. točke 1., 2., 3., 4.,
5., 13. i 14. ovoga članka koje se isplaćuju članovima predstavničkih i
izvršnih tijela državne vlasti te jedinica područne (regionalne) samouprave i
jedinica lokalne samouprave, a za potrebe obavljanja poslova iz toga
djelokruga.

(12)
Oporezivim primicima ne smatraju se naknade iz stavka 2. točke 1., 2., 3., 4.,
5., 13., 14., 15., 16., 17. i 18. ovoga članka što ih poslodavci isplaćuju
osobama koje se nakon završenog školovanja nalaze na obveznom praktičnom radu
ili na dobrovoljnoj praksi.

(13)
Oporezivim primicima ne smatraju se naknade iz stavka 2. točke 1., 2., 3., 4.,
5., 13. i 14. ovoga članka isplaćene fizičkim osobama koje nisu zaposlenici ili
ne obavljaju samostalnu djelatnost uz naknadu u neprofitnim organizacijama.

Članak
13.

(1)
Primicima po osnovi nesamostalnog rada u skladu s člankom 12. stavak 3. Zakona
smatraju se i primici posloprimaca u stvarima i uslugama koje imaju novčanu
vrijednost (dobra, usluge, prava i ostala primanja u naravi), u koje posebice
ulazi:

1.
korištenje poslovnih zgrada i njihovih dijelova, garaža, odmarališta i kuća za
odmor, stambenih zgrada i stanova, prijevoznih sredstava koje poslodavac
omogućuje posloprimcu, njegovoj obitelji i drugim osobama s njim osobno
povezanim,

2.
korištenje kredita uz kamate ispod stope od 6% godišnje,

3.
primici ostvareni u dobrima i uslugama bez naknade ili uz djelomičnu naknadu,

4.
primici po osnovi naknada i nagrada za rad u dionicama, ako se po toj osnovi ne
utvrđuje dohodak od kapitala iz članka 26. Zakona,

5. svi
drugi primici po osnovi i u svezi s nesamostalnim radom koji se daju u naravi,
osim izravnih ili neizravnih novčanih isplata i doznaka.

(2)
Povoljnijim kreditima iz stavka 1. točka 2. ovoga članka ne smatraju se krediti
koji se fizičkim osobama, osim zaposlenima u upravi, odobravaju iz proračuna
ili subvencioniraju iz proračuna, bez obzira na to pod kojim su uvjetima
odobreni.

(3)
Zaposlenima u upravi u smislu stavka 2. ovoga članka smatraju se službenici i
namještenici u tijelima državne uprave, u tijelima područne (regionalne)
samouprave i tijelima jedinica lokalne samouprave te drugim tijelima kojima se
sredstva za rad u pretežitom dijelu osiguravaju u proračunima.

(4)
Primicima po osnovi nesamostalnog rada u skladu s člankom 12. stavak 3. Zakona
smatraju se i rashodi iz članka 5. stavci 18. i 19. i članka 7. stavak 1. točka
6. Zakona o porezu na dobit, ako se za iznos tih rashoda ne tereti odgovorna
osoba i ako se po toj osnovi ne utvrđuje dohodak od kapitala. U tom slučaju
primici se pripisuju posloprimcu koji je ovlašten donijeti odluku o terećenju
odgovorne osobe.

Članak
14.

(1)
Vrijednost primitaka iz članka 13. ovoga Pravilnika utvrđuje se prema tržišnoj
vrijednosti tih primitaka koja je važeća u mjestu davanja (s uključenim porezom
na dodanu vrijednost).

(2) Ako
su primici u naravi odobreni posloprimcu uz plaćanje naknade koja je niža od
tržišne, poslodavac mora utvrditi razliku između tržišne cijene i naknade koju
je posloprimac platio. Tako utvrđena razlika smatra se primitkom po osnovi
nesamostalnog rada posloprimca.

(3)
Vrijednost primitaka iz članka 13. ovoga Pravilnika utvrđuje se na sljedeći
način:

1. pri
korištenju poslovnih zgrada i njihovih dijelova – primitak čini iznos zakupnine
ili najamnine prema tržišnim cijenama u mjestu u kojem se poslovne zgrade ili
dijelovi poslovnih zgrada nalaze,

2. pri
korištenju stambenih zgrada i stanova – primitak je iznos najamnine odnosno
zakupnine prema tržišnim cijenama u mjestu u kojem se stambene zgrade ili
dijelovi stambenih zgrada nalaze,

3. pri
korištenju odmarališta i kuća za odmor – primitak je tržišna vrijednost
smještaja, prehrane i drugih usluga,

4. pri
korištenju garaža – primitak je iznos zakupnine prema tržišnim cijenama u
mjestu u kojem se garaža nalazi,

5. pri
korištenju prijevoznih sredstava – primitak je iznos u visini l% nabavne
vrijednosti prijevoznih sredstava mjesečno (uvećano za porez na dodanu
vrijednost), bez obzira na opseg korištenja prijevoznih sredstava u privatne
svrhe, ili se primitak utvrđuje prema opsegu stvarnog korištenja,

5.1.
ako se prijevozna sredstva daju na korištenje u privatne svrhe, poslodavac je
obvezan donijeti odluku o načinu i uvjetima toga korištenja te o načinu
utvrđivanja plaće posloprimca po toj osnovi,

5.2.
ako se plaća po osnovi korištenja prijevoznog sredstva u privatne svrhe
utvrđuje prema opsegu stvarnoga korištenja, poslodavac je obvezan voditi
evidenciju o prijeđenoj kilometraži i/ili vremenu korištenja u privatne svrhe,
a način vođenja te evidencije utvrđuje odlukom iz točke 5. l. ovoga stavka,

5.3.
ako se ne vodi evidencija iz točke 5.2. ovoga stavka, primitak u naravi od
korištenja prijevoznih sredstava u privatne svrhe utvrđuje se u visini 1%
nabavne vrijednosti prijevoznih sred­stava mjesečno,

5.4.
ako više posloprimaca tijekom mjeseca koristi isto prijevozno sredstvo, a
poslodavac osnovicu utvrđuje u visini 1% nabavne vrijednosti prijevoznih
sredstava mjesečno, odgovarajući iznos primitka po toj osnovi pribraja svakom
posloprimcu,

5.5.
primitak po osnovi korištenja prijevoznih sredstava u privatne svrhe utvrđuje
se prema stvarnom opsegu korištenja na sljedeći način:

5.5.1.
za cestovna motorna vozila – na iznos koji se dobije tako da se ukupno
prijeđena kilometraža u privatne svrhe pomnoži s 30% cijene litre benzina
(eurosuper 95) po prijeđenom kilometru,

5.5.2.
za plovila – na iznos dobiven umnoškom broja sati korištenja i tržišne cijene
sata korištenja plovila u mjestu u kojem je plovilo registrirano,

5.5.3.
za sredstva zračnog prometa – na iznos koji se dobije umnoškom broja sati
korištenja i tržišne cijene sata korištenja u mjestu registracije,

6. pri
korištenju kredita uz kamate ispod stope 6% godišnje – na razliku između kamata
obračunatih primjenom stope kamate od 6% godišnje i ugovorenih nižih kamata,

7. pri
davanju darova, usluga bez naknade i slično čija je pojedinačna vrijednost
preko 400,00 kuna po pojedinom zaposleniku godišnje – na vrijednost iste ili
slične vrste stvari odnosno usluge prema tržnim cijenama u mjestu davanja dara
ili usluge. Pod darovima se u smislu ovoga Pravilnika, smatraju samo davanja u
naravi,

8. pri
ugošćivanju – na vrijednost ugošćenja prema tržišnim cijenama u mjestu
ugošćenja,

9. pri
davanju dionica – na tržišnu vrijednost dionica.

(4)
Podaci o primicima u naravi unose se u poreznu karticu posloprimca iz članaka
23. i 24. ovoga Pravilnika i druge propisane evidencije.

Članak
15.

Ako
poslodavac isplaćuje posloprimcu plaću sa zakaš­nje­njem, kamate isplaćene po
toj osnovi do visine 6% smatraju se naknadom štete i ne podliježu oporezivanju
u skladu s člankom 6. stavak 2. točka 2.5. Zakona.

6. Izdaci
po osnovi nesamostalnog rada

Članak
16.

(1)
Izdacima koji se oduzimaju prilikom utvrđivanja dohotka od nesamostalnog rada
smatraju se doprinosi za obvezna osiguranja iz plaće propisani posebnim
zakonom.

(2) Izdacima koji umanjuju dohodak od nesamostalnog rada
smatraju se i premije životnog osiguranja koje imaju obilježja štednje,
dopunskoga i privatnoga zdravstvenog i dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja
koje posloprimci uplaćuju na svoj teret, a poslodavac ih obustavlja i uplaćuje
pri obračunu i isplati plaće. Ovi izdaci mogu umanjiti dohodak od nesamostalnog
rada prilikom utvrđivanja predujma poreza tijekom poreznog razdoblja, najviše
do 0,7 mjesečnoga osnovnog osobnog odbitka za svaki mjesec poreznog razdoblja.

(3) Ako izdatke iz stavka 2. ovoga članka poslodavac
nije uzimao u obzir prilikom utvrđivanja predujma poreza na dohodak, može ih
pod uvjetima propisanima člankom 26. stavak 5. ovoga Pravilnika uzeti u obzir u
obračunu godišnjeg poreza. Ako ti izdaci nisu iskorišteni ni u tom godišnjem
obračunu poreza, priznat će se posloprimcima u obračunu godišnjeg poreza po
podnesenoj godišnjoj poreznoj prijavi.

7.
UtvrĐivanje i plaĆanje predujma poreza

Članak
17.

(1)
Predujam poreza na dohodak kod dohotka od nesamostalnog rada obračunava se od
osnovice koju čini svaki isplaćeni iznos po osnovi nesamostalnog rada umanjen
za doprinose za obvezna osiguranja iz plaće po posebnom zakonu i umanjen za
iznos uplaćenih premija osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona i članku
16. stavak 2. ovoga Pravilnika (do 0,7 osnovnoga osobnog odbitka mjesečno) te
za neoporeziv dio dohotka – osobni odbitak iz članka 29. stavci 1. i 2. Zakona.
Obračunati porez obustavlja se i uplaćuje istodobno s isplatom dohotka od
nesamostalnog rada, kao porez po odbitku.

(2)
Osobni odbitak utvrđuje se od osnovnog osobnog odbitka u iznosu 1.500,00 kuna
mjesečno, primjenom faktora 1,00 za posloprimca, a za uzdržavane članove uže
obitelji i djecu posloprimca primjenom faktora osobnog odbitka iz članka 29.
stavak 2. Zakona.

(3)
Osobni odbitak za umirovljenike, osobe koje primaju invalidsku mirovinu zbog
profesionalne nesposobnosti za rad, osobe koje primaju mirovinu od
osiguravatelja na temelju prijašnjih uplata poslodavca za dokup dijela mirovine
i korisnike obiteljske mirovine priznaje se u visini mirovine a najviše
2.550,00 kuna mjesečno, a dobije se primjenom faktora 1,7 na osnovni osobni
odbitak. Osobni odbitak za uzdržavane članove uže obitelji i djecu
umirovljenika utvrđuje se u skladu s člankom 29. stavak 1. Zakona, od osnovice
1.500,00 kuna mjesečno, primjenom faktora osobnog odbitka iz članka 29. stavak
2. Zakona.

(4)
Osobni odbitak posloprimaca koji imaju prebivalište i borave na područjima
posebne državne skrbi i gradu Vukovaru i/ili za uzdržavane članove njihove
obitelji koji na tim područjima imaju prebivalište i borave, utvrđuje se u
skladu s člankom 29. stavci 1. i 2. Zakona.

(5)
Predujam poreza obračunava se kumulativno (osim za mirovine koje isplaćuje
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje) pri svakoj isplati u tijeku jednoga
kalendarskog mjeseca primjenom poreznih stopa iz članka 30. stavak 2. Zakona.

(6)
Iznimno od članka 33. stavak 2. Zakona i stavka 5. ovoga članka, obračun poreza
na mirovine ili razlike mirovina koje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje
isplaćuje u tijeku kalendarskog mjeseca za više proteklih mjeseci odnosno
poreznih razdoblja, obavlja se na način:

6.1. u slučaju isplata za više proteklih mjeseci
istoga poreznog razdoblja, primjenjuju se propisi koji važe na dan isplate i
osobni odbitak za svaki mjesec za koji se obavlja isplata, utvrđen prema
propisima koji su važili u mjesecu kada je mirovina ili razlika mirovine
trebala biti isplaćena,

6.2. u slučaju isplate mirovina ili razlike mirovina koje
se odnose na protekla porezna razdoblja (kalendarske godine), kod obračuna se
primjenjuju propisi koji su važili na dan kada je isplata trebala biti
obavljena (kada je mirovina prema rješenju dospjela za isplatu).

(7) Kod
dohotka od nesamostalnog rada ostvarenog neposredno iz inozemstva (a ne
posredno preko tuzemnog poslodavca) posloprimci imaju obveze poslodavca glede
obračuna i uplate predujma poreza, odnosno obvezni su obračunati porez prema
stavku 5. ovoga članka i uplatiti ga na propisane račune u roku osam (8) dana
od dana primitka plaće. Na isti način porez obračunavaju i uplaćuju i porezni
obveznici zaposleni u diplomat­skim i konzularnim predstavništvima stranih
država i među­narodnim organizacijama, predstavništvima ili organizacijama koje
na teritoriju Republike Hrvatske imaju diplomatski imunitet.

(8) Porez na dohodak od primitaka iz članka 33.
stavak 5. Zakona obračunava se i obustavlja pri svakoj isplati po stopi od 15%,
bez prava na osobni odbitak i prava na izdatke za uplaćene premije osiguranja
iz članka 9. stavak 7. Zakona. Ako porezni obveznik kod istog poslodavca
obavlja više poslova za koje ostvaruje primitke od nesamostalnog rada, granice
propisane člankom 33. stavak 5. Zakona odnose se na ukupno radno vrijeme i
ukupne primitke isplaćene u istom mjesecu.

(9) Podaci o primicima iz članka 33. stavak 5. Zakona
ne unose se u porezne kartice posloprimaca i druge evidencije o dohotku od
nesamostalnog rada propisane ovim Pravilnikom.

(10) Predujam poreza na naknade, potpore i nagrade
koje se isplaćuju iznad iznosa iz članka 12. stavka 2. ovoga Pravilnika
obračunava se od primitka koji čini razlika između stvarno isplaćenog iznosa i
neoporezivog iznosa, na način iz stavka 1., 2. 4. i 5. odnosno stavka 8. ovoga
članka.

(11) Predujam poreza od primitaka u naravi iz članka
13. i 14. ovoga Pravilnika obračunava se od tržišne vrijednosti tih primitaka s
uključenim porezom na dodanu vrijednost, ako posloprimac snosi porezni teret.
Ako porez obračunat iz primitaka u naravi pada na teret poslodavca, predujam
poreza od primitaka u naravi obračunava se na tržišnu vrijednost tih primitaka
(s uključenim porezom na dodanu vrijednost) po preračunatim stopama.

(12) Predujam poreza na dohodak od primitaka po
osnovi nesamostalnog rada i mirovina koje ostvaruju hrvatski ratni vojni
invalidi iz Domovinskog rata utvrđuje se na način propisan odred­bama stavak 1.
do 7. odnosno stavka 8. ovoga članka. Obračunati porez na propisani način
poslodavac ili isplatitelj mirovine umanjuje za postotak invalidnosti hrvatskog
ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata, a dobiveni iznos uplaćuje na
propisani uplatni račun prilikom svake isplate dohotka od nesamostalnog rada.

(13) Predujam poreza na stipendije obračunava se na
razliku između stvarno isplaćene stipendije i neoporezivog iznosa stipendije iz
članka 12. stavka 3. ovoga Pravilnika, na način propisan odredbama članka 33.
Zakona. Ako razlika između stvarno isplaćene stipendije i neoporezivog dijela
stipendije mjesečno iznosi do 1.500,00 kuna, porez se obračunava na način iz
članka 33. stavci 5. i 6. Zakona. Na razliku oporezive stipendije veće od
1.500,00 kuna porez se obračunava na način iz članka 33. stavak 3. Zakona,
odnosno primatelj stipendije može koristiti osobni odbitak pod propisanim
uvjetima i izdatke za premije osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona.

8. Obveze
poslodavca

8.1.
Obveze glede obustave i uplate poreza

Članak
18.

(1)
Poslodavac i isplatitelj dohotka koji ima obveze poslo­dav­ca obvezan je
obračunati, obustaviti i na propisani uplatni račun uplatiti predujam poreza na
dohodak od nesamostalnog rada na način iz stavaka 3. i 4. ovoga članka. Pri
isplati dohotka od nesamostalnog rada u novcu, plaćanje poreza dospijeva
istodobno s isplatom, odnosno isplata dohotka i uplata poreza obavlja se istoga
dana. Za primitak u naravi porez se plaća najkasnije pos­ljednjeg radnog dana u
mjesecu u kojemu je primitak ostvaren.

(2)
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje obvezan je obračunat i obustav­ljen porez i prirez iz mirovina
uplatiti najkasnije do posljednjeg dana u mjesecu za svaki mjesec.

(3)
Predujam poreza na dohodak od nesamostalnog rada i dohotka od samostalne
djelatnosti članova predstavničkih i izvršnih tijela javne vlasti uplaćuje se
prema općini prebivališta ili uobičajenog boravišta poreznog obveznika.

(4) Ako
porezni obveznik nema u Republici Hrvatskoj ni prebivalište ni uobičajeno
boravište, predujam poreza na dohodak od nesamostalnog rada uplaćuje se prema
sjedištu poslodavca.

8.2.
Obveze glede izvješćivanja

Članak
19.

(1)
Poslodavac i osoba koja ima obveze poslodavca iz članka 8. ovoga Pravilnika te
obveznik obračunavanja i plaćanja doprinosa iz članka 4. točke 2., 3., 4., 5.,
12., 13., 14.4., 30., 35., 36. i 38. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja
obvezan je sastaviti mjesečno »Izvješće o primicima od nesamostalnog rada,
obračunanom porezu, prirezu i doprinosima u --- mjesecu ---- godine« (u
nastavku teksta: Obrazac ID) i dostaviti ga ispostavi Porezne uprave prema
svome sjedištu (pravne osobe) ili prebivalištu/uobičajenom boravištu (fizičke
osobe) do 15. dana u mjesecu za protekli mjesec.

(2) Obrazac ID sadržava sljedeće podatke:

1. pod I. – podatke o poslodavcu odnosno obvezniku
obračunavanja i plaćanja doprinosa za obvezna osiguranja, poreza na dohodak i
prireza porezu na dohodak i to:

1.1. pod 1. – naziv odnosno ime i prezime,

1.2. pod 2. – sjedište odnosno prebivalište ili
uobičajeno boravište,

1.3. pod 3. – matični broj odnosno matični broj
građana ili sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave;

2. pod II. – podatke o posloprimcima i primicima i
to:

2.1. pod 1. – broj posloprimaca,

2.2. pod 2. – ukupni iznos primitaka,

2.3. pod 3. – oznaka godine i mjeseca na koji se
odnose primici;

3. pod III. – podatke o izdacima, dohotku, osobnim odbicima
i iznosu porezne osnovice i to:

3.1. pod 1. – iznos ukupno uplaćenih obveznih
doprinosa iz osnovice,

3.2. pod 1.1. – za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti,

3.3. pod 1.2. – za mirovinsko osiguranje na temelju
individualne kapitalizirane štednje,

3.4. pod 1.3. – prema plaći koja se odnosi na
razdoblje do 31. prosinca 2002.,

3.5. pod 2. – iznos ukupno uplaćenih premija
osiguranja,

3.6. pod 2.1. – životnog osiguranja koje ima
obilježje štednje,

3.7.
pod 2.2. – dopunskoga i privatnoga zdravstvenog osiguranja,

3.8.
pod 2.3. – dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja,

3.9.
pod 3. – iznos dohotka,

3.10.
pod 4. – iznos osobnih odbitaka,

3.11.
pod 5. – iznos porezne osnovice;

4. pod
IV. – podatke o porezu na dohodak i prirezu i to:

4.1. pod
1. – ukupan iznos poreza i prireza porezu na dohodak,

4.2.
pod 1.1. – iznos poreza na dohodak,

4.3.
pod 1.2. – iznos prireza porezu na dohodak;

5. pod
V. – podatke o obračunanim iznosima doprinosa za obvezna osiguranja, i to:

5.1.
pod 1. – oznaka godine i mjeseca za koji se obračunani iznosi doprinosa odnose,

5.2.
pod 2. – iznos ukupno obračunatih doprinosa iz osnovice:

5.3.
pod 2.1. – za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti,

5.4.
pod 2.2. – za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane
štednje,

5.5.
pod 3. – iznos ukupno obračunatih doprinosa na osnovicu:

5.6.
pod 3.1. – za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti,

5.7.
pod 3.2. – za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje,

5.8.
pod 3.3. – dodatni doprinos za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske
solidarnosti za staž osiguranja koji se računa s povećanim trajanjem,

5.9. pod 3.4. – dodatni doprinos za mirovinsko
osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje za staž osiguranja
koji se računa s povećanim trajanjem,

5.10. pod 3.5. – za osnovno zdravstveno osiguranje,

5.11. pod 3.6. – poseban doprinos za zdravstveno
osiguranje za prava u slučaju ozljede na radu i profesionalne bolesti za
posloprimca u radnom odnosu i za volontera,

5.12. pod 3.7. – poseban doprinos za zdravstveno
osiguranje za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu,

5.13. pod 3.8. – za zapošljavanje;

6. pod VI. – podaci o ukupnim iznosima poreza na dohodak
i prireza porezu na dohodak razrađeno po općinama odnosno gradovima.

(3) Podaci u Obrascu ID odnose se na sve posloprimce,
a novčani iznosi upisuju se u kunama i lipama.

(4) Pod II.3. upisuju se podaci o godini i mjesecu na
koji se odnosi iznos primitka iskazan pod II. 2. i to na način da se na prva
dva mjesta upisuju posljednje dvije znamenke godine, a na sljedeća dva mjesta
znamenke mjeseca (model GG/MM).

(5) Pod III.1. upisuju se podaci o uplaćenim obveznim
doprinosima iz osnovice koji se prema članku 13. stavci 1. i 2. Zakona smatraju
izdacima i oduzimaju od primitaka iskazanih pod II.2.

(6) Pod
III.1.3. upisuju se podaci o uplaćenim doprinosima iz osnovice za mirovinsko
osiguranje, osnovno zdravstveno osiguranje i zapošljavanje koji su obračunani,
obustavljeni i uplaćeni iz plaće za razdoblje i prema propisima koji su
vrijedili do 31. prosinca 2002.

(7) Pod
III.2. upisuju se podaci o uplaćenim premijama osiguranja koje poslodavac
obustavlja iz plaće posloprimaca i uplaćuje osiguravatelju, a koje se prema
članku 13. stavak 3. Zakona smatraju izdacima i oduzimaju od primitaka
iskazanih pod II.2.

(8) Pod
IV. upisuju se podaci o iznosu obračunatog poreza na dohodak i prireza porezu
na dohodak iz plaće svih posloprimaca u izvještajnom mjesecu.

(9)
Podaci pod II., III. i IV. ne popunjavaju se za izvještajni mjesec u kojemu
nije bilo isplate primitaka.

(10)
Pod V. upisuju se podaci o doprinosima za obvezna osiguranja obračunatima prema
članku 66. i članku 67. stavak 1. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja i
to o razdoblju na koji se odnose i o iznosima dospjelima na naplatu u
izvještajnom mjesecu.

(11)
Pod V.1. upisuje se podatak o godini i mjesecu za koji su obračunati doprinosi,
i to na način da se na prva dva mjesta upisuju zadnje dvije znamenke godine, a
na sljedeća dva mjesta znamenka mjeseca (model GG/MM).

(12)
Pod V.3.1. i V.3.2. upisuju se iznosi doprinosa na osnovicu za mirovinsko
osiguranje na temelju generacijske solidarnosti i na temelju individualne
kapitalizirane štednje, obračunati prema mjesečnoj osnovici propisanoj za
obračun doprinosa za osiguranje volontera te za produženo mirovinsko osiguranje
sezonskog radnika izvan sezone rada.

(13) Ako je u izvještajnom mjesecu isplaćena i plaća
koja se odnosi na razdoblje do 31. prosinca 2002., doprinosi obračunani prema
toj plaći iskazuju se pod V. Obrasca ID, zajedno s podacima o doprinosima
dospjelima na naplatu prema plaći dospjeloj za isplatu odnosno isplaćenoj u
izvještajnom mjesecu, i to:

1. iznos doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju
generacijske solidarnosti iz osnovice upisuje se pod 2.1.,

2. iznos doprinosa za mirovinsko osiguranje na
temelju individualne kapitalizirane štednje iz osnovice odnosno razlika između
obračunanog iznosa i prethodno, putem Obrasca ID zaduženog iznosa prema
najnižoj osnovici za mjesec na koji se plaća odnosi, upisuje se pod 2.2.,

3. iznos doprinosa za mirovinsko osiguranje na
temelju generacijske solidarnosti na osnovicu odnosno razlika između
obračunanog iznosa i prethodno, putem Obrasca ID zaduženog iznosa prema
najnižoj osnovici za mjesec na koji se plaća odnosi, upisuje se pod 3.1.,

4. iznos doprinosa za osnovno zdravstveno osiguranje
iz osnovice i na osnovicu, odnosno razlika između obračunanog iznosa iz
osnovice i na osnovicu te prethodno, putem Obrasca ID zaduženog iznosa prema
najnižoj osnovici za mjesec na koji se plaća odnosi, upisuje se pod 3.5.,

5. iznos posebnog doprinosa za zdravstveno osiguranje
za prava u slučaju ozljede na radu i profesionalne bolesti na osnovicu upisuje
se pod 3.6.,

6. iznos doprinosa za zapošljavanje iz osnovice i na
osnovicu upisuje se pod 3.8.

(14) Pod VI. upisuju se podaci o ukupnom porezu na
dohodak i prirezu porezu na dohodak, razrađeni po općinama i gradovima u kojima
posloprimci imaju prebivalište ili uobičajeno boravište, i to šifra
općine/grada, naziv općine/grada, iznos poreza i iznos prireza po pojedinoj
općini/gradu i ukupan iznos poreza i prireza. Ukupan iznos iskazan pod VI.
treba biti jednak podatku iskazanom pod IV.1.

(15) Obrazac ID poslodavac i drugi obveznik
obračunavanja i plaćanja doprinosa dostavlja Poreznoj upravi u jednom primjerku
za sve posloprimce kojima je obavio isplatu i obračunao porez i prirez porezu
na dohodak, odnosno za sve osiguranike za koje je bio dužan obračunati
doprinose koji dospijevaju na naplatu u mjesecu poreznog razdoblja za koji se
obrazac sastavlja.

(16)
Iznimno od odredbe stavka 15. ovoga članka, poslodavac može sastaviti i
Poreznoj upravi dostaviti dva Obrasca ID i to jedan s podacima o obračunanim
obvezama prema osnovici propisanoj za izaslane radnike, a jedan prema
isplaćenim plaćama ostalih posloprimaca. Ako plaća izaslanog radnika ne
podliježe oporezivanju u Republici Hrvatskoj, u Obrascu ID ne upisuju se podaci
pod II.2., III. i IV.

(17)
Iznimno od odredbe stavka 15. ovoga članka, Hrvatski zavod za mirovinsko
osiguranje, Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, mirovinska
osiguravajuća društva i drugi isplatitelji osiguranih svota na temelju ranije
uplaćenih premija osiguranja za dokup mirovine sastavljaju i Poreznoj upravi
dostavljaju dva obrasca ID – jedan za isplaćene plaće svojim posloprimcima, a
jedan za isplaćene mirovine, naknade osobama koje pružaju njegu hrvatskim
ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata te osigurane svote na temelju
premija osiguranja za dokup mirovine.

(18) Fizička osoba koja po osnovi obavljanja
samostalne djelatnosti plaća porez na dobit umjesto poreza na dohodak i
obveznik je doprinosa prema članku 4. točke 12., 13. i 14.4. Zakona o
doprinosima za obvezna osiguranja, podatke o ispla­ćenoj poduzetničkoj plaći i
obračunanom porezu na dohodak i prirezu te obračunanim doprinosima za obvezna
osiguranja unosi u poseban Obrazac ID odvojeno od podataka za posloprimce. U
slučaju supoduzetnika koji s osnove samostalne djelatnosti plaćaju porez na
dobit, Obrazac ID sastavlja se za svakog poduzetnika posebno. Podaci o
obračunanim iznosima doprinosa za osobno osiguranje iskazuju se pod V. u
Obrascu ID i kada se poduzetnička plaća ne isplaćuje.

(19) Fizička osoba koja dohodak od nesamostalnog rada
ostvaruje kao zaposlenik u diplomatskoj misiji ili konzularnom uredu strane
države te međunarodnoj organizaciji ili predstav­ništvu sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj, koji uživaju diplomatski imunitet (članak 33. stavak 8.
Zakona) te fizička osoba koja dohodak od nesamostalnog rada ostvaruje
neposredno iz inozemstva (članak 33. stavak 9. Zakona) popunjava Obrazac ID za
svaki izvještajni mjesec poreznog razdoblja. Podatke pod V. Obrasca ID ne
popunjavaju.

(20) Poslodavci mogu Obrazac ID dostaviti ispisan
putem računala, uz uvjet da sadržajem i oblikom u cijelosti odgovara obrascu
koji je propisan ovim Pravilnikom.

(21) Obrazac ID potpisuje ovlaštena osoba poslodavca,
koja pečatom i potpisom jamči za istinitost i točnost iskazanih podataka.

