## Pravilnik o polaganju stručnih ispita u knjižničarskoj struci

### NN 21/1999 (3.3.1999.), Pravilnik o polaganju stručnih ispita u knjižničarskoj struci

# MINISTARSTVO KULTURE

Na osnovi članka 32. stavak 2, alineja 7. i članka
35. stavak 3. Zakona o knjižnicama (»Narodne novine«,
br. 105/97. i 5/98.), a na prijedlog Hrvatskog knjižničnog
vijeća, ministar kulture donosi

## **PRAVILNIK**

### **O POLAGANJU STRUČNIH ISPITA U KNJIŽNIČARSKOJ STRUCI**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom uređuje se način polaganja stručnih
ispita za knjižnična stručna zvanja utvrđena
Zakonom o knjižnicama i to: pomoćni knjižničar,
knjižničar i diplomirani knjižničar.

Članak 2.

Pravo na polaganje stručnog ispita imaju osobe sa školskom
spremom propisanom Zakonom o knjižnicama za odgovarajuće
knjižnično zvanje i s najmanje godinu dana radnog,
odnosno pripravničkog staža na odgovarajućim
poslovima.

II. STRUČNI ISPITI

Članak 3.

Stručni ispiti se polažu prema Programu stručnih
ispita u knjižničarskoj struci koji je sastavni dio
ovoga Pravilnika, a utvrđen je na prijedlog Hrvatskog knjižničnog
vijeća.

Programom se određuje opseg gradiva za stručne ispite
propisane ovim Pravilnikom, kao i stručna literatura za
svaki predmet koji se polaže.

Članak 4.

Stručni ispit za zvanje pomoćnog knjižničara
je usmeni ispit i sastoji se iz sljedećih predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,
te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području kulture,
znanosti i obrazovanja

2. Knjižnično poslovanje i upravljanje

3. Katalogizacija, klasifikacija i predmetno označivanje

4. Informacijska djelatnost u knjižnicama.

Članak 5.

Stručni ispit za zvanje knjižničara je usmeni
ispit i sastoji se iz sljedećih predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,
te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području kulture,
znanosti i obrazovanja

2. Povijesni razvoj knjižničarstva

3. Knjižnično poslovanje i upravljanje

4. Katalogizacija, klasifikacija i predmetno označivanje

5. Informacijska djelatnost u knjižnicama.

Članak 6.

Stručni ispit za zvanje diplomiranog knjižničara
sastoji se iz pismenog i usmenog dijela.

Pismeni dio ispita sastoji se iz pismenog rada (klauzure) tema
kojega je vezana uz zadaće i poslove što ih pristupnik
obavlja na svom radnom mjestu.

Usmeni dio ispita sastoji se iz dva predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,
te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području kulture,
znanosti i obrazovanja.

2. Teorija i praksa knjižničarstva.

III. POLAGANJE STRUČNIH ISPITA

Članak 7.

Osoba koja polaže stručni ispit (u daljnjem tekstu:
pristupnik) podnosi prijavu za polaganje stručnog ispita
Povjerenstvu za polaganje stručnih ispita u knjižničarskoj
struci pri Hrvatskome knjižničnom vijeću (u
daljnjem tekstu: Povjerenstvo).

Uz prijavu pristupnik prilaže isprave i dokumente kojima
dokazuje stečeno pravo na pristupanje stručnom ispitu.

Pod ispravama i dokumentima iz stavka 2. ovoga članka podrazumijevaju
se: svjedodžba o stečenoj školskoj spremi, ugovor
o radu na poslovima u knjižničarskoj struci, odnosno
potvrda o volonterskom radu, te opis poslova što ih je pristupnik
savladao i koje obavlja, odnosno potvrda o obavljenom pripravničkom
stažu.

Navedeni ugovor, odnosno potvrdu o volonterskom radu, i opis poslova
izdaje poslodavac kod kojega je pristupnik zaposlen, ili volontira,
ili obavlja pripravničku praksu.

Prijavu za ispit pristupnik je dužan podnijeti Povjerenstvu
najkasnije tri mjeseca prije najavljenog ispitnog roka.

Članak 8.

Povjerenstvo je dužno omogućiti pristupnicima, u pravilu,
dva ispitna roka za polaganje stručnih ispita - u lipnju
i u prosincu, a po potrebi se mogu odrediti i izvanredni rokovi.

