## Odluka o načinu i uvjetima korištenja kredita iz primarne emisije u prvom tromjesečju 1992. godine

### NN 73/1991 (31.12.1991.), Odluka o načinu i uvjetima korištenja kredita iz primarne emisije u prvom tromjesečju 1992. godine

# NARODNA BANKA HRVATSKE

Na temelju članka 14., članka 67. stavka 1. točke 8. i članka 90. stavka
3. Uredbe o Narodnoj banci Hrvatske ("Narodne novine", broj 71/91.),
guverner Narodne banke Hrvatske donio je

## ODLUKU

### o načinu i uvjetima korištenja kredita iz primarne emisije u prvom tromjesečju 1992. godine

I. OSNOVNE ODREDBE

I.

Narodna banka Hrvatske odobravat će bankama kratkoročne kredite iz primarne
emisije u okviru utvrđenom za I. tromjesečje 1992. godine po osnovi opće
kvote i selektivnih namjena.

Ovom Odlukom utvrđuje se osnovica za korištenje reeskontnih kredita,
reeskontna stopa, način i postupak korištenja i vraćanje tih kredita i
dokumentacija na temelju koje se koristi primarna emisija Narodne banke
Hrvatske.

II.

Korištenje primarne emisije, u smislu ove Odluke, uskratit će se bankama
koje ne udovoljavaju minimalnim općim uvjetima kreditne sposobnosti i financijske
discipline propisanim važećim Zakonom o bankama i drugim financijskim organizacijama
i Odlukom o namjeni općim uvjetima kreditne sposobnosti banaka i drugih
financijskih organizacija.

Sukladno stavku 1. ove točke banka je dužna pri korištenju primarne
emisije iz ove Odluke Narodnoj banci Hrvatske podnijeti izjavu da udovoljava
propisanim minimalnim općim uvjetima kreditne sposobnosti.

Pod bankom, u smislu ove Odluke, smatraju se banke koje su osnovane
kao pravne osobe na temelju Zakona o bankama i drugim financijskim organizacijama
sa sjedištem na teritoriju Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: banke).

III.

Narodna banka Hrvatske, ovom Odlukom, odobravat će kredite bankama iz
primarne emisije po osnovi:

- Opće kvote na temelju:

1. zaloga određenih vrijednosnih papira;

2. portfelja određenih vrijednosnih papira;

3. isprava o kratkoročnim kreditima koje su banke dale krajnjim korisnicima;
i

-Selektivnih kredita na temelju određenih isprava o kratkoročnim kreditima
koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za određene selektivne namjene,
i to:

1. za proizvodnju ratarskih kultura;

2. za tov stoke i uzgoj rasnog priplodnog podmlatka: i

3. za sezonske zalihe i robne rezerve poljoprivredno-prehrambenih proizvoda
roda 1991. godine.

IV.

Banke koje na dan stupanja na snagu ove Odluke koriste, u okviru opće
kvote, kratkoročne kredite za selektivne namjene dužne su ih i dalje koristiti
u okviru opće kvote do roka dospijeća.

Krediti koji su odgođeni sukladno Uredbi o privremenoj odgodi vraćanja
dijela kredita odobrenih iz primarne emisije pravnim osobama koje su pretrpjele
štetu od ratnih razaranja ("Narodne novine", br. 58/91) ostaju
u korištenju u okviru opće kvote do 30. lipnja 1982. godine.

V.

Banke mogu međusobno ustupati neiskorištene iznose oćih kvota utvrđenih
Odlukom o visini reeskontne kvote za korištenje kredita iz primarne emisije
u prvom tromjesečju 1992. godine, o ćemu su dužne zaključiti ugovore i
dostaviti ih Narodnoj banci Hrvatske.

II. DAVANJE KREDITA BANKAMA U OKVIRU OPĆIH KVOTA

1. Kratkoročni krediti na temelju zaloga određenih vrijednosnih papira

VI.

Narodna banka Hrvatske odobrava kratkoročne kredite bankama, na temelju
zaloga blagajničkih zapisa Narodne banke Hrvatske (u nastavku teksta "lombardni
krediti").

VII.

Narodna banka Hrvatske odobrava lombardne kredite iz točke VI. ove Odluke
u visini:

1) do 60% nominalne vrijednosti založenih blagajničkih zapisa Narodne
banke Hrvatske do ćijeg je roka dospijeća preostalo najviše tri mjeseca.

Vrijednosni papiri iz stavka 1. ove točke. do čijeg roka dospijeća preostaje
do deset dana, ne mogu biti osnova za obravanje lombardnog kredita iz ove
Odluke.