(22) Ako
je poslodavac plaću isplatio, a kasnio je s uplatom obveznih doprinosa, poreza
i prireza porezu na dohodak, uz Obrazac ID obvezan je dostaviti i preslike
naloga o uplaćenim kamatama zbog nepravodobne uplate.

(23)
Obrazac ID sastavni je dio ovoga Pravilnika.

8.3.
Evidencija o dohotku od nesamostalnog rada

Članak
20.

(1)
Poslodavac i osoba koja ima obveze poslodavca obvezni su voditi »Evidenciju o
dohotku od nesamostalnog rada« za svakog posloprimca za svaku kalendarsku
godinu. U »Evidenciju o dohotku od nesamostalnog rada« unose se sve činjenice
bitne za obračun i uplatu poreza na dohodak od primitaka po osnovi
nesamostalnog rada.

(2)
»Evidencija o dohotku od nesamostalnog rada« jest evidencija u koju se
kronološkim slijedom unose podaci o svim isplatama po osnovi nesamostalnog rada
i obustavljenim i upla­ćenim doprinosima za obvezna osiguranja iz plaće,
premijama životnog osiguranja koje imaju obilježja štednje, premijama
dopunskoga i privatnoga zdravstvenog osiguranja i dobrovoljnog mirovinskog
osiguranja, o porezu i prirezu porezu na dohodak, kako slijedi:

1.
nadnevak isplate (stupac 1),

2.
iznos primitaka po svim osnovama i oblicima (stupac 2),

3.
iznos doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti
iz plaće posloprimca (stupac 3),

4.
iznos doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane
štednje iz plaće posloprimca (stupac 4),

5. iznos uplaćenih premija životnog osiguranja koje
imaju obilježja štednje, dopunskoga i privatnoga zdravstvenog i dobrovoljnoga
mirovinskog osiguranja (stupac 5),

6. iznos iskorištenog osobnog odbitka (stupac 6),

7. porezna osnovica (stupac 7),

8. nadnevak uplate doprinosa za obvezna osiguranja,
poreza na dohodak i prireza (stupac 8),

9. iznos uplaćenih doprinosa za mirovinsko osiguranje
na temelju generacijske solidarnosti iz plaće (stupac 9),

10. iznos uplaćenih doprinosa za mirovinsko
osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje iz plaće (stupac 10),

11. iznos uplaćenog poreza na dohodak i prireza
(stupac 11).

(3) Ako se primici po osnovi nesamostalnog rada
isplaćuju višekratno tijekom mjeseca u »Evidenciju o dohotku od nesamostalnog
rada« unosi se svaka isplata, a na kraju mjeseca odnosno najkasnije u roku
petnaest (15) dana nakon isteka mjeseca upisani iznosi moraju se zbrojiti radi
unosa mjesečnog podatka u Obrasce PK-1/PK-2.

(4) Na kraju kalendarske godine i/ili u slučaju kada
posloprimac tijekom godine kod poslodavca trajno prestane ostvarivati primitke
po osnovi nesamostalnog rada, poslodavac je obvezan zaključiti »Evidenciju o
dohotku od nesamostalnog rada«.

(5) Poslodavac i osoba koja ima obveze poslodavca
može obrazac »Evidencija o dohotku od nesamostalnog rada« po obliku i sadržaju
prilagoditi svojim potrebama, s tim da je obvezan osigurati podatke propisane
stavkom 2. ovoga članka.

(6) Poslodavac i osoba koja ima obveze poslodavca
nije obvezan voditi poseban obrazac »Evidencije o dohotku od nesamostalnog
rada« kao posebnu analitičku evidenciju ako u svojim knjigovodstvenim
evidencijama (knjigovodstvu plaća) osigurava sve podatke propisane u stavcima
1. i 2. ovoga članka.

(7)
Obrazac »Evidencija o dohotku od nesamostalnog rada« s propisanim obveznim
podacima (Obrazac DNR) sastavni je dio ovoga Pravilnika.

8.4.
Porezna kartica

Članak
21.

(1)
Odredbama članka 34. Zakona propisano je vođenje porezne kartice. Na temelju
podataka iz porezne kartice utvrđuje se neoporezivi dio dohotka – osobni
odbitak iz članka 29. stavka 1. i 2. Zakona, svakog posloprimca. Porezna
kartica jest i evidencija u koju se kronološkim slijedom unose podaci o
mjesečnim iznosima isplaćenih primitaka po osnovi nesamostalnog rada,
obračunanih i uplaćenih doprinosa za mirovinsko osiguranje iz plaće prema
posebnom zakonu te uplaćenog poreza i prireza za svakog posloprimca tijekom
kalendarske godine iz »Evidencije o dohotku od nesamostalnog rada« ili
knjigovodstvene evidencije plaća.

(2) Porezna kartica (Obrazac PK) svakog posloprimca
sastoji se od dva dijela:

1. dijela koji sadrži opće podatke o posloprimcu i
podatke za osobni odbitak,

2. dijela koji sadrži podatke o poslodavcu, o
posloprimcu (ime i prezime, matični broj građana ili sistemski broj dodijeljen
od Porezne uprave i općina prebivališta ili uobičajenog boravišta posloprimca)
i o isplaćenim primicima po osnovi nesamostalnog rada, obračunanom i uplaćenom
doprinosu za mirovinsko osiguranje iz plaće po posebnom zakonu te uplaćenom
porezu i prirezu tijekom godine. Poslodavac kome je posloprimac predao Obrazac
PK daje ove podatke na Obrascu PK-1, a ako mu nije predan Obrazac PK, onda
podatke daje na Obrascu PK-2.

(3) Obrazac PK izdaje besplatno nadležna ispostava
Porezne uprave prema prebivalištu ili uobičajenom boravištu posloprimca kad
posloprimac prvi put počinje raditi i prati trajno posloprimca u razdoblju dok
ostvaruje primitke po osnovi nesamostalnog rada. Svaku promjenu osobnih
podataka i podataka koji utječu na neoporezivi dio dohotka (osobni odbitak)
može upisati samo ispostava Porezne uprave nadležna prema mjestu prebivališta
ili uobičajenog boravišta posloprimca.

(4) Posloprimac treba od nadležne ispostave Porezne
uprave zatražiti Obrazac PK i predati ga svom poslodavcu, osim umirovljenika i
korisnika obiteljskih mirovina, za koje podatke iz Obrasca PK pri umirovljenju
poreznog obveznika dostavlja Porezna uprava elektroničkim putem Hrvatskom
zavodu za mirovinsko osiguranje. Porezna uprava u iznimnim slučajevima, može
podatke iz Obrasca PK dostavljati elektroničkim putem i poslodavcima s više od
100 posloprimaca. Svaku promjenu koja utječe na neoporezivi dio dohotka (osobni
odbitak) posloprimac treba prijaviti nadležnoj ispostavi Porezne uprave i
dostaviti joj odgo­varajuće isprave u roku trideset (30) dana od dana nastanka
pro­mjene. Ako posloprimac promijeni općinu prebivališta ili uobi­čajenog
boravišta, tu je promjenu dužan prijaviti ispostavi Porezne uprave nadležnoj
prema novom prebivalištu ili uobičajenom boravištu, a koja će to upisati u
Obrazac PK. O promjeni općine prebivališta ili uobičajenog boravišta dužan je
izvijestiti i sve poslodavce kod kojih ostvaruje primitke po osnovi
nesamostalnog rada najkasnije u roku sljedećih trideset (30) dana, odnosno
prije prvoga sljedećeg primitka.

(5) Poslodavac treba čuvati Obrazac PK i na temelju
podataka iz tog obrasca obračunavati osobni odbitak svakog posloprimca.
Poslodavac mora Obrazac PK dati posloprimcu pri raskidu radnog odnosa, odnosno
prestanka rada radi predaje novom poslodavcu, a mora ga posloprimcu dati i
privremeno zbog predočenja nadležnoj ispostavi Porezne uprave radi upisa
promjena osobnih podataka i podataka o osobnom odbitku. U slučaju raskida
radnog odnosa, odnosno prestanka rada kod tog poslodavca, poslodavac za svoje
potrebe, odnosno potrebe poreznog nadzora, zadržava presliku ili ovjereni
prijepis obrasca PK koji je uručio posloprimcu.

(6) U
slučaju otuđenja, gubitka, uništenja ili drugog načina nestanka Obrasca PK,
nadležna ispostava Porezne uprave prema prebivalištu ili uobičajenom boravištu
posloprimca izdaje novi s oznakom »DUPLIKAT«.

(7)
Obrasce PK-I/PK-2 popunjava poslodavac i dostavlja ih ispostavi Porezne uprave
nadležnoj prema svome sjedištu najkasnije do 31. siječnja tekuće za prethodnu
kalendarsku godinu.

(8)
Poslodavac koji svoje poslovanje vodi primjenom sredstava za automatsku obradu
podataka, podatke iz Obrazaca PK-1/PK-2, može u roku iz stavka 7. ovoga članka
dostaviti ispostavi Porezne uprave u obliku ovjerenog ispisa (izlista) ili na
magnetnom mediju.

(9)
Ovjereni primjerak prijepisa ili preslika obrazaca PK-I/PK-2, poslodavac je
dužan dati posloprimcu na njegov zahtjev, za potrebe sastavljanja godišnje
porezne prijave, najkasnije do 31. siječnja tekuće za proteklu godinu.

(10)
Posloprimac može imati samo jedan Obrazac PK i jedan obrazac PK-1, ako nije
mijenjao poslodavca tijekom godine, odnosno onoliko PK-1 obrazaca koliko je
imao poslodavaca tijekom godine kojima je predao Obrazac PK. Posloprimac može
imati više obrazaca PK-2, ovisno o broju poslodavaca kod kojih je istodobno
tijekom poreznog razdoblja ostvarivao primitke po osnovi nesamostalnog rada.
Osobni odbitak može se tijekom godine koristiti samo kod onog poslodavca kojemu
je posloprimac predao Obrazac PK. Kod drugih poslodavaca osobni odbitak
istodobno ne smije koristiti, odnosno ti poslodavci dužni su obračunati porez
ne uzimajući u obzir osobni odbitak.

(11)
Obrasci PK, PK-1 i PK-2 sastavni su dio ovoga Pravil­nika.

8.4.1.
Sadržaj i popunjavanje porezne kartice – Obrasca PK

Članak
22.

(1)
Porezna kartica – Obrazac PK sadrži podatke o izdavatelju kartice, matičnom
broju građana ili sistemskom broju koji dodjeljuje Porezna uprava i to za poreznog
obveznika kojemu se porezna kartica izdaje, a i osobnom broju umirovljenika ili
korisnika obiteljske mirovine, opće podatke o posloprimcu odnosno umirovljeniku
ili korisniku obiteljske mirovine (pod I.) te podatke za osobni odbitak,
umanjenje poreza po osnovi statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida iz
Domovinskog rata i podatke o pre­bivalištu i boravku na područjima za koje su
propisane olakšice i to poreznog obveznika i/ili uzdržavanih članova njegove
uže obitelji (pod II.).

(2) Podatke o posloprimcu odnosno umirovljeniku ili
korisniku obiteljske mirovine u Obrascu PK pod I. popunjava nadležna ispostava
Porezne uprave, na temelju isprava koje ispostav­ljaju nadležna tijela države,
područne (regionalne) samouprave i jedinica lokalne samouprave (osobna
iskaznica, izvadak iz matice vjenčanih i slično).

(3) Podatke za osobni odbitak poreznog obveznika iz
članka 29. stavka 1. i 2. Zakona u Obrascu PK pod II.1. i II.2. popunjava
nadležna ispostava Porezne uprave na temelju isprava kao što su izvatci i potvrde
iz matice rođenih, vjenčanih i umrlih, potvrda o usvojenju djeteta i
skrbništvu, rješenja suda o plaćanju alimentacije, potvrda nadležnog tijela za
zapošljavanje, rješenje o utvr­đenom invaliditetu, potvrda o školovanju na
školama i fakultetima, potvrde o prebivalištu ili uobičajenom boravištu te sve
druge isprave koje potvrđuju činjenice u svezi s korištenjem osobnog odbitka.

(4) U
Obrazac PK pod II.1. unose se sljedeći podaci o posloprimcu odnosno
umirovljeniku:

1.
oznaka osobnog odbitka posloprimca kao »A.« odnosno umirovljenika kao »B.«
(stupac 1),

2.
oznaka invalidnosti posloprimca odnosno umirovljenika kao »I«, odnosno oznaka
statusa hrvatskoga ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata kao »V« (stupac
2),

3.
postotak invalidnosti hrvatskoga ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata
(stupac 3),

4.
oznaka za prebivalište i boravak posloprimca odnosno umirovljenika na području
posebne državne skrbi i to: za područje prve skupine kao »P.1.«, druge skupine
kao »P.2.« i treće skupine kao »P.3.«, a i na drugim područjima po posebnim
zakonima na kojima se koriste olakšice kao »P.4.« (stupac 4),

5.
nadnevak od kojega vrijede podaci upisani u stupce od 1 do 4 (stupac 5).

(5) U
Obrazac PK pod II.2. upisuje se kratki opis promjena koje utječu na visinu faktora
osobnog odbitka poreznog obveznika, a i drugih promjena koje utječu na pravilno
utvrđivanje i usmjeravanje poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak.

(6) U
Obrazac PK pod II.3. unose se sljedeći podaci o uzdržavanim članovima uže
obitelji posloprimca odnosno umirovljenika ili korisnika obiteljske mirovine:

1. ime
i prezime uzdržavanog člana uže obitelji (stupac 2),

2.
oznaka srodstva i to za supružnika kao »S«, drugog uzdržavanog člana uže
obitelji kao »U«, prvo dijete kao »D.1.«, drugo dijete kao »D.2.«, treće dijete
kao »D.3.«........ (stupac 3),

3. matični broj građana ili sistemski broj koji
dodjeljuje Porezna uprava za uzdržavanog člana uže obitelji (stupac 4),

4. podatak o invalidnosti uzdržavanog člana uže
obitelji i djece kao »I« (stupac 5),

5. oznaka za prebivalište i boravak uzdržavanog člana
uže obitelji na području posebne državne skrbi: za područja prve skupine kao
»P.1.«, druge skupine »P.2.« i treće skupine »P.3.«, a i na drugim područjima
po posebnim zakonima na kojima se koriste olakšice kao »P.4.« (stupac 6),

6. nadnevak od kojega vrijede podaci upisani u
odgovarajuće stupce (stupac 7),

7. ime i prezime osobe s kojom porezni obveznik
dijeli osobni odbitak za uzdržavanog člana uže obitelji iz odgovarajućeg retka
(stupac 8),

8. matični broj građana ili sistemski broj dodijeljen
od Porezne uprave osobe s kojom porezni obveznik dijeli osobni odbitak za
uzdržavanog člana uže obitelji (stupac 9),

9. postotak osobnog odbitka iz članka 29. stavak 2.
Zakona koji pripada osobi s kojom porezni obveznik taj osobni odbitak dijeli
(stupac 10).

(7) Obrazac PK ovjerava pečatom i potpisom odgovorne
osobe nadležna ispostava Porezne uprave.

(8) Ako porezni obveznik nema pravo na osobni odbitak
za određenog člana uže obitelji i po određenoj osnovi, u odgo­varajući stupac
upisuje se oznaka 0,00.

(9) Prilikom utvrđivanja mogućnosti korištenja
osobnog odbitka Porezna uprava provjerava je li se odbici za uzdržavanu djecu i
druge članove uže obitelji poreznog obveznika već koriste i u kojem dijelu se
koriste od bračnog druga ili drugih članova uže obitelji.

8.4.2.
Sadržaj i popunjavanje porezne kartice – Obrasca PK-1

Članak
23.

(1)
Porezna kartica – Obrazac PK-1 sadrži podatke o:

1.
poslodavcu (pod I.),

2.
posloprimcu (pod II.)

3.
isplaćenim primicima od nesamostalnog rada i uplaćenom porezu, prirezu,
obveznim doprinosima i premijama životnog osiguranja, dopunskoga zdravstvenog i
dobrovoljnoga mirovinskog osiguranja (pod III.).

(2) Pod
točkom I. Obrasca PK-I unose se opći podaci o poslodavcu: naziv/ime i prezime,
matični broj odnosno matični broj građana i adresa sjedišta/prebivališta ili
uobičajenog boravišta (mjesto, ulica i kućni broj).

(3) Pod
točkom II. Obrasca PK-1 unose se podaci o poslo­prim­cu: ime i prezime, adresa
prebivališta ili uobičajenog boravišta i matični broj građana ili sistemski
broj dodijeljen od Porezne uprave.

(4) Pod
točkom III. Obrasca PK-1 unose se sljedeći podaci:

1.
mjesec u kojemu je isplaćen primitak po osnovi nesamostalnog rada, bez obzira
za koje je razdoblje isplaćen (stupac 1) te mjesečni podaci o:

2.
ukupnom iznosu primitaka od nesamostalnog rada po svim osnovama i oblicima
(stupac 2),

3.
obračunanim obveznim doprinosima iz plaće (stupac 3),

4.
uplaćenim, porezno priznatim premijama osiguranja (stupac 4),

5.
iznosu ukupnog osobnog odbitka obračunanog prema članku 29. stavci 1. i/ili 2.
Zakona, a najviše do visine dohotka,

6.
poreznoj osnovici (stupac 6),

7.
iznosu uplaćenih doprinosa iz plaće (stupac 7),

8.
iznosu uplaćenog poreza na dohodak i prireza (stupac 8).

(5) Ako
mjesečni primitak po osnovi nesamostalnog rada pojedinog posloprimca nakon
odbitka obveznih doprinosa iz plaće nije dovoljan za pokriće iznosa uplaćenih
premija osiguranja i/ili ukupnog odnosno dijela mjesečnog osobnog odbitka, u
odgovarajuće stupce 4 i/ili 5 pod točkom III., upisuje se odgovarajući iznos
premija osiguranja i/ili osobnog odbitka koji se iz dohotka može pokriti, a u
stupac 8 upisuje se oznaka »0,00«.

8.4.3.
Sadržaj i popunjavanje porezne kartice – Obrasca PK-2

Članak
24.

(1) U poreznu
karticu – Obrazac PK-2, osim podataka iz članka 23. stavak 1. ovoga Pravilnika
koji se odnose na poslodav­ca i posloprimca, pod točkom III. unose se i
sljedeći podaci:

1. mjesec u kojem je isplaćen primitak po osnovi
nesamostalnog rada, bez obzira za koje je razdoblje isplaćen (stupac 1), te
mjesečni podaci o:

2. ukupnom iznosu primitaka od nesamostalnog rada po
svim osnovama i oblicima (stupac 2),

3. obračunatim obveznim doprinosima iz plaće (stupac
3),

4. uplaćenim premijama osiguranja koje se porezno
priznaju (stupac 4),

5.
poreznoj osnovici (stupac 5),

6.
iznosu uplaćenih doprinosa iz plaće (stupac 6),

7.
iznosu uplaćenog poreza na dohodak i prireza (stupac 7).

(2) Ako
mjesečni primitak po osnovi nesamostalnog rada pojedinog posloprimca nakon odbitka
obveznih doprinosa iz plaće nije dovoljan za pokriće iznosa uplaćenih premija
osiguranja, u stupac 4 pod točkom III. upisuje se odgovarajući iznos premija
osiguranja koje je moguće pokriti, a u stupac 7 upisuje se oznaka »0,00«.

8.4.4.
Način popunjavanja obrazaca PK-1 i PK-2

Članak
25.

(1)
Poslodavac i osoba koja ima obveze poslodavca popunjava obrasce PK-1/PK-2 na
temelju podataka iz »Evidencije o dohotku od nesamostalnog rada« ili analitičke
evidencije plaća te drugih isprava (isplatnih lista, knjige blagajne, izvatka
žiroračuna, naloga za uplatu odnosno isplatu i slično). Podaci se unose u
obrasce najkasnije u roku 15 dana od proteka mjeseca u kojemu su isplaćene
primici po osnovi nesamostalnog rada.

(2) U obrasce PK-1/PK-2 unose se podaci za cijelu godinu
ili dio godine u kojem je bilo isplata. Ako dohodak nije redovito mjesečno
isplaćivan, u odgovarajuće se retke obrazaca za pojedini mjesec upisuju oznake
»0,00«. Unesene podatke u obrasce PK-1 i PK-2 poslodavac ovjerava pečatom i
potpisom.

(3) U obrasce PK-1 odnosno PK-2 ne unose se podaci o
obračunanim i uplaćenim obveznim doprinosima iz plaće od propisane osnovice
prema posebnom zakonu ako u pojedinom mjesecu poreznog razdoblja primitak od
nesamostalnog rada (plaća) nije isplaćen. Ti podaci iskazuju se u mjesecu
isplate toga dohotka.

(4) U obrasce iz stavka 1. ovoga članka podaci se
unose putem računala, strojno, odnosno ručno tintom ili kemijskom olov­kom.
Uneseni podaci ne smiju se brisati ni ispravljati; ako se pogriješi, pogrešku
treba precrtati vodoravnom crtom, uz pečat i potpis odgovorne osobe.

9.
Promjene obustavljenog poreza na dohodak

Članak
26.

(1)
Poslodavac je obvezan pri idućim isplatama vratiti posloprimcu više
obustavljeni i uplaćeni porez ili je obvezan manje plaćeni porez na dohodak
naknadno obustaviti od primitaka po osnovi nesamostalnog rada i uplatiti, a u
sljedećim slučajevima:

1. ako mu posloprimac predoči poreznu karticu
(Obrazac PK) s promjenama faktora osobnog odbitka koje nisu bile poznate u
trenutku prijašnjih isplata,

2. ako utvrdi da porez nije obračunavao na Zakonom i
ovim Pravilnikom propisani način.

(2) Ako poslodavac više nije u mogućnosti naknadno
obustaviti manje plaćeni porez na dohodak, obvezan je o toj činjenici
izvijestiti ispostavu Porezne uprave nadležnu prema mjestu prebivališta ili
uobičajenog boravišta poreznog obveznika.

(3) Ako iznos dohotka za isplatu nije dovoljan za
uplatu poreza i prireza, posloprimac je obvezan poslodavcu uplatiti iznos koji
nedostaje ili će poslodavac taj iznos obustaviti od idućih isplata. Navedeno ne
utječe na obvezu uplate poreza od strane poslodavca.

(4) Ako
poslodavac u idućoj isplati ne može iz obračunanog poreza na dohodak od
nesamostalnog rada svih posloprimaca s područja jedne općine podmiriti
prethodno više plaćeni porez na plaće, može pisanim putem zahtijevati povrat
više plaćenog poreza i prireza. Zahtjev za povrat podnosi se putem ispostave
Porezne uprave nadležne za poslodavca.

(5) Ako tijekom godine dohodak od nesamostalnog rada
nije redovito mjesečno isplaćivan, radi čega nisu iskorišteni mjesečni osobni
odbici posloprimaca iz članka 29. stavak 1. i 2. Zakona, a ni izdaci za
uplaćene premije osiguranja iz članka 9. stavak 7. Zakona i to na način iz
članka 13. stavak 3. Zakona, ili je gornje porezno opterećenje u pojedinim
mjesecima bilo različito pa je porez uplaćen u većem iznosu, poslodavac je
obvezan za posloprimce koji su kod njega radili u cijelom poreznom razdoblju, a
nisu mijenjali prebivalište ili uobičajeno boravište između gradova i općina
koje su propisale plaćanje prireza porezu na dohodak, sastaviti godišnji
obračun poreza na dohodak od nesamostalnog rada i razlike po tom obračunu
izravnati na kraju poreznog razdoblja (kalendarske godine) sa zadnjom isplatom
dohotka od nesamostalnog rada. U tom slučaju godišnji porez na dohodak
obračunava se od porezne osnovice – godišnjeg primitka od nesamostalnog rada
umanjenog za u toj godini uplaćeni doprinos za obvezno mirovinsko osiguranje,
za uplaćene premije osiguranja iz članka 9. stavak 7. Zakona i za godišnji
osobni odbitak iz članka 29. stavci 1. i 2. Zakona.

10.
Obveze posloprimca glede plaĆanja poreza

Članak
27.

(1)
Posloprimac je dužnik poreza na dohodak. Poslodavac je solidarni dužnik u
postupku obračunavanja i plaćanja poreza na plaću (članak 27. Općeg poreznog zakona).

(2)
Iznimno od stavka 1. ovoga članka posloprimac nije dužnik poreza na dohodak za
porez iz primitaka po osnovi nesamostalnog rada koji je poslodavac obračunao i
obustavio, ali ga nije uplatio, a naknadno je nad poslodavcem otvoren postupak
stečaja ili sanacije.

(3) U
slučajevima iz stavka 2. ovoga članka posloprimac može, pod propisanim uvjetima
i na temelju podnesene godišnje porezne prijave, zahtijevati povrat obračunanog
i obustavljenog poreza na dohodak.

11. Odgovornost poslodavca u
postupku oporezivanja dohotka od nesamostalnog rada

Članak
28.

(1) Ako
nadležna ispostava Porezne uprave na temelju dos­tav­ljenog Obrasca ID utvrdi
da doprinosi za obvezna osiguranja i porez nije pravilno obračunan i plaćen, o
tome će obavijestiti poslodavca a po potrebi dostaviti mu i pisanu obavijest s
obra­z­loženjem i uputom da u roku tri dana od dana primitka zahtjeva izvrši
ispravak obračuna i uplatu manje plaćenog doprinosa za obvezna osiguranja i
poreza na plaću.

(2) Ako poslodavac sam ili na pisanu obavijest
Porezne uprave otkloni utvrđene nepravilnosti pri obračunu i uplati doprinosa
za obvezna osiguranja i poreza, odnosno pri popunjavanju ID obrasca, obvezan je
nadležnoj ispostavi Porezne uprave, u roku tri dana od izvršenog ispravka,
dostaviti novi (ispravljeni) Obrazac ID.

(3)
Poslodavac nije odgovoran za uplatu poreza na plaću ako zbog netočnih ili
nepotpunih podataka o osobnim odbicima, koje je na Obrascu PK ovjerila nadležna
ispostava Porezne uprave, obračuna i uplati manji porez.

V.
UTVRĐIVANJE DOHOTKA OD SAMOSTALNE DJELATNOSTI

1.
Dohodak od samostalne djelatnosti

Članak
29.

Dohodak
od samostalne djelatnosti utvrđuje se od obavljanja sljedećih djelatnosti:

1.
obrta i s obrtom izjednačenih djelatnosti (članak 15. stavak 1. Zakona),

2.
slobodnih zanimanja (članak 15. stavak 2. Zakona),

3.
poljoprivrede i šumarstva (članak 15. stavak 3. Zakona),

4.
drugih samostalnih djelatnosti (članak 15. stavak 4. Zakona).

2.
Temeljna obiljeŽja samostalne djelatnosti

Članak
30.

(1) Sve
djelatnosti iz članka 29. ovoga Pravilnika imaju obilježja samostalnosti,
trajnosti i namjere ostvarivanja dohotka. Iznimno, kod djelatnosti iz članka
15. stavak 4. točka 3. Zakona, obilježje trajnosti nije nužno, već se te
djelatnosti mogu obavljati i povremeno.

(2)
Samostalnost znači da se djelatnost obavlja za vlastiti račun i na vlastitu
odgovornost. Za razgraničenje samostalnih djelatnosti od nesamostalnog rada
mjerodavna su njihova obilježja, a ne vrsta ugovora ili oblik isplate. Za
samostalnu djelatnost bitna su obilježja: ulaganje kapitala, postojanje poduzet­ničkog
rizika, slobodno određivanje vrste djelatnosti te vremena i mjesta obavljanja
djelatnosti, rad za više naručitelja, poduzetnik može djelatnost obavljati
osobno i/ili s posloprimcima, poduzetnik ne ostvaruje dohodak u vrijeme kada se
djelatnost ne obavlja. Ako istodobno postoje obilježja nesamostalnog rada i
samostalne djelatnosti, o karakteru rada ili djelatnosti prosuđuje se prema
obilježjima koja prevladavaju.

(3) Za trajnu djelatnost bitna je namjera da se njeno
obav­ljanje ponavlja s ciljem stvaranja stalnog izvora dohotka. Ako se vidi
namjera ponavljanja djelatnosti, tada već jednokratna radnja može značiti
početak trajnog obavljanja djelatnosti.

(4) Namjera ostvarivanja dohotka postoji onda kada
se, na temelju vrste djelatnosti, načina njezina obavljanja i poslovne
osposobljenosti može zaključiti da će se ta djelatnost trajno obav­ljati i tako
ostvarivati dohodak.

(5) Obilježje trajnosti postoji i kod višestruke
prodaje nekretnina i imovinskih prava. Ako se u roku pet (5) godina otuđi više
od tri nekretnine ili imovinskih prava iste vrste, dohodak od takvih otuđenja
utvrđuje se kao dohodak od obrta iz članka 15. stavak 1. Zakona, a ne kao
dohodak od imovine i imovinskih prava iz članka 23. stavak 5. Zakona. Razdoblje
od pet (5) godina počinje teći od dana otuđenja prve nekretnine, pri čemu je
mjerodavan nadnevak kupoprodajnog ugovora. Dohodak od takva obrta utvrđuje se
za sve prodane nekretnine odnosno za prodana imovinska prava iste vrste na
način iz članka od 18. do 22. Zakona. Ako je na otuđenje nekretnina plaćen
porez na dohodak od imovine i imovinskih prava, a naknadno se ispune uvjeti za
oporezivanje tog dohotka kao dohotka od obrta, ranije plaćeni porez na dohodak
od imovine uzet će se u obzir pri utvrđivanju poreza na dohodak od obrta.

(6) Ako
se prodaje zgrada s više stanova ili poslovnih prostora ili građevinsko
zemljište s više gradilišta, jednom nekretninom u smislu stavka 5. ovoga članka
smatra se svaki stan ili poslovni prostor, odnosno svako gradilište.