Radi pomoći pristupnicima u pripremi stručnog ispita,
Povjerenstvo može organizirati seminare i radionice.

Članak 9.

Tajnik Povjerenstva utvrđuje ispunjava li pristupnik uvjete
za polaganje stručnog ispita i o tome obavještava
pristupnika u roku od mjesec dana od dana primitka prijave.

Pristupnike koji ispunjavanju uvjete za polaganje stručnog
ispita tajnik Povjerenstva obavještava o mjestu, vremenu
i rasporedu polaganja stručnog ispita, a najkasnije dva
mjeseca prije ispitnog roka.

Članak 10.

Pristupnik može odustati od polaganja prijavljenog ispita,
o čemu je dužan obavijestiti Povjerenstvo najkasnije
tri dana prije početka ispitnog roka.

Polaganje stručnoga ispita može se odgoditi ako je
pristupnik zbog bolesti ili iz drugih opravdanih razloga spriječen
pristupiti ispitu ili nastaviti polaganje započetog ispita.
Povjerenstvo će takvom pristupniku odobriti polaganje ispita
u prvom sljedećem ispitnom roku.

Ako je pristupnik uredno pozvan na ispit, a ne pristupi mu, niti
pravodobno otkaže polaganje ispita, nema pravo na povrat
sredstava uplaćenih za polaganje stručnog ispita.

Članak 11.

Usmeni ispit polaže se pred Povjerenstvom i tajnikom Povjerenstva
odnosno zapisničarom.

Pisanju klauzure nazočni su tajnik Povjerenstva i jedan
ispitivač.

Ispitivače na prijedlog Povjerenstva imenuje Hrvatsko knjižnično
vijeće. Ispitivači koji nisu članovi Povjerenstva,
a niti njihovi zamjenici, nazočni su samo za vrijeme trajanja
ispita iz predmeta za koji su imenovani.

Tijekom ispita vodi se zapisnik koji potpisuje predsjednik i nazočni
članovi Povjerenstva, te tajnik odnosno zapisničar.

Članak 12.

Pristupnike ocjenjuje Povjerenstvo.

Klauzuru ocjenjuje ispitivač.

Uspjeh pristupnika na usmenom dijelu ispita za svaki pojedini
predmet ocjenjuje ispitivač.

Povjerenstvo završno ocjenjuje cjelokupni uspjeh pristupnika
na temelju prosjeka ocjena na usmenom ispitu.

Povjerenstvo završno ocjenjuje i opći uspjeh pristupnika
na pismenom i usmenom dijelu ispita.

Konačna ocjena općeg uspjeha na usmenom i pismenom
ispitu je: »položio s izvrsnim uspjehom«, »položio
s vrlo dobrim uspjehom«, »položio s dobrim uspjehom«
te »nije položio«.

Konačna ocjena se utvrđuje većinom glasova. U
slučaju ravnomjerne podjele glasova, odlučuje glas
predsjednika Povjerenstva.

Članak 13.

Nakon završenog ispita predsjednik Povjerenstva, u nazočnosti
članova Povjerenstva, obavješćuje pristupnika
o uspjehu postignutom na ispitu.

Članak 14.

Uvjerenje o položenom stručnom ispitu potpisuje predsjednik
i tajnik Povjerenstva.

Jedan se primjerak uvjerenja dostavlja poslodavcu kod kojega je
pristupnik zaposlen.

O rezultatu ispita Povjerenstvo obavješćuje Hrvatsko
knjižnično vijeće.

Članak 15.

Ako je pristupnik ocijenjen ocjenom »nije položio«
ili se u smislu čl. 10., st. 3. smatra da nije položio
stručni ispit, o tome se obavješćuje poslodavac
kod kojega je pristupnik zaposlen.

Ako je pristupnik upućen na polaganje popravnog ili popravnih
ispita, o tome se također obavješćuje poslodavac
kod kojega je pristupnik zaposlen.

Članak 16.

Ako pristupnik nije s uspjehom položio klauzuru, ne može
pristupiti usmenom dijelu ispita, već ponavlja ispit u sljedećem
roku.

Članak 17.