Lombardne kredite iz ove Odluke Narodna banka Hrvatske odobrava s rokom
vraćanja koji ne može biti duži od razdoblja koje preostaje do roka dospijeća
založenog vrijednosnog papira iz odredbe pod 1). ove točke Odluke, umanjenog
za pet dana, s tim da rok vraćanja tog kredita može iznositi najviše tri
mjeseca.

Narodna banka Hrvatske ne može banci staviti u tečaj odobreni lombardni
kredit prije zalaganja vrijednosnih papira iz stavka 1. ove Odluke.

VIII.

Narodna banka Hrvatske zaključuje s bankom pojedinačne ugovore za svaki
odobreni lombardni kredit kojim se utvrđuju uvjeti korištenja tog kredita,
u skladu s uvjetima utvrđenim ovom Odlukom i drugim propisima.

2. Kratkoročni krediti na temelju portfelja određenih vrijednosnih papira

IX.

Ovom se Odlukom utvrđuju uvjeti i način pod kojima Narodna banka Hrvatske
odobrava bankama kratkoročne kredite na temelju portfelja određenih domaćih
i inozemnih prenosivih kratkoročnih vrijednosnih papira za koje su banke
dale avale odnosno garancije (u nastavku teksta "reeskontni krediti").

Kratkoročnim vrijednosnim papirima, u smislu ove Odluke, smatraju se
vrijednosni papiri izdani s rokom dospijeća do jedne godine.

Portfeljom kratkoročnih vrijednosnih papira u smislu ove Odluke, smatra
se knjigovodstveno stanje vrijednosnih papira koje je banka kupila odnosno
eskontirala od drugih pravnih osoba u zemlji ili primila od njih na ime
naplate svojih potraživanja, a nisu dospjeli za naplatu.

X.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama reeskontne kredite na temelju
domaćih prenosivih kratkoročnih vrijednosnih papira u portfelju banke,
i to:

1) mjenica što su ih avalirale banke a izdala ih domaća poduzeća, i
druge pravne osobe iz oblasti privrede po osnovi dužničko-vjerovničkog
odnosa utemeljenog na prometu proizvoda, roba i obavljanja usluga, a dospijevaju
za naplatu u roku od 90 dana;

2) komercijalnih zapisa izdanih sukladno važećem Zakonu o vrijednosnim
papirima koji dospijevaju za naplatu u roku od 90 dana, za čije je izdavanje
banka dala garanciju;

3) komercijalnih zapisa izdanih sukladno važećem Zakonu o vrijednosnim
papirima koji dospijevaju za naplatu u roku od 90 dana, izdatih od strane
javnih poduzeća koja je osnovala Republika Hrvatska, na koja se ne primjenjuje
Zakon o preuzimanju Zakona o prisilnoj nagodbi, stečaju i likvidaciji ("Narodne
novine". br. 53/91).

XI.

Narodna banka Hrvatske odobravat će reeskontne kredite na temelju mjenica
iz točke X. odredbe pod 1) ove Odluke koje udovoljavaju ovim uvjetima:

- da sadrže sve bitne elemente predviđene Zakonom o mjenici;

- da su indosirane na banku u skladu sa zakonskim propisima;

- da je na licu mjenične blankete označen broj i datum računa o obavljenoj
prodaji proizvoda, robe i usluga.

XII.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama reeskontne kredite na temelju
vrijednosnih papira iz točke X. ove Odluke - u visini do 60% nominalne
vrijednosti tih papira.

XII.

Reeskontne kredite na temelju inozemnih prenosivih kratkoročnih vrijednosnih
papira Narodna banka Hrvatske odobrava na temelju mjenica i drugih inozemnih
vrijednosnih papira koji dospijevaju za naplatu u roku od 90 dana, a avalirale
su ih prvorazredne inozemne banke i mogu biti predmet kupoprodaje na inozemnim
tržištima vrijednosnih papira što su ih poduzeća dobila na temelju izvoza
robe i usluga, a banke ih eskontirale od tih poduzeća.

Reeskontne kredite iz stavka 1. ove točke Narodna banka Hrvatske odobrava
bankama u visini do 60% nominalne vrijednosti tih papira.

3. Kratkoročni krediti na temelju isprava o kratkoročnim kreditima koje
su banke dale krajnjim korisnicima

XIV.