(7) Za
oporezivanje pojam »obrtničke djelatnosti« treba shvatiti u širem smislu.
Obrtničke djelatnosti nisu samo one djelatnosti navedene u Zakonu o obrtu, već
i sve druge vrste djelatnosti koje imaju obilježja iz stavaka od 1. do 4. ovoga
članka.

(8)
Dohodak od obrtničke djelatnosti ostvaruje porezni obveznik bez obzira na to je
li nadležno tijelo odobrilo djelatnost ili nije.

(9)
Davanje u zakup obrta predstavlja obrtničku djelatnost samo u slučaju ako zakupoprimac
od zakupodavca preuzme u zakup cijeli obrt i nastavi ga voditi u cijelosti,
tako da nakon isteka zakupa zakupodavac može bez većih troškova obrt ponovo
preuzeti i nastaviti voditi. Otuđenje imovine bitne za obrt prije ili za
vrijeme trajanja zakupa predstavlja prestanak obrtničke djelatnosti za
zakupodavca. Nakon toga dohodak od davanja u zakup utvrđuje se kao dohodak od
imovine i imovinskih prava prema članku 23. stavak 1. Zakona.

(10)
Upravljanje vlastitom realnom imovinom kojom se ostvaruje dohodak od imovine i
imovinskih prava (davanje u zakup i najam), bez obzira na njenu veličinu,
količinu i/ili broj te svrhu za koju se koristi, ne smatra se obrtničkom
djelatnošću.

(11)
Dohotkom od drugih samostalnih djelatnosti smatra se dohodak od djelatnosti
članova predstavničkih tijela državnih vlasti te tijela područne (regionalne)
samouprave i lokalne samouprave, dohodak od djelatnosti članova skupština i
nadzornih odbora trgovačkih društava, upravnih odbora, upravnih vijeća i drugih
njima odgovarajućih tijela drugih pravnih osoba, članova povjerenstava i odbora
koje imaju ta tijela, stečajnih upravitelja i sudaca porotnika koji nemaju
svojstvo djelatnika u sudu te dohodak od drugih povremenih samostalnih
djelatnosti (članak 15. stavak 4. točke 1., 2. i 3. Zakona).

(12) O
povremenoj samostalnoj djelatnosti radi se u slučaju ako se djelatnost ne
obavlja u okviru nesamostalnog rada, te ako se obavlja neredovito, s većim
prekidima i samo kratkotrajno.

3. UtvrĐivanje dohotka od obrtniČkih i drugih
djelatnosti koje se oporezuju kao obrtniČke

3.1.
Temelji utvrđivanja

Članak
31.

(1) U
skladu s člankom 18. Zakona, dohodak od obrtničkih i drugih samostalnih
djelatnosti koje se oporezuju kao obrt iz članka 29. točke 1., 2. i 3. ovoga
Pravilnika jest razlika između poslovnih primitaka i poslovnih izdataka.

(2)
Poslovnim primicima prema članku 5. stavak 1. ovoga Pravilnika smatraju se sva
dobra (novac, stvari, prava, usluge i drugo) što ih porezni obveznik primi
obavljanjem obrtničke i druge djelatnosti koja se oporezuje kao obrt, a i
iznosi državnih pomoći i poticaja za obrtničku djelatnost, odnosno djelatnost
koja se oporezuje kao obrtnička.

(3)
Poslovnim primicima smatraju se i izuzimanja, osim izuzimanja u novcu.

(4)
Poslovnim primicima smatraju se i primici od otuđenja ili likvidacije
djelatnosti (radnje, obrta ili drugog oblika samostalne djelatnosti).

(5) Ako
vjerovnik (kreditor) poreznom obvezniku otpiše dugove po osnovi kredita za
nabavu stvari i prava koja se unose u popis dugotrajne imovine, iznos otpisanog
duga jest primitak.

(6)
Poslovnim izdacima prema članku 5. stavak 2. ovoga Pravilnika smatraju se sva
dobra koja porezni obveznik izda u svrhu stjecanja, osiguranja i očuvanja
poslovnih primitaka. Pos­lov­nim izdacima smatra se i otpis dugotrajne imovine.

(7)
Izdaci za dugotrajnu imovinu ne utvrđuju se primjenom načela blagajne, već se
ti izdaci raspoređuju kroz vijek trajanja potrošive odnosno istrošive
dugotrajne imovine kao otpis (amortizacija) u skladu s Pravilnikom o
amortizaciji.

(8) Kod
nepotrošive dugotrajne imovine (zemljišta) izdaci za nabavu mogu se odbiti tek
prilikom otuđenja ili izuzimanja.

(9) Kod
dugotrajne imovine smatra se da je došlo do izdatka u trenutku kad je njezina
vrijednost smanjena zbog izvanrednih događaja ako o tome postoje zapisnici
mjerodavnih tijela (npr. proglašena prirodna nepogoda, odnosno prirodna
nepogoda od koje je štetu utvrdilo mjerodavno tijelo, šteta od ratnih događanja
utvrđena od strane mjerodavnih tijela, krađa prema zapisniku policije i drugo).
Izdaci za popravak oštećenja odbijaju se u trenutku plaćanja.

(10)
Poslovnim izdacima smatraju se sva ulaganja, osim ulaganja u dugotrajnu imovinu
i ulaganja u novcu.

(11)
Poslovnim izdacima smatraju se i izdaci u svezi s otuđenjem ili likvidacijom
djelatnosti.

(12)
Kao poslovni izdaci mogu se priznati samo oni izdaci o kojima postoje uredne
isprave i koji su izravno vezani uz ostvarivanje primitaka (članak 18. stavak
7. Zakona). Između izdataka i primitaka mora postojati međuzavisnost, što znači
da se učinjeni izdatak treba odraziti na ostvarivanje (povećanje) tekućih ili
budućih primitaka. Pri utvrđivanju povezanosti primitaka s izdacima polazi se
od normativa (utroška materijala i energije i sl.) vodeći pri tome računa o
načinu rada i posebnosti djelatnosti.

(13)
Kod obrtničkih djelatnosti ili onih koje se oporezuju kao obrtničke djelatnosti
koje se, sukladno posebnim propisima, moraju obavljati u poslovnom prostoru i s
određenom opremom, izdaci u svezi s korištenjem toga prostora i opreme (tekuće
održavanje, izdaci za utrošenu energiju i ostale komunalne usluge) čine
poslovne izdatke samo na temelju urednih isprava iz kojih proizlazi da se
odnose na korišteni poslovni prostor i opremu.

(14)
Ako porezni obveznik može obrtničke djelatnosti ili one koje se oporezuju kao
obrtničke djelatnosti obavljati i obavlja ih u stambenom prostoru u poslovne
izdatke može uračunati samo povećane izdatke do kojih dolazi zbog korištenja
stambenog prostora za obavljanje djelatnosti, a ne i one koji bi nastali
neovisno o tome da li se stambeni prostor koristi ili ne koristi za obavljanje
djelatnosti.

(15) U
slučaju prodaje (otuđenja) ili izuzimanja stvari ili prava koja se vode ili su
se trebala voditi u Popisu dugotrajne imovine, u poslovne primitke prema članku
18. stavak 4. Zakona ulaze primici ostvareni od prodaje i/ili izuzimanja, a u
poslovne izdatke prema članku 18. stavak 8. Zakona ulazi preostala
knjigovodstvena vrijednost tih stvari ili prava utvrđena na kraju mjeseca
otuđenja. Za stvari ili prava koja nisu unesena u Popis dugotrajne imovine
»knjigovodstvena se vrijednost« se izračunava na temelju isprava o nabavi, a
ako nema isprava o nabavi onda pro­cjenom.

(16)
Poreznim obveznicima koji obavljaju samostalne djelatnosti iz članka 15. stavci
1., 2. i 3. Zakona, kao poslovni izdaci priznaju se iznosi naknada, potpora i
nagrada za njih osobno, isplate učenicima za vrijeme praktičnog rada i
naukovanja, isplate učenicima i studentima na ime stipendije koja ima obilježje
potpore za vrijeme redovnog školovanja na srednjim, višim i visokim školama te
fakultetima, u visini i na način propisan člankom 12. ovoga Pravilnika.

(17)
Izdacima koji se porezno priznaju pri utvrđivanju dohotka od samostalnih
djelatnosti iz članka 15. stavci 1., 2. i 3. Zakona smatraju se i uplaćene
premije životnog osiguranja, dobrovoljnoga mirovinskog i dopunskoga i
privatnoga zdravstvenog osiguranja poduzetnika, u skladu s člankom 9. stavak 7.
Zakona.

(18)
Poslovnim primicima i poslovnim izdacima smatraju se i naplaćene odnosno
plaćene zatezne kamate na potraživanja, odnosno obveze iz poslovnih odnosa.
Poslovnim izdacima smatraju se, osim plaćenih kamata po zajmovima i kreditima
za obav­ljanje djelatnosti i jednokratne naknade te drugi izdaci u svezi s
odobravanjem kredita.

3.2.
Izuzimanja i ulaganja

Članak
32.

(1)
Izuzimanjima se smatraju sve vrijednosti koje porezni obveznik izuzme iz
radnje, obrta ili drugog oblika samostalne djelatnosti za svoje potrebe,
potrebe svoga domaćinstva ili druge potrebe koje nisu u svezi s obavljanjem
djelatnosti i smatraju se poslovnim primicima u trenutku kada su izuzeti.

(2)
Izuzimanjima iz stavka 1. ovoga članka ne smatraju se izuzimanja za privatne
potrebe vlasnika i suvlasnika trgovačkih društava te izuzimanja fizičkih osoba koje
obavljaju samostalnu djelatnost od koje utvrđuju dobit i plaćaju porez na
dobit, jer se ta izuzimanja oporezuju kao dohodak od kapitala prema članku 26.
Zakona i nisu porezno priznata pri utvrđivanju dobiti.

(3) Izuzimanja mogu biti u obliku financijske imovine
(nov­ca i drugo), robe, proizvoda, korištenja drugih dobara i usluga.

(4) Izuzimanja u obliku financijske imovine ne utječu
na dohodak od samostalne djelatnosti.

(5) Izuzimanja koja nisu u obliku financijske imovine
procjenjuju se prema usporedivoj tržišnoj vrijednosti.

(6) Izuzimanjima se smatraju i manjkovi, kalo,
rastep, kvar i lom iznad visine utvrđene aktom nadležne komore.

(7) Ulaganjima se smatraju sva privatna dobra koja
porezni obveznik unese u djelatnost, a koja ne potječu od obavljanja
djelatnosti poduzeća i smatraju se poslovnim izdacima u trenutku kada se
ulaganje izvrši.

(8) Ulaganja mogu biti u obliku financijske imovine
(novac i drugo), stvari i/ili prava.

(9) Ulaganja u obliku financijske imovine ne utječu
na dohodak.

(10) Ulaganja obrtne imovine procjenjuju se prema
nabavnoj vrijednosti, a ulaganja dugotrajne imovine prema usporedivoj tržišnoj
vrijednosti.

Članak
33.

(1)
Usporedivom tržišnom vrijednosti izuzimanja ili ulaganja smatra se cijena koja
bi se u trenutku izuzimanja ili ulaganja mogla postići na tržištu. Za
izuzimanja mjerodavna je prije svega prodajna cijena, a za ulaganja cijena nove
nabave. Ako se prodajne cijene odnosno cijene nove nabave ne mogu ili se ne
mogu pouzdano utvrditi, usporedivu tržišnu vrijednost treba procijeniti prema
stavcima 2., 3. i 4. ovoga članka.

(2) Pri
ulaganju predmeta kratkotrajne imovine mjerodavni su troškovi proizvodnje ili
cijena nove nabave u trenutku ulaganja. Odlučujuće su cijene onoga tržišta na
kojemu bi poduzetnik nabavljao, kada takve predmete ne bi ulagao. Ako se
troškovi proizvodnje odnosno cijena nove nabave ne mogu ili se ne mogu pouzdano
utvrditi, usporedivu tržišnu nabavnu vrijednost treba procijeniti.

(3) Ako
se usporediva tržišna vrijednost treba procijeniti, kao temelj mogu poslužiti
ranije procijenjene vrijednosti ili prodajne cijene za izuzeta ili uložena
dobra. Ako su cijene istih ili sličnih dobara porasle ili pale, te činjenice
treba uzeti u obzir prilikom nove procjene. Ako se korisnost nekog dobra
smanji, to treba uzeti u obzir prilikom otpisa.

(4) Ako
se tržišna cijena dobara koja nisu nova, već rabljena, ne može ili ne može
pouzdano utvrditi, a njima se ne trguje ili se trguje rijetko, u procjeni se
vrijednosti polazi od tržišne cijene za nova dobra, pri tome se uzima u obzir
potrošenost izuzetog ili uloženog dobra. Ako dobro ima ograničeni vijek
trajanja, njegova vrijednost može se umanjiti s obzirom na okolnost da mu
istječe ili je već istekao vijek trajanja.

3.3.
Dugotrajna imovina

Članak
34.

(1)
Stvari i prava koja služe za stjecanje dohotka čija poje­dinačna nabavna
vrijednost ili troškovi proizvodnje premašuju 1.000,00 kuna te ako im je vijek
trajanja duži od godinu dana, prema članku 20. stavak 1. Zakona, u trenutku
nabave, unose se u Popis dugotrajne imovine. U nabavnu vrijednost dugotrajne
imovine uključuje se kupovna cijena umanjena za popuste iskazane u računu,
carina i uvozne pristojbe, nepovratni porezi, izdaci za projektiranje i nadzor,
izdaci pripreme prostora za građenje, izdaci instaliranja opreme, prijevoza i
drugi izdaci nastali u postupku dovođenja sredstva u radno stanje.

(2) Dugotrajna imovina može biti potrošiva (strojevi,
zgrade, oprema i drugo), nepotrošiva (zemljište) i istrošiva (kupljeni patenti,
plaćena vrijednost poduzeća – goodwill i drugo). U popis dugotrajne imovine
unose se i stvari iz vlastite proizvodnje poreznog obveznika ako služe za
obavljanje djelatnosti (npr. u slučaju vlastite izgradnje skladišta ili
instaliranja stroja).

(3) Popis dugotrajne imovine služi za utvrđivanje
izdataka poslovanja po osnovi otpisa (amortizacije) dugotrajne imovine.

(4) Opremom iz članka 21. stavak 5. Zakona smatraju
se i osobni automobili te druga sredstva prijevoza koja su uvjet za obavljanje
određenih djelatnosti kao što su: autoškole, taksi-službe, djelatnost
iznajmljivanja prijevoznih sredstava, pomoć na cesti, prijevozna sredstva koja
služe za izvođenje i/ili održavanje plinskih, vodovodnih i drugih instalacija,
hitnih intervencija i druge slične djelatnosti.

(5) Poreznom obvezniku koji obavlja samostalne
djelatnosti iz članka 15. stavci 1., 2. i 3. Zakona u poslovne se izdatke ne
priznaje otpis (amortizacija) dugotrajne imovine koja služi za obavljanje
djelatnosti, a nije iskazana u Popisu dugotrajne imovine. Izdatak otpisa ne
priznaje se ni na dodatna ulaganja u dugotrajnu imovinu koja nije iskazana u
Popisu dugotrajne imovine. Poreznom obvezniku iz članka 15. stavak 4. točke 2.
i 3. Zakona ne priznaju se izdaci otpisa (amortizacije) dugotrajne imovine. Ovi
izdaci mogu se priznati pod uvjetom da je porezni obveznik prijavljen u
registar obveznika poreza na dohodak i da dohodak utvrđuje na temelju poslovnih
knjiga u skladu s člancima od 18. do 22. Zakona.

3.4.
Utvrđivanje dohotka u slučaju nastavka poslovanja

Članak
35.

(1) Za
poslovnu godinu iza koje slijedi nastavak podu­zetničkog poslovanja dohodak se
utvrđuje prema člancima od 18. do 22. Zakona i članku 31. ovoga Pravilnika.

(2) O
nastavku poslovanja samostalne djelatnosti (radnje, obrta, slobodnog zanimanja
i drugo) radi se i u slučaju prodaje ili predaje (otuđenja) cijele
gospodarstvene djelatnosti, pod uvjetom da sljednik preuzme u svoje poslovne
knjige stvari i prava prema popisu dugotrajne imovine po vrstama, količinama i
vrijednostima, te zalihe, tražbine i obveze koje se odnose na preuzetu kratkotrajnu
i dugotrajnu imovinu.

(3)
Samo otuđenje djelatnosti iz stavka 2. ovoga članka ne utječe na oporezivanje
dohotka kod otuđitelja ako je osigurano kasnije oporezivanje skrivenih pričuva
kod stjecatelja.

(4) U
slučaju iz stavka 2. ovoga članka otuđitelj i stjecatelj utvrđuju svaki svoj
dohodak za odgovarajuće razdoblje kraće od poreznog razdoblja (otuđitelj do
kraja mjeseca u kojemu je otu­đenje izvršeno, a stjecatelj od početka idućeg
mjeseca nakon mje­seca u kojemu je otuđenje izvršeno).

3.5. Utvrđivanje
dohotka u slučaju prestanka poslovanja

Članak
36.

(1)
Djelatnost se ne nastavlja (prestaje) ako se ne postupi prema članku 35. stavak
2. ovoga Pravilnika. U tom je slučaju otuđitelj u poreznom razdoblju u kojemu
je djelatnost otuđena obvezan iskazati u poslovnim knjigama kao:

1.
poslovne primitke:

1.1.
cijenu koju je platio stjecatelj,

1.2. kredite (obveze) koje preuzme stjecatelj, osim
kredita (obveza) prema dobavljačima za preuzetu robu i usluge,

1.3. tržišnu vrijednost predmeta dugotrajne imovine,
poluproizvoda, proizvoda i robe koje stjecatelj nije preuzeo, odnosno
izuzimanja otuđitelja prilikom otuđenja;

2. poslovne izdatke:

2.1. stanje gotovine (blagajne) koju preuzme
stjecatelj,

2.2. tražbine koje je preuzeo stjecatelj, osim
potraživanja za dugotrajnu imovinu, robu i usluge,

2.3. knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine
prema popisu te imovine u trenutku njezina stavljanja stjecatelju na
raspolaganje i

2.4. druge izdatke u svezi s otuđenjem.

(2) Na način iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se
dohodak i od otuđenja ili prijenosa i dijelova djelatnosti za koje se
poslovanje ne nastavlja. Za dijelove djelatnosti koja nastavlja poslovanje,
dohodak se utvrđuje prema članku 35. ovoga Pravilnika.

(3) U
slučaju likvidacije obrta, slobodnog zanimanja i druge samostalne djelatnosti
ili djelatnosti koja se oporezuje kao obrt­nička, porezni obveznik obvezan je u
poreznom razdoblju u kojem je izvršena likvidacija u knjizi primitaka i
izdataka iskazati kao primitke i izdatke sljedeće:

1. poslovne primitke:

1.1. usporedivu tržišnu vrijednost dugotrajne
imovine,

1.2. usporedivu tržišnu vrijednost zaliha robe,
proizvoda, reprodukcijskog materijala i drugog,

1.3. nenaplaćene tražbine od kupaca;

2. poslovne izdatke:

2.2. knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine
prema popisu te imovine u trenutku likvidacije,

2.3. neplaćene obveze dobavljačima i druge neplaćene
obveze u svezi s djelatnošću,

2.4.
druge izdatke u svezi s likvidacijom.

(4) Poduzetnik je obvezan utvrditi primitke i izdatke
na način iz stavka 3. ovoga članka i za porezno razdoblje iza kojega je prešao
na utvrđivanje paušalnog poreza u skladu s člankom 32. Zakona.

(5) Poduzetnik-stjecatelj u slučajevima iz stavka 1.
ovoga članka u godini stjecanja u poslovnim knjigama iskazuje kao:

1. poslovne primitke – obveze preuzete od
prodavatelja za robu i usluge,

2. poslovne izdatke:

2.1. vrijednost preuzetih zaliha,

2.2. tražbine preuzete od prodavatelja, za robu,
usluge i dugotrajnu imovinu,

2.3. druge izdatke u svezi sa stjecanjem.

(6) Primici i izdaci iz stavka 5. ovoga članka
iskazuju se prema vrijednostima utvrđenima prilikom prodaje ili prijenosa.

(7) Vrijednost dugotrajne imovine koju stjecatelj iz
stavka 5. ovoga članka unosi u Popis dugotrajne imovine utvrđuje se kako
slijedi:

cijena stjecanja

+ preuzeti dugovi svih vrsta

– preuzeto stanje gotovine u blagajni

– vrijednost preuzetih zaliha obrtnih sredstava

– preuzete tražbine svih vrsta.

(8) Ukupnu vrijednost dugotrajne imovine utvrđenu na
način iz stavka 7. ovoga članka treba rasporediti na pojedinačne stvari i prava
prema popisu prodavatelja prilikom prodaje (opisno i vrijednosno) te na ostatak
koji se iskazuje kao vrijednost podu­zeća (goodwill) i posebno otpisuje.

(9) Odredbe ovoga članka i članka 35. ovoga
Pravilnika primjenjuju se i pri oporezivanju dohotka od prijenosa, prodaje ili
likvidacije imovine, od koje se, na zahtjev poreznog obveznika, umjesto dohotka
od imovine utvrđuje dohodak od samostalne djelatnosti.

3.6.
Utvrđivanje dohotka u slučaju prelaska s utvrđivanja dobiti na utvrđivanje
dohotka

Članak
37.

(1) Pri
prijelazu s utvrđivanja dobiti na dohodak, u prvoj godini utvrđivanja dohotka,
u Knjizi primitaka i izdataka iskazuju se određene pozicije iz zaključne
bilance dobiti, kao:

1.
poslovni primici:

1.1.
obveze po osnovi nabave dobara i usluga,

1.2.
obveze za primljene predujmove za dobra i usluge,

1.3.
obveze za obračunane, a neisplaćene plaće,

1.4.
pasivna vremenska razgraničenja,

1.5.
dugoročna rezerviranja,

1.6.
obveze po osnovi poreza na promet i obveze po osnovi sličnih poreza;

2.
poslovni izdaci:

2.1.
zalihe,

2.2.
dani predujmovi za obrtna sredstva i usluge,

2.3.
tražbine po osnovi prodane robe, dugotrajne imovine i usluga,

2.4.
aktivna vremenska razgraničenja,

2.5.
potraživanja za više plaćeni porez na promet.

(2)
Ispravci iz stavka 1. ovoga članka ne odnose se na dugotrajnu imovinu koja se
preuzima u cijelosti prema knjigovodstvenim vrijednostima.

3.7.
Poslovne knjige

3.7.1.
Temeljne knjige

Članak
38.

(1) Porezni
obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost iz članka 15. stavci 1., 2. i 3.
Zakona utvrđuju dohodak temeljem poslovnih knjiga (članak 19. stavak 2.
Zakona).

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, porezni
obveznici iz članka 15. stavak 2. točka 4. Zakona, koji su odabrali
oporezivanje u skladu s člankom 18. stavak 12. Zakona, ne utvrđuju dohodak na
temelju poslovnih knjiga.

(3) Poslovne knjige iz stavka 1. ovoga članka jesu
Knjiga primitaka i izdataka, Evidencija o tražbinama i obvezama, Knjiga prometa
i Popis dugotrajne imovine.

(4) Porezni obveznici obvezni su voditi Evidenciju o
tražbinama i obvezama, odnosno o svim ispostavljenim i primljenim računima,
osim onih naplaćenih ili plaćenih na način koji ima obilježja gotovinskog
plaćanja.

(5) Evidencija o tražbinama i obvezama sadržava
najmanje podatke o rednom broju, nazivu kupca odnosno dobavljača, broju i
nadnevku izlaznog odnosno ulaznog računa i zaračunatom iznosu, nadnevku
plaćanja/naplate te plaćenom odnosno naplaćenom iznosu.

(6)
Porezni obveznici koji vode knjige ulaznih i izlaznih računa prema propisima o
porezu na dodanu vrijednost i to na način da upisuju podatke o primljenim i
izdanim računima, nisu obvezni osiguravati podatke o tražbinama i obvezama iz
stavka 4. i 5. ovoga članka. Porezni obveznici koji knjige ulaznih i izlaznih
računa prema propisima o porezu na dodanu vrijednost vode prema plaćenim
odnosno naplaćenim računima, obvezni su voditi i Evidenciju o tražbinama i
obvezama.

(7)
Porezni obveznici koji obavljaju druge samostalne djelatnosti iz članka 15.
stavak 4. točka 2. i 3. Zakona mogu radi utvrđivanja dohotka voditi poslovne
knjige iz stavka 3. ovoga članka pod uvjetom da se upišu u registar poreznih
obveznika. Pisanu izjavu da žele voditi poslovne knjige i utvrđivati dohodak na
način propisan odredbama članaka od 18. do 22. Zakona dužni su podnijeti
nadležnoj ispostavi Porezne uprave na početku obav­ljanja djelatnosti ili do
isteka godine koja prethodi godini u kojoj dohodak žele početi utvrđivati na
način propisan za obrtničke djelatnosti.

(8) Ako
porezni obveznici koji obavljaju drugu samostalnu djelatnost iz članka 15.
stavak 4. točka 2. Zakona ne vode poslov­ne knjige, a podnesu godišnju poreznu
prijavu po toj osnovi, dohodak utvrđuju na temelju pregleda ostvarenih poslovnih
primitaka i nastalih poslovnih izdataka, sastavljenog na osnovi vjerodostojnih
isprava. U pregledu poslovnih primitaka i izdataka ne mogu biti iskazani izdaci
otpisa dugotrajne imovine. Pregled primitaka i izdataka sastavlja se na način
propisan za Knjigu primitaka i izdataka iz članka 39. ovoga Pravilnika.

(9)
Porezni obveznici koji obavljaju drugu samostalnu djelatnost iz članka 15.
stavak 4. točka 3. Zakona za koju ne vode propisane poslovne knjige, a po toj
osnovi podnose godišnju poreznu prijavu, ne sastavljaju i ne prilažu pregled
primitaka i izdataka. U tom slučaju priznaju se izdaci u visini 25% odnosno 40%
od iznosa ostvarenih poslovnih primitaka u skladu s člankom 18. stavak 12.
Zakona.

3.7.2.
Knjiga primitaka i izdataka

Članak
39.

(1)
Knjiga primitaka i izdataka jest evidencija o dnevnim i ukupnim poslovnim
primicima i izdacima u poreznom razdoblju.

(2) U
Knjigu primitaka i izdataka unose se opći podaci o poreznom obvezniku, i to:
naziv/ime i prezime, matični broj građana odnosno matični broj građana
nositelja zajedničke djelatnosti, adresa.

(3) U Knjigu primitaka i izdataka unose se podaci o
poslovnim primicima i izdacima, kako slijedi:

1. redni broj (stupac 1),

2. nadnevak primitaka i/ili izdataka. Nadnevak se
upisuje za dane u kojima je ostvaren primitak i/ili izdatak. Ako za neki od
stupaca nema podataka, upisuje se crtica (stupac 2),

3. broj temeljnice ili brojevi temeljnica na osnovi
kojih su izvršena knjiženja (stupac 3),

4. opis isprava (računi od – do, izvatci žiroračuna,
preslike potvrdnica iz naplatnih uređaja, popisi čekova, zapisnici o
izuzimanjima i ulaganjima, obračuni i drugo) na temelju kojih su sastavljene
temeljnice (stupac 4),

5. iznos primitaka u gotovini i čekovima. Ako se
naknadno utvrdi da primljeni ček nije naplativ, obavlja se ispravak (storno)
iskazanih primitaka (stupac 5),

6. iznos primitaka putem žiroračuna (stupac 6),

7. iznos primitaka u naravi, uslugama, izuzimanjima i
drugih primitaka utvrđenih Zakonom i ovim Pravilnikom (stupac 7),

8. porez na dodanu vrijednost sadržan u primicima –
naplaćenim naknadama te primljenim dobrima i uslugama (stupac 8),

9. ukupni primici – zbroj iznosa iz stupaca 5, 6 i 7
umanjen za iznos poreza na dodanu vrijednost iz stupca 8 (stupac 9),

10. iznos izdataka u gotovu novcu (stupac 10),

11. iznos izdataka izvršenih putem žiroračuna (stupac
11),

12. iznos ostalih izdataka u naravi, uslugama,
ulaganjima i drugih izdataka utvrđenih Zakonom i ovim Pravilnikom (stupac 12),

13.
porez na dodanu vrijednost sadržan u izdacima – pla­će­nim naknadama i danim
dobrima i uslugama (stupac 13),

14.
izdaci iz članka 22. stavak 1. točke 1. i 5. Zakona na koje se plaća porez na
dodanu vrijednost (stupac 14),

15. ukupni porezno dopustivi izdaci – zbroj iznosa iz
stupaca 10, 11 i 12 umanjen za iznos poreza na dodanu vrijednost sadržan u
izdacima iz stupca 13 i umanjen za izdatke iz članka 22. stavak 1. točke 1. i
5. Zakona iz stupca 14 (stupac 15).

(4) Porezni obveznik dužan je u Knjizi primitaka i
izdataka ili drugim evidencijama osigurati podatke o dnevnom gotovinskom
prometu.

(5) Iznimno od stavka 1. i stavka 3. točke 2. i 5. i
stavka 4. ovoga članka, porezni obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost
i vode evidencije o dnevnom gotovinskom prometu prema Zakonu o porezu na dodanu
vrijednost, mogu u stupac 5 Knjige primitaka i izdataka gotovinski promet
upisivati u jednom iznosu za cijelo obračunsko razdoblje, u rokovima
propisanima za utvrđivanje obveze poreza na dodanu vrijednost. Ako nisu
obveznici poreza na dodanu vrijednost, gotovinski promet mogu upisivati u
jednom iznosu za prethodni mjesec.