Pristupnik koji ne zadovolji iz jednog predmeta na ispitu za diplomiranog
knjižničara, ili najviše iz dva predmeta na ispitu
za knjižničara i pomoćnog knjižničara,
može ponovno polagati te predmete u sljedećem ispitnom
roku na popravnom ispitu.

Članak 18.

Pristupnik koji nije položio stručni ispit, a nema
pravo na popravni ispit prema čl. 17. ovoga Pravilnika,
može ga polagati još jedanput.

Prijavu za ponavljanje stručnog ispita pristupnik može
podnijeti i nakon prestanka radnoga odnosa.

IV. SASTAV I ZADAĆE POVJERENSTVA

Članak 19.

Povjerenstvo se sastoji od predsjednika i dva člana koji
su u pravilu i ispitivači za određene predmete.

Predsjedniku i članovima Povjerenstva određuju se zamjenici.

Za ispitivanje pojedinih predmeta imenuju se i posebni ispitivači.

Predsjednika i članove Povjerenstva, te njihove zamjenike
imenuje Hrvatsko knjižno vijeće.

Na prijedlog Povjerenstva Vijeće imanuje i ostale ispitivače
za pojedine predmete, te njihove zamjenike.

Članak 20.

Predsjednik, članovi Povjerenstva i njihovi zamjenici,
te posebni ispitivači i njihovi zamjenici, imenuju se iz
redova stručnjaka za pojedina predmetna područja
sa najmanjim znanstveno-nastavnim zvanjem docenta, odnosno najmanje
sa zvanjem knjižničarskog savjetnika.

Predavače i njihove asistente koji održavaju seminare
i radionioce za pomoć u pripremi stručnih ispita
Povjerenstvo imenuje, u pravilu, iz redova stručnjaka sa
znanstveno-nastavnim zvanjem, odnosno sa zvanjima višeg knjižničara
i knjižničarskog savjetnika.

Članak 21.

Administrativne poslove Povjerenstva obavlja tajnik Povjerenstva
kojega imenuje Hrvatsko knjižničko vijeće.

Povjerenstvo može imenovati i zapisničara.

Rad Povjerenstva je javan.

Članak 22.

Predsjednik i članovi Povjerenstva, te njihovi zamjenici,
tajnik Povjerenstva i ispitivači, te njihovi zamjenici,
imaju pravo na naknadu za rad u Povjerenstvu.

Naknada se određuje po pristupniku.

Posebna se naknada određuje za pregled i ocjenu klauzure.

Visinu naknada, na prijedlog Hrvatskog knjižničnog
vijeća, utvrđuje Ministarstvu kulture.

Sredstva za naknade osiguravaju poslodavci kod kojih su pristupnici
zaposleni, a uplaćuju ih Ministarstva kulture.

Članak 23.

Povjerenstvo vodi dokumentaciju i evidenciju u svezi sa stručnim
ispitima i trajno je čuva.

Za vođenje evidencije, zapisnika o tijeku ispita i za uvjerenja
o položenom stručnom ispitu rabe se obrasci koje utvrđuje
Hrvatsko knjižnično vijeće.

V. POLAGANJE DOPUNSKOG STRUČNOG ISPITA

Članak 24.

Dopunski stručni ispit može polagati osoba koja je
već položila stručni ispit u knjižničarskoj
struci za pomoćnog knjižničara, odnosno knjižničara
i koja, nakon stjecanja više odnosno visoke školske
spreme želi steći stručno zvanje knjižničara,
odnosno diplomiranog knjižničara.

Članak 25.

Prijavi za polaganje dopunskog stručnog ispita, uz ostale
isprave i dokumente iz čl. 7., stav 3. ovoga Pravilnika,
pristupnik je dužan priložiti i dokaz o već položenom
stručnom ispitu.

Članak 26.

Odredbe ovoga Pravilnika koje se odnose na stručni ispit,
shodno se primjenjuju i na dopunski stručni ispit.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 27.

Osobe zaposlene u knjižnicama koje do dana stupanja na snagu
Zakona o knjižnicama 17. listopada 1997. nisu stekle odgovarajuće
uvjete za stručna zvanja prema dotadanjim propisima, imaju
pravo položiti stručni ispit za stručno zvanje
pomoćnog knjižničara, knjižničara
i diplomiranog knjižničara do 17. listopada 1999.
godine prema Programu polaganja stručnih ispita objavljenom
u Glasniku Ministarstva prosvjete i kulture, br. 11/91.