Ovom se Odlukom utvrđuju uvjeti i način uz koje Narodna banka Hrvatske
odobrava bankama kratkoročne kredite na temelju određenih isprava o kratkoročnim
kreditima koje su banke odobrile krajnjim korisnicima za namjene iz ove
Odluke (u nastavku teksta "reeskontni krediti")

XV.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama reeskontne kredite iz ove Odluke
na temelju određenih isprava o kratkoročnim kreditima koje su banke dale
krajnjim korisnicima za slijedeće namjene

1) za poslove izvoza, i to

-Za izvoz robe i usluga za gotovo na konvertibilno područje, uz uvjet
da se ti krediti naplaćuju u skladu s rokovirna naplate izvoza robe i usluga
i da krajnji rok za vraćanje tih kredita nije duži od 60 dana.

Kredite iz ove točke banke daju poduzećima na temeIju isprava o izvršenom
izvozu robe, koju je ovjerila carinarnica - izvozna carinska deklaracija
s klauzulom "služi za dobivanje kredita" - i isprava o obavljenim
uslugama inozemnim naručiocima (računi, situacije odnosno zaključnice,
ugovori s inozemnim naručiocem iz kojeg se mogu utvrditi visina, dinamika
i način plaćanja obavljenih usluga. ugovor zaključen izmedu domaće turističko-putničke
agencije i ugostiteljsko-hotelskih poduzeća o međusobnim pravima i obvezama
u pogledu korištenja tog kredita kod banke, te druge izvozne dokumeritacije
iz koje se može utvrditi iznos potraživanja od inozemstva).

U slućaju kada ima više sudionika u izvoznom poslu, za korištenje kredita
iz primarne emisije, zatražit će se od nadležne carinarnice onoliki broj
primjeraka carinske deklaracije s klauzulom "služi za dobivanje kredita",
koliko ima sudionika naznačenih u carinskoj deklaraciji.

S kreditima za izvoz robe i usluga iz ove točke izjednačavaju se, u
smislu ove Odluke, i krediti što ih banke daju na temelju ugovora o proizvodnji
opreme i brodova za izvoz i ugovora o obavljanju usluga u inozemstvu, i
to:

- do visine vrijednosti pojedine završene faze, ako je ugovorom predviđeno
plaćanje po fazama, s tim da to plaćanje dospijeva u roku iz stavka 1.
ove točke;

- do visine ugovorenih avansa, ako je ugovorom predviđeno plaćanje avansa,
uz uvjet da avans dospijeva u roku iz stavka 1. ove točke, počevši od dana
kada je banka dala kredit i da je njegova naplata osigurana.

Izvoz koji se ostvaruje u okviru dugoročne kooperacije domaćeg poduzeća,
uz obračun preko kontokorentnog računa, može se kreditirati samo do visine
potražnog salda domaćeg poduzeća, na temelju izvješća ovjerenih od Narodne
banke Hrvatske s rokom do 30 dana, s tim da se visina kredita uskladuje
mjesečno.

Pod uslugama u smislu ove Odluke, razumijevaju se poslovi iz važećeg
Zakona o vanjskotrgovačkom poslovanju.

Rokovi vraćanja kredita iz ove točke počinju teći od dana izvršenoga
carinjenja robe odnosno od dana izvršenja usluga u skladu s važećim Zakonom
o vanjskotrgovačkom poslovanju i propisima donesenim na temelju tog Zakona.

Danom naplate iz ove točke smatra se, u smislu Zakona o deviznom poslovanju,
dan kada su devize uplaćene u korist računa banke ovlaštene za poslove
s inozemstvom odnosno dan kada je carinjena roba koja se uvozi pri vanjsko-trgovinskim
poslovima za koje se izvoz naplaćuje uvozom robe i usluga. Ako je poduzeću
odobreno držanje deviza u inozemstvu danom naplate smatra se dan kada je
iznos deviza odobren računu poduzeća u inozemstvu. Krajnji rok za vraćanje
kredita iz stava 1. ove točke ne može biti duži od 7 dana od dana kada
je izvršena naplata potraživanja iz inozemstva.

- Za izvoz robe i usluga na komercijalni kredit na konvertibilno područje,
uz uvjet da rok korištenja tih kredita nije duži od 24 mjeseca za izvoz
serijske opreme, od 18 mjeseci za izvoz trajnih potrošnih dobara i od 6
mjeseci za izvoz ostale robe, računajući od dana početka korištenja kredita
kod banke. Kredite iz ove točke banke odobravaju poduzećima na temelju
isprava o izvršenom izvozu robe ili usluga s klauzulom "služi za dobivanje
kredita", ugovora s inozemnim kupcima iz kojih se mogu utvrditi vrsta
robe koja se izvozi, dinamika tog izvoza, rokovi i način vraćanja tih kredita
i odgovarajući vrijednosni papiri ako su u ugovorima s inozemnim kupcima
takvi papiri predviđeni. Kreditima iz ove točke smatraju se i krediti za
kreditiranje izvoza u okviru kreditnih aranžmana zaključenih s bankama
iz zemalja u koje se roba izvozi.