(6) U stupce 5, 6 i 7 Knjige primitaka i izdataka
unose se podaci o ukupnim primicima s naplaćenim porezom na dodanu vrijednost,
dok se u stupce 10, 11 i 12 unose podaci o ukupnim izdacima uključujući i
izdatke iz članka 22. stavak 1. točke 1. i 5. Zakona, s plaćenim porezom na
dodanu vrijednost. Izdaci iz članka 22. stavak 1. točke 2., 3. i 4. Zakona ne
mogu se iskazivati u Knjizi primitaka i izdataka.

(7) Unos podataka u Knjigu primitaka i izdataka mora
se obaviti najkasnije do 15. u mjesecu za prethodni mjesec. Obveznici poreza na
dodanu vrijednost obvezni su unos podataka u Knjigu primitaka i izdataka
obaviti u roku propisanom za uplatu poreza na dodanu vrijednost.

(8) Porezni obveznik za svoje poslovanje vodi jednu
Knjigu primitaka i izdataka bez obzira na broj poslovnih jedinica.

(9) Za zajedničku djelatnost (supoduzetništvo) vodi
se jedna Knjiga primitaka i izdataka bez obzira na broj poslovnih jedinica i
supoduzetnika.

(10) Na kraju poreznog razdoblja (godine) primici i
izdaci se zbrajaju. Utvrđenim iznosima ukupnih primitaka i porezno dopustivih
izdataka, u slučaju otuđenja ili likvidacije, odnosno prelaska s utvrđivanja
dobiti na utvrđivanje dohotka, dodaju se primici i/ili izdaci prema člancima
36. i 37. ovoga Pravilnika. Radi utvrđivanja ukupnih godišnjih poslovnih
izdataka ovako utvrđe­nom iznosu izdataka dodaju se izdaci otpisa dugotrajne
imovine prema Pravilniku o amortizaciji i članku 31. stavak 7. ovoga
Pravilnika.

3.7.3.
Knjiga prometa

Članak
40.

(1) Porezni
obveznici nisu obvezni voditi Knjigu prometa, ako podatke o dnevnom gotovinskom
prometu osiguravaju u Knjizi primitaka i izdataka ili u evidencijama
propisanima drugim zakonima te ako se te evidencije vode na mjestu gdje se
gotovinski primici ostvaruju.

(2) Porezni obveznici koji obavljaju djelatnost
prodaje na malo ili pružaju usluge građanima u više prodajnih mjesta, obvezni
su Knjigu prometa voditi za svako prodajno mjesto, radnju ili drugo.

(3)
Knjiga prometa je evidencija u koju se na kraju radnog dana, a najkasnije prije
početka idućeg radnog dana, upisuju primici naplaćeni u gotovu novcu i
čekovima.

(4) U
Knjigu prometa unose se opći podaci o poreznom obvezniku iz članka 39. stavak
2. ovoga Pravilnika, podaci o poslovnoj jedinici te sljedeći podaci:

1.
redni broj (stupac 1),

2.
nadnevak ostvarivanja gotovinskog primitka (stupac 2),

3. broj
temeljnice (stupac 3),

4. opis
isprava o primicima u gotovini u skladu s odredbama članka 39. stavak 3. točka
4. ovoga Pravilnika (stupac 4),

5.
iznos naplaćen u gotovini (stupac 5),

6.
iznos naplaćen u čekovima (stupac 6) i

7.
ukupno – zbroj iznosa iz stupaca 5 i 6 (stupac 7).

(5)
Iznos iz stupca 7 Knjige prometa unosi se u stupac 5 Knjige primitaka i
izdataka.

(6)
Knjigu prometa nisu obvezni voditi porezni obveznici poreza na dohodak koji
nisu obveznici poreza na dodanu vrijednost, uz uvjet da djelatnost ne obavljaju
u više poslovnih jedinica, a podatke u Knjigu primitaka i izdataka unose u
rokovima propisanima u stavku 3. ovoga članka.

(7) Knjigu
prometa nisu obvezni voditi obveznici poreza na dohodak koji vode evidencije o
dnevnom prometu po posebnim zakonima, uz uvjet da podatke o dnevnom gotovinskom
prometu iskazuju u tim evidencijama u propisanim rokovima.

3.7.4.
Popis dugotrajne imovine

Članak
41.

(1)
Popis dugotrajne imovine ustrojava se prilikom stjecanja radnje, obrta,
slobodnog zanimanja i drugog ili na početku obav­ljanja samostalne djelatnosti,
a vodi se neprekidno tijekom obav­ljanja djelatnosti do otuđenja ili
likvidacije djelatnosti.

(2) U
Popis dugotrajne imovine unose se opći podaci o poreznom obvezniku iz članka
39. stavak 2. ovoga Pravilnika te podaci o dugotrajnoj imovini kako slijedi:

1.
redni broj svake pojedinačno nabavljene ili uložene stvari ili prava. Za stvari
ili prava koje se prenose iz prošlogodišnjeg popisa redni se brojevi unose
prema novome upisu (stupac 1),

2.
naziv stvari ili prava (stupac 2),

3. dan,
mjesec i godina nabave ili ulaganja stvari i/ili prava i broj isprave (stupac
3),

4.
nabavna vrijednost ili troškovi proizvodnje stvari ili prava. Iznimno, u
slučaju ulaganja za koja nema vjerodostojne isprave o nabavi unosi se
procijenjena (tržišna) vrijednost. U tom slučaju potrebno je sastaviti zapisnik
te navesti elemente na temelju kojih je izvršena procjena (stupac 4),

5.
knjigovodstvena vrijednost stvari ili prava koja se prenosi iz stupca 9 Popisa
dugotrajne imovine za prethodnu godinu. Za stvari ili prava koja se nabavljaju
tijekom godine u ovaj se stupac unosi nabavna vrijednost iz stupca 4 (stupac
5),

6. vijek
trajanja dugotrajne imovine prema skupini u koju je imovina razvrstana prema
Pravilniku o amortizaciji (stupac 6),

7.
stopa amortizacije stvari ili prava do najviše propisane Pravilnikom o
amortizaciji (stupac 7),

8.
svota otpisa (amortizacije) stvari ili prava koja se izračunava tako da se
nabavna vrijednost iz stupca 4 pomnoži sa stopom amortizacije iz stupca 7 i
podijeli sa 100, ili svota jednokratnog otpisa u godini nabave opreme i
poslovnog objekta koja je jednaka iznosu iskazanom u stupcu 4, ili svota
ubrzanog djelomičnog otpisa samo u godini nabave opreme i poslovnog objekta,
kao dio iznosa iskazanog u stupcu 4 (stupac 8 ),

8.1. za stvari ili prava koja
su nabavljena odnosno prodana (otuđena) tijekom godine, a otpis se obavlja
primjenom stopa propisanih Pravilnikom o amortizaciji, iznos otpisa priznaje se
razmjerno broju mjeseci korištenja tih stvari ili prava, a izraču­nava se na
ovaj način:

(iznos iz stupca 4 x stopa iz
stupca 7x broj mjeseci korištenja)
––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––

12

8.2.
mjeseci korištenja iskazuju se kao cijeli brojevi. Kao prvi mjesec korištenja
uzima se mjesec koji slijedi iza mjeseca u kojem je stavljeno u upotrebu. Kao
zadnji mjesec korištenja uzima se mjesec u kojem je došlo do otuđenja ili uništenja,

9.
knjigovodstvena vrijednost stvari ili prava na kraju kalendarske godine ili
mjeseca u slučaju otuđenja i uništenja, koja se izračunava tako da se od
knjigovodstvene vrijednosti iz stupca 5 oduzme iznos otpisa iz stupca 8 (stupac
9).

(3)
Popis dugotrajne imovine sastavlja se za svaku kalendarsku godinu i zaključuje
se sa stanjem na dan 31. prosinca. Zaključna stanja iz stupaca 4 i 9 prepisuju
se po pojedinim stvarima ili pravima kao početna stanja u stupce 4 i 5 Popisa
dugotrajne imovine za iduću godinu.

3.7.5.
Vođenje knjiga i knjigovodstvene isprave

Članak
42.

(1)
Poslovne knjige vode se posebno za svaku kalendarsku godinu (porezno
razdoblje).

(2)
Porezni obveznici koji djelatnost obavljaju na područjima posebne državne skrbi
i Gradu Vukovaru, a i izvan tih područja, a koriste olakšice iz članka 41.
Zakona, obvezni su, radi pravilnog utvrđivanja dohotka, u poslovnim knjigama i
evidencijama na odgovarajući način osigurati podatke o ostvarivanju dohotka na
tim područjima.

(3)
Obrasci »Knjiga prometa« (Obrazac KP), »Knjiga primitaka i izdataka« (Obrazac
KPI) i »Popis dugotrajne imovine« (Obrazac DI) i »Evidencija o tražbinama i
obvezama« (Obrazac TO), sastavni su dio ovoga Pravilnika.

(4) Prema članku 19. stavak 3. Zakona, za svaku
prodaju odnosno obavljenu uslugu mora se izdati račun.

(5) Računom iz stavka 4. ovoga članka smatraju se i
potvrdnice iz naplatnih uređaja te svaka isprava koja sadrži podatke iz stavka
7. ovoga članka.

(6) Obveznici poreza na dodanu vrijednost izdaju račune
na obrascima čiji su oblik i sadržaj uređeni propisima o porezu na dodanu
vrijednost.

(7) Računi iz stavaka 4. i 5. ovoga članka koje
izdaju obveznici poreza na dohodak obvezno sadrže najmanje podatke o
izdavatelju (naziv radnje, podatke o vlasniku odnosno nositelju zajedničke
djelatnosti), o poslovnoj jedinici ako je promet obavljen preko poslovne
jedinice, zatim nadnevak izdavanja računa, broj računa, naziv robe ili usluge,
jediničnu cijenu i ukupni iznos računa, a ispostavljaju se najmanje u dva primjerka
– jedan se uručuje kupcu, a drugi služi izdavatelju kao isprava za knjiženje u
poslovnim knjigama.

(8)
Obveznici poreza na dohodak koji obavljaju samostalne djelatnosti, za koje nisu
obveznici poreza na dodanu vrijednost, a pretežni dio poslovnih primitaka
ostvaruju prodajom dnevnog tiska, duhana i duhanskih prerađevina, lutrije,
športske prognoze, lota, velda, maraka i drugih poštanskih vrijednosnica te
prodajom na tržnicama i otvorenim prostorima, nisu obvezni ispostavljati račune
iz stavka 4. ovoga članka.

(9)
Tržnicama i otvorenim prostorima u smislu Zakona i ovo­ga Pravilnika, smatraju
se mjesta koja mjerodavna tijela odrede kao tržnice ili mjesta na kojima se
može prigodno trgovati ili obavljati usluge. Prodajom na otvorenim prostorima,
u smislu ovoga Pravilnika, smatra se i prodaja karata u sredstvima javnog
prijevoza i prodaja putem automata.

4.
UtvrĐivanje dohotka od drugih samostalnih djelatnosti

Članak
43.

(1)
Dohodak od drugih samostalnih djelatnosti iz članka 15. stavak 4. točke 2. i 3.
Zakona utvrđuje se kao razlika između ostvarenih primitaka i izdataka.

(2)
Poreznim obveznicima za dohodak od druge samostalne djelatnosti iz članka 15.
stavak 4. točka 2. Zakona mogu se priznati stvarno nastali izdaci, na temelju
urednih, točnih i vjerodostojnih isprava, u godišnjem obračunu na temelju
podnesene godišnje porezne prijave. Stvarno nastali izdaci priznaju se nakon
što se primici umanje za u poreznom razdoblju uplaćeni iznos doprinosa za
obvezno mirovinsko osiguranje prema visini primitka u skladu s posebnim
zakonom.

(3) Stvarno nastalim izdacima iz stavka 2. ovoga
članka smatraju se osobito izdaci za službena putovanja do visine i pod
uvjetima propisanima člankom 12. stavak 2. točke 1., 2., 5., 13. i 14. te
stavak 6. ovoga Pravilnika, te izdaci za uplaćene premije osiguranja prema
članku 9. stavak 7. Zakona.

(4) Poslovnim izdacima obveznika poreza na dohodak od
povremenih samostalnih djelatnosti iz članka 15. stavak 4. točka 3. Zakona
smatra se iznos u visini 25% od ostvarenih primitaka i uplaćeni iznos doprinosa
za obvezno mirovinsko osiguranje iz primitka u skladu s posebnim zakonom te
izdaci za uplaćene premije osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona.
Uplaćeni iznos doprinosa za obvezno mirovinsko osiguranje priznaje se nakon što
se ostvareni primici umanje za izdatke u visini 25% od ostvarenih primitaka.

(5) Poslovnim izdacima poreznih obveznika koji kao
znanstvenici, umjetnici, stručnjaci, novinari i drugi u okviru drugih
samostalnih djelatnosti iz članka 15. stavak 4. točka 3. Zakona povremeno
ostvaruju autorske naknade smatra se iznos u visini 40% od ostvarenih
primitaka, te izdaci za uplaćene premije osiguranja prema članku 9. stavak 7.
Zakona.

(6) Autorskim naknadama kod kojih se prema stavku 5.
ovoga članka priznaju izdaci u visini 40% od ostvarenih primitaka, smatraju se
primici ostvareni kao naknade za korištenje ili za pravo na korištenje bilo
kojeg autorskog prava na književno, umjetničko ili znanstveno djelo, patent,
zaštitni znak, nacrt, model, plan, tajne formule ili postupke, obavijesti o
industrijskom, komercijalnom ili znanstvenom iskustvu, a i srodna prava, sve u
skladu s posebnim zakonom, pod uvjetom da se ne ostvaruju u okviru
nesamostalnog rada ili samostalnih djelatnosti iz članka 15. stavci 1., 2. i 3.
Zakona.

(7) Poreznim
obveznicima koji obavljaju samostalnu djelatnost slobodnog zanimanja kao
športaši, od koje se dohodak na njihov zahtjev oporezuje po odbitku na način
propisan za druge povremene samostalne djelatnosti, priznaju se poslovni izdaci
u visini 25% ostvarenih primitaka te plaćeni doprinosi za mirovinsko osiguranje
iz primitka po posebnom zakonu, ako nisu osigurani kao osobe koje obavljaju
športsku djelatnost slobodnog zanimanja i ako taj doprinos ne plaćaju po
rješenju.

(8)
Poreznim obveznicima koji obavljaju samostalne djelatnosti slobodnog zanimanja
kao novinari, od kojih se dohodak na njihov zahtjev oporezuje po odbitku kao
druge povremene samostalne djelatnosti, priznaju se poslovni izdaci u visini
25% ostvarenih primitaka te plaćeni doprinosi za mirovinsko osiguranje iz
primitaka po posebnom zakonu, ako nisu osigurani kao osobe koje obavljaju
novinarsku djelatnost slobodnog zanimanja i ako taj doprinos ne plaćaju po
rješenju. Tim poreznim obveznicima mogu se priznati izdaci u visini 40%
ostvarenih primitaka, ako u okviru tih djelatnosti stvaraju autorska djela.

(9)
Poreznim obveznicima koji kao umjetnici obavljaju djelatnost slobodnog
zanimanja, od koje se dohodak na njihov zahtjev oporezuje po odbitku na način
propisan za druge povremene samostalne djelatnosti, priznaju se poslovni izdaci
u visini 40% ostvarenih primitaka.

(10)
Poreznim obveznicima koji obavljaju druge samostalne djelatnosti iz članka 15.
stavka 2. točke 4. i stavka 4. točke 2. i 3. Zakona, od kojih se dohodak
oporezuje po odbitku, na način iz stavka 2., 4. i 5. ovoga članka, ne priznaju
se izdaci otpisa (amortizacije) dugotrajne imovine.

(11)
Porezni obveznici koji obavljaju druge samostalne djelatnosti iz članka 15.
stavka 4. točke 2. i 3. Zakona mogu na vlastiti zahtjev dohodak utvrđivati u
skladu s člankom 18. do 22. Zakona. Zahtjev za promjenom načina oporezivanja
obvezni su podnijeti do kraja tekuće za iduću godinu.

(12) U
slučaju iz stavka 10. ovoga članka porezni obveznici mogu umjesto dohotka
utvrđivati dobit i plaćati porez na dobit umjesto poreza na dohodak. Zahtjev za
prelazak na utvrđivanje dobiti i obratno, obvezni su podnijeti do kraja tekuće
za iduću godinu.

VI.
UTVRĐIVANJE DOHOTKA OD IMOVINE I IMOVINSKIH PRAVA

Članak
44.

(1)
Dohotkom od imovine i imovinskih prava smatra se dohodak koji porezni obveznik
ostvari od izdavanja u zakup ili najam nekretnina i pokretnih stvari bez obzira
na njihovu veličinu, količinu i/ili broj, od vremenski ograničenog ustupanja
autorskih prava, prava industrijskog vlasništva, drugih imovinskih prava te od
otuđenja nekretnina i imovinskih prava.

(2) Pri
utvrđivanju dohotka ostvarenog od zakupnine ili najamnine na ime izdataka
odbija se 30% od ostvarenih primitaka, a pri utvrđivanju dohotka od
iznajmljivanja stanova, soba i postelja putnicima i turistima za koje je
plaćena boravišna pristojba odbija se izdatak u visini 50% od ostvarenih
primitaka. Osobni odbitak iz članka 29. odnosno članka 40. Zakona ne priznaje
se.

(3) Ako
je pri utvrđivanju dohotka iz stavka 2. ovoga članka najamnina ili zakupnina
prijavljena u nerealnom iznosu, utvrdit će je Porezna uprava prema tržišnim
cijenama u mjestu u kojem se nekretnina nalazi ili imovinsko pravo daje na
korištenje.

(4)
Porezni obveznik koji ostvaruje dohodak od imovine može na vlastiti zahtjev
utvrđivati dohodak u skladu s odredbama članka 18. do 22. Zakona, i to za
ukupnu imovinu koju je dao u zakup ili najam. U tom je slučaju obvezan, prije
početka godine u kojoj prelazi na utvrđivanje dohotka od imovine na način
propisan za samostalne djelatnosti obrta, slobodnih zanimanja te poljoprivrede
i šumarstva, nadležnoj ispostavi Porezne uprave podnijeti pisanu izjavu
(zahtjev) za upis u registar obveznika poreza na dohodak, propisan za
samostalne djelatnosti obrta, slobodnih zanimanja te poljoprivrede i šumarstva.

(5)
Porezni obveznik koji dohodak od imovine ostvaruje izdavanjem u najam odnosno
zakup nekretnina i po toj je osnovi obveznik poreza na dodanu vrijednost,
dohodak obvezno utvrđuje u skladu s odredbama članka 18. do 22. Zakona i to za
ukupnu imovinu koju je dao u zakup ili najam, te ima druga prava i obveze
propisane za dohodak od samostalne djelatnosti iz članka 15. stavci l., 2. i 3.
Zakona.

(6)
Autorskim pravima smatraju se među ostalim prava na: pisana i govorna djela,
djela glazbene i likovne umjetnosti, znanstveni ili tehnički radovi (crteži,
planovi, zemljovidi, skice i drugo) i pronalasci, u skladu s posebnim zakonom.

(7)
Pravima industrijskog vlasništva smatraju se među ostalim: pravo na iskorištavanje
prirodnih bogatstava, pravo na tehnološki postupak, poslovni adresari i drugo.
Ako se ova prava kao i prava iz stavka 6. ovoga članka ustupaju drugima unutar
samostalne djelatnosti, dohodak ostvaren po toj osnovi smatra se dohotkom od
samostalnih djelatnosti prema članku 15. stavci 1. i 2., odnosno stavku 4.
Zakona, a ne dohotkom od imovinskih prava.

(8)
Dohodak od imovinskih prava ostvaruju autorovi sljednici (nasljednici ili
stjecatelji) ako stečena imovinska prava (autorska prava i prava industrijskog
vlasništva) ustupaju uz naknadu na određeni rok. Ograničeno vrijeme ustupanja
prava postoji i onda ako ugovorom rok prestanka korištenja prava nije utvrđen.
Ne radi se o dohotku od imovinskih prava u slučaju ako umjetnici, znanstvenici
ili pronalazači ustupaju pravo na vlastita autorska djela, već se po toj osnovi
ostvaruje dohodak od samostalne djelatnosti iz članka 15. stavak 2. točka 2.
odnosno stavak 4. točka 3. Zakona.

(9) Dohotkom od imovine i imovinskih prava smatra se
i dohodak od otuđenja nekretnina prema članku 23. stavci 5., 6. i 7. Zakona.
Pri utvrđivanju dohotka danom nabave nekretnine smatra se nadnevak
kupoprodajnog ugovora, odnosno u slučaju izgradnje u vlastitoj režiji dan kada
je izgrađena nekretnina osposobljena za upotrebu.

(10) Ako je nekretnina stečena darovanjem i otuđena u
roku tri godine od dana njezine nabave od strane darovatelja, otuđitelju se
utvrđuje dohodak od imovine i imovinskih prava na način iz stavka 9. ovoga
članka. U slučaju stjecanja nekretnine darovanjem, danom nabave nekretnine
smatra se dan nabave od strane pravnog prednika (darovatelja), a nabavnu
vrijednost čini tržišna vrijednost u trenutku nabave.

(11)
Dohodak od imovinskih prava utvrđuje se kao razlika između ostvarenih primitaka
i stvarno nastalih izdataka, ali se izdaci tijekom poreznog razdoblja ne mogu
odbijati, već se uzimaju u obzir tek pri utvrđivanju godišnjeg poreza na
dohodak od imovinskih prava, ako po toj osnovi porezni obveznik podnese
godišnju poreznu prijavu.

(12)
Izdacima koji se porezno priznaju pri utvrđivanju do­hotka od imovine i
imovinskih prava iz stavaka 4., 5. i 11. ovoga članka, smatraju se i uplaćene
premije osiguranja u skladu s člankom 9. stavak 7. Zakona, koje se priznaju u
godišnjem obra­čunu poreza na dohodak.

VII.
UTVRĐIVANJE DOHOTKA OD KAPITALA

Članak
45.

(1)
Dohodak od kapitala utvrđuje se kao primitak po osnovi dividendi i udjela u
dobiti na temelju udjela u kapitalu, kamata, udjela u dobiti članova uprave i
zaposlenika trgovačkih društava ostvareni dodjelom ili opcijskom kupnjom
vlastitih dionica, izuzimanja imovine i korištenja usluga od strane vlasnika i
suvlasnika trgovačkih društava za privatne potrebe (skrivene isplate dobiti) na
teret dobiti tekućeg razdoblja. Dohotkom od kapitala smatraju se i izuzimanja
vlasnika i suvlasnika trgovačkih društava po osnovi rashoda iz članka 5. stavak
18. i 19. i članka 7. stavak 1. točka 6. Zakona o porezu na dobit za koje se ne
tereti odgovorna osoba, ako su ovlašteni donijeti takvu odluku. Dohotkom od
kapitala smatra se i neraspoređena dobit ostvarena do kraja poreznog razdoblja,
nakon kojeg je fizička osoba s utvrđivanja dobiti i plaćanja poreza na dobit
prešla na utvrđivanje dohotka i plaćanje poreza na dohodak.

(2) Izuzimanjima iz stavka 1. ovoga članka smatraju
se i sve vrijednosti koje fizička osoba koja obavlja samostalnu djelatnost
prema članku 15. stavci 1., 2. i 3. Zakona (djelatnost obrta i s obrtom
izjednačene djelatnosti, djelatnosti slobodnih zanimanja te poljoprivrede i
šumarstva), po kojoj osnovi utvrđuje dobit i plaća porez na dobit, izuzme iz
djelatnosti za svoje osobne potrebe.

(3) Primici po osnovi izuzimanja iz stavaka 1. i 2.
ovoga članka utvrđuju se u skladu s člankom 32. stavak 5. ovoga Pravil­nika,
pri čemu se izuzimanjima ne smatraju i izuzimanja u nov­cu.

(4) Kamatama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se
primici što ih fizičke osobe ostvaruju od potraživanja po osnovi danih zajmova
i kredita, uključivo i one primitke ostvarene preko banaka po komisionim
kreditima. Kamatama iz stavka 1. ovoga članka ne smatraju se naplaćene kamate
iz članka 6. stavak 1. Zakona, kao ni naplaćene kamate po sudskim rješenjima i
rješenjima tijela državne uprave te područne (regionalne) uprave i lokalne
samouprave.

(5) Dohodak od opcijske kupnje dionica utvrđuje se
kao razlika između tržišne vrijednosti dionice i opcijskim ugovorom utvrđene
cijene dionica, ako je tržišna vrijednost viša u trenutku realizacije prava iz
opcije.

(6) U smislu stavka 5. ovoga članka realizacijom
prava iz opcije smatra se trenutak kupnje dionica društva od strane vlasnika
opcije (zaposlenika i članova uprave društva) ili trenutak prijenosa prava na
kupnju dionica društva na treću osobu.

(7) Dohodak od prava iz opcije utvrđuje se poreznom
obvezniku koji je vlasnik opcije u trenutku realizacije prava iz opcije.

(8) Primici po osnovi udjela u dobiti koje članovi
uprave i zaposlenici trgovačkih društava ostvaruju dodjelom vlastitih dionica
tih društava utvrđuju se u visini tržišne vrijednosti ili razlike između
tržišne vrijednosti dodijeljenih dionica i plaćene naknade, ako se dionice
stječu uz djelomičnu naknadu.

(9) Dohodak od kapitala prema stavcima 5., 6., 7. i
8. ovoga članka utvrđuje se samo ako vlastite dionice društva u trenutku
dodjele tih dionica ili realizacije prava iz opcije kotiraju na burzi ili uređenim
javnim tržištima u skladu s posebnim zakonom. Ako ovaj uvjet nije ispunjen, po
toj osnovi se utvrđuje dohodak od nesamostalnog rada.

(10)
Pri utvrđivanju dohotka od kapitala priznaju se izdaci za uplaćene premije
osiguranja u skladu s člankom 9. stavak 7. Zakona, koji, ako nisu umanjili
dohodak po drugim osnovama, mogu umanjiti dohodak od kapitala u godišnjem
obračunu na temelju podnesene godišnje porezne prijave.

VIII.
UTVRĐIVANJE DOHOTKA OD OSIGURANJA

Članak
46.

(1)
Primicima po osnovi osiguranja smatraju se iznosi isplaćeni od osiguravatelja,
a do visine premija životnog osiguranja s obilježjem štednje uplaćenih tijekom
razdoblja osiguranja, koje su bile porezno priznati izdatak. Primicima po
osnovi osiguranja smatraju se i iznosi isplaćeni od mirovinskog osigura­va­jućeg
društva, a do visine uplaćene premije dobrovoljnog mirovinskog osiguranja, koja
je u razdoblju osiguranja bila porezno priznati izdatak. Pripisana dobit
odnosno prinos i poticajna sredstva po posebnim propisima ne smatraju se primitkom.

(2)
Iznimno od stavka 1. ovoga članka pri otkupu polica životnog i dobrovoljnog
mirovinskog osiguranja, odnosno prestanku osiguranja, primicima od premija
osiguranja smatra se iznos isplaćene svote, ako je manji od uplaćenih premija
osiguranja.

(3) Uplaćene premije osiguranja po kojima se utvrđuje
primitak odnosno dohodak iskazuju se s valutnom klauzulom.

(4) Dohodak od osiguranja utvrđuje se u visini
ostvarenih primitaka prema stavku 1. ovoga članka, bez mogućnosti uma­njenja
porezne osnovice tijekom poreznog razdoblja za izdat­ke i za osobni odbitak
poreznog obveznika prema članku 29. odnosno članku 40. Zakona. Dohodak od
osiguranja može se umanjiti za u poreznom razdoblju uplaćene premije osiguranja
u skladu s člankom 9. stavak 7. Zakona, a i za osobni odbitak u skladu s
člankom 29. odnosno 40. Zakona, u godišnjem obračunu poreza na dohodak po
podnesenoj godišnjoj poreznoj prijavi, ako premije osiguranja i/ili osobni
odbitak nije umanjio dohodak ostvaren po drugim osnovama u tom razdoblju.

(5) Dohodak od osiguranja utvrđuje se u trenutku
isplate i istodobno s isplatom osigurane svote (jednokratno ili u duljem
razdoblju isplate). Pri tome se uplaćene premije osiguranja od kojih se
utvrđuje primitak preračunavaju u kunsku vrijednost primjenom srednjeg tečaja
Hrvatske narodne banke na dan isplate toga dohotka.

(6) Dohodak od osiguranja utvrđuje osiguravatelj koji
je isplatitelj osigurane svote, na način propisan odredbama stavak 1. do 5.
ovoga članka.

(7) Isplatitelj
je obvezan u trenutku isplate, od dohotka po osnovi osiguranja obračunati,
obustaviti i uplatiti porez na propisani račun kao porez po odbitku, i to po
stopi 15%, bez obzira na to obavlja li isplatu osiguraniku ili korisniku
osiguranja.

(8) Uplaćeni
predujam poreza prema stavku 7. ovoga članka, smatra se konačno utvrđenim i
uplaćenim porezom za porezno razdoblje, radi čega porezni obveznik (osiguranik
odnosno korisnik osiguranja) po toj osnovi nije obvezan podnijeti godišnju
poreznu prijavu.

(9)
Osiguravatelji odnosno društva za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim
fondovima obvezni su tijekom razdoblja osiguranja voditi evidenciju o uplaćenim
premijama osiguranja u kunama i deviznoj protuvrijednosti na dan uplate, i to
po svakom osiguraniku, posebno po vrstama osiguranja (životno i dobrovoljno
mirovinsko osiguranje), a po kojima su osiguranici koristili poreznu olakšicu i
iznosu tih olakšica.