Članak 28.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik
o polaganju stručnih ispita u bibliotekarskoj struci (»Narodne
novine«, br. 1/92.).

Članak 29.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 612-04/99-01-18
Broj: 532-03-3/3-99-01
Zagreb, 25. veljače 1999.

Ministar kulture
**mr. Božo Biškupić,** v. r.

**PROGRAMI
STRUČNIH ISPITA U KNJIŽNIČARSKOJ STRUCI**

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE POMOĆNOG
KNJIŽNIČARA

***1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,
te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području kulture,
znanosti i obrazovanja***

*Sadržaj predmeta:*

Ustav Republike Hrvatske; Radno zakonodavstvo i propisi; Zakonodavstvo
u kulturi, znanosti i prosvjeti.

*Literatura:*

1. Ustav Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 8/98
- pročišćeni tekst)

2. Zakon o radu (»Narodne novine«, br. 38/95, 54/95.
i 65/96) čl. 1.-12., 19., 32.-36. i 75.

3. Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike
u javnim službama

4. Zakon o knjižnicama (»Narodne novine«, br. 105/97.
i 5/98.)

5. Zakon o zaštiti spomenika kulture (»Narodne novine«,
br. 7/67. - pročišćeni tekst, 13/67, 31/86,
47/86, 48/89, 19/91, 26/93. i 52/94.)

6. Manifesti i preporuke u području knjižničarstva
UNESCO-a

7. Zakon o osnovnom školstvu (»Narodne novine«,
br. 59/90, 26/93, 27/93. i 7/96) - odredbe o školskim knjižnicama,
Zakon o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br.
19/92, 26/93, 27/93. i 50/95.) - odredbe o knjižnicama, Zakon
o visokim učilištima (»Narodne novine«,
br. 59/96. - pročišćeni tekst) - odredbe o

knjižnicama i Zakon o znanstvenoistraživačkoj
djelatnosti (»Narodne novine«, br. 59/96.)

***2. Knjižnično poslovanje i upravljanje***

*Sadržaj predmeta:*

Knjižnice i društvo - definicije, vrste, zadaće,
s posebnim osvrtom na matične knjižnice i njihove
nadležnosti, Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu
i njezine zakonom utvrđene zadaće te na povezivanje
knjižnica u mreže i sustave; Knjižnični
fond (vrste građe, izgradnja fonda i veze sa zajednicom korisnika
i okruženjem u kojemu nastaje građa, oblikovanje fonda
i primjena standarda); Prijam građe (inventarizacija, postupci
s periodičkim publikacijama, priprema građe za stručnu
obradu); Signiranje, tehnička obrada i smještaj građe;
Pristup građi (knjižnični katalozi, skupni katalozi,
OPAC-i i baze podataka); Korisničke službe i usluge
(korištenje građe u knjižnici i izvan knjižnice,
među-
knjižnična posudba, pokretne knjižnice, reprografsko
umnažanje građe i autorska prava, prednosti i nedostaci
kopiranja mrežnih dokumenata, obavijesna služba, predstavljanje
knjižnične građe, odnosi s javnošću,
statističko praćenje postignuća); Čuvanje
i zaštita građe (uvez, zaštita građe spomeničke
vrijednosti, revizija i otpis); Knjižnični djelatnici
(knjižničarska zvanja, školovanje
knjižničnih djelatnika u Hrvatskoj); Hrvatsko knjižničarsko
društvo i IFLA.

*Literatura:*

1. Tadić, Katica: Rad u knjižnici, Opatija, Naklada
Benja, 1993.

2. Upute za poslovanje narodnih knjižnica - uredila Aleksandra
Malnar,

Zagreb, Knjižnice grada Zagreba, 1996. str. 93-129.