- Za kreditiranje izvoza opreme i brodova na kredit te za izvođenje
investicijskih radova u inozemstvu na kredit na konvertibilnom području
banke se mogu koristiti, u visini do 60% od iznosa potraživanja po kreditima
što su ih za tu namjenu dale iz svojeg kreditnog potencijala domaćim izvoznicima,
koja dospijevaju u roku do 24 mjeseca, počevši od dana davanja kredita
banci od strane Narodne banke Hrvatske.

Za korištenje kredita iz stava 1. ove točke banke podnose Narodnoj banci
Hrvatske specifikaciju ugovora po kreditima koji su osnova za korištenje
kredita kod Narodne banke Hrvatske; s pregledom otplata što dospijevaju
u roku do 24 mjeseca i amortizacijskim planom koji sadrži ukupni iznos
danog kredita iz kreditnog potencijala banke, dospijeća svake otplate i
krajnji rok vraćanja kredita.

- Za kreditiranje proizvodnje i pripremu robe i usluga za izvoz na konvertibilno
područje, podrazumijevaju se krediti uz uvjet da krajnji rok vraćanja tih
kredita nije duži od 2 mjeseca.

Ove kredite odobravaju banke poduzećima - proizvođaćima robe i pružaocima
usluga za izvoz na temelju ugovora zaključenog sa inozemnim kupcem robe
odnosno naručiocem usluga - kada je proizvodač robe za izvoz odnosno pružaoc
usluge neposredni izvoznik. Kada proizvodać robe za izvoz odnosno pružaoc
usluge inozemstvu nije neposredni izvoznik, pored ugovora izvoznika s inozemn
kupcem odnosno naručiocem, podnosi se i ugovor zaključen s izvoznikom.

Iznimno, za poslove za koje se unaprijed ne zaključuju ugovori o izvoznim
poslovima kredite za pripremu banke mogu odobravati i na temelju druge
dokumentacije kojom se osigurava da će kreditirana roba i usluge biti izvezene.
Drugom dokumentacijom, u smislu ove odredbe, smatraju se: podaci o izvozu
izvršenom u prethodnoj godini, plan iztroza u tekućoj godini i izvješće
o izvozu izvršenom u prethodnom tromjesečju. Osim navedene dokumentacije
koju banke obvezno prikupljaju od korisnika banka može, prema potrebi,
zahtijevati da joj se podnese i druga dokumentacija kojom se dokazuju troškovi,
struktura, opseg i dinamika ulaganja u proizvodnju i pripremu robe i usluga
za izvoz.

Rok vraćanja kredita iz ove točke može se ugovoriti u trajanju dužem
od dva mjeseca ali ne dužem od roka tehnološkog trajanja procesa proizvodnje
odnosno pripreme robe za izvoz, s tim da ukupni rok vraćanja tog kredita
može iznositi :

- do 6 mjeseci ako tehnološki proces proizvodnje odnosno pripreme robe
za izvoz traje duže od 2 mjeseca:

- do 12 mjeseci ako je riječ o proizvodnji krupne opreme i brodova i
većih kontingenata odnosno serijske opreme i druge robe čiji tehnološki
proces proizvodnje traje duže od 6 mjeseci.

Za kreditiranje pripreme za obavljanje turističkih usluga inozemnim
turistima banke se mogu koristiti uz uvjet da krajnji rok vraćanja tih
kredita nije duži od 6 mjeseci

Ove kredite banke odobravaju turističkim i ugostiteljskim poduzećima
i to: na temelju ugovora zaključenih s inozemnim naručiocima. neposredno
ili posredovanjem domaće turističko-putničke agencije ili drugih isprava
iz kojih se vidi da će se kreditirana priprema turističkih usluga realizirati
obavljanjem usluga inozemnim turistima.

U stanje tih kredita ne mogu ulaziti krediti što ih banke daju za rekonstrukciju,
adaptaciju i proširenje samih smještajnih kapaciteta - ugostiteljskih objekata.