(10) Za
potrebe vođenja evidencije iz stavka 9. ovoga članka podatke o poreznim
obveznicima koji su u pojedinom poreznom razdoblju iskoristili izdatke po
osnovi uplaćenih premija osiguranja, podatke o visini tih izdataka po pojedinim
vrstama osiguranja i svakom osiguravatelju, dostavlja tim osiguravateljima
odnosno društvima pisanim putem (ili na mediju) Porezna uprava, a na temelju
zaprimljenih godišnjih poreznih prijava i podataka dobivenih od poslodavaca
prema stavku 11. ovoga članka.

(11)
Poslodavci koji su pri utvrđivanju predujma poreza na dohodak od nesamostalnog
rada dohodak umanjivali za uplaćene premije životnog osiguranja, dopunskog i
privatnog zdravstvenog osiguranja i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja prema
članku 13. stavak 3. Zakona, obvezni su nakon proteka poreznog razdoblja, a
najkasnije do kraja mjeseca veljače iduće godine, dostaviti podatke o
iskorištenim olakšicama po toj osnovi na propisanom obrascu.

(12)
Obrazac iz stavka 11. ovoga članka sadrži podatke o imenu i prezimenu, adresi i
matični broj građana poreznog obveznika (ugovaratelja osiguranja/osiguranika),
nazivu, adresi i matičnom broju osiguravatelja, broju i nadnevku police
osiguranja, vrsti osiguranja, početku i ugovorenom razdoblju osiguranja, iznosu
ugovorene premije osiguranja, iznosu u poreznom razdoblju uplaćene premije
osiguranja i iznosu uplaćene premije osiguranja koja je u tom poreznom
razdoblju priznata kao izdatak.

(13)
Porezni obveznici koji izdatke po osnovama iz članka 9. stavak 7. Zakona žele
iskoristiti u godišnjem obračunu poreza na dohodak na temelju podnesene
godišnje porezne prijave, obvezni su uz prijavu priložiti potvrde
osiguravatelja, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i mirovinskog
društva za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondom o visini uplaćenih
premija osiguranja s podacima iz stavka 12. ovoga članka.

(14)
Obrazac iz stavka 11. ovoga članka sastavlja se po svakom osiguravatelju
odnosno mirovinskom društvu za uprav­ljanje dobrovoljnim mirovinskim fondom i
svakom osiguraniku posebno i sastavni je dio ovoga Pravilnika.

IX.
UTVRĐIVANJE DOHOTKA OD ZAJEDNIČKE DJELATNOSTI

1.
Temelji utvrĐivanja

Članak
47.

(1)
Dohodak od samostalne djelatnosti ili dohodak od imovine i imovinskih prava
može zajedno ostvarivati i više osoba (supoduzetnici, vlasnici udjela,
suvlasnici, u nastavku teksta: supoduzetnici).

(2)
Dohodak od samostalne djelatnosti i dohodak od imovine i imovinskih prava koji
zajednički ostvaruje više osoba oporezuje se prema odredbama članka 27. Zakona.

(3) Ako
više osoba zajedno ostvaruju dohodak, svakoj se oporezuje onaj dio dohotka koji
joj pripada od zajedničke djelatnosti.

(4)
Supoduzetnici moraju imenovati nositelja zajedničke dje­lat­nosti, a nositelj
zajedničke djelatnosti obvezan je o tome izvijestiti ispostavu Porezne uprave
nadležnu prema njegovu prebivalištu ili uobičajenom boravištu pri početku
obavljanja zajedničke djelatnosti.

(5)
Dohodak od zajedničke samostalne djelatnosti, odnosno zajedničke imovine i
imovinskih prava utvrđuje se kao jedinstveni dohodak i raspoređuje na
supoduzetnike. Svaki supoduzetnik obvezno u svoju poreznu prijavu mora unijeti
utvrđeni udio u dohotku od zajedničke djelatnosti.

(6)
Zajednički dohodak iz stavka 5. ovoga članka i njegova raspodjela na pojedine
supoduzetnike utvrđuje se rješenjem.

(7)
Rješenje o utvrđenom zajedničkom dohotku koje se donosi na temelju podnesene
prijave dohotka od zajedničke djelatnosti dostavlja se nositelju zajedničke
djelatnosti. O utvrđenom zajedničkom dohotku i njegovoj raspodjeli nositelj
zajedničke djelatnosti obavještava ostale supoduzetnike.

2.
ZajedniČki dohodak

Članak
48.

(1)
Dohodak od zajedničke samostalne djelatnosti iz članka 15. stavci 1., 2. i 3.
Zakona utvrđuje se u skladu s člancima 18. do 22. Zakona.

(2)
Dohodak od zajedničke imovine i imovinskih prava utvrđuje se u skladu s člankom
23. stavcima 1. do 5. Zakona odnosno u slučaju iz članka 44. stavak 4. ovoga Pravilnika
u skla­du s člankom 18. do 22. Zakona.

(3) Ako iznajmljivanje zajedničke nekretnine odnosno
imovine podliježe porezu na dodanu vrijednost, zajednički dohodak od imovine i
imovinskih prava utvrđuje se u skladu s člankom 18. do 22. Zakona.

(4) U skladu s odredbama članka 25. stavak 3. Zakona,
porezni obveznici koji iznajmljuju nekretnine mogu se opredijeliti i za
plaćanje poreza na dobit. U slučaju suvlasništva zahtjev moraju podnijeti svi
suvlasnici zajednički.

(5) Pri utvrđivanju dohotka od zajedničke djelatnosti
i zajedničke imovine i imovinskih prava, odnosi između supoduzetnika i
zajedničke djelatnosti uređuju se prema odredbama stavaka 6., 7., 8. i 9. ovoga
članka.

(6) Ako supoduzetnik dobije naknadu za svoj rad u
zajedničkoj djelatnosti, ta se naknada ne oporezuje prema odredbama propisanima
za dohodak od nesamostalnog rada, već primljena naknada povećava njegov udio u
dohotku od zajedničke djelatnosti. Naknade supoduzetnika za ostale djelatnosti
u zajedničkoj djelatnosti povećavaju njegov dohodak od samostalne djelatnosti
ako su tijekom godine iskazane kao poslovni izdaci zajedničke djelatnosti.

(7) Ako supoduzetnik dade uz naknadu (zakupninu,
najamninu i slično) na raspolaganje gospodarsko dobro za obavljanje zajedničke
djelatnosti, a naknada je tijekom godine iskazana kao poslovni izdatak
zajedničke djelatnosti, primljena naknada povećava njegov dohodak od samostalne
djelatnosti.

(8) Gospodarsko dobro iz stavka 7. ovoga članka dio je
dugotrajne imovine iz članka 20. Zakona, na koju se primjenjuju odredbe Zakona
i ovoga Pravilnika. U popisu dugotrajne imovine treba navesti podatke o
suvlasništvu supoduzetnika.

(9) Izdaci što ih je supoduzetnik osobno imao u
poslovne svrhe, koji se, prema odredbama o utvrđivanju dohotka, smatraju
poslovnim izdacima, a nisu odbijeni (iskazani kao izdaci zajed­ničke
djelatnosti), smanjuju njegov dohodak od zajedničke djelatnosti.

X.
POREZNI GUBITAK I OSOBNI ODBITAK

1.
Gubitak

Članak
49.

(1)
Gubitak koji se u godini u kojoj nastane ne može podmiriti iz drugih oblika
ostvarenog dohotka u istoj godini, može se prenijeti i nadoknaditi iz
ostvarenog dohotka (od nesamostalnog rada i/ili samostalne djelatnosti i/ili od
imovine i imovinskih prava i/ili od kapitala i/ili od osiguranja) najduže u pet
sljedećih poreznih razdoblja.

(2)
Gubitak se u godini u kojoj nastane poravnava (prebija) s ostalim oblicima
ostvarenog dohotka. Prenosi se samo onaj iznos koji preostane nakon takva
prebijanja.

(3)
Gubitak se može prenijeti i iz poreznog razdoblja tuzemnog poreznog obveznika u
porezno razdoblje inozemnog poreznog obveznika i obratno, ako se radi o istom
poreznom obvezniku.

(4) Ako
gubici nastaju više godina uzastopno, najprije se podmiruju oni koji su prvi
nastali.

(5) Gubitak
koji se može prenijeti utvrđuje se rješenjem o porezu na dohodak i u sljedeće
se porezno razdoblje može prenijeti samo u iznosu utvrđenom u rješenju.

2. Osobni
odbitak

Članak
50.

(1)
Prema članku 29. stavak 1. Zakona, osnovni osobni odbitak za poreznog obveznika
iznosi 1.500,00 kuna za svaki mjesec poreznog razdoblja. Osobni odbitak za
umirovljenika, osobu koja prima invalidsku mirovinu zbog profesionalne
nesposobnosti za rad, za korisnika obiteljske mirovine, osobu koja uz mirovinu,
na temelju ranije uplaćenih obveznih doprinosa za mirovinsko osiguranje na
temelju generacijske solidarnosti, prima i mirovinu na temelju ranije uplaćenih
obveznih doprinosa za individualnu kapitaliziranu štednju i/ili primitak
sukladno članku 12. stavak 1. točka 3. Zakona i članku 4. stavak 2. ovoga
Pravilnika, priznaje se u visini mirovine, a najviše do 2.550,00 kuna za svaki
mjesec poreznog razdoblja. Umirovljenicima se smatraju fizičke osobe navedene u
članku 7. stavak 2. ovoga Pravilnika.

(2)
Osobni odbitak poreznog obveznika po osnovi uzdrža­vanja članova uže obitelji
izračunava se od osnovice 1.500,00 kuna za svaki mjesec poreznog razdoblja,
primjenom faktora propisanih člankom 29. stavak 2. točke 1. i 2. Zakona. Za
svakog uzdržavanog člana uže obitelji i poreznog obveznika s invaliditetom
osobni odbitak povećava se za 0,25 osnovnog osobnog odbitka od 1.500,00 kuna
mjesečno.

(3)
Osobama s invaliditetom smatraju se fizičke osobe (porezni obveznik i/ili
uzdržavani članovi njegove uže obitelji) kojima je rješenjem donesenim prema
propisima o mirovinskom osiguranju, zaštiti vojnih i civilnih invalida rata,
socijalnoj skrbi, odgoju i obrazovanju te prema drugim propisima utvrđeno
tjelesno oštećenje ili invalidnost.

(4)
Uzdržavanim članovima uže obitelji i uzdržavanom djecom smatraju se oni članovi
uže obitelji čiji dohodak i drugi primici ne prelaze 7.500,00 kuna godišnje.
Ako uzdržavani član uže obitelji i/ili dijete ostvari dohodak do 7.500,00 kuna
na godišnjoj razini, može kao porezni obveznik ostvariti pravo na osobni odbitak
prema stavku 1. ovoga članka.

(5)
Odbitak za uzdržavanje bračnih drugova prema članku 29. stavak 2. točka 1.
Zakona može se koristiti samo u bračnoj zajednici. Iznimno, osobni odbitak
porezni obveznik može koristiti i za bivše bračne drugove kojima plaća
alimentaciju.

(6)
Uzdržavanim članovima uže obitelji iz članka 29. stavak 2. točka 1. Zakona, uz
supružnika smatraju se i roditelji poreznog obveznika, roditelji bračnog druga
poreznog obveznika, preci i potomci u izravnoj liniji te maćehe odnosno očusi
koje punoljetno pastorče uzdržava. Uzdržavanim članovima uže obitelji smatraju
se i djeca nakon završetka redovnog školovanja.

(7)
Djetetom iz članka 29. stavak 2. točke 1. i 2. Zakona smatra se dijete koje
roditelji, poočimi, pomajke uzdržavaju, kao i usvojeno dijete i dijete
povjereno na skrb ako živi zajedno sa skrbnikom. U tom slučaju biološki
roditelji ne mogu koristiti taj osobni odbitak.

(8) Ako
oba bračna druga ostvaruju dohodak i uzdržavaju članove uže obitelji, osobni
odbitak za uzdržavane članove uže obitelji u načelu dijele na jednake dijelove,
ali mogu utvrditi i drugačiju raspodjelu. Ovom mogućnošću mogu se koristiti i
druge osobe koje nisu bračni drugovi, ako istodobno zajednički uzdržavaju
jednog člana ili više članova svoje uže obitelji. Osobni odbitak za uzdržavane
članove uže obitelji može se preraspodijeliti pri predaji porezne prijave ako
nije iskorišten tijekom godine. U tom slučaju, osobe koje žele podijeliti
osobni odbitak za uzdržavane članove uže obitelji, poreznoj prijavi obvezno
prilažu izjavu o omjeru raspodjele osobnog odbitka, te o imenima i prezimenima
i matičnom broju građana osoba za koje su osobni odbitak podijelile i s kojima
su osobni odbitak podijelile.

(9) Ako tuzemni porezni obveznik zahtijeva osobni
odbitak za članove uže obitelji koji žive u inozemstvu, obvezan je dokazati da
postoje uvjeti za korištenje tog odbitka, odnosno predočiti o tome isprave koje
je izdalo nadležno tijelo u inozemstvu prema članku 60. stavak 2. ovoga
Pravilnika. Inozemni porezni obveznici ne mogu koristiti osobni odbitak za
uzdržavane članove uže obitelji, bez obzira na to žive li ti članovi uže
obitelji u tuzemstvu ili u inozemstvu.

(10) Inozemni porezni obveznici mogu kao osobni
odbitak odbiti plaćeni doprinos za zdravstveno osiguranje u tuzemstvu do visine
zakonom propisanih doprinosa za poslodavca.

(11) Osobni odbitak poreznih obveznika koji imaju
prebi­valište i borave na područjima posebne državne skrbi, kao i osobni
odbitak za uzdržavane članove uže obitelji koji imaju prebi­valište i borave na
tim područjima utvrđuje se u skladu s člankom 40. stavak 1. Zakona.

(12) Ako porezni obveznik ima više prebivališta na
područ­jima posebne državne skrbi, mjerodavno je prebivalište obitelji (članak
37. stavci 1. i 2. Općeg poreznog zakona).

(13) Ako obitelj poreznog obveznika ima prebivalište
(stan) i boravi na području posebne državne skrbi, a porezni obveznik ima
prebivalište (stan u vlasništvu ili posjedu) i boravi na pod­ručju izvan
područja posebne državne skrbi, porezni obveznik ima pravo na uvećani osobni
odbitak prema članku 40. stavak 1. Zakona samo za uzdržavane članove uže
obitelji koji borave i imaju prebivalište na tom području.

(14) Ako obitelj poreznog obveznika ima prebivalište
(stan) i boravi na područjima izvan područja posebne državne skrbi, a porezni
obveznik ima prebivalište (stan) i boravi na području posebne državne skrbi,
porezni obveznik ima pravo na uvećani osobni odbitak prema članku 40. stavak 1.
Zakona, za vlastito uzdržavanje. U tom slučaju osobni odbitak za uzdržavanje članova
uže obitelji koristi od osnovice iz članka 29. stavak 1. Zakona.

(15)
Tuzemnim poreznim obveznicima se osobni odbitak za porezno razdoblje može
povećati u godišnjem obračunu poreza na temelju podnesene godišnje porezne
prijave prema odredbama članka 29. stavak 9. Zakona, za iznos stvarnih troškova
za zdrav­stvene usluge i nabavu ortopedskih pomagala u Republici Hrvat­skoj za
vlastite potrebe, a najviše do 12.000,00 kuna godišnje.

(16)
Zdravstvenim uslugama smatraju se usluge u okviru primarne, specijalističko-konzilijarne
i bolničke zdravstvene zaš­tite u skladu sa Zakonom o zdravstvenoj zaštiti,
koje se provode u svrhu liječenja, a troškovi kojih nisu podmireni iz osnovnog,
dopunskog ili privatnog zdravstvenog osiguranja ili na teret darovanja koja je
ostvarila fizička osoba za te namjene. Zdravstvenim uslugama smatraju se
liječnički pregledi, dijagnostičke i laboratorijske pretrage, dijagnostički i
terapijski postupci, operativni zah­vati uključujući i ugradbene materijale,
bolnička zdravstvena zaštita i medicinska rehabilitacija, stomatološke usluge i
protetski nadomjesci, lijekovi koji su registrirani u Republici Hrvatskoj i
propisani na recept, plaćena participacija te lijekovi propisani na recept i
kupljeni u Republici Hrvatskoj, a koji nisu registrirani u Republici Hrvatskoj.

(17) Iznimno od stavka 16. ovoga članka, dio osobnog
odbit­ka po osnovi troškova nastalih za zdravstvene usluge porezni obveznici ne
mogu koristiti za izdatke estetskih i kozmetičkih zahvata te kozmetičkih
sredstava koja nisu medicinski indicirana, odnosno primijenjena u svrhe
prevencije ili liječenja bolesti, za izdatke sanitetskog i potrošnog
materijala, dijagnostičkih sredstava te lijekova i sredstava koji se mogu
kupiti bez recepta.

(18) Porezni obveznik može dio osobnog odbitka prema
stav­ku 16. ovoga članka, koristiti pod uvjetom da su navedene zdravstvene
usluge obavljene u zdravstvenoj ustanovi ili od zdrav­stvenog radnika privatne
prakse koji su ovlašteni odnosno registrirani za obavljanje zdravstvene zaštite
u Republici Hrvat­skoj u skladu sa Zakonom o zdravstvenoj zaštiti, te ako
poreznoj prijavi priloži vjerodostojne isprave o nastalim izdacima (izvorne
račune zdravstvenih ustanova i zdravstvenih radnika privatne prakse, potvrde o
plaćenoj participaciji s imenom i prezimenom osiguranika), dokaze o njihovu
plaćanju te izjavu da za te svrhe nije primio darovanja.

(19) Tuzemnim poreznim obveznicima priznaje se u go­diš­njem
obračunu na temelju podnesene godišnje porezne prijave i dio osobnog odbitka do
ukupno 12.000,00 kuna godišnje za rješavanje potreba trajnog stanovanja
poreznog obveznika i to:

1. za kupnju ili izgradnju stambenog prostora nakon
1. sije­čnja 2003.,

2. za investicijsko održavanje na postojećem
stambenom prostoru poreznog obveznika ili njegova bračnog druga radi
poboljšanja uvjeta stanovanja, izvršeno nakon 1. siječnja 2003.

(20) Za svrhe iz stavka 19. ovoga članka dio se
osobnog odbitka može koristiti na način da se kupnja ili izgradnja ili
investicijsko održavanje stambenog prostora financira:

1. iz vlastitih sredstava, pa se dio osobnog odbitka
priznaje na temelju vjerodostojnih isprava u visini stvarno nastalog izdat­ka,
a najviše do 12.000,00 kuna godišnje, ili

2. iz
sredstava namjenskog stambenog kredita, pri čemu se dio osobnog odbitka priznaje
u visini plaćenih kamata, a najviše do iznosa 12.000,00 kuna godišnje.

(21)
Osobni odbitak po osnovi kupnje ili izgradnje stambenog prostora za potrebe
trajnog stanovanja može se koristiti ako porezni obveznik i njegov bračni drug
nemaju u vlasništvu useljivu nekretninu. Rješavanjem pitanja trajnog stanovanja
smatra se kupnja prve nekretnine, uz izjavu poreznog obveznika da će se u
kupljeni stambeni prostor trajno useliti.

(22)
Kupnjom stambenog prostora smatra se kupnja stana ili stambene kuće na području
Republike Hrvatske za potrebe trajnog stanovanja poreznog obveznika, a dokazuje
se predugovorom odnosno ugovorom o kupnji zaključenim s prodavateljem pravnom
ili fizičkom osobom od 1. siječnja 2003. i nadalje, ovjerov­ljenim kod javnog
bilježnika te dokazima o plaćanju (preslikama doznaka prodavateljima, odnosno
potvrdama prodavatelja građa­na o primljenim uplatama).

(23)
Gradnjom stana ili stambene kuće smatra se izvođenje pripremnih radova,
građevinskih radova te ugradnja i montaža opreme, gotovih građevinskih
elemenata i konstrukcija prema odredbama Zakona o gradnji, a za potrebe trajnog
stanovanja poreznog obveznika na području Republike Hrvatske. Gradnjom se ne
smatra projektiranje i gradnja pomoćnih građevina (garaža, drvarnica, spremišta
i drugog), iako se nalaze na istoj građevnoj čestici. Dio osobnog odbitka po
ovoj osnovi porezni obveznik može koristiti ako posjeduje akt na temelju kojega
se može graditi (građevinsku dozvolu), ugovor zaključen s registriranim
izvođačem radova nakon 1. siječnja 2003., građevinske situacije odnosno račune
izvođača i dokaze o njihovu plaćanju. Navedene isprave odnosno preslici tih
isprava obvezno se prilažu uz godišnju poreznu prijavu, a osim podataka o broju
i nadnevku računa, vrsti i količini obavljene isporuke odnosno usluge,
zaračunatom iznosu, osobito trebaju sadržavati i podatke o adresi odnosno
lokaciji nekretnine, ime i prezime te adresu prebivališta ili uobičajenog
boravišta naručitelja.

(24) Investicijskim održavanjem radi poboljšanja
uvjeta trajnog stanovanja smatraju se sva ulaganja na postojećem stambenom
prostoru u vlasništvu poreznog obveznika ili njegova bračnog druga na području
Republike Hrvatske obavljena nakon 1. siječnja 2003. Podjela osobnog odbitka po
ovoj osnovi između bračnih drugova i drugih članova uže obitelji nije moguća
odnosno osobni odbitak za ove namjene može po izvornom računu koristiti samo
jedan od bračnih drugova. Dio osobnog odbitka po osnovi investicijskog
održavanja porezni obveznik može koristiti uz dokaze o vlasništvu stambenog prostora
odnosno stambene kuće, uz potvrdu o prebivalištu odnosno uobičajenom boravištu
na adresi gdje se stambena jedinica nalazi te uz izjavu da u toj stambenoj
jedinici stalno boravi. Porezni obveznik obvezan je posjedovati izvorne račune
o izvedenim radovima odnosno uslugama izdane od registriranih izvođača,
sadržaja propisanog poreznim propisima, a osobito s podacima o imenu i
prezimenu naručitelja i adresi na kojoj su radovi odnosno usluge izvedene.
Isprave koje dokazuju mogućnost korištenja ovog dijela osobnog odbitka porezni
obveznik dužan je priložiti uz godišnju poreznu prijavu.

(25) Za namjene iz stavka 19. ovoga članka koje
porezni obveznik rješava ili je riješio na način iz stavka 20. točka 2. ovoga
članka, porezni je obveznik dužan uz godišnju poreznu prijavu priložiti ugovor
o namjenskom stambenom kreditu i dokaze o prebivalištu odnosno boravku u
nekretnini čiju kupnju, izgradnju odnosno investicijsko održavanje je
financirao ili financira iz sredstava namjenskog stambenog kredita, a i dokaze
o prebivalištu odnosno boravku u nekretnini neposredno nakon što je kupljena
odnosno izgrađena. Iznimno od odredbe stavka 22., 23. i 24. ovoga članka,
osobni odbitak po osnovi kamata priznaje se u slučaju kupnje, izgradnje ili
investicijskog održavanja stana ili stambene kuće koja je financirana
sredstvima namjenskog stambenog kredita, neovisno o nadnevku zaključenog
ugovora o kupnji ili izgrad­nji i ugovora o namjenskom stambenom kreditu, a uz
uvjet da je namjenski stambeni kredit ugovoren uz kamatu od najmanje 6%
godišnje.

(26)
Ako porezni obveznik u poreznom razdoblju ne zah­tijeva dio osobnog odbitka
prema članku 19. na način iz stavka 20. ovoga članka, dio osobnog odbitka može
iskoristiti po osnovi slobodno ugovorene najamnine za potrebe stanovanja, i to
najviše do iznosa u visini 50% plaćene najamnine, a do 12.000,00 kuna godišnje.
Dio osobnog odbitka za tu namjenu priznaje se na temelju ugovora odnosno
preslika ugovora o najmu i dokaza o plaćenoj najamnini u poreznom razdoblju
(preslika naloga o doznaci najamnine, potvrde najmodavca i drugih), priloženih
uz godišnju poreznu prijavu. Dio osobnog odbitka po osnovi plaćene najamnine ne
mogu koristiti porezni obveznici koji plaćaju zaštićenu najamninu prema
odredbama Zakona o najmu.

XI.
PREDUJMOVI POREZA NA DOHODAK

1.
Predujam poreza po odbitku

1.1.
Način utvrđivanja predujma

Članak
51.

(1)
Predujam poreza na dohodak obračunava, obustavlja i uplaćuje za poreznog
obveznika poslodavac, osoba koja ima obveze poslodavca ili isplatitelj, kao
porez po odbitku, prilikom svake isplate dohotka i istodobno s isplatom i to
od:

1.
dohotka od nesamostalnog rada ostvarenog po osnovi sadašnjeg, prijašnjeg ili
budućeg rada, primjenom stope od 15% na iznos porezne osnovice do dvostrukog
mjesečnog osnovnog osobnog odbitka (do 3.000,00 kuna mjesečno), stope od 25% na
razliku porezne osnovice između umnoška faktora 2,0 i faktora 4,5 osnovnog
osobnog odbitka (na idućih 3.750,00 kuna mjesečno), stope od 35% na razliku
porezne osnovice između umnoška faktora 4,5 i faktora 14,0 osnovnog osobnog
odbitka (na idućih 14.250,00 kuna mjesečno) i stope od 45% na razliku porezne
osnovice iznad umnoška faktora 14,0 i osnovnog osobnog odbitka iz članka 29.
stavak 1. Zakona (na razliku porezne osnovice iznad 21.000,00 kuna mjesečno),
sa ili bez prava na osobni odbitak prema članku 33. stavci od 1. do 4. Zakona i
prema članku 17. ovoga Pravilnika,

2. dohotka od nesamostalnog rada iz članka 33. stavak
5. Zakona primjenom stope od 15% bez prava na osobni odbitak,

3. dohotka članova predstavničkih i izvršnih tijela
državne vlasti, tijela područne (regionalne) samouprave i tijela jedinica
lokalne samouprave iz članka 15. stavak 4. točka 1. i članka 36. stavak 3.
Zakona, na način iz stavka 1. točka 1. ili 2. ovoga članka,

4.
dohotka od druge samostalne djelatnosti članova skupština i nadzornih odbora
trgovačkih društava, upravnih odbora, upravnih vijeća i drugih njima
odgovarajućih tijela drugih pravnih osoba, članova povjerenstava i odbora koje
imaju ta tijela, stečajnih upravitelja i sudaca porotnika koji nemaju svojstvo
djelatnika u sudu iz članka 15. stavak 4. točka 2. i članka 36. stavak 2.
Zakona, od porezne osnovice ukupnog primitka umanjenog za upla­ćene doprinose
za obvezna mirovinska osiguranja iz primitka, primjenom stope od 35%, bez prava
na osobni odbitak,

5.
dohotka od druge povremene samostalne djelatnosti iz članka 15. stavak 4. točka
3. i članka 36. stavak 2. Zakona od osnovice ostvarenog primitka umanjenog za
izdatke u visini 25% od ostvarenog primitka i uplaćene doprinose za obvezna
mirovinska osiguranja iz primitka, primjenom stope od 35%, bez prava na osobni
odbitak,

6.
dohotka od druge povremene samostalne djelatnosti iz članka 15. stavak 4. točka
3. i članka 36. stavak 2. Zakona od osnovice, ostvarenog primitka umanjenog za
izdatke u visini 40% od ostvarenog primitka, primjenom stope od 35%, bez prava
na osobni odbitak,

7. dohotka od samostalne djelatnosti slobodnih
zanimanja iz članka 15. stavak 2. točka 4., članka 18. stavak 13., članka 36. stavak
2. i članka 42. stavak 2. Zakona, od osnovice ostvarenog primitka umanjenog za
izdatke u visini 25% (športaši i novinari), odnosno 40% (novinari), odnosno 25
i 40% (umjetnici) od ostvarenog primitka (autorske naknade), primjenom stope od
35%, bez prava na osobni odbitak,

8. dohotka koji ostvare inozemni porezni obveznici
obav­ljanjem djelatnosti iz članka 36. stavak 1. Zakona, od osnovice ostvarenog
poslovnog primitka umanjenog za izdatke u visini 40% od ostvarenog primitka i
uplaćene doprinose za obvezna osiguranja iz primitka, ako je uplaćen u
tuzemstvu, primjenom stope od 25%, bez prava na osobni odbitak,

9. dohotka od imovine ostvarenog iznajmljivanjem
stanova, soba i postelja putnicima i turistima za koje je plaćena boravišna
pristojba, preko posrednika, iz članka 23. stavak 1. i 3. i članka 37. stavak
2. Zakona, od osnovice najamnine umanjene za 50%, primjenom stope od 15%, bez
prava na osobni odbitak,

10. dohotka od imovinskih prava iz članka 23. stavci
1. i 4. i članka 37. stavak 3. Zakona, od osnovice ukupne naknade, primjenom
stope od 25%, bez prava na osobni odbitak,

11. dohotka od dividendi, udjela u dobiti na temelju
udjela u kapitalu i udjela u dobiti članova uprave i zaposlenika iz članka 26.
stavak 1. i 3. i članka 38. stavci 1. i 5. Zakona, od osnovice ukupnog
primitka, primjenom stope od 15%, bez prava na osobni odbitak,

12. dohotka od kamata i izuzimanja iz članka 26.
stavci 1. i 2. i članka 38. stavci 2. i 3. Zakona, od osnovice ukupnog primit­ka,
primjenom stope od 35%, bez prava na osobni odbitak,

13. dohotka od osiguranja iz članka 26.a i članka
38.a Zakona, od osnovice primitka od premija osiguranja iz članka 46. stav­ci
1. i 2. ovoga Pravilnika, primjenom stope od 15%, bez prava na osobni odbitak.