***3. Katalogizacija, klasifikacija i predmetno označivanje***

*Sadržaj predmeta:*

Formalna obrada općenito. Opseg, struktura i zadaće
formalnih kataloga. Središnji katalozi prema vrsti građe
i bibliografskoj razini. Tradicionalni i online katalozi. Standardi
za deskriptivnu katalogizaciju: Pravilnik i priručnik za
izradbu abecednih kataloga: odabir i oblik odrednica te kataložni
opis. ISBD(G) i ISBD-i za različite vrste građe. Formati
UNIMARC: standard za strojno čitljivo katalogiziranje:
bibliografski opis i pregledne kataložne jedinice. Pojam
Univerzalne bibliografske kontrole: nacionalna i međunarodna
razmjena bibliografskih podataka. Centralizirana i kooperativna
katalogizacija: knjižnični sustavi. Katalogizacija
u publikaciji: CIP. Sadržajna obrada općenito; Postojeći
standardi za sadržajnu obradu i označivanje dokumenata;
Osnovni pojmovi i osnovni oblici sadržajne obrade u knjižnici;
Stvarni katalozi; Povijest i razvoj bibliotečno-bibliografskih
klasifikacija; Univerzalna decimalna klasifikacija; Obilježavanje
građe zbog smještaja i prezentacije zbirke u knjižnici;
Sustavi za predmetno označivanje; Predmetna odrednica;
Predmetni katalog; Pravilnici; Knjižnično i računalno
okruženje klasifikacije i predmetnog označivanja;
UNIMARC - blok stručnih i predmetnih odrednica.

*Literatura:*

1. Blažević, D., Horvat, A., Pažameta, I. Kataložni
zapis u publikaciji (CIP).

Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 28, Lž (1985), 21-30.

2. Lasić-Lazić, Jadranka: Sadržajna obrada u
knjižnicama. Arhivi, knjižnice, muzeji, Zagreb: Hrvatsko
bibliotekarsko društvo, 1998. str. 165-171.

3. Priručnik za skraćeni kataložni zapis - priredila
Dorica Blažević, Zagreb, Hrvatsko bibliotekarsko društvo,
1988. (Izdanja HBD-a; knj. 23)

4. Standardi ISBD: ISBD(G), ISBD(M), ISBD(S), ISBD(NBM), ISBD(ER)

5. Tadić, Katica: Rad u knjižnici. Opatija, Naklada
Benja, 1994. (poglavlje 4. str. 53-110)

6. UDK, Univerzalna decimalna klasifikacija. Shema za stručni
katalog u narodnim knjižnicama. Zagreb, Knjižnice grada
Zagreba, 1985.

7. Willer, M.; Ivanović, J. Format UNIMARC i struktura dokumenata.
Arhivi, knjižnice, muzeji, Zagreb, Hrvatsko bibliotekarsko
društvo, 1998. Str. 268-272.

***4. Informacijska djelatnost u knjižnicama***

*Sadržaj predmeta:*

Informacijska djelatnost općenito; Uloga knjižnica
u prijenosu informacija. Informacijska uloga knjižničnih
djelatnika; Uloga i organizacija informacijske službe po
vrstama knjižnica. Organizacija informacijske službe
u mreži knjižnica. Korištenje Interneta; Korisnici
knjižnica - potencijalni korisnici, stvarni korisnici; Obrazovanje
korisnika, pomoć u snalaženju u knjižnici, katalozima
itd.; Izrada putokaza, vodiča, letaka; Sadržaji i
organizacija rada informacijske službe; Neposredne i posredne
informacijske djelatnosti; Pomagala za davanje informacija. Referentna
zbirka, njena organizacija i održavanje. Odgovaranje na pitanja
korisnika, referalne usluge. Propagandno-animatorske i kulturne
aktivnosti. Administrativni poslovi informacijske službe.

*Literatura:*

1. Sečić, Dora: Informacijska služba u knjižnici.
Rijeka, Naklada Benja, 1995. (Priručnici iz knjižničarstva:
knj. 2.)

2. Nebesny, Tatjana: Informacijsko-referalna služba. Upute
za poslovanje narodnih knjižnica - uredila A. Malnar. Zagreb,
Knjižnice grada Zagreba, 1996. Str. 69-79.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE KNJIŽNIČARA

***1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,
te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području kulture,
znanosti i obrazovanja***

*Sadržaj predmeta:*

Ustav Republike Hrvatske; Radno zakonodavstvo i propisi; Zakonodavstvo
u kulturi, znanosti i prosvjeti.