Dinarska protuvrijednost kredita iz primarne emisije poslovima izvoza
i pripreme proizvođnje robe i usluga izvoz obračunava se primjenom tečaja
hrvatskog dinara iz tečajne Iiste koju utvrđuje Narodna banka Hrvatske
sukladno Uredbi o načinu održavanja likvidnosti u plaćanjima prema inozemstvu
("Narodne novine.; br. 71/91),

2) za poljoprivredu:

- za proizvodnju određenih ratarskih kultura:

- za tov stoke, za uzgoj rasnoga priplodnog podmlatka u stočarstvu;

- za sezonske zalihe osnovnih poljoprivrednih proizvoda;

- za robne rezerve poljoprivredno-prehrambenih proizvoda domaće proizvodnje:

- za sezonske zalihe ostalih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.

Korištenje ovih kredita u okviru opće kvote obavlja se uz iste uvjete
kao i korištenje kredita iz primarne emisije u okviru selektivnih namjena.
u smislu ove Odluke.

Kratkoročni vrijednosni papiri na temelju kojih banke koriste druge
kredite iz primarne emisije ne mogu biti temelj za korištenje kratkoročnih
kredita u okviru opće kvote u smislu ove Odluke.

XVI.

Narodna banka Hrvatske odobrava bankama, u smislu ove Odluke, reeskontne
kredite u visini do 60% knjigovodstvenog stanja kratkoročnih kredita koje
su banke dale krajnjim korisnicima za namjene i uz uvjete iz točke XV ove
Odluke.

III. ODOBRAVANJE KRATKOROČNIH KREDITA BANKAMA U OKVIRU ODREĐENIH
SELEKTIVNIH NAMJENA

XVII.

Narodna banka Hrvatske odobravat će kredite iz sredstava primarne emisije
na temelju kratkoročnih kredita što su ih banke odobrile krajnjim korisnicima
za slijedeće namjene (u daljnjem tekstu: selektivni krediti):

1. za proizvodnju ratarskih kultura (pšenice, kukuruza, šećerne repe,
uljarica, duhana i umjetnih ghojiva);

2. za tov stoke (goveda, svinja, ovaca, peradi, ribe, proizvodnju mlijeka
i uzgoj rasnog priplodnog podmlatka);

3. za sezonske zalihe i robne rezerve poljoprivredno-prehrambenih proizvoda
roda 1991. godine (pšenice, kukuruza, uljarica, domaćeg sirova ulja, šećerne
repe, šećera, duhana, stolnog grožda i jabuka u hladnjačama, vina u vinskim
podrumima, mesa u hladnjačama. mliječnih proizvoda iz domaće proizvodnje
i umjetnih gnojiva).

1. Krediti za proizvodnju ratarskih kultura

XVIII.

Kreditima za kreditiranje proizvodnje pšenice (merkantilne i sjemenske),
kukuruza (merkantilnoga i sjemenskoga), suncokreta. soje, uljane repice.
maslina, šećerne repe i duhana banke se mogu koristiti u visini do 60%
od sta nja kredita što su ih za tu proizvodnju dale poduzećima i poljoprivrednim
gospodarstvima na temelju ugovora o proizvodnji i isporuci sklopljenih
s poduzećima i poljoprivrednim gospodarstvima koja se bave preradom i doradom
tih proizvoda i ne temelju ugovora sklopljenih s direkcijom odnosno drugom
organizacijom za rezerve poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.

Rokovi vraćanja kredita iz stavka 1. ove točke ne mogu biti duži od
12 mjeseci; počevši od dana njihova korištenja, i ne mogu biti duži od:
za uljanu repicu - 31. srpnja, za suncokret i soju - 31. listopada, za
masline - 31. prosinca, za kukuruz - 15. prosinca te za šećernu repu -
31. prosinca 1992., za duhan - 31. ožujka 1993., za pšenicu roda iz godine
1991/92. godine - 15: kolovoza 1992. godine.

Kreditima za kreditiranje proizvodnje sjemenske pšenice i sjemenskog
kukuruza banke se mogu koristiti kod Narodne banke Hrvatske na temelju
ugovora o proizvodnji i isporuci, zaključenih izmedu proizvodača i poduzeća
koja se bave preradom odnosno doradom i prometom tih proizvoda:

Kreditima iz ove točke banke se mogu koristiti na temelju kredita što
su ih dale poduzećima i poljoprivrednim gospodarstvima za ugovorenu proizvodnju
određenih poljoprivrednih proizvoda.

Kreditima za kreditiranje proizvodnje umjetnih gnojiva banke se mogu
koristiti u visini do 6o%, od stanja kredita što su ih odobrile poduzećima
za tu hamjenu. Rok korištenja kredita za ovu namjenu ne mote biti duži
od 30 dana počevši od dana korištenja sredstava, po ovoj osnovi.