(2) Predujam poreza po odbitku obračunava i uplaćuje
stje­catelj dohotka:

1. od izravnog iznajmljivanja stanova, soba i
postelja putnicima i turistima za koje je plaćena boravišna pristojba iz članka
23. stavci 1. i 3. i članka 37. stavak 2. Zakona, i to od najamnine umanjene za
50%, primjenom stope od 15% bez prava na osobni odbitak,

2. od kamata na temelju izravnog kreditiranja između
fizičkih osoba iz članka 26. stavak 1. i članka 38. stavak 3. Zakona, od
osnovice ukupnog primitka, primjenom stope od 35%, bez prava na osobni odbitak,

3. od
dohotka po osnovi nesamostalnog rada ostvarenog izravno iz inozemstva ili od
organizacija iz članka 33. stavci 8. i 9. Zakona na način iz stavka 1. točka 1.
odnosno točka 2. ovoga članka,

4. od
dohotka ostvarenog obavljanjem druge samostalne djelatnosti iz članka 36.
stavak 2. Zakona u inozemstvu odnosno ostvarenog iznajmljivanjem stanova, soba
i postelja putnicima i turistima u inozemstvu, na način iz stavka 1. točke 4.,
5., 6., 7. i 9. ovoga članka,

5. od
dohotka od imovinskih prava izravno iz inozemstva iz članka 23. stavci 1. i 4.
i članka 37. stavak 3. Zakona, na način iz stavka 1. točka 10. ovoga članka,

6. od
dohotka od kapitala izravno iz inozemstva na način iz stavka 1. točke 11. i 12.
ovoga članka,

7. od
dohotka od premija osiguranja izravno iz inozemstva na način iz stavka 1. točka
13. ovoga članka.

(3)
Predujam poreza na dohodak iz dohotka od kapitala ostvarenog po osnovi
neraspoređene dobiti pri prelasku s utvrđivanja dobiti na utvrđivanje dohotka
iz članka 45. stavak 1. ovoga Pravilnika, utvrđuje i plaća isplatitelj po stopi
od 15%, i to u trenutku konačnog utvrđivanja poreza na dobit za godinu koja je
prethodila godini prelaska na utvrđivanje dohotka, a najkasnije do isteka roka
za podnošenje prijave poreza na dobit.

1.2.
Konačni predujam poreza po odbitku

Članak
52.

(1) Ako
je poslodavac, isplatitelj ili sam porezni obveznik predujmove poreza na
dohodak po odbitku pravilno obustavljao, obračunavao i uplaćivao, uplaćeni
predujmovi smatraju se konač­nim godišnjim porezom:

1. dohotka od nesamostalnog rada iz članka 51. stavak
1. točke 1. i 3. i stavka 2. točka 3. ovoga Pravilnika, ako porezni obveznik u
poreznom razdoblju nije uz taj dohodak ostvario i druge oblike dohotka za koje
se uplaćeni predujam poreza ne smatra konačnim, ako je taj dohodak istodobno
ostvario samo kod jednog tuzemnog poslodavca za rad u tuzemstvu ili inozemstvu
ili kod jednog isplatitelja (članak 31. stavak 3. točke 1. i 2. Zakona),

2. dohotka od nesamostalnog rada iz članka 51. stavak
1. točke 2. i 3. ovoga Pravilnika (članak 31. stavak 3. točka 6. Zakona),

3. dohotka od drugih samostalnih djelatnosti iz
članka 51. stavak 1. točke 4., 5., 6. i 7. i stavak 2. točka 4. ovoga
Pravilnika (članak 31. stavak 3. točka 3. Zakona),

4. dohotka koji ostvare inozemni porezni obveznici iz
članka 51. stavak 1. točka 8. ovog Pravilnika (članak 36. stavak 1. Zakona),

5. dohotka od iznajmljivanja stanova, soba i postelja
putnicima i turistima iz članka 51. stavak 1. točka 9. i stavak 2. točka 1.
ovoga Pravilnika (članak 23. stavak 1. i 3. i članak 37. stavak 2. Zakona),

6. dohotka od imovinskih prava iz članka 51. stavak
1. točka 10. i stavak 2. točka 5. ovoga Pravilnika (članak 23. stavak 1. i 4. i
članak 37. stavak 3. Zakona),

7. dohotka od kapitala iz članka 51. stavak 1. točka
12. i 13. i stavak 2. točke 2. i 6. ovoga Pravilnika, (članak 26. i članak 38.
Zakona),

8.
dohotka od osiguranja iz članka 51. stavak 1. točka 14. i stavak 2. točka 7.
ovoga Pravilnika.

(2)
Porezni obveznik može u godišnju poreznu prijavu unijeti i oblike dohotka iz
stavka 1. ovoga članka, osim dohotka od imovine koji porezni obveznik ne
utvrđuje na temelju propisanih poslovnih knjiga, radi:

1.
prava na iskorištenje osobnog odbitka iz članka 29. stavci 1. i 2. ili iz
članka 40. Zakona, a i prava na iskorištenje osobnog odbitka iz članka 29.
stavci od 9. do 14. Zakona,

2.
umanjenja porezne osnovice za tekući ili preneseni gubitak od obavljanja
djelatnosti koje se oporezuju kao samostalne djelatnosti iz članka 15. stavci
1., 2. i 3. Zakona,

3.
prava na priznavanje izdataka nastalih obavljanjem drugih samostalnih
djelatnosti iz članka 15. stavak 4. točka 2. Zakona,

4.
ravnomjernog godišnjeg oporezivanja,

5.
priznavanja izdataka za uplaćene premije životnog osiguranja s obilježjem
štednje, dopunskog zdravstvenog osiguranja i dobrovoljnog mirovinskog
osiguranja,

u kojem
se slučaju uplaćeni predujmovi poreza po odbitku ne smatraju konačnim godišnjim
porezom. U svrhu navedenog, porezni je obveznik u godišnju poreznu prijavu
obvezan unijeti sve oblike u poreznom razdoblju ostvarenog dohotka prema stavku
1. ovoga članka.

(3)
Plaćeni predujmovi poreza po odbitku ne smatraju se konačnim godišnjim porezom
ni u slučaju dohotka od nesamostalnog rada koji je tijekom poreznog razdoblja
ostvarivan iz više odnosa po osnovi nesamostalnog rada istodobno kod više
poslodavaca ili ako je porezni obveznik ostvarivao dohodak od nesamostalnog
rada izravno iz inozemstva bez posredovanja tuzemnog poslodavca, odnosno ako je
uz dohodak od nesamostalnog rada ostvarivao druge oblike dohotka za koje je propisana
obveza podnošenja godišnje porezne prijave.

1.3.
Obveze isplatitelja dohotka iz kojeg se predujam plaća po odbitku

Članak
53.

(1)
Isplatitelj dohotka na koji se plaća porez po odbitku obvezan je u svojim
poslovnim knjigama i knjigovodstvenim ispravama osigurati podatke o isplaćenom
dohotku te o obračunu, obustavi i uplati predujma poreza na dohodak po odbitku
za svakog poreznog obveznika.

(2) Pri uplati predujma poreza po odbitku isplatitelj
treba na nalogu za uplatu navesti propisani račun i druge propisane podat­ke,
kao što su matični broj ili matični broj građana isplatitelja, matični broj
građana poreznog obveznika, matični broj za strance ili sistemski financijski
broj za strance te druge podatke propisane Naredbom o načinu uplaćivanja
prihoda proračuna i izvanpro­računskih fondova te prihoda za financiranje
drugih javnih potreba.

(3) Isplatitelj primitka od druge samostalne
djelatnosti i od nesamostalnog rada izvan radnog odnosa i obveznik obraču­navanja
doprinosa prema članku 4. točka 7. Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja,
obvezan je sastaviti mjesečno »Izvješće o primicima po drugim osnovama,
obveznim doprinosima, porezu na dohodak i prirezu u mjesecu ----- godine
-------« (u nastavku teksta: »Obrazac IDD«) te ga dostaviti ispostavi Porezne
uprave prema svom sjedištu (pravne osobe) odnosno prebivalištu ili uobičajenom
boravištu (fizičke osobe), do 15. dana u mjesecu za protekli mjesec.

(4)
Obrazac IDD sadrži podatke:

1. o
podnositelju izvješća, odnosno o obvezniku obraču­na­vanja i plaćanja poreza na
dohodak i doprinosa za obvezna osiguranja, i to:

1.1.
naziv odnosno ime i prezime,

1.2.
adresu sjedišta odnosno prebivališta ili uobičajenog boravišta,

1.3.
matični broj odnosno matični broj građana ili sistemski broj dodijeljen od
Porezne uprave,

2. pod
I. – o broju primatelja,

3. pod
II. – o ukupnom iznosu isplaćenih primitaka po osnovama i prema nazivima
stupaca od 2 do 8 i ukupno u stupcu 9,

4. pod
III. – o izdacima, osnovici za obračun doprinosa i iznosima doprinosa iz
osnovice, i to:

4.1.
pod 1. – iznos Zakonom propisanih izdataka u paušalnom iznosu u stupcima 3, 4,
5 i 6 te ukupno u stupcu 9,

4.2.
pod 2. – iznos osnovice za obračun doprinosa u stupcima 2, 3, 5, 7 i 8 te
ukupno u stupcu 9, a što je razlika između iznosa primitka iskazanog pod II. i
iznosa porezno priznatih izdataka iskazanih pod III.1.,

4.3. pod 3. – iznos doprinosa iz osnovice za
mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti u stupcima 2, 3, 5,
7 i 8 te ukupno u stupcu 9,

4.4. pod 4. – iznos doprinosa iz osnovice za
mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje u stupcima
2, 3, 5, 7 i 8 te ukupno u stupcu 9,

5. pod IV. – o iznosu osnovice za obračun poreza na
dohodak, kao razlike između iznosa isplaćenih primitaka iskazanih pod II. te porezno
priznatih izdataka iskazanih pod III.1. i iznosa doprinosa iz osnovice
iskazanih pod III.3. i III.4., u stupcima 2, 3, 4, 5, 6 i 7 te ukupno u stupcu
9,

5.1. pod 1. – ukupni iznos poreza i prireza porezu na
dohodak u stupcima 2, 3, 4, 5, 6 i 7 te ukupno u stupcu 9,

5.2. pod 1.1. – iznos poreza na dohodak u stupcima 2,
3, 4, 5, 6 i 7 te ukupno u stupcu 9,

5.3. pod 1.2. – iznos prireza porezu na dohodak u
stupcima 2, 3, 4, 5, 6 i 7 te ukupno u stupcu 9,

6. pod V. – o iznosu doprinosa na osnovicu za osnovno
zdrav­stveno osiguranje u stupcima 2, 3, 5, 7 i 8 i ukupno u stupcu 9.

(5) Podatke u stupcima od 2 do 9 Obrasca IDD
isplatitelj iskazuje za sve fizičke osobe koje su u izvještajnom mjesecu
ostvarile primitke, i to prema pojedinim oblicima primitaka odnosno nazivima
pojedinih stupaca. U stupcu 7 iskazuje se primitak po osnovi nesamostalnog rada
i druge samostalne djelatnosti iz članka 15. stavak 4. točka 1. Zakona,
ostvarenom do 1.500,00 kuna mjesečno i izvan radnog odnosa, kod kojega se
predujam poreza obračunava po stopi od 15%. U stupcu 8 iskazuje se primitak po
osnovi nesamostalnog rada i druge samostalne djelatnosti iz članka 15. stavak
4. točke 1. Zakona, ostvaren iznad 1.500,00 kuna mjesečno i izvan radnog
odnosa, kod kojega se predujam poreza obračunava po stopama propisanima člankom
33. stavak 4. Zakona, a obračunani iznos poreza na dohodak i prireza iskazuje
na Obrascu ID.

(6)
Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, Obrazac IDD sastavlja i obveznik
poreza na dohodak i doprinosa po osnovi druge samostalne djelatnosti iz članka
15. stavak 4. točka 3. Zakona ako ostvari primitak od druge fizičke osobe koja
ne obav­lja samostalnu djelatnost, a i u slučaju kada primitak od druge
samostalne djelatnosti ostvari neposredno iz inozemstva.

(7)
Obveznik obračunavanja doprinosa za obvezna osiguranja iz članka 4. točke 8.,
18., 19., 20. 21., 22., 30., 37. i 39. Zakona o doprinosima za obvezna
osiguranja dužan je sastaviti mjesečno »Izvješće o isplaćenoj naknadi plaće,
primicima za rad učenika i studenata, osnovici i obračunanim obveznim
doprinosima u mjesecu --- godine ----- « (u nastavku teksta: »Obrazac IDD-1«)
te ga dostaviti ispostavi Porezne uprave prema svome sjedištu do 15. dana u
mjesecu za protekli mjesec.

(8)
Obrazac IDD-1 sadrži podatke:

1. o
podnositelju izvješća odnosno obvezniku obračuna i plaćanja doprinosa, i to:

1.1.
naziv odnosno ime i prezime,

1.2.
adresa sjedišta,

1.3.
matični broj odnosno matični broj građana ili sistemski broj dodijeljen od
Porezne uprave,

2. o
obvezniku plaćanja doprinosa, i to:

2.1.
naziv,

2.2.
matični broj,

3. pod
1. – o broju primatelja naknade, osiguranika te uče­nika i studenata,

4. pod
2. – o ukupnom iznosu osnovice za obračun doprinosa,

5. pod
3. – o iznosima obračunanih doprinosa, i to:

6. pod
3.1. – za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti u stupcima
5 i 6 i ukupno u stupcu 7,

7. pod
3.2. – za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje
u stupcima 2, 4 i 5 i ukupno u stupcu 7,

8. pod
3.3. – dodatni doprinos za mirovinsko osiguranje na temelju individualne
kapitalizirane štednje za staž osiguranja koji se računa s povećanim trajanjem
u stupcima 3 i 5 te ukupno u stupcu 7,

9. pod
3.4. – za osnovno zdravstveno osiguranje u stupcu 5 i 7,

10. pod
3.5. – poseban doprinos za zdravstveno osiguranje za prava u slučaju ozljede na
radu i profesionalne bolesti u stupcu 5 i 7,

11. pod
3.6. – poseban doprinos za zdravstveno osiguranje za korištenje zdravstvene
zaštite u inozemstvu u stupcu 5 i 7.

(9)
Podaci o obvezniku plaćanja doprinosa upisuju se u slučaju kada je obveznik
plaćanja doprinosa osoba različita od podnositelja izvješća.

(10)
Pod 1. Obrasca IDD-1 u stupcu 6 upisuje se ukupan broj učenika i studenata koji
su ostvarili primitak putem posrednika ovlaštenog za zapošljavanje učenika i
redovitih studenata u izvještajnom mjesecu.

(11) U
stupcima od 2 do 6 upisuju se podaci o iznosu osnovice te o iznosima doprinosa
obračunanim prema osnovicama propisanima Zakonom o doprinosima za obvezna
osiguranja, a u stupcu 7 ukupno iznosi iskazani prema rednom broju, i to:

1. u
stupcu 2 – prema osnovici za korisnika invalidske mirovine zbog profesionalne
nesposobnosti za rad iz članka 25. stavak 6. Zakona o mirovinskom osiguranju za
koje slučajeve doprinose obračunava Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, a
plaća ih Republika Hrvatska putem nadležnog ministarstva,

2. u
stupcu 3 – prema osnovici za osiguranika invalidnu osobu iz članka 7. Zakona o
stažu osiguranja koji se računa s povećanim trajanjem za koje slučajeve
doprinose obračunava Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, a plaća ih
Republika Hrvatska putem nadležnog ministarstva,

3. u
stupcu 4 – prema osnovici za primatelja naknade plaće i to:

3.1. koja
se osigurava na teret državnog proračuna prema članku 68. stavak 1. točke od 1.
do 3. Zakona o zdravstvenom osiguranju, u kojem slučaju doprinose obračunava
Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, a plaća ih Republika Hrvatska putem
nadležnog ministarstva,

3.2.
koju isplaćuje i po kojoj osnovi doprinose obračunava i plaća Hrvatski zavod za
zdravstveno osiguranje,

3.3.
koju isplaćuje i po kojoj osnovi doprinose obračunava i plaća nadležni centar
za socijalnu skrb za osiguranika – roditelja djeteta s težim smetnjama u
razvoju,

3.4.
koju kao pravo s osnove profesionalne rehabilitacije isplaćuje i po kojoj
osnovi doprinose obračunava i plaća Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje,

4. u
stupcu 5 – prema najnižoj mjesečnoj osnovici za obra­čun doprinosa i to:

4.1. za
roditelja iz članka 15. Zakona o mirovinskom osiguranju prema kojoj doprinose
obračunava Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje a plaća ih Republika
Hrvatska putem nadležnog ministarstva,

4.2. za
osiguranika iz članka 18. stavak 1. točka 1. i stavak 2. Zakona o mirovinskom
osiguranju prema kojoj doprinose obračunava škola odnosno visoko učilište, a
plaća ih Republika Hrvatska putem nadležnog ministarstva,

4.3. za osiguranika – samostalnog umjetnika iz članka
5. Zakona o pravima samostalnih umjetnika i poticanju kulturnog i umjetničkog
stvaralaštva po kojoj osnovi doprinose za mirovinsko osiguranje obračunava
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, doprinose za zdravstveno osiguranje
Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, a plaća ih Republika Hrvatska putem
nadležnog ministarstva,

4.4. za osiguranika iz članka 18. stavak 1. točka 3.
i članaka 19. i 20. Zakona o mirovinskom osiguranju po kojoj osnovi doprinose
obračunava i plaća nadležno tijelo državne uprave,

4.5. za osiguranika iz članka 5. točka 15. Zakona o
zdravstvenom osiguranju po kojoj osnovi doprinose obračunava i plaća nadležno
tijelo državne uprave,

4.6. za osiguranika iz članka 18. stavak 1. točka 2.
i članka 10. stavak 2. Zakona o mirovinskom osiguranju po kojoj osnovi
doprinose obračunava i plaća Hrvatski zavod za zapošljavanje,

4.7. za osiguranika iz članaka 12. i 13. Zakona o
zdravstvenom osiguranju po kojoj osnovi doprinose obračunava i plaća nadležno
tijelo državne uprave,

5. u
stupcu 6 – prema osnovici za obračun doprinosa po ko­joj osnovi doprinose
obračunava i plaća posrednik pri zapoš­ljavanju učenika i redovitih studenata.

(12)
Pod 3.5. u stupcu 5 i 7 podatke upisuje i pravna odnosno fizička osoba koja je
obveznik obračuna i plaćanja posebnog doprinosa za prava u slučaju ozljede na
radu i profesionalne bolesti za osiguranika iz članka 13. točka 1. Zakona o
zdravstvenom osiguranju, odnosno za učenika, naučnika i studenata koji
sudjeluju na praktičnoj nastavi, praktičnom radu i na stručnim putovanjima.

(13)
Pod 3.6. u stupcu 5 i 7 podatke upisuje i pravna odnosno fizička osoba u
slučaju kada kao isplatitelj primitka od druge samostalne djelatnosti ili
primitka od nesamostalnog rada izvan ugovora o radu osiguranika po toj osnovi
upućuje na službeni put u inozemstvo te osiguranik s osnove obavljanja
samostalne djelatnosti kada sam putuje na službeni put u inozemstvo, a
obveznici su obračuna i plaćanja posebnog doprinosa za korištenje zdravstvene
zaštite u inozemstvu prema članku 4. točka 30. Zakona o doprinosima za obvezna
osiguranja.

(14)
Nakon isteka poreznog razdoblja (kalendarske godine), isplatitelj dohotka na
koji se plaća porez po odbitku, osim dohotka iz članka 51. stavak 1. točke 1. i
3. ovoga Pravilnika, obvezan je sastaviti godišnje izvješće o isplaćenim
primicima od kojih je utvrdio dohodak i obustavio i uplatio porez po odbitku na
propisani način, porezu i prirezu po pojedinim poreznim obveznicima i ukupno
(Obrazac ID-1), te ga dostaviti ispostavi Porezne uprave nadležnoj prema svome
sjedištu najkasnije do 31. siječnja tekuće godine za prethodnu godinu.

(15)
Izvješće iz stavka 14. ovoga članka, osim općih podataka o isplatitelju
naziv/ime i prezime, matični broj/matični broj građana i adresa), sadrži i
sljedeće podatke:

1. redni broj (stupac 1),

2. ime i prezime poreznog obveznika (stupac 2),

3. matični broj građana poreznog obveznika ili
sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave (stupac 3),

4. oznaku grada ili općine prebivališta ili
uobičajenog boravišta poreznog obveznika (stupac 4),

5. iznos godišnjeg primitka, razvrstan prema oblicima
do­hotka odnosno prema brojčanim oznakama računa za uplatu predujma (stupac 5),

6. iznos godišnjeg izdatka (stupac 6),

7. iznos izdatka po osnovi uplaćenog obveznog
doprinosa za mirovinsko osiguranje iz primitka (stupac 7),

8. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1414 (stupac 8),

9. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1457 (stupac 9),

10. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1465 (stupac 10),

11. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1473 (stupac 11),

12. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1511 (stupac 12),

13. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1570 (stupac 13),

14. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1589 (stupac 14),

15. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1597 (stupac 15),

16. uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani
uplatni račun brojčane oznake 1600 (stupac 16),

17.
uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani uplatni račun brojčane oznake 1422
(stupac 17),

18.
uplaćeni iznos poreza i prireza na propisani uplatni račun brojčane oznake 1546
(stupac 18),

19.
ukupno uplaćeni porez i prirez – zbroj iznosa iz stupaca 7, 8, 9, 10, 11, 12,
13, 14, 15, 16, 17 i 18 (stupac 19),

20.
isplaćeni iznos dohotka (stupac 20).

(16)
Isplatitelji mogu Obrazac ID-l dostaviti ispisan putem računala ili na
magnetnom mediju, uz uvjet da sadržajem i oblikom u cijelosti odgovara obrascu
koji je propisan ovim Pra­vil­nikom.

(17) Na
kraju godine odnosno pri prestanku djelatnosti isplatitelj dohotka iz članka
51. stavak 1. točka 2. i točke od 4. do 14. ovoga Pravilnika obvezan je
poreznim obveznicima na njihov zahtjev, dati potvrde o visini pojedinačnih i
ukupnih godišnjih primitaka po oblicima dohotka, postotku i iznosu priznatih
izdataka pri isplati, iznosu izdatka po osnovi uplaćenog obveznog doprinosa za
mirovinsko osiguranje iz primitka, iznosu dohotka, nadnevku uplate obveznih
doprinosa, poreza i prireza te iznosu obustavljenih i uplaćenih obveznih
doprinosa iz primitka, poreza i prireza.

(18)
Tuzemni porezni obveznik obvezan je isplatitelju do­hot­ka na koji se plaća
porez po odbitku, dati podatke potrebne za točan obračun i uplatu poreza i to
matični broj građana, adresu prebivališta ili uobičajenog boravišta te broj
žiro računa kod ovlaštene organizacije za platni promet za one oblike dohotka
koji se ne mogu isplatiti u gotovini.

(19)
Isplatitelj može izvršiti isplatu dohotka iz kojeg se porez plaća po odbitku
tek nakon što mu porezni obveznik dostavi podatke iz stavka 18. ovoga članka.

(20)
Obrazac IDD, Obrazac IDD-1, Obrazac ID-1 i Obrazac Potvrde iz stavaka 3. , 7.,
14. i 17. sastavni su dio ovoga Pravilnika.

2.
Predujam poreza po rjeŠenju

Članak
54.

(1)
Predujam poreza na dohodak plaća se i po rješenju ispostave Porezne uprave
nadležne prema prebivalištu ili uobiča­jenom boravištu poreznog obveznika.

(2)
Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se predujmovi:

1. za
dohodak od samostalnih djelatnosti obrta, slobodnih zanimanja, poljoprivrede i
šumarstva i drugih djelatnosti koje se prema zakonu ili na zahtjev poreznog
obveznika oporezuju kao obrt (članak 35. stavak 1. Zakona),

2. za
dohodak od samostalnih djelatnosti koji se paušalno oporezuje (članak 32.
stavak 2. Zakona),

3. za
dohodak od imovine ostvaren iznajmljivanjem nekretnina i pokretnina, koji čini
zakupnina odnosno najamnina umanjena za 30% (članak 37. stavak 1. Zakona),

4. za
dohodak od imovine ostvaren iznajmljivanjem nekretnina, ako po toj osnovi
postoji i obveza poreza na dodanu vrijednost prema Zakonu o porezu na dodanu
vrijednost (članak 35. stavak 1., u vezi s člankom 25. stavak 1. Zakona),

5. za
dohodak od otuđenja nekretnina i imovinskih prava (članak 37. stavak 4.
Zakona).

(3)
Predujam poreza na dohodak prema stavku 2. točke 1. i 4. ovoga članka plaća se
mjesečno do posljednjeg dana mjeseca za prethodni mjesec.

(4)
Predujam poreza na dohodak prema stavku 2. točke 2. i 3. ovoga članka plaća se
mjesečno do kraja mjeseca za tekući mjesec.

(5) Predujam poreza na dohodak prema stavku 2. točka
5. ovoga članka plaća se jednokratno na pojedinačno ostvareni dohodak od
otuđenja nekretnina i imovinskih prava, a u roku osam dana od dana primitka
rješenja o utvrđenom porezu i prirezu.

(6) Predujmovi iz stavka 2. točke 1. i 4. ovoga
članka, ne smatraju se konačnim godišnjim porezom, pa porezni obveznici za te
oblike dohotka obvezno podnose godišnju poreznu prijavu.

(7) Predujmovi iz stavka 2. točke 2., 3. i 5. ovoga
članka smatraju se konačnim godišnjim porezom, pa porezni obveznici za te
oblike dohotka ne mogu podnijeti godišnju poreznu prijavu.

(8) Rješenje o predujmu poreza donosi se:

1. na početku obavljanja djelatnosti. U tom slučaju
predujam poreza na dohodak utvrđuje se na temelju podataka koje porezni
obveznik treba dostaviti Poreznoj upravi radi upisa u registar poreznih
obveznika ili na temelju procjene Porezne uprave ako porezni obveznik ne izvrši
tu svoju obvezu (članak 56. stavak 1. Općeg poreznog zakona i članak 44. stavak
1. Zakona),

2. ako Porezna uprava udovolji zahtjevu obveznika da
promijeni visinu utvrđenih predujmova. Porezni obveznik koji zahtijeva da mu se
smanje utvrđeni predujmovi obvezan je sastaviti obračun koji sadrži sve bitne
sastojke iz porezne prijave i taj obračun priložiti zahtjevu za izmjenu
predujma (članak 35. stavak 3. Zakona). Ako Porezna uprava ne udovolji zahtjevu
poreznog obveznika, donosi rješenje o odbijanju zahtjeva,

3. ako porezni obveznik ne podnese poreznu prijavu za
proteklu godinu ili ako ne iskaže ili netočno iskaže podatke o dohotku. U tom
se slučaju procjenjuje dohodak i na temelju procijenjenog dohotka utvrđuje
mjesečni predujam poreza prema članku 35. stavak 6. Zakona.

XII.
OPOREZIVANJE TUZEMNOG DOHOTKA INOZEMNIH POREZNIH OBVEZNIKA

Članak
55.

(1)
Tuzemni isplatitelji koji dohodak isplaćuju inozemnim poreznim obveznicima
dužni su pri svakoj isplati dohotka obraču­nati, obustaviti i uplatiti porez na
dohodak u skladu s od­red­bama Zakona, ako ti inozemni porezni obveznici imaju
prebivalište ili uobičajeno boravište u državama s kojima Republika Hrvatska
nema ili ne primjenjuje ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja.

(2) U
slučaju iz stavka 1. ovoga članka, ispostava Porezne uprave mjesno nadležna
prema sjedištu isplatitelja dohotka izdaje na zahtjev inozemnog poreznog
obveznika potvrdu o porezu na dohodak plaćenom u Republici Hrvatskoj.

(3)
Tuzemni isplatitelji koji dohodak isplaćuju inozemnim po­reznim obveznicima
koji imaju prebivalište ili uobičajeno bo­ravište u državama s kojima Republika
Hrvatska primjenjuje ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja (rezidenti
država ugovornica) obvezni su prilikom isplate obračunati, obustaviti i
uplatiti porez na dohodak na način određen ugovorom i tuzemnim Zakonom.

(4) U
slučaju iz stavka 3. ovoga članka, odredbe sklopljenog ugovora o izbjegavanju
dvostrukog oporezivanja primjenjivat će se na način propisan stavcima 5., 6.,
7., 8. i 9. ovoga članka.

(5)
Inozemni porezni obveznici kojima tuzemni isplatitelj isplaćuje dohodak iz
kojega se porez plaća po odbitku ostvaruju prava iz ugovora temeljem sljedećih
obrazaca: Zahtjev za umanjenje porezne obveze, izuzimanje od porezne obveze ili
povrat više plaćenog poreza na ————— prema Ugovoru o izbjegavanju dvostrukog
oporezivanja između Republike Hrvat­ske i ————— – Obrazac – Dividende, Zahtjev
za umanjenjem porezne obveze, izuzimanjem od porezne obveze ili povrat više
plaćenog poreza na ————— prema Ugovoru o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja
između Republike Hrvatske i—— —————— – Obrazac – Kamate, Zahtjev za umanjenjem
porezne obveze, izuzimanjem od porezne obveze ili povrat više plaćenog poreza
na ————— prema Ugovoru o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između Republike
Hrvat­ske i ————— – Obrazac – Licence i Zahtjev za umanjenjem porezne obveze,
izuzimanjem od porezne obveze ili povrat više plaćenog poreza na ————— prema
Ugovoru o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između Republike Hrvatske i
————— – Obrazac – Ostali dohodak.