*Literatura:*

1. Ustav Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 8/98
- pročišćeni tekst)

2. Zakon o radu (»Narodne novine«, br. 38/95, 54/95.
i 65/96) čl. 1.-12., 19., 32.-36. i 75.

3. Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike
u javnim službama

4. Zakon o knjižnicama (»Narodne novine«, br. 105/97.
i 5/98.)

5. Zakon o zaštiti spomenika kulture (»Narodne novine«,
br. 7/67. - pročišćeni tekst, 13/67, 31/86,
47/86, 48/89, 19/91, 26/93. i 52/94.)

6. Manifesti i preporuke u području knjižničarstva
UNESCO-a

7. Zakon o osnovnom školstvu (»Narodne novine«,
br. 59/90, 26/93, 27/93. i 7/96) - odredbe o školskim knjižnicama,
Zakon o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br.
19/92, 26/93, 27/93. i 50/95.) - odredbe o knjižnicama, Zakon
o visokim učilištima (»Narodne novine«,
br. 59/96. - pročišćeni tekst) - odredbe o

knjižnicama i Zakon o znanstvenoistraživačkoj
djelatnosti (»Narodne novine«, br. 59/96.)

***2. Povijesni razvoj knjižničarstva***

*Sadržaj predmeta:*

Knjižnice u starome i srednjem vijeku; Knjižnice u vrijeme
renesanse u Europi i napose u Hrvatskoj; Knjižnice u doba
reformacije i prosvjetiteljstva, pitanje javnosti knjižnica;
Pojava prvih stručnih radova u knjižničarstvu;
G. Naude i njegove misli o knjižnicama; Velike znanstvene
knjižnice od 17. do 19. stoljeća; Narodne knjižnice
u Americi, Engleskoj i drugim europskim zemljama; Ilirske čitaonice,
pokret za osnivanje narodnih knjižnica u Hrvatskoj; Opće
značajke razvoja knjižničarstva u 19. i 20.
stoljeću. Razvoj djelatnosti pod utjecajem novih tehnika
i tehnologija na knjižnične službe i usluge;
Globalna informacijska infrastruktura i djelovanje knjižnica
u informacijskome društvu.

*Literatura:*

1. McGary, R. Chaning context of information an introductory analysis.
3rd ed. London: Bingley, 1993. (u hrvatskom prijevodu)

2. Stipčević, Aleksandar, Povijest knjige. Zagreb,
Nakladni zavod Matice hrvatske, 1985. Str. 259-548.

***3. Knjižnično poslovanje i upravljanje***

*Sadržaj predmeta:*

Knjižnice i društvo - definicije, vrste, zadaće,
s posebnim osvrtom na matične knjižnice i njihove
nadležnosti, Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu
i njezine zakonom utvrđene zadaće te na povezivanje
knjižnica u mreže i sustave; Knjižnični
fond (vrste građe, izgradnja fonda i veze sa zajednicom korisnika
i okruženjem u kojemu nastaje građa, oblikovanja fonda
i primjena standarda); Prijam građe (inventarizacija, postupci
s periodičkim publikacijama, priprema građe za stručnu
obradu); Signiranje, tehnička obrada i smještaj građe;
Pristup građi (knjižnični katalozi, skupni katalozi,
OPAC-i i baze podataka); Korisničke službe i usluge
(korištenje građe u knjižnici i izvan knjižnice,
među-
knjižnična posudba, pokretne knjižnice, reprografsko
umnažanje građe i autorska prava, prednosti i nedostaci
kopiranja mrežnih dokumenata, obavijesna služba, predstavljanje
knjižnične građe, odnosi s javnošću,
statističko praćenje postignuća); Čuvanje
i zaštita građe (uvez, zaštita građe spomeničke
vrijednosti, revizija i otpis);

Knjižnični djelatnici (knjižničarska zvanja,
školovanje knjižničnih djelatnika u Hrvatskoj),
Hrvatsko knjižničarsko društvo i IFLA.

*Literatura:*

1. Gorman, Michael, Walt Crawford. Future libraries: dreams, madness
and reality (u hrvatskom prijevodu)

2. Hergešić Branka: Obavezni primjerak: povlastica
ili dužnost. Vjesnik bibliotekara Hrvatske 15 (1969), str.
97-105.

3. Tadić, Katica: Rad u knjižnici. Naklada Benja, Opatija,
1994.

4. Toth, Tibor. Online pretraživanje baza podataka. Zagreb:
DRIP, 1995. Poglavlje i bazama podataka na str. 2-20.

5. Upute za poslovanje narodnih knjižnica - uredila Aleksandra
Malnar. Zagreb: Knjižnice grada Zagreba, 1996. Str. 93-129.