Ovaj kredit banka odobrava krajnjim korisnicima na temelju plana o proizvodnji
umjetnih gnojiva za određeno razdoblje i druge dokumentacije iz koje se
sa sigurnošću može utvrditi da je korištenje tog kredita u svako doba pokriveno
odgovarajućom vrijednošću proizvodnje.

2. Kreditl za tov stoke, uzgoj rasnog priplodnog podmlatka

XIX.

Kreditima za kreditiranje tova stoke i uzgoja priplodnog podmlatka (goveda,
svinja i ovaca), tova peradi (pilića, , gusaka, pataka i pura) tova ribe
i proizvodnje mlijeka banke se mogu koristiti u visini do 60% od stanja
kredita što su ih za te namjene dale poduzećima i poljoprivrednim gospodarstvima.

Rokovi vraćanja kredita iz stavka I. ove točke, računajući od dana početka
korištenja kredita, ne mogu biti duži od dvanaest mjeseci - za tov goveda,
šest mjeseci - za tov svinja i ovaca, tri mjeseca - za tov peradi, dvanaest
mjeseci - za tov ribe i jedan mjesec za proizvodnju mlijeka.

Osnovica za korištenje reeskontnih kredita za kreditiranje uzgoja rasnog
priplodnog podmlatka u stočarstvu (goveda, svinja i ovaca) je knjigovodstveno
stanje kredita što su ih banke dale krajnjim korisnicima. Krediti se odobravaju
na temelju ugovora o uzgoju rasnog priplodnog podmlatka zaključenog izmedu
poduzeća - uzgajivača i poduzeća koje preuzima priplodna grla u svoje osnovno
stado. Potrebna dokumentacija je izvadak iz registra i matičnih knjiga
o uzgoju priplodnog podmlatka. Ugovori odnosno izvaci iz registra i matične
knjige moraju ovjeriti nadležne republičke selekcijske službe.

Pod poduzećima iz ove točke podrazumijevaju se poduzeća i zadružne organizacije
koje su registrirane za uzgoj rasnog priplodnog podmlatka u stočarstvu
u vlastitim objektima i objektima poljoprivrednih gospodarstava.

Rokovi vraćanja ovih kredita računajući od dana poćetka korištenja kredita
ne mogu biti duži: od 18 mjeseci za uzgoj goveda, 10 mjeseci za uzgoj ovaca
i 7 mjeseci za uzgoj svinja.

Kreditima iz ove točke banke se mogu koristiti kod Narodne banke Hrvatske
na temelju ugovora o proizvodnji i isporuci, zaključenih izmedu proizvodnih
poduzeća i poIjoprivrednih gospodarstava koja obavljaju preradu i promet
tih proizvoda.

3. Krediti za sezonske zalihe i robne rezerve poljoprivredno prehrambenih
proizvoda roda 1991.

XX.

Kreditima za kreditiranje sezonskih zaliha određenih poljoprivrednih
i prehrambenih proizvoda banke se mogu koristiti i to: za zalihe domaće
pšenice (merkantilne i sjemenske), uljarica (suncokreta, soje, uljane repice,
maslina i bučinih sjemenki) i domaćega sirova jestiva ulja, za zalihe kukuruza
(merkantilni i sjemenski), šećerne repe i šećera, zalihe duhana i za zalihe
umjetnih gnojiva u visini do 60% od stanja kredita što su ih za te zalihe
dale poduzećima i poljoprivrednim gospodarstvima.

Korisnici kredita iz stavke 1. ove točke mogu biti:

- za zalihe merkantilne pšenice - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva, koje u svojem sastavu imaju mlinove;

- za zalihe merkantilnog kukuruza - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva koja se bave tovom stoke, peradi i ribe te industrijskom preradom
odnosno doradom kukuruza i uzgojem rasnog priplodnog podmlatka:

- za ostale zalihe - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivreda gospodarstva
koja se bave preradom odnosno doradom i prometom tih proizvoda.

Kreditima iz stavke 1. ove točke banke se mogu koristiti uz uvjet da
je ugovorom o kreditu s poduzećima, drugim pravnim osobama i poljoprivrednim
gospodarstvima predviđeno vraćanje kredita u skladu s dinamikom utroška
ili realizacijom zaliha, s tim da krajnji rokovi vraćanja kredita počevši
od dana početka njihova korištenja nisu duži:

- od 12 mjeseci - za zalihe pšenice, kukuruza, uljarica odnosno domaćeg
sirova ulja i šećerne repe i šećera, i da ne prelazi: za pšenicu - 31.
srpnja, za uljarice - domaće sirovo ulje - 30. rujna, kukuruz i šećernu
repu - šećer- 31. listopada 1992. godine;

- od osam mjeseci - za zalihe sjemenske pšenice i sjemenskog kukuruza
i da ne prelazi: za pšenicu 31. siječnja a za kukuruz - 31. svibnja 1992.
godine;

- od 15 mjeseci - za zalihe duhana i da ne prelazi 31. svibnja 1993.
godine. Rok korištenja kredita se računa 15 mjeseci od dana korištenja
svake pojedine tranše kredita.