(6)
Obrasci iz stavka 5. ovoga članka sastoje se od četiri primjerka: primjerka za
podnositelja zahtjeva, primjerka za isplatitelja dohotka, primjerka za inozemno
porezno tijelo i primjerka za Poreznu upravu Republike Hrvatske. Odgovarajući
obrazac iz stavka 5. ovoga članka podnositelj zahtjeva – rezident države
ugovornice dužan je ovjeroviti pri poreznom tijelu države čiji je rezident.
Jedan primjerak obrasca namijenjen je inozemnom poreznom tijelu, a preostala
tri primjerka ovjerovljenog obrasca s popunjenim podacima o podnositelju
zahtjeva, i izjavom podnositelja zahtjeva o vrsti i trajanju djelatnosti,
predmetu ugovora, priloženim ispravama i drugom, inozemni porezni obveznik dostav­lja
isplatitelju dohotka.

(7) Ako
tuzemni isplatitelj dohotka u trenutku isplate do­hot­ka rezidentima država
ugovornica raspolaže popunjenim primjercima odgovarajućeg obrasca iz stavka 5.
ovoga članka, primijenit će odgovarajuće odredbe ugovora o izbjegavanju
dvostrukog oporezivanja. Isplatitelj dohotka u tom je slučaju obvezan jedan
primjerak odgovarajućeg obrasca zahtjeva popunjenog podacima o isplatitelju,
isplaćenom dohotku i načinu oporezivanja (primje­njenoj poreznoj stopi),
dostaviti inozemnom poreznom obvezniku – podnositelju zahtjeva, jedan Poreznoj
upravi, a jedan primjerak zadržava za svoje potrebe.

(8) Ako
inozemni porezni obveznik tuzemnom isplatitelju ne dostavi u trenutku isplate
dohotka ovjerovljeni obrazac zahtjeva, tuzemni isplatitelj obvezan je prilikom
isplate dohotka primijeniti odredbe tuzemnog Zakona.

(9) U
slučaju iz stavka 8. ovoga članka, rezident države ugovornice može u roku tri
godine od isteka godine u kojoj je dohodak isplaćen, Ministarstvu financija,
Poreznoj upravi, Područnom uredu Zagreb dostaviti ovjerovljeni obrazac zahtjeva
radi povrata više plaćenog poreza u odnosu na porez koji je prema ugovoru o
izbjegavanju dvostrukog oporezivanja trebao biti plaćen.

(10)
Ministarstvo financija, Porezna uprava, Područni ured Zagreb nadležan je i za
vođenje evidencije o postupanju po zahtjevima u slučajevima iz stavka 7. ovoga
članka.

(11)
Obrasci zahtjeva iz stavka 5. ovoga članka sastavni su dio ovoga Pravilnika.

(12)
Tuzemni isplatitelji dohotka, odnosno tuzemni poslo­dav­ci obvezni su
Ministarstvu financija, Poreznoj upravi, Pod­ručnom uredu Zagreb pisanim putem
prijaviti svaku djelatnost i nesamostalni rad inozemnih poreznih obveznika
odnosno svaku isplatu po zaključenom ugovoru sa inozemnim poreznim obveznicima,
i to u roku osam dana od dana zaključenja ugovora.

XIII.
GODIŠNJI OBRAČUN POREZA

1.
Prijava dohotka od zajedniČke djelatnosti

Članak
56.

(1)
Nakon isteka kalendarske godine nositelj zajedničke djelatnosti, odnosno
zajedničke imovine i imovinskih prava sas­tav­lja prijavu dohotka od zajedničke
djelatnosti i dostavlja je ispostavi Porezne uprave nadležnoj prema svome
prebivalištu ili uobičajenom boravištu u skladu s odredbama članka 27. stavak
7. Zakona.

(2)
Prijava dohotka od zajedničke djelatnosti podnosi se prije godišnjih poreznih
prijava iz članka 31. Zakona, a najkasnije do kraja siječnja tekuće godine za
proteklu godinu.

(3)
Prijava dohotka od zajedničke djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka sadrži
sljedeće podatke:

1.
naziv i adresu sjedišta zajedničke djelatnosti,

2. ime
i prezime, matični broj građana ili sistemski broj dodijeljen od Porezne
uprave, mjesto prebivališta ili uobičajenog boravišta i adresu nositelja
zajedničke djelatnosti,

3. ime
i prezime, matični broj građana ili sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave,
mjesto prebivališta ili uobičajenog boravišta i adresu svakog supoduzetnika,

4.
iznos zajedničkog dohotka utvrđenog na temelju poslovnih knjiga za zajedničku
djelatnost u skladu s odredbama članka 18. do 22. Zakona ili u skladu s odredbama
članka 23. Zakona, za zajedničku imovinu i imovinska prava, prije umanjenja
prema članku 43. Zakona,

5.
iznos umanjenja zajedničkog dohotka za plaće novozaposlenih prema članku 43.
Zakona,

6. iznos umanjenja zajedničkog dohotka za nagrade
učeni­cima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja prema članku 43. Zakona,

7. iznos zajedničkog dohotka nakon umanjenja prema
članku 43. Zakona,

8. raspodjelu zajedničkog dohotka na supoduzetnike
prema postotku udjela svakog supoduzetnika u zajedničkom dohotku, iznosu udjela
svakog supoduzetnika, uvećanja i umanjenja udjela u zajedničkom dohotku prema
članku 48. stavci od 6. do 9. ovoga Pravilnika, te ukupan iznos dijela
zajedničkog dohotka koji pripada pojedinom supoduzetniku,

9. popis priloga uz zajedničku poreznu prijavu.

(4) Prijava dohotka od zajedničke djelatnosti sadrži
i Posebni dio u koji se upisuju podaci o korištenju olakšica, oslobođenja i
drugog, i to:

1. podatak o zajedničkom dohotku (podatak pod 1.
Obrasca), uvećan za:

2.
iznos uvećanih izdataka otpisa po osnovi jednokratnog ili djelomičnog ubrzanog
otpisa u odnosu na iznos otpisa prema stopama propisanima Pravilnikom o
amortizaciji (članak 21. stavak 6. Zakona),

3.
iznos porezno priznatih izdataka po osnovi reprezentacije (članak 22. stavak 1.
točka 1. Zakona),

4.
iznos primljenih darovanja koja se ne smatraju primicima umjetnika (članak 42.
stavak 1. Zakona),

5. iznos neoporezivih primitaka umjetnika (članak 42.
stavak 2. Zakona),

6. iznos iskorištenog umanjenja dohotka za djelatnost
na područjima posebne državne skrbi i Gradu Vukovaru i na drugim područjima za
koje su propisane olakšice (članak 41. Zakona),

7. iznos isplaćenih plaća novozaposlenim osobama koje
su umanjile poreznu osnovicu (članak 43. Zakona),

8. iznos isplaćenih nagrada učenicima za vrijeme
praktičnog rada i naukovanja koje su umanjile poreznu osnovicu (članak 43.
Zakona),

9. iznos dohotka bez olakšica i umanjenja.

(5) Posebnom dijelu prijave od zajedničkog dohotka
nositelj zajedničke djelatnosti obvezno prilaže i obračun zajedničkog do­hotka
odnosno učinaka propisanih oslobođenja i olakšica. Obra­čun se sastavlja na
način da se iznos zajedničkog dohotka iz stavka 3. točka 4. ovoga Pravilnika
uveća za iznos iskorištenih olakšica i oslobođenja iz stavka 4. ovoga članka.

(6) Prijavi dohotka od zajedničke djelatnosti treba
priložiti:

1. ugovore i isprave o zajedničkoj djelatnosti i
odnosima između supoduzetnika međusobno i zajedničke djelatnosti i su­podu­zetnika,
ako se oni već ne nalaze u nadležnoj ispostavi Porezne uprave,

2. ugovore i isprave o otuđenju zajedničke
djelatnosti ili dijelova zajedničke djelatnosti, ako se djelatnost ne
nastavlja,

3. pregled poslovnih primitaka i izdataka ako se ne
vode poslovne knjige (dohodak od zajedničke imovine i imovinskih prava),

4. preslik popisa dugotrajne imovine,

5. isprave na temelju kojih su korištene porezne
olakšice (ugovori i preslici naloga o primljenim darovanjima),

6. izvadak iz poslovnih knjiga s podacima o ukupnim
primicima i ukupnim izdacima, pri čemu se posebno iskazuju podaci o iznosu
otpisa te reprezentacije, a i podatak o broju zaposlenih sa stanjem na dan 31.
prosinca.

(7) Prijavu dohotka od zajedničke djelatnosti
potpisuju svi supoduzetnici, odnosno nositelj zajedničke djelatnosti ako je za
to ovlašten ugovorom ili drugim ispravama o zajedničkoj djelatnosti.

(8) Obrazac prijave dohotka od zajedničke djelatnosti
– Opći dio i Posebni dio sastavni je dio ovoga Pravilnika.

2.
GodiŠnja porezna prijava

2.1.
Obvezno podnošenje godišnje porezne prijave

Članak 57.

(1) Porez na dohodak utvrđuje se konačno na temelju
go­diš­nje porezne prijave koju je porezni obveznik dužan podnijeti ispostavi
Porezne uprave nadležnoj prema svome prebivalištu ili uobičajenom boravištu.

(2) Godišnju poreznu prijavu na propisanom obrascu
obvezni su podnijeti svi tuzemni i inozemni porezni obveznici koji ostvaruju
oblike dohotka prema članku 3. Zakona i članku 3. stavak 1. ovoga Pravilnika.

(3)
Tuzemni porezni obveznici podnose godišnju poreznu prijavu za dohodak ostvaren
u tuzemstvu i inozemstvu, a inozemni porezni obveznici samo za dohodak ostvaren
u tuzemstvu.

2.2. Tko
nije obvezan podnijeti godišnju poreznu prijavu

Članak
58.

(1)
Godišnju poreznu prijavu nisu obvezni podnijeti sljedeći obveznici poreza na
dohodak:

1.
posloprimci koji su ostvarili dohodak od nesamostalnog rada za rad u tuzemstvu
ili inozemstvu samo od jednog tuzemnog poslodavca istodobno. Ako su posloprimci
radili istodobno kod više poslodavaca i ostvarivali primitke po osnovi
nesamostalnog rada, ili su te primitke ostvarili za nesamostalni rad neposredno
iz inozemstva, obvezni su podnijeti godišnju poreznu prijavu,

2.
umirovljenici koji su ostvarili mirovinu od zakonom utvrđene ustanove
mirovinskog osiguranja u tuzemstvu, pod uvjetom da uz mirovinu iz toga izvora
nisu ostvarivali druge oblike dohotka za koje je propisana obveza podnošenja
godišnje porezne prijave,

3.
posloprimci koji su ostvarili dohodak od nesamostalnog rada za rad koji
mjesečno nije trajao duže od 10 dana (80 sati) i za koji je isplaćen primitak
do 1.500,00 kuna mjesečno i članovi predstavničkih i izvršnih tijela javne
vlasti koji su iz te djelatnosti ostvarili dohodak do mjesečnog iznosa 1.500,00
kuna,

4.
članovi predstavničkih i izvršnih tijela javne vlasti za dohodak koji su
primali za tu djelatnost prema članku 36. stavak 3. Zakona, pod uvjetom da osim
tog dohotka nisu ostvarili druge oblike dohotka za koje je propisana obveza
podnošenja godišnje porezne prijave,

5. porezni obveznici koji su ostvarili dohodak od
druge samostalne djelatnosti iz članka 36. stavak 2. Zakona,

6. inozemni porezni obveznici za dohodak od
djelatnosti iz članka 36. stavak 1. Zakona,

7. porezni obveznici koji su ostvarili dohodak od
samostalne djelatnosti slobodnih zanimanja iz članka 15. stavak 2. točka 4.
Zakona, a koji je bio oporezivan u skladu s odredbama članka 18. stavak 13.
Zakona,

8. porezni obveznici koji su ostvarili dohodak od
kapitala,

9. porezni obveznici koji su ostvarili dohodak od
osiguranja.

(2) Godišnju poreznu prijavu nisu obvezni podnijeti
ni porezni obveznici koji su u poreznom razdoblju istodobno ostvarili dohodak
po svim osnovama iz stavka 1. točke 3. i točke od 5. do 9. ovoga članka ili
samo pojedine oblike toga dohotka.

(3) Porezni obveznici iz stavka 1. točke 1., 2. i 4.
ovoga članka mogu podnijeti godišnju poreznu prijavu radi ostvarivanja prava i
poreznih olakšica (osobni odbitak, pokriće prenesenog ili tekućeg gubitka,
premije životnog osiguranja s obilježjem štednje, dopunskog i privatnog
zdravstvenog i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja i drugog). Radi ostvarivanja
prava i poreznih olakšica, godišnju poreznu prijavu mogu podnijeti i porezni
obveznici iz stavka 1. točka 3. i točka od 5. do 9. ovoga članka, u kojem su
slučaju obvezni iskazati ukupan dohodak koji su u poreznom razdoblju ostvarili
po svim tim osnovama.

(4) Porezni obveznici iz stavka 1. ovoga članka
obvezno podnose godišnju poreznu prijavu na Posebnom dijelu, ako su tijekom
poreznog razdoblja ili u godišnjoj poreznoj prijavi koris­tili olakšice i
oslobođenja iz članka 59. stavak 7. ovoga Pravilnika.

2.3.
Sadržaj godišnje porezne prijave

Članak
59.

(1)
Godišnja porezna prijava sastoji se iz Općeg i Posebnog dijela.

(2)
Opći dio godišnje porezne prijave sadrži dio s podacima o poreznom obvezniku, o
uzdržavanim članovima uže obitelji te faktoru osobnog odbitka, dijelu osobnog
odbitka koji se priznaje za zdravstvene i stambene potrebe poreznog obveznika i
dijelu osobnog odbitka po osnovi danih darovanja, dohotku od nesamostalnog rada
i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza, dohotku od imovinskih prava i
uplaćenom predujmu poreza i prireza, dohotku od kapitala i uplaćenom predujmu
poreza i prireza, dohotku od osiguranja i uplaćenom predujmu poreza i prireza,
inozemnom dohotku i uplaćenom inozemnom porezu, o ukupnom dohotku i ukupno uplaćenom
predujmu poreza i prireza, uma­njenju dohotka za plaće novozaposlenih,
umanjenju dohotka za iznos nagrada učenicima za vrijeme praktičnog rada i
naukovanja, dohotku nakon propisanih umanjenja i uplaćenom predujmu poreza i
prireza te prenesenom gubitku, a sadrži i dio za ispis priloga uz godišnju
poreznu prijavu, dio za napomene poreznog obveznika te naputak za popunjavanje.
Opći dio godišnje porezne prijave sadrži i prilog A s podacima o dohotku od
samostalne djelatnosti i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza te
prilog B na temelju kojega se utvrđuje godišnji porez i prirez i razlike
(Obračunski list).

(3)
Posebni dio sadrži podatke o korištenim olakšicama i oslobođenjima u poreznom
razdoblju odnosno razdoblju za koje porezni obveznik podnosi godišnju poreznu
prijavu.

(4)
Opći dio godišnje porezne prijave, osim Priloga A, sas­tav­ljaju i Poreznoj
upravi podnose svi porezni obveznici koji su obvezni ili žele prijaviti
ostvareni dohodak u poreznom razdoblju. Opći dio godišnje porezne prijave s Prilogom
A, sastavljaju i Poreznoj upravi podnose oni porezni obveznici koji tu prijavu
podnose na osnovi ostvarenog dohotka od samostalnih djelatnosti. Porezni
obveznici mogu, ali nisu obvezni sastavljati i dostav­ljati Prilog B Općeg
dijela godišnje porezne prijave.

(5) Posebni dio godišnje porezne prijave sastavljaju
i Poreznoj upravi dostavljaju samo oni porezni obveznici koji su u porezom
razdoblju iskoristili ili u godišnjem obračunu po podnesenoj godišnjoj poreznoj
prijavi koriste propisane olakšice i oslobo­đenja iz stavka 7. ovoga članka.
Posebni dio godišnje porezne prijave nisu obvezni sastaviti i Poreznoj upravi
dostaviti oni porezni obveznici koji su tijekom poreznog razdoblja ostvarili
samo dohodak od nesamostalnog rada za koji nisu obvezni, ni ne žele podnijeti
opći dio godišnje porezne prijave, a tijekom poreznog razdoblja poreznu je
osnovicu poslodavac umanjivao za uplaćene premije osiguranja iz članka 9.
stavak 7. Zakona, i to ako je poslodavac u propisanom roku dostavio obrazac iz
članka 46. stavak 11. ovoga Pravilnika.

(6) U
godišnju poreznu prijavu – Opći dio upisuju se:

1.
podaci o Područnom uredu i nadležnoj ispostavi Porezne uprave,

2. pod
I. od 1. do 5. opći podaci o poreznom obvezniku – ime i prezime, matični broj građana
ili sistemski broj dodijeljen od Porezne uprave, mjesto i adresa prebivališta
ili uobičajenog boravišta, broj računa otvoren kod organizacije ovlaštene za
platni promet i naziv tih organizacija, te podaci o promjenama prebivališta ili
uobičajenog boravišta u tuzemstvu ili inozemstvu tijekom godine. Porezni
obveznici obvezni su popuniti dio pod 5., a odnosi se na broj tekućeg ili žiro
računa koji je otvoren kod organizacije ovlaštene za platni promet, ako po
godišnjoj poreznoj prijavi žele iskoristiti pravo na povrat putem predujma više
plaćenog poreza i prireza,

3. pod I.6. podaci o opunomoćeniku ili poreznom
savjetniku – ime i prezime ili naziv, mjesto prebivališta ili uobičajenog bo­ravišta
odnosno sjedišta, adresa, te matični broj građana/matični broj,

4. pod II. podaci o uzdržavanim članovima uže
obitelji – ime i prezime, srodstvo, matični broj građana, podatak o
prebivalištu i boravku na području posebne državne skrbi i drugim područjima za
koje su propisane olakšice, podatak o invalidnosti i razdoblje korištenja
osobnog odbitka tijekom godine te podatak o matičnom broju građana fizičkih
osoba s kojima porezni obveznik dijeli osobni odbitak, a i postotak podjele
koji pripada poreznom obvezniku,

5. pod III.1. podaci o ukupnom faktoru osobnog odbitka
poreznog obveznika za uzdržavanje po mjesecima poreznog razdoblja (faktor za
poreznog obveznika i njegovu invalidnost, ukupni faktor za uzdržavane članove
uže obitelji i njihovu invalidnost te sveukupni faktor iz članka 29. stavka 1.
i 2. Zakona). Pod ovim rednim brojem umirovljenici ne iskazuju vlastiti osobni
odbitak (osobni odbitak samog poreznog obveznika). Pod ovim rednim brojem
podatke iskazuju i porezni obveznici koji imaju prebivalište i borave na
području posebne državne skrbi i drugim područjima za koje su po posebnim
zakonima propisane olakšice i to za sebe osobno i/ili za uzdržavane članove uže
obitelji koji imaju prebivalište i borave na područjima posebne državne skrbi,

6. pod III.2. podaci o iznosu dijela osobnog odbitka
prema članku 29. stavci od 9. do 14. Zakona i to za:

2.a. plaćene zdravstvene usluge i ortopedska pomagala
u Republici Hrvatskoj,

2.b. za rješavanje stambenih potreba po osnovi
stvarnih izdataka ili kamata po namjenskim stambenim kreditima ili plaćenoj
najamnini i

2.c. za dana darovanja,

2.d. ukupni iznos osobnog odbitka iskazan pod 2.a.,
2.b. i 2.c.,

7. pod IV. podaci o dohotku po oblicima i uplaćenim
predujmovima poreza i prireza u godišnjem iznosu u kunama i lipama,

8. pod IV.1. podaci o primicima od nesamostalnog
rada, uplaćenim doprinosima za obvezno mirovinsko osiguranje iz plaće, izdacima
po osnovi premija osiguranja, iznosu dohotka od nesamostalnog rada i uplaćenom
predujmu poreza i prireza,

9. pod IV.1.a. podaci o primicima od nesamostalnog
rada i izdacima, odnosno uplaćenim obveznim doprinosima za mirovinsko
osiguranje iz plaće te premijama osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona,
dohotku od nesamostalnog rada i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,
prema podacima iz obrazaca PK-1 i PK-2 te potvrdama osiguravajućih društava i
Hrvat­skog zavoda za zdravstveno osiguranje. Fizičke osobe sa statusom HRVI iz
Domovinskog rata iskazuju podatak o uplaćenom porezu na dohodak i prirezu nakon
umanjenja za olakšicu iz članka 39. Zakona. Na ovom rednom broju podatke iskazuju
i članovi predstavničkih i izvršnih tijela javne vlasti za dohodak što ga po
toj osnovi ostvaruju (članak 15. stavak 4. točka 1. Zakona),

10. pod
IV.1.b. podaci o ostvarenim primicima od nesamostalnog rada iz članka 33.
stavak 5. Zakona i primicima članova predstavničkih i izvršnih tijela javne
vlasti do mjesečnog iznosa u visini 1.500,00 kuna, izdacima po osnovi obveznih
doprinosa za mirovinsko osiguranje iz primitka i uplaćenim premijama osiguranja
prema članku 9. stavak 7. Zakona, dohotku od nesamostalnog rada te uplaćenom
predujmu poreza na dohodak i prireza, prema potvrdama poslodavca odnosno
isplatitelja dohotka te potvrdama osiguravajućih društava i Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje. Porezni obveznici sa statusom HRVI iz Domovinskog rata
iskazuju podatak o uplaćenom predujmu poreza i prireza nakon umanjenja za
olakšicu iz članka 39. Zakona,

11. pod
IV.1.c. podaci o primicima od mirovina, izdacima kojima se smatraju uplaćene
premije osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona, ostvarenom dohotku i
uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza, prema obrascima PK-1 odnosno
PK-2, potvrdama isplatitelja odnosno potvrdama osiguravajućih društava i
Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Porezni obveznici sa statusom HRVI
iz Domovinskog rata iskazuju podatak o uplaćenom predujmu poreza i prireza,
nakon umanjenja za olakšicu iz članka 39. Zakona,

12. pod
IV.1.d. podaci o ukupnom dohotku od nesamostalnog rada i ukupno uplaćenom
predujmu poreza na dohodak i prireza,

13. pod
IV.2. podaci o ostvarenim primicima od imovinskih prava, stvarnim izdacima i
izdacima za premije osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona, ostvarenom
dohotku i ukupno uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza, prema
potvrdama isplatitelja,

14. pod
IV.3. – Prilog A – podaci o dohotku od samostalne djelatnosti i uplaćenom
predujmu poreza na dohodak i prireza,

15. pod
IV.3.a. podaci o ostvarenom dohotku od obrta, slobodnih zanimanja,
poljoprivrede i šumarstva, prije umanjenja za olakšice iz članka 43. Zakona,
dohotku koji se oporezuje na način propisan za obrtničke djelatnosti na zahtjev
poreznog obveznika (dohodak iz članka 15. stavak 4. točke 2. i 3. i članka 25.
stavak 2. Zakona) i dohotku od iznajmljivanja nekretnina za koju je djelatnost
porezni obveznik istodobno i obveznik poreza na dodanu vrijednost i to za
obveznika pojedinca, odnosno za obveznika supoduzetnika ili suvlasnika i
podatke o uplaćenom predujmu poreza i prireza. Podaci se iskazuju prema
priloženom iskazu (pregledu) iz poslovnih knjiga. Podatke pod IV.2.a. ne
iskazuju porezni obveznici čiji se dohodak od samostalne djelatnosti iz članka
15. stavci 1., 2. i 3. Zakona oporezuje na način propisan člankom 32. Zakona.
Porezni obveznici koji obavljaju samostalne djelatnosti iz članka 15. stavci
1., 2. i 3. Zakona na područjima posebne državne skrbi i Gradu Vukovaru,
podatak o dohotku iskazuju umanjen za olakšicu prema članku 41. stavak 1.
Zakona. Porezni obveznici koji obavljaju samostalne djelatnosti iz članka 15.
stavci 1., 2. i 3. Zakona na području Grada Vukovara, pod uvjetima propisanim u
članku 41. stavak 2. Zakona, ne iskazuju podatak o ostvarenom dohotku po toj
osnovi za razdoblje od 2001. do 2005. godine,

16. pod
IV.3.b. podaci o ostvarenim primicima od druge samostalne djelatnosti (članak
15. stavak 4. točke 2. i 3. i stavak 2. točka 4. Zakona) prema vrstama tih
djelatnosti, izdacima koji se priznaju u Zakonom propisanom postotku od
ostvarenih primitaka ili stvarnom iznosu, izdacima po osnovi uplaćenih obveznih
doprinosa za mirovinsko osiguranje iz primitaka po odbitku, izdacima po osnovi
uplaćenih premija osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona, ostvarenom
dohotku i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza, prema potvrdama
isplatitelja, pregledu primitaka i izdataka, potvrdama osiguravajućih društava
i Hrvat­skog zavoda za zdravstveno osiguranje,

17. pod
IV.3.c. podaci o ukupnom dohotku od samostalne djelatnosti te uplaćenom
predujmu poreza i prireza,

18. pod
IV.4. podaci o dohotku od kapitala i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i
prireza,

19. pod
IV.4.a. podaci o ostvarenim primicima od dividendi i udjela u dobiti na temelju
udjela u kapitalu, izdacima za premije osiguranja prema članku 9. stavak 7.
Zakona, ostvarenom do­hotku i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,
prema potvrdama isplatitelja, osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za zdrav­stveno
osiguranje,

20. pod
IV.4.b. podaci o ostvarenim primicima od kamata, izdacima za premije osiguranja
prema članku 9. stavak 7. Zakona, ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu
poreza i prireza prema potvrdama isplatitelja, osiguravatelja i Hrvatskog
zavoda za zdravstveno osiguranje,

21. pod
IV.4.c. podaci o primicima od izuzimanja vlasnika i suvlasnika trgovačkih
društava te izuzimanja fizičkih osoba koje po osnovi samostalne djelatnosti
utvrđuju dobit, možebitno umanjenim za uplaćene premije osiguranja prema članku
9. stavak 7. Zakona, ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu poreza i prireza,
prema potvrdama isplatitelja te potvrdama osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje,

22. pod
IV.4.d. podaci o ostvarenim primicima po osnovi dodjele ili opcijske kupnje
vlastitih dionica trgovačkih društava, izdacima za uplaćene premije osiguranja
prema članku 9. stavak 7. Zakona, ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu
poreza i prireza, prema potvrdama isplatitelja i potvrdama osiguravajućih
društava i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,

23. pod IV.4.e. podaci o ukupnom dohotku od kapitala
i ukupno uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza,

24. pod IV.5. podaci o primicima od osiguranja,
izdacima za uplaćene premije osiguranja prema članku 9. stavak 7. Zakona,
ostvarenom dohotku i uplaćenom predujmu poreza na dohodak i prireza, prema
potvrdama isplatitelja, osiguravatelja i Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje,

25. pod IV.6. podaci o dohotku kojeg je tuzemni
porezni obveznik ostvario u inozemstvu u poreznom razdoblju, bez obzira može li
taj dohodak Republika Hrvatska oporezivati ili ne. Mogućnost oporezivanja
odnosno primjene odgovarajuće porezne stope utvrđuje nadležna ispostava Porezne
uprave na temelju iskazanih podataka o obliku ostvarenog dohotka i državi u
kojoj je ostvaren, u skladu s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja
i međunarodnim ugovorima. Podaci se popunjavaju prema potvrdama inozemnih
isplatitelja i inozemnih poreznih tijela,

26. pod V. podaci o sveukupno ostvarenom dohotku i
uplaćenom predujmu poreza i prireza u poreznom razdoblju (kalendarskoj godini)
za koje je godišnja porezna prijava podnesena,

27. pod
VI. podaci o umanjenju dohotka od samostalne djelatnosti iz članka 15. stavci
1., 2. i 3. Zakona i to:

28. pod
VI.1. iznos umanjenja dohotka za plaće novozaposlenih,

29. pod
VI.2. iznos umanjenja za nagrade učenika na praktičnom radu i naukovanju,

30. pod
VI.3. iznos ukupnog umanjenja,

31. pod
VII. podataka o dohotku nakon propisanog umanjenja i ukupno uplaćenom predujmu
poreza na dohodak i prireza,

32. pod
VIII. podatke o prenesenim gubicima prema godinama njihovog nastanka,

33. pod
IX. popis priloženih isprava,

34. pod
X. napomene poreznog obveznika,

35. pod
XI. – Prilog B – utvrđivanje godišnjeg poreza. Ove podatke porezni obveznik
može, ali ne mora popunjavati.