***4. Katalogizacija, klasifikacija i predmetno označivanje***

*Sadržaj predmeta:*

Sadržajna obrada općenito: Postojeći standardi
za sadržajnu obradu i označivanje dokumenata: Osnovni
pojmovi i osnovni oblici sadržajne obrade u knjižnici:
Stvarni katalozi; Posebna obilježja stručnog i predmetnog
kataloga; Pomagala u radu; Povijest i razvoj bibliotečno-bibliografskih
klasifikacija; Posebne i opće bibliotečno-bibliografske
klasifikacije; Struktura bibliotečno-bibliografskih klasifikacija.
Univerzalna decimalna klasifikacija, povijest i struktura; Obilježavanje
građe zbog smještaja i prezentacije zbirke u knjižnici;
Uloga klasifikacijskog elementa u signaturi; Sustavi za predmetno
označivanje. Osnovni pojmovi; Predmet, predmetna odrednica;
Predmetni katalog; Pravilnici; Drugi stvarni sustavi bliski predmetnom
označivanju; Knjižnično i računalno
okruženje klasifikacije i predmetne obrade; Primjena računala
u predmetnoj obradi. Unimare-blok stručnih i predmetnih
odrednica. GSARE.

*Literatura:*

1. Blažević, D. Horvat, A. Pažameta, I. Kataložni
zapis u publikaciji (CIP). Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 28,
1/4 (1985), 21-30.

2. Horvat, Aleksandra. O zadaćama i strukturi knjižnoga
kataloga, obrada jezika i prikaz znanja. Zagreb: Zavod za informacijske
studije, 1993. Str. 135-141.

3. Lasić-Lazić, Jadranka. Sadržajna obrada u
knjžnicama. Arhivi, knjižnice, muzeji, Zagreb: Hrvatsko
bibliotekarsko društvo, 1998. Str. 165-171.

4. Mikačić, Mira. Teorijske osnove sustava za predmetno
označivanje. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo,
1996. Str. 27-52.

5. Priručnik za skraćeni kataložni zapis - priredila
Dorica Blažević. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo,
1988. (Izdanje HBD-a; knj. 23)

6. Slavić, Aida; Turkulin, Branka. Knjižnična
klasifikacija u online sustavima i prevođenje klasifikacijskih
oznaka na prirodni jezik. Arhivi, knjižnice, muzeji, Zagreb:
Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1998. Str. 188-194. (Izdanje
HBD-a; knj. 26)

7. Standardi ISBD: ISBD(G), ISBD(M), ISBD(S), ISBD(NBM), ISBD(ER)

8. UDK, Univerzalna decimalna klasifikacija. Shema za stručni
katalog u narodnim knjižnicama. Zagreb: Knjižnice grada
Zagreba, 1985.

9. Verona, Eva. Pravilnik i priručnik za izradbu abecednih
kataloga. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo. Dio 1.
Odrednice i redalice 2. izd., 1986. Dio 2. Kataložni opis,
1983.

10. Willer, Mirna; Ivanović, Jozo. Format UNIMARC i struktura
dokumenta. Arhivi, knjižnice, muzeji. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko
društvo, 1998. Str. 268-272.

11. Willer, Mirna. Metapodaci. Arhivi, knjižnice, muzeji.
Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1998. Str. 281-287.