Kreditima za kreditiranje sezonskih zaliha stolnoga grožda i jabuka
u hladnjacama, zaliha vina domaće proizvodnje u vinskim podrumima, zaliha
mesa u hladnjačama i zaliha mliječnih proizvoda i mlijeka u prahu iz domaće
proizvodnje, banke se mogu koristiti u visini do 60% od stanja kredita
što su ih za te zalihe dale poduzećima, drugim pravnim osobama i poljoprivrednim
gospodarstvima.

Rokovi vraćanja kredita iz stavke 1. ove točke, računajući od dana početka
korištenja kredita, ne mogu biti duži:

- od šest mjeseci - za zalihe stolnoga grožđa i jabuka u hladnjačama
i da ne prelazi rok 30. travnja 1992.;

- od dvanaest mjeseci - za zalihe vina, domaće proizvodnje u vinskim
podrumima u društvenom sektoru, i da ne prelazi rok vraćanja 31. listopada
1992.:

- od tri mjeseca - za zalihe mesa u hladnjačama i za zalihe mliječnih
proizvoda domaće proizvodnje:

- od osam mjeseci za zalihe sjemenske pšenice i sjemenskog kukuruza
i da ne prelaze za pšenicu 31. siječnja, a za kukuruz 31. svibnja 1992.
godine.

Korisnici kredita za ostale zalihe poljoprivrednih proizvoda mogu biti:

- za zalihe stolnoga grožđa i jabuka u hladnjačama proizvodna poduzeća,
druge pravne osobe i poljoprivredna gospodarstva i poduzeća koja se bave
prometom tih proizvoda na veliko za količine uskladištene u hladnjačama-
za zalihe vina - poduzeća, druge pravne osobe i

poljoprivredna gospodarstva koja se bave proizvodnjom vina;

- za zalihe mliječnih proizvoda - poduzeća, druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva koja se bave preradom mlijeka u mliječne proizvode;

- za zalihe mesa u hladnjačama - poduzeća i druge pravne osobe i poljoprivredna
gospodarstva klaonične industrije.

Za kredite kojima se kreditiraju proizvodnja i zalihe poljoprivrednih
i prehrambenih proizvoda,

banke dostavljaju Narodnoj banci Hrvatske slijedeću dokumentaciju:

- ugovore o kreditima što ih je banka dala poduzećima, drugim pravnim
osobama i poljoprivrednim gospodarstvima, posebno za svaku vrstu proizvodnje
i tova odnosno ugovore, s pregledom ugovorene dinamike otplate kredita;

- račune i druge isprave ili izvatke iz knjigovodstvenog stanja na kraju
prethodne dekade o količini i vrijednosti zaliha za koje se koriste krediti:

- drugu dokumentaciju iz koje se sa sigurnošću može utvrditi da se dani
krediti koriste namjenski i da je u svako doba korištenje tih kredita pokriveno
odgovarajućom vrijednošću proizvodnje odnosno zaliha određenih poljoprivrednih
i prehrambenih proizvoda.

Vrijednost proizvodnje i zaliha poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda,
radi utvrđivanja visine udjela primarne emisije u kratkoročnom kreditiranju
proizvodnje odnosno zaliha, prema ovoj Odluci, obračunavat će se po zajamčenim
cijenania, a za proizvode za koje se ne utvrđuju zajamčene cijene obračun
vrijednosti obavljat će se po tržnim cijenama.

Kreditima za kreditiranje zaliha umjetnih gnojiva banke se mogu koristiti
u visini do 60% od knjigovodstvenog stanja kredita što su ih dale proizvođačima
umjetnih gnojiva za sezonske zalihe umjetnih gnojiva domaće proizvodnje,
i to: od 1. lipnja do 31. kolovoza 1991. i od 1. prosinca 1991. do 28.
veljače 1992. Rok korištenja tih kredita računa se od 1. lipnja odnosno
1. prosinca i traje ovisno o dinamici formiranja i realizaciji sezonskih
zaliha umjetnih gnojiva najviše do 90 dana.