(7) U
godišnju poreznu prijavu – Posebni dio upisuju se podaci o iskorištenim
poreznim olakšicama i oslobođenjima, i određenim izdacima i to:

1. pod 1. podatak o iznosu dohotka iskazanog pod VII.
Općeg dijela godišnje porezne prijave,

2. pod 2. podatak o iznosu plaća isplaćenih
novozaposlenim osobama za koji je umanjena porezna osnovica (članak 43. Zakona),

3. pod 3. podatak o iznosu nagrada učenicima za koji
je umanjena porezna osnovica (članak 43. Zakona),

4. pod 4. podatak o iznosu prenesenog gubitka za koji
je umanjena porezna osnovica (pod VIII. Općeg dijela godišnje porezne prijave),

5. pod 5. iznos neoporezivih darovanja koja su
primili umjetnici (članak 42. stavak 1. Zakona),

6. pod 6. iznos neoporezivog dijela umjetničkog
autorskog honorara umjetnika (članak 42. stavak 2. Zakona),

7. pod 7. iznos uplaćenih premija životnog osiguranja
s obiljež­jem štednje (članak 9. stavak 7. Zakona),

8. pod 8. iznos uplaćen za premije dopunskoga i
privatnoga zdravstvenog osiguranja (članak 9. stavak 7. Zakona),

9. pod 9. iznos uplaćen za premije dobrovoljnoga
mirovinskog osiguranja (članak 9. stavak 7. Zakona),

10. pod 10. iznos uvećanih izdataka otpisa u odnosu
na izdat­ke otpisa prema stopama propisanima Pravilnikom o amortizaciji (članak
21. stavak 6. Zakona),

11. pod 11. iznos porezno priznatih izdataka
reprezentacije (članak 22. stavak 1. točka 1. Zakona),

12. pod 12. iznos za koji je umanjen dohodak ostvaren
od samostalnih djelatnosti na područjima posebne državne skrbi i drugim
područjima za koje su propisane olakšice (članak 41. Zakona),

13. pod 13. iznos dohotka bez olakšica i umanjenja,

14. pod 14. iznos razlike uvećanog osobnog odbitka
prema članku 40. stavak 1. Zakona u odnosu na osobni odbitak prema članku 29.
stavci 1. i 2. Zakona,

15. pod 15. iznos dijela osobnog odbitka priznatog za
zdrav­stvene usluge (članak 29. stavak 9. Zakona),

16. pod 16. iznos dijela osobnog odbitka priznatog za
stambene potrebe (članak 29. stavak od 10. do 13. Zakona),

17. iznos dijela osobnog odbitka za dana darovanja
(članak 29. stavak 14. Zakona),

18. pod 18. iznos dohotka bez olakšica i umanjenja,

19. pod 19. iznos manje uplaćenog poreza i prireza iz
primitaka od nesamostalnog rada koje su ostvarili hrvatski ratni vojni invalidi
iz Domovinskog rata (članak 39. Zakona).

(8)
Porezni obveznik, opunomoćenik ili porezni savjetnik svojeručno potpisuje
obrazac godišnje porezne prijave.

(9) Svi
novčani podaci u poreznoj prijavi popunjavaju se u kunama i lipama.

(10)
Obrazac godišnje porezne prijave sastavni je dio ovoga Pravilnika.

2.4.
Prilozi uz godišnju poreznu prijavu

Članak
60.

(1)
Poreznoj prijavi treba priložiti ove isprave:

1. za
dohodak od nesamostalnoga rada i za dohodak od samostalne djelatnosti članova
predstavničkih i izvršnih tijela javne vlasti iz članka 15. stavak 4. točka 1.
Zakona, osim dohotka koji se oporezuje prema članku 33. stavak 5. Zakona, preslike
poreznih kartica PK-1 i/ili PK-2 iz članka 23. i 24. ovoga Pravilnika te
potvrde Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za ostvarene mirovine,

2. za
dohodak od samostalne djelatnosti obrta, slobodnih zanimanja, poljoprivrede i
šumarstva i dohodak koji se oporezuje kao dohodak od obrta:

2.1.
izvadak iz poslovnih knjiga s podacima o ukupnim primicima i ukupnim izdacima,
pri čemu se posebno iskazuju podaci o iznosu otpisa, uplaćenim premijama
osiguranja, te porezno priznatim izdacima reprezentacije, a i podatak o broju
zaposlenih sa stanjem na dan 31. prosinca, sve ako izvadak nije priložen uz
prijavu o zajedničkom dohotku,

2.2.
popis dugotrajne imovine, ako nije priložen uz prijavu o zajedničkom dohotku,

2.3.
ugovore i isprave o otuđenju radnje, poduzeća ili njihovih dijelova, za
poreznog obveznika pojedinca,

2.4.
isprave o udjelu u zajedničkom dohotku, ako se već ne nalaze u nadležnoj
ispostavi Porezne uprave,

3. za
dohodak od samostalne djelatnosti slobodnih zanimanja iz članka 15. stavak 2.
točka 4. Zakona koji se oporezuje po odbitku, druge samostalne djelatnosti iz
članka 15. stavak 4. točki 2. i 3. Zakona, dohodak od imovinskih prava iz
članka 23. stavaka 1. i 4. Zakona, za dohodak od nesamostalnog rada iz članka
33. stavak 5. Zakona, za dohodak članova predstavničkih i izvršnih tijela javne
vlasti iz članka 36. stavak 3. u vezi s člankom 33. stavak 5. Zakona, potvrde
isplatitelja dohotka, pregled primitaka i izdataka za dohodak od druge
samostalne djelatnosti iz članka 15. stavak 4. Zakona,

4. za
dohodak od imovinskih prava pregled poslovnih primitaka i izdataka i potvrde
isplatitelja dohotka,

5. za
dohodak od kapitala iz članka 26. Zakona i dohodak od osiguranja iz članka 26.a
Zakona, potvrde isplatitelja dohotka,

6. za
dohodak koji su fizičke osobe ostvarile obavljanjem umjetničke i kulturne
djelatnosti koja se oporezuje kao djelatnost slobodnog zanimanja, preslike
naloga ili ugovora o primljenim darovanjima u novcu ili u drugim dobrima koja
se prema odredbama članka 42. stavak 1. Zakona ne oporezuju,

7. za
priznavanje neoporezivog dijela umjetničkog autorskog honorara, potvrde
nadležne strukovne umjetničke udruge ili ovlaštene agencije prema članku 42.
stavak 4. Zakona,

8. za
priznavanje dijela osobnog odbitka po osnovi izdataka za zdravstvene usluge
prema članku 29. stavak 9. Zakona, preslike računa o obavljenoj usluzi i
potvrda o njihovom plaćanju,

9. za
priznavanje dijela osobnog odbitka za kupnju, izgradnju i investicijsko
održavanje stambenog prostora prema članku 29. stavak 10. Zakona, preslike
kupoprodajnog ugovora, gra­đe­vinskih situacija, računa o obavljenoj isporuci
odnosno usluzi, potvrda o njihovom plaćanju i druge isprave prema članku 50.
Pravilnika,

10. za priznavanje dijela osobnog odbitka po osnovi
plaćenih kamata po namjenskim stambenim kreditima prema članku 29. stavak 12.
Zakona, preslike ugovora o namjenskom stambenom kreditu, potvrde kreditora o
iznosu kamata uplaćenih u poreznom razdoblju i druge isprave iz članka 50.
ovoga Pravilnika,

11. za priznavanje dijela osobnog odbitka po osnovi
plaćene najamnine za potrebe trajnog stanovanja prema članku 29. stavak 13.
Zakona, preslike ugovora zaključenog s najmodavcem, naloga o plaćanju najamnine
odnosno potvrdu najmodavca o naplaćenoj najamnini u poreznom razdoblju i druge
isprave iz članka 50. ovoga Pravilnika,

12. za priznavanje dijela osobnog odbitka po osnovi
danih darovanja prema članku 29. stavak 14. Zakona, preslike naloga o doznaci u
novcu i ugovora o danim darovanjima u drugim dobrima i uslugama,

13. za inozemni dohodak tuzemnih poreznih obveznika
dokaz o ostvarenom dohotku i plaćenom porezu u inozemstvu,

14. za korištenje izdatka po osnovi uplaćenih premija
osiguranja iz članka 9. stavak 7. Zakona, potvrde osiguravatelja iz članka 46.
stavak 13. ovoga Pravilnika.

(2) Ako supružnik, djeca i drugi uzdržavani članovi
uže obi­te­lji tuzemnog poreznog obveznika imaju prebivalište ili uobi­ča­jeno
boravište u inozemstvu, tada se uvjeti za korištenje osobnog odbitka moraju
dokazati potvrdama mjerodavnih tijela u inozemstvu. Ove potvrde moraju
sadržavati sljedeće:

1. osobne podatke o bračnom drugu, djeci i
uzdržavanim članovima uže obitelji, uz naznaku stupnja srodstva,

2. podatke o dohotku i drugim primicima uzdržavanih
osoba iz točke 1. ovoga stavka, na osnovi kojih se može procijeniti mogu li se
smatrati uzdržavanima,

3.
rješenja o možebitnoj invalidnosti članova uže obitelji.

3.
GodiŠnji obraČun poreza i prireza

3.1.
Razdoblje za koje se utvrđuje porez i prirez

Članak
61.

(1)
Porez na dohodak utvrđuje se i obračunava za kalendarsku godinu. Godišnji način
obračuna poreza na dohodak primjenjuje se i za kraća porezna razdoblja (članak
4. stavak 2. Zakona).

(2) Ako
tijekom kalendarske godine tuzemni porezni obveznik postane inozemni porezni
obveznik ili inozemni porezni obveznik postane tuzemni, porezni obveznik
obvezan je u prilogu porezne prijave dati podatke o pojedinim razdobljima
ostvarivanja dohotka. Za oba razdoblja izrađuje se jedan godišnji obračun.

3.2.
Utvrđivanje godišnjeg poreza i prireza

Članak
62.

(1)
Godišnji porez na dohodak i prirez utvrđuje se prema odredbama članka 3. Zakona
i članka 3. ovoga Pravilnika.

(2) Pri
utvrđivanju godišnjeg poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak
umirovljenika, na osnovi podnesene godišnje porezne prijave, godišnji iznos
osobnog odbitka (neoporezivog dijela dohotka) prema članku 29. stavak 1. Zakona
izračunava se tako da se osobni odbitak za samog umirovljenika utvrđuje u
visini isplaćene mirovine (primitka), najmanje 1.500,00 kuna, a najviše
2.550,00 kuna mjesečno, i tom se iznosu dodaje apsolutni iznos osobnog odbitka
za invalidnost umirovljenika i osobnog odbitka za uzdržavane članove uže
obitelji i njihovu invalidnost prema članku 29. stavak 2. Zakona, te dio
osobnog odbitka prema članku 29. stavci od 9. do 14. Zakona.

(3) Ako je mirovina ostvarivana samo u dijelu
poreznog razdoblja (kalendarske godine), osobni odbitak prema članku 29. stavci
1. i 2. Zakona priznaje se za razmjerni dio godine na način propisan stavkom 2.
ovoga članka.

(4) Pri utvrđivanju godišnjeg poreza i prireza na
osnovi godišnje porezne prijave, poreznim obveznicima koji imaju prebivalište i
borave na području posebne državne skrbi godišnji se iznos osobnog odbitka iz
članka 29. stavci 1. i 2. Zakona izračunava prema odredbama članka 40. Zakona i
članka 29. stavci od 9. do 14. Zakona.

(5) Od utvrđenog godišnjeg poreza i prireza odbijaju
se tijekom poreznog razdoblja, za koje se podnosi godišnja porezna prijava,
uplaćeni predujmovi po osnovi:

1. dohotka od nesamostalnog rada koje je obračunao i
uplatio poslodavac ili sam porezni obveznik ako je taj dohodak ostvaren
neposredno iz inozemstva ili od organizacija iz članka 33. stavci 8. i 9.
Zakona ili isplatitelj mirovine odnosno primitaka koji se smatraju mirovinom,
te dohotka od druge samostalne djelatnosti članova predstavničkih i izvršnih
tijela javne vlasti,

2. dohotka od samostalne djelatnosti, odnosno dohotka
koji se oporezuje na način propisan za samostalne djelatnosti obrta, osim
dohotka koji se paušalno oporezuje,

3. dohotka od drugih samostalnih djelatnosti,

4. dohotka od imovinskih prava,

5. dohotka od kapitala,

6. dohotka od osiguranja i

7. plaćeni porezi u inozemstvu koji se mogu uračunati
prema članku 63. ovoga Pravilnika.

(6) Ako nakon odbitka plaćenih predujmova poreza na
dohodak i prireza iz stavka 5. ovoga članka preostane razlika poreza za uplatu,
porezni je obveznik tu razliku obvezan platiti u roku petnaest (15) dana od
dana dostave rješenja o utvrđenom godišnjem porezu i prirezu porezu na dohodak.

(7) Ako nakon odbitka plaćenih predujmova poreza na
dohodak i prireza od utvrđene godišnje obveze toga poreza i prireza preostane
razlika više plaćenog poreza i prireza, iznos više plaćenog poreza i prireza
koristit će se za izmirivanje poreznih obveza tekućeg razdoblja, osim ako porezni
obveznik ne zahtijeva povrat. Pisani zahtjev za povrat podnosi se u roku 15
dana od dana dostave rješenja o utvrđenom porezu. Izmirivanje obveze poreza na
dohodak tekućeg razdoblja, odnosno povrat, izvršit će se samo ako porezni
obveznik nema istodobno dospjele a neplaćene druge poreze ili druga javna
davanja (članak 113. stavak 6. Općeg poreznog zakona).

(8) Iznimno od odredaba stavka 7. ovoga članka,
preplaćeni porez po odbitku vraća se poreznom obvezniku bez posebnog zahtjeva, pod
uvjetima iz članka 113. stavak 6. Općeg poreznog zakona.

3.3.
Uračunavanje inozemnog poreza

Članak
63.

(1) U
inozemstvu plaćen porez iz dohotka tuzemnog poreznog obveznika, koji prema
tuzemnim propisima podliježe oporezivanju u tuzemstvu, uračunava se u tuzemni
porez na dohodak, ako ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ili više­stranim
međudržavnim ugovorima i sporazumima nije druk­čije određeno (članak 30. stavak
4. Zakona).

(2) Porez plaćen u inozemstvu može se uračunati samo
na temelju potvrde inozemnog poreznog tijela o uplaćenom porezu u inozemstvu.

(3) Inozemni porez može se uračunati samo ako
odgovara tuzemnom porezu na dohodak, i to do visine obračunanog tuzemnog poreza
na inozemni dohodak.

(4) Iznosi dohotka i poreza plaćenog u inozemstvu
preračunavaju se u kune primjenom srednjeg tečaja iz tečajnice Hrvatske narodne
banke na dan plaćanja poreza.

(5) Iznos do kojeg se inozemni porez može uračunati u
tuzemni utvrđuje se na sljedeći način:

1. iz razmjera iznosa ukupno obračunanog tuzemnog
godišnjeg poreza na dohodak i iznosa ukupnog godišnjeg dohotka (prije umanjenja
za plaće novozaposlenih i nagrade učenicima za vrijeme praktičnog rada i
naukovanja, za preneseni gubitak i osobni odbitak) utvrđuje se prosječna
porezna stopa,

2. primjenom prosječne porezne stope na iznos
inozemnog dohotka dobiva se najviši iznos do kojega se može uračunati inozemni
porez. Ako je u inozemstvu plaćen manji iznos poreza od najvišeg mogućeg za
uračunavanje, uračunava se stvarno plaćeni porez.

(6) Uračunavanje inozemnog poreza u tuzemni porez na
dohodak obavlja se u godišnjem obračunu poreza na temelju pod­nesene godišnje
porezne prijave.

XIV. OSTALE OBVEZE U POSTUPKU OPOREZIVANJA

1.
Isplate u gotovu novcu

Članak
64.

(1) Tijela državne uprave i sudbene vlasti te druga
državne tijela i službe jedinica područne (regionalne) i lokalne samouprave,
zavodi, neprofitne organizacije, poduzetnici – pravne i fizičke osobe obavljaju
isplate primitaka koji se smatraju dohotkom obveznicima poreza na dohodak na
njihov račun kod ovlaštene organizacije za platni promet.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka navedena
tijela, organizacije odnosno osobe mogu obveznicima poreza na dohodak u gotovu
novcu isplatiti:

1. primitke koji se u skladu s člankom 6. Zakona ne
smatraju dohotkom, osim primitaka po osnovi darovanja za zdravstvene potrebe iz
stavka 2. točka 2.7. toga članka,

2.
primitke na koje se u skladu s člankom 7. Zakona ne plaća porez na dohodak,

3. dohodak od nesamostalnog rada iz članka 12.
Zakona, osim stipendija učenicima i studentima koje se kao potpore isplaćuju za
vrijeme njihova redovnog školovanja,

4. dohodak koji ostvaruju fizičke osobe kao članovi
predstavničkih i izvršnih tijela javne vlasti iz članka 15. stavak 4. točka 1.
Zakona,

5. dohodak od kapitala iz članka 26. Zakona,

6. dohodak od osiguranja iz članka 26.a. Zakona i
članka 46. ovoga Pravilnika,

7. dohodak iz članka 12. stavak 1. točka 3. Zakona,

8. isplate na ime otkupa sekundarnih sirovina i
otpada uz uvjet da sakupljanje sekundarnih sirovina i otpada nije trajna
samostalna djelatnost poreznog obveznika u skladu s člankom 15. stavak 1.
Zakona, odnosno da se radi o drugoj samostalnoj povremenoj djelatnosti iz
članka 15. stavak 4. točka 3. Zakona, poduzetoj s namjerom ostvarivanja dohotka
te uz uvjet da porezni obveznik kod jednog isplatitelja ostvari prihod od
najviše 1.500,00 mjesečno,

9. isplate naknade za prodane osobne stvari odnosno
imovinu građana koja nije služila za obavljanje samostalne djelatnosti odnosno
ostvarivanje dohotka,

10. primitke koje ostvaruju djeca i omladina do
navršene punoljetnosti, odnosno do završetka redovnog školovanja, od obavljanja
sezonskih poslova (sezonski poslovi u poljoprivredi, branje i skupljanje
plodova i bilja, poslovi prodaje poljoprivrednih proizvoda, šumskih proizvoda,
osvježavajućih napitaka, ledenih slastica, dnevnog tiska, ulaznica i slično,
poslovi popisivanja, anketiranja, očitanja brojila i slično, amatersko
sudjelovanje u radu kulturnoumjetničkih društava i slični poslovi), uz uvjet da
ovi primici kod jednog isplatitelja ne prelaze 7.500,00 kuna godišnje.

(3) Za svrhe oporezivanja dohotka, isplatama u gotovu
novcu smatra se izravna predaja gotova novca (novčanica i kovanica), isplata
čekom, isplata na štednu knjižicu građana pri poslovnoj banci ili pošti i sve druge
isplate obavljene neposredno odnosno mimo žiro računa poreznih obveznika
otvorenih kod ovlaštenih organizacija za poslove platnog prometa.

2.
Prijava u registar poreznih obveznika

Članak
65.

(1)
Radi osiguranja podataka potrebnih za utvrđivanje poreza, porezni obveznici
odnosno opunomoćenici dužni su ispostavi Porezne uprave nadležnoj prema
njihovom prebivalištu ili uobi­ča­jenom boravištu podnijeti prijavu radi upisa
u registar obveznika poreza na dohodak.

(2) Prijava radi upisa u registar poreznih obveznika
podnosi se za dohodak:

1. od obrtničke djelatnosti, djelatnosti slobodnih
zanimanja, djelatnosti poljoprivrede i šumarstva te druge djelatnosti koje se
oporezuju kao obrtničke,

2. od imovine,

3. od nesamostalnog rada ostvareno izravno iz
inozemstva i u diplomatskom odnosno konzularnom predstavništvu strane države i
međunarodnoj organizaciji, ili u predstavništvu ili organizaciji koja na
teritoriju Republike Hrvatske ima diplomatski imunitet,

4. od
samostalne djelatnosti iz inozemstva,

5. od
imovine i imovinskih prava iz inozemstva,

6. od
kapitala iz inozemstva,

7. od
obrtničke djelatnosti za koju se počinje paušalno utvrđivati dohodak prema
članku 32. Zakona,

8. od
djelatnosti slobodnih zanimanja iz članka 15. stavak 2. točka 4. Zakona koji se
oporezuje prema članku 18. stavak 13. Zakona.

(3)
Prijava se podnosi u roku osam dana od dana početka obavljanja djelatnosti, od
dana dostavljanja pisanog zahtjeva za prelazak na utvrđivanje paušalnog dohotka
ili prelaska na oporezivanje po odbitku odnosno početka ostvarivanja primitaka.

(4)
Porezni obveznici dužni su pri prestanku obavljanja samostalne djelatnosti
i/ili prestanku ostvarivanja dohotka iz inozemstva i/ili prelasku s utvrđivanja
paušalnog dohotka prema članku 32. Zakona na utvrđivanje dohotka od samostalne
djelatnosti na temelju propisanih poslovnih knjiga, nadležnoj ispostavi Porezne
uprave podnijeti prijavu o prestanku obavljanja djelatnosti i ostvarivanja
dohotka, i to u roku iz stavka 3. ovoga članka.

(5)
Prijava iz stavka 1. ovoga članka sadržava:

1.
podatak o ispostavi Porezne uprave nadležnoj za poreznog obveznika,

2.
osobne podatke poreznog obveznika – ime i prezime, ime roditelja, matični broj
građana, mjesto prebivališta ili uobičajenog boravišta i adresu,

3.
razloge upisa u registar odnosno brisanja iz registra poreznih obveznika,

4.
podatke o opunomoćeniku – ime i prezime ili naziv, matični broj građana/matični
broj, mjesto sjedišta, prebivališta ili uobičajenog boravišta i adresu,

5.
napomene poreznog obveznika,

6.
potpis poreznog obveznika ili opunomoćenika.

(6) Uz
podatke iz stavka 5. ovoga članka porezni obveznici s dohotkom od samostalne
djelatnosti (obrt, slobodna zanimanja, poljoprivreda i šumarstvo) i drugih
djelatnosti koje se oporezuju kao obrtnička djelatnost obvezni su u prilogu
dati i ove podatke:

1. o
djelatnosti – naziv poduzeća, naziv i šifra djelatnosti, adresa obavljanja
djelatnosti, nadnevak početka odnosno prestanka obavljanja djelatnosti,

2. o osobama s kojima zajednički ostvaruju dohodak –
imena i prezimena, matični brojevi građana, adrese prebivališta ili uobi­čajenog
boravišta, nadležna ispostava Porezne uprave i udjeli u ostvarivanju
zajedničkog dohotka,

3. o predviđenom iznosu dohotka u godini u kojoj su
počeli ostvarivati dohodak,

4. o predviđenom broju posloprimaca u tekućoj godini,

5. o poslovnim jedinicama – naziv i adresa poslovnih
jedinica (radnji, obrta i drugih oblika samostalne djelatnosti), nadležna
ispostava Porezne uprave, naziv i šifra djelatnosti,

6. o osobi/tvrtki koja vodi poslovne knjige – ime i prezime
odnosno naziv tvrtke, mjesto prebivališta ili uobičajenog bora­višta, odnosno
sjedišta, ulica i kućni broj i matični broj građana, odnosno matični broj
društva.

(7) Uz
podatke iz stavka 5. ovoga članka porezni obveznici s dohotkom od imovine i
imovinskih prava obvezni su u prilogu dati i podatke:

1. o
obliku dohotka, adresi ostvarivanja dohotka, nadnevku početka i prestanka
ostvarivanja dohotka,

2. o
osobama s kojima zajednički ostvaruju dohodak – imena i prezimena, matični
brojevi građana, adrese prebivališta ili uobiča­jenog boravišta, nadležne
ispostave Porezne uprave i udjeli u dohotku,

3. o
predviđenom iznosu dohotka u godini u kojoj su počeli ostvarivati dohodak.

(8)
Obrazac prijave u registar poreznih obveznika sastavni je dio ovoga Pravilnika
(Obrazac RPO, Prilog A i B) .

3.
VoĐenje evidencije o osobnoj imovini

Članak
66.

(1)
Porezna uprava dužna je prema odredbama članka 48. Zakona tijekom poreznog
razdoblja prikupljati podatke o oporezivim i neoporezivim primicima fizičkih
osoba (obveznika poreza na dohodak) i uspoređivati ih s podacima o nabavljenoj
osobnoj imovini i drugim izdacima tih osoba te obavljati sve druge potrebne
radnje.

(2) Za
svrhe iz stavka 1. ovoga članka Porezna uprava koristi se podacima kojima
raspolaže, podacima koje priopći porezni obveznik i podacima iz drugih izvora
te ustrojava i vodi evidenciju potrebnu za utvrđivanje pravilnosti iskazivanja
i podmirivanja poreznih obveza.

(3)
Evidencija o osobnoj imovini poreznih obveznika i drugih fizičkih osoba sadrži
podatke o imovini tih osoba u tuzemstvu i u inozemstvu, a osobito:

1. o
zemljištima (građevinskim i poljoprivrednim) s podacima o broju, pojedinačnoj
površini, lokaciji i vremenu nabave,

2. o
građevinama s podacima o broju, pojedinačnoj površini, lokaciji, namjeni i vremenu
nabave odnosno izgradnje,

3. o
vozilima s podacima o vrsti, broju i vremenu nabave,

4. o
plovilima s podacima o vrsti, broju i vremenu nabave,

5. o
zrakoplovima s podacima o vrsti, broju i vremenu nabave,

6. o
iznosu gotovine u domaćoj i stranoj valuti iznad 100.000,00 kuna,

7. o
stanju novčanih sredstava na osobnim računima ili štednim knjižicama (oročenih
ili po viđenju) iznad 100.000,00 kuna,

8. o
vrijednosnim papirima s podacima o vrsti, broju, načinu i vremenu stjecanja,

9. o
pravima na temelju životnih i dobrovoljnih mirovinskih osiguranja s podacima o
vrsti, trenutku kada su ugovorena i visini uplaćenih premija osiguranja,

10. o
potraživanjima svih vrsta i ostaloj imovini i pravima.

(4)
Evidencija o osobnoj imovini ne sadrži podatke o dugotrajnoj imovini fizičkih
osoba koja je upisana u Popis dugotrajne imovine za samostalnu djelatnost iz
članka 15. stavci 1., 2. i 3. Zakona, odnosno za djelatnost koja se na zahtjev
poreznog obveznika ili na temelju Zakona oporezuje kao obrtnička.

4.
Dostavljanje podataka od nadleŽnih drŽavnih tijela i pravnih osoba

Članak
67.

(1) Za
svrhe utvrđivanja ima li neko djelo obilježje autorskog djela, Porezna uprava
po potrebi će pismeno zatražiti tumačenje Državnog zavoda za intelektualno
vlasništvo.

(2) Za
svrhe utvrđivanja prava na dio osobnog odbitka s osnove troškova zdravstvenih
usluga, Porezna uprava po potrebi će pismeno zatražiti tumačenje Ministarstva
zdravstva.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
68.

(1) Godišnji porez na dohodak i prirez za 2003. godinu
utvrđuje se prema odredbama Zakona i ovoga Pravilnika.

(2) Iznimno od odredaba
članka 19. ovoga Pravilnika, podaci o isplaćenim plaćama, obračunanim
doprinosima iz plaće i na plaću te obračunanom i uplaćenom porezu na dohodak i
prirezu porezu na dohodak u siječnju 2003., a odnose se na razdoblje do 31.
prosinca 2002., iskazuju se u obrascu i na način propisan odredbama članka 19.
Pravilnika o porezu na dohodak (»Narodne novine« broj 54/01). Pri isplati plaća
od veljače 2003. godine, koje se odnose na razdoblje do 31. prosinca 2002., u
Obrascu ID iz članka 19. ovoga Pravilnika iskazuje se samo razlika obračunanih
i uplaćenih doprinosa za obvezna osiguranja u odnosu na prethodno obračunane i
za odnosno razdoblje uplaćene doprinose na najnižu osnovicu (pod III. i V.
Obrasca ID).

(3) Iznimno od odredaba
članka 22. ovoga Pravilnika, poslodavci pri obračunu predujma poreza na dohodak
po osnovi nesamostalnog rada primjenjuju podatke iz postojećih poreznih kartica
posloprimaca primjenom faktora osobnog odbitka iz članka 29. stavci 1. i 2.
Zakona. Porezna uprava će na zahtjev poslodavaca, a i posloprimaca u slučaju
pojedinačnih promjena bitnih za oporezivanje, postojeće obrasce poreznih
kartica postupno zamjenjivati novim obrascima i to do 31. prosinca 2004.

(4) Odredbe članka 10. stavak
3. točka 8. Zakona primjenjuju se na dohodak od kapitala koji su inozemni
porezni obveznici ostvarili od 1. siječnja 2001., a koji je isplaćen poslije 1.
siječnja 2003.

(5) Obrazac ID iz članka 19.
, Obrazac IDD i Obrazac IDD-1 iz članka 53. stavak 4. i stavak 8. te Obrazac
RPO iz članka 65. ovoga Pravilnika primjenjuju se od prvog dana mjeseca nakon
stupanja na snagu ovoga Pravilnika.

(6) Obrazac DNR iz članka 20.
ovoga Pravilnika primjenjuje se od 1. siječnja 2004.

Članak 69.

Stupanjem na snagu ovoga
Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o porezu na dohodak (»Narodne novine« broj
54/01 i 2/03), osim članka 20. toga Pravilnika koji prestaje važiti 31.
prosinca 2003.

Članak 70.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu
osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 410-01/03-01/606
Urbroj: 513-07/03-1
Zagreb, 29. kolovoza 2003.

Ministar financija
**dr. Mato Crkvenac,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

[Obrasci ID IDD i IDD-1](dodatni/379381.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac DNR](dodatni/379401.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac PK str. 1](dodatni/379407.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac PK str. 2](dodatni/379408.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac PK-1](dodatni/379409.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac PK-2](dodatni/379410.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac TO](dodatni/379412.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac KPI](dodatni/379405.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac KPR](dodatni/379406.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac DI](dodatni/379400.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac ID-1](dodatni/379404.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - POTVRDA](dodatni/379398.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na dividende 1](dodatni/379382.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na dividende 2](dodatni/379383.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na dividende 3](dodatni/379384.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na dividende 4](dodatni/379385.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na kamate 1](dodatni/379386.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na kamate 2](dodatni/379387.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na kamate 3](dodatni/379388.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na kamate 4](dodatni/379389.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na licence 1](dodatni/379390.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na licence 2](dodatni/379391.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na licence 3](dodatni/379392.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na licence 4](dodatni/379393.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na ostali dohodak 1](dodatni/379394.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na ostali dohodak 2](dodatni/379395.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na ostali dohodak 3](dodatni/379396.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac - Porez na ostali dohodak 4](dodatni/379397.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac DOH - Z](dodatni/379402.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac DOH](dodatni/379403.htm)

if !supportEmptyParas endif

[Obrazac RPO](dodatni/379411.htm)

Pravilnik, NN 140/2003-2039