***5. Informacijska djelatnost u knjižnicama***

***Sadržaj predmeta:***

Informacijska djelatnost općenito; Definicije informacije,
informacijske djelatnosti, dokumenta i dokumentacije; Uloga knjižnica
u prijenosu informacija; Odnos knjižničarstva i dokumentacije,
razgraničenje njihove informacijske uloge; Uloga, sadržaj
i organizacija informacijske službe po vrstama knjižnica;
Organizacija informacijske službe u mreži knjižnica;
Komuniciranje s javnošću; Korisnici knjižnica
- potencijalni korisnici, stvarni korisnici, korisnici raznih
vrsta knjižnica; Usluge narodnih, školskih, visokoškolskih
te specijalnih knjižnica - sličnosti i razlike; Obrazovanje
korisnika; Izrada putokaza, vodiča, letaka itd.; Propagandno-animatorske
i kulturne aktivnosti. Sadržaji i organizacija rada informacijske
službe; Neposredne i posredne informacijske djelatnosti.
Vrste informacijskih zahtjeva, razgovor knjižničara
s korisnikom. Odgovaranje na pitanja korisnika, pretraživanje
literature, preporučivanje knjižnične građe,
referalne usluge. Službe tekućeg informiranja, selektivna
diseminacija informacija. Propagandno-animatorske i kulturne aktivnosti.
Administrativni poslovi informacijske službe. Izvori za davanje
informacija; Vrste izvora i medija. Referentna zbirka. Vrste priručnika
koji se uključuju u referentnu zbirku. Organizacija i održavanje
referentne zbirke. Odabir i nabava priručnika. Izdavači
referentne literature. Baze podataka na CD-ROM-u. Korištenje
Interneta.

***Literatura:***

1. Sečić, Dora. Informacijska služba u knjižnici.
Rijeka: Naklada Benja, 1995. (Priručnici iz knjižničarstva:
knj. 2).

2. Nebesny, Tatjana. Informacijsko-referalna služba. Upute
za poslovanje narodnih knjižnica - uredila Aleksandra Malnar.
Zagreb: Knjižnice grada Zagreba, 1996. Str. 69-79.

3. Line, Maurice; Vickers Stephen. Univerzalna dostupnost publikacija
(UAP). Prevela Lelija Sočanac. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko
društvo, 1989.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE DIPLOMIRANOG
KNJIŽNIČARA

***I. PISMENI DIO ISPITA - KLAUZURA***

Pismeni dio ispita sastoji se od tri pitanja od kojih pristupnik
izabire jedno i na to pitanje odgovara pismeno tijekom dva sata
koja mu stoje na raspolaganju, u prostoru koji je predviđen
i pripremljen za ispit.

***II. USMENI DIO ISPITA***

Usmeni dio ispita sastoji se iz dva predmeta:

***1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,
te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području kulture,
znanosti i obrazovanja***

*Sadržaj predmeta:*

Ustav Republike Hrvatske; Radno zakonodavstvo i propisi; Zakonodavstvo
u kulturi, znanosti i prosvjeti.

Međunarodne konvencije u području knjižničarstva
i informacijskih djelatnosti.

*Literatura:*

1. Ustav Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 8/98
- pročišćeni tekst)

2. Zakon o radu (»Narodne novine«, br. 38/95, 54/95.
i 65/96) čl. 1.-12., 19., 32.-36. i 75.

3. Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike
u javnim službama

4. Zakon o knjižnicama (»Narodne novine«, br. 105/97.
i 5/98.)

5. Zakon o zaštiti spomenika kulture (»Narodne novine«,
br. 7/67. - pročišćeni tekst, 13/67, 31/86,
47/86, 48/89, 19/91, 26/93. i 52/94.)

6. Zakon o arhivskom gradivu i arhivima (»Narodne novine«,
br. 105/97.)

7. Manifesti i preporuke u području knjižničarstva
UNESCO-a

8. Zakon o osnovnom školstvu (»Narodne novine«,
br. 59/90, 26/93, 27/93. i 7/96) - odredbe o školskim knjižnicama,
Zakon o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br.
19/92, 26/93, 27/93. i 50/95.) - odredbe o knjižnicama, Zakon
o visokim učilištima (»Narodne novine«,
br. 59/96. - pročišćeni tekst) - odredbe o
knjižnicama i Zakon o znanstvenoistraživačkoj
djelatnosti (»Narodne novine«, br. 59/96.)

***2. Teorija i praksa knjižničarstva***

Za ovaj predmet organizira se seminar u trajanju od tri dana.
Sadržaj seminara utvrđuje Povjerenstvo vezano uz novine
u području knjižničarstva i informacijske djelatnosti,
a predavači su vrsni stručnjaci. Od polaznika se
očekuje aktivno sudjelovanje i savladavanje ponuđenih
sadržaja, što dokazuju na usmenom ispitu pred Povjerenstvom.

Pravilnik, NN 21/1999-456