Ovaj kredit banka daje krajnjim korisnicima na temelju izvoda iz knjigovodstvenog
stanja o količini i vrijednosti zaliha umjetnih gnojiva za koji se koristi
kredit i druge dokumentacije iz koje se sa sigurnošću može utvrditi da
se odobreni kredit koristi namjenski i da je korištenje tog kredita u svako
doba pokriveno odgovarajućom vrijednošću zaliha umjetnih gnojiva.

Krediti za kreditiranje robnih rezervi poljoprivrednih i prehrambenih
proizvoda domaće proizvodnje koje se formiraju u smislu Zakona o robnim
rezervama, banke mogu koristiti: za rezerve pšenice i sirova jestiva ulja,
za rezerve kukuruza i šećera i za rezerve ostalih poljoprivredno-prehrambenih
proizvoda iz ove Odluke - u visini do 60% od stanja kredita što su ih za
tu namjenu dale poduzećima i direkcijama za robne rezerve kod kojih se
formiraju te rezerve.

Izuzetno, po osnovi kredita za kreditiranje robnih rezervi pšenice roda
1991. godine koji su odobreni do stupanja na snagu ove odluke, banke mogu
koristiti sredstva iz primarne emisije - do 70% od stanja kredita što su
ih za tu namjenu dale poduzećima i direkcijama za robne rezerve kod kojih
se formiraju te rezerve.

Rok vraćanja kredita iz stavke 1. ove točke ne može biti duži od 12
mjeseci, računajući od dana korištenja svakog pojedinačnog iznosa - tranše
odobrenog kredita. Kreditima iz ove točke banke se mogu koristiti na temelju
isprava što ih dostavljaju Narodnoj banci Hrvatske:

- ugovora o kreditima što ih je banka dala poduzećima odnosno drugim
pravnim osobama kod kojih se formiraju rezerve;

- ugovora o uskladištenju robnih rezervi zaključenim između korisnika
kredita i skladištara u kojem je, uz ostalo, predviđena i obveza skladištara
da korisniku kredita mjesečno daje podatke o stanju uskladištenih proizvoda;

- računa i drugih isprava kojima se dokazuju količina i vrijednost kreditiranja
robnih rezervi:

- pregleda ugovorene dinamike otplate danih kredita.

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

XXI.

Ugovor za korištenje kratkoročnih kredita Narodna banka Hrvatske zaključit
će sa svakom bankom u Republici, a ugovorom će se utvrditi svi uvjeti odobravanja
i korištenja kredita (kamatna stopa, način obračuna i naplate kamate, instrumenti
osiguranja plaćanja i drugo).

XXII.

Kreditima iz primarne emisije, u smislu ove Odluke, banke se koriste
podnošenjem zahtjeva Narodnoj banci Hrvatske, pojedinačno po namjenama
iz ove Odluke, s dokumentacijom propisanom ovom Odlukom.

Uz zahtjev za korištenje kredita, u smislu stavke 1. ove točke banka
podnosi Narodnoj banci Hrvatske pregled stanja danih kredita krajnjim korisnicima
koji ulaze u osnovicu za obračun korištenja kredita iz primarne emisije
u smislu ove Odluke.

Pregled kredita iz stavke 2. ove točke obuhvaća popis kredita odobrerrih
krajnjim korisnicima. grupiranih po namjenama i knjigovodstvena stanja
tih kredita na dan obračuna korištenja kredita.

XXIII.

Za osiguranje kontrole namjenskog korištenja kredita za zalihe i robne
rezerve poljoprivrednih proizvoda i tov stoke iz ove Odluke, banke će dostavljati
Narodnoj banci Hrvatske izvješća o stanju i vrijednosti kreditiranih zaliha
i rezervi.

Ova izvješća banke će dostavljati do 10. u mjesecu za prethodni mjesec,
na propisanom obrascu Narodne banke.

XXIV.

Od dana stupanja na snagu ove odluke, Narodna banka Hrvatske će odobravati
bankama plasmane iz primarne emisije za namjene iz ove Odluke uz uvjet
da te banke na kredite iz primarne emisije, što ih daju krajnjim korisnicima,
naplaćuju kamate najviše u visini eskontne stope, uvećane do 4 postotna
poena na godišnjoj razini.

XXV.

Narodna banka Hrvatske će, po potrebi, donijeti upute za provođenje
ove Odluke.

XXVI.

Ova Odluka stupa na snagu idućeg dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a primjenjivat će se od 1. siječnja 1992. godine.

O. br. 67/91.

Zagreb, 30. prosinca 1991.

Guverner Narodne banke Hrvatske

**dr. Ante Čičin-Šain, v. r.**

Odluka, NN 73/1991-1908
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)